Hvala lijepo. U ime Kluba zastupnika SDP-a, tražimo stanku za korištenje, tj. neiskorištene pretpristupnih fondova. Hvala.
Nisam vas razumio [[Upadica Hajdaš Dončić: Fondovi, fondovi.]] A fondovi, dobro. Kolega Glasnović izvolite … [[Upadica se ne čuje.]] Niste prvi tražili, jer kad započnete sjednicu možete tražiti. Dobro. Vi ste druga stanka, može. Morate objasniti samo razloge … [[Upadica se ne čuje.]] uključi mikrofon.
… [[Govornik naknadno uključen.]] bankovni računi u inozemstvu.
Bankovni računi u inozemstvu, dobro, može. Javlja li se još netko za stanku? Kolega Bačić izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Klub HDZ-a traži stanku za još dodatno objašnjenje vezano za istražno povjerenstvo oko Agrokora.
Hvala vam. Onda imamo zahtjev za 3, 3 puta ćemo. Kolega Čuraj.
Molim vas, iz Kluba HNS-a iz istog razloga stanku.
Dobro, dajem stanku do … [[Upadica se ne čuje.]] Recite. Može.
Hvala lijepo. Tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba Mosta, po pitanju iseljavanju mladih u druge države. Hvala.
Dobro. Onda imamo 5 zahtjeva. Stanka je do 9,45. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, molim vas da zauzmemo svoja mjesta. Počinjemo sa raspravama nakon stanke. Prvi je Klub zastupnika SDP-a i uvaženi kolega Siniša Hajdaš Dončić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Žao mi je što je jučer u kasne sate bila tema da tako kažem korištenje fondova koji utječu na BPD RH, a znamo da RH iz proračuna isplaćuje 3,2 milijarde kuna, dakle zajednički proračun naše proširene supranacionalne zajednice ili EU što je točno 1% ukupnog BDP-a. I u samoj strukturi BDP-a investicije koje možemo dijeliti na privatne i javne svakako utječu uz državnu potrošnju, osobnu potrošnju u znatnom kontrabucijskom faktoru ponovo taj naš BDP kao i na svaki BDP. E sada zašto ja to pričam? Zato jer je Sabor na 14. sjednici 24. listopada 2014. to je tri godine prošle, donio zaključak kojim zadužuje Vladu da Saboru dostavlja redovita šestomjesečno izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći i europskih strukturnih instrumenata, takav je bio zaključak. Ali je Vlada RH tek 2. ožujka 2017. dostavila pet polugodišnjih izvješća, dakle nakon 2,5 godine Sabor je od Vlade dobio izvješće koje je trebalo biti dostavljeno još 2015. Taj cijeli materijal vam ima cca 600 stranica i pokriva razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2016., a navodi koji se mogu iščitati je da se očekuje da će provedba programa i korištenja sredstava započeti do kraja 2015., da je početak provedbe programa u 2015., da je Nacrt plana gospodarenja otpadom izrađen u prosincu 2015., da se uslijed održavanja parlamentarnih izbora kasni s usvajanjem plana, da se to očekuje do kraja prve polovice 2016., itd., itd. što daje zaključak da zapravo nije nitko pročitao pripremljeni materijal i da sve stoji s revizijom i podzakonskih akata i sa izradom novih strateških dokumenata, akcijskih planova dakle sve ono što je potrebno za jedno puno korištenje novca iz naše zajedničke blagajne. Znači mi tek sada znamo kakvo je stanje sa 30.6.2016., ali je pitanje šta je sa cijelom godinom, dakle od 30.6.2016. do 30.6.2017. godine. Nema nažalost odgovora ni u javnosti, a niti u službenim dokumentima kakva je ugovorenost raznoraznih projekata iz različitih strukturnih instrumenata, a koliko je samo iskorištenje. Isto tako što najviše zna, nazovimo to onako kolokvijalno riječju …, dakle tu su jedinice lokalne i regionalne samouprave, a isto tako je vrlo veliki broj dionika hrvatskog društva koji mogu aplicirati na sredstva, dakle govorim i od poduzetnika, poljoprivrednika, energetske učinkovitosti itd., dakle nema odgovora što je sa cijelim nizom natječaja. Isto tako ono što možemo primijetiti da su u svim provedbenim institucijama, agencijama, ministarstvima isključivo rade nove sistematizacije, mijenjaju se procedure i mijenjaju se ljudi, ali ne vidim koji je rezultat toga, dakle koliko je prošlo vremena, koliko to oduzima vremena i koliko je zapravo fokusiranost na ono bitno. Fokusiranost na bitno je zapravo fokusiranost na strateške dokumente i akcijske planove koji su preduvjet za mogućnost korištenja programa EU i europskih strukturnih elemenata. I za kraj, dakle sukladno članku 52. to je uredba iz 2013., dakle država članica je do 31. kolovoza 2017. i do 31. kolovoza 2019. dužna komisiji podnijeti izvješće o napretku o provedbi Sporazuma o partnerstvu na dan 31.12.2016. odnosno 31.12.2018. dakle tu nema još ni Strategije obrazovanja, tu nemamo različite strategije koje su nužno potrebne za korištenje sredstava, što znači da se može dogoditi da u ovom slučaju Europska komisija ima podatke, a mi te podatke nemao, što je možemo zaključiti vrlo čudno. A opet kažem u javnost ide priča da je apsorpcija porasla, ali ne vidim osobno neko službeno izvješće. Zaključno, kažem da je to novac RH ovo što mi dobivamo iz EU jer uplaćujemo 3,2 milijarde kuna i mislim da je državna administracija i građani [[Upadica Predsjednik: Hvala.]] imaju pravo znati gdje se taj novac i na koji način troši. Hvala.
Hvala. Prelazimo na drugu raspravu uvaženi kolega Željko Glasnović, Klub zastupnika neovisnih za Hrvatsku. Izvolite.
Poštovane kolege. Najčešća riječ u ovom Saboru, hrvatski državni Sabor je riječ pljačka. Šta je geneza te pljačke? I zašto se o tome šuti? Šuti se svugdje se šuti ovdje, lijevo, desno u centru. Kada je počela ta pljačka? Od kuda vuče te korijene Agrokor? Šta je sa državnim tvrtkama do '90.-te godine i novac koji je pokraden do '90.-te godine i prebačen na bankovne račune vani u Villach i oprostite Milano itd. i drugim mjestima? To je novac od UDBA-e, znamo da je INA bila leglo UDBA-e i danas taj novac se vraća natrag kao direktna strana investicija, otvaraju se ACI marine sa udbaškom lovom. Koga to zanima u Hrvatskoj? Nikoga. Ovaj, dolazi '90.-te godine, pada Berlinski zid, pljačkaju se državne tvrtke, idu u stečaj i bivši drugovi se razbježe kao sajamski lopovi, nikome ništa. Pogledajte porijeklo imovine naših vrhovnih sudaca, bivših drugova iz partije, najveće kriminalne organizacije u povijesti jugoistočne Europe o kome se nikad ne govori, tako je, privatizacija, a konfiskacija o tome nitko ne govori. Dolazi domovinski rat, iz jedne kleptokracije u drugu, eldorado, ratno profiterstvo, kažemo ne zastaruje ratno profiterstvo. Imate, evo konkretan primjer, samo jedna od tih pljačaka u … [[Govornik se ne razumije.]] otvoren je račun za 200 milijuna maraka. I jedan iseljenik pita šta je sa njegovim novcem, platio je 40 tisuća švicarskih franaka, traži odgovor, pokreće kaznene prijave, istragu sve do dan danas, 50 puta državnom odvjetništvu. Pokreće kaznenu prijavu protiv gospodina Hrvoja Šarinića, čovjeka koji je '93. godine doveo najveću masonsku ložu u Hrvatsku kada je Hrvatska bila u ratu … [[Govornik se ne razumije.]] ložu iz Francuske, bio je u kabinetu predsjednika Tuđmana, kako se tamo našao, ja ne znam. Odgovor, ne dobiva odgovora. Piše, predsjedniku Odbora za unutarnje poslove, gospodinu Ranku Ostojiću, ne dobivamo ikakav odgovor. Ali evo dvije prve godine se prekida istraga i korespondencija između odvjetništva u Klagenfurtu i Hrvatske države, do onda ništa. To je samo jedan od ovih akcija, kleptokrata u domovinskom ratu a gdje je lova? Je li moguće kada imamo danas digitalizaciju, imamo sustav … [[Govornik se ne razumije.]] koji je globalan sustav koji prati protok novca. Imamo HNB koji mora pratiti protek novca u državu, izvan države. Da nismo do sada našli ni jednog od tih sajamskih lopova. Gdje je lova? To se nastavlja danas, imate globalnu organizaciju nevladine udruge Global Financial Integrity, GFI koji je procijenio da je iz Hrvatske procurilo od 2006. do 2014. oko 30 milijardi dolara. Gdje je lova? Šta rade naše institucije? Šta rade tajne službe? Hrvatski narod traži odgovor. Jer ti ljudi su više nego sajamski lopovi. I to je zašto mi nemamo ni vrtića, nemamo pravih funkcionalnih poduzeća, radi takvih sajamskih lopova. Kako je moguće da je netko prije '90.-te godine nije imao bicikl, danas ima a radi, a to su vrhovni suci, imaju danas nekretnine neke vrijede 750 tisuća eura, samo jedna nekretnina, a šta šutimo o tome. Ovo je sve meni nekakva dimna zavjesa ovdje. Zašto se ti ljudi ne prozivaju? Vi ne možete donijeti u Kanadu, Ameriku više od 10 tisuća dolara da netko ne pita porijeklo imovine. I oni nama postavljaju standarde, evo obrtnici rade krvavo, njima dolaze za 200 neplaćenih kuna, traže fiskalna izvješća a ove glave su prebacili milijuna, milijarde dolara na bankovne račune vani. Šta je sa našim medijima, … [[Govornik se ne razumije.]] medijima. Je li teško otići u Austriju, lični stan i tražiti onih 300 računa, recimo u ličnim stanovima, gdje imate milijarde dolara izvučene iz Hrvatske. I to je zašto je država gdje je, zato jer prvenstveno imamo medije, mi nemamo tu, tu nema istražiteljskog novinarstva. Jer teško sada bilo otići recimo u Austriju i tražiti ime 14 obitelji koji imaju na računima oko 17,4 milijarde dolara, oprostite kuna i koji zarađuju svake godine 50 milijuna kuna na tome a gdje je porez? Gdje je porez od tih novaca? To je zastrašujuće, to je ključno pitanje Hrvatske države jer smo ušli iz jedne kleptokracije u drugu kleptokraciju a o tome se šuti. I krajnje je vrijeme da, kako se uvijek govori ovdje, ta mantra da institucije rade svoj posao.
Hvala. Treći klub, Klub zastupnika HDZ-a i uvaženi kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Sinoć, smo i jučer poslijepodne raspravili Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva koje bi ispitalo okolnosti oko nastajanja koncerna Agrokor i jasno smo rekli stav HDZ-a da mi u klubu nemamo nikakvih problema sa osnivanjem ikakvog povjerenstva. No da se rad Istražnog povjerenstva, njegovo imenovanje utvrdi i započne nakon dovršetka istrage koju provodi državno odvjetništvo. Tijekom jučerašnjeg poslijepodneva smo također čuli svojevrsnu ucjenu iz Kluba zastupnika SDP-a da ukoliko se ne izabere i imenuje Istražno povjerenstvo kako se neće u Saboru izabrati niti 3 člana, 3 suca Ustavnog suda. Za nas je takva ucjena neprihvatljiva jer izbor sudaca Ustavnog suda nije nikakav ustupak HDZ-u niti može izbor ustavnih sudaca biti predmet trgovine. Naime, dogovor oko članova i sudaca Ustavnog suda nastaje kao svojevrstan konsenzus na razini Hrvatskoga sabora i na razini Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. I izbor sudaca Ustavnog suda jednostavno omogućava da jedna od najvažnijih institucija pored predsjednika RH, Hrvatskoga sabora, hrvatske Vlade, Vrhovnog suda svakako je i Ustavni sud, jedna od najvažnijih institucija Na taj način ja držim da bi trebao biti konsenzus svih političkih stranaka u Hrvatskome saboru neovisno o tome jesmo li ili nismo po pojedinoj manje važnoj točci dnevnog reda postigli konsenzus. Prema tome, za nas je to neprihvatljivo i vjerujemo da ćemo do donošenja Odluke i glasovanja o tome naći zajedničku odluku. Ono što sam drugu stvar htio reći, to je da je Prijedlog odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva koncipiran na način da on obuhvaća vrijeme o nastajanju koncerna dakle od '90.-tih do danas što znači da predmet istraživanja nije samo ova Vlada, aktualna Vlada Andreja Plenkovića niti Vlada Tihomira Oreškovića niti Vlada Zorana Milanovića nego sve one Vlade koje su kroz to vrijeme provodile politiku i omogućavale na ovaj ili onaj način na posredan ili neposredan način da se stvori, nastane takav jedan koncern. U tom smislu kada se napravi analiza mogućih članova tog istražnog povjerenstva onda možemo vidjeti da u Saboru gotovo 50 zastupnika ne bi moglo biti članovima tog istražnog povjerenstva. Kad pogledam klub SDP-a onda je to vrlo veliki broj u Vladi Zorana Milanovića, na desnoj sabornice također isto veliki broj zastupnika koji su bili članovi Vlade, prema tome nemamo nikakvih problema što se tiče izbora članova istražnog povjerenstva ali samo želimo i naglasiti da se već sada u javnosti navode imena potencijalnih članova istražnog povjerenstva, ja tvrdim da su ti zastupnici na određeni način u sukobu, u potencijalnom sukobu interesa s obzirom na činjenicu da su bili članovi Vlade, članovi nadzornih odbora, HBOR-a itd. itd. Među članovima MOST-a također je značajan broj ministara u Vladi koji su participirali u dvije Vlade, pa prema tome, samo želim reći da je interes svima nama jednak i zajednički kad je u pitanju definiranje i izbor i imenovanje članova istražnog povjerenstva. Prema tome držimo da je najsvrsishodnije da se omogući DORH-u da provede istragu do kraja, nakon što se istraga završi u ovisnosti odluka DORH-a da nakon toga ukoliko se ne pokrene kazneni postupak jer će tada se onda jasno otvoriti sudski postupak da se ovdje u Hrvatskom saboru priđe imenovanju istražnog povjerenstva sa točno definiranim ovlastima, ciljevima i pitanjima na koje mora odgovoriti istražno povjerenstvo. Hvala.
Hvala. Idući klub, Klub zastupnika HNS-a, uvaženi kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. HNS se protivi osnivanju povjerenstva, to smo jučer jasno izrazili kroz priopćenje, nismo smatrali potrebitim da raspravljamo ovdje u Saboru, evo sada koristim priliku da još jedanput izrazimo naš stav. HNS smatra da je interes ne samo nas, nego svih nas ovdje, hrvatskih građana da se rasvijetle okolnosti oko Agrokora i svemu onome što se piše može iščitati iz novina ili izjava ovdje u Saboru. No, koja je svrha osnivanja povjerenstva? Ovaj Hrvatski sabor već 20 i, od samostalnosti otkad je osnovan, bilo je nekoliko takvih istražnih povjerenstava koja su uglavnom imala politički kontekst. Vjerujem da će se mnogi od vas složiti sa mnom, to me podsjeća, a pamtim i onaj period do '90. godine kada je politika sudila i miješala se u sve i svašta, nažalost danas je malo drukčije, međutim današnja povjerenstva i ona sva koja smo imali ovdje u Saboru nisu ništa drugo nego to. Politički sud. Danas kada je u Agrokoru praktički, ne možda čitav DORH ali jedan veliki broj službenika, ljudi provodi istragu i rasvjetljuje, rasvijetlit će, uvjeren sam okolnosti koje su istaknuti u zahtjevu od kolegica i kolega iz SDP-a, smatramo da je osnivanje povjerenstva kao paralelnog sustava, nema svrhe. Pričekajmo, da vidimo što će se desiti, što ćemo, kakve informacije odnosno što ćemo dobiti od DORH-a, tada apsolutno prihvaćam da ukoliko ovaj Dom se usaglasi, da se osnuje istražno povjerenstvo i da se utvrdi politička odgovornost. Tu se spominje HBOR, spominju se ministarstva, kolega Bačić, evo podsjetio me da je zahtjev za istraživanje okolnosti od kad je osnovan koncern, mislim, ne znam koliko ljudi, dobro, bilo bi ih dovoljno ovdje, koji nismo bili u izvršnoj vlasti u tih 27 godina hrvatske države, znači moglo bi se sastaviti povjerenstvo, međutim postavlja se pitanje otvoreno govoreći, kompetencija. Politička odgovornost, razumijem, ali pitanje kompetencija rasvjetljavanja okolnosti. Pustimo DORH-u da radi svoj posao, kada završi HNS nema problema sa time i da još jednu stvar kažem. Ova izjava kolege Bernardića, apsolutno je nama neprihvatljiva u HNS-u, da se istu ravan stavlja izbor sudaca Ustavnog suda i formiranje istražnog povjerenstva. Kolegice i kolege, ako ćemo to prihvatiti, staviti u istu ravan težinu toga, onda mislim da se moramo zapitati prije svega kakva je naša politička odgovornost, ja razumijem da postoje političke trgovine itd., iako osobno to meni nije prihvatljivo, ali preispitajmo svoju savjest, mislim da je Ustavni sud iznad toga, daleko iznad toga, i nemojmo podlijegati jeftinim manipulacijama. Hvala.
Zahvaljujem. I zadnji klub zastupnika je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolegice i kolege, jučer smo dobili iz Njemačke statistiku službenu koliko je samo Hrvata prošle godine iselilo u Njemačku, 57 tisuća, s time da od 2013. 180 tisuća je manje Hrvata samo po statističkim pokazateljima u Njemačkoj. Pričekajmo još poraznije podatke jer brojni Hrvati odlaze i u Irsku i u Austriju i u Italiju. U ovome trenutku kad pogledamo o čemu su moji prethodnici govorili ne vidim niti jedan razlog zbog čega se kolega Bačić i kolega Batinić boje osnivanja istražnog povjerenstva zbog kojih su rezultati ovih naših odlazaka, naših mladih ljudi gdje 2/3 Hrvatske ostalo prazno. Nemamo se šta bojati, govoriti o koncernu kojega su napravile iste te političke elite i nemamo razloga govoriti i o regulatorima koji su pogodovali tom koncernu, velikom gazdi. Nemamo razloga da mi to ne napravimo zbog roditelja, starih ljudi koji prate svoju djecu i unuke u druge države. Prema tome, ovo bi trebalo povjerenstvo biti jednoglasno, bez bojazni i neka narod zna na koji način se uništavala Hrvatska država poslije Domovinskoga rata nakon 9 stoljeća slobode, zbog čega je Hrvatska sad praznija nego za vrijeme turskoga carstva i svih okupatora koji su bili na ovome području. 2/3 Hrvatske je gospodo prazno, a mi raspravljamo treba li povjerenstvo, saborsko povjerenstvo koncernu Agrokor. Pa gospodo nikad gora poljoprivreda nam nije bila zbog toga koncerna, uništio je sve OPG-ove, a kao imamo najuspješnijega ministra dok čovjek, mladi čovjek višegodišnji nasad koji je došao bresaka na rod danas pila svoje prije nekoliko dana ispila ovaj svoj višegodišnji nasad zbog toga šta uvozni lobi pogoduje da strani proizvodi budu duplo skuplji nego u otkupu nego što taj čovjek iz Vrgorca svojim trudom i svojim znojem sa svojom obitelji ne more ostati na tome području. Samo u Dalmatinskoj zagori posljednjih 20 godina od kad je Splitsko-dalmatinska županija novi preustroj 100 tisuća ljudi je manje. I taj trend se nastavlja, taj trend se nastavlja u najgorem obliku. Da li smo se mi borili za to da nikada gore ne bude stanje nego sada. Koga mi ovdje štitimo? Da li štitimo one koji se nalaze ono što je MOST predložio Zakon o arhivima, da su oni sljednici ove cijele priče. Obični čovjek to mora znati. Svi demografi upozoravaju i Šterc i Akrap da moramo ići revitalizirati te krajeve poglavito ruralna područja. A šta smo mi napravili? Mi smo napravili i Predsjednica Republike sa svojim timom, šta smo mi napravili? Mi se bojimo osnovati povjerenstvo u Saboru u ključnom Domu, u Parlamentu gdje čak i HRT nije se udostojila napraviti tv prijenos da naši građani, naši birači mogu vidjeti tijek rasprave i smisao cijele rasprave. Pa ne može se ovaj Dom dozvoliti i predsjednik Sabora, zamolio bih ga da bitne, ključne točke i sve što se događa u Parlamentu naši građani imaju pravo pratiti na javnoj televiziji i da je to ponižavanje ovoga Visokoga doma. Gospodine predsjedniče, stanite i zaštitite ovaj najveći Dom jer cijeli dan prikazivati samo premijera i određene osobe, pa nije ovo Koreja. Ovaj Dom, iz ovoga Doma su proizašli oni tamo na vlasti. Oni nas moraju slušati. MOST nezavisnih lista je danas evo dao svoj zakon koji će promijeniti stvari bar djelomično po pitanju blokiranih. Prije nekoliko dana imali smo ovdje izvješća banaka. Pazite, samo na naknadama i na provizijama 4 i pol milijarde kuna uzimlju našim građanima što investiraju u Njemačkoj, Irskoj i zbog toga naši mladi ostaju. Ostaje taj novac ovdje, naši mladi bi radili ovdje, a ne bi se investiralo u Njemačku sa našim novcem. To je svake godine. Jučer mirovinski fondovi. Pola milijarde svake godine uzimlju iz mirovinskih fondova sebi za naknade. Taj novac odlazi vanka, a nećemo govoriti o ovršenim, blokiranim gdje glavnice nemoguće je vratiti [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Zbog toga, zamolio bih vas još jednom gospodine predsjedniče zaštitite ovaj dignitet Sabora zbog Hrvatske radiotelevizije. Hvala lijepo.
Hvala vam kolega Bulj. Budući da to ponavljate već više puta ja ću sad reći sljedeće. Dakle, postoji saborska tv na MAX tvu i prenosi se 24 sata dnevno, dakle koliko god traje Sabor, toliko ta televizija to prenosi. To je prva stvar. Druga stvar, nisam čuo da ste isto tražili kad je predsjednik Hrvatskog sabora bio vaš predsjednik Božo Petrov. To nisam čuo da ste na taj način kao što tražite mene tražili i njega. Ja nisam urednik programa Hrvatske radiotelevizije niti ja mogu na to utjecati. To vas molim da shvatite, kao što ni vi ne možete, tako ne mogu ni ja. Dobro. Povreda Poslovnika. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, ja sam samo kazao da zaštitite Dom bilo tko da je predsjednik vi ili Bože Petrov ili netko od nas. Ovo je Parlament i ovo je ključno tijelo koje u biti građani su birali i Vlada proizlazi iz ovoga tijela, a Hrvatska radiotelevizija je ona koja bi trebala prenositi jer je javna televizija, a nemaju svi ljudi za MAX tv. Nemaju svi ljudi. Ja ne znam gdje vi živite? Dođite u ove krajeve ruralne o kojima sam govorio, odakle se mladi iseljavaju pa ćete vidjeti imaju li si ljudi MAX tv. Hvala lijepa.
Možete li molim vas pismeno mi uputit zahtjev da se obratim Hrvatskoj radioteleviziji da bude 24 sata ili već koliko traje Sabor prijenos na 4 programu ili na 2 kako hoće, pa ćemo onda zatražit to ili možete kao klub MOST na bilo koji način zatražite to od mene, pa ću ja to proslijediti onda HRT-u. Neću vam dati riječ jer ste prekršili Poslovnik, niste rekli na koji članak se, što sam ja prekršio, nego ste iskoristili tu pločicu da biste mi nešto kazali. Ali dobro, nema veze, idemo mi dalje sa radom. Dobro jutro poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici. Nastaviti ćemo sa radom. Točka dnevnog reda je: Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama ovršnog zakona, drugo čitanje P.Z. br. 6. No prije toga imamo najavljene zahtjeve za stankom.
Hvala lijepa, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, predstavnici ministarstva, sve vas lijepo pozdravljam. Dakle, pred vama je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama ovršnog zakona. Naime, svakodnevna postupanja i praksa pokazali su određene manjkavosti i nedosljednosti sustava, ali i mogućnosti za zlouporabu. Također, zbog trenutnog teškog gospodarskog stanja i nastojanja socijalne države da zaštiti socijalno najugroženije kategorije građana, potrebno je dodatno urediti i institut ovrhe na nekretninama, te, ovršni zakon uopće. Jedan od problema koji se predlažu riješiti ovim zakonom je zaštita ovršenika fizičkih osoba, prema ovom prijedlogu mijenja se postojeća zakonska odredba prema kojoj se nekretnina za stanovanje, ne smatra stvari nužnom za zadovoljenje osobnih životnih potreba ovršenika i osoba koje je po zakonu dužan uzdržavati, te propisuje da se takva nekretnina smatra stvari nužnom za zadovoljavanje osobnih životnih potreba ovršenika i osobe koju je po zakonu dužna uzdržavati. Međutim, ova pretpostavka primjenjuju se samo na obveze iz pravnog posla koja nastaje nakon stupanja na snagu ovoga zakona, a vjerovnik se u tom slučaju može zaštiti ako mu je kod sklapanja pravnog posla, dužnik dao izjavu u kojom izjavljuje da je suglasan, da se radi namjerenja vjerovnikove tražbine ovrha može provesti na njegovoj jedinoj nekretnini. Osim toga, utvrđuje se i iznos ispod koje ne smiju biti glavnice, ili zbroj glavnica. A ako se želi ići u ovrhu nekretnine, dakle, u samom prijedlogu zakona je utvrđen jedan iznos, međutim odmah danas želim i reći da ćemo prihvatiti amandman jednog od kolega i taj iznos će se povećati. Ovim zakonom napušta se rješenja prema kojem ovršenik ima pravo koristiti nekretninu prodanu u ovrsi kao najmoprimac godinu dana, od dana donošenja zaključka o prodaji nekretnine, s obzirom na to da je zaštita osigurana na dugi način, a navedeno rješenje nije zaživjelo u praksi. Naime, ljudi koji su deložirani iz svojih stanova, nakon toga sigurno nemaju za najamninu, jer da ju imaju, onda bi vjerojatno, prije toga plaćali rate kredita i ovo rješenje se napušta, međutim uvodimo jedno socijalno pravednije i socijalno dostupnije rješenje, to je tzv. pravo na smještaj. Dakle, ovim zakonom utvrđujemo pravo osoba koje su deložirane, a koje su pristale same napustiti svoju nekretninu, da imaju pravo na smještaj od 18 mjeseci, odnosno, plaćanje najamnine 18 mjeseci, s tim da iznosi najamnina ne smiju prelaziti od 9 prosječnih neto plaća u RH tijekom godine. Također, povećava se iznos plaće, mirovine ili drugog stalnog naučenog primanja ovršenika koji je izuzet od ovrhe, u slučaju kad se ovrha provodi na plaće ovršenika koji ima plaću, mirovinu ili drugo novčano primanje, manje od prosječno neto plaće u RH, te dopunjuje pravilo ograničenje ovrhe u slučaju ovrhe radi pristojne naplate novčanih iznosa za uzdržavanje djeteta, u slučaju kada ovršenik ima neto plaću manju od prosječene neto plaće u RH. Konkretno to znači da umjesto zaštite 2/3 takvih plaća, idemo na zaštitu 3/4 takvih plaća ili primanja. U svrhu sprječavanja zlouporabe u slučaju provedbe ovrhe na plaći, propisuje se mogućnost da sud ovrhu na plaću odredi i na plaći na kojoj poslodavac ovršeniku isplaćuje na račun kod banke, kada se ovrha određuje radi nemjerena tražbine po osnovi zakonskog uzdržavanja naknade štete nastale po osnovi narušenoj zdravlja ili smanjenja, odnosno, gubitka radne sposobnosti i naknadi štete po osnovi narušena zdravlja ili smanjenje, odnosno gubitka radne sposobnosti i naknade štete po osnovi izgubljenog uzdržavanja zbog smrtnih davatelja uzdržavanja. Radi ujednačavanja postupanja i učinaka pojedinih odluka, kao i radi sprječavanija zlouporabe i provedbi izvan sudskih ovrha na temelju, lažnih, krivotvorenih ovršnih isprava, odnosno, osnova za plaćanje izjednačava se postupanja financijske agencije u pogledu izdavanja naloga za prijenos zaplijenjenih sredstava na računima ovršenika. U tom smislu, a s obzirom na to da se predlaže prijenos sredstava u roku od 60 dana od njihove zaplijene u svim slučajevima, dakle, bez obzira na to provodi li se ovrha na temelju pravomoćnog ili nepravomoćnog rješenja o ovrsi, odnosno, druge isprave, koja je po svojem učinku izjednačenja sa pravomoćnim rješenjem o ovrsi, povećava se zaštita svih fizičkih i pravnih osoba, a eventualne zlouporabe sustava, znatno smanjuju. Dakle, utvrđujemo taj rok od 60 dana u kojem će ovršenici koji su nepošteno ovršeni ipak moći reagirati. Postojeći sustav potrebno je doraditi radi uređenja instituta naplate na temelju zadužnice i bjanko zadužnice na način da bi se u slučaju provedbe naplate na temelju zadužnice i bjanko zadužnice, omogućila odgoda prijenosa sredstava na rok od 60 dana u kojem vremenu ovršenik može iskoristit pravo na sredstva koja su mu na raspolaganju, čime bi se spriječile, eventualne zlouporabe tog instituta. Također, ista stvar o kojoj sam govorio maloprije. Ovim zakonom uvodi se i posebna vrsta sankcija u iznosu od 400 kuna za ovrhovoditelje koji su se tijekom sudske ili izvansudske ovrhe dvostruko namirili, kako bi se prisililo ovrhovoditelje da pravovremeno povuku prijedlog za ovrhu u slučaju kada im je ovršenik dobrovoljno ispunio svoju obvezu. Uvjet za prihvaćanje prijedloga ovršenika u slučaju dvostrukog namjerenja ovrhovoditelja je da ovršenik javno ili javnom ovjerenom ispravom dokaže da je tražbinu namirio izvan ovrhe, odnosno ako je ta činjenica opće poznata ili se njezino postupanje može utvrditi primjenom pravila o zakonskim predmetima. Ono što možemo reći to se posebno odnosi na tzv. male račune, teleoperateri i sličnih koji se često puta dvostruko namiruju i na ovaj način ovom svojevrsnom sankcijom želimo ih natjerati da o svemu tome vode puno više računa. Poštovane kolegice i kolege, o samom ovom zakonu već se dugo vodi javna rasprava iz koje je potpuno jasno kako postoji širi društveni konsenzus, kako postojeći Ovršni zakon nije pravedan te kako je upravo to jedan od razloga što u ovom trenutku imamo toliki broj blokiranih. Naravno, to nije osnovni razlog ali je jedan od važnih razloga. Tijekom rasprave dobili smo niz kvalitetnih prijedloga od stručnjaka, institucija, saborskih zastupnika. Neki od tih prijedloga došli su iz našeg kluba, neki od tih prijedloga došli su iz klubova drugih zastupnika. Upravo ih tih razloga kao predlagatelj zakona odlučili smo prihvatiti sadržaj većine amandmana, iako ćemo zbog same procedure neke od amandmana morati predati u nešto drugačijoj formi, pa to unaprijed naglašavam kolegama koji će i danas tijekom mog izlaganja biti upoznati da će njihovi amandmani ili dijelovi amandmana biti prihvaćeni, da će se oni možda samo zbog jasnoće konstruiranja krajnjeg zakona naći u nešto drugačijoj formi, ali će sadržaj biti zadovoljen. U sljedećih nekoliko rečenica osvrnut ću se na amandmane koje ćemo sami predložiti i one drugih zastupnika ili klubova koji su nam u ovom trenutku poznati, a čiji sadržaj namjeravamo prihvatiti. Most nezavisnih lista odnosno zastupnici unutar našeg kluba predložili su da uvedemo odredbu da ako ovrhovoditelj tijekom godine dana sa blokiranih računa uopće ne naplaćuje svoju tražbinu da se ta ovrha nakon toga obustavlja. Također osim toga ako ovrhovoditelj ponovo pokrene ovršni postupak po istoj ovršnoj ispravi za isto potraživanje za koje je ovrha obustavljena, dopušteno je u novom ovršnom postupku potraživati samo glavnicu duga i kamate koje teku od dana pokretanja ponovljenog ovršnog postupka. To konkretno znači da građani koji u ovom trenutku nemaju nikakva sredstva na računu i godinu dana se njihov dug ne naplaćuje, ovrha se može ponovo pokrenuti, međutim mogu se naplatiti samo i isključivo kamate koje se skupe u tom dijelu postupka. Također namjeravamo amandmanom utvrditi da zastara naplate novčane tražbine po ovršnoj ispravi nastupa za deset godina od dana njezine pravomoćnosti, a ovršne radnje koje ovrhovoditelj poduzima radi naplate novčane tražbine po ovršnoj ispravi ne uzrokuju zastoj ni prekid zastare. Poštovane kolegice zastupnice i zastupnici, mislim da ne smijemo dopustiti doživotne ovrhe u kojima se naši građani nalaze i na kraju prelaze i na njihovu djecu ako budu spremni biti nasljednici njihove imovine. Zastara je općepoznati pravni institut i mi na ovaj način želimo spriječiti ono što se do sada događalo, a to je da ovrhovoditelj svojim pravnim radnjama u nedogled, u nedogled produžuje agoniju u kojoj se ovršenik nalazi. Osim toga na nekretnini koja je jedina nekretnina ovršeniku koja je pod založnim pravom zbog ugovora o kreditu, založni vjerovnik niti njegov slijednik zastupnik ili preuzimatelj potraživanja ne može pokrenuti ovrhu ako je po istom ugovoru o kreditu kreditor ili od njega ovlaštena osoba primio iznos koji odgovara visini glavnice iz ugovora o kreditu. Na taj način onemogućavamo provođenje ovrha na nekretninama u slučaju kada je ovršenik odnosno dužnik isplatio iznosima koje je do tada uplatio iznos glavnice. Mislimo da je nepošteno ako neko digne kredit od 100 tisuća eura za nekretninu i u međuvremenu kreditnoj instituciji uplati tih 100 tisuća eura kroz kamate naravno i dijelove glavnice, da se nakon toga ide u ovrhu nekretnine, nego ovrhovoditelja treba uputiti da se naplaćuje iz drugih predmeta ovrhe. Što se tiče kolega zastupnika odnosno vladinih amandmana mogu reći da ćemo većinu amandmana koje je u proceduru Vlada RH uputila prihvatiti. Također prihvatit ćemo i amandman zastupnika Lovrinovića koji se odnosi na troškove postupka na način da svaka stranka snosi svoje troškove, prihvatit ćemo amandman zastupnika Gorana Aleksića u kojem se iznos od 20 tisuća kuna zbog kojih se ne može ovršiti nekretnina diže na 50 tisuća kuna. Također prihvaćamo i prijedlog da se odgode ovrhe ako je u tijeku spor zbog nepoštenih odredaba ugovora o kreditu iz kojeg proistječe ta odluka. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, pred nama je jedna iznimno važna rasprava. Mnogi od vas su dali kvalitetne amandmane. Čuli smo i bili smo na kraju krajeva svjedoci okruglih stolova koje je održavala i predsjednica RH koja je govorila i o moratorij na ovrhe, što nažalost nije stvar koja se može provesti. Međutim, Most je kroz prijedlog i današnjih amandmana i kroz uvažavanja amandmana zastupnika pronašao po nama najkvalitetnije rješenje, da s jedne strane zaštitimo sve one naše građane koje se godinama guli kroz ovaj Ovršni zakon, a s druge strane da omogućimo svim onim vjerovnicima da svoje dugove naplaćuju. Pozivam vas da podržite i prijedlog ovog zakona i amandmane poštovanih kolega i amandmane zastupnika Kluba Most-a. Hvala.
Zahvaljujem se. Imamo 16 replika, pa krećemo s prvom, uvaženi kolega Žagar. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šimić. Dakle s jedne strane imamo vjerovnike koji traže da im se što su posudili i dali ili na ovaj ili na onaj način ugovorili isplati, a s druge strane imamo dužnike koji to u pravilu ne mogu ostvariti. I mi se zakonom, a vi ste rekli da je ovo izuzetno važan zakon, ja se slažem, i složen zakon mi se sada miješamo zakonom da uredimo te njihove međusobne odnose. I mislim da sve ovo što ste vi naveli da puno stvari tu mi se jako sviđa i mislim da će pomoći u tom odnosu. A ono što mi se ne sviđa i što mi se čini, ja nisam pravnik kao vi, čini mi se ovako zdravom logikom, pa čak u kriminalnom svijetu, znate kada angažiraju one utjerivače dugova onda vjerovnik mora platiti tog utjerivača dugova da on to napravi umjesto njega. A ovdje se događa da svi troškovi od zateznih kamata, od javnog bilježnika od ne znam kakvih još troškova koji se u postupku stvore, sve troškove plaća dužnik. I zbog toga se onda događa da se dužnik zavlači u situacije iz kojih više ne može, jer povećava mu se sve više dug i ne može više ni glavnicu otplaćivati. Ali da ne duljim puno kao u onoj Balaševićevoj pjesmi Kibiceri u transu. Te ljude sa strane nazivamo kibiceri, oni ništa ne rade, samo promatraju i uzimaju novce. Postoji li mogućnost da teret ovršnog postupka jednako padne i na vjerovnika i na dužnika? Govorim o onim ugovornim odnosima, znači, ne onim odnosima ako netko nije plaćao alimentaciju ili ne znam u nekim drugim slučajevima. Dakle ako je netko s nekim sklopio ugovor, svjesno ušao u posao, ako pokrene postupak postoji li mogućnost da jednako snose te troškove? Hvala.
Odgovor na repliku kolega Šimić, izvolite.
Poštovani kolega Žagar, slažem se s vama, evo imali smo podatke, evo ja sam ih do sada čitao, dakle vjerujem onome što je izašlo van da od ukupnog duga, od nekih 40 milijardi kuna samo je 8,5 milijardi glavnica, sve ostalo su kamate i ostali troškovi. To nam pokazuje da imamo jedan sustav koji je duboko nepravedan. I ne samo da je duboko nepravedan nego imamo jednu organiziranu po meni hobotnicu koja iza toga stoji. Pa vam onda za svaki račun koji vam dolazi npr. iz nekakvog vodovoda, kada vam ide ovrha za taj račun, naplate vam dakle troškove ovrhe, naplate vam troškove i odvjetnika, onda vam rade ovrhu za drugi račun koji niste platili. Na taj način naši građani, prvo, javne institucije a onda i naši građani koji te troškove moraju podmiriti financiraju odvjetnike koji rade na tim ovrhama. A znamo da su tisuće i tisuće ovrha ustvari dodijeljene nekolicini odvjetničkih ureda u Hrvatskoj. To je stvar koja je javno poznata. Upravo zbog toga mislim da je usvajanjem ove odredbe da ćemo dakle, da će svatko nositi svoje troškove pa i onaj koji je ovrhovoditelj i onaj koji je ovršenik, da će ovrhovoditelj, puno, puno prije nego što pokrene određeni postupak po sličnim ručunima 10 puta dobro razmisliti hoće li to sve objediniti u jedan ovršni postupak ili će za svaki i najmanji račun pokretati poseban i naplaćivati troškove tog postupaka od samog ovršenika.
Hvala. Druga replika je uvaženi kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Šimiću, ja mislim da ćemo mi ovdje ovaj Prijedlog ovršnog zakona donijeti jednoglasno, većina amandmana koje su dali zastupnici su uvaženi, znači biti će dio ovoga prijedloga zakona. Mi imamo jedan ogroman pritisak javnosti građana, uključila se i predsjednica koja je podržala, znači promjene Ovršnog zakona, ne samo ove koji će pomoći građanima nego i cjelovite izmjene u koje definitivno treba krenuti. Ono što je bila intencija MOST-a od početka i s čime smo se usuglasili sa HDZ-om i to je već bio jedan veliki pomak, ne znam od toga da kod ispodprosječne plaće da mora ostati na računu ne samo dvije trećine nego tri četvrtine, od toga da građanima znači štitimo jedinu nekretninu, znači ako sama glavnica, znači koja nije veća od 50 tisuća kuna, do toga da nudimo zamjenski smještaj onima koji nisu unutar toga. Znači ali i ovih novih rješenja koja će deblokirati mnoge hrvatske građane. Znači mnoštvo njih se nalazi u ogromnim problemima. Mi ćemo sada jedan veliki dio tih ljudi deblokirati sa ovim amandmanima koje su dali naši zastupnici unutar kluba MOST-a ali i drugi zastupnici od Aleksića, Lovrinovića kojima zahvaljujem na tim amandmanima i mislim da ćemo mi danas ovdje u Hrvatskom saboru kao što smo i na nekim drugim zakonima koji su bili ovdje i to je bilo lijepo vidjeti imati jedno suglasje. Tako da u tom smislu stvari u Hrvatskoj se definitivno mijenjaju i meni je osobno drago što smo im bili pokretači tih promjena a što su nam se onda pridružili i svi drugi zastupnici od HDZ-a, SDP-a, zastupnika Živog zida, znači zastupnika SNAGA-e i svi ostalih zastupnika koji su dali kvalitetne amandmane.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Šimić, izvolite.
Poštovani kolega Grmoja, slažem se sa time da ovaj zakon kako ste i sami rekli, odnosno ovršno pravo kako ste i rekli treba doživjeti jednu kompletnu promjenu, to je ono o čemu govore i pravni stručnjaci i na kraju krajeva profesionalci unutar Ministarstva pravosuđa. No što mi želimo ovom promjenom? Mi želimo dati zraka našim građanima, uvrstiti određene promjene koje netko može nazvati revolucionarnim, netko manje revolucionarnim ali koje ipak idu prema tome da se pomogne ljudima koji se nalaze u teškoj socijalnoj situaciji ali da se s druge strane ne onemogući vjerovnike, odnosno one kojima su osobe dužne da svoj dug naplate. Pa npr. jedna od odredbi koju predlažemo da nakon godina dana što ne možete naplaćivati ništa s nečijeg računa, taj račun bude deblokiran. Tu mislimo da ne dovodimo uopće u težak položaj vjerovnike jer dug i ovako ne mogu naplatiti. A s druge strane pomažemo ovršenicima, dužnim građanima da uhvate zraka, da negdje počnu raditi, da se negdje zaposle jer ovako se ne žele ni zaposliti nego rade na crno, dakle da njima pomognemo, damo im zraka da bi taj dug na kraju mogli vratiti. Ali dug bez kamata koje su se godinama skupljale i za koje je između ostalog kriv i ovakav Ovršni zakon.
Zahvaljujem treća replika uvaženi kolega Runtić. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Šimić, malo prije je kolega Žagar već postavio jedno pitanje znači vezano uz troškove koji nastaju ovim dugogodišnjim znači ovrhama. Međutim, ja bih vam postavio još jedno pitanje i dao vam nekoliko podataka koje sam dobio od FINA-e. Znači, prema podacima FINA-e, 30. travnja ove godine bilo je 328 872 blokirana građana, sa ukupno 42 milijarde i 190 milijuna kuna, u odnosu na 31.12. prošle godine, to je povećanje broja blokiranih od 1696, a duga od milijardu i 30 milijuna kuna. Jedan od zaključaka koji se može iz toga izvući je da Ovršni zakon, ovakav kakav je u principu, ne funkcionira. Glavnica ovih 42 milijarde je dakle, oko 8 milijardi kuna, znači ljudi su dužni u principu 8 milijardi, a kroz ove sve godine je taj dug narastao na 42 milijarde kuna, zateznih kamata i drugi troškova. Inače zatezne kamate, to vam je hipotetski novac koji ne postoji, koji se očekuje da bi nekom mogao uprihoditi pa platiti, ali svakako to ne mogu učiniti ovi koji znači, imaju godinama mrtve račune s kojih nije naplaćena ni lipa. Znači, moje pitanje na koji način riješiti ljude tih bespotrebnih troškova koji konstantno rastu? Znači, iz kvartala u kvartala, očito. Zahvaljujem.
Hvala. I odgovor na repliku.
Poštovani kolega Runtić, pa evo sama činjenica kako sam i rekao, da imamo 330 tisuća blokiranih, da je dug 42 milijarde kuna, da je od toga osnovni dug negdje procjenjuje između 8 i 10 milijardi kuna, govori da stvari ne štimaju. I sad kad vi još kažete taj podatak, da je u godinu dana broj blokiranih narastao na nešto iznad 1000, a ukupan dug narastao za milijardu, ispada da je svako blokiran za 8 i nešto tisuća kuna, što naravno nije točno. Nego je u pitanju, u pitanju su baš te kamate o kojima govorite, u pitanju je baš taj skupi postupak koji se provodi i koji nije racionalan, nije pravedan za građane RH, posebno one koji se nalaze u takvom teškom socijalnom stanju. Ono što mislim što možemo sada napraviti su dvije stvari koje smo sada i predložili. Prvo je da se građane s kojih se računa već godinu dana ovrhovoditelji ne mogu naplatiti dug odblokira, a drugo da se utvrdi zastara na ovršnim postupcima, da se ovršni postupci i ovrhe ne mogu provoditi doživotno je činimo od naših ljudi, doslovno robove, postavljamo ih u jedna robovlasnički odnos i tu imamo svi zajedno odgovornost da to promijenimo. Hvala.
Četvrta replika, uvaženi kolega Čuraj.
Zahvaljujem predsjedniče. Štovani kolega Šimiću, spomenuli ste sjaset amandmana koji i od strane kluba MOST-a i od strane drugih predlagatelja, malo je sad teško više se snaći u ovom zakonu, mislim da je ovo, a da nije proračun, da je jedan od zakona koji možda je dobio najviše amandmana krenuvši od Vlade i pojedinih zastupnika i klubova itd. Meni je žao što samo u Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona nije diran članaka 172. Naime, vi ste u svom zahvatu obuhvatili članak 173., koji dapače podržavamo, i govorimo o iznosu od 2/3 na ¾ plače, međutim članaka 172. govori o izuzimanju od ovrha. Nažalost, amandman koji sam pripremio ne može biti formalno usvojen jer ne odnosi se na članke koji su u originalnom prijedlogu, a on glasi zapravo da bi od ovrha trebali izuzeti sve nagrade za godišnji odmor, božićne blagdane, primitke od putnih troškova za službeno korištenje vlastitih vozila itd. Dakle, govorimo o primicima za regres, božićnica, uskrsnica, nažalost trenutno, a imali smo neki dan, ja mislim čak i u medijima da ti iznosi se i dalje uplaćuju putem tekućeg računa koji kod blokiranih građana oni taj novac ne vide, a to je sigurno nešto što je i intencija zakonodavca kad je to svrstao u neoporezive primitke, trebala biti poštovana i u ovom Ovršnom zakonu i zbog toga sigurno na jesen ćemo morati ići u nove izmjene i dopune ili eventualno novi Ovršni zakon jer smatran da građani su opravdano tu ljuti i da to svakako trebalo je sad biti uvršteno, ako ne, treba biti uvršteno bilo koji slijedeći drugi, ili izmjenu i dopunu ili novi samo Ovršni zakon. Također, kod amandmana koji ste spomenuli, vezano za redoslijed naplate prilikom ovrha na nekretninama, da se pokušaj namiriti, ja taj amandman još nisam dobio na klupe, da se pokuša namiriti s drugih pokretnina, pa tek onda na nekretninu, nadam se da to ne znači da će se prvo uzeti sve što može, a onda ako je dospjela cijela glavnica kredita onda i onako opet uzet nekretnina, a da nije u tom amandmanu tako baš to sročeno. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Čuraj, što se tiče same izmjene, mi danas smo u drugom čitanju dakle ove prijedloge o kojima vi govorite ja osobno podržavam, danas ili jučer smo dobili jedan mail od Nezavisnih hrvatskih sindikata i SSSH-a, mislim da iz toga ustvari, tu ste vidjeli na kraju i te prijedloge, međutim oni kasno dolaze. Svi zastupnici su mogli ići sa tim prijedlozima kad smo imali prvo čitanje na redu, kada smo o tome raspravljali, mi kao MOST, evo vidite da smo i sada uvažili puno amandmana naših kolega i amandmana koje dolaze iz Vlade RH i prema tome smo dobronamjerni. Međutim u ovom trenutku, u ovu izmjenu ne možemo ići, a što se tiče broja amandmana, moram reći da nam je drago da se od prvog čitanja uključila i stručna i politička javnost i Predsjednica RH i klubovi zastupnika, na kraju i Vlada RH i što su svi zajedno na kraju pomogli da ovaj zakon bude što bolji i što pravedniji i da na kraju krajeva, bude konkretna pomoć svim onim socijalno ugroženim građanima.
Hvala. Peta replika, uvaženi kolega Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šimiću, u vašem izlaganju govorili ste o jednoj od uloga države, jedna uloga od države ustvari da se bavi i brine o najugroženijim skupinama ljudi, najranjivijim skupinama ljudi, zapravo štiteći svoj sustav, kako obrazovni, zdravstveni, a tako i mirovinski. Jučer smo zapravo i kroz raspravu o mirovinskim fondovima mogli čuti da ćemo se svi mi prije ili kasnije naći kao umirovljenici u jednom od tih fondova. Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje vam je kao predlagatelj uputio jedan prijedlog da će zbog dosljedne primjene ovog članka 21. predloženog konačnog prijedloga zakona, a kojim se mijenja članak 173. stavka 2. stupajući na snagu 8 dana od objave u Narodnim novinama. Po podacima iz Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje u ovom trenutku imamo više od 28000 umirovljenika pod ustegama bilo zbog jedne ili više ovrha. Nemoguće je u tako kratkom vremenu, dakle izglasavanjem ovoga zakona i objavom u Narodnim novinama da Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje automatskom obradom zapravo napravi sve te izmjene. Pa vas ja molim da razmislite o ovome prijedlogu i amandmanu kojeg ću uputiti, a to je da ova provedba ove odluke budem barem sa 1. rujna 2017. godine kada nećemo napraviti štetu niti umirovljenici, ali onemogućiti određene tužbe odnosno štete Republici Hrvatskoj. Zato predlažemo uputit ću taj amandman da se provedba ove provedbe odgodi do 1. rujna 2017. godine, a isto se predlaže člankom 47. što ćete nadam se prihvatiti. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega, o tome smo razgovarali i na kraju krajeva evo mogu samo potvrditi da sigurno nećemo dovesti u nekakvu težu situaciju osobe koje primaju mirovine. I vi predložite amandman danas tijekom rasprave. I ako on ide u tom smjeru nema razloga da ga ne prihvatimo.
Hvala. Šesta replika je uvažena kolegica Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Šimić, moram komentirati donošenje ovog zakona iz perspektive poduzetništva, jer naime mi se već godinama trudimo kako naći način da spriječimo crno tržište dok praktički s druge strane paralelno s tim kako iz godine u godinu raste broj blokiranih mi zapravo potičemo razvoj crnog tržišta jer ljudi moraju od nečega živjeti i ti ljudi moraju raditi. Pa onda rađe idu raditi na crno, nego da plaćaju većinu svoje plaće ove lihvarske kamate. Pa kakav je to utjecaj i na državu i na razvoj gospodarstva i na sami proračun. Meni je iznimno drago da je upravo klub MOST-a nezavisnih lista pokretač ovakve izmjene koja će utjecati i na poduzetništvo, a i na pokušaj gašenja crnog tržišta. A rekla bih evo, spomenula bih jedan primjer iz Splita. Dvije poduzetnice koje su se odlučile samozaposliti, dakle pokrenuti svoj obrt, zajednički obrt tražile su nepovratna sredstva, aplicirale su, dobile su ta sredstva koja su im sjela na račun njihovog zajedničkog obrta. Međutim, jedna od njih je bila blokirana, dakle ovršena i blokirana, međutim ona to nije znala, niti je ikada dobila ikakvu obavijest o tome i tih 50000 kuna kako su sjeli na račun, tako ih je i oduzelo. Naravno nakon toga davatelj potpore traži od njih da oni vrate i to sa zateznim kamatama ta sredstva koje one nikada nisu niti dobile na svoj račun, a njih uopće ne zanima što one nisu obaviještene o njihovoj blokadi. Dakle, ovdje pričamo o jednom pokušaju mladih i novih poduzetnika da se samozaposle, da zarade svoju plaću. Ne samo plaću, nego i doprinose od kojih se puni državni proračun i od kojeg dolaze naše plaće, a one su evo upravo ovim nedonošenjem zakona bile spriječene u tom svom pothvatu. I upravo zato mi je iznimno drago što će ovo utjecati na razvoj kako poduzetništva tako i ponavljam pokušaja gašenja ovog crnog tržišta koje smo praktički poticali sve ove godine. Hvala.
Odgovor na repliku.
Poštovana kolegice, slažem se s tim da je današnje stanje sa tolikim brojem blokiranih i tolikim dugom što je jedna od posljedica Ovršnog zakona i Ovršni zakon sadašnji je jedan od razloga zašto se to dogodilo direktno povećava crno tržište. Jer ljudima kojima se svaki mjesec redovito ovršuju određeni iznosi, pa i svaki dan ovisi o uplatama ne vide smisao u tome da rade i taj rad svoj legalno prijave, prihode primaju na bankovne račune koje će na kraju biti vraćene bankama za nekakve njihove kredite. Više puta i sam razgovaram sa poslodavcima, pa kažu da im je nekad i problem naći radnike, ljudi im otvoreno kažu gledajte ja sam blokiran, meni se ne isplati da me prijavite, isplati mi se da radim na crno. Poslodavac to ne želi, a osoba nakon toga ne želi raditi. Upravo iz tog razloga mislim da su odredbe u kojima bankovne račune s kojih se ne skidaju nikakvi iznosi odblokiramo nakon godinu dana i zastara koju uvodimo u roku od 10 godina mislimo da su to elementi koji će pomoći jednom dijelu građana izvući iz blokade i na kraju krajeva usmjeriti ih na to da svoje poslove obavljaju legalno u skladu sa zakonom, da na svoja primanja plaćaju doprinose i poreze i to je na kraju krajeva mislim u interesu cijele Hrvatske države. Hvala.
Idemo dalje. Sedma replika, uvaženi kolega Vučetić. Izvolite.
Poštovani kolega, ako pogledamo egzistencijalne i historijsko-produktivne posljedice Ovršnog zakona i referiramo se na analize naših demografa, onda je sasvim razvidno da je uzrok i jedan od vodećih uzroka iseljavanja našeg produktivnog stanovništva upravo blokade koje doživljavaju u svojoj zemlji, odnosno u Hrvatskoj. Vidjeli smo koliko je to našeg stanovništva iselilo zbog navedenih razloga u 2016. godini i nužno je postaviti pitanje da li se ovim prijedlogom izmjena Ovršnog zakona dolazi do toga da zaustavljamo ovu negativnu produkciju, odnosno da Ovršni zakon prestane producirati radno i kreditno nesposobne ljude.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Poštovani kolega, Ovršni zakon evo to nam i demografi govore je jedan od razloga za veliki broj blokiranih, a onda opet taj razlog za velik broj blokiranih je, odnosno ta činjenica tjera mnoge da odlaze iz RH. Reći da će promjena ovog zakona to spriječiti bi bilo definitivno preambiciozno, međutim ono što možemo reći da je ovo jedan dobar korak prema tome da tim ljudima koji se nalaze u ogromnim problemima na kraju i pomognemo. Često puta čuje, evo jučer sam razgovarao sa nekim kolegama čiji su poznanici upravo zbog ovrha i blokada i to trajnih blokada otišli iz RH i ne zbog toga da pobjegnu od plaćanja duga, oni će ga i ovako i onako morati platiti, nego zbog toga što sustav kakav smo mi razvili u RH i kroz ovršni zakon im ne omogućava život dostojan čovjeku. Dakle, siguran sam, da izmjenom ovršnog zakona, možemo na jedan način pomoći i tim građanima, međutim da bi mogli iseljavanje, tu je potrebno puno više kvalitetnih i jakih zahvata Vlade RH. Hvala.
Osma replika, uvaženi kolega Podolnjak. Izvolite.
Poštovani kolega Šimiću, konstatirali ste, problem ovrha i građana pod ovrhom jedan od najtežih društvenih problema u Hrvatskoj. Broj građana s blokiranim računima je čak znatno veći od broja nezaposlenih osoba. Činjenica je da Hrvatska ima danas već 3 ovršni zakon. Nažalost, to govori i o kvaliteti zakonodavne aktivnosti u Hrvatskoj. I rekao bih kolegama, moj uvaženi kolega, profesor, sa pravnog fakulteta i doajen pravne znanosti u RH, profesor Dika, je za ovršni zakon rekao, citirati ću „Na temelju 40 godina rada na fakultetu i bavljenja procesom, mogu potvrditi, da država u Hrvatskoj nije ništa učinila da bi pametno organizirala ovršno pravosuđe“. To vam kaže profesor koji najbolje poznaje ovršno pravo. Dakle, ništa nismo učinili u Hrvatskoj svih ovih godina, sve vlasti, sva ministarstva, svi sazivi ovog Hrvatskog sabora. I danas kad govorimo o ovom ovršnom zakonu, govorimo o jednom važnom koraku, da se pomogne građanima, i da se ovaj ovršni postupak učini pravičniji, socijalnim osjetljivijim, kvalitetnijim, u granicama onoga što se može popravljati ovaj postojeći zakon, što naravno nije konačno rješenje koje bismo mi u Mostu voljeli imati. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega, pa kako sam i rekao, stručna javnost se u potpunosti slaže da mi moramo mijenjati kompletno ovršno pravo. I onda kad imate rečenicu koju ste citirali od uvaženog profesora, koja kaže da Hrvatska unazad 40 godina, pa evo u ovoj svojoj demokratskoj povijesti nije uspjela napraviti još kvalitetan ovršni zakon. Onda me posebno čudi isto kad prozivke koje idu, često puta prema Mostu da ovaj zakon ne mijenja dovoljno, da ne izlazimo dovoljno u susret dužnicima, da on neće puno pomoći. Čudi me sve to, jer ako pogledate stvari o kojima smo danas govorili i o kojima govorimo u tijekom ove cijele rasprave, to su zaista konkretni prijedlozi koji pomažu, dužnicima koji se nalaze u teškoj socijalnoj situaciji, mi do sada nismo čuli bolje prijedloge, nismo čuli kvalitetnije prijedloge. Jer da jesmo, evo sad smo i pokazali kroz uvrštenje amandmana i prihvaćanje ustvari koje sam već najavio i Vladinih amandmana i pojedinih amandmana naših uvaženih kolega da smo čuli za te bolje prijedloge i njih bi uključili u zakon. Po našem uvjerenju napravili smo najbolje što se može u ovom trenutku, da se pomogne dužnicima, da s druge strane ne oštetimo i ne ugrozimo vjerovnike, a sigurno je da je pred ovom Vladom, zadatak budućeg mijenjanja kompletnog ovršnog zakona koji će pojednostaviti postupak, koji će izbaciti pojedine dionike u tom postupku, koji danas naplaćuju visoke nagrade i naknade na temelju najsiromašnijih.
Replika broj 9, uvaženi kolega Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Šimić, ovih dana brojnim hrvatskim građanima stižu pokloni, pokloni od HDZ-a, pokloni od Mosta nezavisnih lista, uz poklon ide jedno pisance, pročitati ću vam dio „Ovim putem vas obavještavamo da od 1. siječnja 2018. godine uvodi se porez na nekretnine, te se isti utvrđuje ovisno o lokaciji, gdje se nekretnina nalazi, namjeni stanju i dobi, odnosno godini izgradnje ili rekonstrukciji objekta. Nadalje, u prilogu vam dostavljamo obrazac koji je potrebno ispuniti te ga vratiti najkasnije do 30. lipnja 2017. godine“. I na kraju napomena „Ako kao porezni obveznik ne dostavite tražene podatke, porezna obavezna će se utvrditi na osnovu podataka kojima se raspolaže sa najvišim koeficijentima utvrđenim zakonom za stanje i dobit“. Pa bi vas samo htio pitati, ove izmjene koje vidimo sada u 2 čitanju, koje jesu korak naprijed u odnosu na katastrofalan prijedlog kojeg ste dali u 1 prvom čitanju, jesu li one posljedica nemirnog sna u redovima Mosta zbog ovakvih poklona koji dobivaju naši građani? Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Sinčić, evo drago mi je da ste rekli da su ove promjene ipak korak naprijed. Žao mi je što evo nismo ako već toliko inzistirate na kvalitetnijim promjenama da nismo dobili izmjene ovršnog zakona iz redova vašeg kluba odnosno Živog zida i to izmjene koje mogu okupiti saborsku većinu oko tih izmjena. Ne izmjene koje će potpisati eventualno 15-tak zastupnika i koje na kraju neće pomoći hrvatskim građanima što bi dakle, bio potpuni pucanj u prazno. Mi smo, dakle, ovaj zakon doveli do drugog čitanja, doveli smo do toga da će se sutra o njemu glasati, mislim da je to velika vrijednost koju Most daje i hrvatskoj politici ali i hrvatskim građanima koji su najugroženiji koji se nalaze pod ovrhama koji se i deložiraju svaki dan. Mi smo napravili konkretnu stvar. Dakle, možemo se i mi odlučiti pojavljivati na svakoj deložaciji, slikati, snimati, povećavati dugove naših građana, međutim šta od toga ti građani na kraju imaju? Na taj način ih spasiti ne možemo. Promjena ovog Ovršnog zakona je dobar korak prema tome da upravo tim građanima kod kojih se vi pojavljujete kada ih deložiraju, a na kraju im nikada ne pomognete upravo njima ćemo pomoći. Što se tiče poreza na nekretnine samo ću reći da smo imali najave i vi ste ih čuli od ministra financija da on neće biti iznad aktualne komunalne naknade i mi očekujemo da se to obećanje izvrši.
Replika broj 10 uvaženi kolega Stevo Culej.
Poštovani predsjedniče. Kolega Šimiću, riba ne smrdi od repa već od glave. Kada govorimo o ovršenima moramo reći koji je uzrok njihovih problema, jedan od većih uzroka, a to je da se radi o kunama, o eurima, o lovi. Radi se o milijardama od kojih su neki u Hrvatskoj imali itekako koristi. Pa ću ja pročitati ovdje par riječi od predstavnika blokiranih, kaže ovako: „Dolaskom na vlast Kukuriku koalicije Orsat Miljenić i saborska većina svjesno su prekršili pretpristupne pregovore sa EU i dali mogućnost neustavnim tijelima, javnim bilježnicima i odvjetnicima da naprave milijunsku pljačku hrvatskih građana čime su počinili zločin prema građanima i prema državnome proračunu i treba im suditi za veleizdaju“, podsjeća glavni tajnik blokiranih. Nadalje, ti isti blokirani imali su jako puno i suicida zbog ovrha, zbog novonastale situacije, nemogućnosti življenja u ovome što im je vlast priredila, kaže ovako Politika Damir Kramarić 21. travnja 2016., to su naslovi koje mi čitamo, a ne govorimo o njima ovdje, mi govorimo o Ovršnom zakonu kao da nam je donese zakon iz svemira NN osoba i ne govorimo o glavnom problem. Koji je problem? Problem je onaj koji sjedi tu sa nama koji je pogodovao tome problemu i eskalaciji tog istog. Nadam se da će samo on učestvovati u stvaranju tih amandmana koji će promijeniti politiku prema ovršenima da dođu do istine. Toliko.
Odgovor na repliku kolega Šimić.
Poštovani kolega Culej, što se tiče odgovornosti za stanje u kojem se nalazimo, mislim da odgovornost moraju preuzeti sve prošle vlade. Ako se ne varam blokade su uvedene još 2010. godine, to je bila HDZ-ova vlada tada, a što se tiče gospodina Miljenića ne mislim ga braniti, imao je on svojih loših poteza koje su stanje još više pogoršale, ali ono što mogu reći da je on svojim dosadašnjim svojim istupima i kao predsjednik Odbora za pravosuđe podržao donošenje ovog zakona pa vjerujem da će i ovaj puta to podržati. A što se tiče bilježnika i općenito cijelog postupka na koji način se provode ovrhe u Hrvatskoj, to je zadatak aktualne Vlade da taj postupak maksimalno pojednostavi i po mom mišljenju bilježnike izbaci iz cijelog tog postupka. Ono što mi imamo kao informaciju iz Ministarstva pravosuđa da to u ovom trenutku nije moguće jel sudovi na to nisu spremni i zbog toga treba nešto više vremena za promjenu ovršnog prava. Međutim Most nezavisnih lista je ovim prijedlogom napravio konkretne stvari za dužnike, naglašavam ponovo, njima izašao u susret i pomogao im, a nije onemogućio vjerovnike da naplaćuju svoj dug. A zadatak Vlade čiji ste dio većine i vi je da u što skorije vrijeme pripremi potpuno novi Ovršni zakon koji će pojednostaviti postupak, koji će izbaciti dionike iz procesa koji su nepotrebni, a povećavaju troškove ovrhe na teret onih kojima je najteže. To je zadatak ove Vlade, to smo čuli i u najavi da će se to napraviti. Nadam se da će to biti do kraja ove godine.
Sljedeća replika uvaženi kolega Sladoljev.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine Šimić, mi smo do sada imali jedan zakon do sada Ovršni zakon da su obrtnici za dugove obrta jamčili svojom privatnom imovinom, međutim ti sitni obrtnici najčešće u 99% slučajeva nisu bili sami krivi za svoju situaciju nego politika, neki ljudi u Kulemrovim dvorima i tako. I onda imamo jednu nakaradnost u tome da je gospodin Todorić napravio milijarde i milijarde dugova, a on ne jamči svojom imovinom, a mali, sitni obrtnici koji su zapravo došli u to stanje zbog njega moraju jamčiti svojom imovinom, pa rješava li ovaj zakon i tu taj dio? Hvala.
Odgovor na repliku kolega Šimić.
Poštovani kolega Sladoljev, evo mi danas imamo najave pojedinih zastupnika da će ići u tom smjeru pa ćemo razgovarati i o tim amandmanima. Ono što mogu reći da smo mi nedavno donijeli ovdje lex Agrokor kako bi riješili problem jednog sustava koji je stvorio minimalno 40 milijardi kuna duga, možda i nešto više, radi se o sličnom iznosu ovome u kojem imamo 330 tisuća blokiranih. Upravo zbog toga mislim da je zadatak svih nas, pa i Most-a kroz promjenu Ovršnog zakona, ali hrvatske vlade kroz izmjenu drugih zakona da u hitnim postupcima kao što smo donosili i lex Agrokor i s razlogom smo ga tada donosili, da po hitnim postupcima donosi one propise koji će na kraju tim građanima pomoći. Radi se o 330 tisuća ljudi, među njima su i obrtnici o kojima vi govore, među njima su i druge fizičke osobe, one zaslužuju jednak tretman, bar jednak tretman kao što je zasluživao i zaslužuje jedan veliki koncern koji ima toliki utjecaj na hrvatsko gospodarstvo.
12. replika uvaženi kolega Lovrinović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Evo uvaženi kolega Šimić, meni je iznimno zadovoljstvo čuti da podržavate amandman koji sam u ime stranke Promijenimo Hrvatsku podnio, a on glasi da svaka stranka u postupku plaća svoje troškove. Zašto mi je drago? Jer pokazuje da na ovako važnim pitanjima mi možemo izvrsno surađivati a posebno mi koji se nalazimo u političkom centru. Jer zaista je točno da jedino mi pokrećemo ta pitanja, da se mi jedini borimo protiv ove financijske oligarhije, ovoga nereda u ovoj zemlji i da želimo stvoriti državu koja funkcionira i koja će biti na usluzi običnog čovjeka. Ovo pokazuje da možemo i prevladavati neke razlike među nama jer ovo su toliko važna pitanja za hrvatske građane da ona nadilaze sve naše manje ili veće razlike. Zato mi je iznimno drago da ovo podržavate. Zašto? Jer da ovo se ne podrži, ja vas uvjeravam da ove promjene Ovršnog zakona bi bile kozmetičke. Vi ste malo prije dali vrlo jasan argument da od 42 milijarde kuna koliko su dužni blokirani samo je oko 10 glavnica sa redovnim kamatama. Znači preko 30 su zatezne kamate i razno razni troškovi. Ovdje bih vam skrenuo još jednu pažnju. Molim vas, založimo se za to da se donese moratorij na ovrhe 6 mjeseci. Druga stvar, založimo se za to da se ukine prenošenje duga na djecu nakon smrti roditelja. To je neetično a ne smijemo podržavati neetične zakone, njih treba rušiti, imamo vremena tijekom rasprave da ako treba amandman. I treće, još zadnje, postoje Bandićevi stanovi. Koliko stotina stanova, [[Upadica predsjednik: Kolega Lovrinović, žao mi je isteklo je vrijeme.]] samo molim vas još 3 minute, koji se plaćaju u njima je zrak, a ljudi čekaju. Evo, hvala.
Hvala vam lijepa. Kolega Šimić, izvolite.
Poštovani kolega Lovrinović, evo ja vam se u ime našeg kluba zahvaljujem na amandmanu koji ste dali i naravno da smo ga bili spremni prihvatiti jer se radi o jednom potezu koji će ipak kako ste rekli ovu financijsku oligarhiju koja je stvorena osujetiti u naplati visokih, posebno odvjetničkih troškova, za svaki i najmanji račun koji dolazi iz nekakve javne ustanove. Mislimo da se radi o kvalitetnom prijedlogu i kako sam rekao kao predlagatelj ćemo ga podržati. Što se tiče moratorija na ovrhe, moram reći da moramo voditi računa da se među vjerovnicima, ponekad nalaze i djeca, odnosno obitelji kroz npr. alimentaciju, mi ne bi, to samo navodim kao jedan primjer, puno je tih primjera gdje zaista s jedne strane imamo poštene vjerovnike koji imaju pravo naplatiti svoju tražbinu, moratorijem od 6 mjeseci, bojimo se da bi pojedine skupine jednostavno ostavili bez ikakvih sredstava za život. Zbog toga se nismo odlučili za taj prijedlog iako je on bio komuniciran više puta pa i na okruglom stolu koji je organizirala predsjednica a mislim da je ona čak jedan takav prijedlog poslala i predsjedniku Vlade. Međutim MOST se kod ovog svog prijedloga zaista vodio sa tim načelom da dužnicima pomognemo ali da ne onemogućimo naplatu duga koji postoji, tražbine koje potražuju vjerovnici, posebno su tu u pitanju kažem pošteni vjerovnici i oni koji se nalaze u teškoj situaciji, jednostavno ne možemo ih jednim potezom staviti u isti koš. Hvala vam.
Hvala. 13 replika uvaženi kolega Bulj.
Hvala lijepa predsjedniče. Kolega Šimiću, dosadašnji zakon je proizveo znači brojne, znači ljude koji su postali i kreditno nesposobni i jednostavno nisu mogli funkcionirati i raditi i to je uzrok zbog čega ljudi odlaze vani, zbog čega u Hrvatskoj imamo 330 tisuća ovršenih i blokiranih. U višegodišnjim blokadama u visini kamata, visina kamata premašuje višestruko glavnicu, za 10 godina blokirani dolaze u stanje da postaju doživotni dužnici i robovi. Ovim zakonom se rješava i taj problem, možete li pojasniti na koji način? U strukturama ukupnog duga do 50 tisuća kuna dužno je čak preko 220 tisuća ljudi, na koji način, mi ćemo, na ovaj sadašnji način mi ćemo u biti spriječiti deložacije i da ih se ne izbacuje kao do sada na cestu. I zbog toga mi je drago što je, evo sve političke opcije su podržale ovaj MOST-ov prijedlog koji je u biti ključ problema iseljavanja hrvatskih ljudi u treće zemlje, isisavanja novaca od strane banaka i javnih bilježnika i ostalih kasta koja su stvorili svoja carstva u Hrvatskoj dok nam dvije trećine RH postaju prazne gdje ljudi ne mogu ulagati zbog blokada, gdje ne mogu živjeti i zbog toga ovaj zakon, sve amandmane koje su dali naše kolege iz drugih klubova, treba podržati, treba ih razmotriti. I naravno da će ova rasprava u ime građana, ljudi RH, svih institucija pa i predsjednice Republike, demografa koji su se uključili u ovo jednostavno moramo svi zajedno podržati i napraviti ovaj prijedlog najboljim zbog toga, evo i samo objasnite našim građanima ovih par stavaka koje sam kazao, do čega će, što će prouzrokovati ove nove izmjene Ovršnoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Bulj, pa evo jedan dio cijenjenom kolegi Lovrinoviću nisam odgovorio a povezano je sa vašim pitanjem pa ću odmah to naglasiti. Dakle, našim prijedlogom uvodimo mogućnost, ne mogućnost nego zastaru ovrhe nakon 10 godina i do sada je ona postojala ali je svaki ovrhovoditelj mogao prekidati radnjama koje je radio unutar postupka i ta ovrha je mogla biti praktički doživotna. Sada to više neće moći biti, ona će biti ograničena 10 godina pa se to odmah tiče i onih koji su eventualno nasljednici osoba koje su dužne, dakle te dugove neće moći naplaćivati netko beskonačno na jednoj, dvije ili tri generacije. Što se tiče ove činjenice da imamo od 330 tisuća blokiranih, 220 tisuća onih čiji je dug manji od 50 tisuća kuna, usvajanjem prijedloga koji je dao i gospodin Aleksić da limit za ovrhu ispod kojeg se ne smije nalaziti glavnica ili ukupan zbroj glavnica bude 50 tisuća kuna to će konkretno značiti da se tim osobama neće moći ovršiti njihove nekretnine, posebno mislimo, i to ćemo urediti nekretnine u kojima stanuju.
Hvala. Predzadnja replika, uvaženi kolega Orepić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. U istinu u ovom političkom trenutku, vidimo da ni politika ni gospodarstvo ne štiti svoj narod, ja sam to već rekao u ovom visokom Domu i mi želimo promijeniti te tendencije. Upravo politika trenutna i gospodarstvo trenutno su obespravili i osiromašili vlastiti narod. Sve to je posljedica nekakvih društvenih, političkih i gospodarskih odnosa koji su takvi kakvi jesu, a proizlaze iz onog naše famozne kriminalne privatizacije, iz koje je proistekao i Agrokor, tako da znamo o čemu govorimo, je li. Znači imao trenutnu političku elitu iz koje je proistekao Agrokor, još su tu mnogi, imamo tu isto i ljudi ne žele da hrvatska Državna revizija uđe u HNB, oni ne žele saborsko istražno povjerenstvo, a mi ne želimo doslovno gospodine Šimiću, da se dešava odnosno dogodi doživotno dužničko ropstvo. I to me posebno pogodilo i zato želim vas pitati slijedeće. Znači, imamo ukupno blokiranih 83%, znači od ukupno tih blokiranih 83% nose duga 96%, znači veliki broj računa je doslovno mrtvi, znači nisu ni naplaćena niti lipa od njih, a kamate i dalje rastu i lijepe se na sve to. To jednostavno vodi doživotno dužničko ropstvo naših građana, ljudi koji su blokirani. Molim vas, kako to riješiti?
Odgovor na repliku.
Poštovani kolega Orepić, činjenica je da mi kao društvo često puta puno brže reagiramo kad su pitanje oni jaki ili jači. A kad su u pitanju oni slabi, onda tražimo sve moguće načine da se nekakav propis ne donese, razloge zašto ne može donijeti, zbog čega je pojedina odredba teško primjenjiva ili lako primjenjiva, ali kada radimo zakone za one jake onda sustav ne jednom, i ne samo u bližoj povijesti, nego i u nešto daljoj povijesti, napravi sve što je moguće da se takvi zakoni ipak na kraju donesu. Prijedlozi s kojima mi idemo u ovom trenutku, upravo bi trebali pomoći onima koji su najduže blokirani. Pomoći onima koji nemaju nikakva reći i otvorena, legalna primanja. Jer ako netko na računu godinu dana nema ni kune, s koje se može nešto ovršiti, zar mi ovdje zaista mislimo da taj čovjek živi od zraka? Ne, ti ljudi onda rade na crno, povećavaju sivu ekonomiju i nažalost, ja mislim zaista da nisu za to krivi. Krivi smo mi kao sustav što im ne omogućavamo da dobiju zraka i da mogu normalno živjeti a uz to i vraćati svoje dugove vjerovnicima. Mislim da se izmjenom ovog zakona i uvođenjem na kraju krajeva, zastare, baš to što ste rekli, što imamo danas, dakle nekakve doživotne ovrhe, da toga nakon usvajanja ovog zakona, za što vjerujem da će biti svi saborski klubovi, više neće postojati prostor nakon usvajanja ovog zakona, takvo dužničko ropstvo, neće postojati u RH.
Hvala vam. I zadnja replika uvažena kolegica Perić.
Poštovani kolega Šimić, poštovani predsjedniče. Prije nego se osvrnem na samo pitanje, isto malo statistike. A to je da do 10 tisuća kuna, jer FINA ima vrlo kvalitetne podatke, do 30.03., ja imam 2017., je 118 tisuća građana, do 10 tisuća kuna, od 10 tisuća kuna do 100 tisuća kuna je 154 tisuće 493. Dakle, ovo kad gledamo koje su to brojke trebamo zaista naći način i svi se u tome slažemo da se omogući pogotovo ovih 120 skoro tisuća ljudi, to su relativno mali iznosi, a veliki u odnosu na probleme koji su stvoreni. Međutim, vi ste rekli da opet u samoj statistici 4 i pol tisuće osoba, fizičkih, a sad to postavljam pitanje, da li su građani ili građani fizičke osobe obrtnici, je dužno preko milijun kuna i taj dug čini 22 milijarde kuna. Dakle, pola ukupnog duga, cijeloga čini 4 i pol tisuća fizičkih osoba ili građana, 22 milijarde kuna. Zaista je potrebno provjeriti zbog čega nema prometa na računima građana, da treba što više prometa kanalizirati preko računa građana da se oslobode upravo ovakvi dugovi, dakle kanalizirati to u legalne sustave, a ne podržavati ilegalne i crne i sive sustave, to je bit svega.
Hvala vam. Kolega Šimić, izvolite.
Poštovana kolegice, u pravu ste i mislim da mogu reći da mi je drago što i HDZ na kraju krajeva podržava promjene ovog zakona, što je sudjelovao u dobrom dijelu izmjena ovog zakona. Činjenica je da mi imao jako velik broj građana s relativnom malim dugovima i zbog toga mi podržavamo i najavu Vlade da će doći do otpisa dugova u određenim iznosima, još u ovom trenutku ne znamo koji se konkretno iznosima radi, ali siguran sam da će to pomoći kod deblokada. Naši prijedlozi upravo idu u smjeru i da se tim građanima s najmanjim dugovima i pomogne. Činjenica da 4 i pol tisuće građana nosi toliki dio duga, govori da su to ustvari osobe koje gomilaju vrijednost duga i koje su možda i kroz nekakvo svoje loše poslovanje jedan dio njih dovele same sebe u tu situaciju. A s druge strane imamo onih 300 i nešto tisuća koji imaju daleko manje dugove i iz čega se jasno vidi da su to ili nesretne životne okolnosti ili gubitak posla. Ne kažem, ima i onih koji nesavjesno dižu kredite međutim mislim da je tih daleko manje od ovih ljudi koji su spletom životnih okolnosti došli u situaciju da se nalaze među blokiranima i da svoje dugove ne mogu vratiti. Zbog toga mi je drago da danas imamo ovaj zakon ovdje koji će omogućiti uz podršku svih nas zastupnika, da oni koji nemaju nikakva primanja, koje se ne ovršuje u pravilu godinu dana, godinu dana su blokirani, da tako kažem da prodišu, da počnu privređivati, zarađivati. Imamo probleme i sa nedostatkom radne snage sada i poduzetnici se žale na to. I rekao sam malo prije jedan od njih mi je jučer pričao ne može dobit čovjeka za rad, jer mu neće nitko raditi ako nije na crno. Jer ako ga prijavi dobar dio njegovih primanja ide banci.
Hvala. Prije nego što pozovem članove, odnosno predstavnike odbora samo dvije informacije. Dakle, radit ćemo bez stanke. Glasovat ćemo u 15,00 sati o dopuni dnevnog reda tako da si planirate otprilike vrijeme. Sada bih molio izvjestitelja Odbora za zakonodavstvo i pravosuđe ako su zainteresirani da uzmu riječ. Ako ih nema, onda ćemo zamoliti predstavnika Vlade da da poziciju Vlade. Tu je sa nama uvaženi kolega Josip Salapić, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici Vlada RH podržava donošenje predloženoga zakona Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista i svojim amandmanima Vlada je u dogovoru sa predlagateljem, dakle razmotrila i intervenirala u nomotehnički i tehnički izričaj ovoga zakona sa time da želim naglasiti da je Ministarstvo pravosuđa u dogovoru sa predlagateljem provelo nekoliko sastanaka gdje su bili predstavnici predlagatelja, kolege zastupnici koji su dali amandmane i u ovom današnjem dijelu rasprave pojavile su se nove neke činjenice koje će se još dodatno trebati raspraviti ali to nije bio predmet naših razgovora niti amandmana u kojima je Vlada dala svoje mišljenje. Pa ja bih se samo u ovom kratkom izlaganju osvrnuo na ono što je Vlada potvrdila svojim amandmanima, onim što je prihvatio predlagatelj. Dakle, Vlada RH svojim amandmanima predlaže nomotehnički poboljšavanje pojedinih od predloženih rješenja. Vlada predlaže obvezu ovrhovoditelja da sami pribavljaju OIB ovršenika, te urediti način da se propiše mogućnost pribavljanja broja osobne iskaznice. Vlada RH predlaže da se uredi i razradi postupanje financijske agencije i poslodavaca u slučaju kada dođe do promjene ovrhovoditelja ili ovršenika. Također, predviđa se preuzimanje pravne stečevine. Ovršnim zakonom potrebno je osigurati izravnu primjenu Uredbe EU br. 655 od 2014. godine Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. godine o uspostavi postupaka za europski nalog za blokadu računa, a uredba se primjenjuje od 18. siječnja 2017. godine. Također konačnim prijedlogom zakona predlaže se napuštanje prvostupanjskih vijeća kao drugostupanjskih tijela koja odlučuju po izjavljenim pravnim lijekovima o određenim slučajevima. Predlaže se onemogućavanje i izjavljivanje pravnog lijeka protiv odluke kojim sud upućuje stranku na parnicu, povećava se što je predlagatelj i rekao iznos plaće, mirovine ili drugog stalnog novčanog primanja ovršenika koji je izuzet od ovrhe. Predlaže se propisivanje da se prijenos sredstava kod provedbe ovrhe na novčanoj tražbini ovršenika obavlja uvijek nakon 60 dana od zapljene i sprječavanja upotrebe krivotvorenih isprava. Predlaže se omogućiti podnošenje pravnih sredstava kod ovrhe na temelju zadužnice i bianco zadužnice. Predlaže se uvesti posebnu sankciju u iznosu od 400 kuna za voditelje koji su tijekom sudske ili izvan sudske ovrhe dvostruko se namirili kako bi ih se prisililo da pravovremeno povuku prijedlog za ovrhu u slučaju kada im je ovršenih dobrovoljno ispunio svoju obvezu. Poštovane zastupnice i zastupnici, ovo je osvrt na amandmane Vlade RH u onom dijelu koje je Vlada prihvatila dosadašnjim, dakle sastancima i dosadašnjim odlukama. Kažem, dodatno je potrebno razmotriti još određena otvorena pitanja koja su se danas pojavila tijekom današnje rasprave. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se državnom tajniku Salapiću. Imamo tri replike. Prva je uvaženog kolege Šimića. Izvolite.
Poštovani državni tajniče, s obzirom da sam bio sudionik razgovora koje ste napomenuli, činjenica je dakle da smo mi razgovarali u Ministarstvu pravosuđa kao na kraju krajeva predstavnik predlagatelja u ime kluba MOST-a nezavisnih lista, da u jednom dobrom dijelu sastavljanja ovog zakona smo razgovarali sa HDZ-om i imamo stvari oko kojih smo se zajedno usuglasili. Isto tako je činjenica da je MOST nezavisnih lista kao klub zastupnika održao svoj sastanak, procijenio koje amandmane drugih predlagatelja možemo prihvatiti, koje amandmane možemo sami uputiti. Odlučili smo to danas napraviti. Na svakom od nas zastupnika je da procijenimo, dakle koji amandmani ovdje idu u korist onih koji su u teškoj socijalnoj situaciji, koji su dužni. Ako mislimo da nešto ne ide u korist tih dužnika svatko od nas zastupnika na kraju krajeva ne mora glasat za te amandmane. Ja sam danas kao predstavnik predlagatelja, mislim dosta jasno branio naše prijedloge, a zastupnici će imati tijekom današnjeg dana, sutrašnjeg poslano tijekom glasovanja mogućnost iskazati svoju volju. Što se tiče Vlade RH mogu reći da je dobar dio amandmana koje smo dobili na jučerašnjem sastanku kluba, nas kao predlagatelja i usvojen. Radi se o amandmanima s jedne strane i nomotehničke naravi, ali s druge strane neki zaista idu, dakle u jednostavnije definiranje postupka povećavanja ovlasti suda što mislimo da je dobro i to kao predstavnici predlagatelja mislimo prihvatiti. Ali isto tako mislimo prihvatiti i neke amandmane kolega koji idu prema tome da pomognu dužnicima i više od našeg prvotnog prijedloga. Ali mislimo da je to zajednički interes svih zastupnika u Hrvatskom saboru.
Odgovor na repliku, kolega Salapić.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče Šimić, vi ste bili svjedoci skupa sa mnom naših razgovora i dogovora u Ministarstvu pravosuđa gospodin Aleksić. Važno je da se ovim prijedlogom zakona koji ste vi predložili Vlada prihvatila u određenom dijelu intervencijom svojim amandmanima. I nomotehnički, ali i tehnički određena pitanja da bi se postigle svrha i cilj ovih izmjena i dopuna zakona jasno smo rekli, da su brojna pitanja otvorena i da treba donijeti novi Ovršni zakon. Na tom intenzivno radi Ministarstvo pravosuđa RH. Ovo što se danas dogodilo na početku sjednice, kada ste vi prihvatili neke amandmane koje na našim razgovorima i dogovorima nismo usuglasili pa je obveza kao državnoga tajnika da na to upozorim javnost. Ono što je važno sa obje strane, da budemo prije prema vama zastupnicima, predlagatelju, ali prema hrvatskoj javnosti čistih, otvorenih ruku, da RH, mora imati pravnu sigurnost u svome djelovanju, prema svima. Dakle, balans i ravnoteža prema svima. Tako da ovaj zakon, dakle, ima svoje pozitivne namjere, a isto tako znate da moramo donijeti novi zakon, koji … [[Govornik se ne razumije.]] koji je vaš prijedlog ne predviđa popraviti u jednom opsežnom, novom ovršnome zakonu. Ono što ne bismo htjeli da se krivo shvati, da se prihvaća nešto što nije iskomuniciramo i koje može imati višestruke pravne posljedice na donošenje ovog zakona, bez da smo otvorili raspravu o tome na zajedničkim sastancima. Tako, dakle, politika otvorenih ruku, ali stručno pravne argumentirano obrazložiti sve ono o čemu mi nismo do sada razgovarali. Takva je bila moja intervencija o ovom izlaganju. Hvala lijepa.
Druga replika, kolega Belja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ja bih htio u ime HSS, reći da mi je jako drago slušati danas ovu raspravu, da mi je jako drago, da napokon sve stranke koje percipiraju u Hrvatskom saboru se slažu oko određenih stvari i zamoliti, eto gospodina državnog tajnika, gospodina premjera, Vladu RH, da uvaže sve amandmane koje dolaze iz opozicijskih klupa, jer u ovom pitanju ne smije biti pozicije i opozicije. Mislim da nam je interes zajednički, siguran sam, ne da mislim nego sam siguran da nam je zajednički interes zaštiti na neki način one najslabije u hrvatskom društvu, dakle, ljude koji su dužni i koji su nepravedno stavljeni u lošiju poziciju od svih ostalih. Ja vas molim, dakle, vas kao predstavnike Vlade RH, da ovaj puta ne zeznete, jer ste do sada jako puno puta uglavnom zeznuli, da ne zeznete, a nećete zeznuti stvar ako ćete poslušati i uvažiti amandmane koji su sukreirali, to su kolege iz Mosta, ali i nas i ostalih stranaka iz opozicije. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupniče Beljak, nisam vidio vaše amandmane u ovom prijedlogu zakona, niti vas na sastancima gdje smo razgovarali o stručnim bitnim, pravnim pitanjima vezane za posljedice ovoga zakona. Ono što je važno i što želim naglasiti, kao kako ste mene prozvali kao predstavnika Vlade ovdje, da je cilj Vlade RH, sigurno zaštiti najugroženije skupine hrvatskoga društva i ponavljam Ministarstvo pravosuđe RH, je stručna radna skupina. Naše ministarstvo priprema potpuno novi ovršni zakon koji će riješiti sva otvorena pitanja. Tako da ne bude nabacivanja naše neke loše volje na ovo. Samo sam upozorio javnost da određena otvorena pitanja, moramo razjasniti do kraja, da ne bi bilo posljedica za pravnu sigurnost RH. Hvala lijepo.
Izvolite.
Isprike, moram reagirati, doista mi nije bila namjera ništa drugo, nego vas pohvaliti. Ali kad vi već mene prozivate, onda ja se ne sjećam od kad ste vi tu. Ja se sjećam da ste bili tu, da ste bili u HDZ-u, da ste bili u HDSSB-u pa ste bili saborski zastupnik [[Upadica: Kolega Beljak, samo malo, recite koji je članak poslovnika povrijeđen?]] 385. stavak B, pa nemojte me zezati [[Upadica: To nije točno.]] ja vas pohvalim a vi tako, nemojte gospodine Salapiću se samnom zezati jer nećete dobro proći.
Kolega Beljak, samo malo, dakle, pokazali ste elementarno nepoznavanje Poslovnik Hrvatskog sabora …/Upadica Beljak: Vi ste pokazali elementarno poznavanje političkog uhljebljivanja, jer ste predsjednik Sabora, a bili ste i uz Sanadera, i uz Kosoricu i uz Karamarka i sad ste uz Plenkovića, što ste vi pokazali./… Kolega Beljak, ponašate se prvo nepristojno, to je prva stvar. Drugo kršite Poslovnik, treće, nema vas danima u Hrvatskom saboru i sada ovdje dolazite i dijelite lekcije. To nije korektno. Pa vas molim da to ne činite. Kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi tajniče, Hrvatska vlada je dala nomotehničke i tehničke izmjene i izmjene su dobro došle i ostali amandmani koji su došli. Međutim, činjenica je da u ovome trenutku, svi, znači ugledni demografi upozoravaju da je 330 tisuću blokiranih ljudi, koji su do 50 tisuća kuna dužni, čak je 220 tisuća ljudi. Gospodarstvo je blokirano. Ljudi nam odlaze u druge zemlje, vidimo pokazatelje. Prazne su 2/3 Hrvatske. Ovim zakonom, amandmanima, kolege Aleksića koji je dao na 50 tisuća kuna, pa tko ga neće podržati, ako za ljude deblokiramo, otvaramo im prostor da žive u svojim nekretninama, da rade u Hrvatskoj, a ne da oni njihovi djeca bježe. Kome ćemo ovih 10 godišnji blokirani računi, koji kasnije doživotno postaju blokirani računi. Pa ne možemo držati ljude u ropstvu. Ljudi su u ropstvu dok su se neki tajkuni obogatili i doveli te ljude u to ropstvo. Pa ne možemo imati državu i zakone, pravosudni sustav isključivo za pojedince. Ovo je jedna stvar koja mora biti zajednička i Vlade, a vidimo da se i predsjednika Republike, sa svojim timom stručnjaka, angažirani su i demografi i pravni stručnjaci koji su na ovome smjeru, cijeli narod, svi stručnjaci, predsjednica Republike, institucije, odjednom trebalo bi se nešto čekati. Ti ljudi nemaju što čekati. Prošle je godine samo je u Njemačku 2016. otišlo 60 tisuća ljudi. Pa vaš Slavnija je prazna. Farme su vam prazne. Zbog ovoga zakona najvećim dijelom. Jer su ljudi, pojedinci, gospodarstvo drže za gušu, dok nam banke i javni bilježnici stvaraju svoja carstva i takvu su državu zarobili, a ljude izgone iz naše RH, najlipše države ne svijetu. Pa vas, molim da svi zajedno i sa Vladom prihvatimo ovaj prijedlog, jer nema razloga da saborski zastupnici za ovo ne dignu ruku u interesu naroda.
Hvala. Nema odgovora na repliku. Zahvaljujem se, pa prelazimo na raspravu. Otvaram raspravu. Prvi je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, uvaženi kolega Aleksić. Prvi dio i drugi dio Sinčić. Jel tako?
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predstavnici ministarstva pravosuđa, uvažene kolegice i kolege. Pred nama su izmjene Ovršnog zakona za koje smatram da će uvelike pomoći ljudima do donošenja novog Ovršnog zakona. Prije svega moram čestitati Most-u na doradi onog prvog prijedloga, moram čestiti i HDZ-u zbog toga što je nakon sukoba s Most-om, moram reći da su imali određeni sukob, da je Most izašao iz vlasti, ali je ipak HDZ pokazala da nije osvetoljubiva nego da kreće u smjeru suradnje i to je jako dobra stvar. I ovo je primjer kako možemo zajedno raditi i druge stvari. Dakle nije potrebno da se prepucavamo, da se svađamo, potrebno je da zajedno radimo ovdje u Hrvatskom saboru jer mi predstavljamo društvo, a društvo od nas očekuje da radimo za društvo, a ne da radimo za svoje političko pleme, to je potpuno nebitno. Ja sam mali sam sam ovdje, iz moje stranke više nema nikoga samo sam ja ovdje, pa možda i zato tamo govorim jer nemam potrebu nekakav politički rejting ostvarivati preko Hrvatskog sabora. Međutim, ipak je dobro da ta suradnja postoji, dobro je i ono što se jučer dogodilo, znamo da su dva zakona upućena u proceduru i ta dva zakona će vjerojatno biti na jesan na dnevnom redu. Ali da prijeđem sada na Ovršni zakon. Zahvaljujem da ste prihvatili moje amandmane koji se tiču veličine glavnice ispod koje se neće moći ovršiti nekretnina. Rekli ste da će to biti jedina nekretnina, mislim da je to uredu da to bude jedina nekretnina. Zahvaljujem isto tako što ste prihvatili amandman kojim se neće moći ovršiti dužnik koji je tužio banku, to je jako dobra stvar. U međuvremenu između dvije rasprave je prihvaćen i onaj prijedlog da se ne može ovršiti jedina nekretnina koja nema hipoteku, naravno ta je definicija malo drugačije sročena ali odnosi se na nekretninu koja nema hipoteku, ona se neće moći ovršiti. Imao sam jedna prijedlog koji nije rečeno da će biti prihvaćen, ali ja ću tražiti da se glasa za njega pa ćemo vidjeti. Dakle ja sam predložio da se ne može ovršiti nekretnina koja ima hipoteku iz ugovora u kojem postoje nepoštene ugovorne odredbe. Budući da to nije unaprijed prihvaćeno, ja ću svakako tražiti glasanje za taj amandman. Dobro, vi kažete da ide, super znači neće biti potrebno glasanje za taj amandman, odlično. Predložio sam isto tako amandman da se omogući dužniku koji više nikako ne može plaćati svoje dugove da zatraži od banke pismo namjere i da mu se omogući prodaja nekretnine za vrijednost od najmanje 80% vrijednosti glavnice. Isto tako sam predložio jedan amandman kojem tu baš i nije mjesto gdje sam ga predložio jer je to dio članka 102., ali budući da članak 102. nije bio dio izmjena, ja sam ga predložio u jednom drugom članku da se omogući da bude zabranjena prodaja nekretnine ispod 75% njezine vrijednosti. Znamo da je sadašnja odredba na javnoj dražbi ne može biti na drugoj javnoj dražbi ne može biti niža od 60%, ali ja sam predložio da to bude 75% vrijednosti nekretnine, ali ukoliko bi ipak unatoč tome bilo prodano ispod te vrijednost jer ona odredba omogućuje iz članka 102. da to bude 60% vrijednosti nekretnine, da u tom slučaju se mora otpisati ostatak duga ukoliko nekakav dug nakon toga ostane. Klub Živog zida i SNAGA-e je u međuvremenu predložio još neke amandmane, pa mislim da je jedan od najvažnijih amandmana koji je ja mislim prihvatljiv, a radi se o obrtnicima. obrtnici su ustvari fizičke osobe i postoji dvojba može li se na obrtnike primijeniti ona odredba da nije moguće ovršiti jedinu nekretninu u kojoj fizička osoba stanuje, ukoliko ta nekretnina nema hipoteku. Na sudu bi se mogla pojaviti dvojba, odnosi li se to i na obrtnika koji je dužan. Pa da bi se ta dvojba izbjegla onda je predloženo da se doda u taj stavak u kojem se govori o tome da se takva jedna nekretnina ne može ovršiti, da se doda odredba da to vrijedi i za fizičke osobe koje obavljaju registriranu djelatnost. To su dakle obrtnici, OPG-i, tako te neke situacije. Evo toliko bih o svemu tome. Ja ću svakako glasati za izmjene Ovršnog zakona i čestitam i Most-u i HDZ-u na kvalitetnim prijedlozima i znam da će se uskoro raditi novi Ovršni zakon, ovo će biti samo nekakva premosnica do tog novog Ovršnog zakona i mislim da nema razloga da ne izglasamo jednoglasno ove izmjene i dopune jer to neće trajati dugo, a spasit će možda stotinu obitelji, tih stotinu obitelji Hrvatskoj zlata vrijedi. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Nastavit će u ime Živog zida i SNAGA-e uvaženi zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Dužničko ropstvo zabranjena je i osuđivanja praksa diljem svijeta, imamo ju i u konvencijama UN-a i brojnih drugih organizacija. Zapitajmo se onda zašto je prije više godina donesen Ovršni zakon u obliku u kojem je donesen, koji je omogućio toliki porast broja ovršenih, broja blokiranih, toliki porast broja deložacija ne samo iz jednog doma nego i drugih nekretnina. Pa kada bi podvukli crtu i pitali se zašto, zašto bi to netko napravio, jedino što mi pada na pamet da je ideja bila baciti što veći broj građana u prvo dužničko ropstvo, a drugo ekonomski razlog da se dočepaju nekretnina. Ovršna problematika naravno nije obuhvaćena samo Ovršnim zakonom, tu se radi možemo reći i o Stečajnom zakonu i onom osobnom stečaju, zatim onom o naplati preko računa itd., međutim danas govorimo o samom srcu problema, to je Ovršni zakon. Ovo jest neki napredak u odnosu na katastrofalni prijedlog iz prvog čitanja. Mi nismo do kraja zadovoljni, ostali su problemi koji nisu ovdje riješeni, a to je zaštita jedinog doma u svim slučajevima što će jednog dana postati ja vjerujem i borim se za to i na svjetskoj razini, osnovno pravo svih ljudskih bića. I dalje se dozvoljavaju tajne deložacije, nastavlja se dugotrajna blokada a i smještaj na 18 mjeseci je tek privremeno rješenje. Što se tiče deložacija u odnosu na hipoteke i nekretnine koje nisu pod hipotekom, većina deložacija kojima sam ja svjedočio a i ako gledate Grčku, Španjolsku to je isto tamo velika tema, uglavnom su upravo na stanovima, kućama koji su jedini na kojima jest hipoteka. Zato trebamo ako ne sada onda u temeljitim promjenama Ovršnoga zakona koje su nužne, jer ovo što je predloženo u osnovi su samo kozmetičke promjene. Ako budu ovi amandmani prihvaćeni to je onda vrlo dobro. Međutim, nama treba temeljita izmjena, kakva je davno trebala biti napravljena koja će riješiti sve ove navedene probleme. Stanje blokiranih osoba je katastrofalno, da točno je, problem je dobiti posao ako ste blokirani. Na intervjuu za posao kada kažete da ste blokirani, tu se slomi taj intervju, teško je nakon toga dalje uvjeravati nekoga da ćete uopće imati novaca doći prvih mjesec dana na posao do prve plaće. Takve osobe su trajno isključene iz svih vidova života, gospodarskog, pravnog, pogotovo ako su starije osobe. Tu je zatim niz regresa sa tzv. primanjima koja bi trebala biti zaštićena. U praksi sam svjedočio da ono što je trebalo biti zaštićeno se zna dogoditi da nije zaštićeno. Naravno psihološke posljedice i sve druge su nesagledive i davno je trebalo i ne samo i ne donijeti ovakav zakon, a kamoli ovako dugo čekati da ga se mijenja. Mi smo dali desetak amandmana iz kluba Živog zida i SNAGA-e, još nisu u proceduri. Evo kontaktirao sam sa predlagateljem, biti će obaviješten odmah nakon moje rasprave. Neke od njih ću sada ovdje spomenuti. Dakle amandman br. 1, radi se o tome ako je ovršni postupak pokrenut radi namirenja glavnice koja iznosi manje od 1000 kuna da se u tom slučaju ovrha uopće ne pokreće. U tome slučaju nije samo cilj spasiti ovršenike nego i spriječiti da se koje kakve odvjetničke kuće bogate zbog 100 kuna dobijete 1000 kuna zarade. Ovakav prijedlog bi spriječio brojne takve malverzacije i pljačku na malim iznosima. Također cilj je rasteretiti pravosuđe. Ne bi više bio ogroman broj predmeta. I naravno poanta je objedinjenje ovrha jer se tjera ovrhovoditelj da objedini ovrhe. Amandman br. 2 tiče se obrtnika, amandman kolege Aleksića, koji je on već obrazložio, dobiti ćete ga u pismenom obliku. Amandman br. 3 tiče se ove granice od 20 odnosno sada smo čuli naknadno a u vrijeme pisanja ovoga nije bilo poznato 50 tisuća kuna da će biti prihvaćen amandman, što će predlagatelj, no međutim vidjeti ćemo kako će ova desna reagirati. Naš prijedlog je da se stavi princip proporcionalnosti odnosno da to bude 40% procijenjene tržišne vrijednosti nekretnine. Nadalje, amandman br. 4 se tiče, dakle pošto već nije zaštićena jedina nekretnina u svim slučajevima, pošto već u ovoj izmjeni će biti izglasan taj smještaj, predlažemo da se svima čak i onima koji pružaju otpor pruži taj smještaj. Zašto ne? Zar su oni manje ljudi? Zar je netko tko nije htio mirno izaći, koji je upozoravao na kriminal u svojem slučaju, koji je pozvao druge da se solidaliziraju s njime, koji je, nije podvio rep, zar taj ne zaslužuje dobiti i na tih 18 mjeseci stan? Naravno da zaslužuje. Jer da nije bilo takvih koji su glasno vikali ne bi mi mijenjali ovaj zakon 2017, možda 2025. tek. Nadalje, amandman br. 5 također se tiče obrtnika. Amandman br. 6., također. Amandman br. 7 dakle radi se o kaznama za nedostavljanje podataka. Dakle mijenja se članak 42. stavak 2 vašeg prijedloga na način da novčanom kaznom od 2 do 5 tisuća kuna kazniti će fizička osoba za prekršaj iz stavka 1 ovoga članka, odnosno na taj način nama se predlaže propisivanje niže kazne za fizičke osobe jer smatramo da je za sada propisana kazna previsoka. Amandman br. 8 se tiče kazne za banke ako ne obavijeste ovršenike. Kazna se povećava za banke jer smatramo da je sadašnja kazna za banke premala. Amandman br. 9, se tiče dakle postupci u tijeku pokrenuti prije stupanja na snagu ovoga zakona dovršiti će se primjenom odredaba ovoga zakona bez obzira na to kada su oni pokrenuti. Dakle ako možemo ovakvu odredbu imati u zakonu o RBA zadrugama, da ga tako kolokvijalno nazovem, zašto ne bismo mogli imati u ovome. I konačno amandman 10, tiče se izuzimanja od ovrhe, dakle u članku sa 172. vašeg prijedloga dodaje se nova točka 6. koja glasi, primanja po osnovi regresa, božićnica, uskrsnica, otpremnine ili jubilarne nagrade kako bi se olakšao period nakon gubitka posla. To su samo ovako neke doticajne točke. Predati ću vam dokumentaciju i nadam se da ćete što veći dio ovoga prihvatiti. Sve što dođe da je konstruktivno mi ćemo naravno poduprijeti. Mi smo se nagledali patnje i ovršenika i dužnika, patnje koja se nije nikada smjela dogoditi i s koje god strane da dođe dobra ideja, mi ćemo je dakako poduprijeti. Nadajmo se da, evo za kraj bih samo rekao dakle, u prijedlogu zakona koji sam podnio 2016. godine, početkom te godine, za vrijeme gospodina Tihomira Oreškovića 29. travnja je konkretno bio naveli smo jedan drugi, puno jači prijedlog, među ostalim, mijenja se članak 45. o datumu i predaju nekretnine u posjedu ovrhovoditelju, sud mora obavijestiti ovršenika najmanje 8 dana ranije. Tim se sprečava, onemogućava tajna deložacija jer nekom može doslovno u bilo koje vrijeme, a to sam vidio na jedno 3 do 5 slučajeva doći, bez ikakve najave, vi morate van. Tu se jednostavno krši načelo ravnopravnosti stranaka. Ako je obaviješten ovrhovoditelj kada će biti deložacija odnosno ispražnjenje nekretnine, onda isto mora biti i ovršenik. Toliko za sada od kluba Živog zida i SNAGA-e. Hvala.
Hvala vam lijepo. Prvo imamo replike na izlaganje uvaženog zastupnika Gordana Aleksića. Prvo poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Aleksiću, vi ste sudjelovali svojim prijedlogom, i zaista i kolega Lovrinović i HSS i HDZ-ovi zastupnici, SDP-ovi, svi bi zajedno trebali donijeti ovo šta je u interesu naših građana. Ljudi koji su veliki dio postaju dužnici do kraja svoga života, u biti postaju roblje, postaju ovisni, i to je ono šta trebamo donijeti jednoglasno i sve prijedloge, također i Vlada, ove amandmane koje je dala, doduše imamo tehničke prirode da bi i ona trebala podržati ovaj i vaš amandman koji je zaista dobar, kolege Lovrinovića a i amandmane MOST-a koji znači sprečavaju također ogromne probleme u hrvatskom društvu koji se… [[govornik se ne razumije.]] ponavljam da su 2/3 RH prazne, tu je i Predsjednica RH sa svojim timom, tu su svi demografi koji su svojim prijedlozima isto ukazali da je ovaj zakon koji 330 tisuća ljudi drži u blokadama. Brojne obrte, gospodarstvenike da jednostavno se ne može ići naprijed u ovom društvu, jedino tko zarađuje su banke i znači javni bilježnici i društva koja istjeruju ove dugove. Prema tome ovo je zakon koji se prilagođava čovjeku, koji se prilagođava trenutno gospodarskoj situaciji, dosadašnji zakon je kočio gospodarski razvoj, kvario demografsku sliku, poticao odljev mladih iz RH i zato svi zajedno, trebamo i Vlada i Predsjednica Republike, udruge, saborski zastupnici jer donosimo ovdje i nadam se da će ovo biti prihvaćeno jednoglasno, u vjeri da napokon oživi hrvatsko gospodarstvo i da nema više dužničkoga ropstva u RH.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Gorana Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, hvala vam na riječima koje ste uputili, ja moram reći da, rekli ste da je Vlada samo uputila nov-tehničke prijedloge u vezi sa amandmanima, nisu samo novo-tehničke, Vlada je nekoliko amandmana pripremila koji poboljšavaju još zakon, još ga dodatno poboljšavaju i dodatno štite i građane ali i vjerovnike u slučaju kada ne bi bilo pravično da vjerovnik ne bude zaštićen. Tako da je Vlada bila tu vrlo konstruktivna s te strane. Isto tako, smatram da nije, ako nekom izgleda možda nešto radikalno u ovim izmjenama, ja ne vidim tu ništa radikalno, to je prva stvar, a druga stvar, ove izmjene su samo premosnica. To će trajati pola godine, 9 mjeseci, koliko već bude trebalo, da se donese novi Ovršni zakon. Dakle, nije to radikalna mjera. Radikalna mjera bila bi da se Ovršni zakon stavi moratorij, da se ne primjenjuje dok se ne donese novi Ovršni zakon. Dakle, nema radikalnih mjera. Ovo je premosnica do novog Ovršnog zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Slijedeća replika uvaženog zastupnika Nikole Grmoje.
Poštovani kolega Aleksiću, mislim da iz same rasprave ovdje koja se vodi jasno da imamo jedno suglasje oko toga da je ovo neodrživa situacija. Vi ste rekli da ćemo, ako pomognemo 100 obitelji, da smo napravili veliku stvar. Ja mislim da ćemo pomoći i puno više od toga. Ovdje se radi o amandmanima od ovih vaših amandmana do amandmana kolege Lovrinovića, ali i amandmana kluba MOST-a gdje će se dogoditi praktički da će jedan veliki broj ljudi biti deblokiran. Da će im biti otpisane kamate. Znači imamo amandman znači da ako imamo godinu dana mrtav račun s kojeg se ništa ne može naplatiti, da se obustavlja ovrha, da je može pokrenuti ponovno vjerovnika ali bez onih kamata koje su bile do tog trenutka. Koliko ljudi ćemo s tim samo odblokirati. I omogućiti im da krenu iznova. Ili situaciju da nećemo više imati doživotno dužničko ropstvo, jer ako u 10 godina se nešto ne može naplatiti, znači da se ne može naplatiti. Ovo su amandmani koji nisu, kako ste rekli revolucionarni, ali će pomoći mnogima. Ja mislim i iz ove rasprave je vidljivo, evo kolega Beljak je podržao, znači podržavaju kolege iz HDZ-a, podržavaju kolege iz Živog zida, dali su još nekakve amandmane, kolega Lovrinović je podržao i dao jedan jako bitan amandman, imamo jedno opće suglasje ovdje u Hrvatskom saboru. I ovo je lijepo vidjeti, mislim da smo svi ovdje zajedno, one naše nesuglasice, sukobe ostavili po strani i stavili naše građane na prvo mjesto i mislim da nam to svima treba biti u fokusu.
Hvala lijepa. Slijedeća replika uvaženog zastupnika Hrvoja Runtića, a pardon oprostite, odgovor uvaženog zastupnika Aleskića.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grmoja, aj se nisam dovoljno dobro izrazio. Kada sam rekao spasit će 100 obitelji, mislio sam od deložacije, nema deložacija baš, a ovo ste potpuno u pravu, spasite će na tisuće obitelji možda od blokade, a možda i desetke tisuća obitelji. To će možda odblokirati, a ja nemam sad pojma, ali odblokirat će puno ljudi, to je bitno, odblokirati naše građe, naravno. Zahvaljujem.
Hvala. Evo sad će uvaženi zastupnik Runtić izreći svoju repliku.
Zahvaljujem. Ispričavam se, trčao sam, pa nisam čuo Nikolu što je govorio. Ali htio bih se osvrnuti na nešto što ste govorili kolega Aleksić, a to je to, znači zajedništvo. To je jedna riječ koju godinama slušamo u hrvatskoj javnosti, a rekao bih da zajedništvo kada si okružen sa istomišljenicima u stvari ne znači ništa. I ovo je jedan možda primjer kakvi se rijetko viđaju da svjetonazorske ili neke druge razlike među ljudima koji su raspoređeni po različitim strankama padaju u drugi plan i da, znači dolazi u prvi plan ono što je ovdje bitno, a bitno je da je ovaj Ovršni zakon koji desetak godina radi doslovno užase na terenu, koji je na terenu vi to znate kolege iz Živog zida znaju i neki drugi kolega Bulj koji smo proveli znači godine na terenu i vidjeli smo da se radi o u stvari humanitarnoj katastrofi. I tu znači ta riječ, odnosno značenje u praksi te riječi zajedništvo treba doći do izražaja. Znači ovdje zaista trebamo biti fokusirani na najugroženije ljude u našem društvu. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Runtiću, da zajedništvo ne znači da svi isto mislimo. Zajedništvo je u stvari zajedništvo ljudi gdje se njeguje pluralizam. Dakle, u ovom Visokom domu treba njegovati pluralizam i potrebno je saslušati svakoga što govori, kako govori, doći do srži onoga što je htio reći. Možda je sad stvarno trenutak kad smo došli do nekog malo drugačijeg načina razgovora jedni s drugima, jer govorimo o temi koja je bitna za društvo, pa vjerojatno neće biti onakvih tonova kao što inače bude. I jako sam zadovoljan da oko ovog prijedloga izgleda postoji konsenzus i da ćemo jednoglasno donijeti izmjene Ovršnog zakona. Zahvaljujem.
Hvala. I zadnja replika na vas je uvaženi zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Aleksić, dakle vi ste to naglasili u replici ovdje u raspravi, a spomenuo je to i uvaženi predstavnik Vlade gospodin Salapić. Dakle, ovdje priča tek počinje. Ono što svi očekujemo je novi zakon koji Vlada mora donesti. Oko ovog zakona vlada suglasje jer svi vjerujemo da će pomoći mnogim hrvatskim građanima. Međutim, država ima obavezu donesti pravedan i novi zakona. Jer država vidite, ja sam malo pratio ove tu, nešto je pisalo i mediji. Država naplaćuje porez na dodanu vrijednost na ove postupke u ovršnom postupku na te sve, sastavljanje prijedloga, javnobilježničku naknadu, potvrde koje se izdaju. A kakva je to dodana vrijednost? Dodana je vrijednost ako čovjek stvara, ako radi a ne ako je on blokiran. Tu nema dodane vrijednosti. Znači, država se postavila kao i uostalom i ovi svi u tom procesu od dužnika prema vjerovniku da i ona tu ubere svoj dio kolača. To nije dobra poruka države, država mora donesti pravedan zakon. Ovdje se puno puta spominjalo, postoji slovenski model gdje pet sudaca, pazite pet sudaca i šezdeset zaposlenih obavljaju sve poslove ovrhe. I mislim da je to kao u medicini, ako vi specijalizirate određeni broj sudaca da to radi, onda će to vjerojatno biti puno kvalitetnije nego na ovaj način, gdje svatko vreba, to su doslovno vrebači ovrhe. Vidim i ove gdje predstavnici Živog zida idu na deložacije, a tamo su već vjerojatno spremni svi koji će kupit te nekretnine. To je jedna uhodana priča i svi omaste brke, a na kraju čovjek koje država naplati dodanu vrijednost on više nema šta dodati, nema više ni vrijednosti. Jer ako je netko, a i moji roditelji su, ja se sjećam osamdesetih godina kupili priključak kako se zvalo u to vrijeme poduzeće za telefon. Pa to nije bilo jeftino dvije, tri tisuće maraka, 40 godina ili koliko već plaćamo T-comu. Šta sutra kad ne mogu plaćati taj telefon? To će im netko reći e sad ovi ne važi, sad ćemo ti uzet još i kuću zbog toga. Evo mislim da je to poruka jasna.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Aleksića.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Ja ću vrlo kratko reći na ovo vaše izlaganje kolega Žagar sljedeće. Činjenica da je oko 40 milijardi dugova, a od čega je 8 milijardi glavnica. Dakle, to govori sve o tome da Ovršni zakon pogoduje nekome da zarađuje na dužniku, na onome tko je dužan i da je to u stvari El Dorado za razna muljanja, moram tako reći. Zašto se dopustilo da poduzeća, trgovačka društva putem odvjetnika naplaćuju ovrhe? Pa oni imaju svoje službe imaju svoje pravnike. Zašto je potrebno da unajme odvjetnika i da onda tog odvjetnika plaća onaj tko je dužan? To će se vjerojatno novim Ovršnim zakonom promijeniti. Hvala.
Hvala. A sada imamo jednu repliku na izlaganje uvaženoga Vilibora Sinčića, a to je uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Sinčić imam konkretno dva pitanja za vas. Slušao sam pažljivo vaše izlaganje. Dobivam ovih dana poruke od građana i jedna od njih je sljedeća. Zašto postoji diskriminacija kod blokiranih građana kod isplate regresa? Zašto? Najveći broj građana sad dobiva recimo radnika koji imaju takvu sreću dobija regres za ljetni odmor na svoj račun. I ako je on blokiran, čim sjedne taj novac on je gotov, on se ovrši. Jel' tako? Dok drugi dio građana u javnim poduzećima dobiva taj regres isplatom u gotovom novcu. Smatrate li vi da je to diskriminacija ili da bi svima trebalo isplatiti u gotovom novcu da ti ljudi barem ono iskoriste tih možda nekoliko stotina ili tisuću, dvije tisuće kuna za ljetni odmor, da malo predahnu, da dođu k sebi. I drugo je, ovdje se kaže u nacrtu zakona da će 18 mjeseci ovršeniku, znači onome tko ostaje bez nekretnine da će mu se naći smještaj. Pa evo mi znamo za ove Bandićeve stanove, zajedno smo tamo bili u naselju Jelkovec. Tamo ima nekoliko stotina zamislite stanova koje grad Zagreb plaća Zagrebačkom holdingu, a unutra je samo zrak i to već godinama. Pa dakle, mi imamo rješenje za takvo nešto. Što vi mislite je li to naprosto socijalno društveno prihvatljivo, da stanovi zjape prazni, a ljude se baca vani na ledinu, ne da im se čak ni šator. Gdje je tu socijalna osjetljivost, gdje je tu briga za čovjeka, jer znamo da su ti ljudi, obitelji u jednom očajnom stanju, kad ih se izbaci van. Što mislite o tome?
Odgovor poštovanog zastupnika Ivana Vilobora Sinčića.
Kolega Lovirinović, postavili ste jedno od najboljih pitanja koja se mogu postaviti što se tiče posljedica deložacija i blokada. Da, što se tiče isplata i regresa, mi smo čuli nedavno od kolege Lalovca, da oko 1,5% BDP uzimaju banke na razne naknade. Prejake su banke u Hrvatskoj, u hrvatskom društvu, to treba rušiti, to treba kresati, treba ih staviti ondje gdje im je mjesto, zato smo mi preložili Zakon o porezu na aktivnu banaka, koji nažalost, Vlada je ocijenila negativno, jer to nešto su mu kao našli da ne valja. Kaj god. Znači, treba gdje god je moguće smanjiti ulogu banka, ići na ruku dužnicima, pogotovo ako znamo kakva su prosječna primanja u Hrvatskoj. Da tko god želi da mu se na ruke plati, trebalo bi mu se moći platiti i ne samo regres nego i plaću ako želi. Dosta je ovog terora banaka. To je moje mišljenje za koje ste me pitali. Što se tiče Bandićevih stanova, evo ako se sjećam, nalaz Državne revizije, koliko 31 milijardu, ako se sjećam su vrijedne nekretnine u vlasništvu državu. Tamo na stopnici u Jelkovcu, doista i jest pravo je cijelo naselje ko neki manji grad u Hrvatskoj prazno. Nažalost, ovaj neoliberalni kapitalizam nas je doveo do stanja gdje imamo ljude bez stanova i stanove bez ljudi. Gdje imamo kuće bez ljudi i ljude bez kuća i znamo koliko nam nekretnine i državne propadaju zbog, jednostavno nismo ih stigli … [[Govornik se ne razumije.]] niti popisati a kamo li da smo njima uspjeli dobro upravljati, tako da apsolutno to je odavno trebalo dati ljudima koji su uz potrebi, uz nekakve za njih prihvatljive uvjete. Međutim, mi smo imali suprotan slučaj, ne samo da im to nismo dali, nego i ovo što su imali to se pogodovalo bankama, politike su pogodovale bankama na ovaj ili na onaj način uzimali.
Hvala. Sad ćemo prijeći na sljedeći Klub zastupnika, a to je onaj Mosta i nezavisnih lista u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Hrvoje Runtić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici. Ovo o čemu danas govorimo, promatrajući izjave stručnjaka u zadnje vrijeme u javnosti, pa i predsjednice Republike, uglednih sudaca poput Mislava Kolakušića, pa čini mi se i ministra pravosuđa, aktualnog gospodina Bošnjakovića, ima očito u javnosti prilično široku podršku. Veliki dio onoga što se javno komunicira već duže vrijeme da je potrebno učiniti po pitanju blokiranih, odnosno ovršnog zakona, kako bismo zaštitili najugroženije ljude u ovom društvu, sadržano je znači i u ovom zakonu amandmanima, ali onako kako često kolega Aleksić voli reći, vodili smo računa da je to u okviru onoga što je moguće. Stoga, znači ispred Kluba Mosta nezavisnih lista pozivam još jednom sve zastupnike i zastupnice u Saboru da podrže ovaj zakon i amandmane jer ovdje se prije svega radi o jednoj agoniji stotina tisuća blokiranih i članova njihovih obitelji. Neke procjene kažu da je ljudi koji su izravno i neizravno, pogođeni ovim problemom blokada između 800 tisuća i milijun. Međutim, mnogi od tih ljudi su već iselili iz Hrvatske. Podatke o tome koliko ljudi iz Hrvatske je iselilo nemamo. Možemo samo nagađati pa onda onaj kome paše da kaže manje, kaže manje. Kome paše više, kaže više. E sad, ovršni zakon, po mom mišljenju, je jedno pitanje, to je pravno pitanje, a pitanje je 330 tisuća blokiranih je više socijalno pitanje i budući da se radi o 330 tisuća ljudi koje imaju i svoje obitelji, budući da se radi o preko 42 milijarde kuna duga, mislim da se radi i o humanitarnoj katastrofi u Hrvatskoj, što sam maloprije rekao. Jer tu znači, u tu priču moramo uvesti i broj iseljenih iz Hrvatske i mnoge razbijene i uništene obitelji, pa nažalost, događala su se i mnoga ubojstva, što je maloprije kolega Culej spomenuo. Ja sam godinama bio na teretnu i dokumentirao u Slavoniji najviše i Baranji, učinke ovršnog zakona u praksi. I ono što sam u tih nekoliko godina snimio i dokumentirao, to je zaista humanitarna katastrofa. Ja mislim da prosječni saborski zastupnik, o problemu blokiranih zna otprilike, 2, 3 stvari. Prva je da ih ima 330 tisuća, druga je da su dužni 42 milijardi kuna i treća da je to strašno. Međutim, ja sam sa kolegama imao priliku, pa gotovo 2, 3 puta tjedno obilaziti ljude koji su žrtve tog ovršnog zakona. Gledao sam ljude koji imaju primanju od samo par 100 kuna i žive malo uz nešto vrta itd. Neki su bez struje, neki su se, znači mnoge obitelji su se razbile itd. Sve su to posljedice nažalost blokada koje se ne provode onako kako bi se trebalo provoditi. Znači, i u drugim zemljama Europe i svijeta, postoji nekakav oblik tih blokada ali nigdje nisam vidio da se to radi ovako kako se radi u Hrvatskoj. Nedavno sam imao jedan primjer gdje sam vidio rješenje sa suda u Njemačkoj gdje je naloženo da se čovjeku obustavlja jedan dio mirovine da bi platio jedan dug koji je negdje otprilike u iznosu od 25 tisuća kuna, preračunato u kunu. Čovjek ima tisuću eura mirovine i sud je donio odluku da maksimalno što mu se može mjesečno uskraćivati je 20 eura. Dakle Ovršni zakon to je pravno pitanje, a 330 tisuća blokiranih to je humanitarno i socijalno pitanje. I ja se slažem s tim da treba donijeti ovakve izmjene Ovršnog zakona, čak i da treba napisati jedan novi zakon koji bi bio puno djelotvorniji, zato što ove dugogodišnje blokade u kojima se nabijaju kamate ljudima. one ustvari ne idu na ruku ni ovršiteljima jer recimo da Nikola ima firmu ja sam mu dužan deset tisuća kuna, njemu je u interesu dobiti tih deset tisuća kuna što prije, a ne za devet godina sa zateznim kamatama jer on ovaj mjesec mora platiti struju, djelatnike, doprinose itd. Znači ako će on čekati od 50 dužnika ako je mala firma ili mikro firma ako će čekati deset godina da naplati te dugove i on će doći u isti problem u kojem sam ja i to čak nije ni začarani krug to je ustvari jedno … [[Upadica se ne razumije.]] točno, to je smrtonosna spirala koja uvijek ide prema dolje i svaki put kada mislimo da je dosegla dno onda skužimo da tih dna ima beskonačno puno. Znači Ovršni zakon je na terenu u praksi rekao bih pretvorio veliki broj ljudi koji su zdravi i sposobni i voljni raditi u vojsku radno i kreditno nesposobnih, a u isto vrijeme na sve strane, evo u zadnje vrijeme pogotovo čujemo kako se kuka radi manjka radne snage. Radne snage ima, naravno ali ti ljudi neko je od vas malo prije rekao, kada dođe tražiti posao kaže ajd molim te nemoj me prijaviti, daj mi na ruke, ljudi od nečega moraju živjeti pa onda rade na crno. Znači 330 blokiranih šteti i državnom proračunu i gospodarstvu, u tih 330 tisuća ljudi je zarobljen i određeni gospodarski potencijal, mnogi od tih ljudi bi pokrenuli neke male obrte, firmice, zaposlili bi jedno, dvoje ili bi se samozaposlili, plaćali bi doprinose, trošili bi tu u Hrvatskoj, plaćali bi poreze, punili bi državnu blagajnu znači kada stavimo na stranu čisto ovo suosjećanje sa ljudima koji su u problemu, čisto praktično gledajući ovo nije dobro ni za državu. Znači ti isti ljudi koji su ovdje u Hrvatskoj kreditno i radno nesposobni, da se slikovito izrazim, kupnjom karte, avio karte za Dublin ili München postaju odjednom radno sposobni i nakon šest mjeseci i godinu dana i kreditno sposobni, pa neki od njih čak tamo u Irskoj ili Njemačkoj dižu kredit koji ovdje ne bi mogli dobiti idućih 150 godina ni njihovi unuci i vraćaju odande ovdje svoje dugove. Znači nekad se čak u javnosti zna čuti kako su Hrvati lijeni i onda ti lijeni Hrvati koji nisu poduzetni, koji ništa ne valjaju odu u München kao jedan moj kolega koji je otišao prije dvije godine u Berlin, ovdje je bio 5,6,7 blokiran, iskamataren do smrti do te mjere kada umre da njegova djeca naslijede te dugove i da ni oni ne mogu to vratiti. U roku dvije godine on je tamo stvorio firmu, kupio dva stana, poveo ženu i djecu iz Vinkovaca i sada tamo žive. I kaže meni je Runtiću super, ja se u Hrvatsku nikad više neću vratiti, a čovjek je '91. bio branitelj i branio Vinkovce. Ljudi koji su iz tog kraja znaju kako su Vinkovci prošli u ratu. Znači već smo pričali o tome kako je Ovršni zakon jedan od najvećih generatora crnog tržišta, nažalost to je točno i toga je sve više i ljudi se snalaze, ali pored toga blokade su jedan od glavnih razloga za masovno iseljavanje. Ugledni neki naši demografi poput Stjepana Šterca i Anđelka Akrapa često na to upozoravaju, pa budući da gospodin Šterc ne može ovdje sa ove govornice ništa reći po ovom pitanju, ja bih ga citirao jednim ulomkom iz jučer objavljenog razgovora na jednom portalu gdje gospodin Šterc kaže: „Blokirate vlastite građane, blokirate njihove živote i oni donose odluku o napuštanju zemlje. Otvaraju račune u drugoj zemlji i počinju novi život. Nevjerojatno je da imamo 20 ministarstava i da nitko nema hrabrosti reći, o.k. sada ću to presjeći. U jedan da su pazite riješili na Trgovačkom sudu zaustavljanje ovrha nad Agrokorom, a građani ih ne zanimaju. Osim nesigurnosti u hrvatsku budućnost tu su i građani koje vlastiti državni sustav blokirao, ovršio, sputao u bilo kakvim aktivnostima. Sada recimo imat tih 330 tisuća put tri člana obitelji imate skoro milijun ljudi koji su izvan aktivnosti u državi. Oni se ne mogu baviti nikakvim dodatnim aktivnostima jer ne mogu realizirati ugovore, niti ugovore o djelu, niti dodatne poslove da bi između ostalog počeli vraćati dugove“. Malu digresiju da napravim, to vam je kao da imate dijete koje ima sobu u totalnom neredu, znači sve je naglavačke. I vi kažete svom djetetu, idi sada gore spremi sobu ali dok je ne spremiš ne smiješ disat. Znači to radi ovaj Ovršni zakon blokadama prema ljudima koji bi trebali vratiti dugove. Znači oni su u startu onemogućeni vratiti dugove, a mrtvih računa je jako velik broj. Čuli smo tu neke brojke. Da nastavim sa ovim citatom: „vi ste u ime jednog sustava koji uzima, kontrolira blokirali vlastite građane i svezali im ruke. A to inače ne čini apsolutno niti jedna zemlja u Europi. Državna FINA to čini u ime privatnih odnosa, dakle građana i privatne banke“ Procjena je kako je do 2011. godine kada još nismo bili u EU ukupno iz Hrvatske i BiH-a nestalo oko 600 tisuća ljudi. Znači problem blokiranih i Ovršnog zakona koji masovno proizvodi blokirane račune i uništene ljude je i demografski problem. Neke sam već podatke FINA-e ovdje pročitao u jednoj replici ali ponovit ću, mislim da imam još vremena za to. Znači prema podacima koje sam dobio od FINA-e 27.6. ove godine a koji se odnose na zadnje objavljeno stanje na datum 30. travnja ove godine, u Hrvatskoj je 328 tisuća 872 građana imalo 720 tisuća 721 blokirani transakcijski račun a njihov ukupni iznos blokade je bio 42 milijarde i 190 milijuna kuna. Na isti dan je bilo blokirano i ovo isto treba uzeti u obzir, jer o tome se ne priča, je bilo blokirano 10 tisuća 695 tvrtki, odnosno pravnih osoba koje su imale 18 tisuća 522 blokirana transakcijska računa a ukupna vrijednost ne izvršenih osnova za plaćanje pravnih osoba iznosila je 10,73 milijarde kuna. Stoga je ukupan dug građana i tvrtki oko 53 milijarde kuna. Najčešće se govori o 42. Znači ukupan dug po blokadama je ipak 53 milijarde kuna. Krajem 2016. u blokadi je bilo 327 tisuća 176 građana a dug je iznosio 41 milijardu zarez 16, što znači da je u prva 4 mjeseca ove godine broj blokiranih građana narastao za 1696 a njihov dug za milijardu i 30 milijuna kuna suprotno od onoga što često čujemo u medijima da eto malo se smanjio broj blokiranih, nije. Broj blokiranih konstantno raste kao i dug. 2012. godine uz približan broj blokiranih ovom današnjem broju ukupan je dug bio 16 milijardi kuna, građana dakle. Današnji dug od oko 42 milijarde čini otprilike 8 do 10 milijardi kuna glavnice, sve ostalo su dakle zatezne kamate, naknade javnih bilježnika, FINA-e itd.. Od ukupnog broja blokiranih, onih koji su u blokadi duže od 1 godine je oko 83% a oni nose na razini ukupnog duga 96% duga. S time što od tih 83% dužih od godinu dana su brojne blokade koje su 6, 7, 8 9, 10 i više godina. Za kraj ću vam reći samo ovako, vidimo što se događalo u Agrokoru i kako je brzo donesen zakon da bi se spasila tvrtka od sistemskog značaja. E sada ovako, ako ovih 330 tisuća ljudi koji su onemogućeni raditi i pridonositi ovoj državi, ovom društvu i njihovih 42 milijarde kuna duga nisu od barem nekakve sistemske važnosti da se njima posveti napokon posebna pozornost onda nije ni Agrokor. Mislim da je krajnje vrijeme znači da se nešto napravi, naravno i po pitanju donošenja novog Ovršenog zakona i ovih izmjena ali odvojeno od toga po pitanju ovog ogromnog, nevjerojatnog broja blokiranih koji znači u odnosu na broj stanovnika je užas. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je uvaženog zastupnika Nikole Grmoje. Izvolite.
Poštovani kolega Runtiću, ovo je bilo jedno emotivno izlaganje jer je bilo iz osobnog iskustva, iz toga što ste obilazili teren, vidjeli u kakvoj su situaciji naši hrvatski građani. I dobro ste primijetili da mnogi i odlaze oni koji imaju mrtve, blokirane račune, ovdje moraju raditi na crno, tražiti od poslodavaca da im taj novac ne isplaćuju na te račune, praktički tu je jedan ogroman problem i za hrvatsko gospodarstvo. Međutim, u ovim izmjenama unutar ovih amandmana za koje sam uvjeren da će ih podržati svi zastupnici u ovom Saboru postoji dio rješenje tog problema jer ćemo mi te mrtve račune sa ovim prijedlozima odblokirati, znači one koji su blokirani duže od godinu dana a takvih je 83% i oni nose 96% ukupnog duga. I tim ljudima će se oprostiti sve kamate koje su nastale do tog perioda. I ja sam uvjeren da će to jednom velikom broju ljudi omogućiti da ostanu u Hrvatskoj. Ovo nije pitanje stranka, žao mi je što je državni tajnik Salapić reagirao na onakav način prema kolegi Beljaku, nije bitno tko je koliko puta bio ovdje u Saboru, tko je dao prijedlog ili nije dao, bitno je da smo svi suglasni, da smo ovdje zajedno po ovom pitanju i da svi želimo pomoći hrvatskim građanima. Ja sam uvjeren i tajnik Salapić i hrvatska Vlada je je to pokazala svojim amandmanima. Znači nije ovo vrijeme za rasprave, nije vrijeme za vrijeđanja, nije vrijeme za prozivanja tko je dao koliko amandmana, tko je sudjelovao na ovaj ili na onaj način, bitno je da svi sada pokažemo suglasje, da podržimo ovaj prijedlog zakona i ove amandmane, i da pomognemo hrvatskim građanima jer oni državni tajniče nemaju vremena čekati, oni nemaju vremena čekati. I mene je jako pogodilo ovo izlaganje koje iz iskustva i mislim da svi moramo na pravi način reagirati a ne se dijeliti.
Uvažen zastupnik Hrvoje Runtić će odgovoriti.
Zahvaljujem. Kolega Grmoja, znači ja sam htio, budući sam prošao na terenu i vidio svakakvih čuda i užasa, htio sam znači sa te strane progovoriti o tome što Ovršni zakon radi na terenu i što će ove izmjene ustvari konkretno riješiti, kakvim ljudima će pomoći. To su znači, evo kad bi uvaženi akademik Reiner dopustio da ja uzmem govornicu, ada mi ne štopa vrijeme, ja bih mogao pričati 4 godine i 2 mjeseca što sam vidio po terenu. Znači, zaista ovo je valjda najveća katastrofa koja se dogodila u Hrvatskoj, nakon Domovinskog rata, a o kojoj u stvari javnost ne zna dovoljno, jer te priče nekako iz nekog razloga ne dopiru u prime time u medijima. To je posebno potresno zbog toga što se radi o ljudskim sudbinama, znači, još bi nekako shvatio da se u te prime time termine ne puštaju priče o recimo, zlostavljanju životinja, iako sam i protiv toga, znači. Ali da ovakve priče na kapaljku, znači da nema, reći ću bez obzira na možda neke razlike i nesuglasice, ali doslovno da nema tog Youtube kanala na kojem Živi zid objavljuje već 5 godina takve užasne priče koje se snimaju po terenu, dio kojih sam snimio i ja, ja mislim da ljudi ne bi imali gdje vidjeti što se, na koji način se, znači uništava ljude na terenu. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Kolega Runtiću, zaista vaše životno iskustvo na terenu sa ljudima koji ovaj Ovršni zakon doveo da jednostavno više ih se ne smatra ljudima nego robovima ovoga Ovršnog zakona koji je donesen isključivo protiv čovjek. Zakon koji nema socijalne osjetljivosti, zakon koji je u biti i protuustavan. Dosadašnji zakon je bio protuustavan, u njemu nema jednakosti. Socijalne osjetljivosti. Zakon koji je pogodovao pojedincima, zakon koji je pogodovao stranim bankama koje su izvlačile novac. I zato danas imamo prazna sela, mi u Hrvatskoj danas imamo viška nekretnina a i dalje ljude deložiraju. Zbog čega? Je li kad prođete selima naše Like, Slavonije, Dalmatinske zagore, cijelog Primorja, zaleđa, vidimo da su prazna sela, i da više tu nema života. Ovo je zakon koji je protiv života u Hrvatskoj. Protiv življenja, protiv razvoja. I vaše iskustvo i vaše svjedočanstvo koje ste prošli i osobno ja sam dijelom, puno sudjelovao u tome, sa ljudima koji su bili doslovno, robovi su postali. Ljudi su odjednom zbog ovog zakona postali robovi, a sav taj novac se isisavao i danas imamo ove porazne rezultate demografe, na koje su davno upozoravali demograf Šterc i Akrap. I zaista, ove izmjene i kolege iz HDZ-a i mi iz centra i SDP-a, ovdje nema ideologije. Ove je pitanje opstanka hrvatskog čovjeka na hrvatskim prostorima. I hvala vam… [[govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Runtića.
Hvala. Kolega bulj, evo tu sam si napisao, nisam stigao pročitati, to bi stalo u ove 4 godine i 2 mjeseca što sam rekao. Još jedan primjer, znači vi ste spomenuli to, kako se odnosi prema ljudima. Gore nego prema životinjama. Jedan primjer je taj često na sudovima, znači na onim oglasim pločama gdje su izvješene obavijesti o javnim dražbama vam piše ovako: „Nekretnina nije oslobođena od stvari i osoba“. Znači prodaju se kuće u kojima žive ljudi, zajedno s tim ljudima i ormarima i mačkom i papigom. Ja nisam sklon da se vraćamo ni u jučer ni u prekjučer, ja volim živjeti u danas i nisam sklon tome da sad kažem ovaj je kriv, ovaj je kriv, ovaj je pisao taj zakon itd., to me ne zanima, prošlost ne možemo promijeniti, ali možemo promijeniti danas i možemo promijeniti budućnost jer ako se ovako nastavi, mislim neće nas biti. Slušamo što govore Akrap i Šterc i možda ono, ako smo slušali što su govorili prije 5 godina, danas se to događa. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Ivane Ninčević-Lesandrić.
Hvala podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Runtić, vidi se da je ovo vaše izlagane bilo baš izlaganje iz osobnog iskustva. Ja smatram da je to ujedno najbolji način da se pokažu kakve posljedice mogu imati zakoni koji su doneseni upravo ovdje u ovom visokom Domu. A i znam da ste u svom iskustvu imali velikog doticaja sa poduzetništvom i obrtništvom kojeg ste se takli u vašem izlaganju i upravo mi je drago da smo ovim izmjenama zakona utjecali i na to područje gdje će upravo u svijetu poduzetnika i obrtnika nastati velike promjene ovim zakonom jer tu imamo veliki broj ljudi, a koje osobno poznajem, koji su spremni stvarati svoju tvrtku, koji su spremni izaći na tržište, koji su spremni krenuti u proces samozapošljavanja, međutim to im nije dozvoljeno jer su blokirani. A s druge strane, isti ti ljudi odu u bilo koju od susjednih država i bez ikakvog problema otvore firmu, sudjeluju u punjenju proračuna te druge države, plaćaju poreze, plaćaju doprinose, jer im je to omogućeno. A mi, mi ih doslovni tjeramo da oni izađu vanka i da vani svoje poduzetničke pothvate bez ikakvog problema realiziraju. Zato mi je drago što ćemo upravo promjenama ovog zakona utjecati i na sektor poduzetnika i obrtnika, a da ne spominjem to, da unatoč brojnim našim pokušajima da se borimo reći ćemo, protiv crnog tržišta, mi smo praktički paralelno razvijali crno tržište, jer normalno da će ljudi raditi na crno, kada uz minimalnu plaću, a znamo kolika je minimalna plaća u RH, da cijela plaća ode na njihove blokirane račune, dakle ne mogu od toga platiti pa niti svaki dan kruh i mlijeko. Eto hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Runtića.
Poštovana kolegice, istina je znači ja sam osim ovih 9 mjeseci ovdje u Hrvatskom saboru nekih 16 godina proveo u privatnom poduzetništvu. Znači cijeli moj radni vijek sam u tom tzv. realnom sektoru, znači za svaku plaću sam se morao izboriti, za svaku plaću smo morali, odnosno za doprinose, za poreze itd. do trenutka kada je došla gospodarska kriza za koju mi nismo bili odgovorni kao ni drugi poduzetnici, niti građani i kada naši, znači klijenti nisu više bili u stanju nama plaćati i kada smo došli do situacije da smo završili u blokadi. Imali smo tri puta više nenaplaćenih ispostavljenih računa. E sad zašto Hrvatska nikako da postane jedno dinamično gospodarstvo u kojem se takve stvari rješavaju brzo, ja ne znam ali ja se nadam da hoće. Jer već sada imamo situaciju da svi mladi, znači uopće ne pokušavaju registrirati firmu u Hrvatskoj. Oni posluju, čak tu imaju, ali registriraju firme u Dublinu ili negdje gdje postoji to dinamično gospodarstvo ili što bi rekao onaj Bill Gates poslovanje brzinom misli. Naravno sve se vraća na gospodarstvo, sve se vraća na to koliko ćemo mi sami sebe istrenirati da stvaramo nove firme, da otvaramo nova radna mjesta. Ali država mora stvoriti okvir, a taj okvir mora biti okvir koji podrazumijeva puno manje pritiska na te poduzetnike. Jer postoje tisuće ljudi koje bi se i samozaposlili koji nešto da tako kažem prčkaju rukama kod kuće i prodaju to na crno. Oni bi vrlo rado plaćali svoje mirovinsko i zdravstveno osiguranje kad bi mogli.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Miroslava Šimića. Izvolite.
Poštovani kolega, u svom izlaganju rekli ste informaciju kako je 2012. smo imali ukupne blokade u visini 16 milijardi kuna. Danas smo u 2017. te blokade su se digle na 42 milijarde kuna. Upravo činjenica da danas imamo toliki iznos blokada, da imamo 330 tisuća blokiranih govori da sustav ne radi dobro. Vjerujem da prijedlozi koje smo uvrstili kroz ovaj zakon i amandmane, da odblokiramo račune koji nisu ovršeni ili na njima nije bilo sredstava godinu dana, dakle da nemamo te vječite blokade, te činjenica da uvodimo rok zastare od 10 godina može dovesti do toga da konačno ovaj jedan poremećeni sustav pokušamo usmjeriti u pravom smjeru. Ne mislim da će ova istina dva vrlo važna prijedloga za koja vjerujem da ćemo dobiti podršku svih zastupnika riješiti problem do kraja. Ali siguran sam da smo takve odredbe imali 2012. danas ne bi imali dug 42 u odnosu na onih 14 milijardi kuna. Mislim da su ova dva prijedloga o deblokadi računa i o zastari ovrha jedna od važnijih stvari koja zaista može imati utjecaj na sve one blokirane građane. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Runtića.
Kolega Šimić, slažem se. Znači ova dva prijedloga će zaista pomoći pa vjerujem desecima tisuća ljudi da ne pretjerujem sa stotinama, ali velikom broju ljudi će pomoći iako je sekunda do 12. Znači, netko je trebao ovo procijeniti prije 10, 9 godina nakon što su gledali što se događa na terenu, pa to malo dijete po mom mišljenju bi nakon godinu dana shvatilo pa ovo ne funkcionira, idemo to mijenjati iz korijena. Ne? Ovo što ste spomenuli, znači o ovom rastu duga od 2012. do danas. Pa imali smo mi i prije dvadesetak godina 30000 blokiranih, pa sada imamo 330000. Znači, zaključio bih sljedeće. Kada bi recimo nekom igrom slučaja danas u Hrvatskoj živio Albert Einstein, on bi vjerojatno osmislio neku zgodnu novu definiciju ludila, pa bi mogli to sherati grafikice po Facebooku. On je rekao da ponavljanje iste stvari ponovno i ponovno i ponovno i očekivanje drugačijih rezultata to je definicija ludila. To vam je otprilike Ovršni zakon, tak da bih ja baš volio upoznati u stvari čovjeka koji ga je napisao. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Vlahe Orepića. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Dragi kolega Runtić, želim konstatirati nakon vašeg izlaganja jednu jednostavnu stvar da ova situacija, ove okolnosti sa blokiranim građanima sve nas skupa kao društvo je dovelo u jednu nepodnošljivu situaciju. Naš pristup MOST-a u ovom kontekstu je pristup klasični životni, a to je imamo problem, idemo ga odmah riješiti. Prijedlog Ovršnog zakona MOST-a želi riješiti problem sad i on je kao takav tu. Da li je savršen, nije, da li može bolje može i u tom duhu želimo naglasiti da je uistinu potrebno prići još sustavnije ovom problemu i doći do jednog novog Ovršnog zakona. Ali u svakom slučaju ovaj zakon u ovom momentu će olakšati život mnogim ljudima i to naglašavam sad. Također ovaj pristup politici je i okupljanje svih nas oko tog jednog jasnog životnog problema koji je prepoznat i to mi je drago čuti, jer mi u našem društvu imamo, ja ću reći i nakaradnu podjelu ljudi, imamo podjelu ljudi, ne temeljem podjele rada, već temeljem podjele zarade. U pravo reakcija na ovaj ovršni zakon, gdje pokazujemo određenu razinu zajedništva me orobljujem, pa evo koristim i prigodu, da pozovem da ovaj nekakav, ja ću ga nazvati kriminalni i nepravedni privatizacijski koncensus koji je do sad vladao, odnosno politički sustav, zamijenimo jednim strategijskim koncensusom u interesu naroda. Imamo uistinu provjerenu povijesnu hrvatsku političku misao koja se ogleda u 3 jednostavne riječi. A to su zajedništvo, samouprava i nesvrstavanje. Bilo uz koga, bilo uz čije skute. Zato, ako to napravimo svi skupa kao što danas to radimo u slučaju ovršnog zakona, ja sam uvjeren da ovakvih problema nećemo imati, niti ćemo i prevenirati ćemo mnoge druge slične probleme. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Runtića.
Kolega, drago mi je da razmišljamo na isti način po pitanju tog famoznog zajedništva i zaista, u ovakvim stvarima, pogotovo ne bi trebalo biti razlike između stranaka, nego bi trebalo imati jedan osjećaj za ljude koji pate, a mnogi pate cijelo desetljeće i više. Ali htio sam reći jednu stvar, znači, ovo se zaista tiče svih u Hrvatskoj. Neki ljudi koji uredno mogu podmirivati svoje mjesečne obveze, misle, mene se to ne tiče, šta me briga što je tamo netko blokiran, neka se pokrije koliko je dugačak, neka ne diže, zašto je dizao kredite, itd. koje ne može poslije servisirati itd. Međutim, ima jedna zgodna stvar koju sam htio reći zašto se mnogih ovo tiče koji misle da ih se ne tiče. Npr. kada vam jedna ovrha ide u proceduru, vi kod javnog bilježnika morate platit 150 kuna. Znači, to je otprilike 150 kuna košta da pokrenu tu ovrhu protiv nekog dužnika. I sad, gledajte ovu računicu, pretplata za HRT je otprilike 80 kuna, jel tako. Znači dvojica onih koji uredno plaćaju HRT, plaćaju svoj mjesečni račun po 80 kuna, a da bi HRT pokrenuo ovrhu protiv nekog tko ne plaća mora uzeti dva puta tih 80 kuna, ostaje još za žvake 10 kuna i pokrenuti ovrhu. A takvih ovrha samo što ih HRT provodi, je na tisuće. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći će u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i RI-ja, riječ uzeti uvaženi zastupnik Giovanni Sponza. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, poštovani predstavnici Ministarstva pravosuđa u ime Kluba IDS-PGS-RI želim se evo osvrnuti na prijedlog izmjena i dopuna ovršnog zakona i to kao akta koji ima veliki utjecaj na svakodnevni život naših građana i na koji gledam s jednog šireg aspekta. Riječ je o zakonu s puno većim rasponom problema i tema i ovdje se ne bi smijali izostaviti političke i gospodarske uvjete zbog kojih je došlo do ovako velike eskalacije broja ovršenih i blokiranih građana. Razloga je više, a mogu se naći i u skrivenim pojedinim načinima provedbe pretvorbe i privatizacije koja se odvijala u Hrvatskoj, koja je prouzročila ogroman broj nezaposlenih, a čije se posljedice osjećaju i danas i u neadekvatnom reagiranju državne razine na recesiju i globalnu financijsku krizu, konkretnim i provedljivim mjerama, što je dodatno otežalo život ljudi i u preučestalih izmjenama propisa, koji dovode prije svega do opće nesigurnosti i koji negativno utječu na investicijsku klimu, što za posljedicu ima nedovoljno smanjenje broja nezaposlenih i iseljavanje velikog broja stanovnika. Osim toga, posebno treba naglasiti potplaćenost radnika, kao i stalnu neizvjesnost pošto poslodavci sve više, umjesto stalnog radnog odnosa, nude ugovore na određeno vrijeme, tako da zbog nepostojanja redovnih mjesečnih primanja građani nisu u mogućnosti podmirivati svoje obaveze, zbog čega dolazi do velikog broja ovrha i blokada računa građana RH. Također treba naglasiti da velika većina ljudi je spremna raditi, ali očekuju da za svoj rad budu kvalitetno plaćeni i očekuju stabilna i kontinuirana primanja. Dakle, neovisno što se u nekoliko posljednjih godina u Hrvatskoj bilježi gospodarski rast i porast zaposlenosti, još uvijek nažalost suočeni smo sa velikim brojem nezaposlenih zbog čega je došlo do situacije u kojoj se danas nalazimo. Dok s druge strane, svjedoci smo znatnog deficita radne snage i to gotovo u svim područjima, kao i činjenica da mnogi građani s blokiranim računima, nisu spremni na zapošljavanje, jer shvaćaju da će im plaća koju zarade biti zaplijenjena pa za izbor imaju ili ne raditi ili otići u inozemstvo u potrazi za poslom, što u praksi često znači odlazak i cijele obitelji i to nas dakako dovodi do još jednog vrlo važnog problema, što je danas tijekom rasprave, više puta istaknuto, a to je iseljavanje stanovništva iz Hrvatske. Pošto ovaj prijedlog zakona predstavlja nedovoljan, ali iskorak, iskorak kojim se onemogućava ovrha na jedinoj nekretnini, a koja nije pod hipotekom. Pošto se ovim prijedlogom zakona zajamčeni smještaj za one građene koji će ostati bez nekretnine, pošto se podiže iznos zaštićenog dijela plaće i mirovine sa dvije trećine na tri četvrtine kako bi građanima na računima ostalo više novčanih sredstava za život, naš klub hoće podržati donošenje prijedloga ovog zakona. Međutim kao što sam na samom početku istaknuo, ovu temu sagledavam sa jednog šireg aspekta, ove izmjene, a to je tijekom rasprave već i rečeno nisu dovoljna. Treba što brže krenuti u proceduru donošenja novog cjelovitog zakona, ali isto tako i niza mjera sa dugoročnijim i sveobuhvatnijim planom rješavanja ovog gorućeg i teškog problema. U ovoj prigodi poštovane zastupnice i zastupnici, želim podsjetiti da se naš klub prilikom rasprave u prvom čitanju založio za prava jamca koji su također pogođeni ovrhama i blokadama računa zbog nemogućnosti primarnih dužnika da podmiruju obveze. Naime, ustanovili smo da prema postojećoj regulativi ne postoji mogućnost da se krediti najprije podmire prodajom nekretnine dužnika, a da se tek nakon toga poseže za naplatom putem jamca. Želja nam je bila da se putem izmjena zakona omogući jamcima da im ovrha ne sjeda na zaslužene otpremnine, regrese za godišnji odmor, božićnice i slično i zapravo taj naš prijedlog iz prvog čitanja zakona nije prihvaćen od strane predlagatelja uz obrazloženje kako navedena primanja nisu socijalnog karaktera. Mi se iz našeg kluba slažemo s dijelom argumentacije da će ovaj zakon povećati iznos izuzet iz ovrhe na plaći, mirovini i drugim stalnim novčanim primanjima čime će se djelomično riješiti problem koji je postojao, ali poštovane kolegice i kolege, taj iznos je premalen kojim ovršenicima preostaje za život. Naš prijedlog ima za cilj da dodatna novčana sredstva pomognu jamcima, a da se pri tom ne ometa otplata dugova iz redovnih primanja. Stoga i ovoga puta još jedanput apeliramo na predlagatelje da prihvati ovaj naš prijedlog. I na samome kraju, kao što sam već rekao mi hoćemo podržati ove izmjene i dopune zakona i ponoviti ću da je naš klub stava da nam je prijeko potreban novi Ovršni zakon kojim trebamo pronaći cjelovito i održivo rješenje, da nam je potreban niz mjera za rješavanje ovog teškog problema i na kraju da nam je za to potrebna puno veća razina političke odgovornosti i kompetentnosti jer smo doista potrošili previše vremena na teme, a na kojima našim građanima nismo pomogli da imaju bolju budućnost.
Hvala lijepa. Sada će u ime predlagatelja riječ uzeti uvaženi zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo iz svih ovih izlaganja koja su bile i replika iz različitih klubova vidimo da ovdje vlada jedno suglasje oko ovih izmjena Ovršnog zakona, ali i oko amandmana koji su predložili različiti klubovi i zastupnici, a i mi iz Most-a. Isto tako treba spomenuti da su ove izmjene dobile potporu i stručne javnosti, da se predsjednica založila za to da se krene u ovom smjeru. Istina je ovo što je rekao kolega Spozna da su nam potrebne i cjelovite izmjene, ali ovi amandmani koji će biti ja se nadam jednoglasno prihvaćeni i ovaj zakon će u jednoj velikoj mjeri pomoći našim građanima. Naime, jedna od ključnih stvari koju želimo promijeniti novim amandmanima koji su ovdje izneseni je zaštita jedine nekretnine odnosno želimo sprječavanja provođenja ovrhe na nekretnini koja je opterećena založnim pravom zbog ugovora o kreditu u slučaju kada je vrijednost glavnice kredita već plaćena kreditoru. To je jedna novost. Znači mi imamo situaciju da neko ima kredit na 30 godina, on je u 20 godina praktički već otplatio glavnicu i sada će sa ovim amandmanom uzeti taj cjelokupan iznos koji je vraćen i ako on bude jednak iznosu glavnice, neće moći biti ovršna ta jedina nekretnina. Zbog raširene pojave provođenja ovrha na nekretninama zbog raskinutih ugovora o kreditu, a pri čemu su do trenutka raskida ugovora iznosi uplaćeni kreditoru na ime kamate i glavnice troškova i naknada premašili iznos koji je kredit isplatio ovršeniku, potrebno je uvesti zaštitu ovršenika kojima je to jedina nekretnina i koji su zbog visokih kamata tečajnih razlika ili visokih naknada već vratili primljeno. I mi to ovim rješavamo. Osim toga sukladno zahtjevima stručne javnosti naših ali i drugih zastupnika u Hrvatskom saboru povećavamo iznos glavnice zbog kojeg se jedina nekretnina ne može ovršiti sa onih prvotno usuglašenih sa HDZ-om na 50 tisuća kuna, a u takvoj situaciji je oko 220 tisuća ljudi. U slučajevima gdje je glavnica viša od tih 50 tisuća kuna, te u slučaju ovrhe nekretnine nudimo i rješenje, to je već ono prijašnje rješenje zamjenskog smještaja na 18 mjeseci, znači da država nađe nekretninu ili da uplaćuje iznos našim građanima. Druga ključna stvar o kojoj je najviše govorio kolega Runtić je riješiti deblokadu dugotrajno blokiranih ovršenika, pri čemu je preduvjet obustava ovrhe činjenica da se tražbina ne naplaćuje. Znači ako se u godinu dana i više ne može naplatiti ta tražbina jasno je da onda treba nešto poduzeti. Predsjedavajući ja bih vas molio da malo smirite kolege.
Molim vas dajte malo se smirite da možemo čuti uvaženog zastupnika Grmoju.
Znači dugotrajno blokirani isključeni su u cijelosti iz ekonomskih odnosa u državi, često ne mogu zasnovati radni odnos jer im se plaća oduzima čim sjedne na račun pa se okreću crnom tržištu rada. Oni čak niti kao potrošači ne pridonose rastu potrošnje i gospodarstva a dugotrajne neprekinute blokade rezultiraju gomilanjem novih dugova i stvaranjem zle spirale duga iz koje mnogi nikada se neće izvući. Zato se predloženim novim amandmanima MOST-a sprječava gomilanje duga, nerazmjernim rastom kamata kada se ovrha ne može uspješno provesti. Osim toga, stvar koju također treba uvesti i koju MOST predlaže je apsolutni zastarni rok. Osoba ne može biti doživotno blokirana što smo imali do sada slučaj, to je trauma kojom je pogođeno oko 300 tisuća dužnika. Ti dužnici imaju obitelji, djecu koja su također izložena svim tegobama tih dugova. To znači da je više od milijun osoba u RH pod nepodnošljivim imovinskim i psihološkim pritiskom što rezultira nezdravim društvom i golemim iseljavanjem. Naime, zastarni rok od 10 godina koji je propisan Zakonom o obveznim odnosima dovoljno je dug rok da bi ovrhovoditelj svoju tražbinu mogao naplatiti ako je takva tražbina naplativa. Mi to rješavamo znači ovim amandmanima i ja sam uvjeren iz ovih svih izlaganja koja su bila ovdje u Saboru i replika da će dobiti jednoglasnu potporu nas narodnih zastupnika. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike i na vaše izlaganje. Uvažena zastupnica Ivana Ninčević-Lesandrić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Grmoja lijepo ste još jednom ponovili sve promjene koje će ovim zakonom i amandmanima zapravo se dogoditi svim blokiranim građanima u našoj državi. Drago mi je da je MOST pokretač upravo ovog zakona i svih tih promjena koje će se ljudima koji godinama to očekuju i dogoditi. Međutim, ono na što sam iznimno ponosna je upravo promjena koju MOST donosi ovdje u ovaj Visoki dom a to je da danas raspravljamo o temi koja je iznimno važna za sve građane i to da smo o toj temi svi suglasni ovdje u ovoj sabornici. I smatram da i upravo to i je posao nas zastupnika čuti problem naroda, razraditi prijedloge, naći rješenje i predložiti ga ovdje u ovom Visokom domu na način da će biti i prihvaćeni i na način da ćemo zapravo pomoći i svim problemima koje naši građani imaju. Hvala.
Hvala. Nešto će na to odgovoriti uvaženi zastupnik Grmoja.
Poštovana kolegice, apsolutno ste u pravu kada govorimo o tome da su potrebne cjelovite izmjene. To ne znači da već ove izmjene neće mnogima pomoći. Ovaj prijedlog zakona je bio dogovaran sa HDZ-om i bio je jedan plod konsenzusa i dogovora i onda kada je taj prijedlog zakona došao ovdje pred ovaj Visoki dom onda je počela priča pa to nisu dovoljne promjene. Znači za promjene je potrebno 76 ruku, oko njih se trebamo dogovoriti. I mi smo ja mislim pokazali jednu maksimalnu uključivost, tko god je dao kvalitetan prijedlog iz redova oporbe, mi smo taj, naravno u nekakvom razumnom vremenu, neki amandmani i sada dolaze, ne možemo ih ni izanalizirati ali sve ono što je došlo prije smo uvažili i od kolege Aleksića i od kolege Lovrinovića i ono naravno što su bili prijedlozi Vlade koji također idu u smjeru poboljšanja ovoga zakona. Nismo držali okrugle stolove, nismo govorili da nešto treba mijenjati nego smo krenuli u promjene. I to je put i vidim da smo sada stvorili jednu atmosferu u hrvatskoj javnosti da svi govore o Ovršnom zakonu, govori i predsjednica i da Vlada shvaća da treba ići u te cjelovite izmjene. Ali već ove izmjene i već ovi amandmani će mnogima pomoći. Mislim da toga mnogi nisu svjesni ovdje kolika je ovo promjena. Vi ste kolega Runtiću govorili o problemima ali imamo rješenje koje će mnogima pomoći što ne znači da ne treba ići u cjelovite izmjene. Ali mislim da će možda tek sutra neki shvatiti kada se prihvate ovi amandmani kolikima ćemo pomoći, kolike ćemo odblokirati i kolike će obitelji izaći iz ove zle spirale o kojoj ste govorili.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Grmoja, zaista probleme koje je ovaj dosadašnji Ovršni zakon u našemu društvu napravio je i socijalni problem, ogroman problem i ne samo 330 tisuća ljudi koji su blokirani nego to je najmanje puta 3, 4, kako ste kao ste i kazali, to je oko milijun i pol ljudi ili više od jedne trećine hrvatskih građana je pod blokadom i jednostavno to je humanitarna katastrofa neviđenih razmjere. I ovim zakonom i ovim prijedlozima i amandmanima MOST-a i ostalih kolega ali amandmanima MOST-a koje ste vi nabrojali se rješava jedan dobar dio tih problema a poglavito zaštita jedine nekretnine u slučaju kada je vrijednost glavnice kredita veća od plaćenog, plaćena kreditoru, znači kada je glavnica isplaćena i sa kamatama, vrijednost je glavnice a u biti na kraju dugovi ostaju ogromni. Međutim u ovome slučaju se neće moći ovršiti, to je vrlo bitno jer banke uzmu više novca nego što vrijedi nekretnina i na kraju ljudi zbog gubitka posla, jer brojni građani su zbog gubitka posla, zbog lošeg uređenoga sustava postali ovršeni, nemaju svoje radno mjesto i nažalost gube svoju nekretninu bez obzira što su je uredno plaćali. A tu spadaju brojni ljudi koji su, ja ću vam nabrojiti svoj primjer, primjer Dalmatinke, radnice koje su stvarale godinama sve dobro, izgubile su posao, sada su blokirane, pod ovrhama, naravno da njihova djeca nemaju perspektivu i budućnost. Zbog toga ovaj zakon je konsenzus, od predsjednice države, javnosti, stručne javnosti, Vlade, svih saborskih klubova, nema razloga da ovi ne prođu zakoni. Ako budu potrebne izmjene, nove izmjene zakonske koje će biti još bolje zasigurno će MOST to prihvatiti. Ali u ovome trenutku je krajnji čas da se podrži zbog tih ljudi, da se podrži i ovaj zakon koji je klub MOST, MOST Nezavisnih lista predložio, brojne kolege su predložile svoje amandmane koji su prihvaćeni, niti jedan razlog nema da on ne prođe jednoglasno. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Grmoja.
Sjećate se, kolega Bulj ,kad sam ovdje pitao premijera jedno pitanje i onda kaže meni premijer, ide podcijeniti MOST, onda kaže sjetite se vaših uvjeta, to je nekakva vaša lokalna optika ovih nacionalnih problema i onda ste sve još to garnirali isključivim gospodarskim pojasom, da pokažete da se razumijete u vanjsku politiku, a pogledajte što je bio uvjet MOST-a za sastavljanje Vlade. Pitanje o kojem svi bruje. O kojem Predsjednica saziva Okrugli stol, pitanje koje tišti tolike hrvatske građane. Prepoznali smo taj problem još prošle godine, kao ključni problem koji treba mijenjati. I prije toga. I vidimo sada ovdje jedno suglasje i drago nam je da smo pokretači promjena i da su se tim promjenama pridružili svi saborski zastupnici, svi klubovi i da imamo ovdje suglasje oko toga. Nije to lokalna optika iz Metkovića, jednog problema, nego je ovo ključni problem koji tišti sve hrvatske građane i sada to prepoznaje i Predsjednica države, znači mi smo ti koji nudimo konkretna rješenja i evo, drago nam je da ta konkretna rješenja i kolege druge unapređuju, evo da ih je unaprijedila Vlada svojim amandmanima i mi smo sve to što je došlo objeručke prihvatili.
Hvala lijepa. Sada će u ime Vlade govoriti uvaženi državni tajnik Josić Salapić.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Ono što je moja obveza kao predstavnika Vlade RH na današnjoj raspravi u Hrvatskom saboru, još jednom iznijeti nekoliko činjenica koje su bitne za donošenje kvalitetnog i cjelovito i izmjena ovih dopuna zakona kao i novog zakona na kojem mi radimo u Ministarstvu pravosuđa. Ono što je točno da je Vlada RH dala amandmane na prijedlog predlagatelja Kluba zastupnika MOST-a u opsegu i prema dogovoru na temelju suradnje sa vama i vašim predstavnicima u Ministarstvu pravosuđa, gdje je na nekoliko sastanaka 5 ili 6 bio gospodin Šimić, kao i gospodin Aleskić i predlagatelj amandmana. Međutim, današnjim proširivanjem amandmana, mi ne možemo prihvatiti odgovornost za one stručne dogovore koje smo imali otvorenih ruku. Moram naglasiti da neka rješenja koja su se danas pojavila, nisu uopće spomenuta ni na jednom od napih radnih sastanaka i dogovora prije ovih amandmana na koje je dala svoje očitovanje. Dakle, ono što mora biti je jasno svima, da se Vlada RH zalaže za cjeloviti Ovršni zakon, za Ovršni zakon koji će imati puno bolja rješenja nego što ima dosadašnji, i složili smo se dakle, suradnjom sa vašim prijedlogom, bez obzira što više niste dio vladajuće koalicije, da se zakon prihvati. Ali u okvirima onima koji su dogovoreni skupa sa vama i sa vašim predstavnicima na radnim skupinama. Na tim skupinama bio je gospodin Aleksić i još neki predlagatelj amandmana, gdje tada te amandmane niste prihvatili. Danas oni jesu dio ovo što ste vi rekli, i moja je obveza da to kao predstavnik Vlade kažem, postoji i mogućnost daljnjih konzultacija o vašim prijedlozima, dakle a priori, ne kažemo da se o tome ne treba razgovarati, ali ponavljam ,radi se novi zakon i ponavljam o ovome nismo razgovarali sve do današnje rasprave. Dakle, ono što molim cijenjene kolege, zastupnice i zastupnike, da se otvorena pitanja riješe na način da ne bude nekakve novih problema za RH, pravne nesigurnosti i financijske nesigurnosti, gdje Hrvatska može preuzeti određene terete naspram onih koji su dakle, davali određene proizvode našim građanima koji su to dakle, svjesno uzimali. Samo vam ponavljam, da ne bude da smo protiv zakona, mi smo prihvatili u ovom djelu gdje smo dogovorili, ali mislim vas da se raspravi ovo što nije do sada raspravljeno, i čemu se otvaraju nova pitanja koja imaju daleko veće posljedice na zakon nego što je to bilo u vašem prvom prilogu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo više replika, prva je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara. Izvolite. Onda uvaženi zastupnik Nikola Grmoja prvo.
Poštovani državni tajniče, istina je da je najveći dio ovog zakona usuglašen, ali isto je tako istina kada je Vlada dala svoje amandmane koji nisu bili s nama niti smo mi znali sve koje će Vlada dati amandmane, mi smo ih bez zadrške prihvatili jer su oni kvalitetni. Konstruktivnost i uključivost koju smo pokazali, mi ovdje kao zastupnika, očekujemo i od Vlade RH a vidimo da nema nikakve potrebe za nekakvim oprezom jer ovdje vlada potpuno suglasje. Nema smisla da remetite ovo suglasje koje je ovdje evidentno, nema smisla da idete protiv Predsjednice RH jer definitivno ovi svi prijedlozi idu u korist dužnika, i nema nikakvog razloga da se to sada dovodi u pitanje. I ovu raspravu koja je rekla u jednom konstruktivnom tonu, da se na bilo koji način ona remeti i prekida, ako ima nekakav amandman za koji vi smatrate da nije u redu, ja bih volio da kažete koji to amandman ne ide u korist, znači napih građana, a ne da govorimo o tome što je dogovoreno ili nije dogovoreno. Nije bilo dogovoreno ni 13 amandmana Vlade, ali kad smo ih vidjeli, i vidjeli da oni poboljšavaju ovaj prijedlog zakona, mi smo ih bez zadrške prihvatili. I u tom sjeru svi trebamo ići, ne treba gledati, molim vas, nemojte gledati razlike to što je MOST sada u opoziciji, mi to ne gledamo, nego prihvaćamo sve ono što je dobro i što ide u korist naših građana. Mislim da u tom smjeru treba ići ova naša rasprava, žao mi je što je došlo do onog incidenta između kolege Beljaka i vas, ali on je počeo jako konstruktivno, nažalost, sa takvom jednom vašom reakcijom koja je poremetila ovo suglasje, došlo je do incidenta, ja bih volio da ova rasprava ide u smjeru da ovaj zakon donesemo, i ove amandmane i da pomognemo našim građanima.
Odgovor uvaženog državnog tajnika.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Da još jednom samo razjasnimo moguće nejasnoće. Gospodin Šimić, koji je predsjednik kluba vašega i danas je govorio u ime predlagatelja znao za sve amandmane Vlade prije nego što je došlo do tih amandmana, jer je on od početka sudjelovao u razgovorima i dogovorima kako poboljšati vaš prijedlog zakona. Na tim sastancima nekoliko puta sam osobno sudjelovao. Ono što želimo reći, Vlada RH nije protiv izmjena i dopuna Ovršnoga zakona, nego naš prijedlog i moja današnja intervencija u istupu je bio da se stručno, argumentirano i dodatno razmotre prijedlozi koje ste danas iznijeli na ovoj raspravi, na današnjoj sjednici Hrvatskoga sabora. Nitko nije rekao da se o tome ne treba razgovarati, nitko ne govori da je netko protiv prijedloga zakona, nitko ne želi incidente, nego želimo donijeti zakon koji će biti servis našim građanima, ali isto tako štititi interese Republike Hrvatske. Mi smo svi odgovorni, Vlada sa svoje strane, ali i vi zastupnice i zastupnici sa svoje strane da zakon koji donosimo mora biti u skladu sa hrvatskim Ustavom i u skladu sa onim što je namjera Vlade Republike Hrvatske, a to je da imamo dobar zakon koji će pomagati najugroženijoj skupini naših građana, ali uvažavajući sve pravne činjenice i argumente i pozitivne pravne zakonske propise države i zakone koje je donio ovaj Visoki dom. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Salapić državni tajniče, pa evo dakle slažemo se i vi kao predstavnik Vlade i ovdje predlagatelj klub MOST-a da tražimo puno bolja rješenja. I vi sad dobro kažete i upravo ova rasprava je prilika da se o svim ovim amandmanima raspravi. Vi ste ih sad sve čuli i kolega Grmoja ih ponovno obrazložio, kolega Šimić je obrazlagao iz rasprava pojedinih zastupnika smo to čuli. I dakle, tu nema problema. Tražimo puno bolja rješenja. Ja nisam pravnik, ali vidim iz ovih mnogih amandmana koji su ovdje priloženi da su dosta logični i idu u korist naših građana. I naravno sad je ključno pitanje, vi kao predstavnik Vlade RH i kad govorimo o puno boljem rješenju koje ćete vi u svom prijedlogu kad ono bude došlo to još ne znamo dati da vi kao Vlada se odredite jeste li vi za to da se pomogne građanima, onima koji su se našli u dužničkom ropstvu. Ili će Vlada i na tome i dalje ustrajati da pogoduje odvjetničkom lobiju, javnobilježničkom lobiju ako smijem tako reći i svima koji su u ovom sustavu posrednici a ubiru znatna sredstva. To je ključno pitanje. I ne vidim zato razloga da se ovi amandmani ne prihvate. I druga stvar, Vlada RH, vi ste predstavnik te Vlade je dužna brinuti o interesima RH, dakle ako ja sam spomenuo ovdje i slovenski model, ako se uzme drugi model, ne mora bit slovenski, ako uzme pametniji model onda bi znatna sredstva mogla ostati u državnom proračunu umjesto sada ostaju kod pojedinih odvjetnika ili drugih lobija. I naravno to je prilika ono što Vlada često ističe borba protiv korupcije, jer mnogi ugovori sa odvjetnicima se sklapaju na temelju bagatelne nabave i to je na jedinicama lokalne samouprave, komunalnim poduzećima i mi zapravo ne znamo čiji se sve to interesi zastupaju, a posebice onda jesu li to interesi RH. Nadam se da ste me čuli, jer kolega Šuker sa vama sad priča, pa.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi državni tajnik.
Hvala lijepo potpredsjedniče, zahvaljujem na replici uvaženi zastupniče. Mi smo se dobro svi razumjeli. Dakle, da ponovim još jednom javnost to treba znati. Ovaj zakon je potrebno izmijeniti i potrebno je donijeti novi zakon. Ono što ponavljam nismo otvorili pitanje, ovo je konačni tekst zakona, poslovnički postoje druge mogućnosti kada se otvaraju pitanja koja nisu bila niti na javnoj raspravi otvorena, niti na našim zajedničkim koordinacijama i dogovorima da bismo došli do ovog prijedloga zakona koje je Vlada svojim amandmanima nomotehnički popravila, dala pozitivno mišljenje na zakon koji je bio predmet rasprave od prvog čitanja do konačnog čitanja. Danas su se otvorila određena pitanja koja u potpunosti u jednom dijelu šire ono što je bila tema prvog prijedloga zakona i on što je predlagatelj predložio vladi RH. Da ne bi bilo nesporazuma. Ne govorimo da smo mi a priori protiv tih rješenja, nego ovo otvara pitanje je li u ovom trenutku moguće na ovaj način završiti raspravu o ovom zakonu ili poslovnički iskoristiti mogućnost Hrvatskoga sabora da ovaj zakon ide u treće čitanje, jer ste otvorili pitanja koja nisu bila otvorena do sada i koji u potpunosti mijenjaju određena rješenja ovog prijedloga zakona, a i postojećeg Ovršnog zakona. Da budem jasan, želimo pomoći građanima RH na način da imamo kvalitetan, provediv Ovršni zakon koji neće ići na štetu ugroženim skupinama koji se nisu svojom krivnjom doveli u takvu situaciju. Međutim, otvaramo pitanja koja nismo stručno raspravili niti na jednoj koordinaciji. Zato vas upućujem ili na poslovničku mogućnost koju ima Hrvatski sabor ili da se ova pitanja do glasovanja rasprave, jer drugačije nećemo doći do rješenja koji je sam predlagatelj danas otvorio. To nije mišljenje Vlade RH, to je novi prijedlog predlagatelja na kojem Vlada niti poslovnički ne može se izjasniti do sutrašnjeg glasovanja. O tome se radi. Ja sam intervenirao samo na način da štitim ono što je moja obveza kao državnoga tajnika. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća replika uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Državni tajniče Salapiću, kažete da ovim izmjenama di je suglasnost svih saborskih zastupnika do sad bila, nismo čuli jedne riječi pravna nesigurnost. Pa ovaj predatorski Ovršni zakon dosadašnji je prouzrokovao ekstremnu pravnu nesigurnost u Republici Hrvatskoj kojim nisu zaštićeni po Ustavu jednako svi građani RH. Pa tko može imati nešto protiv vaših amandmana koje je Vlada dala, a nisu usklađeni, 13 amandmana rekli ste, nisu usklađeni ni dogovoreni. Jel' itko rekao riječ? Jel' itko rekao riječi protiv amandmana kolege Lorinovića, kolege Aleksića kojima se pomaže desetinama tisuća ljudi. Ovaj predatorski zakon koji je napravljen, on je napravljen isključivo da se isišu sredstva našim ljudima, običnim građanima koji su pretvoreni u dužničko ropstvo. Pa kome će smetati da nakon 10 godina blokade računa to bude u biti razduženje da se deblokira taj račun, da ne budu doživotno, doživotno, ne budu robovi blokade ljudi i njihovi nasljednici, ti građani i njihovi nasljednici. Pa tko može biti protiv toga? Tko može biti protiv toga da se zaštititi jedna nekretnina? Ako se vrati kredit veći s kamatama od glavnice, bit tu je da se prije odbijaju kamate, tek banke uzimaju kamate u kreditima u anuitetima, pa na kraju glavnicu. Od čega će ako čovjek izgubi posao, a vratio je više od glavnice sa kamatama, zbog čega će mu se oduzeti nekretnina? Zbog čega ćemo gledati ove deložacije nepravedne, ko da je hrvatski narod najveći neprijatelj, brojni su i branitelji. Ovdje je jasno, da smo prihvatili amandmane Vlade koji nisu dogovoreni. Prihvaćamo amandmane naših kolega. Ovo nije političko pitanje SDP-a, HDZ-a, Mosta, HSS-a. Ovo je pitanje naših građana. Nemaju kad čekati treće čitanje. Treće čitanje možda u nekom drugom trebalo zakonu, gdje bi trebalo štiti naše građane oko koncesije. A ovdje nemaju kaj čekati građane. Kao što kaže … [[Govornik se ne razumije.]] 56000 je samo u Njemačku otišlo građana isključivo zbog ovoga zakona. Jer milijun i pol ljudi sada nas gleda i očekuje spas u zadnji čas da ne odu u treće zemlje. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Odgovor uvaženog državnog tajnika Salapića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče Bulj, ne govorimo mi o amandmanima koji su usuglašeni sa predlagateljem koji je Vlada na svojoj sjednici prihvatila. Ti svi amandmani koje je prihvatila Vlada su bili usuglašeni sa vama kao predlagateljima, Klubom zastupnika Mosta, na kojemu je sjedio gospodin Šimić. Ja danas pričam o stvarima koje ste otvorili, koje nitko do sada nije spomenuo. I ne idemo tu mi u nikakvu štetu našim građanima niti ljudima kojima želi pomoći i Vlada i vi i mi svi zajedno skupa. Samo, otvorili ste pitanja koje šire dimenziju ovog zakona u mogućnost da ide u treće čitanje. To je bila vaša intencija, a ne naša. Dakle, Vlada je prihvatila amandmane koji su bili u potpunosti, svaki od njih po dogovoru sa vašim predstavnikom gospodinom Šimićem predsjednikom vašeg kluba. Ništa izvan toga, ništa manje od toga, tako da ne krivimo sliku prema nama, da smo mi protiv ovog zakona i protiv pomoći našim građanima. Vi jako dobro znate da to nije točno. Vlada želi cjeloviti zakon, koji ćemo mi donijeti, na kojem radimo. A danas, govorimo o nečemu što ste vi, mimo poslovnika proširili u daljnju raspravu koja uopće nije predviđeno ovim izmjenama i dopunama zakona. O tome se radi. Hvala lijepo.
Kolega Bulj je dignuo povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno, molim vas?
Članak 238. cijeli, zbog toga što je rečeno [[Upadica Rainer: Ma ne možete govoriti cijeli, molim vas recite mi koji dio.]] broj 5. evo članak 238. stavak 5. omalovažava zastupnike predlagatelj u trenutku kad je rekao da je van poslovnika da su predani amandman [[Upadica Rainer: Ma prvo, Vlada nije predlagatelj, vi ste predlagatelj.]] ne, ne, da su amandmani predloženi van poslovnika, svak može predložiti amandmane dok traje rasprava i između čitanja, vi ste tako kazalo, ja bi vas zamolio državni tajniče, da zbog građana ovaj zakon donesemo, jer ovo je … [[Govornik se ne razumije.]] zakon dosadašnji i nemamo kaj čekati, nismo protiv novog zakon [[Upadica Rainer: Dobro ovo nema veze sa.]] ima veze jer treba govoriti istinu i samo istinu, a dijelove [[Upadica Rainer: Ovo nema veze sa povredom Poslovnika kolega Bulj.]] a dijelovi amandmana su mijenjani.
Sljedeća replika uvaženog zastupnika Giovannia Sponze. … [[Upadica se ne čuje.]] Ajde molim vas nemojte dobacivati sa mjesta. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bulj, ovako, ja bih, poštovane kolegice i kolege rekao sljedeće. Dobro smo počeli, bogami dugo je i trajalo. Gotovo 3 sata suglasja. Sad je vrijeme da stanemo na loptu i da prestanemo trošiti energiju gdje se dijelimo, već da nastavimo kao što smo činili to prva tri sata, na način da težimo točkama koje nas spajaju. Ono što je vrlo loše u državi Hrvatskoj, su propisi koji nisu provedivi, koji stvaraju opću nesigurnost. Dakle, u ovim dosadašnjim raspravama, nisam čuo niti od jedne kolegice, niti od jednog kolege, da nije za to, već da je za to da se našim građanima pomogne. Ali o čemu mi moramo voditi brigu i ono što je kazao državni tajnik je da zakon mora biti provediv. Dakle, pokažimo političku odgovornost i što sam u svojem izagnaju rekao pokažimo i kompetentnost. Prema tome, stanimo na loptu, učinimo sve, da se zakon sutra usvoji i da na najbolji mogući način građankama i građanima RH pomognemo na način da zakon bude provediv.
Hvala. Uvaženi državni tajnik Salapić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče zahvaljujem se na vašoj replici, gdje ste jedini shvatili vi intervencije moje danas na našoj današnjoj raspravi. Dakle, zakon koji donosimo i nije provediv, zakon koji je mimo poslovničkih mogućnosti i onoga što predviđa Hrvatski sabor, nije zakon koji će ići u korist našim građanima, nego će nam ga dovesti na daljnja ispitivanja, napravili smo krivo. Stopirati ćemo nešto što je dobra namjera i koja je Vlada podržala kao vaš prijedlog. No, ja sam bio s vaše strane pa si mogu to dopustiti. Poslovnički moramo imati zakon koji će biti provediv, imati pravnu sigurnost i biti na korist svim našim građanima. Ako ćemo širiti priču da je tu netko sad protiv nečega što smo mi prihvatili, a vi predložili, samo smo išli popraviti amandmanima da je taj zakon bude provediv. Vlada je dala amandmane na vaš prijedlog, u trenutku kad ste ga predali nije bio provediv. Amandmani su nomotehnički popravili provedbu vašeg zakona. Ono što se dogodilo danas, da bude svima javno, glasno, išli ste širiti dimenziju zakona koja je uopće određenim prijelazima koji ste danas rekli, apsolutno nije provedivo. Mi vam želimo pomoći na način da vam pomognemo putem poslovnika šta možete napraviti ili da do sutrašnjeg dana usuglasimo stavove kako smo do danas radili na 5, 6 konstruktivnih sjednica na kojima je bio nazočan vaš predstavnik gospodin Šimić. Da se vratimo na jednu normalnu konstruktivnu i argumentiranu raspravu koju je gospodin Sponza sada rekao. Ja vam zahvaljujem jer ste vi jedini koji ide u korist izgleda svima ovome skupa sa Vladom da pomognemo našim građanima. Mislim da tu nema mjesta populizmu i … [[Govornik se ne razumije.]] i da je netko protiv zakona koji želi pomoć našim građanima. Vlada je prva ta koja želi učiniti svojom intervencijom amandmanima u vaš zakon. Hvala lijepo.
I zadnja replika uvaženog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Uvaženi državni tajniče, čuli ste od predsjednika kluba da i HSS podržava izmjene i dopune Ovršnog zakona i svi u sabornici se oko toga slažu. Naravno da je vaše pravo da odgovorite na komentare saborskih zastupnika, ali mislim da ste u odgovoru na repliku gospodina Beljaka prekršili to pravo, da ste prekršili Poslovnik Hrvatskog sabora jer ste zaboravili da više niste saborski zastupnik nego državni tajnik jer je dao konstruktivne prijedloge da se zakon usvoji, a vi ste išli komentirati koliko je tko doprinjeo, koliko je tko bio u sabornici što nije vaše pravo nego vi ste odgovorni Hrvatskom saboru, a ne Sabor vama. I ovo izmjene i dopune Ovršnog zakona su dodatno popravljene sa amandmanima danas u raspravi jer cilj je svih saborskih zastupnika da pomognemo građanima. Čuli ste da je riječ oko milijun građana koje je zbog ovih ovrha u problemima. A zbog amandmana koji su došli na stol, vi kažete da ćete mu proizvest pravnu nesigurnost i da moguće ćemo ovim amandmanima nove terete Hrvatskoj zbog nekih obveza iz tog zakona prema nekim društvima i kompanijama. Kojima to, koga vi štite? Pa svi ovi amandmani idu u pravcu da štite građane RH, a indirektno i onda i RH. Ja ne vidim razloga zašto se ne bi o amandmanima raspravilo. Imamo još vremena do sutra, napravimo konsenzus donesimo izmjene i dopune zakona sutra, nema odlaganje na treće čitanje što indirektno želite imputirati jel očito da vi ovo želite razvlačiti. Pa ako imate kvalitetniji zakon dajte ga u raspravu usvojit ćemo cjelokupni zakon što je intencija svih koji su bili u raspravi, a ne da ovdje razvlačimo to.
Hvala. Uvaženi državni tajnik Josip Salapić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Vlaović, ja niti jednom riječju nisam brojao nazočnost gospodina predsjednika vašeg kluba ovdje u klupama. To nije moja obveza niti ovlast. Ja sam rekao da na koordinacijama u Ministarstvu pravosuđa na sastancima kada smo usuglašavali amandmane predlagatelja nije bio predstavnik HSS-a nitko od vas niti gospodin Beljak i to nije uvreda to sam iznio činjenice naših dogovora. Dakle nismo mi rekli da se ide u stopiranje ovog zakona nego da do sutra, do glasovanja raspravimo otvorena pitanja koja su se pojavila tijekom današnje rasprave ili je bio prijedlog da se koriste poslovničke mogućnosti Hrvatskoga sabora, tako da ne bude nesporazuma. Nitko nije htio uvrijediti vašeg predsjednika kluba, nitko nije htio uvrijediti vašu dobru namjeru da podržavate ovaj zakon. Moja je obveza bila samo reći tko je javno, stručno sudjelovao u usuglašavanju amandmana koje je predlagatelj uputio prema Vladi RH. Tu stajemo, nema nikakvih uvreda niti nikakvih loših zamisli prema vama kao zastupnicima niti prema vašem klubu HSS-a ovdje u Hrvatskome saboru. Dakle tu ste potpuno krivu sliku iznijeli nečega što sam ja rekao vašem predsjedniku kluba. Hvala lijepa.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti uvaženi zastupnik Miroslav Šimić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo imam potrebu da u ovih nekoliko minuta razjasnim način kako je ovaj prijedlog zakona u svom drugom čitanju došao do vaših klupa i tko je tu osoba koja o pojedinim prijedlozima odlučuje i tko o pojedinim amandmanima na kraju krajeva odlučuje. Dakle činjenica je da je Most svoj prijedlog izmjena Ovršnog zakona dao još na početku zasjedanja ovog sastava Sabora, da smo o njemu raspravili u prvom čitanju i da sada na stolovima imamo drugo čitanje. Činjenica je da smo mi tijekom tih nekoliko mjeseci usuglašavali se sa kolegama iz HDZ-a i iz Ministarstva pravosuđa oko samog teksta zakona. Činjenica je da smo imali sastanke u Ministarstvu pravosuđa na kojima sam ja bio, ali na tim sastancima u Ministarstvu pravosuđa mi smo mogli čuti što je Ministarstvo pravosuđa prihvatljivo, a što nije prihvatljivo. Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista kao predlagatelj zakona i predlagatelj koji odlučuje o tome koje će amandmane prihvatiti ili ne, niti na jednom od tih sastanaka nije govorio o tome što je nama prihvatljivo, osim kod vladinih amandmana gdje je dobar dio nama predstavljen istina došlo je do malih izmjena na vladi vezano za vaše amandmane, ali ja mislim da je to na kraju krajeva korektno, međutim ono što želim naglasiti, mi kao predlagatelj zakona održali smo sastanak kluba, odlučili koji amandmani su nama prihvatljivi, znajući što Ministarstvo pravosuđa isto prihvaća ili prema nekom ima rezerve, ali to nas kao predlagatelje zakona apsolutno ničim ne obvezuje. Amandmani koji su prihvaćeni i oni koji su predloženi su provedivi. Ako želite reći da neki od tih amandmana nije provediv, molim vas budite konkretni. Pa mi sada imamo Ovršni zakon koji je provediv i koji je doveo do toga da imamo između ostalog jedan od razloga zašto imamo 330 tisuća blokiranih, zašto imamo 42 milijarde neplaćenih dugovanja, to je provediv zakon. Dakle nemamo ništa protiv da nam vi kažete što od ovih prijedloga koje smo usvojili nije provedivo, da li amandman kolege Aleksića da se vrijednost glavnica koje moraju biti da bi se moglo ići u ovrhe nekretnina bude 50 tisuća, a ne 20, da li amandman gospodina Lovrinovića koji ide prema tome da svaka stranka snosi svoje troškove, da li to da se računi s kojeg se godinu dana niša ne naplaćuje, nakon godinu dana odblokiraju ili zastara. Pa zastaru imate za osuđenike teške kaznenih djela, oni dožive u svom životu da ih se više ne može prozivati zbog tih djela, dakle briše ih se iz evidencije. Imate zastare za teška djela nakon kojih nekog više ne možete ni osuditi, a mi hrvatske građane trebamo dovesti do toga da sa svojim dugovima umiru jer ovrhovoditelj svakih nekoliko može produžiti vrijeme ovrhe. To je naša namjera kao predlagatelja, na to po Poslovniku imamo pravo i pozivamo sve saborske zastupnike da te prijedloge prihvate. Jer važno je, u pitanju je 330 tisuća ljudi kao što je bilo važno kod donošenja lex Agrokora, ja sam bio jedan od zastupnika koji je ovdje branio taj zakon jer sam znao šta on znači za cijeli gospodarski sustav Hrvatske. Kao što znam šta to znači da imamo 330 tisuća blokiranih i 42 milijarde kuna duga. Ne mislim ja da Ministarstvo pravosuđa ili bilo tko od zastupnika ne želi da mi riješimo taj problem, samo je činjenica da na ono na što Ministarstvo pravosuđa pristaje taj problem neće riješiti. A onda nam govorite da trebamo još čekati 6 mjeseci, godinu dana do novog zakona. Pa nemamo mi ništa protiv, dajte, idemo usvojiti ovaj zakona a vi onda i popravite sve što mislite da treba popraviti u svom novom prijedlogu ali neka to konačno bude. Pa vi imate radne skupine u ministarstvu pravosuđa koje rade godinu dana, godinu dana ljudi rade. I šta su napravili do sada? I sada se ponovno mora oformiti radna skupina. Dakle sve što sam sada rekao stojim iza toga, kao što stojim iza toga da mi kao predlagatelj imamo pravo, poslovničko pravo da usvajamo amandmane, da predlažemo amandmane a zastupnici onda o njima trebaju odlučiti. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo više replika. Prva je uvaženog zastupnika Roberta Podolnjaka. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Šimiću, dozvolite da napomenem nešto vezano uz vašu raspravu. Naime, u ovom konkretnom slučaju MOST Nezavisnih lista, odnosno Klub zastupnika je predlagatelj ovog zakonskog prijedloga. Međutim, najčešće je to Vlada RH i dobro nam je poznato i često se događa da Vlada RH predloži amandmane na vlastiti prijedlog zakona i nakon što je rasprava o nekom zakonskom prijedlogu završena. I tada se eventualno ponovno otvara rasprava o svakom pojedinom amandmanu Vlade RH ukoliko je ona smatrala i da nakon rasprave i kada je već konačni prijedlog zakona dolazi na glasovanje pred Hrvatski sabor da se tada otvori rasprava o novim amandmanima jer Vlada smatra da je o tome potrebno otvoriti raspravu i želi neke dodatne amandmane kako bi zakoni bili kvalitetniji. Pa to upravo želimo i mi. Dakle nakon svih rasprava i javnosti i u ovom Hrvatskom saboru ovo je prilika dok je ovaj zakonski prijedlog još na raspravi i dok se ovih dana očekuje, odnosno sutra glasovanje o njemu da se maksimalno poboljša, što je moguće bolje i svaka odredba u tome smislu u interesu je ne nas samo kao kluba nego svih zastupnika a vjerujemo i Vlade RH i da će zbog toga podržati svaki amandman prije glasovanja o konačnom prijedlogu zakona.
Hvala lijepa. Odgovor uvaženog zastupnika Šimića. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, u pravu ste, dakle Vlada, na kraju krajeva često koristi tu priliku da uloži amandmane i nakon što prođe rasprava, to je u skladu sa Poslovnikom Hrvatskoga sabora. Kao što je u skladu sa Poslovnikom Hrvatskoga sabora da mi kao predlagatelj, čak sam evo ono što možda i nismo morali napraviti i danas je jasno iz našeg izlaganja bilo koje amandmane ćemo mi prihvatiti, koje amandmane mislimo predložiti, mislim da je to vrlo korektno jer kolege imaju prilike o tome sada raspraviti. Mogli smo sutra ovdje kao predstavnici predlagatelja prihvatiti pojedine prijedloge amandmana kolege Aleksića, Lovrinovića ili neke druge s kojima se eventualno Ministarstvo pravosuđa ne slaže i one bi postale sastavni dio zakona, nitko ne bi imao priliku raspravljati. Dakle, ponavljam, držimo se Poslovnika i držimo se svojih prava na koje imamo kao predlagatelji ovog zakona. Mislimo da je iznimno važno da se on donese sutra jer se radi o 330 tisuća naših građana i ne vidimo nikakvog razloga da se ta agonija produžava, posebno iz razloga što smo ovdje otvorili, potpuno dakle otvorenu, transparentnu raspravu sa vrlo jasnim porukama u kojem smjeru MOST kao predlagatelj ide.
Sljedeća replika uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Kolega Šimiću zaista dobro što ste razjasnili da je ovim našim amandmanom da su provedljivi. Niti jedan od predstavnika Vlade, uvaženog tajnika nismo dobili razloge koji amandman koji je predložen a korektno smo ih prihvatili sada tijekom rasprave da svi korektno možemo raspravljati o tim amandmanima nismo došli na samome završenom čini i rekli prihvaćamo ili ne prihvaćamo nego smo u ime kluba MOST-a te amandmane prihvatili jer ovaj dosadašnji zakon je u biti protuustavan, dosadašnji je protuustavan jer radi protiv ljudi, protiv čovjeka, protiv demografske slike, protiv, koji potiče iseljavanja, koji potiče blokade ljudi jer milijun i pol ljudi je trenutno zbog blokada računa ovisno. Niti jedan amandman od predstavnika vlasti što su rekli nije ne provediv jer nisu dali obrazloženje da je neprovediv. Sve je u skladu sa Poslovnikom, kompletan ova rasprava je u skladu sa Poslovnikom. I ne samo to, nego kazali ste da godinu dana radi znači stručna skupina u Ministarstvu pravosuđa po ovome tekstu novih izmjena ovoga, dosadašnjeg lošeg Ovršnog zakona koji je predatorski, koji radi u interesu banaka i pojedinaca a na štetu naših građana. Pa tko ima nešto protiv toga da nakon 10 godina ako ne može čovjek vraćati dug da mu se deblokira račun. A ovim dosadašnjim zakonom ljudi umiru blokirani i njihovi nasljednici preuzimaju a banke stvaraju carstva, isisavaju naš novac. I zbog toga je samo prošle godine 56 tisuća ljudi otišlo u Njemačku na što godinama upozoravaju i demografi Akrap i Šterc. Da smo ih slušali prije 7, 8 godina, gospodine državni tajniče zaista … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Hvala zastupniče Bulj. Odgovor na repliku zastupnik Šimić. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, činjenica je dakle da se mi u cijeloj ovoj raspravi i u nastupu oko pripreme ove rasprave držimo Poslovnika Hrvatskog sabora. Što se tiče toga je li nešto provjerljivo ili ne, evo ja ću vam odmah unaprijed reći da će vrlo skoro se naći raznorazni pravni akademici pod navodnicima koji će pričati o neprovedivosti ovoga ili onoga. Isti pravni akademici koji su na Ovršnim zakonima i dosad radili, pa imao to što imamo Dakle, mi imamo činjenicu da je 330 tisuća ljudi blokirano. Da imamo 42 milijarde kuna duga i to je sve u redu, to je ustvari korektno, to je u skladu sa zakonom koji je vrlo provediv. Dakle, a kad mi želimo uvažiti pojedine prijedloge naših kolega, ići sa našim prijedlozima koji bi trebali pomoći hrvatskim građanima, e onda to teško može provedivo. Mislim da je to jedna nedopustiva situacija i na nju ćemo dok god to možemo, dok grla imamo upozoravati.
Hvala zastupniku Šimiću. Slijedeća replika je zastupnik Pernar. Izvolite zastupniče.
Uvaženi kolega Šimić, uspjeli smo pronaći jedan bitan detalj u vašem zakonu, koji nažalost, niste bili, kako bi to rekao, regulirali. A vezan je uz članak zakona koji regulira ispraženjenje nekretnine i mi smo zapravo što napravili? Mi smo dali da se dodaje stavak 6., i kaže ovako znači u članku 19., kaže o ovako: „O datumu provođenja ovrhe radi ispražnjenja i predaje nekretnine, sud će obavijestiti najmanje 8 dana ranije.“ Znači, u biti smo samo rekli da nema više tajnih deložacija i baš srećom, vi ste mijenjali taj članak o ispražnjenju nekretnine, pa vas molimo samo da prihvatite naš amandman, mi ćemo vam predati naravno, i na ruke naše izmjene sada neposredno. Nas zanima hoćete li kao MOST nezavisnih lista prihvatiti zapravo naš prijedlog da se zabrane tajne deložacije, odnosno da ovršenik bude obaviješten o terminu ovrhe? Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. Odgovor na repliku zastupnik Šimić. Izvolite.
Poštovani kolega Pernar, dakle s obzirom da vaš amandman još nismo imali tijekom jučerašnjeg sastanka kluba, razgovarali smo samo o ovima koje imamo, moram ga vidjeti pa mogu konkretnije odgovoriti, ali vam mogu reći što smo napravili za te ljude, dakle koje se deložira. S jedne strane osigurali smještaj godinu i pol dana će im država plaćati najam, s druge strane osigurali da ih se ne može ni deložirati osim u slučajevima u kojima su oni sami na to pristali. Dakle, pored toga imamo situaciju da smo povećali iznos zbog kojih se ne može provoditi ovrha na nekretnini, to su konkretne stvari koje smo mi kroz ove izmjene zakona i kroz prihvaćane amandmane rješavali i krenuli ih rješavati. Mislim da je velika stvar ta, da tako kažem naša konkretnost i što evo smo došli do toga da pričamo o drugom čitanju, i što ćemo sutra glasovati o Ovršnim zakonu, a kako sam i rekao što se tiče vašeg amandmana, danas ćemo imati sastanak i o tome odlučivati. Hvala.
Hvala zastupniku Šimiću. I zadnja replika zastupnik Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šimić, dakle pažljivo sam slušao i državnog tajnika, gospodina Salapića, slušao sam sada vaše izlaganje, profesor Podolnjak je nešto pojasnio više oko odnosa između Vlade i Sabora i smatram da je ne samo što smatram, nego tako zapravo jest, Hrvatski sabor je taj koji donosi zakone. I zapravo i služi saborska rasprava da se svi oni zakoni koji dolaze u većini slučajeva od Vlade RH, u ovom slučaju od Kluba zastupnika MOST-a da se ti zakonski prijedlozi rasprave i da se unaprijede. I jedna od mogućnosti unapređivanja zakona su i amandmani koji su u skladu sa Poslovnikom upućeni u proceduru, znači to je napravio predlagatelj, to ste vi obrazložili. I ono što želim sad naglasiti, uvaženi kolega Salapić, kao državni tajnik može govoriti da postoje razlozi zašto Vlada ne prihvaća te amandmane. On ih pravda na taj način da bi mogli unesti pravnu nesigurnost. Ono što ja sad mogu zaključiti da to nije tako. Jedino što kolega Salapić može reći da je to politička odluka vladajućih, i samo to može biti. Politička odluka kojom Vlada vrši i pritisak na zastupnike iz vladajuće većine da ne prihvate ove amandmane, iako oni nisu u suprotnosti sa ustavno-pravnim poretkom RH. Jer vi ste naglasili da ovi amandmani trebaju pomoći onima najugroženijima. I Vlada se ne može onda pravdati samo proceduralnim pitanjem, dakle Vlada mora zauzeti sad jasan stav i volio bi da kolega Salapić vrlo jasno i glasno kaže ne prihvaćamo MOST-ove amandmane jer to nije naša politika. To bi bilo korektnije i poštenije. Ovako reći pa čujte, mogu izazvati pravnu nesigurnosti iz ovih jednih razloga, a ne navodeći niti u jednom konkretnom primjeru zašto bi se to moglo dogoditi, to nije mi baš najjasnije. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, zastupnik Šimić. Izvolite.
Poštovani kolega Žagar, evo vrlo kratko, dakle. 330 tisuća blokiranih, 42 milijarde kuna duga, to nije pravna sigurnost. A to smo dobili dosadašnjim Ovršnim zakonom. Naši prijedlozi idu u smjeru da se upravo tim ljudima pomogne i nadamo se da ćemo dobiti podršku zastupnika u Hrvatskom saboru, čak i ako ne i dobijemo podršku Ministarstva pravosuđa.
Hvala lijepo zastupniku Šimiću. Sada krećemo s rasprava u ime kluba zastupnika. Prva rasprava u ime Kluba zastupnika nezavisnih i HSU-a ili GLAS-a je cijenjena zastupnica Ana Mrak-Taritaš. Izvolite, gospođo Taritaš.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnikom, dopustite za početak da ovako koristim priliku. Ja prvi puta imam priliku da gospodin Hajdaš Dončić kao potpredsjednik Sabora vodi, iako je već vodio pa mu čestitam na tome. A mi smo kolege iz klupe bile, pa ono imam nekako si malo volim privatizirati. Jednako tako ja bih voljela da sukladno i onom nadam se da ćemo biti klub od jeseni, da poslušamo glas razuma. Nebrojeni broj puta već današnjim danom je u ovoj sabornici rečeno sljedeće: Imamo 330000 blokiranih, imamo dvocifreni broj duga koji je, odnosno govorimo o 40-tak milijardi kuna. Od toga je 8 milijardi osnovni dug, a ostalo su kamate. Nema nikog od nas koji nije imao prilike čuti ili vidjeti problem ovrha. Stvarni život zaista je izvan ove Sabornice. I imali ste prilike vidjeti kad kreće ovrha sa 100 kuna zbog nekakvih kamata koje je čovjek zaboravio platiti, pa onda ispadne da 300, 400 kuna treba platiti. Nedavno je na jednoj od naših televizija bila cijela reportaža o gospođi koja je sklopila ugovore za 4 mobitela. Sirota nije znala ni što sklapa. Dobila je ovrhu bez obzira što je onaj koji je sklopio ugovor rekao da zaista ugovor je ništetan, ovrha ide dalje. I to je stvarno stanje. Postoji jedna uzrečica koju mi koristimo, a to je ja ju jako volim. Kaže „selo gori, a baba se češlja“. I sad ako se baba dovoljno dugo češlja, selo će izgoriti. I ovo je činjenica koju imamo. Ja se zalažem za model svaka izmjena zakona kojom će izmjenom zakona se pomoć jednom jedinom građanu u ovoj zemlji je vrijedna. A onda ćemo sustavno rješavati na način koji treba. Jednako tako podržavamo da ova izmjena zakona dođe do svog kraja, da se izglasa u Saboru, da krene u primjenu, da ono što eventualno se ustanovi da nije bila tema, dakle da imamo amandman na članak koji se nije mijenjao i ostalo, da se napravi analiza. I ono što sam imala priliku kao i vi svi drugi čuti ministra, a to je govorio državni tajnik da se priprema novi zakon, pa to ugradimo u novi zakon. Ali ljudi moji nemamo pravo prema svih tih 330000 blokiranih, možda netko u ovom trenutku dok mi raspravljamo veći nekoliko sati i raspravljat će se još nekoliko sati iza bude blokiran, mi nemamo pravo prema njima reći e pa sad smo se malo šalili, pa ćemo nastavit dalje. Dovršimo ovaj proces, sutra imamo mogućnost glasanja, izglasajmo izmjenu i dopunu zakona, nek' krene u provedbu. Ja sam se uvijek zalagala za opciju prava vrijednost zakona vi možete vidjeti u provedbi kad je u provedbu svako onaj u čijem resoru je zakon, pisat će primjedbe koje jesu, koji je u provedbi bio problem i mijenjati i dopunjavati zakone. Bolje je nekoliko puta mijenjati i dopunjavati zakone nego se tvrdoglavo reći e pa ovo je dobro, a stvarno stanje je drugačije. Tih 330000 blokiranih je stvarno stanje. Stvarno stanje je odnos između ljudi koji su ovršeni i vjerovnika. Stvarno stanje je netko je to postao i slučajno, netko je, imamo dakle 330000 različitih slučajeva. Mi u klubu ćemo se založiti da ova izmjena i dopuna zakona ide. Jednako tako apsolutno podržavamo da se i radi novi Ovršni zakon. No međutim, dajte priliku ovoj izmjeni i dopuni, dajmo priliku sadašnjoj situaciji da se poboljša. Tu je jednako tako znate kad ste četvrti ili peti klub onda prije toga već bude rečeno puno toga, bude rečeno i u raspravi, bude rečeno i u replikama, tako da je već puno toga rečeno. Ali ja sam duboko uvjerena svaka izmjena i dopuna zakona kojim nekom pomažemo vrijedna, vrijedna je da se raspravi, vrijedno je da se raspravi i amandman koji će bit poboljšica. Prema tome, ja zaista budući da još ima i klubova i pojedinačnih rasprava i tu će i nekoliko stvari biti sigurno ponovno spomenuto, spomenuto dužničko ropstvo s tim da zaista čovjek kad nasljeđuje imovinu nasljeđuje sve dugove koji je. Tema zastare s kojim se apsolutno slažem, jer ako postoji zastara u nekim drugim stvarima, zašto ne … [[Govornica se ne razumije.]] Ja vjerujem da je vjerovnicima neusporedivo bolje da naplate bilo šta nego ništa, ali jednako tako hajmo vidjeti što je osnovna zadaća nas koji sjedimo u ovoj sabornici zaštititi naše građane. Voditi računa da zakone o kojima dižemo ruku za ili protiv zaista pomažemo našim građanima. I ako pomognemo tri obitelji mi smo puno napravili. Ja zaista vjerujem predlagatelju koji kaže da će se znatno više obitelji pomoći, jer doveli smo zaista do toga da smo žmirili pred određenim činjenicama. Znate u životu kad ste mladi vjerujete u svašta. Ja sam kao dijete vjerovala u Zubić vilu. Jednako tako vjerujete kad se pokrijete po glavi da stvarni život iza vas ne postoji, ali postoji. Ovo je stvarni život. Nas sigurno danas gledaju ljudi kojima će ova izmjena i dopuna zakona pomoći, stoga ja zaista apeliram da vratimo glas razuma. Rasprava je bila izuzetno konstruktivna, uspostavili smo jedan konsenzus pa hvala dragom Bogu da ima ovakvih važnih zakona kojim uspostavljamo konsenzus. Nemojmo to narušiti određenim tvrdoglavošću, inzistiranjima na određenim stvarima. Probajmo da sutra glasamo o izmjeni i dopuni zakona, jer svatko kom pomognemo vrijedilo je. A naravno, ono što je zadaća ministarstva ja sam čula i državnog tajnika, a čula sam i ministra koji je rekao na jesen. Ispravio se, jer nije on ni u jednom trenutku rekao na jesen će biti novi zakon. On je rekao počet ćemo raditi, a naša će zadaća i uloga biti da inzistiramo da taj zakon se radi, da zakon bude što bolji. I nema savršenog rješenja. Savršeno rješenje postoji u jednom savršenom svijetu kojeg mi ne živimo. Nešto što je vrijedilo pred 10 godina ne vrijedi danas. I ovo što sad radimo neće vrijediti za 10 godina. Promjene koje jesu idu puno brže nego što smo mi spremni za te promjene. Ali ako znamo da imamo problem, ako znamo da imamo i rješenje za taj problem, hajdemo taj problem, pa idemo riješit na način na koji znamo u ovom trenutku i možda kroz godinu dana pristati reći treba raditi, treba biti novi zakon. Rješenja koja su u novom zakonu su bolja nego što smo imali ovim izmjenama i dopunama. Ali hajdemo proces ovih izmjena i dopuna dovesti kraju. Vrijedno je sutra da glasamo i vrijedno je da izmjene i dopune ovog zakona idu i da budu poboljšica postojećeg stanja. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo zastupnici Anki Mrak-Taritaš. Imamo 2 replike. Prva replika je zastupnik Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Mrak-Taritaš, dakle, s vama se potpuno slažem i vi ste rekli da je glavna intencija ovoga zakona, zaštita građana, posebno onih najosjetljivijih. Naravno i vi i ja se slažemo i većina i gotovo svi, ako ne i svi. Dugovi se moraju plaćati i nije to pitanje sada ovdje, da je poruka ovog zakona da se dugovi na plaćaju. Međutim, šta s onima koji ne mogu više plaćati dugove? Tu je ključno pitanje. Zašto netko blokiran godinama? A ne može čovjek, onda ide raditi na crno, ne znam šta, odlazi u Irsku da bi to riješio. Uzmite sada primjer kad govorimo, ovo je vrlo ozbiljan zakon i ovaj novi zakon koji će pripremati ministarstvo. Evo reći ću vam primjer jedan koji bi mogao biti i jedan koji je bio. Bolnica u Virovitici, ima svoju praonicu rublja, sad je upravo odlučila do 1.srpnja, naravno da su to raspisali, raspisali su natječaj i sad će pranje rublja obavljati privatna firma koja je ne znam tu negdje iz Zagorja. Što će se dogoditi ako bolnica ne bude mogla otplatiti toj firmi uslugu pranja rublja? Blokirati će račun bolnice. Pa što će biti sa zdravljem pacijenata, što će biti sa plaćama liječnika, što će biti sa svim onim, znači te stvari se mogu dogoditi u praksi, zato ovršni zakon mora biti vrlo jasan i precizan. Ili slučaj kada je grad Orahovica izgradio vrtić i nije plaćao, Ministarstvo financija je bio jamac i nije plaćao taj, gradonačelnik je odlučio da neće plaćati kredit. Onda kad smo išli u Ministarstvo financija, to je pravno problem, to mora riješiti državno odvjetništvo. Državno odvjetništvo, kaže, ma ne kako grad blokirati, to je politički problem. Dakle, ovdje govorimo više u interesa građana koji mogu biti povrijeđeni, a svaka pomoć u ovom smislu, kad govorimo o ovim 33 tisuća, a u budućnosti može biti to daleko veći broj. O tom problem se mora ozbiljno pristupiti i zato mi nije jasno ako ovdje se predlažu konkretne mjere, zašto bi to ministarstvo, samo zato što dolazi iz reda drugih klubova zastupnika zašto bi to apriori odbilo? Evo to je moja replika.
Hvala zastupniku Žagaru. Odgovor na repliku zastupnica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Žagar ja se s vama slažem i zato sam u startu krenuli i apelirala na glas razuma, ajde si sjesti, ajde se vidjeti, ajde vidjeti ono što je moguć na način na koji je moguće i nema jednoznačnog rješenja. Svako rješenje je drugačije. Ali ono što zaista je izuzetno svakog od nas sigurno treba dirnuti da nekakva obitelj, ili bilo koji pojedinac odluči raditi u Irsku ili bilo gdje da jer je to jedini način da može riješiti svoje dugove. I tu je u nekoliko navrata je bilo riječ o demografiji. Znate, demografija se ne riješi na način da osnujete Ministarstvo demografije ili osnujete Ured za demografiju. Problem demografije je značajno složeniji i ja sam sigurna da je i ovo još jedna izmjena i dopuna zakona u kontekstu i u cilju toga da i to riješimo. Ja se zaista zalažem, još ću jedanput ponoviti, za glas razuma sjesti i vidjeti, one amandmane koje je moguće prihvatiti, naravno prihvatit. I ja pretpostavljam da ih je moguće i znatno više. A ne tvrdoglavice iz neke forme. Forma neće riješiti ništa, ali svakako da probamo sutra donijeti izmjenu i dopunu ovog ovršnog zakona, jer sam sigurna da već u ljetnom periodu taj zakon nekom može pomoći. Ako može pomoći jednoj obitelji, pa vrijedila je ova rasprava i vrijedio je ovaj trud. Hvala.
Hvala zastupnici Mrak-Taritaš. Sljedeća replika je zastupnik Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodin potpredsjedniče. Gospođo Mrak-Taritaš, za raspravu sam se javio ustvari jer ste spomenuli ovu stvar sve se može dogovoriti, ali ajmo poštovati Poslovnik da sutra nekom ne padne na pamet da sruši neku stvar što je dobra. Prema tome, predlagatelji predstavnici u ministarstvu … [[Govornik se ne razumije.]] i mogu do sutra sve usuglasiti. Dakle, nitko, da pače, svima je u interesu da se donese jedan zakon, koji je vrlo složen, dakle s jedne strane mora pokazati socijalnu osjetljivost države, a s druge strane mora pokazati pravnu sigurnosti. To su dvije stvari koje užasno teško pomiriti i zato odredbe moraju biti jasno precizirane. Ja ću vam samo navesti jedan primjer. Netko je 2005. izmijenio Zakon o sudskom registru, pod krinkom da treba libarealizirati da se čim lakše osnuju tvrtke itd., pa je prestala obveza da prilikom osnivanju tvrtke morate donesti potvrdu da više niste porezno dužni. Znate do čega je to dovelo nakon 6, 7 godina? Da od ukupno blokiranih tvrtki njih preko 60% vam je bilo bez ijednog zaposlenog i brojčano i nominalno. A nominalno preko 80% blokiranih sredstava. Dakle, to je ono zašto se predlagatelji, predstavnik Vlade moraju sjesti i dogovoriti do sutra i da sutra svi zajedno na kraju nađemo zajedničko rješenje da izglasamo ovaj zakon, jer mislim da naprosto nikome nije u interesu da gledamo traume naših građana, jer gledajte, njima je nažalost na tržištu puno toga. Mnogi su ušli u određene aranžmane i transakcije u principu da nisu bili svjesni što ih čeka. I možda kad bi od ovih 320000 objavili, ne imena, nego razloge njihove blokade, onda bi vidjeli koliko su nažalost zbog slabog informiranja nečega, a najviše zbog ekonomske krize i zbog smanjena plaće došli u situaciju u kojoj se nalaze, ali ponavljam, država mora pokazati svoju socijalnu osjetljivost i s druge strane mora štiti pravnu sigurnost i zbog toga se predlagatelji i predstavnik Vlade trebaju naći tijekom dana i dogovoriti ono što trebaju dogovoriti.
Hvala zastupniku Šukeru. Odgovor na repliku zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo kolega Šuker, ja na to da se predlagatelj i Vlada moraju sjesti i dogovoriti nemam što ni dodati ni oduzeti. Ja kad sam pripremala raspravu u ime kluba, namjeravala sam malo drugačije voditi tu raspravu. No, obzirom da je baš uoči mene nastala dosta žestoka diskusija između predlagatelja i između predstavnika Vlade, odnosno državnog tajnica, namjerno sam spomenula i rekla glas zdravog razuma. Treba se dogovoriti. Kad krenu emocije, znate onda vas emocije uvijek prevladaju i odu u nekom drugom smjeru i dokazivanju, tko je bolji, tko je pametnije je uvijek štetno. Sjesti duboko udahnuti i dogovoriti se. Sve ono što je moguće, sam sigurna da se može prihvatiti i to je jedini način i jedini argument koji vrijedi. Tvrdoglavljenje nikad nije dovelo do dobrog rezultata. Mi se možemo tvrdoglaviti, jedna i druga strana može naći 15 argumenata koji vrijede u jednom i drugom slučaju, ali je puno važnije naći 3 argumenta koji vrijedi i za jednog i za drugog. I uvijek se zalažem, naravno, za zakonska rješenja, moramo voditi računa o tome, najgore bi bilo da se na silu donese određeni amandman koji se može donijeti glasanjem. I to smo imali prilike vidjeti, ja sam to imala prilike vidjeti u jednom zakonu koji je bio iz mog resora, gdje je taj amandman bi neprovediv, no međutim ja zaista ne želim ni u jednom trenutku, ni u jednom amandmanu koji je donositi sud bez jedne dobre analize, ali zaista apeliram na predlagatelje i na predstavnike iz ministarstva, sjesti i dogovoriti pri tom zaboraviti emocije i zaboraviti tvrdoglavljenje jer to samo može dovesti do lošeg. A želja i to je ono što je cijelo vrijeme rasprava nema nikog ovdje koji nije raspravljao koji nije rekao ajdmo pomoći tih 330 tisuća blokiranih, ajdemo pomoći našim građanima. Ako nam je to zadnji cilj i sigurna sam da nam je to zajednički cilj onda sam sigurna da se i ovo što jedanput nastalo nekakve trzavice može premostiti. Hvala.
Zahvaljujem zastupnici Mrak-Taritaš. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku, zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovani predstavnici Ministarstva pravosuđa, poštovane kolegice i kolege zastupnici, dragi građani koji nas pratite, a posebno pozdravljam vas izvan Hrvatske jer uvijek mislim o vama, ne razmišljam o Hrvatskoj o 4,2 milijuna stanovnika nego od 8 milijuna stanovnika, tako da se uvijek u našim mislima. Također želim odmah snažno podruprijeti izmjene Ovršnog zakona koje je predala stranka Most pokrenula i odmah reć da nije stranaka kao što su Promijenimo Hrvatsku, Most i Živi zid ova tema ne bi bila na raspravi. Zašto? Pa vidite proteklih godina gomilao se dug, nitko nije prstom maknuo i kao što vidite dragi građani samo stranke poput malo prije spomenutih spremne su boriti se žestoko za vas bez kalkulacija. E sada pređimo na Ovršni zakon. Postojeći Ovršni zakon je civilizacijska sramota i vrijeđa dostojanstvo čovjeka. To je zasigurno najgori Ovršni zakon u Europi, a vjerojatno i u svijetu. Sadašnji Ovršni zakon je proteklih godina omogućio i ubrzao nenormalan rast dodatnih troškova na glavnicu koji se prije svega odnose na lihvarske zatezne kamate i previsoke troškove odvjetničkih ureda i to samo onih odabranih. Ali ovaj put želim naglasiti da je HNB jedan od većih i važnijih krivaca jer je upravo ona određivala eskontnu stopu koja je postala temelj za izračun zateznih kamata prema građanima i poduzećima. Ta eskontna stopa je čitavo vrijeme bila previsoka, pa mogu reći lihvarska. Ovdje su podaci koje sam izvadio, samo dva, tri podatka. Pa evo recimo zatezna kamatna stopa je '94. godine iznosila 30%, pa ajmo malo dalje '96. godine 24% itd. da bi došla do naših dana kada iznosi oko 10%. zamislite zateznu kamatu od 10%. Međutim, ta eskontna kamatna stopa HNB-a pazite ovo, od 2002. do 2007. iznosila je 4,5% dakle dolazi kriza 2008. godine i upravo tada kada je trebalo smanjiti eskontnu stopu sa 4,5% prema dolje, ne, ona raste na 9%. Nitko o tome nije rekao ni riječ. Gdje ste gospodo bili vi koji ste u to vrijeme i tada, a i danas sjedili ovdje? Niste ukazivali na taj problem. Ako vam jedna institucija odredi takvu osnovu, takav temelj za visoke kamatne stope onda je ovaj dug morao građana naprosto eksplodirati. I na ovaj način je stvoreni savršeni ozakonjeni mehanizam pretvaranja slobodnih građana u dužničko roblje. Doduše zaduženih građana koji su bili i jesu i danas spremni otplaćivati kredite, ali ne uz lihvarske kamate i ne podnošljive troškove ovrha. Čak i u godinama nakon 2008. godine kada su se kamatne stope diljem svijeta približavale nuli u Hrvatskoj su ostale na najvišoj razini u EU, a zato je odgovorna HNB. Tako smo došli do poznate izreke iz davnina antičke, da mali dug stvara dužnika, a veliki dug stvara neprijatelja. Zato su financijske institucije u očima dužnika njima najveći neprijatelji koji im ugrožavaju život. Najveća udruga i stranka u Hrvatskoj je ona dužnička. Najšokantniji podatak da od 330 tisuća blokiranih koji imaju ukupni dug oko 42 milijarde kuna, glavnica kao što je zastupnik Šimić spomenuo, iznosi manje od 10 milijardi kuna. Znači 32 milijarde kuna je netko natovario tim ljudima, stavio im omču oko vrata i nije ih briga kako će ti ljudi to vratiti. Da vas podsjetim malo na antiku. Poznati atenski državnik Solon je prije 2600 godina građane oslobodio od ropstva lihvara koji su ljudima oduzimali zemlju, a njih pretvarali u robove jer nisu mogli vraćati kredite, uglavnom zbog loše godine i slabog uroda. Poništio je sve takve ugovore i zemlju vratio njihovim prvobitnim vlasnicima. To je tada bila prava revolucija. Danas moramo donijeti odluku kao i Solon i osloboditi građane od dužničkog ropstva u 21. stoljeću. Nitko od blokiranih ne bježi od svog osnovnog duga i redovnih kamata, ali s pravom ne žele plaćati nenormalne troškove i previsoke kamate. Zato od Vlade zahtijevamo da donese uredbu za zaštitu dužnika kojim će poništiti obvezu plaćanja zateznih kamate koje nisu ispravno određene, koje su lihvarske, a nisu ni objašnjenje zašto su takve. I što je najgore, uz eskontnu stopu HNB nikada nijednoj banci nije odobrila nijedan kredit, kako bi se onda ta stopa mogla primjenjivati prema građanima? Zato sam predložio amandman u kojem tražim da svaka strana u postupku plaća svoje troškove i drago mi je da su kolege iz Most-a prepoznale ovaj amandman. A ovaj amandman je apsolutno najvažnija stvar od svih izmjena u Ovršnom zakonu apsolutno. Zašto? Jer da je ovaj amandman, da je ova odredba bila prije dug ne bi sa 10 milijardi narastao na 42 milijarde, možda bi narastao sa 10 na 15 ali ne na 42. Zato je ovo krucijalna stvar i meni je zaista drago da smo se svi ovdje našli i da guramo u tom smjeru. Jer ovo je interes svih građana Hrvatske bez obzira kojoj mi političkoj stranci pripadamo. Ali uvažene kolegice i kolege, jeste li se možda interesirali postoje li blokirani građani u drugim zemljama EU? Prema informacijama iz pravnih krugova nisam dobio takvu potvrdu. Toga nije bilo niti u Jugoslaviji. Evo dok gledam prof. Dodiga koji je robijao zbog sintagme hrvatski novac u hrvatskoj lisnici, pa mi smo danas u svojoj državi postali robovi onih koji se ovdje nalaze, ne više od Beograda ili Beča, od ovih ovdje. U tom kontekstu Vlade i zakonodavci koji su prije nas ovdje sjedili, oni su to nametnuli a neki od njih sjede nažalost i danas u ovom Saboru. Imamo najgori Ovršni zakon na svijetu i on se mora promijeniti. Pa prema tome, ovaj amandman moj u ime stranke Promijenimo Hrvatsku da svaka strana u Ovršnom postupku kada ste blokirani plaća svoje troškove, ona će dramatično smanjiti dugove građana. Kada više ne bi u ovom Saboru ništa napravio, ako se usvoji ovaj zakon ja bih sutra mogao otići iz ovoga Sabora sretan da sam tisućama ljudi na ovaj način pomogao. I u tome je moja sreća, ja ću biti sretan čovjek. U drugom amandmanu koji sam predložio, predložio sam da se ne može provoditi ovrha nekretnine ako je dug manji od 50 tisuća kuna, to je predložio i kolega Aleksić i vidim da je uvršteno znači u finalne, izmjene ovoga zakona. Ima još nešto što vam želim reći, podijeliti s vama. Oko 50 tisuća građana ima prosječan dug do 2000 kuna, pa neka su svi dužni 2000 kuna, to je 1000 milijuna kuna. Pa ja ne mogu kao financijaš ne naći opet jedno rješenje koje je naravno izvan ovog zakona da to napravim. Neka ova Vlada, ministar financija refinancira samo jednu državnu obveznicu od 5 milijardi kuna koju je izdavao od 5%, neka je sada refinancira u 3% i namiriti će 100 milijuna, uštediti na kamatama i odmah 100 tisuća, 50 tisuća ljudi riješiti koji su očito najugroženiji, ajmo tako reći socijalno najugroženiji. Ali samo prvi put, nema plaćanja zauvijek. Da vas podsjetim samo uvažene kolegice i kolege. Evo u 2011. godini, početkom 2011. godine ukupno je bilo blokirano 78 tisuća ljudi i dug je bio 6 milijardi kuna. Znači siječanj 2011. Danas je blokirano 330 tisuća ljudi sa 42 milijarde kuna. Pa što mi iz ovoga možemo zaključiti? Ovo je snažan i neizdrživ trend i on se mora odlučno prekinuti. Neka svatko od nas bude … [[Govornik se ne razumije.]] naših dana. Dugovi su postali oružje, sredstvo podčinjavanja, discipliniranja i posluha. Ono što se prema nekim zemljama postizalo ranije oružjem danas se postiže financijama odnosno dugovima. Zato govorim godinama, toga se sjećate, 10-ak, 15 godina o nužnosti i važnosti monetarne reforme u Hrvatskoj. Zato se problem udruge Franak, problem promjenjive i fiksnog dijela kamatne stope, RBA krediti, to su samo dijelovi monetarne reforme koju mi moramo konačno provesti kao integralno rješenje a za što nije bilo do sada spremnosti. E sada što bi još trebalo napraviti? Pa mi moramo srušiti ovakav sustav. Ovo je gruba jedna izjava. Zašto? Jer je neetičan, on je truo, destruktivan i ugrožava nacionalnu sigurnost. Demografsku obnovu čini nemogućom. Maknite se svi vi koji ste nas stavili u žicu dugova, vaši izračuni i brojke su financijske strojnice. I zato ja ovdje ne vidim podjelu na lijeve i desne već na suvereniste i globaliste, na sluge financijskog kapitala i političke suverene. Dijelimo se tako. Da parafraziram papu Franju koji je napisao preporučujemo vam knjigu, ova ekonomija ubija, fantastična knjiga u kojoj on kaže, doduše o javnom dugu ali se može primijeniti i na blokirane i na ovršene. On kaže, etički temelj na osnovu kojeg dug treba ocijeniti nemoralnim, nepravednim i nelegitimnim nalazi se u uviđanju velike štete koju njegove posljedice imaju po život i životni standard i čak po ljudsko dostojanstvo od strane društva, strana 29. Moramo reći ne novcu koji vlada umjesto da služi, novcu koji se od sredstva prometnuo u svrhu. Moramo reći ne onima koji našim novcem nama žele postati gospodarima i isključiti mnoge ljude iz mogućnosti da grade svoj život i život svojih obitelji, jer prezadužen čovjek nije slobodan čovjek. Zato financijska odnosno monetarna reforma kako i papa Franjo kaže nije moguća ako se zanemari etika jer novac mora služiti a ne vladati, politička vlast mora biti iznad financijske vlasti a nejednakost mora biti podnošljiva jer će u protivnom pretvoriti se u nasilje. Mora se napustiti ideologija koja brani apsolutnu autonomiju tržišta i financijske špekulacije. HNB i MMF vidimo i u Dubrovniku, porukama iz Dubrovnika su zaštitnici takve ideologije. Hrvatska je kršćanska zemlja, gdje se oko 85% građana izjašnjava katolicima. I je li moguće da se onda ovakve stvari kod nas dešavaju, pitam sve vas građane a i vas saborske zastupnike? Jest. Ali nije to samo tako u Hrvatskoj već i u zemljama, drugim zemljama prije svega razvijenog kapitalizma i zato je to opći problem koji se mora riješiti. U suprotnom će jačati ideologije totalitarizma a oni koji upravljaju našim novcem postati će bogovi novca i naših sudbina. Na kraju, dobro došli u Hrvatsku, carstvo dugova čiji car još nema hrabrosti priznati da je gol. Ali poštovane kolegice i kolege, ako se kojim slučajem ne usvoji bitne izmjene u ovom Ovršnom zakonu, i ako se ovaj sramotni dosadašnji Ovršni zakon ne promijeni i ne usvoje amandmani, koji je predložio MOST uz osnovne promjene, ja pozivam čitavu oporbu, da ne dolazimo do daljnjega u Sabor. Ovo je prevažno pitanje i konačno treba reći dosta.
Zahvaljujem zastupniku Lovrinoviću. Na njegovo izlaganje imamo 4 replike, zastupnika Culeja, Lalovca, Žagara i Sinčića. Prva replika je zastupnik Culej. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica Hajdaš Dončić: Molim da si uključite mikrofon, kolega Orsat je odustao.]] Poštovani predsjedniče, kolega Orsat je prije mene se javio [[Upadica Hajdaš Dončić: Odustao je on.]] Odustali ste? [[Upadica Hajdaš Dončić: Da.]] Drago mi je čuti. Ovako, rekli ste dosta, zašto dosta? Poziv oporbi da ne bude u Saboru. kojoj oporbi da ne bude u Saboru? Zašto da ne budu oni u Saboru kada među njima sjede mnogi koji su prouzročili svu nedaću hrvatskoga naroda ovršenih i blokiranih. Zašto da oni sada izađu? Znači, ni da ne učestvuju u ispravljanju greški koje su možebitno počini prema tom istom hrvatskome narodu na kojega se i u ime čijega oni ovdje zalažu i zastupaju. Zašto izać? Zato da ova Vlada ne može naprijed, da ima balastne vode oko svojih nogu. I da ne može proći kroz njih. A ja ću vam pročitati zašto se kolega Orsat Miljenić nije htio javiti. Čovjek odgovora za kriminalne ovrhe i mnoge suicide ne smije na Ustavni sud, lako bi se moglo dogoditi da će ustavnosti zakona odgovornoga za samoubojstva mnogi nepravedno blokirani građani [[Upadica Hajdaš Dončić: Molim vas, molim vas, molim vas…]] istjerajte van ovoga [[Upadica Hajdaš Dončić: Molim vas…]] istjerajte i onu dvojicu, i Stazića i Orsata van. Ja želim da nastavim. Vratite mi moju minutažu [[Upadica Hajdaš Dončić: Molim vas, molim vas, molim vas…]] Molim vas moju minutažu da mi vratite na početak [[Upadica Hajdaš Dončić: Molim dakle da se držite teme. Dakle odgovorite zastupniku Lovrinoviću.]] Nekulturni su, bezobrazni, bahati [[Upadica Hajdaš Dončić: Molim vas, molim vas, do sada je rasprava bila konstruktivna, molim vas.]] Tko je onaj čovjek što mi se javlja tamo? [[Upadica Hajdaš Dončić: Molim vas, molim vas. Ok, izvolite, imate još 28 sekundi. Minutažu ste mi vratili? …]] Upadica Hajdaš Dončić: Stali smo, stali smo, imate 28 sekundi, molim vas da se držite teme i odgovora na repliku gospodina Lovrinovića, molim vas, nakon toga je povreda Poslvnika, izvolite./… Minuta je bila, ali nema veze, uspjet ću. Kolega Lovrinović, nalazite se na polovici Hrvatskoga sabora s koje strane sjede oni koji su prouzročili mnoge probleme i suicide dužnika i ovršenika. To morate razumjeti. Kolegi Aleksiću sam rekao, reci imena ako tražiš da se riješi problem. Moraš pronaći krivca, uzročno-posljedična veza se mora znati, ne možeš k'o Kalimero vikati to je nepravda, mi ćemo to riješiti a da se ne zna tko je krivac. Odakle ćemo krenuti da bi došli do cilja? Hvala kolega Lovrinović.
Dakle, vi ste povrijedili Poslovnik. Zato jer niste replicirali gospodinu Lovrinoviću nego ste replicirali Miljaniću koji se nije ni javio, ali pošto je ovo Parlament, dakle svatko priča više-manje ono što želi, ali vas ipak molim da se držite teme i Poslovnika. Hvala.
Dakle, gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolega ili bolje reći samo kolega je povrijedio Poslovnik, članak 238., vrijeđao je. Ja molim da mu izreknete odgovarajuću opomenu ili koju već sankciju, jer postoji razina ovog Sabora ispod koje ne treba ići. A ovo je bilo ispod svake razine, dakle svak može ovdje doć, lagat, izmišljat, vrijeđat, ako ćemo tako razgovarat, možemo svi krenut, onda se to zove džungla. U civiliziranom društvu postoje pravila kojih se moramo držat. Ako se kolega ne može držat pravila, nek sjedi sa strane i šuti. Evo to je moj apel. Hvala lijepo.
Hvala, hvala. Nemojte molim vas dobacivat. Dakle, kolegu Culeja sam opomenuo. Hvala, izvolite, odgovor na repliku.
Pa evo, kolega Culej, ja apeliram na sve da ne pretvaramo ovo ovdje u jednu svađaonicu, da ne kažem cirkus, nemam namjeru kada sam dolazio u politiku i ovaj Sabor da se bavim time što je SDP ili HDZ radio, nego da se bavim, i da se bavimo svi problema kao što su dugovi, kao što su blokirani, ovršeni jer građani znaju tko je za što odgovoran a ja ne želim preuzeti ulogu suca. Zato pozivam sve, kada sam rekao da pozivam oporbu, jer ste vi trenutno na vlasti, a ovdje mi se čini kao da se nešto od ovih prijedloga izmjena i ne bi prihvatilo, znate. Pa prema tome, dajte, pokažimo svi ovdje u ovom Saboru, ja sam rekao, ne dijelim na lijeve, desne, ovakve, onakve. Jesmo li za naše građane, jesmo li za riješiti ovaj problem. Ajmo se tu naći, odredimo se oko toga jer jedino tako možemo surađivati. Ako ne možemo od 20 stvari dogovoriti i usuglasiti, ajmo se dogovoriti i usuglasiti oko Ovršnog zakona i još oko 2, 3 važna zakona koja će poboljšati život naših građana. A sve ostalo je ideološko nadmetanje i od kojega građani neće sigurno bolje živjeti. Pretvorimo Sabor ponovno u mjesto gdje se donose kvalitetni zakoni koji će biti, od kojih će građani bolje živjeti i koji će im moći ovu omču dužničku oko vrata konačno skinuti. Hvala.
Hvala zastupniku Lovrinoviću. Sljedeća replika zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa javio sam se kada ste zapravo analizirali strukturu ovog duga od 42 milijarde. Čini mi se da ste rekli da je, pozvali se na kolegu iz MOST-a, da je 10 milijardi glavnice, 32 zatezne kamate. Bojim se da je situacija gora, da se radi o 42 milijarde glavnice. Znači, FINA kada vam objavljuje podatke, objavljuje vam samo glavnicu. Znači, ovdje se radi o 42 milijarde glavnice i još bojim se da je tu 30, 40 milijardi zateznih kamata, da je situacija još alarmantnija nego što objavljuje FINA. Međutim, ono što je, znači to je taj dio vezan za repliku, a ovdje bih svakako htio čuti i vaše mišljenje budući da trenutno na tržištu jedini biznis koji je, je tržište preprodaje duga. Znači, to je ono što mi moramo vidjeti ovim Ovršnim zakonom mi nećemo riješiti ove 42 milijarde. Mi ćemo zaustaviti jedan dio ovrha. Međutim, ja se nadam da će doći još dodatnih zakona koji će poduprijeti ovaj zakon, da vidimo kako riješiti ove 42 milijarde pogotovo ako su banke dobile, sjećamo se prošle godine da je ministar Marić dao Zakon o porezu na dobit mogućnost otpisa da im ... [[Govornik se ne razumije.]] prizna trošak ukoliko će oni i da će na taj način dobiti poreznu olakšicu. Sad se postavlja pitanje zašto su ako su to dobili od države, zašto su prošle godine samo banke prodale 6 milijardi kuna na tržištu po cijeni od 20 ili 30%. I ovi građani zapravo neće se nikad moći tog riješiti, a država je zapravo u tom kontekstu i dala određenu olakšicu. Mislim da bi možda trebali donijeti novi zakon, da ako dajemo takve olakšice da onda mora doći do otpisa ovog duga. Znači, ja pozdravljam ovaj dio zakona i sada da vidimo sa nekakvim novim zakonskim mjerama kako utjecati na ovih 42 milijarde kuna da taj dio, a govorimo isključivo na žalost i isključivo o glavnici. Zahvaljujem.
Hvala zastupniku Lalovcu. Odgovor na repliku zastupnik Lovrinović, izvolite.
Uvaženi kolega Lalovac, raduje me ovakav vaš pristup što govori i da i vaša stranka podržava ovo i uvijek je lijepo čuti kad se zaista po ovom pitanju, da zajedno ga želimo riješiti. To je svim građanima koji nas sada slušaju i gledaju oni osjete i vide da želimo zajedno riješiti problem. Izvrsno ste jednu temu, odnosno tezu pokrenuli. Zašto je prije svega nekoliko mjeseci donijeli smo ovdje odluku, u stvari većina je prihvatila da banke određenim segmentima, znači selektivno otpisuju dugove, odnosno svoja potraživanja, a da ih se na temelju toga, znači imaju porezne olakšice. Prema tome, njima očito nije bilo do građana. Zašto se to isto ne bi primijenilo prema građanima ja ne znam, ali izvrsna je ovo stvar. Hajmo pokrenuti zajedno, znači ovo pitanje da građani ne budu u podređenom položaju nego da i oni praktično od toga imaju koristi. I ima još jedna stvar na koju ste me podsjetili. Kada već prijeti ovrha i dolazi ovrha pišu mi građani zašto se ne bi donijela takva zakonska odredba da na takvoj ovrsi, odnosno da se najprije ta nekretnina koja značajno izgubi na cijeni ne bi ponudila dužniku, odnosno ovršeniku jer bi možda njegova rodbina ili netko drugi pomogao, pa čak bi se mogao formirati jedan državni javni fond. Čovjek bi to kasnije otplatio, ima smisla. Ali ne, ovdje se jednostavno izvađen je mač, ovdje se želi, ne vodi se briga o građanima, pa nek' se oni snalaze kako znaju. Zato imamo toliko bolesnih ljudi, razorenih obitelji i ljudi koji odlaze u inozemstvo da bi zaradili da vraćaju dugove.
Hvala zastupniku Lovrinoviću. Sljedeća je replika zastupnik Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Lovrinović. Pomalo sam sad zatečen još ovim što je kolega Lalovac rekao, da je riječ ovdje o 40 milijardi kuna glavnice. Pa to je prestrašno, mislim ako još k tome dodamo 30, 40 milijardi kamata pa vi ste, zapravo potakla me na raspravu vaša izjava, to se duboko slažem koliko je zapravo loš Ovršni zakon i sve ovo što nam se događa ima utjecaj na hrvatsko gospodarstvo. Pomalo me isto tako zatekla vaša izjava o ponašanju Hrvatske narodne banke u vrijeme recesije. Isto mi to nije jasno kako nisu, umjesto da su poticali rast gospodarstva išli su s tim mjerama. Sad ću ja probati, vi ste uvaženi ekonomist, tu … [[Govornik se ne razumije.]] Probat ću sad zdravu logiku. Nekome posudim za traktor kako bi kupio traktor da obrađuje zemlju i prve godine dođe suša, kiša, on ne može vraćati. Ja mu blokiram kotače, pa šta sam onda napravio. S čim će on raditi zapravo da vrati taj dug? To je izmišljeni primjer. Jedan stvarni primjer. Mljekar koji dobiva isključivo prihod mu je prodaja mlijeka. On danas dobije novac za mlijeko, taj novac mu sjedne na račun i on više nema navečer ni kune, jer mu je sve otišlo. Kako da zapravo taj čovjek, a to mu se čak, on ne dobiva plaću u klasičnom smislu, on je valjda OPG pa onda niti one dvije trećine, niti tri četvrtine. To su jednostavno stvari koje paraliziraju zapravo gospodarstvo. Mislim da ste na to htjeli ukazati. I zato je ovaj Ovršni zakon bitan i zato mislim da je ovdje bitno da se i predlagatelj i predstavnik Vlade što prije dogovore da ove mjere što prije stupe na snagu, jer imaju veliki utjecaj na budućnost i ove zemlje na kraju krajeva. Hvala.
Hvala zastupniku. Odgovor na repliku zastupnik Lovrinović.
Uvaženi kolega Žagar, drago mi je da ste glasno rekli da vam nije bilo dovoljno poznato kakva je uloga Hrvatske narodne banke i da ste silno začuđeni. Ali to je uistinu tako. I zato je priča o Hrvatskoj narodnoj banci, monetarnoj reformi došlo u ovaj Sabor tek kad smo mi došli. Dakle, ove stranke mlade političkog centra. Ali ne znam je li znate podatak da je od 2011. pa do sada pokrenuto u Hrvatskoj 7 milijuna 800000 ovrha. Ovaj podatak koji je iznio kolega Lalovac da je ovo glavnica, a ne sa kamatama i troškovima, pa to govori da nema evidencije precizne, odnosno da ovrhe i ove stvari treba vratiti u rodno mjesto sudovima, a ne FINA-i i javnim bilježnicima pa je stvoren jedan totalni nered, košmar, gdje je sve nepovezano i da mi ne znamo kako stvari funkcioniraju. Zato je krajnje vrijeme, i zato je krajnje vrijeme, da se, a to sam rekao na početku, pohvalno, da se ujedinimo, bez obzira u kojoj smo stranci, oko važnih problema građana. Ako će građani po ičemu nas zapamtiti u ovaj dan ili u petak kad budemo izglasavali ovaj zakon, kada će biti sretni, pa barem taj dan, nek budu sretni da kažu, evo zastupnici u Hrvatskom saboru, svi misle o nama i nisu se svađali, već su svi zdušno radili da nam poprave položaj. Evo ja stvarno, ja ću biti najsretniji čovjek tog dana, pretpostavljam i vi i ajmo učiniti taj napor da ljudima riješimo strašne muke, a ovo iskustvo koje vi vidite u mjestu gdje živite, to samo govori da Hrvatska nije država. Njene institucije su pustile, pojedince, građane, da se ove stvari dešavaju, a toga kao što sam rekao u EU, nema.
Hvala zastupniku Lovrinoviću. I zadnja replika na vaše izlaganje je od zastupnika Sinčića. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolega Lovrinović, vi ste u svojem izlaganju spomenuli podatke iz 2011. godine. Tada sam tek započeo svoju aktivističku političku karijeru. Mi smo tada predvidjeli to veoma uspješno, kakav će trend postojati, trend koji traje dan do danas, što se tiče, blokiranih, ovršenih i deložiranih, to je taj jedan proces. Prvo je blokada, ovrha onda na kraju završava … [[Govornik se ne razumije.]] i deložacijom. Moram reći da od tada i neposredno prije toga, od krize 2009. kako su se Vlade mijenjale i kako su bili rezovi na sve strane, s jedne strane građani su gubili na prihodima, na plaćama, na drugim stvarima, povećavali su im se rashodi, samo PDV, struja, mogli bi nabrajati do sutra. Našli su se u sve skučenijoj poziciji, bilo je to zlatno doba, još uvijek nažalost traje, trebamo ga tek dokinuti boljim zakonima, zlatno doba ovršne mafije. Tu su se javljale sve ove pojave kojima sada svjedočimo, zato je i potrebno mijenjati toliko stvari, čak i dati toliko amandmana, a opet nije moguće predvidjeti i sagledati sve moguće posljedice koje će se dogoditi. Da, evo šokantno je, tek sada nakon koliko 4, 5 sati rasprave, mi smo dobili neku informaciju, a do sad smo cijelo vrijeme vodili onu drugu informaciju da je 8 naprama 40, da su ostale kamate kao točne. Znači teško je uopće doći do podataka. Kada pitate institucije, ne daju vam odgovor. Sigurno je ta netransparentnost posljedica toga što su određeni interesni krugovi utjecali na cijeli ovaj proces bujanja ovrha i baš zato treba vratiti dakle stvar na sudove, kako to ima sav normalan svijet.
Hvala zastupniku Siničiću. Odgovor na repliku, zastupnik Lovrinović. Izvolite.
Uvaženi kolega Sinčić, sjećam se da, te godine vi ste tada bili ono još osjetno, tek ste, još srednja škola ste bili, jel, pretpostavljam, kada ste se uključili u … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, uključili ste se rješavati posljedice, vi U Živom zidu ste svojim mladim tijelima branili ljude dakle, da ih ne izbacuju vani kao jednu civilizacijsku sramotu. Međutim, ono o čemu ja danas nisam govorio, jest da moramo stvoriti ekonomsku politiku i državu i njene institucije koje neće dopuštati da ovih tema neće više biti blokiranih, da ljudi mogu dobro živjeti, da imaju plaću dobru, da mladi mogu naći posao brzo i da ostanu živjeti u svojoj zemlji. Mi smo ustvari u ovom Saboru, iznimno puno energije potrošili da ispravljamo devijacije i evo to upravo sad radimo iz prošlosti. Jer se drugi u proteklim godinama nisu brinuli za interese građana, kako žive, hoće li moći vraćati svoje dugove ili neće, vidjeti kakve su kamatne stope bile i to od HNB. Pa zar nas treba čuditi sve ovo što se dešava, poštovane dame i gospodo odnosno, zastupnice i zastupnici. Zato, budimo svi zajedno. Znači, kada je riječ o ovom izmjenama ovršnog zakona, pokažimo da znamo racionalno razmišljati, da smo ljudi da razumijemo probleme građana, to je ono što od nas očekuju. Pokažimo da nismo mali ljudi. Pokažimo da razumijemo probleme i da želimo da ljudi bolji žive i sretnije. Hvala.
Hvala zastupniku Lovrinoviću. Time smo završili sve replike i sada u ime predlagatelja zastupnik Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolegice i kolege, govorimo o izmjenama i dopunama, tj. zakonskom prijedlogu Mosta o izmjenama i dopunama ovršnoga zakona, koji je bio predatorski zakon i nije bio usmjeren prema zaštiti svih građana, nego je napravio ono što je najgore u državi, a to je da je u biti najveći dio građana RH u dužničkom ropstvu. S tim kao što su prethodnici u konstruktivnim raspravama iz svih klubova poslali jasne poruke, brojni i svoje amandmane kao što je kolega Lovrinović pozivao na konstruktivnost, kolega Aleksić zamolio bih i ostale, da je našim građanima u ovome trenutku, najbitnije da mi ovdje nađemo rješenje kako 33000 ljudi plus njihove članova obitelji gdje je ukupno negdje oko milijun i pol ljudi je nesretno, blokirano, a brojni bi po ovome zakonu bili i doživotno blokirani i doživotno i njihova djeca bi to bila. O amandmanima ovim je to riješeno. Zašto ne bi mrtve račune koje godinu dana, ne bi ih deblokirali, da nema kamate, da se te kamate otpišu, kome to šteti? Kome ovdje od nas svima nama to odgovara. Prema tome, ovdje razgovarajmo o problemu ovome što je i kolega Lalovac kazao maloprije da je 42 milijarde u biti to glavnica duga naših građana. Pa pogledajte koliki su to iznosi i o čemu se radi, Hrvatska država danas je zbog toga porast i crnoga tržišta, ne puni se proračun, ljudi nemaju se gdje platiti račun da bi bilo sve u skladu sa zakonom. Također pogledajmo, to smo danas govorili svi zajedno, a vidim da smo konstruktivni, pozivam na konstruktivnost i nema ovdje podjela, danas se iseljavaju tj. ovršuju ljudi koji su bili i hrvatski branitelji i radnici i oni koji su izgubili svoj posao i oni koji su otplatili kredit u visini glavnice, a mi to amandmanom rješavamo, a ostalo im je još mnogo toga za vratiti. Međutim štitimo jednu nekretninu koliko je moguće ovim zakonom, prihvaćamo da bude i zakon novi cjeloviti zakon koji će biti još bolji i još više odraditi. Međutim danas moramo govoriti da zatezne kamate, te kamate koje banke … koji javni bilježnici dobijaju da će se dijeliti, da je sve bilo na štetu tog ojađenoga maloga čovjeka. Nisu javni bilježnici podnosili troškove, nisu nego oni su isisavali taj novac tj. oni koji ovršuju te ljude. Danas kada gledamo ovu raspravu, ja mislim da će ljudi biti ponosni i ne bih želio u ime predlagatelja kazati da ovdje bude bilo kakvih Most-a nezavisnih lista bilo kakvih političko ideoloških. Ovo su životne teme, a nikako ideološke teme. Ovo je pitanje hrvatskoga čovjeka da se zaustavi iseljavanje hrvatskoga čovjeka, da se zaustavi propadanje hrvatskog poljoprivrednika, da se oživi hrvatsko selo, hrvatsko gospodarstvo jel je činjenica da je glavni uzrok, a to kažu stručni ljudi, koji se bave demografi jedan od ključnih ljudi u istraživanjima i gospodin Šterc i Anđelko Akrap da je glavni uzrok ovaj Ovršni zakon i isisavanje sredstava koji je predatorski koji uništava maloga čovjeka i koji je doveo do toga da danas imamo dvije trećine Hrvatske prazne, da nam mladi odlaze i da ostajemo bez perspektivni. Zbog toga bilo kakve trzavice neće doprinijeti ovome zakonu. Naravno da ovdje moramo se vraćati tko je donio ovaj zakon ovršni, tko nije, ali je činjenica da očekuje narod od nas da svi zajedno sve svoje izmjene koje imamo dati kao što je prof. Lovrinović predložio, Aleksić, HSS je s nama razgovarala, sve stranke su većinom koje su imale interes razgovaralo o problemima. Prošla je procedura od godinu dana razgovora tj. procedura prvog čitanja sada je drugo čitanje, svi mogu dati amandmane, svi možemo razgovarati. Nitko nije ovdje od nas saborskih zastupnika, nisam čuo riječi da neće podržati ove izmjene zakona, nijedne riječi. Zato danas bar pokažimo da smo narodni zastupnici, da nas je narod birao i zbog naših hrvatskih građana koji danas očekuju ovo rješenje tj. sutra na glasanju rješavanje svojih problema, izlazak iz dužničkoga ropstva. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Bulju. Na izlaganje zastupnika Bulja imamo četiri replike. To su zastupnici Čuraj, Lovrinović, Pernar i Sinčić. Prva replika je zastupnik Čuraj Stjepan. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovani kolega Bulj, samo par stvari da se nadovežem koje ste sada iznijeli u ime predlagatelj govoreći općenito o Zakonu o ovrhama. Naravno mora nama i javnosti biti jasno da Ovršni zakon on ajmo reći odnosi se na posljedice, ne rješava problem u srži to je da naši građani zbilja imaju ovdje kako smo čuli gotovo 40 milijardi kuna dugovanja. Ono što treba napraviti i kako se odnosi sustav prema načinu naplate tih dugovanja i to je pohvalno. Govorimo o smanjenju troškova, o nesrazmjernim posljedicama u odnosu na nekakva bagatelna dugovanja i bagatelne ovrhe i to je ono što je cilj ovih izmjena i bio, iako moram priznati da sada više ne mogu ovdje je navedeno na saborskim stranicama svega pet amandmana ovdje sam čuo daleko više, sada više ne znam ni o kojem pravom konačnom ajmo reći čistopisu raspravljamo. Mi ovdje bavimo se posljedicama, a uzrok je naravno nešto što moramo puno dalekosežnije, puno više raditi da ti ljudi koji već su svjesni svojih dugovanja, ne da ih izbjegavaju platiti nego da plate zbilja što manje troškova tog dugovanja, naravno poštujući i same vjerovnike, ali da imaju mogućnosti platiti ta dugovanja. Znači da je gospodarstvo takvo da im omogući stjecanje prihoda koji će vratiti dugove jer ovim polako kako idemo dalje i dalje u raspravu bojim se da se stječe neki dojam kao da će se sada svi dugovi riješiti. Neće, samo ćemo olakšati onima koji su dužni i to trebamo napraviti i to naravno da svi podržavamo. Meni je žao što se u osnovnom prijedlogu izmjena i dopuna Ovršnog zakona nije dotakao članak 172. koji govori o izuzećima od ovrhe jer bi danas ja ovdje isto mogao podnijeti amandman koji sam pripremio vezano da se od ovrha izuzmu regresi, božićnice i sve ostale naknade eventualno za korištenje vlastitog automobila u službene svrhe i svega onoga što ide, … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Bulj. Izvolite.
Pa o uzrocima ovaj Ovršni zakon koji sada važeći se ne može baviti, ali je sigurno napravio ogromne posljedice na hrvatske građane gdje je najveći dio novca kroz kamate uzimlju banke isisavaju banke i također i javni bilježnici i brojni drugi. Međutim, činjenica je da zbog bagatelnih tj. ljudi gube nekretninu zbog bagatelnih dugovanja pa primjer imamo ljude koji vrate cijeli kredit, ali u nas se najprije plaćaju kamate, cijeli kredit kolika je glavnica i na kraju izgube svoj posao i moraju izić iz stana bez obzira što su vratili taj iznos i banke postaju vlasnici toga i ljude se deložira na način kakav vidimo samo u Hrvatskoj. Da, on je posljedica iseljavanja i to znači struka kaže. Vidimo da je se predsjednica RH uključila, svi stručnjaci pa i ekonomski stručnjaci, svi nalažu da je jedan od velikih problema je blokirani a u biti je osnova ovaj zakon koji je u biti osnovao ovaj zakon koji je u biti na štetu hrvatskog čovjeka i on je protuustavan jer nije jednak za svakoga, on ovdje znači porobljuje, tj. u dužničko ropstvo uvodi ljude ali s ovim sada građanima, dužničko ropstvo, neki čak umru kao dužnici a i njihovi nasljednici nastavljaju preuzimati, to je nepravda i vapaj do neba, to je borba protiv hrvatskoga čovjeka. Ovim zakonom, izmjenama zakona, prijedlogom MOST-a Nezavisnih lista i kolega koje su dali svoj amandman i hvala im za to, hvala svima koji su razgovarali o ovome, koji su davali prijedloge. A ako bude novi, Ovršni zakon, ako bude bolji, vjerujem da će biti bolji nakon ovoga svega, nema sumnje da mi nećemo to podržati. Ali je činjenica da ljudi nemaju više vremena čekati jer je samo prošle godine, ponoviti ću 56 tisuća ljudi otišlo u Njemačku, sada nećemo govoriti s Irskom i bez … [[Govornik se ne razumije.]] podataka. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Bulju. Sljedeća replika zastupnik Lovrinović, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo, malo prije sam otvorio podatke ponukan ovom izjavom kolege Lalovca, banke su prije, informacije od prije mjesec dana da su banke prodale 23 milijarde kuna teško naplativih ili nenaplativih potraživanja. Znate za koliko? Za 5 milijardi kuna. Ali skoro u cijelosti, znate kome? Agencijama za utjerivanje dugova. Dakle banke su otprilike rekle pa neće, nama je više dosta toga, evo vama utjerivači i sada oni to efikasno, znači psihološki tretiraju građane. E sada gospodo, ovo očito nismo predvidjeli u ovom zakonu, što s time raditi, možda i jesmo, ali moramo ovo na neki način riješiti. Ako banke prodaju, zašto taj dug, znači na toj dražbi ili razgovoru, zašto se ne pojavi država. I je li država morala otkupiti 23 milijarde za 5 milijardi? Može. Kako? Pa to sam vam objašnjavao kada sam iznosio kako povećati prihode državnog proračuna. Kada bi se refinancirali unutrašnji dugovi, državni u kunama, uštedjelo bi se 5 do 6 milijardi kuna, samo na tome. I rješava se problem. Ali mi ne možemo doći do izražaja u ovoj zemlji. Zašto građani ne prepoznaju ove stvari? Pa vidite koliko se borimo za vas. Ali uvjeren sam nakon ovoga što ćemo postići, iako me brine, ove izjave gospodina Salapića jer one mi daju onako naslutiti da ovo baš neće ići tako kako smo mi mislili. Zato sam vas i pozvao kao oporbu ako se to desi, ne dolazimo više ovdje do daljnjega. Treba pokazati odlučnost i da se borimo za građane.
Hvala zastupniku Lovrinoviću. Odgovor na repliku zastupnik Bulj.
Profesore Lovrinoviću, vaša konstruktivnost je vidljiva, vaši prijedlozi su vidljivi, oni će pomoći ovim prijedlozima, vaša nova, znači saznanja, tj., kolega Lalovac je rekao da dug od 20 milijardi je prodan utjerivačima dugova negdje za 5 milijardi i sigurno treba i to pogledati, može li se mijenjati zakonom, treba li država preuzeti to da olakša našim građanima a ne da ih hvataju po ulicama ti utjerivači dugova koji opet naplaćuju nekakve svoje provizije, zarađuju. Da, pogoduje se bankama, ovdje nije, i to stranim bankama, samo kod naknada izađe 4,5 milijarde kuna a to smo govorili, vidjeli smo mirovinske fondova, da je pol milijarde kuna godišnje njima ide naknada, na njihove dobiti, znači ogroman novac isisava se i na ovaj način u biti naši mladi odlaze. I posljedica jedna ključna za sve ovo što ste rekli je i ovaj Ovršni zakon. Znači i ovaj zakon se može smatrati ogromnim uzrokom pljačke hrvatskoga čovjeka ali on je čak i protuustavan dosadašnji zakon, on je protuustavan. Gdje je ovdje jednakost svakog čovjeka? Jesmo li mi prisegli za ovaj Ustav ili smo prisegli bankama bjelosvjetskim ovdje koje pljačkaju Hrvatsku državu kojima i regulator pomaže i HNAFA-a i HNB. Jer HNB je morala primijetiti da je hrvatski građanin siromašan, da se ne može pokrenuti gospodarstvo zbog toga šta je blokiran, blokiran je poduzetnik, nitko nikome ne plaća više jer ne može plaćati jer ste blokirani i u vrzino kolo nas uvlači sve dublje i dublje. Točno nas uvlači kao vir u rijeci, znači izlaza nema. I zato su ove promjene bitne kao poruka, pomoći će ljudima i vaši amandmani i MOST-ovi amandmani i kolege Aleksića ali trebamo najprije prije svega i Vlada, vjerujem, Vladina namjera i amandmani i predsjednice Republike i svih da ćemo svi zajednički naći, poslati poruku narodu da ima nade za živjeti ovdje.
Hvala zastupniku Bulju na odgovor na repliku. Sljedeća replika zastupnik Pernar.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih reći da ove izmjene zakona koje MOST predlaže nisu savršene ali su veliki korak naprijed i mi ćemo zakon podržati. Međutim, ono što je problem jest što sa svima onima kojima su ovršni postupci već u tijeku? Znači golema većina nekretnina, dražbe su u tijeku. Ako odete na stranicu općinskih sudova, pogledate dražbe, to je more nekretnina, tisuće. E sada, mi predlažemo u našem amandmanu da se na članak, da se članak 44. izmjeni i glasi: „Postupci u tijeku pokrenuti prije stupanja na snagu ovoga zakona dovršiti će se primjenom odredaba ovog zakona bez obzira na to kada su oni pokrenuti.“. Drugim riječima, mi želimo da se ovaj zakon primjenjuje na ovrhe koje su već u tijeku, E sada, netko će reći je li moguće, nije moguće. Moguće je. Znači vi imate situaciju Zakon o kreditima s međunarodnim obilježjem bez tzv. ovlaštenih vjerovnika. Taj zakon se primjenjuje na sve takve kredite sklapane. Znači ne ulazeći u to jesu li oni sklapani prije ili nakon donošenja ovoga zakona što znači da vjerujemo da znači postoji pravna mogućnost da se odnosi na ovrhe u tijeku e sada je na predlagatelju znači, MOST-u nezavisnih lista hoće li prihvatiti ovaj amandman koji će zapravo staviti sve ono što oni traže u praktičnu primjenu, a praktična primjena su svi postupci u tijeku. Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. Odgovor na vašu repliku zastupnik Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo kolega Pernar na konstruktivnim prijedlozima i očekujem da ćemo zajednički naći u ovome zakonu koji nije idealan jer je ovo izmjena zakona koji je bio predatorski, koji je uništio hrvatsko gospodarstvo, pojedinca, dušu je čovjeku uzeo, desocijalizirao ga i najveći broj hrvatskih obitelji postalo dužničko ropstvo i ovim zakonom se ipak neke stvari mijenjaju, ali još jednom hvala na konstruktivnosti i na dobrom prijedlogu. Inače MOST daje prijedlog da od ukupnog broja blokiranih duže od godine dana, znali blokirano je 83% koji nose 86% ukupnoga duga, veliki broj računa su mrtvi računi. Nije naplaćeno niti lipe, a kamate se i dalje zbrajaju. Znači, mi ćemo ovim izmjenama deblokirati, tj. odblokirati te račune i neće biti kamate… [[Govornik se ne razumije.]] ali to vrijedi i za postupke koji su u tijeku. Znači godinu dana koji su, i također oni koju su 10 godina. 10 godina koji budu blokirani, oni odlaze u zastaru. Naravno da se tu može dodati još dosta toga i efekti toga, nemam sad vremena to sve ni objasniti, ali će se ljudi osloboditi kamate i efekt ukupnoga duga će ljudima biti puno manji i oslobodit ćemo te ljude tih kamata koje su, i ovih koji su u postupku, ćemo sigurno skinuti sa leđa i taj teret. Hvala vam lijepa.
Hvala zastupniku Bulju. I zadnja replika zastupnik Sinčić. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Kolega Bulj, govorili ste o amandmanima. Klub Živog zida i SNAGA-e predao je 11 amandmana na ovaj prijedlog zakona, bilo ih je 10, ali nakon rasprave i konzultacija dodali smo i taj jedan, nadam se da ćete ih prihvatiti sve. Skrenut ću vam pozornost na nekoliko njih. Ne znam imate li iskustva, ali u Hrvatskoj se zna događati da, Gestapo, Gestapo bez najave kuca na vrata, deložira ljude van. Recimo da smo mi dvije stranke u postupku. Ja sam ovrhovoditelj, vi ste ovršenik, sud obavijesti mene kada će doći po vašu kuću, ali vas ne obavijesti, vama samo dođu bez najave. To se zove tajna deložacija. Zato smo mi predložili amandman da se to dokine, da se poštuje ta praksa koju je rasistička tajna policija radila, jer to mene kao aktivista podsjeća na to. Da se poštuje načelo ravnopravnosti stranaka u postupku, a i ovršenik i ovrhovoditelj su stranke u ovršnom postupku. Htio bi vam skrenut pozornost također na ljude koji nisu mirno iselili iz svoje nekretnine, mi svojim amandmanom tražimo da se taj uvjet briše. Zašto? Zato što oni koji su upozoravala i borili se protiv ovršne pljačke, protiv ovršne mafije, koji su htjeli reći dosta njima također treba omogućiti da imaju gdje biti. Pa vas pozivam da prihvatite i taj amandman. Treba također reći, ovršna problematika, ponavljam nije sa Ovršni zakon, evo recimo znamo svi da FINA naplaćuje ogromne troškove, pa i 20 kuna po listu za ispis, da bi ste uopće znali tko vas je blokirao i zašto, pa treba apelirati osim na neke zakone i na FINA-u… [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Odgovor na repliku, zastupnik Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Sinčiću, zaista Živi zid je svoje postojanje i svojim aktivnostima ukazivao na ove probleme cijelim svojim tijekom. Ja sam djelom svojim, a li na lokalnom nivou, sličnim se stvarima se bavio, poznajem tu materiju i zaista hvala lijepa na ovim konstruktivnim prijedlozima. Nisam uspio pročitati, vjerujem da su dobronamjerni, nema sumnje i nadam se da ćemo malo poslije naći se ili u klubu vašem ili u našem, da sjednemo, da vidimo kako ovo sve skupa implementirati u najboljoj vjeri za naše građane u ovaj zakonski tekst ovih izmjena. Ja ne vidim tu nikakav osobit problem ali trebali bi najbolje da sjednemo i da porazgovaramo o amandmanima i da ne bude ovdje nikakvih problema, ono šta je prihvatljivo, prihvatljivo. I siguran sam da će to biti amandmana koji će se preklapati možda dijelom i s našima, možda s nečim drugim, tako da zajedničkim jezikom i vaše implementiramo tijekom sutrašnjeg usvajanja završnoga teksta izmjena zakona. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku Bulju. Sada nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, zastupnik Orsat Miljenić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, gospodine… [[Govornik se ne razumije.]] cijenjene kolegice i kolege, lijepo vas pozdravljam. Dakle, uvodno ono što mogu reći kao točku jedan je da ćemo mi klub podržati prijedlog MOST-a nezavisnih lista i one amandmane koje je stavila Vlada, dakle govorim, do situacije danas. Ja se danas i sada nisam u mogućnosti očitovati u ime kluba na sve danas iznesene amandmane pa tako i one MOST-ove jer jednostavno radi se o vrlo kompleksnoj materiji, koju dok se ne pročita i ne prouči, i ne vidi što ona mijenja u čitavom sustavu, svaki od tih amandmana, na to se očitovati ne možemo. Dakle, naša podrška je sigurna za ono što je bilo do jučer, što smo imali na Odboru za pravosuđe, a ovo što je nakon toga, to je molim lijepo, nešto o čemu treba razgovarati, što vjerujem da i predlagatelj treba vidjeti sa Vladom i sa drugim klubovima. Govorim znači o amandmanima koju su danas, o njima se ne mogu izjasniti, govorimo ono što je bilo do tada. Svaka promjena, ja ću sad ovdje govoriti u dvije dimenzije ili dvije razine, ako hoćete. Jedna je tehnička i tiče se čisto se čisto Ovršnog zakona. Svaka promjena koja se tu događa, a koja ide ka tome da se uspostavi ravnoteža između dužnika i vjerovnika, jer tu mora postojati ravnoteža, je više nego dobrodošla. Bio je prijedlog, u većem svom dijelu ide u tom smjeru i Vladini amandmani. I to je dobra stvar i zato je podržavamo. Ja imam tu neke tehničke stvari što sam govorio predlagateljima i mislim, međutim oni su ustrajali na njima i Bože moj, nema veze. Reći ću vam par primjera. Do sada smo recimo imali odlučivanje o prigovorima na istom sudu u vijeću od tri suca, što znači da se odlučuje puno brže i puno jednostavnije. Po prijedlogu se to vraća na stari model odlaska na Županijski sud, to će produžit postupke, kamata će past na račun građana. To po meni nije dobro rješenje. Jednostavno zašto bi svaka dužina postupka, sve što je duže plaćaju građani. Dakle, do sada je bilo ja govorim u zadnjih godinu dana, rješavalo se na istom sudu. Sad će ići na županijski nešto što je trajalo mjesec dana, sad će trajati preko godinu. To nije dobro. Druga stvar, ali sada već prelazim možda na načelno. Dakle, mi kada se odlučujemo za sustav da neće biti ovrhe na jedinoj nekretnini to je nešto što u pravilu druge zemlje ne poznaju. Naravno da se mi strateški kao društvo možemo opredijelit u tom smjeru. Mi moramo izvagat što će to, trebali bismo izvagati što će to donijet ako hoćete ljudima koji pokušavaju dignut kredit, da li će ga moći dobiti ako nema hipoteke. To je uvijek pitanje koje postoji. Ali to pretpostavljam da su predlagatelji izvagali i da idu u tom smjeru. Ono što meni smeta kod toga je izostanak socijalnog kriterija. Dakle, ja sam apsolutno za to da se ako već štitimo jedinu nekretninu, ako štitimo i određenu nekretninu da se ne može prodati ispod određene vrijednosti da tu mora postojati socijalni kriterij. Primjer. Ako ja sa svojom plaćom saborskog zastupnika prestanem vraćati kredit i budem deložiran nema nikakvog opravdanja da mi država, da mi građani iz svojih džepova plaćaju onih 18 mjeseci. Ja imam dovoljno novaca da uzmem stan u najam i da ga sam sebi platim. I to je nešto što mislim da bi trebalo korigirati u prijedlogu. Dakle, idemo tu uvesti socijalni kriterij, a onda ga možemo i proširiti. Onda to ne mora biti 18, može biti i više mjeseci. Ali ne može se platiti isto i ne mogu građani, nije fer da građani sudjeluju i kod onog koji ima puno i može sebi platit najam i onog koji nema i kojem treba za kruh. Socijalni kriterij je bitan. I mislim da o tome treba voditi računa. Druga stvar se tiče kod zabrane prodaje jedine nekretnine. Zakon, prijedlog zakona ne razlikuje jedinu nekretninu od one koja je nužna, dakle kod ovog, krivo sam počeo govoriti. Kod ovog praga od 20000 ili 50000 kuna koji se predlaže možemo razgovarati koji je prag ispod kojeg se nekretnina ne može prodati. Ja jesam da stavimo prag apsolutno. Uostalom u dobrom dijelu ovaj prijedlog zakona je i nastao u Ministarstvu pravosuđa dok sam ja bio ministar, da se stavi prag. Ali ponovo za jedinu nekretninu. Meni je prag neprihvatljiv ako se on odnosi na osobu koja ima desetak nekretnina. Zašto bi bio prag? Zašto bi netko tko iznajmljuje stanove, ne plaća pričuvu, pa je plaćaju svi drugi, a ima recimo pet stanova i sad se ni jedan od njih ne može prodati zato što smo mi postavili neki kriterij. Ako je kriterij 50000 kuna, taj će uvijek biti 49900 kuna dužan i neće platit, platit će drugi. Ali sam za to da bude prag ako je to jedina egzistencijalna nekretnina. To je ono što vidim kao nedostatak u prijedlogu. Taj socijalni kriterij. I nije isto, imate ljude koji imaju desetke nekretnina i koji su dužni. Zašto im čuvat sve desetke ako im, znate oni na njima zarađuju, a ne plaćaju. To nije dobro. A sa ovim kad stavimo prag bez povezivanja sa socijalnim kriterijem mi upravo tu šaljemo poruku. Ovrha i mi smo ovdje dosta čuli u raspravi i ja se slažem sa svim što je išla, ali napravimo korak natrag. Ovrha se odnosi i na osobu koja je recimo oštećena hajmo reći lošim liječenjem u bolnici, pa joj je dosuđena naknada 200, 300, 500 tisuća kuna. Pa recimo bolnica ne želi platiti? Sva ova ograničenja koja danas uvodimo odnosit će se i na tu osobu. Ja bih zato predložio još jednom da se razmotri da ova ograničenja idu prvenstveno za potrošačke kredite, za potrošačke odnose. To su komunalije, to su te druge stvari. Ali ondje gdje je netko nekome nanio štetu, negdje gdje nije uzdržavanje djeteta. Pa evo vam opet. Netko ima 5 stanova, ne uzdržava dijete. I mi ćemo sad reći ne možemo mu ga prodati zbog uzdržavanja djeteta. Nije dobro. Netko ima jedinu nekretninu koja je jako velika, opet ne uzdržava dijete. Zašto mu je ne bi prodali? Hajmo je prodat, pa nek' si od 200 kvadrata ostane mu 30 kvadrata koliko mu treba za stanovanje, sa ostalim ćemo ovo namiriti. Kažem smjer i intencija zakona je vrlo dobar i zato ćemo ga podržati, ali ovo samo govorim da su ovo pitanja koja se otvaraju sada i koja će nam se otvarati u buduće i o njima trebamo razgovarati. Ja vam inače mislim da smo možda, ali ovo nije kritika, ovo je opservacija. Svi mi u raspravi često kad govorimo o ovom zakonu zaboravljamo da to nije zakon kojim se ne rješava socijalna slika zemlje. To je zakon, sad sam ja dao primjere u kojima bismo svi rekli ma nek' ide ovrha što brže i što žešće. Rekao sam uzdržavanje djeteta, naknada štete zbog krivog liječenja, zbog tjelesne ozljede, invalidnosti, možemo nabrajati. I svi bi bili na strani onog drugog. Što je kad netko od nekog pozajmi novac pa bude recimo osuđen zbog toga pa neće vratiti, a mi kažemo ha, ne možeš, zato što smo. Zašto? Mi moramo staviti i moramo napraviti korak natrag. Građanin se mora štititi od velikog sustava i to je ono što treba bit politika i koja treba biti ugrađena u ovaj zakon. Jer nije isto kad imate u Ravni dva građanina i kad nekad pogodovati evo ovo što sam rekao u odnosu na bolnicu ili kad imate građani što smo svi nas u odnosu sa bankom, telekomom, bilo kim, gdje vi zapravo ne možete utjecati na ove uvjete poslovanja, na pravila, itd. tu građanina treba više zaštitit. To je ono jedan fini balans, koji ja moram priznati u mom mandatu, mi nismo uspjeli postići. Ne postiže se ni ovdje, ali to je ono što bi htio da mi kao država napravimo i to ću i sada i ubuduće podržavati svakoga tko uspije taj iskorak napraviti. Znači zaštitu građanina pred velikim sustavom. A mi kao društvo, ako hoćemo stvarno rješavati ove probleme, ne možemo poslati poruku da se nešto ne treba platiti. Mi trebamo reći da će to platiti netko drugi po načelu solidarnosti. I ja se zalažem i mi se kao stranka zalažemo, socijalno stanovanje. Zašto pomoći samo nekome tko je digao kredit, pa ga ne može vraćati. A što je sa podstanarima? Oni nisu ni imali za kredit, a mi kao društvo uopće ne štitimo. Znači ovdje netko tko je i … [[Govornik se ne razumije.]] bio povlašten, ako hoćete, jer je mogao dignuti kredit, njemu ćemo platiti 118 mjeseci, to je u redu. A što je s onim koji nije mogao dignuti kredit, a gazda dođe i izbaci ga preko noć van? Mi nemamo rješenje. Nama u društvu treba socijalno stanovanje. To je jedan minimum koji ćemo zajamčiti svima onima koji se ne mogu sami za sebe pobrinuti. Socijalni energetski minimum, isto tako. Ne može biti poruka da se struja ne treba platiti, ali onaj tko nema za platiti iz opravdanih razloga, njemu trebamo platiti iz proračuna. Mi po načelu solidarnosti i to je osnovna poruka prema kojoj trebamo ići. Znači, ne da se ne provede, nego da čovjek ne dođe uopće u situaciju da bude zbog toga ovršen. Jedna stvar, dakle, to su one nekakve načelne strateške stvari o kojim mislim da trebamo razgovarati i koja nam promjena ovog zakona ne može donijeti i ne može riješiti. I kad ga mijenjamo trebamo uvijek razmišljati o ovoj ravnoteži o kojoj sam govorio i da gledajući jedan primjer i rješavajući njega, ne nanesemo štetu nekom drugom. To je uvijek rizik. Može se dogoditi, ali kad se radi o dobroj namjeri, onda je prihvatljivo i ispraviti će se. Ono što je bitno i što ponovno se do kraja ne može odgovoriti ovom zakonu, to su pitanje troškova. Vi znate, zateznu kamatu koju smo imali najveću u Europi, smanjili smo na najnižu stopu. Jel to dovoljno? Očito nije. Ali, ne prihvatljivo je da struktura troška kakva bude i kakva je sada. Imate recimo, financijsku agenciju. Da i će ona ubuduće sudjelovati ili ne u ovome, u to neću ulaziti. Ali meni je neprihvatljivo da FINA, ostvaruje prihod, ostvaruje dobit na račun građana. Moj prijedlog kolege iz Mosta koji se ne tiče u ovom zakonu, ali se tiče paralelnih zakona i mi ćemo s njim ići, moći ćemo razgovarati, zašto FINA ne bi radila besplatno, ako već mora to raditi do određenog iznosa. Zašto, s kojim pravom naplaćivati građaninu uvid u ono što se njemu događa? To nije u ovom zakonu. Ali to je, to nam govori koliko je potreban sustavan pristup ovdje. Zašto se država, svi mi ovdje, kod javnobilježničkih pristojbi ne odrekle svog djela. Možemo razgovarati da one budu niže, ali ako se država odrekne, biti će još niže. Opet po načelu solidarnosti. I to možemo ići dalje. Dakle, govorim jedno je ove tehničke izmjene koje su dobro došle, ja opet, ograđujem se, ovo danas je nešto novo, o tome ne mogu, ono što je bilo do sada, to ćemo podržati, ali predlažem da u budućnosti razmišljamo strateški. Što hoćemo od koje institucije, ali da pođemo od sljedećeg. Svaki dug se mora platiti, jer to omogućuje funkcioniranje države, društva, bez toga je nema. Samo taj dug, ne smije biti nepravedan, građanin mora biti zaštićen pred velikim sustavom, a onima koji nemaju, a nažalost takvih je puno, mi moramo pomoći po načelu solidarnosti. I to je onda pravedno društvo, to je onda društvo u kojem sam siguran da svi mi ovdje koji sjedimo kao saborski zastupnici možemo dati podršku i to je smjer u kojem trebamo ići. Ja zato, evo pozivam i ministarstvo, da počnete razgovarati o tome i na tom tragu, ovo su izmjene koje su palijativne, koje će donijeti određeno olakšanje, ali nemojmo imati iluziju da će riješiti problem. Oni ga neće problem riješiti. Problem je stavljanje građanina u drugačiji odnos prema velikom sustavu. Do sada tko god radio. I tu se ne trebamo dijeliti, sad bi ja mogao reći tko je što napravio, što smo mi i što su ovi prije, to nema smisla. Mi imamo problem koji ćemo riješiti svi zajedno, ili se uopće neće riješiti. A problem je velik, ne zbog ovih blokada samo. Problem je zbog toga, što u modernom društvu, vi kao građani, ste nemoćni pred velikim sustavom. I to je jedna paradigma koja se mora mijenjati i gdje moramo postupati drugačije. Evo, hvala lijepa.
Na izlaganje zastupnika Miljenića imamo 1 repliku. To je replika od zastupnika Pernara. Izvolite zastupniče Pernar.
Hvala uvaženi kolega Miljanić. Pa vi ste na kraju krajeva doveli odnosno taj ovršni zakon i njegove izmjene ste radili koje nisu bile u interesu većine ovršenika. Nažalost. Odnosno, ajmo reći većine, nego u interesu svih ovršenika. Da je trenutni zakon bio dobar, da ste ga vi izmijenili, možda ne biste izgubili izbore. Možda bi ljudi rekli, vidite kako je SDP socijalno osjetljiv. Međutim, ljudi su vidjeli da su u doba SDP-a deložacije išle velikom brzinom, da u suštini milosti nije bilo, da božićnica, uskrsnica, regres nisu bili izuzeti od ovrhe, da dugovi nisu išli u zastaru ni nakon milijun godina, znači jednostavno je bio zakon po mjeri Marijana Hanžekovića, po mjeri onih koji za kunu duga naplate 1000 kuna i slično. Pa ja vas pozivam da sve konstruktivne primjedbe, lijepo u obliku amandmana predložite sve što je vrijedno, neke mane ste ukazali kao recimo da se daje zamjenski smještaj nekome tko ga možda ni ne treba. Lijepo predložiti amandmane, mi ćemo prihvatiti svaki amandman koji je konstruktivan i zajedno ćemo graditi bolje rješenje. Ali vas pozivamo sve zastupnike iz SDP-a da podrže ovaj zakon jer ovaj zakon u biti ide u korist većine građana našeg društva i toj većini je nažalost godinama bila nanošena nepravda, a da ne govorim o ljudskim tragedijama koje su bile posljedica ovrha. Hvala.
Hvala zastupniku Pernaru. Odgovor na repliku zastupnik Miljenić. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle ja sam i rekao da mi nismo do kraja uspjeli u uspostavi te ravnoteže i da se nadam da ćemo do toga kao društvo doći. Isto sam tako rekao da je ovo jedan pomak u dobrom smjeru, kao što, to je moje mišljenje, ne mora biti vaše su i naši pomaci bili u dobrom smjeru u odnosu na ono što je bilo prije. I sve što ide u dobrom smjeru to je dobrodošlo, to ćemo podržati. Nisam uspio smisliti amandman koji bi korigirao ovu stvar, moram reći, a ako uspijem dostavit ćemo jer to je vrlo složeno i nije jednostavno obzirom na cijeli kompleks zakona. To će vjerojatno zahtijevati novi zakon i izrada, zato sam ovdje to više rekao kao primjer onog što trebamo raditi nego ono što možemo trenutno korigirat. Svakako smo mi svi na istom tragu. Ja se neću u nekim stvarima, ali mislim da vjerojatno slično razmišljamo i u tome, znači dug kada postoji treba ga platiti, samo plaćanje mora biti takvo da vas ne upropasti, da ne postoji industrija dugovanja koja zarađuje više od onoga koji je izvorno trebao dobiti i da se to obavi na što pristojniji, što humaniji način. I mislim da je to smjer koji ovdje u ovom trenutku svi možemo dogovoriti, sad je stvar izvedbe. I ono što sam rekao one promjene i prijedlog koji je bio nama izložen na Odboru za pravosuđe je nešto što mi apsolutno podržavamo, dakle tu nas ne trebate pozivat to jesmo. Ovo što je danas došlo, to trebamo vidjeti, to vam u ovom trenutku zbog jednostavno kompleksnosti materije ja se ne usudim reći ni da ni ne jer kada god nešto promijenite možda nanesete negdje veću štetu čak i u onom smjeru kojim hoćemo ići. Tako da evo, tu smo treba razgovarati. Svi mi možemo doprinijeti, svi mi imamo neko znanje za to. Hvala lijepa.
Hvala.
Dobro. Prelazimo na drugu raspravu, to je Kluba zastupnika HNS-a i uvaženi zastupnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Štovane kolegice i kolege. Dakako klub HNS-a će podržati Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona. Naravno odmah u startu sam spomenuo i u raspravi i u replici sada je više teško pratiti od ovih 20-ak, 30-ak amandmana koji je točno to čistopis završni dio zakona. Ja ću se kratko osvrnuti na neke pojedinačne stvari koje bi želio apostrofirati što se donosi ovim zakonom što smo imali prilike čuti, prije svega vezano je za naplatu ajmo tako reći tzv. realizaciju bagatelnih sporova odnosno onih sporova do sada koji su išli bez odluke o pravomoćnosti do 5, 10 tisuća kuna koji se ovim putem to izjednačava sa ostalim kao sudskim rješenjima odnosno pravomoćnim sporovima. Naime, to je ono što je najviše bilo naravno uvijek kada govorimo o ovrhama govorimo u prvoj ruci o velikoj većini onih koji zbog malih iznosa plaćaju puno veće troškove, puno veće iznose na kraju i zbog toga dolaze u probleme i to je jedna od osnovnih intencija izmjena ovoga zakona. Prije svega mislimo da ono što sam i spomenuo da ovdje ne možemo govoriti o nekom čarobnom štapiću koji će otpisati sve dugove, da se dugovi moraju platiti, ali svakako u uvjetima u kojima se oni moraju plaćati, sigurno nije svejedno koliki će troškovi biti za naše građane i to je mislim ono što je glavna poruka i izmjena ovih zakona. Također članak 62. se mijenja, vezan je za razloge u protuovrsi ukoliko je dvostruko naplaćen iznos, tu se ide sa svojevrsnom naknadom od 400 kuna koja kod većih iznosa mislim da je nebitna, ali upravo je bitna kod onih manjih sporova od par sto kuna da se jednostavno ovrhovoditelji na taj način dođu do zapravo da im se istakne pozornost na njihovu potrebu da u roku od osam dana kako je ovdje predviđeno da povuku odnosno vrate duplo plaćeni stavak. Naravno ono što je najveće izmjene oko kojega čujem sada ima još dodatnih amandmana vezano za iznos od oko nekretnine odnosno jedine nekretnine da li se može ovršiti za iznose ispod 20 ne znam sada 50 ili u kojem postotku, sada to više ne znamo što će biti konačni prijedlog ovih izmjena i to je cilj i taj socijalni aspekt na koji trebamo ići i koji podržavamo i to je možda jedna od najbitnijih izmjena koje ovdje donosimo. Također onaj najsocijalniji aspekt ovog zakona iako možda nije u potpunosti riješen samo Ovršnim zakonom jer se tu poziva i na centar za socijalnu skrb, a stvar je o pravu na smještaj od 18 mjeseci ili naknadu za smještaj za one koji su morali napustiti svoju jedinu nekretninu, tu se upućuje na centar za socijalnu skrb i pretpostavljam na trošak državnog proračuna negdje u stavcima oko socijalnih davanja. Također ono što je isto, ja ću malo i ubrzati vidim da su kolege i nestrpljive, ono što je bitno što radimo što smo izjednačili sada i zahtjeve za izravnom naplatom. Dakle sada za sve sporove kada FINA ovrši određeni iznos ne ide odmah na izravnu naplatu nego 60 dana stoji kao i kod sudskih sporova kod odluke o pravomoćnim sporovima. Dakle tu dobivamo taj jedan period, ukoliko je nešto u međuvremenu plaćeno da se sravna, izravna i da tek onda bude vjerovniku prenešeno, dakle to apsolutno podržavam. Ono što je bila naša intencija i moja osobna a to nažalost nismo uspjeli i zato pokazuje da je zbilja i zbog ove siline amandmana koje smo u međuvremenu dobili od samog konačnog prijedloga i nakon Vlade a i k tome što u ovim Konačnim izmjenama i dopunama Ovršnog zakona nije se dirao članak 172. Nažalost mi ga sada ne možemo amandmanima mijenjati a on govori o izuzimanju od ovrhe. Naravno, kada se otvorila tema da su krenuli i umiješana javnost i strukovne udruge da su se javljale sa svojim prijedlozima. I naravno da je nešto ono što je sasvim zdravo razumski da od ovrhe trebaju biti izuzeti i oni neoporezivi primitci građana po osnovi onih do godišnje razine 2,5 tisuće kuna prije svega. Znači govorimo o regresu, božićnici i uskrsnici, ali i o ostalim primitcima kao što su recimo trošak naknada troškova, putovanja na službeni put vlastitim vozilom, pa onda otpremnine. Ili ljudi ako ostanu bez posla, dobiju otpremnine, smisao te otpremnine je da imaju od čega živjeti u onom periodu dok ne nađu novi posao. A ako to ode u blokadu, ljudi nemaju od čega naravno živjeti. I to je nešto što sigurno treba i zakonodavac i mi svi razmisliti kod donošenja možda upravo ovog najavljenog novog Ovršnog zakona jer čak puno se puta pokazalo da su ljudi jako ljudi, kada svi njihovi kolege u firmi ili većina dobije božićnicu kojom planiraju poboljšanje svog budžeta ili regres ili uskrsnicu a oni nažalost to ne mogu dobiti jer im sjeda isplata na blokirani račun. S time da to je napomena koju svakako bi željeli vidjeti, naravno zaključujući da ćemo podržati ove prvotne izmjene koje su došle na klupe da ne mogu i ne možemo reći što će biti sa svim ovim amandmanima jer jednostavno ne možemo ih više, ja ovdje cijeli dan sam uspio nešto pohvatati ali nemamo još na klupama sve, nemamo čistopis, o tome ćemo posebno se očitovati i očigledno morati svi ali da ovo ide u dobrom smjeru. Naravno mi ovdje govorimo o posljedicama a ne o uzrocima. Jasno, vrlo je jasno, da Ovršni zakon u nekoj mjeri će pomoći našim sugrađanima, dapače, ali onima koji su već pretrpjeli određene posljedice ne samo ovog Ovršnog zakona nego i gospodarstvo u kojem su se našli u kojem više nisu mogli vraćati kredite, gdje je cijena nekretnine drastično pala od onoga kredita koji su podigli i procijenjene vrijednosti i da moramo sigurno razmišljati o jednom sveobuhvatnom djelovanju koji će te uzroke dovesti da ti ljudi koji duguju nešto, ne da njima olakšamo da slučajno ne moraju platiti svoj dug jer dug se mora platiti, osnovni, glavnica prije svega nego da osiguramo uvjete da mogu to zaraditi i da imaju novaca da plaćaju dugove. Jer ne smijemo, kao što je kolega Miljenić govorio, imamo tu i drugu sferu kade se sa, kada su vjerovnici upravo i građani moramo paziti na širi aspekt ovog zakona. Još jednom klub HNS-a apsolutno podržava ove izmjene i to će podržati. Zahvaljujem.
Imamo jednu repliku, uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Uvaženi kolega je rekao da nije sporno da se dugovi moraju vratiti međutim, to je onaj problem na koji stalno pokušavam ukazati, tzv. teoretske neotplativosti duga. Naime u trenutnom sustavu monetarnom gdje je novac sam po sebi kredit, znači novac nastaje samo kako kredit, sav novac koji mi imamo trenutno kod sebe je kredit i moramo na njega platiti kamatu a novac za otplatu kamate nikada nije stvoren. Znači banke su dale samo glavnice kredita. Dale su recimo vama gospodine za stambeni kredit 100 tisuća eura, traže nazad 200. I sada zamislite da su svim saborskim zastupnicima dale kredit od 100 tisuća eura a traže 200 a onih drugih 100 tisuća za kamatu nikada nije stvoreno, ne postoji. I zbog toga dug svih zapadnih zemalja raste, zbog toga dug Hrvatske raste, zbog toga se krediti ne mogu vratiti i upravo iz tog razloga jer se dugovi ne mogu vratiti je Živi zid pokrenuo otpor deložacijama odnosno ovršnom sustavu koji je samo produžena ruka kreditnog sustava sa centralnom bankom kao mjenjačnicom. Hvala.
Gospodine i gospodo. Ajde, odgovor na repliku, izvolite.
Hvala predsjedniče, samo kratko. Moramo paziti u ovim raspravama kada govorimo o visini glavnice i kamate i tu možemo raspravljati da li je prevelika ili nije ali nemojmo ulaziti u sferu toga da donesemo se u jednu situaciju da više ne bude mogućnosti uopće da netko dobije kredit. Jer ja osobno danas ne bih imao stan da nisam podigao kredit, ne bi, nemam tih sredstava, mogao bih čekati sljedećih 35 godina koliko je kredit pa tek onda ga možda kupiti ili 29 ako maknemo kamate. Dakle ne smijemo samo ući u tu opasnost da idemo u ekstreme da ne bude nam pita skuplja od tepsije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se. Uvažene kolegice i kolege, nakratko ćemo prekinuti raspravu o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona Sljedeći na redu tko se javlja za riječ je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi kolega Marko Šimić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Htio sam reći uvaženi državni tajniče, ali nema nikog od predlagatelja trenutno u sabornici, uvažene kolegice i kolege, sve vas najsrdačnije pozdravljam i kako se sam predlagatelj ovoga zakona naveo Ovršnim zakonom uređen je postupak prisilnog ostvarenja tražbina te postupak dobrovoljnog sudskog i javnobilježničkog osiguranja tražbina. Ovršni zakon uređuje i materijalno-pravne odnose koji se zasnivaju na temelju ovršnih postupaka a zajedno sa Zakonom o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima čini zakonodavni okvir za provedbu izvansudske ovrhe koju u najvećoj mjeri provodi FINA a pokazalo se da su te ovrhe putem FINA-e i najučinkovitije. Ovaj Ovršni zakon donesen je 2012. godine i prošao je kroz niz izmjena kako bi se odredbe zakona što bolje implementirale u praktičnom djelu provedbe ovrha te kako bi se cijeli ovaj proces dodatno poboljšao i učinio učinkovitijim. Posljednji niz izmjena i dopuna zakona dolazi na inicijativu MOST-a, o ovome prijedlogu izmjena i dopuna zakona raspravljalo se u prvome čitanju kroz dva dana rasprava u Hrvatskome saboru. Svi klubovi zastupnika te zainteresiranih zastupnici u toj raspravi iznijeli su svoje mišljenje i prijedloge za poboljšanje ovoga zakonskog prijedloga, stoga u ime HDZ-a, neću pretjerano duljiti ovu raspravu, iznijeti ću samo nekoliko crta stav našega kluba i iznijeti ću određena poboljšanja i određene stavove o pojedinim odredbama ovoga zakona. Smatram da treba istaknuti da se kroz raspravu pojavio veliki broj prijedloga za poboljšanje ovoga zakonskog prijedloga što pokazuje iskreni interes zastupnika za formiranje što bolje zakonskog rješenja kojim će se definirati provođenje ovrhe. I kroz ranije rasprave kolege su istaknule da bi možda bilo bolje da je zapravo zadatak donošenja ovakvog zakona procesnog bio prebačen na Vladu RH kako bi ga u nešto široj proceduri donošenja usuglasili sa stručnom javnošću, sa širom zainteresiranom javnošću te kako bi se prikupilo mišljenje institucija i subjekata koje sudjeluju u procesima ovrhe i vjerojatno su najbolje upoznati sa problematikom koju se nastoji urediti ovim izmjenama i dopunama zakona. Predlagatelj konačnim prijedlogom zakona predlaže utvrditi nadležna tijela, postupanje i naknade za provedbu Uredbe 655/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi postupka za europski nalog za blokadu računa kako bi se pojednostavila prekogranična naplata duga u građanskim i trgovačkim stvarima što je obveza RH koja treba ispuniti u što kraćem roku. Osim navedenoga, predlagatelj je predmetnim konačnim prijedlogom zakona uveo niz rješenja koje predložila i priredila radna skupina koja je s tim ciljem osnovana pri Ministarstvu pravosuđa. Pa se tako ovim izmjenama i dopunama zakona predlaže napustit tročlano Vijeće prvostupanjskog suda kao drugostupanjsko tijelo, povećava se iznos plaće i mirovine ili drugog stalnog novčanog primanja ovršenika koji je izuzet od ovrhe u slučaju kada se ovrha provodi na plaći ovršenika koji prima plaću, mirovinu ili drugo stalno novčano primanje ovršenika koje je manje od prosječne neto plaće u RH. Uvode se mjere radi sprečavanja zlouporaba provedbi izvansudskih ovrha na temelju lažnih krivotvorenih ovršnih isprava. Odnosno osnova za plaće. Propisuju se pravna sredstva kojima se ovršenici mogu štititi u slučaju kada se protiv njih provodi ovrha na temelju zadužnice. Daje se mogućnost ovrhovoditeljima da saznaju osobni identifikacijski broj ovršenika, uvodi se posebna vrsta sankcije u iznosu od 400 kuna za ovrhovoditelje koji su se tijekom sudske ili izvansudske ovrhe dvostruko namirili. Nadalje, u konačnom prijedlogu zakona poseban naglasak stavljen je na zaštitu jedine nekretnine kao predmeta ovrhe što je učinjeno i u znatnoj mjeri usuglašeno sa stajališta Vlade RH o potrebi da se jedina nekretnina zaštititi od ovrhe. Vlada RH unatoč stavu da podržava zakonski prijedlog koji nam je predlagatelj dostavio na klupe, sačinila niz od 13 amandmana koji će klub zastupnik HDZ-a podržati, jer držimo da u mnogome poboljšavaju ranije spomenuti zakonski prijedlog odnosno da je pojedino rješenje iz konačnog prijedloga potrebno dodatno doraditi ili na dru način urediti o čemu govori opsežna rasprava u prvom čitanju i broju amandmana koji nam je pristigao za drugo čitanje. Istaknuo ću nekoliko stvari koje su zaintrigirale u ovom zakonskom prijedlogu i koje smatram zaista dobrima. A to je pitanje dodatne zaštite onih sa najmanjima primanja u RH, to su svi oni koji primaju ispod prosječnu plaću, ispod prosječnu mirovinu, za koji se iznos zaštićen od ovrhe, povećava. S dosadašnjih 2/3 plaće na 3/4 što je svakako potez vrijedan pažnje i drago mi je da je pronašao svoje mjesto u ovom prijedlogu izmjena. Od 2006. sustavno se poboljšanjima nastoji u pravni sustav RH unijeti odredbe koje bi ubrzale proces ovrha i učinili ga učinkovitijim i efikasnijim. U proteklih 10 godina taj se model provedbe ovrha postupno nadograđivao, unapređivao, kroz niz zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, zadnji je bio 2006. godine, što je za učinak imalo efikasniju provedbu postupka, ravnomjerniju distribuciju predmeta a posljednjom izmjenom i dopunom Ovršnog zakona, javni bilježnici su dobili mogućnost korištenja podataka o prebivalištu iz evidencije MUP-a kao i podataka iz evidencije OIB-a Ministarstva financija elektronskim putem. Ovom izmjenom zakona mogućnosti pribavljanja podataka o ovršeniku dajemo i ovrhovoditelju kao jednoj od strana u postupku, kako bismo taj postupak ubrzali, te ovrhovoditelju uštedjeli novac i vrijeme za saznanje identiteta ovršenika. Dakle, Ministarstvo unutarnjih poslova dužno je dati broj osobne iskaznice ovršenika na zahtjev ovrhovoditelja. Najbitnija odnosno najvažnija pitanja na koja ovaj zakon treba dati odgovor su kao izbalansirati potrebe za brzom i efikasnom naplatom nečijih potraživanja koje su realno nečije vlasništvo i potrebu da se sačuva nekakva socijalna komponenta što danas u društvu i da se zaštiti na neki način vjerovnik o čemu mi danas ovdje pokušavamo stvoriti jednu ozbiljnu temu. U pravilu, u ovrsi samoj postoje dva interesa, interes ovrhovoditelja da što prije naplati svoja potraživanja i interes ovršenika da sa naplatom zastane sve do trenutka kada se ne dogodi prigoda kojom će ovršenik pribaviti potreban novac i podmiriti svoje obveze. Nadalje, dobrim smatramo i odredbu kojom se onemogućava povreda ovrhe na jednoj nekretnini za izvan ugovorne obveze izuzev situacija kada su obveze nastale zbog neispunjenja obveze uzdržavanja i naknada štete prouzročene kaznenim djelom. Radi zaštite ovršenika fizičke osobe mijenja se postojeća zakonska odredba prema kojoj se nekretnina za stanovanje ne smatra u stvari nužna za zadovoljavanje životnih potreba ovršenika i osoba koje je po zakonu dužan uzdržavati, te propisuje da se takva nekretnina smatra u stvari nužnom za zadovoljenjem osobnih životnih potreba ovršenika i osoba koje po zakonu dužan uzdržavati. Isto tako, podržavam i prijedlog da se odbije prijedlog za ovrhu tražbine čija glavnica ne prelazi ukupno 20000 kuna, dok za iznos potraživanja preko 20000 kuna sud može odbiti zahtjev ovrhovoditelja za prodajom nekretnine ako ocijeni da bi prodaja nekretnine narušila pravičnu ravnotežu između interesa ovršenika i interesa ovrhovoditelja. Također smatramo da je pomoć pri stambenom zbrinjavanju najugroženijih skupina društva onih koji u trenutku provedbe ovrhe nemaju, odnosno moraju napustiti jedinu nekretninu i koji ostaju bez krova nad glavom obveza svih nas kao i društva time, kako društva time i države. Tako i ovim izmjenama zakona ovršenici koji se nađu u takvoj situaciji dobivaju jedan mehanizam za prijelazni period od 18 mjeseci za njihovo snalaženje i iznalaženje trajnijeg rješenja problema. Kako sam i ranije napomenuo, smatram da se oko ovoga zakona trebamo naprosto okupiti kao Parlament, a da tako je pokazuju zaista kvalitetne rasprave. Većina kolega zbog svjesnosti da ne možemo ostati nijemi na sve ono što se u društvu događa. Potresne su te slike. Vidimo da 20% građana živi zapravo u siromaštvu, živi zaista teškim životom. Što se toga tiče smatram da ima mjesta za unapređenje ove zaštite ovršenika u Ovršnom zakonu, s tim da naravno ne smijemo narušiti sustav, jer mi moramo imati jedan uravnotežen sustav u kojem egzistiraju i ovrhovoditelj i ovršenik. Nemojmo zaboraviti da su temeljem upravo Ovršnog zakona i mnoga djeca naplatila alimentaciju od nesavjesnih roditelja koji nisu plaćali uzdržavanje. I mnogi mali obrtnici i gospodarstvenici, tvrtke naplatili su od nesavjesnih poslovnih partnera potraživanja koja su imali, a kad su ih naplatili onda su mogli svojim zaposlenicima isplatiti plaće, nastaviti sa radom i poslovanjem. Klub zastupnika prihvatit će i podržati ovakav prijedlog predlagatelja s određenim izmjenama i korekcijama koje su Hrvatskom saboru predstavljeni kroz amandmane u ovom drugom čitanju. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvi je uvaženi kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega, evo zahvaljujem se na ovom konstruktivnom izlaganju koje u duhu cjelokupne ove rasprave koju imamo od jutros gdje su se praktički svi klubovi i svi zastupnici složili sa ovim izmjenama Ovršnog zakona koje su nam nužne. Oko toga se složila i cjelokupna javnost, čak i ona stručna, a uključila se i predsjednica sa svojim okruglim stolom gdje je zatražila još radikalnije izmjene od ovih koje imamo ovdje. Mislim da je ovo uz amandmane koje smo dali i mi kao klub MOST-a i koje su dali drugi klubovi zastupnika jedan racionalan prijedlog koji će u velikoj mjeri pomoći našim zaduženim i blokiranim građanima. I jedan veliki dio njih koji zbog tog stanja odlazi u inozemstvo. Ja se nadam da će ostati u Hrvatskoj. Mi imamo tu jednu cjelokupnu spiralu zla kako ju je nazvao jutros kolega Runtić, gdje imamo dugogodišnje blokirane mrtve račune. I sada će se ovim prijedlogom zakona i ovim amandmanima to konačno zaustaviti. Sve one kamate koje su se nagomilavale godinama bit će otpisane. Moći će se doduše ponovno pokrenuti ovrha, ali samo za glavnicu i za one kamate koje dolaze nakon toga, ali ne za ovo što je bilo prije. To su jako bitne izmjene. I bez obzira što je državni tajnik rekao da smo se usuglasili oko jednog većeg dijela, ali ne oko ovih amandmana, ovo suglasje ovdje u Hrvatskom saboru pokazuje da moramo ići u tom smjeru i svi zajedno podržati ovaj prijedlog. I evo ja vam se zahvaljujem na raspravi u ime kluba MOST-a.
Odgovor kolega Šimić. Izvolite.
Uvaženi kolega Grmoja, zaista u pravu ste da se danas vodi jedna konstruktivna rasprava sa jako dobrim prijedlozima kako za poboljšanje ovoga zakona, tako i rasprava koja otvara mnoga pitanja koja se u budućnosti trebaju urediti jednim modernim Ovršnim zakonom. Drago mi je da je kod Ministarstva pravosuđa zaista postoji jedna ozbiljna namjera za donošenje jednog ovako kvalitetnog sveukupnog i cjelovitog, dakle rješenja kojim bi odgovorili na sva pitanja koja su danas aktualna kod blokiranih ljudi, kod ljudi koji se nalaze u problemu ovrha. Stoga evo Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice kako sam i iznio, dakle u našoj raspravi podržat će ovaj prijedlog u nadi da ćemo što prije imati i nekakav cjelokupan i sveobuhvatan Ovršni zakon kojim bi riješili i ostala pitanja koja su postala aktualna i koja su se zaista otvorila nakon što smo počeli razmatrati ovaj konačni prijedlog izmjena zakona. Hvala.
Uvaženi kolega Pernar, izvolite replika.
Hvala predsjedavajući. Svaka izmjena Ovršnog zakona u konačnici će morati regulirati pitanje troškova Ovršnog postupka. Poanta naša nije u tome da se trošak ovrhe ne plaća već da on bude razuman. Znači, nije razumno da na 5 kuna duga, trošak ovrhe bude 700 ili 800 kuna, a trenutno je nažalost takva praksa, pa stoga, će prebacivanje dijela troškova ovrhe na ovrhovoditelja, zapravo ujediniti i ovrhovoditelje i ovršenike na to da se troškovi same ovrhe smanje, odnosno, da se ova ovršna industrija, jednostavno, na neki način pacificira, da to nije najunosniji biznis u zemlji. I kažem, drago mi je da će HDZ podržati, vjerujem da će podržati. I cilj nam je da zajedno pronađemo najbolje rješenje u biti za ovršenike, a naravno, nije cilj da se spriječi naplata ovrhovoditeljima, već da se troškovi same ovrhe svedu na razumne iznose, jer ako je trošak ovrhe umjesto recimo 600 kuna, 100 kuna, tada će puno lakše doći do naplate ovrhovoditelj koji je pokrenuo ovrhu, za recimo 100 kuna. Zašto? Zato jer se u trenutnom sustavu, prvo naplaćuju troškovi ovrhe, a onda sama tražbina i jednostavno ta tražbina isto zbog tih velikih troškova ovrha, kasni s tim da se naplati. Ne smije smisao, odnosno, kako bi to rekao, ne smije zarada na ovrhama biti prioritetna. Treba biti prioritetna naplata potraživanja i mogućnost da se to potraživanje uopće plati. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Uvaženi kolega Pernar, zahvaljujem na replici jer zaista smatram da je i ova vaša replika bila konstruktivna u ovoj raspravi i da zaista evo danas svi pokušavamo iznaći najbolje zakonsko rješenje ovoga pitanja. Što se tiče troškova u ovršnom postupku. Troškovi svakog postupka moraju se podmiriti. Uvijek postoje troškovi nekakvi i siguran sam da je, evo i da su predstavnici ministarstva na ovoj raspravi uvidjeli da je i ovo jedno od pitanja koje će trebati bolje urediti novim, cjelovitim, dakle, sveobuhvatnim ovršnim zakonom. Zahvaljujem.
Hvala. Prelazimo na iduću raspravu, u ime Kluba zastupnika HSS-a uvaženi kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Evo, Klub saborskih zastupnika HSS podržati će izmjene zakona ovršnog, iako smo svi već u raspravama govorili i mi se s tim slažemo da je ovo samo dio izmjena koje moramo učiniti u ovršnom zakonu kako bi pomogli građanima RH, da on ne rješava sve probleme i da će samo dio ovršenih građana imati korist i od ovih izmjena, ali evo mišljenja smo da i ovim zahvatom i ovaj zakon, kad god se pomaže ijednom građaninu, pogotovu kad je to veliki dio građana, a čuli smo već brojke, da je 328000 građana u RH blokirano puta 3 člana njihove obitelji, znači imamo oko milijun građana u RH koji su izvan, zbog blokada izvan gospodarskog sustava i socijalno su ugroženi, a pogotovo kad, evo usporedimo i čujemo podatke, da službeni podaci i statistički govore da je negdje oko 29% stanovništva u RH u riziku od siromaštva. Da je 54% građana RH koji imaju sreću da rade, imaju prihode, ne mogu sa svojim prihodima podmirivati svoje tekuće troškove. I na taj način ovim izmjenama u zakonu ćemo pomoći u dijelu naših građana. Naravno da se postavljaju pitanja kako još poboljšati naš zakonski prijedlog pa su naše primjedbe u smislu članka 1. gdje prijedlog zakona predviđa ukidanje tročlanog vijeća, prvostupanjskog suda koji odlučuje o žalbama radi neučinkovitosti u sudovima gdje postoji manji broj sudaca, te se odluke o žalbi prepuštaju sucu pojedincu drugostupanjskog suda. Pitam, da li je rađena projekcija, koliko je to predmeta koji bi prešli na drugostupanjski sud, kad znamo da nam u sudovima, imamo prvo neujednačenu sudsku praksu i da imamo manjak sudaca i preopterećeno tih istih i pogotovo u kakvim tehničkim uvjetima oni rade, da li imaj dovoljno ureda, stolova, računala i druge opreme i pripadajuće potrebne radne snage. Mislim da tu ćemo ove postupke još samo odugovlačiti i nabiti troškove ovršenicima koji će pasti njima na teret i da o tome svakako moramo voditi računa i kod donošenja kompletnog ovršenog zakona. Naravno da HSS podržava da se jedina nekretnina ne može ovršiti, ali naravno upozoravamo na visinu, o čemu je već bilo riječi dugo koji ne smije biti manji ne od 20 nego od 50 tisuća kuna. I naravno da to neće pomoći svim građanima ali sigurno jednim djelu hoće i zato podržavamo i ovaj amandman koji je izrečen, da se taj iznos sa 20 poveća na 50 tisuća kuna. Osim toga, treba onemogućiti trajanje blokade računa građana ili poduzeća koja je dovela do preko 330000 blokiranih građana. Hrvatska bi trebala uvesti ovršni sustav kakav imaju Austrija, Njemačka ili djelomično Slovenija u kojima se ovrhe na male iznose do 2000 eura provode automatski, elektroničkim puta. A u svemu iznad toga odlučuje sud, a mi ovim sustavom građane tjeramo u sivu ekonomiju, jer se ne može sklopiti ugovor o radu, bježe od toga da ih poslodavac prijavljuje ili nam odlaze u Njemačku koju spominjemo. U toj Njemačkoj insolventno poduzeće upućuje se na nagodbu s vjerovnicima ili stečaj, dok mi kroz ovaj ovršni zakon, tjeramo tvrtke u blokadu, pogotovo male obrte i poduzetnike i godinama im žiro račun stoji ovršen, nema mogućnosti da dalje posluje i nema mogućnosti vjerovnika da se naplati i mislim da je ovaj model Njemački puno bolji da se ide u nagodbu ili da se proglasi stečaj također i što se tiče građana oni mogu podmiriti svoje obveze ili kroz nagodbu, kroz otplatu duga trajnim nalozima, a kada je iznos veći tad se traži način i model da se taj dug reprogramira kao što je to učinjeno u Velikoj Britaniji i Italiji. Zašto ne crpimo ta iskustva i u novom Ovršnom zakonu ne predložimo i takove modele. Također smo u dilemi vezano za to da tri četvrtine plaće budu izvan ovrhe. To je uredu da se poveća sa dvije trećine na tri četvrtine, međutim upozoravam na onih 54% građana koji zbog malih prihoda ne mogu podmirivati tekuće obveze pa neće moći ni živjeti s ovih tri četvrtine pogotovo kod nas u Slavoniji, Baranji, Srijemu, Podravini i nekim drugim krajevima gdje je malo radnih mjesta i gdje radnici rade za 2,5, 3 tisuće kuna pa vi uzmite koliko je tri četvrtine i da li se s tim može živjeti. Kada je riječ o članku 18. koji predviđa pravo na smještaj na 18 mjeseci i plaćanje naknade za troškove smještaja, tu evo imamo jednu dilemu, da li ćemo i nakon osam mjeseci se dovesti u situaciju da država ima problem sa tim ovršenim građaninom koji je preseljen u socijalni stan jel on u ovakvim okolnostima dok se ne promijeni gospodarska situacija u Hrvatskoj, dok mu se ne da šansa da se on zaposli da ima adekvatna primanja neće ni nakon 18 mjeseci izići iz tog stana. Što tada? Mislim da tu trebamo upravu tu socijalnu komponentu uobzirati i te rokove malo drugačije posložiti. A isto tako problem je preopterećenosti centara za socijalnu skrb, ne znam da li su oni konzultirani o ovome kada znamo da su i oni potkapacitirani da su već preopterećeni sa poslovima vezano za Obiteljski zakon i druge njihove poslove i mislim da će se kroz ovo još dodatno zakomplicirati ovaj ovršni postupak, a opet na štetu ovršenika. Evo tu su dileme koje nisu riješene ikoje ostaju na nama da ih zajednički kroz pripreme kompletno jednog novog Ovršnog zakona u toj javnoj raspravi popravimo, ali obzirom da smo rekli da je ovo vatrogasna mjera da se mora podhitno pomoći ovršenim građanima podržavamo ove izmjene i dopune zakona dok se ne bude predočio pred nas kompletan novi Ovršni zakon. Hvala.
Hvala. Dvije su replike. Prvi je uvaženi kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega, zahvaljujem se i vama u ime kluba na raspravi i na podršci ovom našem prijedlogu zakona, doduše vi ste sada prošli kroz ove članke koji se tiču ovog izvornog prijedloga koji je usuglašen bio i prije, naravno tu su još i ovi svi amandmani koji su dali i drugi klubovi zastupnika i sam klub Most-a što će još dodatno učiniti ovaj prijedlog zakona boljim, socijalno osjetljivijim i on će definitivno jedan dobar dio naših građana odblokirati i pomoći im, a naravno da se i mi sami zalažemo za izradu cjelovitog zakona. Ali ono što sam već u raspravama istaknuto, ovo što ćemo mi ja sam uvjeren sutra jednoglasno donijeti će pomoći jednom velikom broju naših građana i dobro da oko toga ovdje u Hrvatskom saboru imamo ovakav nivo konsenzusa i to je ono što nas sve može radovati i pokazuje da u biti uz sve naše razlike koje postoje i sukobe kojima možemo često ovdje svjedočiti u Hrvatskom saboru kada su interesi naših građana u pitanju da možemo naći zajednički jezik. Još jednom vam hvala u ime kluba Most-a.
Odgovor na repliku.
Hvala predsjedniče. Kolega Grmoja, naravno da HSS podržava ove izmjene Ovršnog zakona jer se štiti građanin od sustava i često taj građanin nema obzirom da je blokiran mogućnosti pravne zaštite, često je ostavljen sam sebi i ovim izmjenama zakona ćemo mnogim građanima pomoći. Naravno da i ovi amandmani koji su ovdje danas podneseni idu u pravcu da se zakon još poboljša i da se još više pomogne građanima i mislim da i vi kao predlagatelj, a i ministarstvo i ovdje nazočni državni tajnik trebate sjesti, razmotriti te amandmane i naći konsenzus da se to sutra usvoji jer već kasnimo sa izmjenama i donošenjem novog Ovršnog zakona jer je alarmantna situacija 328 tisuća blokiranih, a 1600 novo blokiranih već čuli smo informaciju u početku ove godine. I ovakvi prijedlozi kao što je ovaj i kao što smo podržali prijedlog Udruge Franak i gospodina Aleksića za Zakon o zaštiti potrošača i potrošačkom kreditiranju ponovo ja vjerujem da vraćaju povjerenje građana prema nama saborskim zastupnicima i prema ovom Saboru. Hvala.
Druga replika uvaženi kolega Bulj. Izvolite.
Kolega u ime kluba HSS-a ste dali potporu ovome zakonu i uvidjeli ste da je ovaj zakon zajednički prijedlog Most-a nezavisnih lista zajedničkim snagama se može usmjeriti da se ispravi taj predatorski ovršni postojeći zakon, ali je činjenica da ste ukazali da su potrebne i cjelokupne izmjene i drugih zakonskih propisa koje bi trebalo biti u interesu građana od brojnih socijalnih kriterija i drugih problema na koje ste ukazali jel je činjenica da se ne more sve riješiti Ovršnim zakonom. Ali također dobro ste primijetili, ne samo vi nego i svi ostali klubovi koji su davali amandmane i vi koji ste sudjelovali zajedno sa nama i vladajuća većina, svi zajedno i Vlada i predsjednika Republike i demografi koji su svojim timom sa predsjednicom zajedno poslali poruku da je jedan od najvećih uzroka su blokirani građani i sigurno da svi zajedno možemo mijenjati stvari na bolje, ispraviti ogromne nepravde prema prije svega čovjeku i prema obitelji kao osnovnoj zajednici koju treba ojačavati, a ne nikako se raseljavati i da nam ostaju samo mladi ljudi kao u Slavoniji u Posavini kod vas tako i u mojoj Dalmatinskoj zagori. I činjenica je da je se malo od kada sam u Saboru na ovakav način uz nekakve iznimke naravno male trzavice koje ne treba niko nikome zamjeriti jel ipak je ovo i u konačnici politički ring, ali je činjenica da je u ovome slučaju hrvatski Parlament i oporba i vladajući su pokazali da je ovo centralno mjesto odlučivanja i na taj način, naravno i Vlada je u tome sudjelovala, svi smo zajedno pokušali, bez obzira na ideološko, političke i ostale razlike, po prvi put je ovaj Parlament pokazao da će stati u interesu građana protiv ovoga lošega zakona. Hvala vam lijepa.
Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Bulj, pa naravno da smo podržali ove izmjene i dopune zakona jer nevjerojatno je da 328 tisuća građana u Hrvatskoj bude blokirano a da tek nakon što u javnom mijenju putem medija, Udruga Blokirani, Udruga Franak, kada se digne galama da tek onda reagiramo i idemo inicirati donošenja izmjena zakona, donošenja novih zakona. Tek kada novinari počnu pisati o tome, kada udruge reagiraju. Mislim da i mi saborski zastupnici snosimo dio odgovornosti kao i dosadašnje Vlade i ministri što nisu promptnije reagirali jer ovaj rast od 2014. do 2017. od 315 tisuća, 330 tisuća blokiranih je nevjerojatan da se dogodio da sustav nije reagirao. I zbog toga me raduje da smo oko ovog današnjeg zakona i oko ona dva zakona koje je predložila Udruga Franak i gospodin Aleksić postigli visok stupanj konsenzusa, da i veliki broj saborskih zastupnika podržava donošenje tih zakona, i izmjene tih zakona, vjerujem da će i sutra kada se usuglase ovi amandmani biti jednoglasno donešene i ove izmjene zakona na korist naših građana. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo sada na pojedinačne rasprave. Prvi je uvaženi kolega Miro Bulj.
Hvala lijepa predsjedniče. Jedan od najvećih problema a toga smo svi svjesni u RH su naši građani, čovjek, obitelj, to sam i malo prije kazao gdje je ugroženost maksimalna i gdje su u biti toliki problemi, socijalnih tih ljudi svedeni su na razinu da ljudi koji su stvarali svoju obitelj, koji su čekali svoj puni radni staž, čekali svoje unuke da danas jednostavno zbog blokada računa, zbog nepravednog Ovršnoga zakona kao jednoga od naravno vrlo velikih problema na što ukazuju znači sve mjerodavne institucije, svi stručnjaci. I evo zajedništvo u RH je sigurno, ovaj put je pokazalo to zajedništvo a prije svega moram izraziti ponos da u ovoj sabornici ipak se razgovara o meritumu problema a to je pomoći i zaštiti hrvatskoga čovjeka od ovoga nemilosrdnoga zakona koji je bio do sada a to je ovaj Ovršni zakon. I prema tome, osobno sam ponosan na to da je jedna od ključnih stvari je u biti koja će biti izmijenjena amandmanom dodana kluba MOST-a kao predlagatelja a to je znači zaštita jedine nekretnine i gdje se sprječava provođenje ovrhe nad nekretninu koja je opterećena založnim pravom zbog ugovora o kreditu, slučaj kada je vrijednost glavnice kredita veća nego plaćena kreditoru. To vam je slučaj kada čovjek plati, pošto je u Hrvatskoj tako da se više plaćaju kamate u početku, pa tako plati cijeli kredit, u biti ostane još par godina da se isplati kredit, ali je više od glavnice isplatio kredit, izgubi čovjek posao i ne može dalje plaćati i danas najviše gledamo takve ovrhe. Na tome je nastao i Živi zid svojim aktivnostima, na tome sam ja u svojoj sredini vidio kako ljudi, kako im obitelji se raspadaju, kako obitelji koje su stvarale i borile se. I nadam se da će ovim slučajem vidljivo je da ćemo pomoći mnogo ljudima i ne vidim nikakav problem. Također dobro je šta su naše kolege u Saboru također uvidjele da je potrebno dignuti do 50 tisuća kuna gdje glavnica ne prelazi, da se ovrhe nekretnine ne može ovršiti, s time, to je, dano je rješenje oko 220 tisuća ljudi je inače u tim bagatelnim nekakvim dugovanjima gdje im se kamate na mrtvim računima uglavnom u prvoj godini, to je i najveći dio, prva godina, gdje se, u jednoj godini gdje ne mogu ljudi vraćati svoje obaveze niti se može ovršiti. S time da će ovim prijedlogom, amandmanima na ovaj prijedlog gdje će se u biti i taj dio deblokirati, gdje će se skinuti kamate i gdje će se olakšati ljudima ti dugovi. Naravno da u Hrvatskoj državi, dobio sam i jedan podatak da je moguće da su banke prodavale dugove u visini 20 milijuna kuna a to je profesor Lovrinović kazao, 20 milijuna kuna bi prodavale za 4 milijuna kuna, čini mi se ili 5, ili čak je rekao 20 milijardi kuna. Nisam siguran ali je činjenica se prodaje onima koji će istjerivati dugove, tvrtkama koje će istjerivati dugove. Zbog toga je i potreban novi Ovršni zakon, sveobuhvatan i nove zakonske izmjene. Ali u ovome trenutku ovo je posljednja slamka spasa za brojne ljude koji odlaze vani. Činjenica da je sami Šterc i Akrap kao stručnjaci davno upozoravali na ovaj problem i sigurno da donošenjem ovoga zakona, izmjenama zakona koje je predložio MOST Nezavisnih lista ćemo pomoći brojnim ljudima u ovoj situaciji, bezizlaznoj situaciji gdje nažalost se nekretnine ovršuju, gdje ljudi ostaju blokirani računima i više neće biti doživotnoga ropstva dužničkoga. Znači ovaj sustav nije uopće, ovaj zakon do sada nije uopće bio ustavan, ovdje nije bilo jednakosti. Ovdje je bilo doživotno ropstvo blokiranih računa. Tako da je tako povećan i rad na crno. Ili ljudi bi tražili da rade zbog blokiranih računa, da im se daje na ruku novac da mogu prehraniti svoje obitelji. Pa zamislite koliko ljudi koji su 40 godina radili ili koji su izgubili posao nakon 30 godina, koliko ih je po kontejnerima zbog blokiranih računa koji sakupljaju boce. Zbog tih ljudi je dobro jedinstvo svih nas u ovome Parlamentu, najvećemu Domu i to je najveća poruka od ljudi koji nas čekaju. Idealan zakon nije nijedan ali ovdje su promjene ogromne i MOST-u Nezavisnih lista je to osnovni cilj. Osnovno, kada sam se počeo baviti aktivnostima, tj. kao aktivist u Sinju, vidio sam brojne probleme. Pa ispričat ću problem radnika Dalmatinke, radnica, koje su krvavo radile, koje su, ili Cetinke triljske ili drugih tvrtki koji su radili cijeli svoj radni vijek i na kraju su izgubile posao, sad su im blokirani računi, njihova djeca odlaze, a trudili su se, stvarali su dobro tako i radnici škvera, tako i radnici Jugoplastike, tako brojnih tvrtki, željezare splitske, brojnih industrija, sad govorimo o svom kraju, tako i u drugim krajevima. Činjenica da ovim zakonom otvaramo mogućnost tim ljudima da uhvate zraka, ostanu na našim područjima, da stvaraju dobra, a nećemo govoriti o brojnim OPG-ovima koji su blokirani, jednostavno ne mogu funkcionirati, zbog toga su vam polja zarasla u korovu, zbog toga šta ljudi jednostavno nemaju mogućnosti niti uvjeta niti da se kandidiraju negdje ako su im računi blokirani nepravedno, a kamate banke uzimaju nemilosrdno. Pa evo prije nekoliko dana, ovdje je bila rasprava o bankama, gdje je utvrđeno, činjenica ovdje kad su bili tajnik Ministarstva financija, godišnjim naknadama i provizijama koje ima bezbroj, 4 i pol milijarde kuna banke uzimaju i to investiraju usvoje zemlje tamo gdje naši mladi bježe. A također tako i mirovinski fondovima, ogromne naknade uzimaju, ogromne kamate a ovim izmjenama i ovim amandmanima koje trebamo svi zajedno uskladiti, prihvatiti, dogovoriti, ja sam ponosan šta sam jedan od 151, što sam danas ovdje u sabornici, šta radimo direktno za naše građanine, svi, bez obzira bili lijevi ili desni, jer ovo nije ideološko niti svjetonazorsko pitanje. Ovo je pitanje za dobrobit naših građana i naših mladih obitelji da opstanu na našim područjima, poglavito na područjima Slavonije, Like, Dalmatinske zagore, Gorskog kotara i tih područja odakle bježe. Bez obzira što u ovom Parlamentu često budu razmimolaženja što i treba biti, trebaju biti debate, trebaju biti neslaganja oko nekakvih tema, ali na ovoj temi smo pokazali danas jedinstvo uz određene iznimke, naravno, to je tako i prirodno, svi smo živa bića, i svi razmišljamo i gledamo drukčije, ali ovaj dan danas i sutra ako ovo izglasamo, budimo sigurni da možemo ponosno se vratiti svojim kućama, i pogledati ljudima u oči da smo učinili svoj maksimum pa makar da me zadnji dan u ovom Parlamentu. Ovaj Parlament je postao središte događanja ovim zakonskim izmjenama gdje pomažemo čovjeku, protiv interesnih skupina i to je osnovni cilj nas saborskih zastupnika da jedinstveno bez obzira bili vladajući, bili oporba, jedinstveno pokušamo napraviti ono šta najbolje u mogućnosti sa ovim zakonskim izmjenama jer je činjenica da i ovi brojni amandmani govore da trebaju novi Ovršni zakon, a nadam se da ćete biti pravičan kao i druge zakonske izmjene koje su potrebne da bi se riješila, a ne mogu se riješiti ovim zakonskim izmjenama. Sve trebamo učiniti da naš čovjek, mladi čovjek ostane u ruralnim područjima, u nerazvijenim područjima. Dok naše građane izbacuju iz velikih gradova iz stanova, dok se prosvjeduje, dok se blokiraju, dok Živi zid i svi ostali koji gledamo to dok aktivno sudjeluju, upozoravaju, dotle nam brojna sela ostaju prazna. Sve zbog ovakvog dosadašnjega zakona. Ovo šta su moje kolege prije govorile, i o amandmanima i o zakonima i kolege iz vladajuće većine i kolege koji su dali amandmane, zaista ovo je jedan dan u ovom Parlamentu di smo svi zajedno stali uz jednu veliku stvar, uz bitnu stvar, pomoći običnom čovjeku, pomoći obiteljima, 330 tisuća blokiranih puta 3,4 znači negdje između milijun i 200 tisuća, milijun i pol hrvatskih građana danas je nesretno, ako ovo danas donesemo samo s ovih 50 tisuća kuna, da se ne može ovršavati nekretnina, pomogli smo velikom broju ljudi. Samo da ove mrtve račune da odblokiramo i da kamate izbrišemo od godinu dana, ništa ne gube tu banke isisavaju naš ovdje novac, koje nam utječu na krvotok nego smo ovdje prije svega, moramo se boriti za svakog pojedinca da ostane u Hrvatskoj. Poglavito ponavljam, i pozivam naše građane da se sve trebamo učiniti i šaljem poruku da ostanu na ovim područjima. Danas smo poslali svima poruku, ostanite i borite se u svojim krajevima. Hvala.
Kolega Bulj, vrijeme. Sad će vas napast jedna triljska replika, uvaženi kolega Šipić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Neću napast jer ja ću zaista biti isto u ovom duhu ovog danas, ove harmonije koja vlada oko ovog prijedloga zakona ovršnosti, ovrhama. Prijedlog MOST-a, Živog zida i SNAGA-e zaista treba pozdraviti a isto tako, treba spomenuti da je Vlada možda ne po prvi puta, nego vjerujem da će to u budućnosti biti i još više kad su u pitanju prijedlozi zakona, pokazala razumijevanje prije svega prema ljudima koji žive, a ovdje su izneseni zaista zastrašujući podaci, brojevi koji muče i koji su teret, i koji će vjerujem, ovim činom, zajedničkim činom, ovog novog zakona, prijedloga zakona, koji je ispred nas, argumenata koji su ovdje izneseni, amandmana za koje smo već čuli da je Vlada itekako uskladila i prihvatila. Za pozdraviti je i jednostavno sam se htio kolega Bulj, pridružiti ovom svemu danas sa jednim kratkim par riječi, a to je da, spomenuli ste i u cetinskom kraju, mnogi ljudi grcaju u problemima upravo zbog ovoga. Jedan od razloga iseljavanja, dobro ste rekli, je i taj, nemogućnost vraćanja i znam iz pouzdanih i iz susjeda svojih, iz pouzdanih izvora da tako kažemo, da ljudi traže alternativne pravce da se riješe i evo recimo moj susjed koji zarađiva u Njemačkoj je pod ovrhama, jedan primjer, klasični primjer, i oni su došli do njega na koji način mu oduzimat i od te njemačke plaće, prema tome, vjerujem da će ovim zakonom koji je Vlada prije svega na vašu inicijativu pokazala znatnu ozbiljnost i razumijevanje prema aktualnom trenutku, ne samo, rekli smo, ne samo Vlada, nego i Predsjednica, i zaista, zaista treba u ovom duhu, u ovakvom ozračju pristupati problematici kao što je ova. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, izvolite.
Evo u ime, kolega Šipić u ime predlagatelja MOST-a nezavisnih lista i vama hvala bez obzira što ste u većini na konstruktivnosti. Jer danas ovdje se vidi zajedništvo, kad se borimo za čovjeka. Bez obzira bio u SDP-u, bio u HDZ-u ja znam da će ovdje biti još brojne debate i one trebaju biti, gdje će biti ponekad i oštrije, gdje će biti i prepirke. A u ovome slučaju gdje se pokazivamo da tribamo pomoći svakom čovjeku poglavito odakle mi dolazimo iz Cetinske krajine poznato je da smo imali prije 25 godina 70000 ljudi, da je 2011. bilo po popisu 48, a vjerujte mi na žalost sve manje i manje je ljudi da ćemo dosegnuti polovicu manje. Tako nije se događalo ni u turskom carstvu. I sigurno da Šterc demograf i Akrap kao kvalitetni ljudi, oni su već odavno upozoravali da jedan od ključni problema baš ove blokade i ovrhe poglavito ljudi koji su na rubnim područjima ruralnim, nerazvijenim gdje se ne mogu baviti nekakvom djelatnošću osim poljoprivredom, gdje su blokirani računi i oni ne mogu nikakve projekte i programe razvijati niti se natjecati ako su blokirani, a poglavito mlađe obitelji. I oni odlaze. Zbog toga je naše Sinsko polje prazno, tj. ne obrađuje se kao nekada. Štale su nam prazne, nema više stoke kao što je bilo, to su činjenice. Zbog čega nema? Jer nema svita, nema ljudi. Gledajuć od Aržana do Civljana našu Cetinsku krajinu žalosno je kad prolazimo da nema više stoke kao što je nekada bilo. Zato zaista sam ponosan i ja, evo ne ja, nego vjerujem da će ljudi primijetiti ovaj zajednički duh i da će ovaj Parlament postati centar odlučivanja u interesu pojedinca, a ne u interesu interesnih skupina koje isisavaju novac u druge zemlje preko bankarskih lobija gdje je pomaga i HNB, gdje su pomagali svi [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Ali zaista u ovome trenutku treba pohvaliti i Predsjednicu Republike i namjere Vlade [[Upadica predsjednik: Kolega Bulj, hvala.]] koji su pomogli svi skupa. Hvala lijepa.
Hajde molim vas da se držimo 2 minute. … [[Upadica Bulj, ne čuje se.]] Nije, to je kao oznaka da se prebrzo, da se ne vozi prebrzo. Bolje se pazit, nego da policajac kazni. Dobro. Idemo na drugu repliku, uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Dobar dan dame i gospodo. Piše vam jedan čovjek, a čovjek piše sljedeće: „Poštovani gospodine Pernar! Postavio bih vam jedno pitanje vezano za izmjene Ovršnog zakona. Što će se dogoditi potencijalnim ovršenicima koji su zbog opravdanih razloga to postale – gubitak posla ili bolest. Ja sam možda jedan od njih, bolestan sam i u završnoj fazi sam za invalidsku mirovinu. Doktori su me proglasili trajno nesposobnim za bilo kakav posao moždani udari, Parkinsonova bolest. Na biro za nezaposlene sam otišao sa bolovanja prije tri mjeseca jer sam morao zatvoriti obrt zbog pogoršanja zdravlja. Dužnik sam po kreditu i pitanje je kako ću ga vraćati. Da li će ako ga ne mognem vraćati izgubiti jedinu nekretninu koju imam – stan koji je pod hipotekom, a glavnica kredita je veća od 50000 kuna. Volio bih da sam sposoban za rad i da nisam izoliran u društvu, ali nisam zbog bolesti. Da li je rješenje možda suicid ili što drugo? Pozdrav!“ Upravo zbog pitanja ovog čovjeka Živi zid je uputio amandman drugi naš na ovaj zakon u kojem piše sljedeće da u suštini se zabranjuje ovrha nad jedinom nekretninom za stanovanje čak i ako je dužnik sklopio ugovor o hipoteci na nju i još jedan stavak. Odredbe ovog članka primjenjuju se i na fizičke osobe koje obavljaju registriranu djelatnost, znači slobodna zanimanja, OPG-i i obrtnici i drugi. Znači, ako dođe kojim slučajem do deložacija ljudi koji imaju hipoteke nama je na srcu da znaju tko je odbio naš amandman koji bi njih zaštitio od ovrhe. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
To je što ste pročitali pismo danas sam dobio također, tj. poruka na desetine di ljudi upozoravaju šta je sa nama koji smo izgubili posao pa su ovršeni, nismo krivi, kamate, prijeti nam deložacija. Ali mi smo za sada u ovome postojećem zakonu učinili maksimum i vi ste dali svoje amandmane, razgovarat ćemo, gledat ćemo napraviti sve što je najbolje naravno kad vidimo sve amandmane jer može se preklapati amandmani i namjere, pozitivne namjere i vjerujem da današnja vaša konstruktivnost i vaša borba je nastao Živi zid gdje sam i ja u biti aktivizmom nastao n a svome području. Vi ste na području Zagreba i gdje ste ukazivali i kad su prikazivali te ljude da se bave glupostima, da su populisti u biti ovo je sada produkt ovaj prijedlog izmjena zakona MOST-a nezavisnih lista i vas, svih nas i svih koji su dali prijedlog. I zajednički vjerujem da je tuga toga čovjeka ako samo toga čovjeka spasimo danas moramo bit svi ponosni, pa da više nikada ne bude nitko od nas u Parlamentu. Napravili smo ogromnu stvar za jednog čovjeka. A vjerujem da ovim izmjenama zakona ćemo puno više desetina tisuća ljudi pomoći, ogromnu pomoć da će im se stisak oko vrata koji su si napravili sustav nepravedni, poglavito bankarski sustav mogu ići preko političkih elita danas mi svi zajedno pomoć ljudima u vjeri. Uvjeren sam da ćemo i u novim, ako budu potrebne zakonske izmjene, a očito su potrebne jer vidimo koliki je broj amandmana i drugi zakonski akti koje ćemo trebati mijenjati, da ćemo zaista ovdje u Parlamentu raditi u interesu čovjeka, a da ćemo imati oštre debate, da trebamo imati oštre debate, da tribamo biti za čovjeka kao što je ovaj prijedlog MOST-a nezavisnih lista gdje su vaši amandmani, gdje su amandmani kolega drugih, evo sad nisu ovdje i gdje amandmani Vlade RH, gdje je poziv Predsjednice Republike da ćemo zajedno ostvariti ovaj cilj za dobrobit pojedinca. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Repliku i ma gospodin Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Bulj, rekli ste da postoji suglasje ovdje svih političkih opcija vezano uz donošenje Ovršnog zakona ja sam duboko uvjeren da će postati suglasje isto tako sa Vladom Republike Hrvatske, jer Vlada Republike Hrvatske ne može pobjeći od odgovornosti zbog svega onoga što se događalo, a posebno što niz ovih godina, ne ova Vlada i Vlada prijašnje Vlade, preko svojih institucija nisu učinile dovoljno da zaštite mnoge ljude koji su došli pod terete Ovršnog zakona. S jedne strane, ovdje smo nedavno donosili Zakon o javnoj nabave. Ako se samo sjećate koliko je javnih nabava je prošlo kroz RH od lokalnog, državnog nivoa, gdje su pojedine firme bez zaposlenih dobivali poslove, zatim su vam po dumping cijenama angažirale kooperante, najčešće obrtnike, male obrtnike, nisu im plaćali poslove i onda su ti obrtnici otišli u probleme, u dugove, blokirani su i nisu mogli dalje raditi svoj posao. S druge strane to sam ovdje spomenulo, vezao i uz stečaj ovoga poduzeća koja su odlazila a i posebna poraznost, što je veliki broj čak stotina tisuća se procjenjuje i više ljudi, su radili u prošlosti a nisu dobivali plaće. Dakle, oni nisu mogli servisirati te svoje obaveze. I onda se postavlja jedan paradoks i zašto Ovršni zakon nije dobar, zašto ga treba mijenjati? S jedne strane, ti radnici koji nisu dobivali plaće ili poduzeća koja su otišla u stečaj, poput recimo Gaja u Slatini, gdje radnici nisu dobili ni otpremnine, s jedne strane Ovršni zakon njima nije mogao pomoći, a s druge strane onima, čiji su oni bili dužnici itekako je pomogao, pa su zapali u ovo ropstvo o kojemu danas cijeli dan govorimo. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, gospodin Bulj.
Da, nažalost je taj nemilosrdni sustav i zakonski propisi koji su donošeni u ovome Parlamentu su bili nepravedni kao u slučaju javne nabave. Bio sam u Vrgorcu u jednoj tvrtki koja se bavi proizvodnjom određenih cijevi. To je zaista jedna tvrtka koja je renomirana, ima svoje patente. Natjecali su se kroz javne nabave da dobiju posao u izgradnji kanalizacijskih sustava, kod izgradnje autoceste, nisu dobili posao. Nisu dobili posao bez obzira što su ispunjavali uvijete, ali našla je se boja, ovo ono da bi dobila strana tvrtka i naravno tu su ljudi brojni i gubili posao, čovjek se održaje jer je dobro na svjetskom tržištu. Pa mi nismo grama željeza uložili svoga, stavili u autoput, Zagreb-Split A1. A tada je … [[Govornik se ne razumije.]] splitska željezara, nego smo uvozili željezno i ugrađivalo željezno joj je kao gotovi proizvod dolazili brodovima iz drugih država. Znači, činjenica je da ti ljudi koji su brojni, koji su upali u probleme, brojni obrti, brojni OPG-ovi. Nisu oni u problemu isključivo zbog toga šta nisu imali dobar proizvod, nisu radili, nego su izgubili posao. Ja sam spomenuo maloprije radnike, Dalmatinke, Cetinke i brojne druge tvrtke koje su propale na vašem području, isključivo zbog nepravda koji je prouzrokovao ovaj zakon i poglavito te javne nabave, koje nisu bile korektne, poštene nego im se pogodovalo određenim lobijima. I tako je se razvila, znači nekonkurentnost, razvilo se šta gore to bolje, šta bolje potplatiš i nažalost dogodilo se da smo izgubili brojna radna mista i ne samo brojna radna mista, nego gubimo glavni faktor, nije samo dovoljna država, teritorij, bez čovjeka, a 2/3 su skoro prazne. S ovim zakonom pomažemo … [[Govornik se ne razumije.]] posebnom području. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Grmoja, replika.
Poštovani potpredsjedniče. Kolega Bulj, evo istaknuli ste ovdje kako je lijepo vidjeti ovo zajedništvo i suglasje i ja sam stvarno sretan kad čujem izlaganje svih klubova i podršku koju imamo i mi za svoje amandmane i prijedlog zakona, ali i za amandmane koji su dali drugi klubovi zastupnika, ali naravno za amandmane koje je dala Vlada Republike Hrvatske. Ono što je bitno naglasiti. Ne znam, jesu li svi zastupnici ovdje u sabornici svjesni. Ovim amandmanima i prijedlogom zakona, će se odblokirat jedan veliki broj naših građana. Mi imamo situaciju, da imamo tu prijedlog, da neće moći doći do provođenja ovrhe na jedinoj nekretnini, ako je već glavnica kredita plaćena kreditoru kroz sva ova davanja. To je amandman koji će spasiti jedan veliki broj naših građana. Imamo amandman, odnosno prijedlog da ako je račun mrtav, blokiran, već više od godinu dana, da se obustavlja ovrha, može se pokrenuti nova, ali više nema onih starih kamata. Znate li koliko ćemo ljudi mi na taj način pomoći? Imamo situaciju da ako se potraživanja ne mogu naplatiti u roku od 10 godina, a to znači da su ona nenaplativa. Koliko ćemo ljudi odblokirat? I ono samo čega se bojim, evo imamo sada jedno opće suglasje ovdje. Svi su se složili oko toga. Bojim se sada ovih odvjetničkih i javnobilježničkih lobija, koji će sad možda početi zvati zastupnike, da ovo suglasje ovo koje imamo, da ono ne bi bilo sutra poremećeno. Samo se toga boljim. I Klub SDP, i Klub HSS-a i Klub Živog zida i kolege Aleksić i svi klubovi, Klub HDZ-a svi su to podržali, Klub HNS-a, svi su to podržali [[Upadica Radin: Manjine, zaboravili ste manjine.]] i manjine naravno. Manjine obavezno, da zaboravio sam spomenuti, ispričavam se. Svi su znači ovo podržali i samo se bojim tih odvjetničkih i javnobilježničkih Lobija.
Hvala, hvala lijepa. Prekinuo sam vas zato što sam vam ostavio sam vas ja malo duže jer sam vas ja prekinuo. Odgovor na repliku gospodin Bulj.
Pa ja ću početi kolega Grmoja, zaista, danas je lijepo gledati suglasje i sigurno da oni imaju svagdje svoje glasnogovornike i sigurno da će oni sa ovih govornica pronaći nekoga da to, o tome progovori, ali to je demokracija. Ali zaista, većina, ljudi u RH, stručnjaka, od najviših institucija, Vlade, predsjednice, svih stranaka, svih klubova ljudi i onih koji jesu u ovome slučaju i koji nisu, ali je činjenica evo da se pokazalo da je i prijedlog oporbene stranke Mosta nezavisnih lista zajedno sa amandmanima drugih oporbenih stranaka, sa amandmanima Vlade, da može zajedno se doći do boljih rješenja, tj. puno boljih rješenja od ovoga predatorskoga zakona, koji je doveo do ove situacije da danas imamo odljev mladih ljudi, cijelih obitelji, ne kao što je bilo šezdesetih godina kolega Grmoja nezamislivo je to uopće kazati, prije su ljudi muškarci su odlazili u svijet raditi, ali su svoje obitelji ostavljali ovdje. A sada cijele obitelji odlazi i krajevi izumiru. I zaista ovo što je nekretnina što ste rekli … 50, ako se vrati cijela glavnica i kroz kamate da nema ovrhe tj. nema deložacije. To je nevjerojatno, to je nešto najpozitivnije što se dogodilo jel banka je uzela svoje, banke prodaju sada svoje dugove odvjetničkim uredima, uredima za naplatu dugovanja gdje će ljude pritiskati. I sigurno da tu treba raditi na drugim zakonima, a drugi zakona koji su triba riješiti druge probleme i socijalne probleme i kriterije. Ali u ovome trenutku će se pomoći ogromnome broju ljudi i zbog mrtvoga računa … dana otpisati kamate gdje će ljudi moći uhvatiti … jer tu se radi o 330 tisuća ljudi i 90% takvih je blokada. Znači ogroman je ovo iskorak za čovjeka, za čovjeka i obitelji pojedinca protiv onih koji su stvarali sustav, koji je nepravedan prema tim … Hvala.
Hvala vam lijepa. Gospodin državni tajnik Josip Salapić tražio je riječ u ime predlagatelja ima pet minuta. Hvala.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Neće biti pet minuta, bit će kratko. Moram samo još jednom ponoviti da ne bude nesporazuma. Dakle sada smo dobili na stol amandmane Most-a koji su podnijeti sa datumom 13. srpnja 2017. dakle ponavljam, Vlada je podržala prijedlog kluba Most-a nezavisnih lista na način da su amandmani koji su … sjednice Vlade usklađeni sa vama kao predlagateljem zakona. Amandmane koje ste danas podnijeli i koji su na nekoliko stranica obrazloženi od vas kao predlagatelja, bit će tek predmet razmatranja, a vi kao predlagatelj možete izabrati hoće li to biti danas tijekom dana do sutra do glasovanja ili će se postupiti drugačije s obzirom da ovo što je danas predloženo nije predmet razgovora i usuglašavanja sastanaka koje smo održali u nekoliko navrata prije početka današnje rasprave, tako da budemo jasni. Kao Vlada pozdravljamo suglasje svih stranka i klubova ovdje, ali isto tako napominjem o stvarima koje ste sada predali koji su djelomično plod današnje rasprave vaših prijedloga treba još razgovarati.
Hvala lijepa. Gospodin Pernar ima repliku.
Uvaženi predstavniče ministarstva pravosuđa. Reći ću jednu stvar, mi smo zatražili da se ovrha zabrani i nad nekretninama koje su pod hipotekom. Naše rješenje je ajmo reći na neki način isključivo, mi od njega nećemo odustati. Međutim, kolege iz Most-a pronašle su uistinu kompromisno rješenje, a to je da ako je glavnica već vraćena da u tom slučaju neće čovjek biti deložiran čak i ako se radi o hipoteci jer moram vam reći da je bilo slučajeva obitelji koje su i dva put vratile glavnicu, ali utrku sa kamatom nisu uspjele sustići i na kraju su zbog toga morale izgubiti svoj dom. I pozivam vas kao odgovornu osobu da, ja razumijem da Vlada ne može prihvatiti naše rješenje, ali evo kolege iz Most-a su vam dale rješenje koje je uistinu da tako kažem korektno i imate vremena do sutra, proučite, pogledajte, ja vjerujem da ne bi smjelo biti problema oko Most-ovog prijedloga. Razumijem da odbacite naš amandman, ali ako Most-ov amandman odbacite učinit ćete zapravo sudjelovat ćete u zločinu koji se vrši nad našim narodom, a kojeg čini kamatni sustav jer kamatni sustav je izvor zla na svijetu, taj kamatni sustav uništava i porobljava cijeli svijet, a upravo Most-ov amandman je udarac upravo u taj sustav. Hvala.
Hvala i vama. Druga replika gospodin Bulj.
Evo ja ću kroz repliku ujedno u ime predlagatelja i danas … da razgovaramo o ovim najavljenim amandmanima koje smo već i obrazlagali jel tu to je jedan kompromis koji neće ići na štitu pojedinca jel će vratiti sve svoje obaveze, gdje će se mrtvi računi deblokirati, gdje će se skiniti te kamate koje ga zadužuju i uvaljuju ga po ovom sadašnjem zakonu u dužničko ropstvo doživotno. Ovako ćemo ipak našim ljudima omogućiti da dišu i sjednimo naravno i mi ćemo pred ovim prijedlozima ostati uz naravno razgovor kao i do sada i kompromis jel ipak moramo znati da je ipak prošla cijela procedura, znači da je bilo prvo čitanje, da je bilo drugo čitanje, da smo dali amandmane u skladu sa Poslovnikom kako treba davati. I ne vidim niti jedan razlog da sutra ne kažemo ljudima pa makar zadnji dan bio ovdje saborski zastupnik, učinili smo i pokušali smo tj. napravili smo, ne pokušali smo, ispraviti ogromne nepravde prema vašoj Slavoniji generala Glavaša Slavoniji, mojoj Dalmatinskoj zagori, Cetinskoj krajini, vašim krajevima učinili smo prema tim ljudima mogućnost da ostanu tu živjeti. Deblokirali smo im računa 330 tisuća, tu je i predsjednica Republike jasna, tu je jasan i demografi i cijeli tim tu je jasna i hrvatska Vlada da je potrebno ići poslije i u izvršne i ako triba i novi Ovršni zakon. Ali ovim izmjenama zakona u biti ovo je zadnja slamka spasa i šta prije donesemo to bolje, zajednički svi. Odavde mora doći poruka gospodo saborski zastupnici, uvaženi tajniče vi imate pravo kazati svoj stav temeljem čega, ali vjerujem u vas zastupnici da nećete iznevjeriti 330 tisuća građana puta članova njihovih obitelji, OPG-ova, gospodarstava da ih nećemo iznevjeriti i da im nećemo dozvoliti da iseljavaju van. Hvala.
Hvala gospodin Bulj. Isteklo je vrijeme. Sljedeći govornik je gospodin Hajduković, ali njega ne vidim. Znači gospodin Grmoja, nema gospodina Hajdukovića, vi ste tražili riječ u ime predlagatelja pa ste odmah na redu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo, raduje ovo suglasje u Hrvatskom saboru, posebno nas kao predlagatelje ovog zakona. Ono što je posebno dobro je da su mnogi klubovi uputili svoje amandmane, što pokazuje da je ovo bitna tema, da smo prepoznali važnost ove teme za hrvatske građane i da smo većinu tih amandmana koji su poslani prihvatili. Isto tako uputili smo i neke svoje amandmane i raduje da su se svi klubovi izjasnili da će podržati ovaj prijedlog zakona. Ono što sam malo prije u raspravi rekao i zašto sam sada tražio ponovno u ime predlagatelja da kažem nekoliko riječi je to da možda nismo svjesni koliko ćemo ljudi ovim zakonskim prijedlogom deblokirati. Imamo situaciju da su ljudi blokirani godinama, gotovo doživotno, da se vode procesi, odnosno ovrhe od kojih imaju koristi samo odvjetnici. I ono što je možda zabrinjavajuće da će sada ti odvjetnički i javnobilježnički lobiji početi kontaktirati ovdje zastupnike u ovoj sabornici i da će se početi buniti protiv ovakvog prijedloga zakona i ovih amandmana. Nadam se da to neće biti tako, nadam se da će i oni zastupnici koji su u sukobu interesa, da će se izuzeti, posebno tu mislim na odvjetnike koje imaju koristi od ovakvog Ovršnog zakona. Mi moramo gledati interes hrvatskih građana a ne partikularne interese određene profesije. Znači to ne smijemo dopustiti ovdje u ovom Visokom domu, građani ne smiju biti doživotno blokirani. I ovi prijedlozi koji idu u smjeru da ako je godinu dana i više neki račun blokiran da ga se odblokira i onda da se može ponovno pokrenuti ovrha ali bez kamata. I naravno ako u 10 godina se određeno potraživanje ne može naplatiti da to znači da je nenaplativo a ne da ljude držimo u doživotnom dužničkom ropstvu. Lijepo je vidjeti ovo suglasje u Hrvatskom saboru ali pozivam vas da se oduprete pokušajima odvjetničkih i javnobilježničkih lobija koji su sada možda tek prepoznali što se krije iza ovoga prijedloga zakona koji će u mnogome pomoći našim građanima. Zadržimo ovo jedinstvo, ovo suglasje koje smo imali od ranoga jutra, gdje se uključila i Vlada sa svojim amandmanima koje smo sve prihvatili, gdje su se uključili i drugi klubovi zastupnika. I nemojmo dopustiti da lobiji koji žive na grbači hrvatskih građana, koji izvlače novce na muci hrvatskih građana i hrvatskih ljudi da ponovno odnesu pobjedu. Pobjeda mora biti sutra kod izglasavanja, pobjeda hrvatskih građana kojima ćemo konačno maknuti tu ruku sa guše koja ih guši godinama. Moramo zaustaviti tu ovršnu mafiju i reći ne, moramo odblokirati naše građane kako bismo pokrenuli hrvatsko gospodarstvo. Pozivam vas sve da zadržimo ovo jedinstvo i da se odupremo svim pokušajima odvjetničkih i javnobilježničkih lobija. To je jako bitno, biti će pokušaja, biti će poziva. Vidjeti ćemo do kraja ove rasprave hoće li se javiti ti odvjetnici odvjetničkih i javnobilježničkih lobija ili će ipak prevladati javni interes. Hvala.
Hvala i vama gospodine Grmoja. Gospodin Bulj vam je dao repliku.
Pa kolega Grmoja, zaista možda nisu možda do sada, do sada je bilo zaista suglasje svih kolega saborskih zastupnika i sigurno će biti sada reakcije onih koji su stvarali svoja carstva na muci tih ljudi i nažalost zbog tih carstva danas, carstva, pojedinaca, interesnih skupina danas imamo evo problem da iseljavaju ljudi. Pa možemo govoriti kada ste rekli o odvjetničkim lobijima, lobijima javnobilježničkim, možemo uzeti bankarske lobije također koji izvlače ogroman novac i zasigurno im nije interes da se zaštiti 300 tisuća ljudi. Najveći broj tih ljudi danas je na putu u drugome, u smjeru van RH. I ja očekujem da će se bez obzira bude li nekakvih pokušaja, ne bude, ali ne vjerujem da će biti bilo kakvih pokušaja. Mi smo svjesni da su ovi amandmani sigurno rastresli malo taj sustav ali smo svjesni da će ti lobiji i također pokušati sada utjecati na tijek ove rasprave ali i to je, nije nikakav problem ako budu zastupnici sutra čvrsti i budu ponosni i nadam se da ćemo zajedno svi, kako šta je rekla Vlada, predsjednica Republike, mi iz oporbe, iz vladajućih ostati jedinstveni i po prvi put doći među svoj narod i kazati, ljudi mi smo učinili koliko smo mogli, kao pojedinci, kao saborski zastupnici, u ime vas a nikako u ime odvjetničkih i drugih lobija, bankarskih i javnobilježničkih. Zbog toga se nadam iskreno da ćemo sutra biti ponosni.
Hvala lijepo. Gospodine Grmoja, izvolite, odgovor.
Kolega Bulj, znate što mi je rekao sada kolega Pernar koji je došao tu do mene, kaže niste ni svjesni, ovaj vaš amandman u kojem se jedina nekretnina ne može ovršiti u slučaju da je vraćena glavnica kredita da je to udar na ovaj nepravedni kamatni sustav. Ja sam rekao da svjestan sam toga, uvjeren sam da su svjesni i zastupnici ovdje u Hrvatskom saboru a posebno znači ovi amandmani gdje govorimo o tome da se ne može ljude držati doživotno blokirane. To uništava cjelokupan sustav, ljudi odlaze u Irsku i druge zemlje jer su im blokirani računi, ovdje mogu raditi samo na crno. Ovo su amandmani i prijedlozi koji mogu pokrenuti hrvatsko gospodarstvo. I ono čega se jedino bojim iako smo imali jedno opće suglasje ovdje u Hrvatskom saboru bojim se odvjetničkih i javnobilježničkih lobija. Bojim se toga da, bojim se znači toga da neće biti pokušaja da se ove promjene koje su jako bitne zaustave, vjerujem u socijaldemokraciju SDP-a, vjerujem u narodnjaštvo HDZ-a, vjerujem znači u demokršćanstvo HDZ-a također, vjerujem u socijalnu pravednost i socijalnu osjetljivost svih naših saborskih zastupnika koji ovdje sjede i vjerujem da partikularni interesi neće nadvladati javni interes, interes naših građana i sutra očekujem da svi jednoglasno podržimo ovaj zakonski prijedlog i naravno manjine, koje su također ovo podržale jer je jako bitno da u ovom budemo svi zajedno.
Hvala vam lijepa. Nastavljamo sa pojedinačnim raspravama, zapravo počinjemo sada, jer prva nije, gospodin Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Iako mi je upravo rečeno da kao netko tko je prije nego što je ušao u Hrvatski sabor sam bio odvjetnik, ne bi sada smio govoriti, ipak mislim da povjerenje koje sam dobio od građana, ne samo da mi to dopušta već me i na govoru u Hrvatskom saboru obvezuje. Poštovane kolegice i kolege, a pogotovo kolege iz MOST-a, svatko od nas ima svoju glavu i ovlašten je misliti drugačije od vas, ma koliko to vas s vremena na vrijeme šokiralo. Ovlašteni i ne složiti se s vama, a ja se sad neću složiti s vama u onom djelu u kojem ste govorili o konsenzusu. Da, taj konsenzus je bio postignut. I sve je išlo u smjeru da se ovaj zakon sutra izglasa i što se onda dogodilo? Vi ste to shvatili. I onog trenutka kad ste vi shvatili nakon 9 mjeseci, od početka rasprave o ovom zakonu, vi ste podnijeli amandmane koji ga u bitnome mijenjaju. U dvije točke. I to u članku 15. i u članku 21. problem je u tome što primjerice, u članku 15. ste kontradiktorni sa onime što navodite u članku 12. ovog zakona. a tiče se mogućnosti naplate ovrhe na jedinoj nekretnine. E sad, koliko je to što ste napravili kontradiktorno, pokazat ću vam na jednoj situaciji do koje je došlo jučer. Jučer je vjerovatno ste to primijetili, donijeta presuda barem za 3 optuženika, u jednoj aferi koja se zove Remorker. Na način kako ste vi ovdje predvidjeli u ova dva amandmana, primjerice, ako se ono što je gospodi iz Remorkera, Premilovcu, Sapunaru i ostalima ne naplati u roku od 10 godina od pravomoćne presude, neće se naplatiti nikada. Dakle vi ste državu ograničili da u slučaju kaznenog djela, ne može više od 10 godina pokušavati naplatiti svoje potraživanje, a u slučaju ove trojice gospode, radi se o iznosu od 20 milijuna kuna. Svi znamo ovdje da njihova imovina koja je blokirana, neće dostajati da se u 10 godina naplati potraživanje koje država ima, ali po vama nakon 10 godina ne može, zašto? Zato što kontinuirano ne razlikujete određene bitne stvari. A to je da dugovi i ovršni postupci ne potječu samo iz potrošačkih odnosa. Dugovi, odnosno ovršni postupci potječu iz čitavog niza drugih odnosa koji nastaju među građanima. Primjerice, ja vama nanesem štetu, bilokakvu, nebitno. Moguće i tako da nekoga namjerno sa intencijom udarim. I slomim mu nos. Ma ne možete mene štititi na isti način kao što će te štititi osobu koja je u svoju situaciju došla zato što je dignula kredit i nije ga mogla zbog gubitka posla otplaćivati. Ne možete i ne smijete, nemate to pravo. A vi ovim zakonom, štitite na isti način sve. Ne možete na isti način štititi osobu koja se deložira iz jedine nekretnine, koja je imala 250 kvadrata, uzela je kredit na 10, 15 tisuća kuna mjesečno i nije ga vraćala i sada ga iz tog dvorca iseljavamo kao onu osobu koja se iseljava iz stančića od 30, 40, 50 kvadrata kojeg je jedva otplaćivala sa plaćom od 5 tisuća kuna. Ne možete i ne smijete. A li vi to ovim zakonom činite. Ali nije to sve. Vi ovim zakonom uporno štitite samo one koje iz nekretnine iseljava zbog naplate novčanih potraživanja. A ne štitite one koji se iz njihovih nekretnina u kojima se primjerice nalaze zbog toga što su bili u zakupu, štiti radi predaje u posjed. Samo radi naplate odnosno izvršenja nenovčanog potraživanja. Onaj koji je dignuo kredit i nije mogao otplaćivati stan, pa je zbog toga deložiran, dobit će državnu zaštitu iz članka 131. a) zakona. Onaj koji nije ušao u kreditni aranžman, nego je rekao ne mogu ići u kredit, uzeo je stan u zakup. Pa ni to više ne može plaćati, pa se zbog toga prisilno deložira, on neće biti ovim prijedlogom zakona zaštićen. I to je ista ona primjedba koju sam vam dao u prvom čitanju i koja u ovih 9 mjeseci nije popravljena. Poštovane kolegice i kolege, a pogotovo vi dragi kolegice i kolege iz MOST-a, to što vam ukazujem da stvari ne pišete dobro, nije zato što sam do jučer bio odvjetnik, ustvari možda i je, jer zato što sam do jučer bio odvjetnik i što sam se u životu susretao sa situacijama gdje je oštećena stranka onaj koji naplaćuje svoje potraživanje, a ne onaj koji duguje, imam malo drugačiji pogled na ovu vašu stvarnost. Imam drugačiji pogled kad primjerice, zastupam osobu koja je doživjela nasilje u obitelji, i 10 godina ne može naplatiti naknadu štete koju je pretrpila zbog tog nasilja. Vi po ovome što ste predali, joj onemogućavate da to ikada naplati, a čak ni to, što ste napisali niste u stanju napisati kako treba. Jer šta kažete? Kažete zastara naplate novčane tražbine po ovršnoj ispravi nastupa 10 godina od dana njezine pravomoćnosti. Znate koje ovršne isprave postaju pravomoćne? Presude. Na primjer kaznene presude kao što je ona jučer u slučaju Premilovca. A znate li koje ovršne isprave nikada ne postaju pravomoćne već eventualno ovršne u trenutku njihova dospijeća? Javnobilježnički akti i solemnizirane privatne isprave koje ovjeravamo kada sklapamo ugovor o kreditu sa bankom. Dakle, vi ovim amandmanom kojeg ne znate napisati, ne znate štitite one banke, a ne štitite onoga tko je primjerice kao što sam prije naveo pretrpio štetu. Dakle, poštovane kolegice i kolege, moja je rasprava do trenutka primitka ovih amandmana trebala biti potpuno drugačija, trebala je biti afirmativna. Naravno, planirao sam ukazati na određene nedostatke kao što su oni u članku 131a. Međutim, ovo što ste vi sada napravili me tjera, doista me tjera da zaključim da vi želite da mi sutra ovaj zakon ne izglasamo kako bi mogli cijelo ljeto galamiti da ste se vi borili protiv odvjetničkog, bankarskog, javnobilježničkog, kakvog takvog lobija. Ali istina je sasvim suprotna. Ja vam neću reći da kao stranka lažete iako danas za to ima argumenata, ali ću vam reći nešto drugo. Povucite ova dva amandmana, ostanimo na onome što je Vlada predložila. Eventualno prihvatite još koji amandman koji je predložen. Ja ću vam predložiti jedan koji da prihvatite, a to je amandman SDP-a koji se odnosi na iznos plaće koji je izuzet iz ovrhe. Jer po vašem prijedlogu neće biti izuzete ¾ plaća. Bit će izuzete ¾ plaće samo ako su manje od 2/3 prosječne plaće u RH. Znači, vi ćete time zaštititi oko 45% građana u RH koji primaju plaću, otprilike 55% nećete. Zato prihvatite taj amandman, odustanite od ovog amandmana kojeg ste podnijeli i dajte doista doprinos da mi sutra ovaj zakon usvojimo konsenzusom. Jer koliko god ovaj prijedlog ne išao u smjeru o kojem vi govorite, a vaš prijedlog ne rješava problem blokiranih, vaš prijedlog rješava samo problem ljudi koji se nalaze u nekretninama koje su pod ovrhom. Dajte da barem taj dio usvojimo, dajte da barem taj dio usvojimo. I još jednom ću vam reći, da je vaša namjera doista bila ozbiljna onda bi ovo što ste predali danas u 15,45 predali makar prije sjednice Odbora za pravosuđe, da sa kolegicama i kolegama koji znaju svoj posao raspravimo koji je sadržaj i koje je značenje ovoga za ekonomiju u RH. Jer reći ću vam još jednu stvar. Zapitajte se koja će banka bilo kome u RH dati kredit za kupnju prve nekretnine, one najosjetljivije, one koju je najteže steći ako poslije to neće moći naplatiti. Neće nitko. A znate li šta to znači? To znači da nitko u RH više neće moći riješiti svoj prvi stan, jer uz svo dužno poštovanje ja ne poznajem baš puno osoba koje su svoj prvi stan mogle kupiti u gotovom novcu bez kreditnog zaduženja, a i tih kojih ima njih ovi zakoni uopće ne brinu. Hvala.
Hvala vama. Imali smo 3 replike, ali gospodin Grmoja je odustao od replike, jer će nastupati kao predlagatelj. Znači, prvo idu replike, a onda gospodin Grmoja vi ćete dobiti riječ. Znači prva replika gospodin Hrelja.
Poštovani kolega Grbin, lijepo ste vi ovo prepoznali da i postavili pod sumnju želju za konsenzusom. Naime, točka preokreta o kojoj ste govorili se u psihologiji zove porast aspiracije. Kad postaješ svjestan da ćeš nešto ostvariti i onda odjednom dodaš još veći zahtjev, pojačaš zahtjev. Jel'? Dakle, sa dugim pregovaračkim iskustvom ja bih isto kao i vi preporučio da onaj koji doista želi pomaknuti kamen sa mrtve točke ide korak po korak. Ako je dogovorio konsenzus za prvi korak nek' stane na toj poziciji i riješi jedan problem i nek' odmah počne pisati zakon kojim će nešto drugo još, odnosno nove izmjene i dopune gdje će regulirati drugu materiju. Slažem se isto i sa vama da je pitanje osobne odgovornosti jako bitno za dužničko-vjerovničke odnose koji jesu u većini slučajeva u temeljima kasnijih ovršnih postupaka, pa vam moram reći da 330 tisuća građana je otprilike 9% ukupno od građana sa pravom glasa i toliko je pod ovrhama. Umirovljenika je 40000 što znači otprilike 3 i pol posto, što otprilike znači da imaju manja primanja s jedne strane, ali i drugo da odgovornije raspolažu sa onim što imaju, odnosno da se, da upražnjavaju narodnu izreku pokrij se onoliko koliko ti je pokrivač dug i na neki način demonstriraju osobnu odgovornost. Međutim, postoji jedna struktura, a to je struktura branitelja koja je na žalost sa 11% u ovršnim postupcima što opet nešto govori.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Kolega Silvano, moja baka je bez obzira na to koliko joj je mirovina bila mala prvo što je radila uvijek plaćala režije i to je bilo tako, sve. Tek [[Upadica Radin: Sve bake i danas.]] kad bi to platila, sve bake i to objašnjava odakle je ta vaša statistika. Ali naravno da ne smijemo simplificirati ovako važan problem kao što je pitanje ovrha. Međutim, potrebno je reći nešto što je činjenica, a to je da ovrha, provođenje ovrhe, odnosno, prisilna naplata potraživanja, kao takva nije uzrok, nego posljedica općeg stanja u društvu. Dakle, nismo mi siromašni zato što imamo Ovršni zakon. Nego se Ovršni zakon mora primijeniti, zato što neke stvari u našem društvu ne štimaju. Kolega Miljenić je danas dao jedan primjer, a to je pitanje računa za struju, odnosno, računa za grijanje. Umjesto da danas govorimo o tome kako obustaviti ovršne postupke, za one naše građene slabije imovinskog statusa koji si ne mogu priuštiti plaćanje struje, odnosno, plaćanja grijanja, mi bi trebali obrnuti priču i stvoriti sustav koji će im omogućiti da to plate. Ako nema drugi način da im povećano primanja, onda na način, da država sufinancira troškove grijanja i troškove struje, kao elementarne životne potrebe, odnosno, troškove komunalija. I kad tako počnemo razmišljati, kada priču počnemo okretati, na način da preveniramo situaciju u kojoj netko ne može platiti svoje obaveze, tek tada ćemo doista početi rješavati problem blokiranih, jer ovo, kao i mnoge druge stvari u Hrvatskoj je tek vatrogasna mjera i malo što više od toga.
Hvala lijepa. To je bio odgovor na repliku, gospodin Klarić sada, replika.
Kolega Grbin, ja ne bi trebao puno govoriti osim ono u dijelu da se u cijelosti slažem sa vašem raspravom. Čitavo jutro svi smo ovdje svjesni, slušamo jednu te istu priču. O suglasju, o postignutom konsenzusu, o tome kako i Klub HDZ-a i Klub SDP-a i Mosta i HNS-a i svih nas ovdje zastupnika podržavamo ovo, vodimo brigu o građanima, da bi u 15,45 sva ta rasprava koju smo slušali najviše od strane Mosta, se pretvorila u nekakav labuđi pjev. Dakle, netko je mene kao saborskog zastupnika, svih vas ovdje kao saborske zastupnike u 15,45 nakon dana pregovaranja, nakon dana pripremanja, nakon svega o čemu smo razgovarali doveo pred gotov čin sa novim amandmanom o kojem bi trebali izglasati sutra. Mislim da to nije niti pošteno niti u redu, a vodi samo jednome. Očito vodi jednom, da će sutra biti ili predloženo nekakvo treće čitanje ili već koje, ili da ovakav zakon sa takvim amandmanom, neće biti izglasan. A da ćemo imati čitavo ljeto, priču, populističku, koja će lupati na sve one zastupnike, koji nisu podržali ovako nešto jer je doneseno tako kako je doneseno, predloženo, sad upravo kad je preloženo. I mislim da nije pošteno niti fer, čitav dan slušamo jednu te istu priču, u 15,45 gospodin Salapić je ovdje, nek nam netko obrazloži kako se netko može uopće očitovati ovako … [[Govornik se ne razumije.]] amandmanu. A vi ste kao i struka i odvjetnik, koji ste nekad bili, mogli ga protumačiti i sa te stručne strane. A mi bi sutra trebali dignuti ruku o njemu.
Hvala vam lijepo, odgovor gospodin Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, vidite inače je u Saboru praksa, da se amandmani drugih osoba, ne predlagatelja, pogotovo u situacijama, kada je Vlada predlagatelj, podnose tijekom rasprave. Ovaj put, vezano uz ovaj zakon, zbog njegove važnosti, Klub zastupnika SDP-a je svoje amandmane podnio u utorak. Znate li zašto? Kako bi u međuvremenu pokušali vidjeti da li oko njih ima kakvih nesuglasja ili mogućnosti suglasja sa predlagateljem ovog zakona, pa da eventualno nešto korigiramo, nešto promijenimo. Nažalost, ja niti sada još uvijek ne znam, koji je konačan stav predlagatelja zakona o tim amandmanima. Dapače, u jednom dijelu, kada zanemarimo iznos koji se odnosi, ja vidim, da predlagatelj, Klub Mosta nezavisnih lista ne prihvaća amandmane Kluba zastupnika SDP-a u dijelu u kojem smo mi tražili, primjerice, da sud u svakom slučaju dakle, u svakoj situaciji kada se traži ovrha na nekretnini, može procijeniti da li je primjereno i pravično provoditi ovrhu na nekretninu. Dakle, to je bio jedan od naših prijedloga. Tako, ovdje baš i ne stoji, u ovom prijedlogu koji smo sada dobili. Dakle, govorimo o konsenzusu, govorimo o zajedništvu, ali onda, kada bi se to zajedništvo trebalo ostvariti, onda ga nema. Dakle, ja ću još jednom iskoristiti priliku, da sa ovog mjesta, pozovem cijenjene kolege iz Mosta, dajte napravimo ono o čemu smo razgovarali, povucite ova 2 amandmana i spriječite da sutra se desi nešto, ne daj Bože da zakon ne usvojimo. Dakle, naš cilj mora biti, da napravimo posao, a ne da tražimo političke poene, zbog toga što je netko odbio iz ovog ili onog razloga da do posla dođe. Hvala.
Hvala vam lijepa. Ja bih vas molio, da kao prvo, gospodin Grmoja bi morao govoriti, sada, zato ga pustite malo slobodno, da može izraziti svoje mišljenje. Izvolite u ime predlagatelja 5 minuta.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, evo ja sam prepoznao što će se dogoditi. Znači nije istina ovo što je rekao kolega Klarić, da smo mi sada došli sa ovim amandmanom. Niti je istina što je rekao kolega Grbin, da i je i sada amandman došao. Od jutros se ovo u raspravi, znači, prvo kada je Miro Šimić, govorio u ime predlagatelja, iznijeto je ovo što se namjerava napraviti. I nitko, do evo do 4,40 nitko nije iznio niti jednu primjedbu na to. I dolazi odvjetnik, koji je vodio sporove po 10 i 15 godina i ustaje protiv ovoga što ide u korist naših građana. Ja sam to osujetio. Što je drage kolege problematično u tome da imamo apsolutni zastarni rok osoba ne može i ne smije biti doživotno blokirana. To je trauma u kojoj je pogođeno preko 300 tisuća naših građana, ti ljudi imaju djecu, imaju obitelji i sva ta djeca i sve te obitelji su izložene tegobama tih dugova. To znači da je više od milijun osoba u RH izloženo ovoj spirali zla o kojoj smo govorili. Što je tu problematično? Znači zastarni rok od deset godina koji je propisan Zakonom o obveznim odnosima dovoljno je dug rok da bi ovrhovoditelj svoju tražbinu mogao naplatiti, ako je tražbina naplativa. Nužnost unošenja ovakve odredbe Ovršni zakon leži u činjenici da je tražbina koja punih deset godina nije naplaćena da je ona očito nenaplativa. Također ako je ovrhovoditelj prekasno poduzeo radnje za naplatu svoje tražbine zakon mu ne treba pružiti dodatnu zaštitu jer je zbog načela razmjernosti pretežit interes u pružanju zaštite ovršenika i sprečavanju dugotrajne blokade ovršenikovih sredstava imovine. Što je tu sporno drage kolegice i kolege? Nikakve prevare nema. evo došao je kolega Babić prije deset minuta sa amandmanom HDZ-a i iznio ga meni i kolegi Šimiću, mi kažemo to je dobra stvar to treba podržati. I također kolega Grbin sa amandmanom SDP-a. Nikakve prevare nema, pa cijelo jutro pričam ovo, ponovio sam ovo o apsolutnom zastarnom roku sto puta u hrvatskoj sabornici. O kakvoj prevari govorite? Pa da je prevara onda bi šutili do sada pa bismo dali sada ovaj amandman. Ako ćemo ići u korist Hanžekovića, ako ćemo ići u korist odvjetničkih i javnobilježničkih ureda onda ovo nećete podržati. A ja sam očekivao da ćete biti narodni zastupnici. Evo kolega Babić može potvrditi jeli došao sa amandmanom sada HDZ-a i jesmo li ja i kolega Šimić da se s tim slažemo i da to prihvaćamo.
Ne može potvrditi s klupe.
Ma potvrdit će dat će mi repliku.
Ne, ne može potvrditi sada.
Potvrdit će mi replikom. Znači nemojmo nasjedati na ovo. Ako je stvarno to toliki problem, mi ćemo razmisliti, ali mislim da ovom odredbom ćemo odblokirati jedan veliki broj naših građana. Ljudi, odlaze nam mladi u Irsku i druge zemlje, blokirani su im računi, ne mogu se zaposliti nego na crno moraju raditi jer su im blokirani računi. Vjerujte da nema nikakve skrivene namjere, postoji namjera da se pomogne ljudima. Prihvatili smo do jedan amandman Vlade i ti amandmani su unaprijedili zakon i hvala Vladi jer ima stručne službe koje su unaprijedile zakon, stručne službe, ali radile su i stručne službe na ovom prijedlogu zakona to vi dobro znate, gdje su bili sastanci, gdje smo se sastajali i gdje se radilo na zakonu. Nikakve skrivene namjere nema.
Hvala vam lijepa. Evo dobili smo 6 sa gospodinom Buljom replika. Prva replika gospodin Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Grmoja, s ovim na kraju se mogu složiti sa vama i intencijama i mislim da ovo cijelog jutra i cijeli dan pričamo i puna su nam svima usta što mi s ovim želimo napraviti. Međutim ja sam i prilikom nekoliko izlaganja i zadnje ispred kluba spomenuo da o spomenutim amandmanima s kojima sam se ovdje doslovce sada već počeli razbacivati tijekom dana, teško mogu nešto reći dok ne vidim ono što je na papiru, … papiru što to znači. Sada smo dobili jedan dio i zbilja je možda ovaj problematičniji dio vezano za naplatu što će u stavku 4. članka 80.b što će to značiti u konačnici o mogućnosti dobivanja drugih kredita. To je ono što sam rekao i na repliku gospodina Pernara, moramo razmišljati o dalekosežnosti. Kolega Šimić ja sam spomenuo replici odmah na prvotno izlaganje prijedloga ovoga zakona kojeg je kolega Šimić ujutro imao zašto se nije članak 172. dirao, a koji govori o izuzimanju ovrhe a vezano za regrese, božićnice i ostala neoporezive primitke. On je rekao imali ste prvo čitanje mogli ste to, o.k. ja nisam bio tu kada je to bilo to je jasno, ali to me ne opravdava odnosno konkretno mene da, ali možda stranku ne i rekao imali ste vremena da to korigirate. Ovo sada postaje doslovce malo licitacija tko će više napraviti boljitka za naše građane i to nije loše, ali moramo paziti što radimo. Ne možemo na brzaka dolaziti da ne bi napravili još veću štetu. Samo to molim da se razmotri doslovno da budemo odgovorni i da vidimo koje su to dalekosežne posljedice. Nisu odbori raspravljali, nisu provedena savjetovanja duboko se sada već zadire i onaj osnovni prijedlog zakona i tu molim apel svima da stignemo i da to … Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Grmoja pretpostavljam da. Izvolite, odgovor na repliku.
Pa poštovani kolega apsolutno se slažem i ako imate nekakav prijedlog i amandman mi smo spremni ga razmotriti, isto kao što smo kolegama iz SDP-a tu koji su sada također došli as nekim amandmanima rekli da ćemo sve razmotriti. Znači nije nikakav problem, ali nema nikakve skrive namjere i ne transparentnosti. Ako je u prvom izlaganju kada je počelo jutros bilo je nekoliko tanki i odmah nakon toga je bio Miro Šimić u ime predlagatelja i sve ovo što je sada navodno sporno on je o tome govorio. Nemojmo se lagati i varati, recimo istinu nema ništa skriveno, niti ima skrivenih namjera. Ali ima sigurno interesa onih koji vode ovršne postupke po 10, 15 godina. Pa nemojte mi reći ako se u 10 godina kroz nekretnine i kroz ostalo ne može naplatiti tražbina pa neće se ni naplatiti. Ti ljudi će otići iz Hrvatske. Radi se o tome da mi ovdje možemo sa ovim amandmanima to dužničko ropstvo u kojem se nalaze naši građani, o kojem je govorila i predsjednica Republike i budite sigurni ono što je predsjednica Republike poslala u otvorenom pismu premijeru je puno radikalnije nego što mi ovo ovdje predlažemo. Znači kada damo prijedlog zakona onda kažu to je kamilica a onda kada idemo malo više pomoći našim građanima a onda ajde nemojte previše, kako će se naplatiti ovi koji imaju tražbine prema njima. Pa je li im želimo pomoći ili im ne želimo pomoći? Hajmo se dogovoriti ovdje ljudi. Pa nemojmo se zavaravati. Predsjednica je zatražila moratorij, moratorij na ovrhe i sudac Kolakušić kojeg mediji uzdižu. Znači to su puno radikalniji bili zahtjevi. I sada kada mi nađemo nešto što je racionalno a što će ljudima stvarno pomoći e sada mi imamo, ma nemamo skrivene namjere, želimo donijeti zakon [[Upadica Radin: Hvala vam.]] I niti je ovo samo naša zasluga, ovo je zasluga svih zastupnika koji su dali amandmane.
Gospodin Grmoja imati ćete još 5 replika da se nadovezujete. Drugi je gospodin, drugu repliku ima gospodin Šuker.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja, da su se poštovala pravila kako se donose akti u ovom Saboru mi ne bi danas izgubili silne sate rasprave oko nečega što uopće ne treba biti. Dakle vi ste predlagatelj na vaš prijedlog Vlada mora dati svoje mišljenje. I vi ste taj svoj prijedlog sa Vladom usuglasili, Vlada je dala svoje amandmane i došlo se do konačnog prijedloga teksta za drugo čitanje. I analogijom, vi ako ste odlučili ono što ste dogovorili promijeniti vi ste trebali ponoviti postupak. Dakle vi ste jutros, trebali se čuti sa kolegama iz Ministarstva pravosuđa, proslijediti im amandmane i zatražiti njihovo očitovanje o tome jer Vlada taj izmjene o Poslovniku su donešene u pretprošlom sazivu, mora na sjednici se očitovati o amandmanima. I dakle da ste to napravili, ja ne želim ulaziti u meritum stvari, možemo i o tome raspravljati ali ću vam ponoviti ono što sam rekao i do podne. Dakle ovo je zakon koji je prije svega socijalan ali mora nuditi i pravnu sigurnost a to je nešto što je najteže napraviti. I sami ste rekli da jedan dio ovoga zakona su radile stručne službe. I zašto taj amandman niste dali Vladi na stručnim službama i to usuglasili tijekom dana? I prije 3 ili 4 sata kada je kolegica Mrak-Taritaš raspravljala rekli smo vam nađite se sa ljudima iz Ministarstva pravosuđa i usuglasite to. I mislim da ovakve rasprave naprosto ne vode nikuda. Ako mi ujutro krenemo sa nečim i vrlo blizu smo cilja i sada smo na kraju kao … [[Govornik se ne razumije.]] Ali zašto? Samo zbog tvrdoglavosti. Trebali ste dakle bez obzira kolega Grmoja da smo se svi mi ovdje složili vi ste morali imati mišljenje Vlade o tim amandmanima. I zato se trebalo napraviti to i kažem silno vrijeme smo potrošili, po meni totalno bezveze zato što ne želite prihvatiti tehniku kako se donose zakoni u ovom Saboru.
Hvala gospodine Šuker. Ako mi je dozvoljeno samo, zloupotrijebi trenutak, ali međutim u trenutku kada smo mi svi pristali da Vlada može dati amandmana svom prijedlogu koji isti trenutak bez glasanja postaje tijelo zakona u tom trenutku smo pogriješili jer to bi trebalo biti onemogućeno već odavno. … [[Upadica se ne čuje.]] Zapravo, dobro, povlačim što sam rekao. Izvolite gospodine Grmoja, izvolite.
Vlada može tijekom rasprave, ali kada se završi rasprava, Vlada ako predloži amandmane onda mi glasujemo o tome da li ćemo raspravljati o tim amandmanima i onda predsjedavajući da amandman, da li ima rasprave, … [[Govornik se ne razumije.]] i onda takvi amandmani postaju dio teksta. Ali ako Vlada u vrijeme rasprave predloži amandman onda je to sastavni dio.
Dobro. Razgovarati ćemo poslije o tome, neću odavdje. Izvolite gospodine Grmoja.
Ma ništa, poštovani potpredsjedniče, apsolutno ste u pravu, znači i mi smo isto postupili sve u skladu s Poslovnikom. Tijekom rasprave su upućeni amandmani i to je ono što nije sporno. Znači pokazali smo, pokazali smo i to ne možete osporiti maksimalnu uključivost. Svaki amandman koji je išao u korist građana, spomenuo sam ovdje kolegu Babića, smo rado prihvatili. Ono što smo mogli s ministarstvom usuglasiti smo usuglasili i onda nakon toga taj prijedlog zakona je bio javno dostupan svima. To je ono što je usuglašeno, oko čega je postignut konsenzus. I na taj prijedlog zakona kaže javlja se stručna javnost, javlja se javnost općenito, javlja se predsjednica i svi kažu to je dobro, ali to nije dovoljno. Nije dovoljno. I mi u tom duhu i želji predsjednice, stručne javnosti i hrvatske javnosti dajemo prijedloge koji idu u korist građana a onda vi kažete e to nije dogovoreno ili kolega Grbin koji je odvjetnik kaže e to je previše, ja neću moći voditi ovršne postupke 15, 20 godina. Svačiji prijedlog koji je išao u korist hrvatskih građana i koji je doprinio kvaliteti ovog zakona smo mi prihvatili i pokazali apsolutnu uključivost. Ovo što će se sutra donijeti u Hrvatskom saboru nije samo naša zasluga i to treba iskreno reći, to je zasluga i Vlade RH i drugih klubova zastupnika i kluba HDZ-a i kolege Babića i kluba Živog zida i kolege Aleksića i kolege Lovrinovića i kolega iz SDP-a. To su činjenice. Nemojmo se zavaravati, sutra će nas hrvatski građani gledati. I pozivam predsjednicu Republike, pozivam je sa ovog mjesta da gleda sutrašnje glasovanje u Hrvatskom saboru, glasovanje o ovom prijedlogu zakona.
Hvala lijepa. Gospodin Pernar, sljedeća replika. Pernar sljedeća replika, izvolite, Pernar, da vi Pernar, da, jedini.
Htio bih reći da kolega Grmoja je dao jednu zanimljivu opasku, on je rekao ako netko u 10 godina se nije uspio naplatiti jasno je da ta osoba ili izbjegava naplatu ili nema se otkuda naplatiti. Ako izbjegava naplatu izbjegavati će je do sudnjeg dana a ako se nema otkuda naplatiti, neće se naplatiti jedino ako dobije eventualno na lutriji a to je jedan na 13 milijuna šansa. Znači ono što zapravo Nikola Grmoja vama govori i što MOST predlaže jest da se uvedu određeni rokovi tako da se zaustavi to beskonačno gomilanje duga, jer možete vi prestat pričat, ispričavam se. A zašto je to bitno? Bitno je zato, vi ste problem blokiranih pravnih osoba riješili na način da ste ih slali ta poduzeća u likvidaciju. Međutim, fizičke osobe ne možete likvidirat. I ako nema zastarnih rokova, doći će do toga da će se zbog kamatnog utjecaja dug građana koji je danas 40 milijardi kuna, bit će za 5, 10 godina 80, 100, 200, pa ako dužnici mogu živjeti dugo, imaju dug po 100 milijuna kuna, pa gdje će to završiti? Ono što ćete vi imat jest da ćete ako odbijete ovaj prijedlog MOST-a, imat ćete milijarde kuna dugova fizičkih osoba koje će zapravo bit de facto nenaplativi i koji će samo zapravo opterećivati društvo. Stoga pozivam vas da napravite konsenzus, jer ovaj zakon ide u interesu svih nas. ovo nije zakon koji pogoduje nekoj uskoj grupi ljudi. Ovo je zakon koji će pomoći doslovce svima. A uvođenje razumnog zastarnog roka od 10 godina, je po meni apsolutno korektna stvar.
Hvala, hvala gospodine. Imamo jednu povredu Poslovnika, gospodin Hrelja. Morate nam reći oko čega?
Podignuo sam pločicu zbog ove galame, međutim povlačim povredu Poslovnika jer se gospodin Pernar smirio i smirio je ton [[Upadica Radin: Ali vi niste naveli…]] [[Govornik nije uključen.]]
Nema u Poslovniku, onda nemate, a vi ste digli ploči protiv gospodina Pernara da šuti jer inače nema u Poslovniku, nije povreda Poslovnika, jel da? Dobro. Hvala lijepa. Gospodin Žagar, slijedeća, a pardon, pardon. Odgovor na repliku gospodin Grmoja.
Kolega Pernar, apsolutno ste u pravu. Odričem se i klub MOST-a, bilokakve zasluge za ovaj zakon. Bilokakve zasluge. Ovo je zakon sviju nas i svih građana i još jednom pozivam, znači i Predsjednicu Republike koja je uputila otvoreno pismo premijeru da gleda sutra glasovanje o ovom prijedlogu zakona jer ono što mi predlažemo je puno blaže od onoga što je ona zatražila. I vjerujte mi, ovo će pomoči mnogima. Kolega Hrelja, bili smo skupa na presici sa kolegom Aleksićem, gdje je predložio dva zakona koja idu u korist hrvatskih građana i koja će pomoći hrvatskim građanima, ovakav Ovršni zakon će pomoći mnogima. Nemojmo propustiti priliku da im pomognemo, molim vas. Molim vas, nemojmo propustiti priliku.
Hvala lijepa. Slijedeću repliku ima gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grmoja, dakle, prvo da kažem, Sabor nije stručno tijelo, Sabor je političko tijelo. I to sam upozorio i danas, jutros i državnog tajnika gospodina Salapića, sad … [[Govornik se ne razumije.]] kolega Grbin je govorio nešto o tome, da se traži zapravo problemu u zakonu kad govorimo o stručnosti. Ako pitate prosječnog građanina sad na ulici da izađemo van, u to se možemo kladiti, koji je najvažniji problem ovog društva, svi će vam reći problem je pravosuđa. mi imamo pravosuđe koje ne funkcionira. Svi se inače u RH vole pozivati, to još mislim da je ne znam jeli prvi koristio, sjećam se bivšeg Predsjednika Stjepana Mesića, kad je rekao ono neka „institucije rade svoj posao“. Svi vam to kažu, svi optuženi za najteža djela, kaznena djela kažu „neka institucije samo rade svoj posao“. Međutim sad se postavlja pitanje, a dokle da rade institucije taj posao? Ako 10 godina nije dovoljno, da se nešto napravi, pravosuđe nešto odradi, onda ne znam, evo nek se predloži koliko godina treba? 15 godina, 20 godina? Ne vidim u čemu je problem. I ako je Vlada rekla da će uskoro imati novi prijedlog zakona, pa neće ga valjda za 10 godina donositi. Ne vidim uopće šta je sad sporno u ovome dijelu ako kažete da netko mnije riješio 10 godina svoj problem, što je rekao kolega Pernar, kako će ga onda riješiti? Ako on ima od čega platiti, onda pravosuđe to mora napraviti, ako nema od čega platiti, neće nikad to biti naplaćeno [[Upadica Radin: Oprostite, oprostite, ja bi vas molio malo tiše.]] Da još jedanput, mi kao Sabor, zastupnici, moramo donest političku odluku i zato preuzeti odgovornost, drugačije ne ide. Svaka izlika je zapravo onda suvišna.
Hvala lijepa gospodin Žagar. Gospodin Hrelja je opet tražio povredu Poslovnika, vjerojatno opet po istoj… Morate reći točku.
Gospodine potpredsjedniče, možete biti mirni, citirat ću članak Poslovnika 238. omalovažavanje zastupnika [[Upadica Radin: Uvijek isti.]] Zato što je gospodin Žagar rekao da Sabor, a mi smo ovdje članovi izabrani u Hrvatski sabor da mi nismo stručno tijelo. Ovo je vrhovno zakonodavno tijelo RH i ne daj Bože da građani žive sa mislima da smo mi nestručni. Ako je netko nestručan, molim nek si traži savjetnike, nek se osposobljava dodatno na svaki način, ja smatram sebe stručnim barem u jednom do dva područja. Nisam zastupnik opće prakse, ali oprostite, ovo je uvreda za sve saborske zastupnike.
Hvala lijepa. Ne znam vam što odgovoriti. Stručni smo i nestručni u isto vrijeme. Odgovor od gospodina Grmoje.
Poštovani kolega Žagar, sve je bilo dobro do negdje 4 sata. A ništa se promijenilo nije. O istim stvarima pričamo od jutros. I kao što sam rekao, dobro ste rekli, nema te se razloga ispričavat, ovo je politička odluka, hoćemo li zaustaviti odljev mladih iz Hrvatske, hoćemo li pomoći našim ljudima pa možda čak i u tome neki će se smatrati oštećenima. Ali ovdje trebamo gledati što je interes javni, što je interes većine. Peđa Grbin će se možda osjećati oštećen, ali ovdje govorim o interesu većine i ovo je politička odluka. Ako imamo zahtjev javnosti, ako imamo zahtjev stručne javnosti, ako imamo istupe sudaca Trgovačkog suda, ako imamo okrugli stol i otvoreno pismo predsjednice premijeru o čemu mi pričamo? Ovo je tema i ovo je pitanje koje je bitnije od svega što smo posljednjih dana raspravljali u ovom Saboru i to je politička odluka. Hoće li premijer poslušati demografe koji govore također i o ovom problemu ili neće? Hoćemo li mi ovdje poslušati profesore Šterca i Akrapa ili ih nećemo poslušati? To je pitanje koje je upućeno svakom od nas. I svatko od nas će sutra dati odgovor, a ja pozivam osim hrvatske javnosti hrvatsku predsjednicu da gleda glasovanje i da reagira.
Hvala lijepa. Gospodin Babić ima riječ, replika.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Grmoja prozvali ste me nekoliko puta da kažem je li to istina vezano za ovaj amandman koji smo uputili iako je ovaj amandman vama već upućen kao predlagatelju od strane Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Istina je da smo prije pola sata razgovarali o tome iz poštivanja kao vama predlagatelju da bismo mogli uputiti ovaj amandman, a iskoristio sam to pravo po članku 197. Poslovnika Hrvatskog sabora kada to mogu učiniti do samog završetka ove rasprave. To sam rekao radi istine, stvarno radi istine. Ali istina danas nakon razapinjanja gospodina Marića gotovo 7 mjeseci od vaše strane ne stanuje više u vašim redovima i zbog toga mi je jako žao. I ono što se dogodilo prema kolegi Mariću, našemu kolegu ovdje to nije dobro i to je nepravda što se tiče samog MOST-a i gospodina Dobrovića jedna nepravda koja vapi u nebo.
Hvala vam lijepa. Odgovor gospodin Grmoja.
Poštovani kolega Babić, hvala što ste potvrdili ono što sam govorio. A što se tiče, znači vi ste postupili sve u skladu sa Poslovnikom i to je apsolutno u redu i mi smo prihvatili taj vaš amandman i smatramo da je to dobro. Što se tiče ministra Marića jedini čovjek koji je nastradao u ovoj cijeloj priči je Slaven Dobrović. Ja sam izjavio da je Slaven Dobrović napravio možda najkolegijalniji potez prema svom bivšem kolegi, jer nitko više ne priča o meritumu stvari, da je predsjednik Nadzornog odbora bio Zdravko Marić, da je odobrio tu točku, da je čak sjedio tu na sjednici dok se raspravljalo. Znači ništa nije rekao. Donesen je kredit, a svi znamo da je bio upoznat sa izloženosti Leda i Jamnice i Slaven Dobrović je znači rekao da je ovaj raspravljao. I pokazalo se da nije raspravljao. I time je rehabilitirao ministra Marića. I sad više nitko neće raspravljati o meritumu, nego o tome je li Marić raspravljao ili nije raspravljao na Nadzornom odboru. A to je najveći problem za Slavena Dobrovića, a vjerujte mi to jedan od časnijih ljudi koje sam upoznao u politici. I ja sam mu rekao ne znam jel' ti se pametno odmah ispričati. Kaže on, radi sebe se moram ispričati jer je to istina. I otišao i odmah se ispričao.
Da, ali upozorio bih da pričamo o drugoj temi sada. Dobro. Gospodin Bulj, izvolite replika.
Kolega Grmoja, pokušava se okrenuti tema i točno ste locirali problem, da ljudi oni koji kada na referendumu kada je bila definicija braka, kada u ime odbora kažu da građani na referendumu ne mogu promijeniti Ustav što je presedan. Međutim, zaista vjerujem u saborske zastupnike, jer cijelo jutro pričamo, cijeli dan o problemima naših građana, o zahtjevu i predsjednice Republike i demografa koji godinama i hrvatske Vlade koja je sudjelovala u ovim problemima, koji predlažu ekstremnije zakonske izmjene ovoga zakona, čak i novi zakon i to u hitnom postupku jer jednostavno izumire nam 2/3 Hrvatske. Ja bih samo kazao kome smeta ovdje da se hitno riješi, da ljudi koji godinu dana imaju mrtve račune, da im se deblokiraju računi, da im se skinu kamate. Pa tu nitko ne gubi! Tu nitko ne gubi, jer nikad se ti dugovi neće naplatiti. Nikada! A ljudima ćemo dati mogućnost da se to oživi. Amandmane je dao kolega Babić. Kolega Šuker, da se ovo prije rješavalo ovi problemi, malo prije je govorio, da se prije rješavali ovi problemi sigurno danas ne bi govorili o ovome. Zbog građana, zbog građana kolega može li vas dva, alo, kolega Šuker [[Upadica Šuker: Ispričavam se.]] Dajem kolegi Grmoji repliku. Evo na kraju bih samo kazao kolega Grmoja pogodili ste na samom početku da je oko 4 sata krenula ofenziva onih moćnika koji su u biti i upravljali ovim sustavom. Na žalost ove izmjene vjerujem da ovo neće poremetiti jednoglasno glasanje, jednoglasno izmjenu ovoga zakona koji ide na ruku isključivo građanima i obiteljima. Građanima 330000 građana puta četiri člana, to je ogroman broj.
Hvala gospodine Bulj. Hvala, hvala. Bili ste iscrpni, jasni kao i uvijek. Gospodine Grmoja odgovor.
Poštovani potpredsjedniče, kolega Bulj evo ja gledam jedan naslov i baš mi je nekako toplo oko srca. Trenutak kad su se sve stranke u Saboru složile oko iste teme novi su zakon podržali i HDZ i SDP i MOST i Glas i Živi zid i naslov je „Učinimo sve da se sutra usvoji“. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ne, ne, ne kolega Šuker. Od jutros, znači govorimo o ovom amandmanu, od jutros je bila rasprava ovdje. Nismo mi ništa skrivali. Nemojte to raditi, jer to nije istina. Znači … [[Upadica se ne čuje.]] pusti, nemoj Miro, molim te … [[Upadica se ne čuje.]] a nemoj Miro, smiri se, Miro smiri se, molim te, smiri se [[Upadica Radin: Nemojmo molim vas sa klupe, dajte nastavite gospodin Grmoja.]] Znači, ovaj imali smo jedno suglasje i šteta je da to na bilo koji način pokvarimo. Ono što sam želio reći, svi ovi prijedlozi i amandmani koje smo dali mi, koje smo prihvatili od strane oporbe, idu u korist građana, a ništa neće nikakvu štetu učiniti. Ako se netko kolega Šuker ne može naplatiti u 10 godina, pa očito je onda da je taj dug nemoguće naplatiti … [[Upadica se ne čuje.]] to nije sporno [[Upadica Radin: Molim vas nastavite gospodin Grmoja, nastavite, nastavite, molim vas nastavite.]] dobro. Ako nije sporno to, to je gospodin Grbin iznio kao ključni problem. Ako nije to sporno, ne znam gdje je problem, ali možemo sjesti, možemo sjesti i vidjeti gdje je taj problem, za vas kao HDZ. Ono što smo imali od cijeloga jutra, imali smo jedno suglasje, prihvaćanje svih amandmana Vlade, prihvaćanje, evo kolega Babić je potvrdio da nam je došao evo maloprije sa amandmanom kojeg smo prihvatili. Znači o kojem nije govorio tijekom rasprave, mi cijelo jutro pričamo o ovome, on nije čak ni govorio o tome tijekom rasprave, nego je došao, iznio to i evo.
Hvala vam lijepa. Sada će gospodin Salapić govoriti u ime Vlade. Slušajte ga pozorno, pa ona ćemo možda znati što misli Vlada. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče Vlade. Moram intervenirati sada sa mišljenjem koje cijelo jutro pokušavam od jutra, kada je gospodin Šimić završio govor, predočiti vama zastupnicima i zastupnicama. Dakle, gospodin Šimić je jutros kao predlagatelj iznio određene amandmane koji nisu usuglašeni na našim stručnim skupinama, pri dogovoru i nakon što je Vlada prihvatila amandman odnosno, u dogovoru sa vama jer ste ih i vi prihvatili. Da je namjera bila ok i poštena, onda bi gospodin Šimić, odmah jutros, kada je završio svoje izlaganje, dao te amandmane nama. Činjenica je da je on to najavio, nešto pročitao, a u 15,45 dostavio te amandmane sada u Sabor. I vi govorite da je počela hajka protiv prijedloga. Ne, ja cijelo jutro vama ponavljam da se treba usuglasiti do sutra. Niti je tko znao, niti je tko prišao, niti se s kim usuglasio vezano za naše razgovore u Ministarstvu pravosuđa. Dakle, vi ste jutros najavili određene promjene u odnosu na ono što smo razgovarali cijelo vrijeme, ali ne u obliku nikakvih amandmana, nego u obliku toga da vi prihvaćate amandmane koji su bili amandmani gospodina Aleksića, profesora Lovrinovića, ali ste u 15,45 donijeli svoje amandmane koji bitno mijenjaju naš dogovor. Da se dakle vratimo na početak našeg zajedničkog razgovora. Vlada Republike Hrvatske je prihvatila vaš zakonski prijedlog u oblicima i intervencijama sa amandmanima koji ste vi usuglasili sa Vladom i prihvaćeni su. Danas je tijekom jutra najavljeno nešto drugo, a tek ste to popodne predali. Da je sve bilo pripremljeno, da je sve bilo razgovarno kako vi govorite, onda bismo mi te amandmane imali odmah jutros, a ne danas poslijepodne. Sutra očekujete glasovanje i imam cijelo vrijeme osjećaj da želite da se to ne prihvati. A da ste od početka to imali pripremljeno dali biste nam na vrijeme onda. Dakle, mi bismo razgovarali na vrijeme o onome što vi cijeli dan govorite. Ja sam prvi upozorio, dobronamjerno vas, da se treba razgovarati o ovome što je nova činjenica u odnosu na ono o čemu smo razgovarali cijelo vrijeme. Dakle, gospodin Šimić ako je to već imao jutros, zašto to jutros nije odmah dao zastupnicima na stol. Neki su se zastupnici HDZ-a i vladajuće koalicije javljali za raspravu, uvažavajući činjenicu da raspravljaju o onome što je dogovoreno sa vama kao predlagateljem i ono što je Vlada prihvatila. Vlada nije razmatrala ove amandmane koje ste vi danas dali, niti je o tome uopće bilo govora ni na jednom našem zajedničkom sastanku. Sad me demantirajte, ako ja ne govorim, ne, bilo je, sad su se pojavili nove činjenice i okolnosti. Dakle, mi ne znam, bacamo maglu u oči naše javnosti koja nas prati. Ponavljam jasno i glasno Vlada Republike Hrvatske, prihvaća vaš prijedlog zakona. Kako smo usuglasili u Ministarstvu pravosuđa, na način da ste sve amandmane Vlade Republike Hrvatske, prihvatili. Ja sam vas jutros dobronamjerno upozorio, da se o promjenama koje ste tijekom jutra najavili, a tijekom popodneva i službeno dostavili trebalo razgovarati do glasovanja sutra. Niti je tko kontaktirao od vas službeno predlagatelja Vladu, niti ste išta konkretno oko toga napravili, osim što ste nastavili govoriti da je oko svega postignut konsenzus i da smo se o svemu usuglasili da svi zastupnici, svi klubovi jednoglasno podržavaju vaš prijedlog zakona. Dakle, vaš prijedlog zakona u okvirima koje su dogovoreni na stručnim skupinama i ono što je Vlada svojim amandmanima popravila, a vi ste prihvatili, ostaje i dalje ono što je prihvaćeno, a ovo što nije, trebalo je iskomunicirati i razgovarati na način na koji vi kao predlagatelj zakona jako dobro znate koje su vaše poslovniče mogućnosti. I jedno je kada je predlagatelj zakona Vlada Republike Hrvatske, pa postaje sastavni dio zakona, a drugo je ovo što ste vi kao klub zastupnika vas nekolicina predložila i koje je Vlada kao takva prihvatila. Dakle, budimo iskreni i pošteni prema javnosti i svima. Dakle, tu postoji dobra namjera Vlade RH i Ministarstva pravosuđa, ali budite fer mi o ovome nismo razgovarali. Jutros je ovo najavljeno, došlo je sada poslijepodne. Dakle, ja nemam namjeru reći da ovaj zakon ne treba donijeti, da ovaj zakon ne valja. Mi trebamo donijeti zakon koji će biti pravno provediv, koji neće imati nikakve pravne nedoumice i koji neće ugrožavati pravni sustav RH. A to je zadaća svih nas i vas s ove strane i nas s ove strane koji predstavljamo Vladu Republike Hrvatske. Tu nema nikakvih figa u džepu. Hvala lijepa.
Hvala i vama gospodin Salapić. Nemojte otići jer imamo 4 replike. Gospodin Pernar prva replika.
Uvažene dame i gospodo. Činjenica jest da kad sam recimo predao jedan amandman i pokazao kolegi Grmoji, tj. Šimiću, kolega Šimić mi je rekao Ivane, imamo čak i bolje rješenje. I pokazao mi je, ja sam rekao, kolega Šimić svaka čast. Kad je kolega iz HDZ-a dao amandman, kolege iz Mosta su pogledala amandman i rekli ovo je dobra stvar. Kolegi iz SDP-a su dali neki amandman, kolege iz Mosta su rekli dobar. Znači cilj je da zajednički nađemo rješenje i ne vidim zašto Vlada tvrdi sada da je stavljena pred gotov čin itd. Kad se donosio zakon za Agrokor zakon se donio za četiri dana, kada se donosio zakon za RBA zadruge što se napravilo, prošao je oba čitanja, trebao je ići na glasanje odjedanput Vlada kaže sada više ne može. Zašto? Zato jer se nekad dogodi da određene stvari shvatite u zadnji tren, znači shvatite ih relativno kasno. Međutim mi imamo vremena, mi sutra možemo imati glasanje u tri popodne, Vlada već zna koji su to amandmani, ima vremena sutra do tri popodne da kaže jeli što sporno ili nije. Znači ovdje se ne može reći da je Vlada pred gotovim činom, mogu satima pravnici to sutra proučavati i gledati. I mislim da je ovdje veći problem u suštini zakona, meritumu zakona nego u proceduri. A ovaj prijedlog je stvarno hvale vrijedan i to je kao da ja sada kažem neću podržati zakon jer ga je Most predložio. Zašto bi to napravio? Zakon je za građane i radi građana, a neće ga donijeti Most donijet ćemo ga svi zajedno i svi zajedno ćemo ga napraviti. Hvala.
Hvala gospodine Pernar. Gospodin Šimić.
Poštovani gospodine Salapiću. Na svu sreću kod sebe ima govor koji sam pripremao za danas i čitao sam ga pa ću samo reći jedu ili dvije rečenice. Prilikom svog izlaganja rekao sam sljedeće u sljedećih nekoliko rečenica osvrnut ću se na amandmane koje ćemo sami predložiti i one drugih zastupnika ili klubova koji su nam u ovom trenutku poznati, a čiji sadržaj namjeravamo prihvatiti. Nakon toga sam naveo da ćemo predložiti amandmane da se kod onih računa s kojih se ništa kroz godinu dana nije skinulo ti računi odblokiraju. Naveo sam ovdje i zastaru i naveo sam ovaj dio koji se odnosi na nemogućnost ovrhe nekretnine ukoliko je iznos u većini glavnice isplaćen. Zašto mi u tom trenutku nismo imali pripremljene amandmane baš iz ovog razloga koji ovdje piše da ću se osvrnuti na amandmane koji su nam u ovom trenutku poznati. Danas su dolazili amandmani i drugih kolega, ja sam i u svom izlaganju rekao da će naši amandmani sadržavati pojedine amandmane i drugih kolega pa ćemo ih iz formalnih razloga odbijati odnosno navesti da ih prihvaćamo kroz naše amandmane. Zbog toga smo čekali da taj tekst možemo kompletirati do kraja s onim što smo dobili do tri sata. Ali vrlo jasno već ujutro sam rekao što će sadržavati Most-ovi amandmani i oni to baš to sadržavaju. Što se tiče usuglašavanja sa Ministarstvom pravosuđa kako sam rekao i ranije mi smo zaista vodili razgovore sa Ministarstvom pravosuđa i raspravljali o prijedlozima amandmana i kolege Aleksića i kolege Lovrinovića. Htjeli smo čuti što Ministarstvo pravosuđa o tome misli, ali Ministarstvo pravosuđa nije predlagatelj u ovom slučaju. U ovom slučaju smo mi predlagatelj i niti u jednom trenutku u tim našim razgovorima mi nismo rekli nama je neprihvatljiv amandman kolege Aleksića. Vi ste bili tamo, znate da to nismo ni u jednom trenutku rekli. Mi smo jučer održali sjednicu kluba utvrdili što nam je prihvatljivo i to danas branimo za ovom sabornicom i pozivamo sve da nas u tome podrže.
Hvala lijepa. Gospodin Sinčić sljedeća replika. Hoćete odgovoriti sada? dobro.
Kolega Šimić, vi kao predlagatelj ali kao zastupnik poznamo se jako dobro, vaša politička procjena je vaša na koji način ćete prezentirati ono što smo mi razgovarali u Ministarstvu pravosuđa i ja te detalje sada zbog opravdanih razloga neću govoriti. Ja sam siguran i ponavljam ovdje pred vama svima da mi ova pitanja koja ste vi jutros najavili djelomično u vašem govoru, ali ne kao amandman nego kao vaše izlaganje u ime predlagatelja. Službeno, amandman je došao sada poslijepodne. Dakle vraćam se na ono što smo razgovarali, usuglasili smo sve da je ovaj konačni tekst zakona ostao onako kako smo razgovarali u Ministarstvu pravosuđa, da je ostao u okvirima amandmana koje je donijela Vlada RH u dogovoru sa vama kao predlagateljem ne bi bilo potrebe za ovolikim čekanjem od 6, 7 sati da vi te amandmane predate ako smo mi o tome razgovarali. Mi o tome nismo razgovarali. Ja vas samo molim, a to je zbog javnosti jako važno Vlada RH prihvatila je vaš prijedlog zakona u okvirima kako je ono predloženo i dogovoreno sa vama. Vi ste jutros pročitali najavili neke nove amandmane i ja sam vas tada pozvao da se oko toga treba izkonzultirati do sutra jer oni nisu bili predmet sjednice Vlade RH niti naših zajedničkih razgovora. Dakle zastupnici koji su govorili i podržavali prijedlog zakona, vraćam se ponovo na isto, govorili su o ovome što je Vlada svojim amandmanima uredila skupa sa vama, nomotehnički i djelomično u nekim člancima se interveniralo i tehnički. Ovo što vi sada govorite dakle ne bih prejudicirao način vaše političke promidžbe ili način na koji želite prezentirati vaš zakon ni vaše namjere, ne sumnjam ja u vaše dobre namjere nego politička taktika koju vi sada vodite, vi ste ovaj zakon predložili kao dio Vlade, više vi to niste, sada ste oporba. Ovo je prvi puta dakle predlagatelj zakona je oporba i da Vlada daje amandmane na prijedlog oporbe i koje Vlada prihvaća, vi to sve jako dobro znate. O političkoj povijesti i procedurama rada u Saboru ne trebamo govoriti, ja vam govorim iskreno nismo izkonzultirali izdefinirali pravne posljedice amandmana koje ste sada, danas popodne dali.
Hvala lijepa. Sada gospodin Sinčić ima repliku.
Hvala predsjedavajući. Evo ako je istina ovo što je rekao gospodin Salapić predstavnik Vlade, onda netko ovdje sabotira proceduru. Molim vas sve nas ovdje i predstavnike Vlade da se ne igramo sa sudbinama dužnika, neka predlagač zakona smjesta iz ovih stopa ide se naći sa predstavnicima Vlade da se riješe ovi proceduralni problemi ako postoje i ako je točno ovo što je rečeno. Molim vas, osjetljiva je tema, ne smije se dozvoliti da ovo sutra propadne, da sadržaj propadne zbog forme. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Grmoja. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, imali ste repliku prije. Hoćete repliku ili hoćete direktno raspravu. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite, imate raspravu gospodine Grmoja. Kao pojedinačna rasprava nastupa gospodin Grmoja.
Pa evo, sada nakon ovoga što je izneseno i od strane državnog tajnika, kolege Šimića, evo kolege Sinčića, apsolutno je jasno da nema nikakvih problema oko ovih amandmana. Oni su jutros bili, sada se samo možemo pozivati na nekakvu proceduru ali i procedura je ispoštivana. Jer mi smo predlagatelji zakona i mi smo čak uvažili i Vladine amandmane i onda sve one amandmane za koje smo smatrali da su dobri smo ih prihvatili. Isto tako, znači dali smo svoje amandmane. Ja bih volio, vi ste državni tajnik, vi ste stručna osoba, evo kolega Žagar je rekao da mi ovdje nismo stručno tijelo, ja bih volio da kažete koji amandman, evo sada ih imate, koji amandman je problematičan? Koji amandman ne ide u korist naših građana? To bih volio čuti pa ćemo onda i razgovarati. Mi želimo da ovaj zakon prođe. Nije istina ovo što je kolega Grbin govorio mi želimo da ne prođe. Pa šta imamo od toga da vičemo nije zakon prošao? Idemo pomoći ljudima i tu se slažem sa kolegom Sinčićem. Ali hajmo vidjeti koji je problem, koji, evo gospodin Grbin je iznio primjedbu na ovih 10 godina, ja se sa time apsolutno ne slažem. I evo nitko nije iznio racionalan argument zašto bi kolega Grbin bio u pravu. Pitamo sam kolegu Šukera je li to problem, on kaže nije to problem, problem je procedura. Stavak 5., ovako molio bih da sada, evo kolega Šuker, vi meni replicirate, iznesete točno, nemojte govoriti članak, stavak nego kažite što je konkretno problem, molim vas to, radi hrvatskih građana i radi znači javnosti i radi svih onih koji su blokirani koji odlaze iz Hrvatske. Recite koji je problem. Mi ovo želimo riješiti, želimo riješiti kompromisom i konsenzusom. Ali sigurno ono što neću dopustiti da netko iz nekakvih partikularnih interesa, netko zato što ga pritišću određeni lobiji kaže da nešto ne može ići iako nema niti jedan racionalan argument. Molim vas da mi replicirate i da kažete u čemu je problem i vrlo rado ćemo sjesti i razgovarati o tome.
Hvala lijepa. Imamo tri, i Sladoljev isto, dobro imamo 4 replike. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, da. Prva gospođa Lukačić.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Grmoja, ja sam kada je vaš amandman došao na klupe, ja moram priznati da sam se vrlo nekako neugodno iznenadila stavkom 4. u ovom amandmanu kojim mijenjate članak 15. a to je, ja ga neću čitati da ne gubim puno vremena, to je razlog zbog kojeg se ne može podnijeti ovrha na jedinoj nekretnini. Dakle ako je netko otplatio glavnicu, tada se ne može podnijeti ovrha a ako je netko znači nije otplatio tada će se ovrha moći podnijeti. Od ovih 300 i nešto tisuća blokiranih ljudi danas u Hrvatskoj da li vi imate podatak koliko je stambenih kredita i koliko je od tih stambenih kredita, koliko je ljudi otplatilo glavnice? Ja vam moram reći da u ovom trenutku znam jako puno ljudi koji jako teško žive i jedva otplaćuju svoj kredit, godinama ga otplaćuju i još uvijek nisu otplatili glavnicu. Da se ne daj Bože ne moraju ostati bez posla, da se samo ne daj Bože razbole i ne mogu više radi, glavnicu otplatili nisu, ostadoše oni bez svog stana ili kuće. Kako ćete ih spasiti? Ja iz ovoga ne vidim? Iz ovoga je vrlo jasno da netko tko glavnicu otplatio nije da se njemu može sjesti, može podići ovrha na jedinu nekretninu a onaj tko je glavnicu otplatio da se njemu ne može. I ja to evo sada ne razumijem, objasnite, hvala.
… [[Govornik nije uključen.]]
Draga kolegice ja mislim da ovaj amandman uopće nije problematičan i da upravo ide u korist naših građana. Znači radi se o tome ako ste vi nešto kroz rate, ako ste vi sve ono što ste otplaćivali, ako ste otplatili glavnicu, znači to je pravedno, ako ste otplatili glavnicu a ostalo, iznos, iznos … … [[Upadica se ne čuje.]] Kolegice možete li me pustiti samo da objasnim, iznos koji ste otplatili, znači i kamate i sve, iznos koji ste vi otplatili ako je u visini glavnice tada se ne može provesti ovrha jedine nekretnine. Je li vam jasno? … [[Upadica se ne čuje.]] Što, što, kako mislite? Molim samo čas.
Ne, molim vas, pustite gospodina Grmoju. Gospodine Šuker imate repliku poslije, imate repliku, gospodin Šuker imate repliku.
Kolegice, imate pravo na repliku. Ovako, za druge ljude koji nisu obuhvaćeni ovom mjerom postoje druge mjere i amandmani ali ovo je ono što je pravedno. Ako je netko vračajući kredit vratio glavnicu, zamislite kakva je to frustracija, znate da ste banci vratili ono što ste digli, vi ste im to vratili i oni vam uzimaju nekretninu nakon toga. Ovo je pravedna mjera, ovo je pravedna mjera kolegice. … [[Upadica se ne čuje.]] U čemu je problem? … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ja ne razumijem što govorite.
Hvala lijepa. Ali ako smijem samo jednu malu stvar, opet zloupotrebljavajući na trenutak ali dobro namjerno, ja znam, moj kredit kako izgleda, ja plaćam i glavnicu i interese zajedno. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Gospodin Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Grmoja, evo biti će prilike i u odgovoru na moju repliku da pojasnite neke stvari. Samo da kratko kažem još jedanput i stojim pri tome stavu, dakle Hrvatski sabor donosi političke odluke. Vi ste sad ponovno ponovili moje riječi stručno tijelo, bila je i povreda Poslovnika gospodina Hrelje, kad kažemo stručno tijelo mislim da Sabor nije povjerenstvo u kojem sjede stručni ljudi koje bi trebali donest ovu i onu odluku. Ali naravno ne smatram da Sabor ne donosi stručne odluke. I u tom smislu isto tako kažem da ovdje u Saboru sigurno sjede stručni ljudi. Nisam to mislio da ne sjede stručni ljudi, stručni ljudi svako iz svog područja, i vjerujem da svi prijedlozi koji dolaze su pripremljeni stručni. I zato kažem još jedanput, ako sam nekoga uvrijedio, nije mi to bila namjera, samo želim naglasiti Sabor nije povjerenstvo, nije to sad mi smo poslali samo, donest neke odluke koje su čisto tiču struke. A imate sad priliku da i pojasnite možda neke stvari koje ste htjeli.
Odgovor gospodin Grmoja.
Čisto da onda preko ove vaše replike objasnim o čemu se ovdje radi, pročitat ću: „Na nekretnini koja je jedina stambena nekretnina ovršeniku i koja je pod založnim pravom zbog Ugovora o kreditu, založni vjerovnik, kreditor, niti njegov slijednik, zastupnik ili preuzimatelj potraživanja ne može pokrenuti ovrhu ako je po tom istom Ugovoru o kreditu, kreditor ili od njega ovlaštena osoba primio iznos koji odgovora visini glavnice iz Ugovora o kreditu. Ukupni iznos koji je kreditor primio u smislu odredbe stavka 4., uračunavaju se svi novčani iznosi ili druga davanja koja je primio kreditor ili od njega ovlaštena osoba od korisnika kredita ili treće osobe a da su plaćani po Ugovoru o kreditu bez obzira odnose li se na otplatu glavnice, kamata ili bilokakvih drugih troškova koje je kreditor naplatio.“ Mislim da je sada jasno o čemu se radi, evo. grmoja
Idemo dalje, i sada je gospodin Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, prije pet sati sam rekao kad sam replicirao kolegici Mrak-Taritaš, i opet ću vam reć. Zašto niste išli poštivali proceduru? Dakle, morali ste sjesti s Vladom, dogovorit ovo. Druga stvar [[Upadica Grmoja: To nije procedura.]] Nije procedura? Onda od nas neko nešto ne zna. Kolega Grmoja, u onom trenutku kad ste dogovorili tekst s nekim, a to je Vlada koja daje mišljenje i ako ste vi taj integralni tekst promijenili sa amandmanom, vi morate zatražiti suglasje Vlade ponovo, ali tu ćemo stat. Vi pričate svoje, ja svoje. A znate što ću vam reći? Stavak 4., stavak 5. Nijedan mladi čovjek neće dobiti više kredit u Hrvatskoj ako mu roditelji ili neko drugi ne da hipoteku. Vi ovdje, samo malo, ja vas lijepo molim, ja poštujem da vi sve znate, a da mi ništa ne znamo, ali dozvolite da kažemo svoje mišljenje koje će biti u zapisniku ovoga i dozvolite da neko nešto ipak zna i da je neko nešto u životu radio. Vi sa ovom odredbom stavka 4. i 5. ste zabetonirali da nijedan mladi čovjek u Hrvatskoj neće moći dobit kredit za bilo šta ako mu roditelji ili neko drugi ne da hipoteku. Jel ko će vama dati kredit ako već unaprijed zna da neće moći naplatiti kamate? Slušajte, kolega. Vi morate shvatit da je novac roba ko i sve drugo. I da ima svoju cijenu. I sviđalo se to nekome ili ne sviđalo. Ja nikada u ovom visokom Domu nisam govorio populistički nego sam govorio u korist, bar mislim da sam govorio u korist, možda sam bio u krivu, ali tako želim i sad. Ne želim povest o populizmu. Ja vam već 5 sati govorim, dajte se dogovorite s Vladom, ne vi uporno bježite od toga da vama Vlada treba dati mišljenje na ovaj amandman. Ali Sabor ga ne može poslovnički izglasat dok Vlada ne da mišljenje. Vi možete pričat što god hoćete, pa gledajte, vi možete svašta.
Hvala, hvala, hvala lijepa. Odgovor gospodin Grmoja.
Kolega Šuker, ja ne znam sve, ne znam puno toga, ali apsolutno poslovnički niste u pravu. Znači poslovnički, ne, mi možemo amandmane dati znači i sutra. Možemo i sutra dati, znači poslovnički niste u pravu. A što se tiče ovoga, ne radi se o tome da netko neće vraćati kredit i banka mu neće dati kredit, ovdje se radi samo o tome da se ne može ovršiti nekretnina ako je čovjek otplatio znači glavnicu, da se ne može ovršiti nekretnina. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Razumijem vrlo dobro. Vrlo dobro razumijem. I banka će sigurno dati kredit.
Dobro. Sad prije nego što dajem gospodinu, ali morate priznati da je to jedan od malo zakona u ovom Saboru gdje se vrši rasprava, a ne gdje se napada jedan drugoga. Ipak se vrši neka rasprava. Izvolite gospodin Bulj, povreda Poslovnika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Šuker je povrijedio članak 238. stavak 5., jer je činjenica da amandmani koji su dali i klubovi HDZ-a i MOST-a i Vlade, da su svi po Poslovniku. Jer je predlagatelj u ovome slučaju, MOST nezavisnih lista a to je u ovome slučaju najbitnije. Znači, govori u najmanju ruku, ne bi želio sad teške riječi, ali nije istina da nisu amandmani po Poslovniku, svi ovi amandmani su po Poslovniku i očekujemo da svi zajedno kao šta je MOST, kao predlagatelj prihvatio Vladine amandmane, kao što je prihvatio HDZ-ove amandmane, kao što je prihvatio i dogovor je sa Živim zidom, sa gospodinom Aleksićem, Lovrinovićem, da svi zajedno u interesu građana ne kompliciramo stvari nego jednostavno da se prihvate ovo što treba, od zaštite jedne nekretnine do deblokiranja naših građana koji imaju po 10 godina svoje račune blokirane, doživotno, tj. koji su blokadom [[Upadica Radin: Što ste rekli koji je to članak Poslovnika, nisam čuo?]] Znači 238., stavak 5., gdje se znali omalovažava zastupnike jer je po proceduri, ovdje je… [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica Radin: Baš omalovažavanje, dobro.]] Pa kako ne? Pa ne može kazati na ovoj bitnoj temi da nisu amandmani MOST-a nezavisnih lista kao predlagatelja da nisu u skladu sa procedurom dok traje rasprava. PA mislim to je jasno ko dan, gospodin Šuker.
Hvala, hvala lijepa. Gospodin Šuker je tražio također povredu Poslovnika.
Zbog istine. Članak 238., ja uopće nisam rekao… … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] 238., stavak 5. Ja uopće nisam rekao da amandmani nisu podneseni u skladu sa Poslovnikom. Ja vas lijepo molim, kolega Bulj. Dakle, ja sam samo rekao da vi kao predlagatelj ste izmijenili integralni tekst koji ste usuglasili sa Vladom i Vlada mora dati svoje mišljenje na to. Ja sam govorio o tome, svi amandmani su podneseni sukladno Poslovniku. Međutim, ja znam da su neke kolege sve znaju pa se smiju, ali ni jedan akt u ovaj Visoki dom koji nije predlagatelj Vlada ne može doći na raspravu bez da Vlada o njemu da mišljenje. Prema tome u onom trenutku kad ste predali, amandmanom izmijenili integralni tekst trebali ste sa Vladom to pokušati usuglasiti, dobit mišljenje.
Hvala vam lijepa. Gospodin [[Upadica Šuker: Mi smo to sa Vladom usuglasili. Vlada je dala amandmane sukladno Poslovniku nakon prvog čitanja.]] Može. Hvala lijepa. Gospodin Sladoljev, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani zastupniče Grmoja. Ovo je jedan od zakona u kojem bi mi svi trebali svoja zanimanja koja smo svi imali prije nego što smo postali saborski zastupnici ostaviti po strani. Dakle, ima zakona u koje mi ulažemo svoje stručno znanje, na primjer u obrazovanju, onda kad ja govorim ili drugi kolege koji su profesori govore iz pozicije profesora. Ali ovdje su neki zastupnici govorili kao odvjetnici, a ne kao narodni zastupnici i to je sukus svega. Dakle, ni jedan zakon, pa ni ovaj zakon nije savršen. Ovim zakonom neki ljudi neće dobro proći. Jedni od tih su i odvjetnici i javni bilježnici i to. Međutim sukus svega je da ovaj zakon većini građana koji su blokirani, ovršeni pomažu, nekima odmažu, ali da su neki zastupnici ovdje nastupili iz pozicije svog zanimanja, a ne narodnog zastupnika kojih je građanin birao.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku. Izvolite gospodine Varda, povreda Poslovnika.
Gospodine potpredsjedniče, članak 201. stavak 1. članak 202. stavak 4. Uz se dobre namjere ja ću sigurno glasovat za zakon sa svim amandmanima pod saznanjem da može doći do ocjene ustavnosti, da se razumijemo. Ako se bavimo populizmom i ako ovo je populizam što ja tvrdim da nije jer ide u dobrobit svih građana, onda sam ja se spreman izložiti tom riziku. Ali u članku 201. se kaže: „O amandmanima se izjašnjavaju predlagatelj, te Vlada ako nije predlagatelj zakona.“ Znači o amandmanima koji su podneseni u tijeku rasprave. Dakle i ovima danas. I članak 202. stavak 4. ako podnositelj amandmana, jel' to to, samo da vidim. Ako konačni prijedlog zakona nije podnijela Vlada o amandmanu s kojim se nije suglasila Vlada glasuje se odvojeno. Ja samo upozoravam predlagatelja na proceduru, jer zbog procedure, kršenja procedure može nam pasti zakon na Ustavnom sudu.
Sada je dosta jasno, mislim kako se može Sabor odnositi prema amandmanima, to je jasno. Jel' da? Znači, ako neće biti, ako sam dobro shvatio, ako nećemo imat mišljenje Vlade, ako neće bit vremena onda će se glasati pojedinačno … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Da, o amandmanima o kojima se nije usuglasila Vlada glasat će se odvojeno. Dobro, odgovor na repliku gospodin Grmoja. Gospodin Grmoja imate odgovor na repliku gospodina Sladoljeva, ne na povredu Poslovnika. Na odgovor gospodina Sladoljeva. Izvolite.
Tako je, tako je. Ne, ne, odgovaram ja, jasno je. Ma kolega Sladoljev apsolutno ste u pravu. Ja ne znam čemu ovakva strka sada u popodnevne sate. Do jutros, odnosno kroz cijeli dan je sve bilo u redu, bili su jasni amandmani i namjere MOST-a i ostalih zastupnika. Vlada se ima priliku očitovati i u jutro. Znači, nikakav problem nije. I evo može se sada Vlada očitovati o ovim amandmanima, znači nikakvih nema razloga za ne znam pozivanje nekakve proceduralne stvari. Ništa nije problematično. Kolega Šuker, nema razloga da se nervirate. Moramo znači naći i pronaći način kako pomoći našim najugroženijim građanima. Svi ovi amandmani i prijedlozi koje smo mi ovdje dali i koji su dali drugi klubovi zastupnika će pomoći našim građanima. Nemojte dopustiti da se više premijer ili bilo tko hvali sa padom broja nezaposlenih, a da istovremeno Njemačka govori koliko nam je ljudi tamo otišlo. Moramo to kolega Šuker i sve druge drage kolege zaustaviti. I ja mislim da ovdje imamo dovoljno i razuma i dovoljno strpljivosti i dovoljno želje da idemo u tom smjeru. I mislim da je to pokazala rasprava, tako da kolega Sladoljev mislim da neće biti nikakvih problema.
Da, s time da ja bih htio podsjetiti, tu se mora razjasniti stvari. T ne interpretira se ovo što je rekao gospodin Varda vidi na isti način. Članak 202. predzadnji pasos: „Ako konačni prijedlog zakona nije podnijela Vlada, o amandmanu s kojim se nije suglasila Vlada glasuje odvojeno“. Tu ostaje problem što znači sa amandmanom sa kojim se Vlada nije suglasila. Ona se nije suglasila zato što nije imala prilike zbog vremena i nije se suglasila zato što je bila protiv, zato što je bila protiv. U svakom slučaju, od tim amandmanima sutra se glasa odvojeno. To je vrlo jasno, a onda se glasa o zakonu. Znači predlagatelj ne može reći ovi su amandmani u tijelu zakona ako se Vlada nije usuglasila, nego se o njima glasa odvojeno. To kaže Poslovnik ako ja dobro razumijem Poslovnik. Idemo dalje. Ako netko ima, ako netko želi tražiti nek' traži povredu Poslovnika pa ćemo ga slušati. Ne? Dobro. Idemo dalje. Gospodin Stjepan Čuraj. Gospodin Podolnjak. Članak?
… [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Čekajte, najprije uključite mikrofon tako da čujemo i mi. Evo ga.
Ispričavam se. S obzirom na ovaj sporni momenat, zamislite sljedeću situaciju vrlo je jednostavna, da je tekst ovih amandmana predložio bilo koji zastupnik u Hrvatskom saboru upravo taj isti tekst koji je MOST ugradio u konačni prijedlog. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ali gledajte da ga je bilo koji zastupnik predložio točno ta 3 amandmana, a Vlada se u pravilu nije očitovala o svim amandmanima koji su se javili tijekom rasprave. Ali, činjenica da bi Vlada sutra ujutro se morala o tome izjasniti, jel tako, da je njen zakon, ona bi se izjašnjavala sutra ujutro prije glasovanja, morala bi zauzeti stav. To upravo tražimo i mi … [[Upadica se ne čuje.]] da Vlada nema razloga, da sutra ne zauzme stav temeljem današnje rasprave, amandmana koji su po njih, dakle, postoji vrijeme moguće da sutra Vlada konzultira svoju pravnu službu [[Upadica Radin: Hvala lijepa, hvala, hvala, hvala, hvala, dakle, vrijeme je isteklo, vrijeme.]] dakle, oni se mogu očitovati.
Vrijeme je isteklo. Gospodin Čuraj … [[Upadica se ne čuje.]] gospodin molim vas, gospodin Čuraj, kao pojedinačna rasprava. Izvolite. Dajte molim vas, to je, u svakom slučaju sve što pričamo je zanimljivo, pa slušajmo onda. Mikrofon.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Da, jedna od mojih stvari o kojoj sam htio raspravljati je ova pravna forma u kojoj ne može amandman postati sastavni dio prijedloga zakona, odnosno izmjene zakona, ako nije Vlada predlagatelj, to je apsolutno jasno. No, idemo mi dalje. Puno stvari od kako sam se prijavio se izgleda promijenilo, pa ću ja onda i sukladno tome, svoje izlaganje prilagoditi, naime, popodne smo svjedoci a i sudionici jedne inflacije amandmana, koja mislim da je nekako hotimično ili nehotimično predložila jednu svoju licitaciju podilaženja građanima i sada moje pitanje je zapravo, ne pitanje nego rasprava je ukoliko zbilja smo sad svjedoci da imamo desetke i desetke novih amandmana, koji odjedanput se svi slažu, onda možda ni konačni prijedlog baš nije bio sasvim dobar, odnosno mogao je biti puno bolji, amo tako reći. Mislim da se svi slažemo da tu nema spora. Neke od stvari koje sam ja u izlaganju govorio i odmah kada je gospodin Šimić imao prvotno ujutro izlaganje, koje nisu obuhvaćeni ovim izmjenama, znači ne mogu se dirati, već spomenuti članak 172. Ovršnog zakona, ne ovog … [[Govornik se ne razumije.]] nego Ovršnog zakona koji govori o izuzimanju ovrhe, neoporezivih primitaka, regresa, božićnica i svega ostalog, ne možemo mijenjati, moramo čekati nove prijedloge ili novi zakon. Također, na odboru sam isto raspravljao vezano za zaštitom prilikom prve ovrhe. Prve ovrhe, prve zahtjeva za blokadom pod svim transakcijskim računima, to nije obuhvaćeno. Dakle, mi danas imamo situaciju da ljudi koji ni ne znaju da se protiv njih vodi ovršni postupak, odjedanput se iznenade kad im sjede plaća, odu podignuti plaću, dobar dio iznosa je otišao u blokadu i oni ostaju zapravo bez novaca, jer se tada ne uspostavlja još onaj mjera od 2/3, odnosno, 3/4 plaće. Također mi imamo tu i određene dijelove zakona koji govore o naknadama za troškove provedbe ovrhe, ovrhovoditeljima, odnosno, ovlaštenim komisionarima. Te čak naknade sud ne priznaje u nekim dijelovima, iako po zakonu bi trebali. Imamo i predstavke na osnovu temu. Znači to su neke stvari koje će trebati još razrađivati i raditi. Dakle, to samo govori da imati ćemo još posla oko ovog zakona. Jer ono što je bitno i ono što bi sad svakako volio iskoristi priliku vezno je za ovaj amandman koji je stigao. Naime, u onome prvotnom prijedlogu, članka 80. b) kod članaka 15. izmjena, je navelo se da će, sud će odbaciti kao nedopušten prijedlog za ovrhu na nekretnini fizičke osobe. U ovom novom amandmanu, taj je pojam fizičke osobe je ispušten. Naravno, imali smo tu upita vezano šta će obrtnici, da li oni kako god ili ne. A u ovom prijedlogu je sad taj famozni stavak 4. i stavak 5. članka novoga 80. b) koji govori na nekretnini koja je jedina stambena nekretnina ovršeniku i koja pod založnim pravom zbog ugovora o kreditu, založni vjerovnik … [[Govornik se ne razumije.]] itd. ne mogu poduzeti ovrhu ako je ona isplaćena u ukupnoj kamati i glavnice, što je dobra stvar zapravo. Načelno mogu se složiti s tim, ovako, samo načelno. Ali šta se tu događa? Prvo, ovdje se govori o kreditu, ne govori se o stambenom kreditu. Znači mi u konačnici možemo imati situaciju koju obrtnik digne kredit, za obrtna sredstva, koja iskoristi na način kako on iskoristi, dođe do trenutka kad je ukupno sa kamatama i glavnicom otplatio prvotni iznos, jer naravno novac ima svoju vrijednost, vrijednost novca nije jedan za jedan, nego novac je uvijek kamata. To je vrijednost novca kao neke robe koju tržimo i posuđujemo. Što god. I ono jednostavno prestane. I taj obrt, ode u blokadu, banka ne može uzeti nekretninu, što ćemo tu dalje, on je novce prebacio, negdje radio šta god znam, to je neki zrakoprazni vakuum koji nije ovdje riješen. Naravno da je onaj još veći rizik koji su tu kolege izjasnili što se ne smijemo dovesti, što sam danas i ranije u raspravi govorio, da ne bi otežali svim daljnjim generacijama upravo podizanjem stambenog kredita, na način da njihova ta novostečena nekretnina bude zalog. Jer mi ne možemo, barem ne vidim nikakvo zakonsko pravo, na osnovu natjerati nekoga, bila to banka, zadruga ili privatna osoba da daje nekom kredit mimo svog interesa. To moramo biti jasni. I zato kažem da naravno da se ide u dobrom smjeru, da se dobro hoće to uopće nitko ne spori. Kažu oni da je put do pakla popločen dobrim namjerama. Pa ne mora ni to biti. Ali moramo gledati dalekosežnije. Moramo zbilja ovo malo možda bolje proučiti, jer ovo samo evo što sam ja ovdje upio iz klupa proučiti kad je stiglo … [[Govornik se ne razumije.]] otvara neka pitanja. Možda ćete mi uspjeti odgovoriti, možda ću biti zadovoljan, ali to ovdje kao nekom, koji se, i razumije u neke pravne stvari, bome ne vidim da je to decidirano tako. Jer je dobra stvar, kad gledamo, da su puno ljudi zbog promjene tečaja, prije svega zbog promjene tečaja, pa onda i zbog promjenjive kamate na kraju isplatili da su puno vraćali, vraćali i vratili više, a nisu ni do pola glavnice došli. I to je zbilja strašno. Ja osobno sam imao takav kredit za auto, od 2006. gdje sam ja njega otplatio 2, 10, 15% više od onog što je ugovorno bilo početno kako treba i na kraju sam vratio kredit sa trećinom iznosa, zatvorio, nisam uopće došao ni do trećine glavnice jeli bio franci, jesu bile kamate ili sve ovo što čujemo danas i to je intencija i to trebamo paziti da se ne događa. Ali to bojim se da na ovakav način možda se neće uspjeti napraviti. Sada su neke druge stvari, to možda drugi zakoni se odnose na to. I ja kažem da treba o tome razmišljati. Naravno kada gledamo nešta nešto je pravedno, ali trebamo gledati da li je to provedivo i da li će to imati neki daljnji utjecaj na neke druge ne samo zakone, nego govorimo prije svega na druge mogućnosti naših građana koji nemaju sada nikakve ovrhe i koji može se budu htjeli kreditno zadužiti da riješe stambeno pitanje. To je ono što je ključ ovdje. Kažem još je amandmana bilo govora, sada ovdje kažete da ste najavili kolega Sinčić, kolega Pernar su najavili svoje amandmane, kolega Aleksić nešto je predo, ja sada iskreno više sam zaboravio o čemu su oni pričali. Znači cijeli dan sam ovdje od svega ovoga ja ne mogu sada točno reći što su oni, što je tu unešeno od njihovih predlagatelja, dok ne dobijem papir neću znati. Bojim se da smo ušli u taj vremenski sada rok već je i popodne prošle da sigurno neke stvari možemo ostaviti da popravimo i sigurno neke stvari trebaju biti promijenjene i tu se svi možemo složiti. Samo način, model ajmo da budemo svi zadovoljni da prije svega građani budu zadovoljni jer ovo radimo zbog njih, ni zbog ničijih privatnih interesa ni da ih ukinemo ni da im kažemo e sada nećete više jel smo ljuti, kivni na njih mi moramo uvijek misliti na građane. Boli me briga za sve neke odvjetnike, javne bilježnike i sve dalje, njih me uopće boli briga. Građani moraju biti prvi ne smijemo nijednom drugom građaninu uzeti da bi dali nešto trećem, njegovo pravo, njegovu imovinu, njegovu budućnost šta god to bilo. I samo to je pitanje ovdje što govorimo sada i ovim amandmanima i cijeli dan u ovom Ovršnom zakonu jel načelno svi smo složni da ne može se uzimati za neke male novce veliki troškovi koji kud i kamo nailaze osnovni dug, ali da se dugovi moraju vraćati ja mislim … Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prvu repliku ima gospodin Grmoja.
Poštovani kolega. Mislim da je svima jasno i da to uopće nismo doveli u pitanje niti sa prijedlogom zakona, niti s ovim amandmanima da se dugovi moraju vratiti. Mi ovdje govorimo o jednom pravednom pristupu u kojem nitko neće biti oštećen, a hrvatski građani koji ne mogu čekati novi Ovršni zakon, koji će pocrkati ako mi nešto ne poduzmemo, koji će biti deložirani, koji će otići iz Hrvatske, zbog kojih će to što odlaze iz Hrvatske doći do demografskog sloma. I sada je jedino pitanje hoćemo li mi gledati, hoće li možda malo biti oštećeni pojedini odvjetnici, hoće li možda biti oštećene neke banke. Neće ti pocrkati, ništa im se neće dogoditi, ništa im se neće dragi kolega Čuraj dogoditi, ali hrvatski građani su u jednoj nepodnošljivoj agoniji koju mi moramo okončati, moramo okončati. I svi ovi prijedlozi idu u korist građana, nitko ovdje nije rekao da to nije tako, samo se kolega Šuker uhvatio procedure. Pustimo proceduru, zamislite sada kada gledaju hrvatski građani ovo kolega Šuker govori o proceduri, a mi pričamo o konkretnim rješenjima, pričamo o konkretnim rješenjima. Kolega Šuker molim vas smirite se, smirite se kolega [[Upadica Radin: Molim vas nastavite do kraja gospodine Grmoja, molim vas nastavite.]] Možete mi kolega Šuker replicirati, ako se ne slažete sa mnom, ja sam jako smiren i uopće nisam bezobrazan. Vi ste pričali o proceduri, ja sam pričao o tome [[Upadica Radin: Ne može vam replicirati jer vi imate repliku.]] dobro uredu. Znači ja sam govorio o tome da se točno kaže koji članak, koji amandman nije uredu i to je ono što je bitno i o čemu trebamo ovdje govoriti.
Hvala. Odgovor gospodin Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Dakle mislim da smo manje-više uvijek svi u ovom zakonu i to je potpredsjednik dobro rekao da više ne raspravljamo s bilo kakve ideološke strane nego sa strane kako najbolje dobiti najbolji ovdje materijal. Dakle na tom stavku 4. piše na nekretnini koja je jedina stambena nekretnina ovršeniku i dolje zbog ugovora o kreditu možda razmisliti da se stavi stambenom kreditu negdje jel u prethodnom prijedlogu imali ste fizičke osobe, to sada više ne piše. Znači stavak 1. onog prvog 82. je pisalo za ovrhu nekretnine fizičke osobe kada smo govorili o iznosu od 20 tisuća 50. ovdje sada kada govorimo o iznosima 50 više fizičke osobe nigdje ne piše. Piše kasnije dole da se radi o stambenoj nekretnini. Naravno da pravna osoba kao d.o.o. ne može imati stambenu nekretninu i to je jasno, intencija zakonodavca i vas kao predlagatelja je time jasna, samo se ja ovdje bojim da ovime smo sada otvorili vrata i obrtnicima koji opet treba, ali ako to proizlazi njihove obveze iz obavljanja obrta i djelatnosti onda to više nije ta intencija, onda to nije to. Onda će negdje obrtnici biti u boljoj poziciji nego vlasnici d.o.o. ili j.d.o. S druge strane trebamo gledati te zlouporabe da se zbilja eliminiraju da neko ne bi čekao da dođe do nule i onda sve svoje likvidira i kaže ja sada više ne mogu, a ne možete mi uzeti to što imam halu u kojoj ja živim kao obrtnik ili ne znam šta. Evo to je jedino ono što sada samo sam ja vidio iz ovog dijela, čito u toj intenciji da ne bi si otvorili … da sutra dođe obrtnik i kaže u banku … obrtna sredstva oni kažu ne može ne priznaju vašu nekretninu vi u njoj živite ili ne znam šta. Dakle da li to može se toliko rastegnuti ili ne evo to je samo moja intencija bila. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Stjepanu Čuraju. Sljedeći za repliku uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Čuraj slažem se s vama da i drugi zakonski propisi mogu utjecati da ne može samo Ovršnim zakonom na određene stvari koje se sada mijenjaju. Ali krajnje vrijeme je da se zaštiti jedna nekretnina, krajnje je vrijeme, jedna nekretnina zbog koje 50, zbog koje čovjek otplati cijeli kredit sa kamatama, jer u nas ide najprije kamata 70%, glavnica 30 i na kraju čovjek isplati čak više puno glavnice, izgubi posao i tako oduzme mu se jedina nekretnina. Mi govorimo ovdje o osobama koje imaju jedinu nekretninu. Ovdje je činjenica da brojni popisi, uviđeno je da se treba ići u novi Ovršni zakon ali sada je krajnji trenutak da svi zajedno i sa ovim predloženim amandmanima i Vlade i HDZ-a i svih ovdje, krajnji trenutak i to je poziv stručne javnosti, predsjednice Republike koja puno ekstremnije poziva ovrhu, čak da se zaustavi ovrha, sudac Kolakušić, pa brojni ljudi koji kažu da je sustav naš jednostavno vrzino kolo. Ljudi odlaze, nitko nikome ne može plaćati zbog 330 tisuća blokada. Na ovaj način mi, ne može sve više padati na teret tih ljudi koji 10 godina su bili, imali mrtav računa ili godinu dana mrtav račun, 10 godina oni koji ne mogu vraćati, naravno treba ići u zastaru, ne mogu doživotno biti u ropstvu. Pa čak i njihovi nasljednici, čak i njihovi nasljednici su u dužničkom ropstvu. Ovo je pitanje elementarno i trenutno moramo reagirati jer imamo trenutku 56 tisuća ljudi prošle godine u Njemačkoj a ove godine su indicije da još više ljudi je otišlo. I smatram da ovo trebamo promptno donijeti u interesu ljudi, sve je po proceduri. Budemo li se pozivali na proceduru, narod nam nikada neće oprostiti. Molim vas, evo ja kao zastupnik da više nikada … [[Govornik se ne razumije.]] da ovaj zakon izglasamo, ja ću biti sretan čovjek jer smo pomogli desetinama tisuća ljudi da ostanu u Hrvatskoj i da žive. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bulju. Odgovor uvaženi kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Bulj, evo samo jedna nadopuna primjera, znači na nekretnini koja je jedina stambena nekretnina ovršenika što ako u postupku od uzimanja kredita pa do recimo baš 6 mjeseci prije otplate i iznosa koji je jednak glavnici a koji u sebi sadržava i više od pola kamate dužnik u tom slučaju ugovorom o darovanju riješi se svih drugih nekretnina? Sinu, kćeri, ženi, pogotovo ako je obrtnik, e onda ne može darovanjem onda je to prometovanje. Ili proda, hajmo reći ili proda, ali ja govorim baš onaj teži oblik i onda njemu banka ne može ovršiti to. Da li je to intencija? Nije, ne može biti, ne smije biti. Intencija mora biti da se zaštiti onaj mali čovjek kojem je to zbilja jedino, koji u životu je radio, mislio da će raditi i dalje, nažalost zbog nekih životnih okolnosti nije u mogućnosti vratiti kredit a vratio ga je više od pola i sada mu se uzima ta jedna jedina nekretnina i baca ga se na ulicu. To je intencija. Ali mi u toj intenciji moramo razmišljati o ovakvim stvarima i rupama koje će netko koristiti, nažalost takvi smo, kao ljudi govorim općenito. I zato to ovdje ne stavlja, da li … [[Govornik se ne razumije.]] kredita obveze, ne smije se riješiti drugih nekretnina, … [[Govornik se ne razumije.]] tko nama ne garantira da to njemu neće biti jedna nekretnina. … [[Upadica se ne čuje.]] E treba druge zakone, da, ali ja se slažem da smo napravili dobar posao danas i da smo krenuli u dobrom smjeru, ono gdje malo se mi razilazimo je to da baš sada danas moramo sve, sve što možemo staviti unutra jer će biti u sljedeća tri mjeseca nešto strašno, bojim se da tu ne idemo prebrzo, da ne napravimo još više štete nego potencijale koristi. Evo, zahvaljujem.
Zahvaljujem na odgovoru kolegi Čuraju. Sljedeća replika uvaženi kolega Tomislav Klarić. Izvolite.
Uvaženi kolega Čuraj, spomenuli ste riječ podilaženje građanima vezano za ovu današnju raspravu a onda ste spomenuli i … [[Govornik se ne razumije.]] amandmana koje smo svjedoci ovdje u ovom trenutku. O čemu se ovdje radi? Ovdje se radi o tome da ovaj zakon ne egzistira zadnjih mjesec dana ni dva, egzistira već praktički skoro pa godinu dana, dakle mjesecima. Što se događalo sa ovim zakonom? Došlo je do usuglašavanja na Vladi i to je odrađeno i Vlada prihvatila. Jutrošnja rasprava je išla u dobrom smjeru, mislim da je postignut opći konsenzus svih nas ovdje da će se podržati takav zakon. Čak i u ime predlagatelja gospodin Šimić ujutro kada govori tek najavljuje da će oni dati nekakav amandman ali još i dalje ne govori koji ni kakav, niti da će to biti ova dva amandmana da bi se onda dogodilo u 15,45 da dolaze nama ovdje na stol nekakvi amandmani o kojima nema pojma niti Vlada niti mi zastupnici, niti je bilo uopće predmeta u tom usuglašavanju sa Vladom. Gospodin Varga je spomenuo mogućnosti, dakle oni kao predlagatelji mogu dati svoj amandman na glasanje, mi možemo glasati o njemu, odbiti ga ili ne odbiti ali čemu se izlažemo? Izlažemo se nečemu puno opasnijem jer ovdje nije riječ o podilaženju kako ste vi rekli, ovdje je riječ o brzi za građane svih nas ovdje, pa i predsjednice Republike, pa i Vlade RH. Izlažemo se opasnosti i trećeg čitanja ovoga zakona jer tu u ovom našem Poslovniku članak 203. lijepo piše ukoliko dođe do većeg broja amandmana koju u bitnome ili u mnogočemu mijenjaju sam smisao zakona Sabor donosi odluku da se ide u treće čitanje, može donijeti odluku. I ja vjerujem da nakon ovakve rasprave, ovakvog načina promišljanja da bi se to moglo isto tako dogoditi. A onda opet ne govorimo o brzi za građane nego upravo onom što ste vi rekli podilaženju.
Zahvaljujem kolegi Klariću. Odgovor kolega Čuraj. Izvolite.
Evo, poštovani kolega Klarić, dakako, dobro ste isto detektirali, jedno nadogradili, bojim se da se, vidjevši kako ovo prolazi i da zakon će proći i svaka čast i predlagatelju i na upornosti i na tome što ide, jer to je dobro da danas razgovaramo ovdje, zbilja počelo evo kako ljudi spominju i predsjednicu, ne znam što je niti ona napravila niti rekla ali očigledno su se nadovezali pa im je to nešto zasmetalo, htjeli su ljudi očigledno malo politički poentirati. Ne mislim konkretno možda na predlagatelja nego i na sve nas, odnosno ljude koji su ovdje neke amandmane izdavali kako bi svi se dohvatili tog kolača koji je sada spasonosan za te građane. U ovom zakonu je spasonosno ono što se govori možda o bagatelnoj ovrsi gdje više se ne može krenuti u vršidbu sredstava bez pravomoćne sudske odluke, odnosno ona se izjednačava kao što je bila sa pravomoćnom sudskom odlukom, dakle za 5, 10 tisuća kuna ne možete nekoga ovršiti na temelju javnobilježničke isprave. I to je ajmo i taj jedan dio pa možete reći, široke mase, populizma koji je, ali ovo dalje što je uslijedilo je zbilja intencija je dobra, ja tu prepoznajem intenciju koja je i to zbilja boli, ali bojim se da time ćemo napraviti više štete nego koristi i to zato ne bi trebali srljati. U danu donositi amandmane koji nisu tijela prošla, nije stručna služba ministarstva dala mišljenje, nije provedena javna rasprava kao u ovom svemu ostalom. Jer na moj prijedlog oko pitanja božićnica, regresa i svih ostalih oporezivih primitaka jer rečeno, imali ste nakon prvog čitanja brdo vremena da to napravite, pa niste pa kao kasnije će se riješiti da bi sada odjedanput više ne bi imali toliko vremena, ne bi iste stvari se odnosile na to. Tako da ja vas molim još jednom, da držimo se onoga što je bilo konačni prijedlog i da to napravimo jednoglasno jer to zbilja građani zaslužuju.
Zahvaljujem kolegi Čuraju na odgovoru, slijedeća replika uvažena kolegica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega Čuraj. Pa nakon ovoliko zakona koliko smo donijeli, pa da se griješi procedura je nevjerojatno, da se ne poznaje procedura je nevjerojatno. Ako je, ovdje su zamijenjene uloge, dakle predlagatelju u ovom slučaju, MOST, je sebi uzeo ulogu Vlade koja odobrava sve navedene amandmane bez obzira kad su donesi i bez obzira jesu li usaglašeni sa Vladom. Mi raspravljamo o konačnom prijedlogu koji je usuglašen sa Vladom i koji definira evo ovaj članak 197. Poslovnika, i to je prijedlog s kojim mi i o kojemu mu trebamo pričat. Sve ovo drugo je već 5 puta objasnio ovdje državni tajnik, je nešto o čemu se onda glasuje posebno ili se donosi odluka o trećem čitanju. Dakle, ovdje su zamijenjene uloge predlagatelja i onoga ko treba zapravo usaglasiti sve ono kako to predviđa zakon.
Zahvaljujem kolegici Grozdani Perić na replici. I posljednja replika u ovoj raspravi uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Drago mi je da vas opet vidim na radnom mjestu i želim vam brz potpuni oporavak. Uvaženi kolega Čuraj, vi ste ukazali na jedan tu bitan problem. Naime, idealno rješenje kad se zakonski prijedlozi donose zbog budućnosti, zbog nekog cilja kojeg želimo postići, pa čak i onda kad se postojeći zakonski prijedlozi poboljšavaju. Jedan primjer je tu bio kad je ministar Marić predložio i obrazlagao ovdje Zakon o stambenom potrošačkom kreditiranju. Mislim da je taj čak zakonski prijedlog pa ako ne jednoglasno, velikom većinom glasova donesen. I on sigurno pomaže ili potpomaže svim onima koji ćele dobiti kredit. Mi imamo sada ovdje jedan problem, da ovaj zakonski prijedlog i ovaj članak koji ste vi citirali, a vezano je uz nemogućnost ovrhe na nekretnine ako je plaćena kroz kamate glavnica, vi ste s pravom upozorili da ta opasnost postoji, međutim zašto se to predlaže? Zato što postoje mnogi ljudi koju su u velikim problemima i zapravo ovaj zakonski prijedlog rješava probleme koji su nastali zbog dosadašnjih propusta u sustava. Drugim riječima, ima slučajeva a vjerojatno i vi znate takve slučajeve, gdje su ljudi bili dužni, platili su, zapravo kroz kamate su otplatili već i glavnicu i onda im je čak ovrhom kuća i od nekretnina oduzeta i još su bili dužni, još im je račun blokiran. To je problem. Znači kad su sve platili, ono što su uzeli, naravno nisu kamatu isplatili do kraja, kad im je oduzeta nekretnina, još su ostali dužni. O tome mi govorimo. U Hrvatskoj postoje takvi ljudi, mi ne možemo zatvarati oči. Naravno da postoji opasnost ako se to u budućnosti zloupotrijebi, ali nadam se da ovaj napredak, ovo zakonsko rješenje, pa onda idući ako bude još Vlada predložila, da će ipak ići u tom smjeru da konačno riješimo te probleme, jer prije svega, neovisno o tome neko sad mislio da se tu skupljaju politički poeni, populizam, ali probleme građana moramo rješavati. To je naša uloga ovdje. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Žagaru. Odgovor uvaženi kolega Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovani kolega Žagar, da, slažem se sa ovom intencijom i nju sam rekao i to je cilj, ali mene brinu, naravno da trebamo tim ljudima pomoć, ali mene brinu sve ove moguće ajmo reći, neću reći malverzacije ali zlouporabe te dobre intencije. Jer zbilja ako neko u trenutku dizanja neke obveze, kreditne, ovdje ne piše koja, ovdje ne piše koja , to može biti bilo koja, da piše stambena to je već u redu. Ali to može miti bilo koji kredit i ima više nekretnina koje on tijekom perioda proda, daruje, riješi se i na njega isto ste ovaj zakon odnosi. I ova odredba zakona koja onda nije sporna u tom dijelu, a sporna je u dijelu što će svi oni budući koji budu htjeli dići kredit, kakve će oni uvjete dobit. Da li će onda tražiti ne 1:1 ili… [[Govornik se ne razumije.]] nego 1:2 u omjeru zaloga na nekretnine pa da se na dvije nekretnine založe, jer znajući da će onda moći na jednu stat a na drugu ne. To nam se može dogodit. Znači, može banka tražit u redu, tražimo 1:1 na koju kupujete, ali još jednu mi dajte kao neko jamstvo, kolateral u slučaju da uvijek imamo dvije, a da ta nije za ovršit. Šta se događa ako je ta neka nekretnina od roditelja ili nekog drugog? Koje je njemu stambena nekretnina jer on nije osoba u postupku u smislu ovršenika koji joj je nositelj? Da li smo to razradili? Dakle, … [[Govornik se ne razumijemo.]] se otvara puno pitanja i zato mislim da ovo treba dobro još razmotrit, dobro elaborirat, jer intencija, kažem još jednom je dobra, puno ljudi nažalost i zbog tečaja i zbog kamata je našla se u situaciji da 10 godina… [[Govornik se ne razumije]] 5 godina pred isplatom kredita duguju još malti ne, pola onoga što su uplaćivali ili više, ali moramo razmišljati na ove druge stvari jer ne smijemo biti neodgovorni prema budućim generacijama. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Čuraju na odgovoru. Prelazimo na slijedeću raspravu, uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite. Kolega Pernar, molio bih vas ako možete završiti sa telefoniranjem. Izvolite raspraviti.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene dame i gospodo. Danas se naš narod nalazi u povijesnoj situaciji, povijesnoj zato jer prvi puta se Ovršni zakon mijenja u korist ovršenika u jednom širem smislu. Mi smo predložili točno 11 amandmana i vjerujem da oko tih amandmana, vjerujem da neki neće biti prihvaćeni, ali neki hoće. Kasnije ću objasniti … …/Upadica Brkić: Kolega Pernar, ja bih vas samo zamolio za trenutak. Zaustavite vrijeme. Uvažene kolege Bulj, Klarić, Ćuraj i Šuker i gospodine Podolnjak, kolege ja bih vas molio za konzultacije da napravite negdje drugdje da ne ometamo kolegu Pernara u raspravi. Hvala vam lijepo./… Hvala predsjedavajući. Klub Živog zida i SNAGA-e predao je čak 11 amandmana na ovaj zakon. Prvi amandman odnosi se na to da u slučaju da je dug koji se utjeruje manji od 1000 kuna, a koji obuhvaća u suštini i komunalna poduzeća itd. da se utjera na teret ovrhovoditelja. Na taj način želimo spriječiti ovrhe, odnosno hajmo tako reći vodopad ovrha zbog malih iznosa u kojima su troškovi ovrhe veliki. Znači gdje se za 100 kuna uzme 800 itd. Želim obeshrabrit ovrhovoditelje da utjeruju mizerne iznose. Drugi članak odnosi se na to da čak i u slučaju da je ovršenik dao suglasnost za hipoteku nad nekretninom, da ga se ne može ovršiti ako mu je to jedini dom. Netko će reći da su te hipoteke izuzete iz ovog zakona zato jer onda banke ne bi davale kredite. Međutim, imajte na umu da najveći problem sa deložacijama su zapravo vezan uz kredite sa hipotekama. U Španjolskoj nije bila neka ne znam financijska kriza bilo kakva, bila je hipotekarna kriza, bila je kriza hipotekarnih kredita i upravo iz tog razloga je Vlada uvela moratorij na ovrhe kod hipotekarnih kredita. Ova naša Vlada naravno takvu mjeru nema namjeru donijeti, pa smo mi zato predložili amandman koji je na izboru u Hrvatskom saboru hoće li ga prihvatiti ili ne. Ono što je na srcu nas je to da birači znaju da smo ostali iskreni i da smo dali od sebe sve što smo mogli da zaštitimo njihove domove. I ako koja obitelj koja ima hipoteku nad svojim stanom danas, sutra, prekosutra bude deložirana znati će da jednog dana u Hrvatskom saboru netko digao glas za njih i da će toga dana kada će biti izbačena na ulicu ti isti zastupnici stajati sa njima uz njihov dom i branit će ga, odnosno da naša izjava ovdje u Saboru nije samo izjava riječi, tinta na papiru nego naše duboko uvjerenje, a to sve činimo zato da bi svjedočili i Hrvatskoj i cijelom svijetu da se u kreditnom sustavu krediti ne mogu vratiti jer novac za otplatu kamate ne postoji. Što se tiče trećeg amandmana predložili smo da se nad sekundarnim nekretninama ovrha ne može provesti ako je njena vrijednost, oprostite. Ispričavam se. Ako je njena vrijednost, znači duga manja od 40% procijenjene vrijednosti nekretnine. Drugim riječima, umjesto fiksnog iznosa glavnice tj. duga mi želimo da se uvede da ovisno o odnosu duga i vrijednosti nekretnine, znači 40% bude limit, tj. minimum duga potreban za ovrhu nad nekretninom. Također, amandmanom broj 4. zaustavljamo tajne deložacije. Tim amandmanom 4. reguliramo da se o datumu provođenja ovrhe radi ispražnjenja i predaje nekretnine ovršenik mora obavijestiti najmanje 8 dana ranije od strane suda. Amandman 5. je ključan amandman. Naime, razlog zašto Vlada nudi 18 mjeseci smještaja onima koji mirno izađu iz nekretnine nije u tome što im želi pomoći da se stambeno zbrinu već primarno da oni to kažu zbog efikasnosti. Znači, da se brže provode deložacije, odnosno da ljudi sami pristaju na njih. Mi smo predložili da se pravo na smještaj od 18 mjeseci da i onima koji neće odmah po pravomoćnosti presude za iseljenje iz nekretnine iseliti. Drugim, riječima da se da onima koji su pružali i koji će pružati otpor deložaciji. Dalje, želimo zaštititi amandmanom 6. ovršenike, odnosno primanje ovršenika koji su obrtnici. Drugim riječima, koji primaju tzv. dohodak od samostalne djelatnosti ili slobodnih zanimanja. Naime, problem je u tome što recimo autorska prava ili bilo kakva druga prava koja ljudi imaju ili primanja, a nisu klasičan dohodak nisu zaštićena od ovrhe. Znači, oduzima se iznos u cijelosti. Znači, mi želimo da zaštićeni dio dohotka se ne odnosi samo na plaće. Također, što se tiče amandmana 8. i 9. oni se tiču prekršajnih odredbi kojima se sprječavaju, kojima se kažnjavaju ovrhovoditelji koji na zapravo protuzakonit način rade ovrhu. A ono što je ključno je amandman 10. Amandman 10. kaže sljedeće: „Članak 44. mijenja se i glasi: Postupci u tijeku pokrenuti prije stupanja na snagu ovog zakona dovršit će se primjenom odredaba ovog zakona bez obzira na to kad su oni pokrenuti.“ Drugim riječima da se ovrhe koje su u tijeku i nad nekretninama i nad stvarima i nad novčanim sredstvima koje nisu dovršene koje su u tijeku, da se nastave provoditi po novome zakonu. Na taj način, jer pazite ako se ova odluka ne donese, to znači, da svi ovi koji su već blokirani, svi oni kojih čeka deložacija, svi oni koji su ovog trena u problemu, njih ovaj zakon uopće neće niti dotaknuti, ukoliko se ovo ne izmjeni. Znači, ovaj zakon se na 33000 već blokiranih građana i građana kojih čeka deložacija neće odnositi ako se naš amandman ne prihvati. Nego će se odnositi tek na one koji će se naći u ovrhama u budućnosti. Smatramo da je dobro staviti sve ovršenike u isti položaj, tim više što je novi zakon povoljniji za njih. I zapravo, svi ljudi koji su sad u problemima, njima je potpuno svejedno, kakav zakon mi danas maltene doveli, ako se dame i gospodi ovaj naš amandman ne prihvati. Zašto? Jer se taj zakon neće na njih odnositi. I također, preložili smo da se primanja po osnovi regresa, božićnice, uskrsnice, otpremnine i jubilarne nagrade izuzmu iz ovrhe. Hoće li parlamentarna većina prihvatiti naše prijedloge ili neće, to je do njih. Nije do nas. Kao zastupnik, dao sam sve od sebe što sam mogao, zajedno sa svojim kolegama, prvenstveno Ivanom Viliborom Sinčićem, Branimirom Bunjcem i Goranom Aleksićem, da napravimo što bolji i što humaniji zakon za njih. Na duši je svakog pojedinog zastupnika kako će se postaviti prema našim amandmanima. I zapravo ovi amandmani i vaše ruke sutra, su živo svjedočanstvo koje će ući u povijest Hrvatske države i hrvatskog naroda, jer će pokazati, kakav su stav političari zauzeli, ne prema sebi, ne prema drugim političarima, već prema građanima, kao subjektima kojih biraju. Zapravo ja pretpostavljam da niti jedna osoba nije pod ovrhom. Znači, odnosno, većina nas nije pod ovrhama, mi imamo novaca, nismo u financijskim problemima, znači ovaj zakon se nas u pravilu ne tiče. Tiče se tek ljudi koji će tek uskoro, odnosno, ljudi koji su u problemima i ljudi koje treba zaštiti i spasiti od ovog ljudožderskog sustava koji uzima dušu i život iz njih. Eto, što se tiče amandmana Mosta, amandmani Mosta, predstavljaju neko, hajmo ga nazvati rješenje na pola puta koje ćemo prihvatiti naravno, u slučaju da se naši amandmani odbiju. I smatramo da su ti amandmani korak u pravom smjeru. I zahvaljujem se kolegama iz Mosta na svom trudu i svim drugim zastupnicima koji su uložili svoje vrijeme i trud, kako bi ovaj zakon bio što bolji i kako bi što manje stvari ostalo nedorečeno. Također pozivam Vladu Republike Hrvatske da sutra do izglasavanja da svoje mišljenje o predloženim amandmanima. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegu Pernaru. Imamo nekoliko replika. Uvažena kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega Pernar, mene silno čudi da vi koji se zalažete za one koji su obespravljeni, za one kojih se deložira iz njihovih kuća i stanova, da vi tako olako pređete preko jedne stvari koju sam maloprije objasnila kolegi Grmoji, a to je da se onima koji su otplatili glavnicu, ne može sjesti na jedinu nekretninu, a drugima može. Ja razumijem, da svi ljudi ne mogu biti u istom položaju i oni koji su otplatiti 2 rate i oni koji su otplatili glavnicu, nije isto. Ali barem 80% glavnice koju je otplatio, trebao bi biti na neki način zaštićen. Pa čak je i kolega Bulj, evo maloprije u razgovoru samnom rekao, da je to u redu i da je njega to jako boli, to što ja govorim, ali, pa eto i njega to boli, nadam se da i vi to razumijete, ja se nadam da ćete ovo barem promijeniti, pa da nekakvu veću zaštićenost ljudima ipak damo, jer godina i pol dana smještaja, mogu sve to razumjeti. Mislim da ipak nije dovoljno da čovjek stane na noge, možda nađe posao. A što ako se ne daj Bože razboli, onda mu nije dovoljno puno, puno više vremena. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem kolegici Lukačić. Odgovor kolega Pernar. Izvolite.
Uvažena kolegice, ja nisam olako prešao preko tog detalja, upravo suprotno, predložili smo amandman koji kaže sljedeće „U članku 12. u izmjenom članku 5. iza riječi uzdržavati zarez se zamjenjuje s točkom, a riječi, osim ako je ovršenik dao hipoteku, brišu se drugim riječima.“. Našim amandmanom zaustavljaju se i deložacije onih građana koji imaju hipotekarne kredite. Bez obzira jesu otplatili iznos ravan glavnici ili nisu. I ukoliko vaš ovaj nastup sad tijekom replike meni nije demagoške naravi, već je bio iskren i od srca, ja vjerujem da ćete podržati naš amandman, a ne Mostov amandman koji govori da će se građani s hipotekarnim kreditima deložirati, ako nažalost nisu uspjeli vratiti banci iznos ravan glavnici. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na odgovor. Sljedeći za repliku javio kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Pernar, evo ja se zahvaljujem na današnjoj konstruktivnoj raspravi i slažem se s vama da Vlada ima sasvim dovoljno vremena da se ovim amandmanima očituje i amandmanima koji ste dali vi i drugi klubovi zastupnika i da onda možemo sutra obaviti ovaj dio posla koji je preostao. Jedina primjedba, znači na sve ove amandmane je bila od kolege Šukera na ovaj dio koji se tiče otplate glavnice jer on smatra, ne ništa sve uredu kolega Šuker samo rezimiram koje su bile primjedbe i da onda banke neće davati kredite, to je bila jedna primjedba. I druga primjedba krupna je bila od kolege Grbina na ovih deset godina. To su jedine dvije primjedbe koje mi imamo, što praktički znači da će klub HDZ-a neovisno kako bude glasovanje ako bude glasovanje prvo o prijedlogu zakona onda o ovim svim amandmanima da će klub HDZ-a podržati ove ostale amandmane, a da klub SDP-a neće podržati ako je klub SDP-a istog stava kao kolega Grbin da neće podržati ovaj amandman o zastarnom roku nakon deset godina. Tako da jednostavno to su nekakve primjedbe koje smo mi imali ovdje tijekom rasprave i ja respektiram to i poštujem, to je stav kolege Šukera, a ovdje smo imali stav sa strane kolege Grbina. I mislim da ako i ti amandmani ne prođu, ako se izglasa ovo sve ostalo da smo napravili jedan veliki korak k nekakvom boljem položaju naših građana. I ja sam u tom smislu apsolutno konstruktivan i želim da sutra imamo barem suglasje oko svega ovog ostalog. Ako je to ono što je onda nema nikakvih problema, onda nema nikakvih problema, evo vidjet ćemo sutra što će biti tijekom glasovanja jer se od jutros puno toga promijenilo. Evo u tom smislu hvala kolega Pernar na vašoj podršci.
Zahvaljujem kolegi Grmoji. Replicirali ste kolegi Pernaru, a ne gospodinu Šukeru, ali dobro. Odgovor uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Uvaženi kolega Grmoja često puta nakon što bi me policija nosila na deložacijama u maricu i poslije u postaju i sate bi izgubio svog života sa njima razgovarajući, uvijek bi me pitali zašto ovo sve radiš, koji je smisao toga. I danas mogu im reći sljedeće, smisao mojeg aktivizma i aktivizma svih mojih kolega iz Živog zida, mnogih znanih i neznanih bio je usmjeren k tome da se jednog dana jedina nekretnina u kojoj ovršenik živi tj. njegov dom, proglasi nečim što je nužno za život. To je ovim zakonom predstavljeno i prihvaćeno i napravljen je ogroman civilizacijski napredak. Zahvaljujući našem aktivizmu također je pitanje ovrhe nad jedinom nekretninom dovedeno u pitanje jer dok nas nije bilo nije uopće bilo rasprave o tom pitanju. A danas mi ovim zakonom sprečavamo u određenom broju slučajeva odnosno dosta širokom ovrhu nad jedinom nekretninom. I ja mogu samo reći da ako će ovaj zakon sutra biti izglasan da će ovo biti jedan od najsretnijih dana u mojem životu i da ću ljude na ulici moći pogledati u oči i da oni će reći stvarno Ivane nešto si napravio za nas što si mogao u Saboru. a to će ljudi isto reći svima vama iz HDZ-a i SDP-a koji prihvatite ovaj zakon jer kada vam kaže da ste beskorisni i da nemaju ništa od vas, vi ćete im reći pogledajte zakon kakav smo izglasali, taj zakon štiti tvoj dom i tvoju obitelj. Znači ovo je zakon kojim se ne brani samo dostojanstvo ovršenika nego i dostojanstvo i obraz svih zastupnika, a sutra će se vidjeti tko ima obraza, a tko nema. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na odgovoru. Sljedeći za repliku uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, zaista u ovome dijelu gdje ste rekli iz aktivizma je došlo do očiju javnosti problemi građana koji su bili prikrivani i medijski i kroz raznorazne lobije jer oni kontroliraju taj cijeli medijski prostor, a poglavito u pravosuđu to je neupitno. Prema tome, i vaša konstruktivna danas rasprava i cijeli tijek i prije što ste ukazivali zasigurno daje na važnosti ovome zakonu i sigurno svaki saborski zastupnik, ja očekuje, ja nisam ni kolega Grmoja sumnja da neki zastupnici neće glasati, ja sa mi dalje uvjeren da će Vlada dati svoje očitovanje na ove amandmane, ima vremena, Vlada proizlazi iz ovoga Sabora. Danas smo ponosno evo uz nekakve debate koje su se otvorile oko procedura koje su manje bitne, ali ova je izmjena zakona u interesu građana da ne triba ići u novi zakon i nove zakone koji su u biti uzroci ovih svih događanja triba. Ali ovo ako danas napravimo da više nikad ne uđemo u Sabor ako sutra izglasamo mi 151 ovdje, mi trebamo biti ponosni jel sve što je napravljeno loše ljutima teško je sada sve vratiti, ali ako izglasamo ove izmjene zakona sa amandmanima, ako ih uskladimo svi kao što su Vlada, HDZ, većina, oporba zaista moramo biti ponosni i da više evo ponavljam nitko od nas ne bude saborski zastupnik puno smo napravili, napravili smo jedno veliko djelo prema 330 tisuća ljudi. Većini tih ljudi neće svima biti riješeno, ali sigurno neće biti više u toliko na putu za Njemačku jel jedan od uzroka je baš ovaj dio. I stoga očekujem od Vlade uvaženi tajniče, da se očituje o ovom amandmanima, da ne gledamo tko je oporba, tko je vlast, da po prvi put zajedno vidimo tko je da je centar moći odlučivanja Sabor, po prvi put, bez obzira na Vladu. Samo šta Vlada triba napraviti očitovati se o amandmanima, mi sutra tribamo to izglasati, uskladiti u interesu građana i kreniti dalje jer je javnost na strani izmjena. Hvala.
Zahvaljujem kolegi uvaženom kolegi Bulju. Ja bih vas molio da pripazite malo na vrijeme. Odgovor uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Htio bi reći da kažu u HDZ-u da ovi amandmani nisu savršeni i nižu neke svoje razloge. Međutim kada uzmete na umu što je Plenković obećavao u predizbornoj kampanji, da će zaustaviti deložacije, da je predsjednica obećavala da će pomoći blokiranima itd. ukoliko ovaj zakon se sutra ne izglasa pokazat ćete da je sve to bilo licemjerno, da je to sve bila laž. Međutim, postoji i druga opcija, druga opcija je također moguća. Druga opcija je da kažete gledajte, ovaj zakon nije savršen, nije savršen, O.K, ja ću se složiti, nije savršen, nema tog zakona koji je savršen i da kažete napraviti ćemo bolji, imamo iskrenu namjeru pomoći ovršenicima, O.K, vjerujem da imate iskrenu namjeru, ali znate kako ću znati da li vam mogu vjerovati? Jednostavno, sutra izglasajte moratorij na ovrhe, dok se ne donese novi zakon. Ali najlakše je reći ovaj zakon nije savršen pa onda neka ide sve dalje ovaj ovršni pakao kako je išao. Lijepo, O.K, hoćete bolji zakon, mislite da je ovaj zakon nesavršen, dajte moratorij na ovrhe, to je rješenje. A ako sutra odbijete ovaj zakon, ako vi odbijete sutra ovaj zakon a ne izglasate moratorij vi ćete pokazati zapravo da vam je do blokiranih i ovršenih građana stalo kao ispod, ispod svoga nokta a volio bih da tako nije, volio bih da su vaše priče u predizbornoj kampanji bile iskrene, volio bih. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru na odgovoru. Sljedeći za repliku javio se uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Kolega Pernar u svojem govoru spomenuli ste slobodna zanimanja što je i dio jednog našeg amandmana. Sjećam se susreta sa jednim slobodnim umjetnikom, bavi se glazbom. Kako mi je pričao da su totalno nezaštićeni od ovrha, ne može otvoriti zaštićeni račun, sve ide na običan račun, totalno mu sve poberu, naravno uz sve ove sulude mjere gomilanja kamata, ogromnih troškova, na kraju mu ne ostane, ne ostane ništa. Pa evo pozivam sve naše kolege zastupnike a govorili smo o tome i u prvome čitanju, baš evo prisjećam se, čitam fonogram sa rasprave u prvome čitanju, dakle pozivam da u prijedlogu zakona, odnosno skroz novom Ovršnom zakonu koji će doći što prije, nadam se, da se temeljito razradi i pitanje ovakvih slobodnih zanimanja, obrta, OPG-ova što smo također spomenuli jer to utječe na ogroman broj pojedinaca u Hrvatskoj. Evo samo oko Agrokora imamo 10-ak tisuća OPG-ova koji s njim surađuju a broj obrta, to možemo vidjeti i u registru je ogroman i ti ljudi su bili izloženi. Prema tome, treba jedno temeljito promišljanje o cijeloj ovoj ovršnoj problematici i o Ovršnom zakonu kao srcu te problematike, zatim o onom zakonu o stečaju potrošača pa i sam Stečajni zakon, pa Zakon o naplati sredstava sa računa i još neki srodni povezani zakoni. I stvari koje nisu zakoni, spominjanje opet one silne naknade koje FINA naplaćuje. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ivanu Viliboru Sinčiću. Odgovor uvaženi kolega Pernar.
Uvaženi kolega Sinčić, pa evo dati ću vam jedan primjer šokantan, primanja studenata preko studentskih ugovora idu maltene sva pod ovrhu, zapravo sve. Studenti nisu zaštićeni od ovrhe. I to je samo jedan kotačić u nizu. Znači postoje bezbroj ljudi koji primaju naknadu za svoj rad a koja nije u obliku plaće. Primjer je honorar, primjer je rad preko student servisa itd.. Mi želimo izmjenama Ovršnog zakona i te ljude zaštiti. Mi. A da li to žele HDZ i SDP napraviti i ostala ekipa u Saboru, vidjeti ćemo sutra, njima je na dušu, nije na nama. Mi smo dali sve od sebe što smo mogli, ušli smo u ovaj Sabor, nismo se prostituirali, nismo trgovali svojim mandatima, za ono za što smo se zalagali prije ulaska u Sabor, zalagali smo se i nakon ulaska u Sabor a ovi amandmani na zakonski prijedlog su kruna našeg rada. I tu će se vidjeti, naši građani, da li je problem zašto je Ovršni zakon ovakav kakav jest u nama koji smo obećali da ćemo dati sve od sebe da to riješimo ili na onima koji odbijaju rješenja koja su očito potrebna a opet ih ne žele prihvatiti. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na raspravu, završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida, uvaženi kolega Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo. Za kraj što reći, koju posluku porati kako kaže onaj viralni hit sa Youtubea, kome? Pa evo kome, šaljem poruku vama sljedeću. Poruka glasi ovako, mi iz Živog zida govorili smo da sa kreditnim sustavom nema dogovora, znači da sa financijskim institucijama nije moguće postići kompromis. Da nema pod navodnicima rješenja koje bi bilo prihvatljivo i jednima i drugima. I za razliku od nas kolege iz MOST-a govorile su suprotno. Kolege iz MOST-a su govorile, mora postojati neko kompromisno rješenje. I u ovom zakonu oni su amandmanom upravo to i predložili, kompromisno rješenje, ako si, O.K, uzeo si hipotekarni kredit ali ako si glavnicu vratio nema deložacije. Po meni je to pošteno i pravedno rješenje iako ne pogoduje ovršenicima, to je činjenica. Sad činjenica jest i da smo mi iz Živog zida interesna grupa koja zastupa interes ovršenika. I naravno da smo mi zato predali drugi amandman da se štiti nekretnina neovisno o danoj hipoteci. I ja mogu razumjeti da vi odbacite naš amandman jer je naš amandman isključiv jer mi zastupamo samo jednu stranu, nas nije briga uopće za banke. Međutim kolege iz MOST-a dali su jedan uravnoteženi prijedlog, prijedlog koji nikoga ne dovodi u situaciju da ima nesrazmjeran gubitak. Jer nije pošteno da vi platite pun iznos koji ste posudili i uz to ostanete bez onog što ste imali. Bilo je situacija gdje su ljudi i dva puta preplatili nekretninu, kao obitelj Frlan, obitelj Frlan iz Druge Anine broj 8., na zagrebačkom Rudešu. Dva put su ako ne i više preplatili nekretninu. I znate što se događa? Uzeli su im kuću i dalje ih se ovršava. Jer je kamatni sustav takav, jednostavno kamata stvara tzv. beskonačan dug. Beskonačan dug ne može se vratiti i onog trena kada kamata odnosno rast duga prijeđe vašu mogućnost da vi taj dug vraćate, cifre idu u nebesa i upravo iz tog razloga su kolege iz MOST-a predale i prijedlog da nakon 10 godina nastupa zastara. To je također savršen i odličan prijedlog koji ćemo mi zdušno podržati i zahvaljujemo se na tom rješenju. I ponavljam još jednom, netko će reć da to možda nije pravedno itd., međutim ako se netko u 10 godina nije uspio naplatit, neće ni u idućih 50. Cilj je jednostavno spasiti ovo društvo od tereta duga koje će nas poklopit i ukoliko ovaj zakon izglasamo, građani će biti u puno povoljnijem položaju nego su bili do donošenja ovog zakona. Sa jednim dodatkom, a dodatak je slijedeći. Da mi tražimo tu djelomično retroaktivnost zakona, da se na one predmete odnosno ovrhe koje nisu dovršene da se ovaj zakon primjenjuje. Jer čak i da kolege iz MOST-a daju najbolji amandman, kojim se štiti nekretnina, ukoliko se on retroaktivno ne primjenjujem, sve ovrhe nad nekretnina koje su u tijeku idu po starom zakonu. Idu po starom zakonu. Ajmo ljudi jednom pokazati da je interes građana iznad interesa elite. I da ne mogu ljudi poput Lukovića, Prke i Hanžekovića biti gospodari života i smrti u našoj zemlji koji su zapravo stvarni kreatori svih zakona pa tako i Ovršnog. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru. Imamo jednu repliku, uvaženi kolega Josip Đakić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Pernar puno stvari je dobro rečeno u ovom zakonu i dobro ste obrazlagali, čudi me dan niste predložili amandman za naknadu štete koja je prouzročena tim našim građanima kada ste im vi tobože pomagali. Vjerojatno je trebalo biti u ovom zakonu rečeno i 70 tisuća kuna za angažman policija koja je sprječavala vaše prosvjede, tako bi sigurno bilo definirano sve, a ta šteta je trebala ići na teret onih koji su je prouzročili, tj. vi. A ne na teret onih koji su bili ovršavani. Tako im niste sigurno pomogli, to bi bilo lijepo korisno i časno da ste rekli da, platit ćemo ono što smo prouzročili, sad imamo dobre plaće, pa možemo to platiti. Sve ostalo, slažem se, treba ovaj zakon izglasati i treba naći najbolja rješenja kao što su predložena, ali ovom nedostatak postoji tih 70 tisuća kuna kod svakoga onoga kod koga su se dogodili prosvjedi kad su vas nosili. Tako da niste vi samo dobro učinili, nego napravili ste i štetu onima nesretnicima koji su i ovako već bili u teškom položaju.
Zahvaljujem kolegi Đakiću na replici. Odgovor kolega Pernar. Izvolite.
Gospodine Đakić, ono što HDZ ljudima radi, je isto što radi kineska Komunistička partija. Prvo ih strijeljaju a onda naplaćuju metak od rodbine. To i vi radite, prvo dovedete ljude do ruba siromaštva, onda ih deložirate, onda im i taj trošak deložacije naplatite. I onda još mene napadate, koji sam ustao protiv tog vašeg ludila. Ali odgovorit ću vam na pitanje. Znate li zašto u 95% slučajeva sudovi ne pokušavaju naplatiti trošak provođenja deložacija od obitelji? pa zato jer ste im već sve uzeli, zato jer im nemate više šta za uzet. Zato jer su u blokadi za ogromne iznose, i čak i da im sud izda kaznu za ometanje ovrhe od 100 milijuna kuna, to neće nikad doć na naplatu. Druga stvar, mnogi ljudi koji deložirate imaju primanja koja su po svojoj prirodi izuzeta od ovrhe. Znači netko ko živi od socijalne pomoći i vi njega deložirate, kak o ćete vi od njega naplatiti trošak provođenja deložacija? Nikako. Ali ono što vi ne možete shvatiti jest da smo mi podnijeli žrtvu isto kao i ti ovršenici, a cilj naše žrtve i njihove je bio izmjena Ovršnog zakona. I gospodine Đakić, vi ćete sutra pokazati koliko ste iskreni i koliko vam je stalo do tih ljudi. Da li ste vi jedan od onih iz streljačkog voda koji puca pa traži da se plati metak ili ste jedni od onih koji žele pomoći ovršenicima? Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Pernaru na odgovoru. Prelazimo na raspravu, završnu riječ u ime kluba MOST-a nezavisnih lista uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvaženi tajniče, kolegice i kolege zastupnici, nalazimo se pred samim krajem rasprave koja je bila konstruktivna od svih saborskih zastupnika uz određene iznimke ali nikada ovako nije bio suglasan Hrvatski sabor kao ovim izmjenama Ovršnoga zakona. Smatram da treba stvarno pohvaliti sve one koji su dali veliki obol i u ovoj raspravi i počev i od Vlade koja je dala svoje amandmane, Ministarstvo pravosuđa, od Predsjednice Republike, od demografa, od svih oni koji su ukazivali, od aktivista koji su bili i u Živom zidu i van Živoga zida, moramo kazati da je ipak oči javnosti su uprte u ključni problem, a to je 330 tisuća ovršenih. Nadam se i očekujem od Vlade da će se očitovati o amandmanima i da će sutra biti dan kada će 330 tisuća blokiranih i onih koji namjeravaju otići iz Hrvatske već prazne države dvije trećine ipak doživjeti nadu i da će Sabor napokon biti centar moći, centar odlučivanja jer narod je izabrao nas pojedinačno saborske zastupnike. I da ćemo sutra svojim glasovanjem po prvi put od kad sam u ovome Parlamentu jednoglasno prihvatiti ovako bitne izmjene zakona. Ovo nije da se mi hvalimo ni iz MOST-a, ni iz HDZ-a, ni iz Vlade nego to je trenutna potreba našega naroda, naših pojedinaca koji se izbacuju iz svojih kuća, koji se nepravedno izbacuju a sve u svrhu podržavanja određenih lobija. Činjenica je da banke u ovome slučaju zakonski i ustavno su Ustav i to brani jednakopravnost, ali su banke one koje isisavaju novac od naših ljudi. I ovim ovršnim trenutnim zakonom je jednostavno … [[Govornik se ne razumije.]] koji jednostavno usisava sve oko sebe i zbog toga imamo dvije trećine Hrvatske prazne. Pa tko ima šta da se zaštiti jedna nekretnina na ovaj trenutno predloženi način prije donošenja kako kažu jednoga sveobuhvatnog zakona i određenih drugih zakonskih propisa. Razdruživanje ili tko ima nešto protiv deblokade ili razdruživanja nakon 10 godina blokade jedne osobe čime se sprečava doživotno ropstvo, ali i nasljeđivanje dugova. Pazite i djeca nasljeđuju dugove i budu u blokadi s čime se sprječava i rad na crno, jer brojni ljudi kojima je blokiran račun naših građani jednostavno ne mogu ostvariti, zaraditi sebi za kruh pa su po kantama od smeća po kontejnerima i vidljivo je što se događa. Dovoljno je prošetati ulicama, a poglavito pogledati naša prazna sela Like, Dalmatinske zagore, Slavonije, svih, Gorskog kotara. Prema tome, mislim da je vrijeme da ovaj Parlament ima onu ulogu koju treba imati. Vlada da ima ulogu koju treba imati, da da svoja mišljenja. Predsjednica Republike ovaj put bila izričito jasna. Brojni ljudi koji su u pravosuđu kao sudac Kolakušić koji je jasno kazao šta treba još je bio ekstremniji. Ali ovim zakonom, znači izmjenama zakona do cjelovitoga rješavanja Ovršnoga zakona da bude usklađen sa našim građanima, da bude … [[Govornik se ne razumije.]] a ne da bude pogodovanje bankama, odvjetničkim lobijima i brojnim drugim lobijima kao što su i javni bilježnici. Mi moramo kazati da obustavom blokade na mrtve račune od godine dana, da na taj način brišemo kamate ljudima i da ih rasterećujemo. Samo sa amandmanom našeg kolege zastupnika sa 20000 na 50000 što trebamo prihvatiti 220 tisuća ljudi će biti rasterećeno. Evo kolega Aleksić tu prolazi. Znači, brojni ljudi. Ukupno ove cijele izmjene govorim negdje će utjecati na te ljude. Još jednom bih pozvao vas i Vladu da se očituje o ovim amandmanima, da nema proceduralnih problema, jer je sve u skladu sa procedurom. I sve vas koji ste dali amandmane hvala vam i opoziciji i vladajućima. Kolege saborski zastupnici, sutra se izdignimo iznad političkih trenutnih interesa, ideoloških razlika i glasujmo za čovjeka, za obitelj, za opstanak ljudi u Hrvatskoj. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bulju na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Uvaženi kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle, vrlo kratko. Uvaženi kolega Bulj, jednu bitnu stvar ste rekli. Na nju je upozorio danas i uvaženi kolega Varda kad je citirao članak Poslovnika 202. Budući da će i poslije sad imati u ime Vlade uvaženi državni tajnik Salapić ključno je pitanje hoće li Vlada sutra izrazit svoj stav vezano za ove amandmane kako bi se o njima mogli glasati. Ako Vlada to izbjegne, da se ne bi dogodilo da ovaj zakon ide stvarno u treće čitanje. Onda je sve ovo što smo danas govorili zapravo bespredmetno. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Žagaru. Odgovor kolega Bulj, izvolite.
Kolega Žagar, sutra je ključni dan za brojne građane tribamo, nećemo riješiti sve probleme svih ljudi 330 tisuća blokiranih, ali će riješiti brojne probleme. I ova poruka danas samo na osnovi ovoga šta ćemo onima koji su otplatili glavnicu skupa i sa kamatama da ih se ne može ovršiti, jer brojni ljudi su izgubili svoj posao a otplatili su čak više nego što je glavnica. Jer kamate banke naravno crpe odmah u početku, a u biti glavnica ostaje do samoga kraja. Samo to da napravimo, samo to to je veliki uspjeh. I zato kažem da je sutra dan D za jasnu poruku iz ovoga Sabora. Naravno očekujemo i druge zakonske izmjene i prijedloge kako Vlade, tako i kolega u Saboru, da je to dovoljno što smo napravili i sve ono što je napravljeno unazad 20 godina što je loše prema građanima, a u interesu interesnih skupina. Jer je činjenica da ovaj zakon i to su primijetili stručnjaci, zamijetili ne, nego analizama i šalju poruku da ovaj Ovršni zakon je doveo do iseljavanja Hrvata u nezapamćenim epskim razmjerima, a to je vidljivo da je prazniji teritorij sada nego kad su bili ne znam koji okupatori. Da sa ovim zakonom gore štete napravljene nego šta su napravljene od agresora i u Domovinskome ratu i u Drugom svjetskom i Prvom svjetskome ratu. Sela su nam prazna, poljoprivredna zemljišta se ne obrađuju, farme i štale su prazne, sve je prazno. A jedan od glavnih uzroka je pogodovanje ovim dosadašnjim zakonom ovršnim i nadam se da ćemo se sutra izdignuti i da ćemo sutra jednoglasno, bez obzira na određene prepirke izglasati ove izmjene zakona. Hvala lipa.
Zahvaljujem kolegi Bulju na odgovoru. Sljedeća replika, uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Da, sutra je veliki dan, sutra imamo priliku zadati snažan udarac ovršnoj mafiji, međutim, sutra je više jedan tehnički dio. Danas je napravljen ogroman posao, odnosno, biti će još napravljen. Danas je veliki dan za Živi zid koji se, tj. stranka dužnika prije svega. I za mene osobno je danas, meni kao rođenom Karlovčanu, dan grada Karlovca i svakako ću pamtiti ovaj dan kao jednu od prijelom točaka u mojoj karijeri i životu. Vrijeme je da u Hrvatskoj zavlada, da se krene putem pravde i putem reda, pa tako, eto slažem se također, da je vrijeme da se posloži poredak moći u Hrvatskoj kako treba. Da je institucija Hrvatskog sabora na vrhu a ne Vlada kako se stalno prikazuje u medijima. Da se prestane degradirati ovaj Parlament. Da i jedna ili druga strana Parlamenta mašinerija koja diže ruku, bez obzira što pojedinac mislio o nekoj odluci. Da se zna, da je Sabor onaj koji stvara Vladu, raspušta Vladu, postavlja pravobranitelje, raspušta pravobranitelje, postavlja guvernera, miče guvernera, postavlja ravnatelja HRT-a, odnosno miče ga i sva druga pripadno srodna tijela i da već ne nabrajam dalje. Ima stvarno mnogo toga što su naše ovlasti i dobro da je tako. Prema tome, vrijeme je da Sabor, kontrolira ne samo druge institucije, nego da i Sabor vlada Hrvatskom, a ne banke i pojedini interesi kreditora. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Sinčiću. Odgovor kolega Bulj.
Kolega Sinčiću, upoznao sam vas prije nego što sam bio saborski zastupnik. Nego sam bio lokalni političar, tj. aktivist. Tada ste još bili mlađi nego sada, isto ste mlad. Razgovarao sam često sa vama i sa vašim namjerama koji do tada, ajde jesu dijelom bile prepoznate, jer ste bili u predsjedničkoj kampanji, ali nisu toliko bile artikulirane i zaista i ja kao aktivist, doduše nisam bio tada član Živog zida i zaista, vaše aktivnosti, koji neki podcjenjuju, dok su donosili ove zakone, zaista za vas su isto ovo veliki dan kao za mladoga čovjeka. Ne samo za vas i vi šaljete poruku mladim ljudima, kao i mi u ovom trenutku iz Mosta i saborski zastupnici iz HDZ-a, iz nacionalnih manjina, sa moje druge strane, nebitno. Šaljemo poruku, da se odlučuje u Hrvatskome saboru, da je dosta, da je prošlo vrijeme kada će lobisti banaka stranih lobisti odvjetnika, lobisti javnih bilježnika, odlučivati kako se raditi i da je ovdje centar moći. Sutra je taj dan, a danas smo većinom osim određenih rasprava, nažalost, koje su, nisu, ja se nadam zauzele prostor, nego su ovo danas, je pokazano da je Sabor ključno mjesto gdje se odlučuje i nadam se da ćemo sutra jednoglasno izglasati ove izmjene. I da ćemo krenuti i u nove zakonske izmjene, ako novi zakon cjelovit i druge zakonske izmjene u interesu pojedinaca, pojedinca, a poglavito u ruralnim područjima gdje naši ljudi odlaze. Nije dovoljno imati teritorij. Nije samo teritorij država. Država je čovjek da živi na svom zavičaju, u svom području. I nadam se da je danas veliki dan, a da će sutra biti još veći dan i poruka mladim, ostanite u Hrvatskoj, ono što ste vi željeli na samom početku, kad ste ušli, aktivistički boriti se protiv nepravde u društvu. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegi Bulju na odgovoru. U ime Vlade RH, važni državni tajnik, gospodin Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, zaključno u ime Vlade RH mogu reći sljedeće, od jutra sam upozoravao na ovaj članak Poslovnika 201. 202. da se otvori rasprava o pitanjima o kojima nismo razgovarali na sastancima do današnje rasprave. I ja se u ime Vlade zahvaljujem suradnicima i predlagatelju. I gospodinu Aleksiću na konstruktivnim sastancima koje smo imali u prostornijima Ministarstva pravosuđa RH. Isto tako, želim naglasiti i poštenu namjenu Vlade RH, da i nakon i treba javnost to znati, da je predlagatelj ovaj zakon predložio u travnju 2017. godine. Vlada, iako Most više nije dio vladajuća koalicija, nastavila podržavati predmetni zakon i svojim amandmanima pokušala nomotehnički zakon prilagoditi da zakon bude pravno provediv u RH. Ono što cijelo vrijeme naglašavamo, da svaka zakonska odredba, koja može imati upitnu pravnu provedivost, može izazvati probleme za RH u pravnom prometu. Isto tako probleme prema građanima, za koje želimo svi ovim zakonom pomoći. Dakle, intencija naša današnjih rasprava nije bila minirati ovaj zakonske prijedloge, nego dapače, ovaj zakonski prijedlog učiniti provedivom. Ono što bi bilo pošteno, da se ne vraćam na probleme koje smo imali u razumijevanju Poslovnika Hrvatskog sabora i uloga Vlade u ovom slučaju kada je predlagatelj stranka koja je trenutno u oporbi i koja je ovlašteni predlagatelj, ni u jednom trenutku nismo smuljali u poslovničku mogućnost, da vi možete predati amandmane, nego u drugu stranu toga, da se u vašim amandmanima kojima Vlada nije predlagatelj, mora glasovati u Hrvatskom saboru. Ako smo u namjeri htjeli uspostaviti zakon koji će pomoći našim građanima, smatram da je usuglašeni tekst prijedloga zakona, za koji ste vi upoznati, sa svim amandmanima Vlade RH, koja Vlada RH, na svojoj sjednici prihvatila, u tom obliku taj zakon može biti prihvatljiv sutra kada dođe glasovanje. O amandmanima koje ste podnijeli naknadno i što niste usuglasili s Vladom RH, niti sa bilo kime tko je s vama razgovarao punih nekoliko mjeseci, predlažem da te amandmane povučete i da se zakon donese u izričaju kako je dogovoreno i usuglašeno. Ako ne, ja samo govorim da neće biti zakinuti građani RH za ovaj zakon nego za one amandmane koji nisu usuglašeni, koji mogu donijeti pravnu i financijsku nesigurnost prije svega RH nemamo suglasnosti i u ovom trenutku kao predstavnik Ministarstva pravosuđa i Vlade ne mogu odgovarati na vaše amandmane, ali vas pozivam da se poštena namjera Vlade RH ni u jednom trenutku današnje rasprave ne iskrivljuje nego da je Vlada podržala predmetni zakon, Vlada je nomotehnički uredila vaš prijedlog zakona i kao takav Vlada ga može prihvatiti u Hrvatskome saboru. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu državnom tajniku Salapiću. Gospodin Pernar digli ste ruku, šta ste htjeli, repliku ili? Onda molim vas ubuduće dignite pločicu. Hvala vam lijepo, dakle repliku ste tražili. Imamo povredu Poslovnik uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Članak 238. stavak 5. uvreda zastupnika. Kroz cijelo ovo vrijeme državni tajnik Salapić odnosno u zadnje vrijeme želi progurati tezu da netko ima nekakve nepoštene namjere. To nije istina, namjere su poštene. Svakog zastupnika koji je ovdje dao amandman i to je sve u skladu sa Poslovnikom i to nisu nepoštene namjere. I molim vas da ne vrijeđate ovaj visoki dom, zastupnici imaju pravo dati amandmane, to su nisu nepoštene namjere. Jasno su bile od samog početka ove rasprave artikulirane. I molio bih vas bili ste saborski zastupnik čak jedno vrijeme i nelegalno i molio bih vas da ne vrijeđate ovdje saborske zastupnike i ovaj visoki dom.
Zahvaljujem kolegi Grmoji. Ne mislim da je došlo do povrede Poslovnika jer nijednom riječju kolega nije vrijeđao. Ako vam moje tumačenje nije dostatno imate pravo obratiti se Odboru nadležnom za povredu Poslovnika koji će vam dati mjerodavno tumačenje. Prelazimo na replike, uvaženi kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Salapiću. Ja apeliram još jednom samo na Vladu RH ako je ikako moguće da se prihvate najmanje dva amandmana koja sam predložio. Evo imam i kompromisno rješenje za onaj amandman gdje sam predložio da se spriječi ovrha nekretnine koja je opterećena hipotekom iz ugovora koje ima nepoštene ugovorne odredbe, pa to može biti recimo jedina nekretnina koja služi za stanovanje. Ako bi bilo tako kompromisno rješenje mislim da bi to bilo prihvatljivo, pogotovo kada znamo da se radi o jednoj premosnici do novog ovršnog zakona, a ta premosnica može spasiti recimo sto obitelji od ovrhe. Deložacije neće biti sigurno više, nema puno deložacija, ali ako spasimo jednu ili dvije obitelji spasili smo već puno. I druga stvar, predlažem isto tako da se prihvati onaj amandman koji sam imao u vezi sa vođenjem sudskog postupka gdje sam predložio da ne bude odredba kao što je sada da sud može odgoditi ovrhu na zahtjev tužitelja nego da se prihvati da sud mora na zahtjev tužitelja odgoditi ovrhu do završetka sudskog spora koji se protiv vjerovnika radi njegovog nepoštenog odnosa u odnosu na dužnika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Goranu Aleksiću na ovoj replici. Sljedeća replika uvaženi kolega Branko Grčić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolega Salapić odnosno državni tajniče. Moja namjera je da ukažem na jednu bitnu stvar. Dakle ovo jeste veliki korak u smislu poboljšanja položaja svih onih ljudi koji će se suočiti sa problemima o kojima cijeli dan danas raspravljamo ovdje u Saboru. Međutim, Vlada ne smije i ne može stati na ovome. Znači Vlada mora zaista obratiti pažnju na one probleme s kojima se suočio najveći broj od ovih 330 tisuća ljudi koji jesu u ovom trenutku blokirani. Što s tim dugovima, da li nekakav moratorij, da li nekakav predah može omogućiti stabilizaciju stanja, sam sumnjam u to zaista. Ali razmotrite tu mogućnost. Drugo, ministar financija je još na početku godine najavio otpis dugova blokiranih građana, to je veliki zahvat. On je bio dosta nejasan u trenutku kada je spomenut, sada je sazrelo vrijeme da Vlada izađe sa vrlo konkretnim i detaljnim prijedlogom kome, kako i na koji način otpisati dio dugova. Tu je pitanje i dalje troškova ovrha koje se ovim zakonom ne regulira. Dakle još uvijek se plaćaju veći troškovi nego što su nekada iznosi glavnice ovrhe. Mi smo nešto smanjili pristojbe javnih bilježnika, ali odvjetnički troškovi u tim ovrhama su i dalje ogromni. Kada gledate strukturu tog troška oni su dominantni, to treba preispitat. Treba dovesti sustav u situaciju da troškovi ovrhe ne mogu prijeći te iznose glavnice itd., itd., transparentnost kamatnih stopa, sve su to pitanja koja očekujemo da ćete vrlo brzo opet staviti na dnevni red. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Grčiću na replici. Odgovor državni tajnik gospodin Salapić. Izvolite.
hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Grčić, ja sam prijepodne govorio o tome, Vlada radi na cjelovitom novom ovršnome zakonu. Dakle ovo što je prihvaćeno danas, ja nisam sumnjao u ničije poštene namjere s bilo čije strane, ja sam rekao da se ne sumnja u vladine poštene namjere, da se prihvati ono što je dogovoreno. A ono što nije dogovoreno, nije usklađeno da to treba ostaviti za razmatranja kada dođe ovo što ste vi sada rekli, a to je novi cjeloviti ovršni zakon, dakle namjere su jasne. Drugo, što se tiče otpisa dugova određenoj ugroženoj skupini građana i na tom prijedlogu zakona Vlada radi. Dakle da jasno raščistimo, ovaj današnji zakonski prijedlog ima određene koje ćemo nadomjestiti novim, potpuno novim ovršnim zakonom. Međutim, Vlada je prihvatila ono što je usuglašeno sa predlagateljem i od toga nema odstupanja. Ja sam se pristojno zahvalio svima koji su surađivali sa nama da bi ove izmjene i dopune konačni tekst ovoga zakona ugledao svjetlo dana. i tu nema fige u džepu i nema nepoštenih namjera. A ovo što vi kažete podržavamo, radimo na tome i već od jeseni će biti javnosti dostupno i jasno dokle se došlo sa ovime o čemu vi ste govorili a Vlada itekako na tome vrijedno radi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na odgovoru državnom tajniku Salapiću. Sljedeća replika, uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Državni tajniče Ministarstva pravosuđa, Hrvatski sabor i saborski zastupnici su tijelo izabrano od naroda, dignitet ovoga Sabora Vlada mora poštivati, predlagatelja mora poštivati, usklađivati se. I očekujem da će svi ovi amandmani, svih klubova zastupnika sutra dobiti mišljenje Vlade. To je ono šta očekujemo nakon ove rasprave danas koja je bila najvećim dijelom konstruktivna i koja je bila ispred svega, ništa nije bilo ispod stola, sve je javnost mogla vidjeti. Očekujemo do izglasavanja da date o ovoj bitnoj temi na koja je, svoj tim oformila predsjednica Republike i koja je jasne poruke poslala, brojni visoki ljudi iz pravosuđa a poglavito gospodin Kolakušić koji je također predlagao i još jače mjere, međutim, ovo je premošćivanje trenutne situacije do novoga, ov izmjene su do novoga zakona i trebamo obuhvatiti cjelovite izmjene. I … [[Govornik se ne razumije.]] trebamo sažeti sve pod jednu točku. Očekujem od vas, danas ste slušali saborske zastupnike, imate amandmane u skladu sa procedurom i propisima ovoga Doma, najvećega tijela odakle je proistekla Vlada, odavde proizlazi Vlada i ovo je centar moći odlučivanja, gospodo zastupnici i sutra pokažimo da možemo držati do digniteta ovoga Sabora gdje su u povijesti, gdje se nećemo vraćati, donošenje odluke na štetu naših građana a sutra možemo poslati pozitivnu poruku iz ovoga Sabora da smo bili jedinstveni i da je Sabor tijelo gdje se donose i raspravljaju ključne odluke za hrvatski narod.
Zahvaljujem kolegi Bulju, hvala lijepo. Sljedeći za repliku se javio uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, trenutni sustav omogućava da dužnik koji je uzeo hipotekarni kredit vrati dio duga, da bude deložiran usprkos tome i da nakon deložacije i dalje bude dužan i da on kojeg je banka deložirala, jednom kada je na ulici ili u postanarstvu da ga se i dalje ovršava, da dug i dalje nije vraćen. Čak i u Americi, koliko ja znam, ako izgubite nekretninu, slobodni ste od tog kredita po kojem vam je nekretnina dana. Zašto? Zato jer se nekretnina uvijek daje, odnosno iznos kredita je uvijek manji od vrijednosti nekretnine, uvijek se ide za time da nekretnina vrijedi više nego iznos danog kredita. Predlažem da se i ovo pitanje uskoro riješi. A što se tiče kolega u Saboru, sutra će se vidjeti tko radi za 1% a tko radi za 99% društva. Mi u Živom zidu smo zastupnici koji predstavljamo 99% građana a ne 1%. Koga predstavljate vi? Vi ćete vjerojatno isto govoriti da i vi predstavljate 99% ali sutra ćete to moći pokazati je li to istina. Moja je želja da sutra i vi, ako ne barem do sad, ako ne barem od sutra, barem sutra pokažete da vam je stalo do 99% članova društva. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Uvaženi kolega državni tajniče? [[Upadica: Ne.]] Ne želi odgovoriti. Sljedeća replika uvaženi kolega Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Salapić, dakle cijenim vas kao vrsnog pravnika, na kraju ne bi ni obnašali ovu dužnost, pa dopustite mi jedno, da kažem ovako laičko pitanje, nisam pravnik. Članak 197. kaže: „Amandman se upućuje predsjedniku Sabora do zaključivanja rasprave na sjednici Sabora o tekstu Konačnog prijedloga Zakona.“. Članak 202. stavak 1. kaže: „Amandman koji je podnesen u roku iz članka 197. ovog Poslovnika postaje sastavnim dijelom Konačnog prijedloga Zakona i o njemu se odvojeno ne glasuje.“. I onda stavak 2. kaže: „Amandman prihvaćen na sjednici Sabora postaje sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona o kojem se odlučuje.“. I ključan je stavak 4. „Ako Konačni prijedlog Zakona nije podnijela Vlada o amandmanu s kojim se nije suglasila Vlada glasuje se odvojeno.“. Mene sada zanima hoćete li vi sutra kao predstavnik predlagatelja postupiti na taj način da uopće nećete dati stav o ovim amandmanima? Drugim riječima onda se o njima neće ni glasovati i vi zapravo govorite da je konačni prijedlog zakona onaj koji ste usuglasili prije. Dakle ne govorite da su svi amandmani koji su u toku rasprave ovdje podneseni i koje je predlagatelj prihvatio da je to konačni prijedloga zakona. Što je zapravo konačni prijedlog zakona? I hoćete li na taj način koristiti članak 200. da zapravo onemogućite glasanje a na kraju krajeva zakona i da sve to ide u treće čitanje, to je ključno pitanje sada?
Zahvaljujem kolegi Žagaru. Odgovor uvaženi kolega državni tajnik gospodin Salapić, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvaženi kolega Žagar. Dobro smo se razumjeli, vi ste u biti postavili pitanje i sami ste odgovorili na njega. Dakle ono što je dogovoreno i usuglašeno ono je dogovoreno. A kako Hrvatski sabor glasuje tako će izgledati konačni prijedlog zakona, o tome ne odlučuje, Vlada dakle je dala svoje mišljenje, Sabor će zakon izglasati. Kako će biti amandmani, vidjeti ćete sutra. Ja sam samo upozoravao da nije usuglašeno ovo što je danas došlo kasno. Vi ste pročitali stavak 201. i 202. ali morate ga čitati cijeloga pa ćete vidjeti koja je uloga Vlade RH. Na to sam vaše kolege upozoravao međutim nitko nije slušao. Dakle vrlo je jasno, ako Vlada nije predlagatelj o amandmanima koje Vlada nije prihvatila se glasuje.
Zahvaljujem uvaženom državnom tajniku. Zamolio bih gospodina, zamolio bih gospodina Šukera i gospodina Grmoju da ovakav razgovor, kolega Šuker, ja bih vas lijepo molio nemojte na takav način razgovarati u ovom visokom domu. I imamo u ime predlagatelja završno gospodin Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, prije nego što počnemo o samoj temi znači Ovršnom zakonu, budući da se zadnji dio ove rasprave sveo na sami Poslovnik Sabora, podsjetiti ću kolegu Šukera koji kaže da mi ne poznajemo stvari. Što bi se dogodilo na je npr. predlagatelj određenog amandmana kolega Aleksić i da je dao amandman hipotetski da je on dao amandman i da Vlada do sutra u 12 ne zna hoćemo li mi prihvatiti amandman ili nećemo? Znači, ona se praktički ne može očitovati. Što u tom slučaju? A imali smo jedan slučaj kad smo mi bili predlagatelji zakona, to je Zakon o lokalnim izborima, kada je kolega Maro Kristić dao amandman, Vlada se o njemu nije očitovala, postao je sastavni dio zakona. Znači, po prvi put ovo što vi radite je presedan, ali nema veze. Ja neću o tome, ja o tome dalje neću. Ali nemojte mi molim vas govoriti to su različita tumačenja i nemojte mi govoriti da nemam pojma. Kad smo imali situacija da je predlagatelj Klub zastupnika MOST-a, da je bio predložen amandman Zakon o lokalnim izborima i da se Vlada nije očitovala, postao je sastavni dio zakona, tako da mi nemojte govoriti da nemam pojma o čemu govorim. Znam vrlo dobro o čemu govorim, postoje različita tumačenja, vi ste većina, priklonit ćemo se tom tumačenju, i to je u redu. Ono što je zanimljivo, je da je kolega Babić predložio jedan dobar amandman. I kad je vidio što se događa, da će se Vlada morati očitovati o ovim amandmanima, on je sada taj amandman povukao. Samo kako se Vlada, znači nije bitno unaprijediti ovaj zakon, nije bitno znači da mi pomognemo ljudima, nego je bitno to da mi ne dovedemo Vladu u neugodnu poziciju da se mora očitovati o amandmanima koji inače moraju prihvatiti jer idu u korist naših građana. Je li to politika? Je li to politika, je li to borba za interese naših građana? Ili je to jeftino dodvoravanje Vladi i predsjedniku Vlade? Ovaj Sabor ovdje je centar političke moći, on je iznad Vlade. I svaki zastupnik ima pravo dati amandman i unaprijediti zakonski prijedlog. Drage kolegice i kolege, ja moram reći, bio sam sretan i zadovoljan jer smo imali suglasje ali sam sada ponovno jako razočaran jer ponovno smo se poklonili određenim lobijima, ponovno smo se priklonili velikom vođi. Pozivam s ovoga mjesta Predsjednicu RH koja je uputila otvoreno pismo premijeru da pozove Vladu RH da se očituje o svim amandmanima koji su upućeni tijekom ove rasprave. Ovo je bitno pitanje, hrvatski građani to zaslužuju i ako već idete na taj način minirati ove promjene, onda se morate o njima očitovati. Neka se Vlada RH, neka toliko poštuje ovaj visoki Dom, sve ove zastupnike i kolege, evo kolegu Aleksića, nema te vi što moliti Vladu, nije Vlada predlagatelj. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a, Vlada se samo mora očitovati o amandmanima. Neka se Vlada očituje, neka ih odbije ili prihvati. Stvar je vrlo jednostavna. Imaju vremena do sutra, pitanje je bitno, mogu se sastati. Pitanje je bitno. Ako se ne sastanu, to znači da im nešto od ovih amandmana ne odgovara i ne paše, iako ponavljam, tijekom rasprave, imali smo samo dvije krupne pritužbe. Jedna je od kolege Šukera koja se tiče ovoga ako je vraćena, znali glavnica gdje smo mi predložili da se ne može ovršiti jedina nekretnina, on smatra to nije u redu jer banke neće onda dati kredite, i imali smo znači veliku primjedbu kolege Grbina koji je protiv ovog roka od 10 godina. Iako je opće suglasje, vi ste se isto složili, kolege iz HDZ-a s tim, da ako kredit od 10 godina, odnosno ako dug se u 10 godina ne može naplatiti, da je očito da je nenaplativ. I razgovarao sam sa kolegom Aleksićem i on kaže da je njemu to potpuno u redu. Tako da, nekakvih velikih primjedbi nema, ali Vlada se ne želi očitovati kako bi ste vi onda sutra, bez obzira što su ovo dobri amandmani, i bez obzira što je kolega Babić dao dobar amandman, on ga sada povlači samo kako mi sutra o tome, kako bi vi mogli odbaciti sve amandmane koji su došli od strane saborskih zastupnika. To je podcjenjivanje ovog visokog Doma. To je podcjenjivanje našeg rada, puno zastupnika je uložilo ovdje truda, napisalo amandmane, pokušalo pomoći našim građanima ali nemojte misliti da ljudi ovo ne gledaju. Puno poruka sam primio, znači prepoznaju ovu dobru namjeru da se pomogne ljudima. I ako nemate konkretan argument zašto je nešto loše, pa zašto to idete minirat? Pa koja je krajnja namjera toga? Koja je krajnja namjera, tko stoji iza toga? Sutra ćemo vidjeti kolega Šuker, hoćete li minirati. Ako se Vlada očituje, to će biti sastavni dio zakona, ako mi to prihvatimo, rekli smo već što namjeravamo prihvatiti. Ako se Vlada ne očituje onda ćete imati priliku glasovati po amandmanima, pa ćemo vidjeti kako ćete glasovati o pojedinim amandmanima za koje ste danas rekli da su kvalitetni. Ja sam maloprije pitao kolegu Borića, evo Šuker je rekao da se ne slaže s ovim, što s ostalim? Kaže evo sve ćemo odbit. Pa sve ćemo odbit. Zašto ćete sve odbit? Pa koji je razlog da ćete sve odbit? Ako nijedna rasprava koja traje jutros od 10 sati, i nijedna primjedba nije bila, i sad ćemo sve odbit. Pa zbog čega? Ja još jednom apeliram na vašu savjest, apeliram da pogledate izlaganje našeg kolege Hrvoja Runtića od jutros koji nije govorio o rješenjima. O rješenjima se govorilo cijelo dan. Govorio je o stanju u kojem se nalaze naši građani, govorio je o toj spirali zla u kojoj se nalaze. Govorio je o iseljavanju mladih iz Hrvatske. Ja vas molim pogledajte to još jednom i podržite amandmane za koje u raspravi ako se Vlada ne očituje, za koje u raspravi niste imali primjedbe. Podržite te amandmane. Nemojte kolega Šuker, poštujem vaš stav, vi imate takav stav. Odbacite ovaj amandman, nemojte ga prihvatiti. Ali ove amandmane za koje niste imali primjedbe zašto biste ih odbacili? Koji je cilj toga? Pa ima i drugih amandmana kolega Šuker. Pa evo na primjer ovaj o roku od 10 godina, rekli ste da se slažete s tim. Pa onda, evo ja očekujem onda da ćete to podržati i vi i ostali zastupnici HDZ-a. Ja očekujem da ćete to podržati. Mogu ponoviti koje su ključne stvari bile i ključne točke ovog zakona. Znači osim onoga što smo usuglasili zajedno sa Vladom i oko čega je postignut dogovor, pa se onda govorilo da su to kozmetičke promjene, da trebamo ići u cjelovite izmjene Ovršnog zakona. Ima jako dobrih stvari koje će pomoći našim građanima. Ali ima i puno dobrih stvari koje su došle tijekom rasprave i od kolege Aleksića i od drugih zastupnika, od kolege Lovrinovića, ali i ovi naši amandmani. Jedna od ključnih stvari koje želimo promijeniti novim amandmanima je zaštita jedine nekretnine, odnosno želimo spriječiti provođenje ovrhe na nekretnini koja je opterećena založnim pravom zbog ugovora o kreditu u slučaju kad je vrijednost glavnice kredita već plaćena kreditoru. To je taj amandman s kojim se kolega Šuker ne slaže. I ne mora ga podržati, ali imamo i drugih amandmana. Sukladno zahtjevima stručne javnosti, naših ali i drugih zastupnika u Hrvatskom saboru povećavamo iznos glavnice zbog koje se jedina nekretnina ne može ovršiti sa tih prvotno usuglašenih 20000 kuna. Predsjednica Kolinda je poslala i tražila da bude 50000 kuna. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Pa predsjednica sam rekao [[Upadica Brkić: Kolega Šuker, molim vas nemojte dobacivati.]] Pa Predsjednica, pa mislim da nisam ni na koji način uvrijedio instituciju Predsjednice. Znači, Predsjednica je tražila da se poveća na 50000 kuna i to je bio amandman kolege Aleksića kojeg smo mi podržali. Znači, HDZ će sutra biti protiv prijedloga, odnosno zahtjeva Predsjednice Republike u pismu kojeg je uputila premijeru RH gospodinu Andreju Plenkoviću. Jesam dobro rekao sada? Znači bit ćete sutra protiv toga prijedloga. U takvoj situaciji se nalazi, znači oko 220000 ljudi, a u slučajevima gdje je glavnica viša od 50000 kuna pitala je kolegica Ljubica što ćemo tu napraviti, te je u slučaju ovrhe nekretnine to smo dogovorili nudimo rješenje zamjenskog smještaja na 18 mjeseci, da država nađe zamjenski smještaj ili da plaća, znači najamninu. Druga ključna stvar koju će MOST razriješiti je deblokada dugotrajno blokiranih ovršenika pri čemu je preduvjet obustave ovrhe činjenica da se tražbina ne naplaćuje. Dugotrajno blokirani isključeni su u cijelosti iz ekonomskih odnosa u državi. Pa tko misli da to nije tako? Ima li netko da misli da to nije tako? Često ne mogu zasnovati radni odnos jer im se plaća oduzima čim sjedne na račun pa se okreću crnom tržištu rada, a većina ih odlazi van Hrvatske. Znači, oni čak niti kao potrošači ne pridonose rastu potrošnje i gospodarstva, a te dugotrajne neprekinute blokade rezultiraju gomilanjem novih dugova i stvaranjem te zle spirale duga iz kojih se mnogi nikad neće izvući. Zato se ovim predloženim amandmanima MOST-a sprječava gomilanje duga nerazmjernim rastom kamata kada se ovrha ne može provesti. I imamo ovu situaciju, da ako je račun mrtav godinu i više dana da smo mi predložili da se obustavi ovrha i naravno da se može ponovno pokrenuti, ali onda nema više onih kamata koji su bili. Pa omogućavamo ljudima da konačno prodišu. Pa tko normalan može biti protiv toga? Tko može biti dobronamjeran protiv toga? I zašto ćete kolege iz HDZ-a ako se Vlada, ja očekujem da će se Vlada očitovati. Ja pozivam Predsjednicu da se uključi, da traži očitovanje Vlade i premijera. Ako se Vlada ne očituje zašto ćete odbiti taj amandman? Osim toga, MOST predlaže i apsolutni zastarni rok to je ova rok o kojem sam govorio i oko kojeg su se ovdje svi zastupnici složili da je to dobro rješenje osim kolege Grbina. Ja ga razumijem, on je odvjetnik. I ne mora SDP evo podržati to, iako bi tu pomogli jednom velikom broju ljudi. A ja ipak mislim da je SDP Socijaldemokratska stranka, da im je više stalo do interesa blokiranih, do interesa radnika, nego do interesa odvjetnika i javnih bilježnika. Ako prevlada stav kolege Grbina, pa podržite onda ove druge amandmane. Ako prevlada ta odvjetnička vizura. Pa znate li kolikima ćemo pomoći sa ovim? Osoba ne može biti doživotno blokirana. To je trauma kojom je pogođeno oko 300 tisuća dužnika, a svaki taj čovjek, to sam jutros rekao ima obitelj, ima djecu. I mi tu dolazimo do brojke oko milijun ljudi. Pa dragi zastupnici, milijun ljudi ćemo možda olakšati njihovu situaciju. Nećemo svakom pomoći, ali ćemo možda olakšati, ali ćemo možda olakšati kolega Borić. Molim? Milijun ljudi, znači ako gledamo znači njihovi djecu s obitelji s kojima su oni povezani. Ako imate nekoga u obitelji koji je blokirani i koji ima probleme. Pa ako ništa drugo i vi suosjećate i teško vam je zbog tog čovjeka. Kad je netko u vašoj obitelji u teškoj situaciji. Ja kolega Borić imam takvo suosjećanje. Naime, zastrani rok od 10 godina koji je propisan Zakonom o obveznim odnosima dovaljano je dug rok da bi ovrhovoditelj svoju tražbinu moga naplatiti, ako je takva tražbina naplativa. I to smo se svi složili. Svi smo se složili osim kolege Grbina. Ako SDP odbaci ovaj amandman, pa podržite ostale. Podržite ostale amandmane koji idu na korist naših građana. I na kraju, neću iskoristiti cijelo vrijeme, kao kolega Pernar i Bulj za svoju raspravu, na kraju vas molim, odnosno, molim Vladu RH, molim predsjednicu, da zatraži od premjera i Vlade da se očituje o ovim svim amandmanima. A u slučaju da se to ne dogodi, to će biti znak, da Vlada ipak nije spremna za ovakve primjene, ali ja se nadam da su spremni saborski zastupnici, pa da će podržati one amandmane za koje danas, u raspravi nisu imali niti jedne jedine primjedbe. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Nikoli Grmoji na ovoj završnoj riječi. Imamo nekoliko replika. Uvaženi kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grmoja, čestitam Mostu na predloženim izmjenama. Čestitam i HDZ-u što je bila vrlo konstruktivna sve do danas. Nadam se da će i ovi prijedlozi koji su bili tijekom rasprave biti tijekom noći i jutra ipak pregledani, možda nešto od toga bude prihvaćeno. Ali, moram reći to da je ova rasprava ustvari kvalitetna. Bez obzira na tako neke nesuglasice, neke povišene tonove. Mislim da je ovo bila kvalitetna rasprava i da tako treba raspravljati, svaki puta, a ne kao kad smo razgovarali o udrugama i pečatu, kada smo 4 sata raspravljali o ničemu. To nije dobro, a ova rasprava danas, iako je trajala dugo, ipak je bila konstruktivna, dobra i ono što mene veseli, unatoč tome što možda neće baš sve biti prihvaćeno, što možda ništa čak neće biti prihvaćeno, od amandmana koji su dani nakon usuglašavanja sa Vladom, ja se nadam da će zakon ipak na kraju prihvaćen. Dakle, kakav god on bio on će biti bolji Ovršni zakon, nakon donesenih izmjena, nego što je bio prije nego što te izmjene budu donesene. I to je ipak nešto i svakako molim još jednom Vladu da razmotri neke bitne amandmane, pa makar, malo izgledaju možda radikalno, ali to je premosnica do novog Ovršnog zakona i neki od tih amandmana uistinu mogu spasiti obitelji od deložacije, a to je najvažnije u cijeloj priči. Eto, zahvaljujem svima na uistinu konstruktivnoj raspravi i uglavnom na prijateljskim tonovima, uz poneku nesuglasicu, pa to je normalno valjda. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Aleksiću. Odgovor kolega Grmoja. Izvolite.
Potpredsjedniče, kolega Aleksiću, apsolutno se slažem, ovo je jedna od kvalitetnijih rasprava koje smo mogli vidjeti ovdje u ovom Saboru. Ja se zahvaljujem čak i onim zastupnicima koji su iznijeli neslaganje, jer je to njihovo neslaganje bilo s njihove strane obrazloženo, argumentirano, nije bilo nikakvog osobnog vrijeđanja i od strane kolege Šukera i od strane kolege Grbina. Tako da u tom smislu se s vama apsolutno slažem i drago mi je da je Most upravo i pokretač ovih promjena, da će zakon, kao što ste rekli kakav god bio biti bolji nego što je bio ovaj do sada, a ja vjerujem i također da će ovi amandmani od kojih ste neke i vi predložili, također biti prihvaćen ili kao sastavni dio zakona, ako se Vlada očituje, ja mislim da ima vremena ili tijekom glasovanja o amandmanima. Tako da, ovo je jedan primjer na koji način trebamo voditi rasprave i ovo su prava pitanja kojima se treba baviti ovaj Visoki dom. Znači, to je egzistencija naših građana i pokušaj da zaustavimo ovo iseljavanja iz Hrvatske, ove negativne trendove koji su očiti, tako da u tom smjeru Klub zastupnika Mosta će nastaviti dalje sa svojim inicijativama. Znamo da će biti teško gurati te inicijative ovdje u Saboru, jer često imamo sa strane i Vlade jedan podcjenjivački odnos prema Hrvatskom saboru, ali ćemo nastaviti dalje. A hvala svima posebno vama, na vašem doprinosu i kvalitetnim amandmanima.
Zahvaljujem kolegi Grmoji na odgovoru. Sljedeća replika uvaženi kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo moja prva replika danas, nisam se oglašavao. Kolega Grmoja, gledao sam vas u 3 sata i 5 minuta ovdje, sjedili ste tu i trebalo se uključiti za kvorum. Vi niste htjeli stisnuti. Da li shvaćate što vi radite? Znači ovo je prvi koliko ja pamtim u povijesti Hrvatske, barem koliko sam ja ovdje, znači, da jedna Vlada prihvaća sutra 2 zakona koja predlaže oporba. Ja se ne sjećam ni jednoga saziva da je prihvatio ijednog. Koliko se ja sjećam. I činimo sve da u stručnim službama Vlade i onih predlagatelja, a bio je i dio dogovora i jamstva dok ste bili na vlasti itd. Vjerodostojno želimo izvršiti svoje obećanje i slušam vas sve. I prvi puta sam danas pričao o vama i rekao sam dajte se dogovorite s Ministarstvom pravosuđa da riješite pitanje 3 amandmana. Umjesto da to radite, vi cijeli dan, govorite za govornicom i ponavljate stalno isto isto isto. Znači, pa ne možete samo sa državnim tajnikom to riješiti. Postoje stručne službe koje mogu nešto riješiti. Znači i mi vas uvjeravamo da to ne može na taj način ići i da to nije procedura. I vi uporno kažete da vi možete kao oporba raditi što hoćete, ali Vlada vas mora slušati kada god vi poželite. Da, jer se niste htjeli uključiti. S druge strane imamo ucjenu nećemo to nećemo ustavne suce ako nema istražnog povjerenstva. Od kada to oporba vodi državu? Ja to nisam vidio nigdje. Znači dozvolite da i Vlada ima svoje elemente i bila je vrlo korektna po ovom pitanju i po pitanju međunarodnih ugovora o kojima smo govorili i po ovom pitanju. I umjesto da to sve riješimo u jednom mirnoj i dobroj atmosferi, vi samo cijeli dan ponavljate jedno te isto, umjesto da ste to riješili sa stručnim službama Vlade. I sada ostavljate na Vladi teret da biste vi imali cijelo ljeto što raditi. Znači dozvolite da ovu državu vodi Vlada i većina u ovom Saboru. A vi se danas niste bili dostojni uključiti za kvorum jer ste vi sebi dali tu važnost. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Boriću. Odgovor kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Borić, valjda ćete mi ostaviti toliko pravo kao oporbenom zastupniku da na određenim stvarima se ne uključujem u kvorum ili da ne glasam ili da glasam ili da budem suzdržan, ali ono što radi istine treba reći, 13 amandmana Vlade sve je prihvaćeno. Kolega Babić je došao ovdje u 2,30 prihvaća je njegov amandman od mene i od kolege Mire Šimića da bi ga on sada povukao samo kako se Vlada ne bi očitovala o drugim amandmanima. Znači s naše strane također, ja ne sporim konstruktivnost sa strane Ministarstva pravosuđa i sa strane Vlade, ali dopustite da ja imam pravo reći da smo mi bili apsolutno konstruktivni prema svima i prema Vladi i prema svim saborskim zastupnicima u ovoj sabornici. I neću dopustiti da tvrdite da je bilo drugačije. A to hoću li se ja uključiti ili neću o nekakvoj drugoj točki, to je apsolutno nebitno. Znači postoji vladajuća većina koja mora biti tu prisutna i to je zadatak većine. To je nebitno jer smo mi prihvatili kolega Boriću doti jedan amandman Vlade čak i amandmane koji su došli iz Kluba zastupnika HDZ-a i postavili ste mi pitanje i sada ste otišli, to je također nekorektno kolega Borić. Znači pokazali smo apsolutnu konstruktivnost i to radi istine i radi onih ljudi koji ovo gledaju i radi hrvatske javnosti treba glasno i jasno reći. I neću dopustiti da tvrdite da mi nešto rušimo ili da smo mi ne konstruktivni bili u ovoj raspravi. Apsolutno netočno, bili smo jako konstruktivni i sve prijedloge koji su bili kvalitetni smo uvažili.
Zahvaljujem kolegi Grmoji na odgovoru. Sljedeća replika uvaženi kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo. Htio bi pitati kolegu Grmoju meni jako bitno pitanje, a vjerujem i mnogim građanima, pogotovo što se tiče ovog dijela izmjene Ovršnog zakona koji se tiče nekretnina. Zanima nas hoće li Most biti za to da se novi ovršni zakon odnosi na ovršne postupke koji su već u tijeku, a nisu dovršeni ili samo na nove ovršne postupke. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Odgovor kolega Grmoja. Izvolite.
Kolega Pernar, mi apsolutno imamo veliku želju pomoći hrvatskim građanima i želimo za sve ove promjene koje ste i vi tu neke od njih izrekli dobiti suglasnost ljudi koji sjede ovdje jer u njima je ključ. I mi možemo ja i vi željeti što god ali od toga nema ništa. Evo kolega Aleksić kaže možda su neki prijedlozi preradikalni u dobro mjeri je rekao kolega, možda su neki prijedlozi radikalni takav je možda dojam nekih, nije to on rekao kao svoje mišljenje. Vi ste rekli vaši prijedlozi Most-a su umjereni. Mi bismo bili puno radikalniji, vi ste našli nekakvu vagu. A kada smo usuglasili prijedlog sa Ministarstvom pravosuđa i s HDZ-om, kažu neki to je kamilica. I čak iz redova HDZ-a i predsjednica šalje treba puno predsjedničini zahtjevi su bili najradikalniji. E sada jeli to stav predsjednice ili je to stav nekakvog PR-a ili što je posrijedi, ja ne znam. Ja vjerujem da jest i da predsjednica želi pomoći hrvatskim građanima. I ne vidim razlog zašto se Vlada ne bi očitovala ako se već Vlada ne očituje zašto one prijedloge oko kojih se slažemo ne bismo podržali, zašto ne bismo podržali prijedlog kolege Aleksića. Evo to je bio zahtjev predsjednice Republike i HDZ će sutra odbiti taj zahtjev. Odbit će taj zahtjev. Pa čemu onda sve to? Čemu onda taj okrugli stol kod predsjednice? Predsjednica govori o nekakvim rješenjima, vi predložite rješenje mi smatramo da je dobro i mi se s vama složimo i čak mogli smo i mi napisati taj amandman, ali ne vi ste se toga sjetili, mi smo rekli to je kolege Aleksića prijedlog i mi ga prihvaćamo. Znači toliko smo korektni bili, mogli smo sve napisati te amandmane da su to kao naši amandmani jer smo znači za vaš, bili smo na sastancima znali smo u Ministarstvu pravosuđa gdje ste to govorili, znali smo za vaše namjere. Bili smo toliko korektni i rekli to je prijedlog kolege Aleksića, mi smatramo da je dobar i sada to ne valja HDZ-u.
Zahvaljujem kolegi Grmoji na odgovoru. Molim vas da pripazite malo na vrijeme. Sljedeća replika uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Kolega Grmoja, zaista moramo svi mi ovdje koji smo u sabornici oni koji su danas sudjelovali u raspravi biti ponosni, ali me također u jednom trenutku tog ponosa da je ovdje se odlučuje, da je ovdje centar političke moći jel narodni zastupnici su oni koji biraju i Vladu i kojima se Vlada mora podrediti i izvršavati ono što većina kaže u Saboru. A u ovome slučaju smo stali svi skupa bez obzira na ideološke razlike raspravili smo danas o ovim temama. U nekim sitnim stvarima se nismo slagali, možda i na nekim krupnijim, ali je činjenica da je razočaravajuće povlačenje amandmana na Konačni prijedlog o Izmjenama i dopunama Ovršnog zakona od strane kolege Babića. Ako je namjera ta da je povukao svoj amandman koji je uskladi sa predlagateljem MOST-a Nezavisnih lista kao što je usklađeno sa kolegom Aleksićem, razgovarajući se sa svim, koji su dali svoj amandman i nitko nije imao nikakvu namjeru danas osim da se bori za ljude koji su u teškim problemima i cijeli sustav je blokiran u onome vrzinome kolu gdje povlači sve prema dnu jer ljudi jednostavno ne mogu više živjeti niti funkcionira normalan sustav plaćanja nego su naši ljudi po kontejnerima koje je bilo nezamislivo nekada da će biti po kontejnerima. Nezamislivo. Pa kao objasniti to povlačenje Amandmana koje je dogovoreno za predlagatelja? I zaista, predsjednica Republike, Vlada, javnost, stručna javnost, statistički pokazatelji da je 56 tisuća ljudi otišlo u Njemačku prošle godine, vidjeti ćemo kako će biti u drugim statističkim pokazateljima i da se mi mislimo ovdje nakon pritiska. Koga? Nemamo pritiska. Izdignimo se i podržimo ovaj prijedlog i to je poruka mladim ljudima da ima nada u ovaj Parlament i ovu državu. Mi predstavljamo državu. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bulju na ovoj replici. Odgovor, uvaženi kolega Grmoja, izvolite.
Poštovani kolega Bulj, pa ne, pa evo, ja mislim da tu uopće nema spora da je bio veliki stupanj konsenzusa ovdje u Hrvatskom saboru, jedna kvalitetna rasprava. Kao što sam rekao tek negdje oko 16h kolega Grbin je iznio neslaganje, počelo je komešanje. Ja sam prije toga kao da sam znao što će biti rekao da unatoč konsenzusu se nadam da neće početi pritisci određenih odvjetničkih i javnobilježničkih lobija. I vidi vraga, znači nakon toga što je kolega Grbin istupio počelo je komešanje i na drugoj strani i onda su kolege HDZ-ovci iznijeli primjedbu na neke druge, ne na taj nego evo kolega Šuker na ovaj prijedlog o kojem sam govorio. Međutim, ono što je bitno, Vlada se može očitovati o svim ovim amandmanima, ima dovoljno vremena. I o amandmanu kojeg je tražila predsjednica Republike, mislim da bi to bilo u redu, pošteno i pravedno. A ako se Vlada ne očituje, onda neka predsjednica sutra u live prijenosu, neka svi ovi ovršeni i blokirani građani, svi oni koji su pogođeni, svi oni koji pričaju o tome kako treba nešto učiniti a kada MOST ponudi rješenje, e onda je problem. Kada kolega Aleksić ponudi rješenje, onda je problem. Kada kolega Lovrinović ponudi rješenje, onda je problem. Pa što imamo od priče? Pričamo cijelo vrijeme, govorimo, kukamo kako je stanje u Hrvatskoj loše, kako mladi odlaze, ponavljamo uvijek iste priče a ništa ne poduzimamo. Hajmo pomoći ljudima. Pa evo podržati ćemo i Vladin taj cjeloviti prijedlog ako bude bolji od ovoga. Ja želim vjerovati da mogu napraviti i bolji prijedlog zakona. I, kolega Boriću što je smiješno? Pa ja ne znam što je smiješno, ovo je jako, ovo je jako ... … [[Upadica se ne čuje.]] ozbiljna tema i to s mojim uključivanjem kolega Boriću nema nikakve veze. Ovo nije tema, kolega Boriću, kolega Boriću vi se možete smijati ali hrvatskim građanima, vjerujte mi nije smiješno, onima koji su blokirani, oni koji imaju mrtve račune, oni koji rade na crno, oni koji odlaze u Irsku i Njemačku, kolega Boriću njima, kolega Boriću nije smiješno.
Kolega Grmoja zahvaljujem ne odgovoru. Kao što vidite 30 sekundi ste prekršili vrijeme i prošli puta ste isto tako 20 sekundi, ja vas molim zaista ubuduće da pripazite malo na vrijeme. Sljedeća replika uvažena kolegica Ivana Ninčević-Lesandrić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega rekli ste, citirati ću: „Pitanje je može li se Vlada sutra sastati i dati očitovanje.“. Pitanje može li se Vlada sutra sastati? Pa mi ovdje pričamo o amandmanima koji ne da će poboljšati, nego će promijeniti život blokiranim ljudima. Dakle 330 tisuća ljudi, rekli ste i sami, skoro milijun ljudi na koje ovo utječe a mi se pitamo može li se Vlada sutra sastati? Pa Vlada se mora sutra sastati. Ne sutra, Vlada se mora sastati večeras ako treba. Pa ja ne znam, je li mi stvarno mislimo da 4,5 milijuna ljudi u ovoj državi radi i živi da bi se pitali može li se Vlada sastati ili bi se Vlada morala sastati da se zapravo niti jedan od ovih 4,5 milijuna ljudi nikada ništa ne zapita u životu. Evo ja pozivam ovim putem Vladu da se sastane večeras ako sami to nisu napravili da se očituju na ove amandmane jer ne pričamo ovdje o glupostima nego doslovno pričamo o stvarima koje će promijeniti život minimum 330 tisuća blokiranih a da ne kažemo da je to brojka skoro do milijun ljudi. Hvala.
Zahvaljujem kolegice Ninčević-Lesandrić na replici. I odgovor kolega Grmoja, izvolite.
Kolegice Lesandrić, ovo je prva točka dnevnog reda, mislim da ih imamo još 6. Ja ću biti ovdje dok te točke ne raspravimo. Iako moram biti iskren, budući da smo radili na ovom Ovršnom zakonu, pripremao sam se samo za ovu točku. Kolege će vjerojatno, kolega Podlnjak i ostali više raspravljati. Znači biti ćemo ovdje možda do iza ponoći. I s pravom ste rekli, Vlada ako treba, treba se sastati noćas iza ponoći, u 3 po ponoći zbog situacije u kojoj se nalaze hrvatski građani a ne se smijati kao kolega Borić nego se naći u 3 sata, ako treba, ako nisu neki u Zagrebu. Sada krenuti prema Zagrebu i raspraviti ove sve amandmane i dati mišljenje. Ako će amandman kolege Aleksića pomoći 5 ljudi, a pomoći će puno više vrijedi da krenu sada gdje god su, da krenu sada prema Zagrebu i da se sastanu. Ako će ovi naši amandmani, ja vas uvjeravam pomoći će ogromnom broju ljudi, neka sada krenu, ako je ministrica Obuljen u Dubrovniku, neka sada krene iz Dubrovnika, neka ovog trenutka krene iz Dubrovnika, treba joj 5 sati do Zagreba ili, a imaju i telefonske sjednice. Neka ovoga trenutka krenu prema Zagrebu. Mi glasujemo sutra vjerojatno iza podne, do tada se Vlada može očitovati, ujutro se mogu sastati. Ujutro se mogu sastati. A kažu stručne službe, pa valjda stručne službe gledaju cijeli dan šta govorimo ovdje, jutros od 10 sati, pa tu je državni tajnik. Državni tajnik je tu od jutros, zna svaku sitnicu koju smo iznijeli u raspravi. Neka sada krenu i neka rasprave ovo i neka daju svoje mišljenje.
Hvala lijepo uvaženom kolegi Grmoji i zahvaljujem što poštivao vrijeme ovaj put. Slijedeća replika uvaženi kolega Šuker.
Kolega Grmoja, mene stvarno zanima da li saborski zastupnik ima pravo iznest svoje mišljenje. Dakle ja sam dobronamjerno, negdje po prilici od pola 12 vas upozoravam pokušavam kolegijalno, kako god hoćete, da bi bilo dobro sjednete sa predstavnicima Vlade i da usuglasite ove stvari oko vaših amandmana. Pozivajući se, samo malo, molim vas, pozivajući se na Poslovnik, i ništa drugo. Ako pogledate fonogram moje rasprave onda ćete vidjeti da ono nije ni u jednom trenutku nije išla kontra ovoga zakona. Dobronamjerno sam vas upozorio na stavak 4., stava 5. zakona, dobronamjerno. Međutim, vi ste to izokrenuli i tu prozivate. Ja nisam naučen na takav način rada u ovom Saboru. Ja sam naučen na suprotstavljena mišljenja, argument na argument. I za takav način sam spreman sa svakim raspravljati, ali gledajte kolega Grmoja, ako vama u članku 202. stavku 5. „Ako konačan prijedlog zakona nije podnijela Vlada, o amandmanu s kojim nije usuglasila Vlada, glasuje se odvojeno.“ I to je ono što ja vama govorimo cijelo vrijeme. I vi mene sad uvjeravate u nešto, ja nisam čak ni iznio svoje mišljenje nego sam vam čitao odredbu Poslovnika po kojem radimo svi dok ga ne promijenimo, on je naprosto za nas Sveto pismo, što se kaže. I dakle, moja rasprava je cijeli dan išla u tom smjeru, međutim vi ste to na jedan, pa neću koristi težak izraz, sve izokrenuli. Dakle, jedan dobronamjerna kritika, pročitajte si moj fonogram moje replike kolegice Mrak-Taritaš. I nitko od kolega danas ovdje nije sporio integralni tekst zakona koji ste vi usuglasili sa Vladom. Nitko od kolega. Kolege su neke naprosto problematizirale odredbe amandmana koji ste predali i dakle mogli ste sjest s Vladom i to dogovoriti. I ne trebate nikog prozivati, ne trebate nikoga prozivati.
Zahvaljujem kolega Šuker na replici. Odgovor uvaženi kolega Grmoja. Izvolite.
Kolega Šuker, u niti jednom trenutku nisam sporio da ste vi u svojoj raspravi bili konstruktivni, čak sam vam se zahvalio ako ste me dobro slušali, na argumentiranoj raspravi ovdje sada kada sam govorio. Vama i kolegi Grbinu. Znači, u niti jednom trenutku nisam rekao da ste vi bili na bilokakav način nekorektni i nekonstruktivni, u niti jednom trenutku. Ono što je moje mišljenje, je da su tijekom ove rasprave, pristizali amandmani za koje mi još ni ne znamo hoćemo li ih prihvatiti. I da Vlada na te amandmane treba dati mišljenje i da sam aj vrlo rado spreman noćas kad me ima premijer Plenković, čuli smo se mi telefonski, ima moj broj, kad god me pozove, ili bilo koga ako ne želi sa mnom, bilo koga od mojih kolega, evo kolegu Miru Šimića koji je ovako jedan miran Slavonac, ja sam temperamentni Dalmatinac. Znači kad ga god pozove, noćas, mi smo spremni doći i razgovarati o ovim amandmanima. Ne samo našim nego bilo kojeg kolege. Znači bilo kada. Ima broj i od Mire Šimića premijer. I to uopće nije sporno. Mi smo pokazali maksimum konstruktivnosti i želje da se promijeni ovaj zakon i da se pomogne građanima i nisam sporio kao što tvrdite, vašu konstruktivnost u niti jednom trenutku, niti sam išta loše o vama rekao.
Zahvaljujem kolegi Grmoji na odgovoru. Slijedeća replika uvažena kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Grmoja, dakle evo cijeli dan raspravljamo, moram vam reć da sam jučer bila s vašim kolegom Šimićem u emisiji i zaista svi smo na emisiji rekli da smo suglasni sa prijedlogom koji ste dakle, vi inicirali ali se zajedno sa Vladom i sa Vladinim amandmanima poboljšao, i jednostavno ono što moram reći, čudi me otkud danas popodne ovi amandmani i ova naknadna pamet od vas kao predlagatelja. Dakle, imali s te dovoljno vremena, situacija se što se tiče ovršenih i blokiranih nije promijenila od jučer do danas, dakle bilo je dovoljno vremena kada se radilo sa Vladom na prijedlogu zakona da se sve to raspravi sa Vladom. Dakle ono što želim reći, prijedlog zakona na koji je Vlada dala amandmane, koji je sa vama usuglašen, i došao pred nas zastupnike na klupe, je zaista poboljšanje u odnosu na dosadašnji Ovršni zakon, imamo izuzeće od ovrhe jedne nekretnine, imamo povećanje neovršivog djela stalnih primanja na 3/4 što je veliki pomak za naše sugrađane jer im ostaje više novca za život. Dakle, isto tako izuzima se od ovrhe glavnica odnosno od prodaje nekretnina ako je glavnica manja od 20 tisuća kuna, ali se daje i alat sudu da i u slučaju kad je taj iznos veći od 20 tisuća, sam po nekim kriterija odluči, ako se ne postiže svrsishodnost da se ne ide u ovrhu nekretnine. Dakle, ono što želim reć, napravljeno je nabolje što je moguće u suradnji sa Vladom u ovom trenutku, mislim da ste ovim prijedlozima današnjim imali dobru namjeru ali niste uspjeli izanalizirati sve posljedice takvih amandmana. Ne bi bilo dobro da napravimo više štete nego koristi. Hvala vam.
Zahvaljujem kolegici Mariji Jelkovac. Odgovor kolega Grmoja.
Poštovana kolegice, ja se apsolutno sa vama slažem. Znači da prijedlog zakona, to su bili naši prijedlozi koji su usuglašeni sa HDZ-om apsolutno su puno bolji nego ovaj Ovršni zakon kakav smo imali do sada. Ali draga kolegice, morate priznati da očekivanje javnosti građana, stručne javnosti, Predsjednice Republike, ovršenih, blokirani su puno veći od ovoga na što ste vi pristali, puno veći. I vi ste meni sada poslali na kraju poruku da ono što je zahtijevala Predsjednica Republike da nije ostvarivo, jer ste rekli amandmani koje ste vi danas dali i koje ste prihvatili su dobra namjera. Ali nije se promislilo kakve to sve posljedice može imati. Vi ste praktički poslali poruku predsjednici države da je diletant, da traži ono što će, znači na nekoj drugoj strani prouzročiti veću štetu. Znači, poslali ste poruku Kolindi Grabar Kitarović predsjednici Republike Hrvatske da je populist. Ne, to ste vi rekli. Jer ste vi rekli za prijedloge i amandmane koje smo mi ovdje prihvatili i uputili da nismo razmislili o tome hoće li oni na nekoj drugoj strani izazvati štetu. Znači imamo situaciju da je zastupnica HDZ-a Predsjednici Republike upravo poručila da je ona populist koji ne zna što radi, niti što predlaže. Kolegice očekivanja javnosti su i naših građana su puno veća od ovoga što smo mi kao dva kluba, odnosno dvije političke opcije uspjele usuglasiti. Morate toga biti svjesni. Ljudima ovo nije dovoljno. I ja očekujem da se Vlada RH na zahtjev Predsjednice očituje o našim prijedlozima, a ako se ne očituju Vlada, znači očekujem da ćete vi kao saborska zastupnica podržati ove amandmane.
Zahvaljujem kolegi Grmoji na odgovoru. Sljedeća replika uvaženi kolega Hrvoje Runtić. Izvolite.
Zahvaljujem. Nikola moj, znači ja sam ti ovdje u ovaj nadrealni sektor došao iz realnog sektora i čuo sam ovdje svašta danas. I moja procjena je otprilike ovo, neka me kolegica Ivana ispravi, ovo je moglo završiti unutar dva sata. Moj zaključak ti je nekako, čuo sam tu poslovicu davno i pamtim je cijeli život, da „tko hoće nađe način, a tko neće, nađe izgovor“. I na to ti se ova cijela priča svodi. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Runtiću. Odgovor kolega Grmoja. Izvolite.
Ja kolega Runtiću, odnosno moj Hrvoje kako si ti meni rekao moj Nikola želim vjerovati da ipak nije tako. Ja ipak vidim kod većine zastupnika ovdje da oni žele pomoći hrvatskim građanima. Ja to vidim. Ne, ne, ja to vidim ozbiljno bez obzira što sam imao ove primjedbe ja to vidim i kod kolege Šukera i kod kolegice Jelkovac i kod ostalih kolega. Ja to vidim i kod kolega iz SDP-a i kod kolege Hrelje i kod svih koji su ovdje danas raspravljali. Ja sam uvjeren da će kolege iz SDP-a kao socijaldemokrati podržati, hoće Miro podržat će, da će podržati naše amandmane ako se o njima ne bude glasovalo kao cjelovitom zakonu. Ja još vjerujem da će se Vlada RH očitovati. Ja sam uvjeren da SDP neće ići u korist odvjetničkih i javnobilježničkih lobija. Ja sam uvjeren da će kolega Šuker shvatiti da moramo pomoći našim građanima, da se banke mogu naplatiti, da se ovdje radi jedino o jedinoj nekretnini kada je vraćena glavnica, a postoje druge mogućnosti kako će se vratiti ono što je dano. Ja sam uvjeren da će svi zastupnici prepoznati kvalitetan prijedlog kolege Aleksića koji je uostalom i prijedlog Predsjednice Republike i da će ovo za što je rekao kolega Pernar, da jedan umjereni pristup MOST-a biti prihvaćen u ovom Visokom domu. Jer ovo nije, znači nikakav radikalan ni populistički pristup. Ovo je pristup koji će stvarno odblokirati jedan veliki dio naših ljudi i omogućiti im da ostanu u Hrvatskoj. Ljudi izumiremo. Hrvatska izumire. Moj Metković je imao pozitivan prirast prvenstveno zahvaljujući tom bazenu iz Hercegovine i to je dobro. Ja kao profesor u školi vjerojatno ne bi imao ni satnicu da nisu djeca iz Hercegovine dolazila u Metković u školu.
Zahvaljujem kolegi Grmoji na odgovoru. Sljedeća replika uvaženi kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Grmoja, dakle smisao i ove saborske rasprave je da se iskristalizira konačni prijedlog zakona. To je definirano i Poslovnikom. Mnogi zastupnici i klubovi su ovdje davali amandmane. I oni su zapravo prema odredbama Poslovnika budući da ih predlagatelj prihvaća o njima se očituje, postali su konačni prijedlog zakona. Međutim, uvaženi državni tajnik kad sam ga pitao direktno on je rekao ne, nije konačni prijedlog zakona definiran ovom vašom saborskom raspravom i amandmanima. On je definiran dogovorom koji je usuglašen sa Vladom i predlagateljem koji se odvija izvan ove sabornice nigdje dalje. To je pravo predlagatelja. Međutim, s jedne strane nije baš ni korektno prema Hrvatskom saboru da se ne poštuju odredbe Poslovnika da se konačni prijedlog zakona stvarno ne donosi ovdje, a naravno u skladu sa člankom 202. to će bit glasovanje i ne dijelim čak ni optimizam ni kolege Aleksića ni vaš optimizam. Jer mislim da je hrvatska Vlada već zauzela svoj stav time što je rekla da je zadnji konačni prijedlog zakona onaj koji je usuglašen izvan ove sabornice. Dakle, niti jedan amandman sutra vladajuća većina neće prihvatiti. Jer da je drugačije predstavnik Vlade bi to jasno i glasno rekao. Dakle, konačni prijedlog zakona nije ovo što smo mi raspravljali danas u skladu sa svim amandmanima. Konačni prijedlog zakona je donesen izvan ove sabornice. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Pa mislim kolega da je poslana poruka da nije bitna saborska procedura, a saborska procedura je takva dok traje rasprava da se mogu dati amandmani. I što to znači za sve amandmane koje ću ja, možda će sad stići neki amandman, dok ja govorim. Odličan amandman koji će unaprijediti ovaj zakon. I koja je poruka? Nije se Vlada očitovala o tom amandmanu, ne može biti sastavni dio zakona iako je dobar amandman. Evo kolega Štir napiše jedan dobar amandman, koji će unaprijediti zakon. I Vlada se nije očitovala, ne može biti sastavni dio zakona, a HDZ neće glasovati za taj amandman jer se Vlada nije očitovala, pa kakav je to pristup? Znači bitnije nam je nekakvo inaćenje, nekakav inat, nego da pomognemo hrvatskim građanima. A ponovno podsjećam, kolega Babić mi je u 2,35 došao sa amandmanom HDZ-a mi smo ovdje to s njim raspravili, rekli, odličan amandman, prihvaćamo, da bi on sad taj amandman povukao, samo kako se Vlada ne bi morala očitovati o našim amandmanima. Pa predsjedniče Sabora, vi ste znači po Ustavu, drugi čovjek ove države. Drugi čovjek ove države, nakon Predsjednice. Vi mijenjate predsjednicu, ako joj se ne daj Bože što dogodi. Zar ovo nije ponižavanje Hrvatskog sabora, da zastupnici ne mogu dati amandmane dok traje rasprava. Vlada se ne želi očitovati i sad će Klub HDZ-a odbiti sve te amandmane iako ima dobrih amandmana. Što mi radimo od Hrvatskog sabora? Kakvu poruku šaljemo? Ja pozivam ponovno, Predsjednicu Republike, da pošalje hitno poruku predsjedniku Vlade, da se Vlada sastane još večeras. Ako ne može večeras, neka se sastane ujutro i neka da mišljenje na ove amandmane koji su ovdje bili predani tijekom rasprave. Zadatak vas kao predsjednika Sabora je da sve amandmane uputite Vladi. Uputite ih odmah, ovog trenutka, sad će ova rasprava biti zaključena i neka se Vlada očituje o ovim amandmanima.
Hvala vam. Budući da je rasprava završena, ja ju zaključujem. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama ovršnog zakona, drugo čitanje, P.Z. broj 6. Predlagatelj je Klub zastupnika Mosta. Rasprava je zaključena. Pregled amandmana podijeljen vam je na klupe. Imam 2 ruke u zraku, pa vas molim, kolega Grmoja i kolega Lovrinović. Prvo kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče. S obzirom na nove informacije koje su se pojavile tražim stanku od deset minuta prije samog prelaska na ovu točku.
Dobro. Kolega Lovrinović.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora. Iz istih razloga u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku tražim stanku od deset minuta.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku iz istih razloga.
Ljudi molim vas, pa dajte malo kolegice i kolege, pa dajte budite pristojni samo vas to molim. Kolega Bauk.
Gospodine predsjedniče. U ime kluba SDP-a tražim stanku iz istih razloga kao i prethodna tri kluba.
Zahvaljujem se. Kolega Pernar izvolite.
U ime Živog zida iz istih razloga tražimo stanku.
Imamo pet zahtjeva za stankom. Stanka do točno 12,00 sati. Pardon, kolega Batinić.
Klub HNS-a iz istih razloga traži stanku.
6., dobro. U 12,00 sati nastavljamo. Molim vas da budete tu. STANKA U 11,40 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege nastavljamo sa radom. Prvi je u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, volio bih da je malo sabornica punija jer je tema, znači aktualna tema o kojoj ćemo sada glasovati. Što se tiče novih informacija radi se o tome da je ministar pravosuđa najavio cjelovite izmjene Ovršnog zakona znači da one ne mogu biti prije godine dana, čak i duže a svi dobro znamo i to je poznato cjelokupnoj javnosti, o tome se dosta piše u medijima, dosta smo govorili ovdje u ovoj sabornici u kakvim uvjetima žive naši blokirani građani, o kakvoj se spirali zla, spirali duga radi. I jednostavno mi ne možemo dopustiti kao saborski zastupnici da naši građani čekaju toliko dugo da im mi pomognemo. Ovaj prijedlog zakona koji je usuglašen sa HDZ-om će pomoći dijelom našim građanima ali ne dovoljno. Pitaju se svi zašto smo dali amandmane, pa zato što je cjelokupna javnost nakon što je izašao ovaj naš prijedlog zakona rekla, ove promjene su dobre ali nisu dovoljne, trebaju nam jače, korjenitije promjene. I što smo napravili? Bili smo izrazito konstruktivni. Svaki kvalitetan prijedlog kolega zastupnika u ovoj sabornici smo podržali, jedan amandman kolega iz SDP-a. Podržali smo amandman kolege Aleksića za koje je znalo Ministarstvo pravosuđa a to je zapravo bio zahtjev predsjednice Republike prema premijeru koja je organizirala okrugli stol i poslala otvoreno pismo u kojem spominje da se poveća ovaj iznos 20 tisuća na 50 tisuća glavnica, znači kod ovrhe jedine nekretnine. Kolega Lovrinović također je uputio zahtjev koji se nalazi u pismu predsjednice Republike premijeru Vlade da svaka strana u postupku snosi svoj dio troška. I što radi HDZ, kaže nismo te amandmane, nije se Vlada očitovala iako je mogla, mogla se sinoć očitovati, mogla se jutros očitovati. Cijeli dan je tu sjedio državni tajnik iz stručne službe Ministarstva pravosuđa. I mogli su se očitovati, znači Vlada se mogla očitovati o pojedinim amandmanima. Mi smo o tim amandmanima od jutra govorili. O amandmanima MOST-a. Vjerujte mi ovo što smo predložili bi spasilo mnoge, one ljude koji su danas prosvjedovali danas tu na Markovu trgu. Ne mogu ljudi biti doživotno blokirani. A s ovim amandmanima koje je MOST uputio to se prekida. 10 godina je zastarni rok, ako nešto nije naplaćeno u 10 godina neće se ni naplatiti. Osim toga predložili smo da ako je račun mrtav godinu i više dana, odnosno više od godine dana da se obustavlja ovrha. Ona se može ponovno pokrenuti ali ako se pokrene onih kamata otprije više nema. Pa znate li kolike ćemo spasiti? Znate li kolike ćemo zaustaviti možda da ne odu u Irsku, u Njemačku i druge zemlje. Ove promjene koje smo dali kroz amandmane, nisu kozmetičke promjene, ovo su ozbiljne promjene ali nisu ni radikalne. Kolega Aleksić je rekao, ovo su umjerene promjene i kolega Sinčić, ovo su umjerene promjene koje će pomoći ljudima. Sinčić kaže jučer ja bih još radikalnije, ali mi smo morali napraviti jedan racionalan prijedlog. Molim vas sve, podržite ovo. Ako zastupnici HDZ-a danas budu protiv ovih amandmana o kojima je pisala predsjednica Republike, znači da će biti protiv njenog zahtjeva i poslati će joj poruku da je neozbiljna, da je predsjednica Republike populist, takvu poruku ćete poslati drage kolege. A ja sam uvjeren da će kod SDP-a prevladati socijaldemokracija, da neće prevladati želje odvjetničkih i drugih lobija da se ovršni postupci vode godinama a da se ništa ne naplaćuje, da ljudi rade na crno ili odlaze iz Hrvatska. Za koga ćemo raditi? Za one koji imaju dovoljno novca da odu na ljetovanje ili na skijanje ili za one koji skupljaju novce da odu iz Hrvatske? U čiju korist ćemo danas raditi drage kolege? Podržimo ove amandmane. Ako ima neki amandman koji vam ne odgovara iz ovog ili onog razloga pa nemojte glasovati za taj amandman ali da sve odbacite to pokazuje da nema, da ne postoji stvarna volja za rješavanjem problema, ne postoji stvarna volja. I taj problem se odgađa a država nam izumire, imamo demografski slom drage kolege. I još jednom apeliram na vašu savjest, pomozimo našim građanima.
Hvala vam. Druga po redu rasprava uvaženi kolega Ivan Lovrinović, Klub zastupnika Promijenimo Hrvatsku. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Tražio sam stanku u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku jer zaista osjetio sam važnog ovog trenutka za sve naše građane. Ja više teško mogu čitati pisma koja mi stižu vjerujte. Ja neki dan, dvije su starije osobe bile pred menom plaču, mole. Što napraviti, kako pomoći tim ljudima? Zato je ovo prevažno pitanje. MOST je korektno pokrenuo ovo pitanje. I dok sam bio s njima u MOST-u o tome smo pričali, pokretali. Ali jučer sam bio presretan čovjek jer sam sve negdje do 16h osjećao pozitivnu atmosferu da ćemo svi to podržati. Ne mogu vjerovati da se sada stvar komplicira i postavlja se pitanje zbog čega se komplicira. Pa jučer smo tvrdili svi ovdje da nam je to zajednički problem, da želimo spašavati naše ljude, građane, tzv. male ljude, obične ljude. Njihove sudbine a danas se oko toga politizira. Doduše, jučer sam u govoru i odgovoru ovdje državnog tajnika Salapića osjećao, prepoznao sam da bi moglo biti problema. Poštovana gospodo, dragi građani, znam da nas napeto gledate diljem Hrvatske. Ovo su važni trenuci. Izabrali ste nas da rješavamo vaše probleme, ovo je ključni problem. Uz ovakve dugove ne može se živjeti. 330 tisuća građana je u dužničkom ropstvu. U 21. stoljeću. Podsjećam da je od 2011. do danas pokrenuto 7 milijuna i 800 tisuća ovrha. Ovo je zemlja ovrha. A u čemu je sada problem? Je li on formalni ili sadržajni? Gospodo, ako je on formalni, da se kaže Vlada nije bila na vrijeme upoznata s ovim problemom, treba joj nekoliko dana da se konzultira, ja predlažem evo onda 7 dana, dogovorimo se tjedan dana, neka Vlada razmotri ove amandmane ponovo i nađimo se u slijedeći petak da o tome samo glasamo. Ako je sadržajni problem, onda neka se to pošteno kaže, odnosno vidjet će se tko oponira a sadržajno znači, ne želimo vam pomoći, mi smo na strani onih koji vas iscrpljuju, koji vas ugnjetavaju, i to je problem. U čemu je značaj moga amandmana? To je kolega Grmoja dobro rekao, korektno, vrlo korektno i zahvaljujem. On je financijski najvažniji, gospodo. Zašto? Jer 70% troškova automatski reže. Što u prijevodu to znači? Svaki dužnik kojeg se nastoji ovršiti, ovrhovoditelj može angažirati vještake, odvjetnike, ovo, onog, ali morat će to platiti sam. I prema tome, neće to raditi, a ovršenik, on će imati obične troškove. E vidite, tu leži taj interes da očito netko ne želi odbiti odnosno da novac curi i dalje u džepove gdje je curio. 330 ljudi znači, plus članovi obitelji čekaju na rješenje ovog problema. Mene je iznenadila reakcija, moram reći uvažene kolegice i kolege SDP-a. Vi ste najveća oporbena stranka. Ovo je par excellence socijaldemokratsko pitanje, socijaldemokratski problem. Molim vas, podržite nas u ovome, u ovom zahtjevu, ili da se danas usvoje amandmani ili ako ne, za tjedan dana dok razmotri Vlada, ja vas zaista molim ne toliko zbog sebe, nego zbog tisuća ljudi, stotina tisuća ljudi koji pate zbog toga. Vratimo se na zajedničku stvar, vratimo se na zajednički problem. Ali ako se odbije i jedno i drugo, dakle da se danas ne usvoje amandmani naši, ili da se neće čekati tjedan da Vlada ponovno razmotri, ja nemam ništa drugo, nego da pozovem čitavu oporbu, ali i one koji drugačije misle u vladajućima da bojkotiramo rad Sabora, da napustimo sabornicu, pa čak da ne dolazimo nakon ljetnog odmora. Nije ovo dobra stvar. Ja znam, ali ako nemamo drugog sredstva, prisiljeni smo to, ali za građane u stanju sam učiniti sve. Hvala lijepo.
Hvala. Treća rasprava, uvaženi kolega Ivan Šuker, u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, s obzirom da je ovo izuzetno važna a prije svega za 330 naših sugrađana i bolna tema, u ime kluba ću govoriti isključivo o činjenicama bez namjere da politiziramo, da sa jeftinom pričamo skupljamo neke poene jer ovaj zakon prije svega mora biti socijalno osjetljiv a s druge strane, svima sudionicima mora nuditi pravnu sigurnost. To su osnovni postulati. Druga stvar, i Vlada RH i klub HDZ-a, temeljem dogovora sa MOST-om, dok je još postojala koalicija, ali poštujući svoju riječ, dakle prihvatila je prijedlog zakona MOST-a sa amandmanima koji su usuglašeni. I to su naprosto činjenice. I sa tim se došlo na jučerašnju raspravu. Druga stvar, Vlada RH je paralelno s tim naglasila da je Ministarstvo pravosuđa pristupilo izradi cjelokupnog, novo Ovršnog zakona koji će sve ovo skupa sagledati i napraviti jedan novi zakon koji će naprosto odgovarati vremenu i prostu u kojem će se primjenjivati. Dakle, jučer, tijekom rasprave u ime kluba HDZ-a, kolegice i kolege su pokušali upozoriti jednu elementarnu stvar. A najbolji primjer kako se to radi je ovaj zakon koji smo izglasali maloprije. Kolega Škibola nakon završene, praktički rasprave u drugom čitanju, pojavile su se određene nedoumice, određena pitanja, kolega Škibola je sjeo sa predstavnicima Vlade, predstavnicima Ministarstva pravosuđa i usuglasili su se. Vidjeli ste da određene amandmane Vlade je kolega Škibola prihvatio, a određene amandmane Vlade je on kao predlagatelj proširio, a Vlada je to prihvatila. Dakle, to je ono što se trebalo događati jučer, to se nažalost jučer nije dogodilo. Cijelo vrijeme smo ovdje pokušali kolegama iz MOST-a reći dajte si sjednite, probajte to dogovoriti, probajte naći zajedničko rješenje, međutim ono što po meni nije dobro, nije dobro za sve nas jer ne znamo tko će se u kakvoj situaciji naći. Jučer je bilo zabranjeno drugačije misliti. Bilo je zabranjeno reći, da možda nešto po mišljenju zastupnika, svi mi imamo pravo na svoje mišljenje, možda smatramo da nešto nije dobro. Peđa Grbin i ja, oprosti Peđa što sam ovako, kolega Grbin, smo se usudili reći određene primjedbe na dvije odredbe amandmana, cijelo popodne i danas dopodne smo potencirani kao osobe koje su nešto prigovarale. Dakle, kolegice i kolege radi hrvatske javnosti, radi zapisnika i radi činjenica Vlada RH u kojoj HDZ čini većinu, klub Hrvatske demokratske zajednice najveći klub u vladajućoj većini će podržati prijedlog zakona sa amandmanima koji su usuglašeni. Ono što je jučer došlo najprije u verbalnom dijelu, a negdje iza 2 ili 3 sata u pisanom obliku smo pokušali raspraviti na žalost očigledno se nismo uspjeli usuglasiti. Druga stvar, ako dva partnera, a u ovom trenutku su to predlagatelji klub MOST-a nezavisnih lista i Vlada RH su postigli vrlo visoki stupanj usaglašenosti, onda je isto tako bilo logično ako nakon tog razgovora i dogovora i visokog stupnja usaglašenosti, ako ne jedna strana želi promijeniti logična je stvar da tu drugu stranu pozove, da se sjedne i da se vidi što se može promijeniti. I na kraju ovog amandmana koji je, zapravo primjedbe koje je dao kolega Grbin i pozvat klub SDP-a, najveći oporbeni klub. I to se moglo sve napraviti jučer popodne, vidjeti da li su naši argumenti valjani, nevaljani ili se može naći nekakvo treće rješenje. Ići u soluciji da Vlada RH samo jednostrano da svoj prijedlog ili klub SDP-a naprosto nije dobro. Ponavljam primjer kolege Škibole jasno pokazuje da se stvari mogu riješiti ako su nam u interesu građani RH. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Gospodo ja sam strpljivo slušao dok ste vi pričali. Dakle, ono što sam govorio jučer i opet postavljam jedno veliko pitanje stavak 4. i 5. vašeg amandmana koja poslovna banka će temeljem ovakve odredbe dati jednom mladom čovjeku kredit ako mu roditelj ili netko drugi ne da nekakvu nekretninu u zalog. Ponavljam i s tim ću završiti [[Upadica predsjednik: Hvala kolega.]] Klub Hrvatske demokratske zajednice sa amandmanima Vlade podržava ovaj zakon, a ovaj amandman se ne može prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije povrede Poslovnika. Prvi je kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, povreda Poslovnika članak 238. stavak 5. znači vrijeđanje i omalovažavanje zastupnika iznošenjem neistina. Kolega Šuker je rekao da se jučer nije dopustilo drugačije misliti. Zaboravio je da je nakon njegove argumentacije da sam ja u završnoj riječi se zahvalio kolegi Šukeru na sudjelovanju u raspravi i na konstruktivnoj i argumentiranoj raspravi. I to uopće nije istina da se jučer nije dopustilo drugačije misliti. A ako se s pojedinim amandmanom kolega Šuker evo iznio je jedan amandman s kojim se ne slaže može podržati druge amandmane. I što bismo sa ovim svim amandmanima koji su došli danas? Znači nije se mogla Vlada usuglasiti sa amandmanima SDP-a a mi ćemo taj amandman, mi smo predlagatelji, mi ćemo ga podržati. Znači to ne stoji. Postoje amandmani koje je mogao i državni tajnik i Vlada je mogla vidjeti koji stoje, koji ne stoje i onda da zastupnici HDZ-a danas mogu glasovati.
Hvala. Procjenjujem da nije došlo do povrede Poslovnika tako da ako mislite da je došlo obratite se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepa predsjedniče. Kolega Šuker je povrijedio članak 238. stavak 5. jer je omalovažavao znači instituciju, a vi ste svjedoci jer ste predsjednik, da je jučer bilo zabranjeno drugačije misliti. Tako je kazao točno citiram, da je jučer bilo drugačije, zabranjeno drugačije misliti. A ja sam ponosan na jučerašnji dan bez nekakvih malih verbalnih sukoba nikad veći konsenzus. Nije bilo saborskih zastupnika, HDZ-a, nas ovdje u sredini, SDP-a do određenoga trenutka. Jučer je bio najčasniji dan od kada sam ja u ovome Saboru, a i prije sam pratio Sabor. I prema tome kolega Šuker izrekli ste toliku neistinu da želite prikazati neistinu narodu. Ovdje se radi isključivo o jučerašnjem konsenzusu i o izmjenama Ovršnoga zakona i o amandmanima koji su bili u skladu sa zakonom i sve ostalo [[Upadica predsjednik: Hvala.]] je laž i obmana.
Kao predsjedavajući procjenjujem da nije došlo do povrede Poslovnika. Prelazimo sada na raspravu Kluba zastupnika SDP-a uvaženi kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Ja ću početi malo sa prošlošću. Počet ću sa jednim danom 22.12.2011. godine. To je bio drugi dan mandata koalicijske Vlade, a toga dana na prijedlog SDP-a, dakle drugog dana nakon formiranja Hrvatskog sabora u njegovom 7. sazivu donijeta su dva zakona – Zakon o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona i Zakon o stavljanju van snage Zakona o javnim ovršiteljima. Sjećate li se javnih ovršitelja? Sjećate li se tih građana, te službe u RH koja je bila nazivana šerifima koja je trebala ulaziti u domove građana i plijeniti njihovu imovinu. Pa naravno da se ne sjećate. A znate li zašto? Zato što je SDP drugoga dana svojega mandata ukinuo tu službu i spriječio da u sustav ovrhe uđe i još jedna privatna služba koja je trebala plijeniti imovinu građana iz njihovih domova. Poštovane kolegice i kolege, to je socijaldemokracija. A ovo poštovane kolegice i kolege iz MOST-a što vi radite to je demagogija. Mi se ponašamo na isti način danas kao što smo se ponašali i prije godinu dana, šest, deset ili dvadeset godina pa kom pravo, a kom krivo. Ovaj zakon o kojem ćemo sada za koju minutu početi glasovati podržali smo na svim odborima, na svim radnim tijelima Hrvatskog sabora kada je došao u drugom čitanju i kada su usuglašeni amandmani koji su usuglašeni sa Ministarstvom pravosuđa, odnosno sa Vladom RH. I to amandmani koji su usuglašeni sa Vladom RH uglavnom još u vrijeme dok je na čelu Ministarstva pravosuđa bio vaš kolega, vaš kolega. Dakle, ovaj zakon je 99% proizvod MOST-a bilo u Saboru, bilo u Vladi. Ovaj zakon se radi 9 mjeseci, 9 mjeseci. Pa zar je onda previše, da ostanemo šokirani, što nakon 9 mjeseci, niti 24 sata prije glasovanja, dobimo amandmane i da tu ću se poštovani kolega Grmoja, apsolutno složiti s vama, koji nisu tehnički već suštinski. Ali suštinski na više načina, nego što to vi prezentirate hrvatskoj javnosti. Suštinski zato, što u sebi nose skrivene rizike, a o kojima nije bilo dovoljno vremena raspraviti, a niti dovoljno vremena proanalizirati što će ti skriveni rizici nositi za građanke i građane RH. Za građanke i građane RH ti skriveni rizici nose mnogo problema. Primjerice, jedan je onaj dio gdje govorimo o tome da se iz založnog prava neće moći naplatiti ništa, osim glavnice kredita. E sad ja vas pitam, koja će banka, u takvom slučaju, kada iz založnog prava može naplatiti samo glavnicu kredita, građaninu dati kredit za kupnju prve nekretnine, bez da od njega traži dodatna jamstava. Primjerice jamce, primjerice drugu nekretninu. A onda ja vas pitam, kako će građanke i građani RH, mladi, uglavnom mladi koji si ne mogu priuštiti takvu nekretninu istu kupiti. Znate li kako? Tako što će otići u Njemačku, gdje će moći dobiti kredit. To je ono što vi kolegice i kolege iz Mosta, to je ono što vi kolegice i kolege, poštovani kolega Grmoja, dajte ne budite nervozni, spominjete me u zadnja 24 sata toliko da sam se počeo brinuti. Pa ni moji članovi obitelji me ne zazivaju toliko koliko i vi. Ta ljubav vas prema meni je nevjerojatna, da i sada morate komunicirati samnom, ne možete pričekati niti 5 minuta da završim sa govorom. Dakle, poštovane kolegice i kolege, amandmani koje je Most podnio u zadnji čas, netom prije završetka rasprave, su klasičan primjer populizma, demagogije i iskorištavanje političkog trenutka i pokušaja sabotaže onoga što smo svi zajedno dogovorili. A svi zajedno smo dogovorili da danas usvojimo izmjene i dopune Ovršnog zakona. I kao što je na zakonu prije ovoga, ovaj je ekran trebao biti potpuno zelen, tako je trebao biti i sada, a vi to pokušavate spriječiti. Mi iz SDP-a podnijeli smo amandman, da vi ste se s tim suglasili, Vlada nije, HDZ nije. Zašto? Zato što ne želi da iz ovrhe bude izuzeto 3/4 neto prosječne plaće u RH. Mi smatramo da je to njihovo obrazloženje, suludo, neprihvatljivo. Ali, to nas neće priječiti, da glasujemo za zakon u preostalom dijelu. Zato vas molim, kad vaši amandmani budu odbijeni, a vjerojatno će biti, nemojte ni vi spriječiti da ekran bude zelen, kao što je bio prije 15 minuta, kada smo glasovali o prijedlogu uvaženog kolege Škibole. Hvala.
Hvala. Imam 2 povrede Poslovnika, ali znam unaprijed da nije povrijeđen Poslovnik, jer zaista, počinje se zloupotrebljavati, nažalost, taj institut povrede Poslovnika. Budući da je Poslovnik takav … [[Upadica se ne čuje.]] ja vam nemam instrumente, jer kad se digne ja moram dati. Ja ću sada to dati i žao mi je … [[Upadica se ne čuje.]] Da recite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Mislim da je povrijeđen Poslovnik čl. 236., jer uvaženi zastupnik Grbin rekao jednu neistinu, zbog čega ja sam se našao u toj neistini njegovoj, a on je doslovno rekao, da je 24 sata prije saznao i vidio prijedloge amandmana. To je naprosto gruba neistina, jer ja sam pisani prijedlog, najmanje prije 15 dana uputio u proceduru i jasno je bilo vidljivo da je on napisan i to mogu potvrditi i predstavnici Mosta, ali kolegi Grbinu poručujem slijedeće, kako to da nije ujutro reagirao, jučer ujutro, nego u 16 sati. Što se to desilo između 12 i 16 sati? Da li je neki sporazum između SDP-a, HDZ-a postignut, drugi, ja bi volio to čuti. Ali ovdje se formalne neke stvari nameću, ja ponavljam što je istina, ja sam uputio prije 15 dana pisani amandman i molim vas da se ovdje [[Upadica Predsjednik: Hvala lijepa.]] ne manipulira ovim o čemu je riječ.
Kolega Lovrinović, zloupotrijebili ste sada Poslovnik, ovo nije bila povreda Poslovnika i molim vas da to ne činite. Izvolite kolega Grmoja.
Poštovani predsjedniče. Članak 238. stavak 5. ja se neću svađati s kolegom Grbinom, neću se s njim obračunavati i nikakve namjere, jer ovo su sve neistine koje je iznio, da ćemo mi nešto bojkotirati i blokirati. Mi ćemo glasati za ovaj zakon koji je dogovoren, ali smo isto tako bili spremni, on sada govori o amandmanu SDP-a bili smo [[Upadica Predsjednik: Ali kolega Grmoja, kakva je ovo povreda Poslovnika?]] prihvati sve amandmane koji idu u korist naših građana i ovo su ovdje neistine koje su iznesene.
U Hrvatskom saboru, kolege zastupnice i zastupnici, često je čuju neistine, ali je vrlo teško ponekad i procijeniti što je istina a što je neistina, jer svatko iz svog kuta gleda na istinu i neistinu. Tako vas molim, da kad osjetite ili smatrate da je nešto istina ili neistina, da se ne javljate za povredu poslovnika, jer to ne spada pod povredu poslovnika. Kolega Stazić izvolite.
Članak 33. koji govori o ovlastima predsjednika Sabora. Iako ste ih upozorili, ja vas pozivam da počnete dijeliti opomene, jer to kako ista grupa zastupnika terorizira ovaj Sabor, iz dana u dan, postaje nepodnošljivo. Prema tome, kad uz zloupotrebe povredu Poslovnika, zato da bi raspravljali, da bi polemizirali, dajte im opomenu, pa opomenu sa oduzimanjem riječi, pa će izaći iz dvorane.
Dobro. Nije bilo povrede poslovnika … [[Upadica se ne čuje.]] Kolega Bulj, pa nemojte molim vas, pa nemojte ajde. Mislim gledajte, samo malo, pa dobro a što ste vi sve izgovorili o ljudima koji sjede u ovoj sabornici pa vam nisam davao opomene. Pa nemojte, molim vas, teške riječi padaju, jedni o drugima govorimo na ružan način, ne dajem opomene, neću dati ni vama opomenu. Ja apeliram da se ponašamo kao korektni i fer ljudi, evo samo to vas molim. Idemo dalje na raspravu. Izvolite kolega Petrov.
Predsjedavajući, ja bi htio upozoriti na jednu stvar, dakle, dali ste mogućnost kolegi Staziću da opiše na koji način se raspravlja u Saboru, ja se ne mogu složiti da su teroristi oni koji žele govoriti u Saboru, a da oni koji nisu na svome radnome mjestu [[Upadica Predsjednik: Koji je sada institut tu? Zašto vi sada govorite? Koji je ovo oblik govora?]] Predsjedavajući, molio bih samo do kraja kažem i htio bih vas [[Upadica Predsjednik: Što jel ovo povreda Poslovnika, replika, što je ovo u ime kluba, što želite?]] Povreda poslovnika iz razloga i ovdje osim [[Upadica Predsjednik: Koji je članak povrijeđen?]] povreda Poslovnika po članku 238., a i od strane gospodina Stazića i s vaše strane jer ste rekli gospodinu Grmoji da je vrlo teško procijeniti što je istina. Ja ne mislim da je teško procijeniti što je istina jer ne postoji deset verzija istina, postoji jedna jedina, pa onda mislim da gospodin Grmoja u trenutku da mora obrazložiti da je izrečena neistina, to vam jasno stoji u članku 238. na to ima pravo. Hvala.
Dobro. Ja vas sada pozivam kolegice i kolege da se držimo Poslovnika ovakvog kakav danas imamo, a mislim da je zaista nakon današnjeg i jučerašnjeg dana svima potpuno jasno da ga moramo mijenjati i nadam se da ćemo već početkom jesenske sjednice, jesenskog zasjedanja izmijeniti one dijelove Poslovnika koji onemogućuju da efikasno, brzo i funkcionalno razgovaramo. Sada bih molio uvaženog kolegu Ivana Pernara u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e za petominutno obraćanje.
Hvala predsjedavajući. Došao sam ovdje mogao bi pričati sada o Ovršnom zakonu i o postupanju svih aktera, međutim htio bih vam ukazati na slučaj Borova, što se u Borovu događa. Tamo su dva mjeseca kasnile plaće i jedna radnica Tatjana Miljak ona je na facebooku napisala da nije zadovoljna načinom na koji se Borovo vodi. E sada i što se dogodilo? One zaposlenice koje su komentirale dobile su ili otkaz ili opomenu pred otkaz odnosno ajmo to slikovito reć, onima koji su imali ugovor na određeno vrijeme ugovor nije produžen. I pročitat ću vam poruku Danijele Mažar Golubić radnice donedavne Borova, kaže ovako: „Poštovani, nadam se da ćete odvojiti pet minuta svoga vremena i saslušati i moj glas. Moje je ime Danijela Mažar Golubić jedna od slavne petorke djelatnica koje su dobile otkaz. 29.5. na HZZ-u objavljuje se natječaj za zapošljavanje djelatnika u Borovu u prvi mah mislimo promet raste, dobivamo novu kolegicu, odlično. Dana 8.6. dobivam mail u kom stoji da mi se ne produžava ugovor koji ističe 30.6. čitam i ne vjerujem. Zašto? Promet je dobar, sa kupcima imam odličan odnos, odličnu komunikaciju. Kaže dolazi ljeto, godišnji i onda se pali lampica, nije slučajno da se podudara moja potpora Tatjani MIljak i njenom pismu predsjednici objavljenom na facebooku gdje iznosi nepravilnosti u firmi i govori o neisplati plaća. Naravno da podržavam i divim se hrabrosti jedne žene koja riskira sve da bi objavila da plaću nismo dobili dva mjeseca i da to nije prvi puta i to plaća od 2600 kuna“. Nama je prosječna plaća 15000 kuna, a 2600 i dva mjeseca je ne primaju. „U Borovu sam zaposlena od 25.7.2016. i ne mogu govoriti o periodu prije toga, ali mogu govoriti za vrijeme moga rada. Plaća se isplaćuje od 8. pa do 30. u mjesecu, za veljaču i ožujak ne dobivamo plaću. Ljudi se snalaze, odlaze u Crveni križ po pomoć u hrani, zar to nije žalosno. Duša me boli. Radimo, trudimo se i ne budemo za to plaćeni. Da li vi znate što to znači biti bez primanja dva mjeseca? HEP, Plinara, Komunalno ne pita, traži da podmirite. U trbuhu svira, treba nešto i kupiti za prehranit se, ali sa čim? I odvažimo se podržati Tatjanu MIljak jer vidimo da govori dosta je ovakvog stanja u Borovu. Treba se poduzeti nešto da se ponovno nakon '91. digne iz pepela i kao nagrada usljeđuje otkaz. U današnje vrijeme kada se ljudi grčevito bore da nađu posao, trude se ostati i zaraditi koju kunu, tako nas se olako baca na cestu. Ugrožava nam se egzistencija. Ne želim zvučati patetično ali ne dam se iz svoje zemlje jer ovo je moja zemlja koju volim svojim srcem u kojoj želim živjeti i raditi. Ne želim ići preko granice u neku obećanu zemlju. Hrvatska je moja obećana zemlja. Želim biti slobodna i uživati u sitnim radostima, raditi i biti plaćena za to. Zar stvarno previše tražim? Čitam po portalima odgovor iz uprave Borovo ne tolerira bilo kakav oblik diskriminacije, vrijeđanja, omalovažavanje, a kako nazvati sve naše otkaze nego diskriminacija, vrijeđanje i omalovažavanje nas kao djelatnica Borova jer zamislite bezobrazluk želimo biti plaćene za ono što smo odradile. Zahvaljujem na odvojenom vremenu da me saslušate. Ne znam da li ste ikada imali prilike biti u Borovu, tolika toplina i obiteljsko okruženje koje vlada teško je riječima opisati. Borovo se jednostavno voli. Molim vas da poduzmete nešto da se Borovo spasi, da ljudi koji u Borovu rade već godinama ne strahuju da li su oni sljedeći nego da konačno krenemo prema naprijed na ponos svima nama“. I sada u čemu je bit priče? Pa bit priče je u tome da je direktor Borova odlučio njima napakostiti, tj. dati im svima otkaze samo zato jer su progovorile. I zapitajte se dame i gospodo da kojim slučajem vi nemate vama da kasni plaća od 15000 tisuća kuna dva mjeseca vi biste bili kratki s lovom. Ja vam to garantiram. Govorim to iz prve ruke. A ja pitam vas, zamislite da imate plaću 2600 kuna i da vam kasni dva mjeseca? I molim vas da ovu upravu Borova koja je dovela do toga i koja te radnike šikanira koji su progovorili o tome kako se preživljava treba smijeniti i staviti sposobnije. Hvala.
Hvala. I zadnja rasprava uvaženi kolega Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Štovane kolegice i kolege. Da se vratimo na razlog traženja stanke i aktualne teme oko Ovršnog zakona. Prije svega ono što ovdje želim iskazati nakon jučerašnje konstruktivne mogu reći i zbilja rasprave koja je išla u meritumu a najmanje se politike držala da nažalost smo sve to danas već polako okaljali. Danas ulazimo u neke političke konotacije, načine rada, mi, oni, mi volimo više, vi ne date itd., itd.. Nažalost imali su neku točku dnevnog reda i glasanja i gdje smo svi jednoglasni napravili i zapravo gdje se pokazalo kako je to trebalo i danas biti. I ja vjerujem da će danas biti svi za, dakle svi mi ćemo glasati za ovaj prijedlog zakona bez obzira na prihvaćene ili ne prihvaćene amandmane. I to je poruka, mi svi jesmo za. No ono što sam ja jučer tijekom dana u raspravi iznosio više puta i u ime kluba, nakon što je ujutro neki amandmani, da napomenem, ja sam upozorio, ja sada ovdje raspravljam o nečemu gdje nemam konačnu sliku što se to sve izmijenilo a dobar dio amandmana i inflacije amandmana koje je na tome uslijedilo, doslovce desetke amandmana koji su došli popodne koji u svojoj osnovi, ja ću se dotaći samo jednog, oni u svojoj osnovi imaju dobru namjeru i o tome mogu se složiti. Naravno da netko tko je zbog gospodarske krize digao kredit s jednom kamatom, u jednoj valuti, na kraju svega preplatio taj kredit ali ostao je još i više od pola dužan i njega se baca van da to nije u redu. Ali mi ne smijemo radi nekih građana ugroziti budućnost ostalih. Naime, ono što sam jučer rekao, ono što je bitno promijenjeno u ovom amandmanu u odnosu na onaj prijedlog konačni koji smo na odborima prošli gdje su se svi usuglasili, gdje su izbačene kod kredita i ovrhe na jednu nekretninu, fizička osoba, to je sada maknuto, sada tu mogu biti i obrtnici prema ovome što ja vidim. Tu se sada može dogoditi situacija da netko podigne kredit za obrtna sredstva, za bilo šta drugo, ne stambeni kredit sa 3, 4 nekretnine koje ima. U međuvremenu proda, daruje nekretnine i kada vidi da mu iznos kamate i glavnice došao do iznosa koji je tražio jednostavno prestane plaćati i izigra državu. A banke da se zaštite budu tražile od svih nas koji ne mogu kupiti nekretninu osim da ne štede 30 godina i onda tek možda skupe novac budu tražili 2., 3. nekretninu ili ne znam kakva jamstva. Time dovodimo i ugrožavamo budućnost svih nas. Znači namjera je dobra ali moramo dalekosežnije razmišljati, moramo to bolje raspraviti, ne možemo preko noći ad hoc licitirati, podilaziti građanima i reći, ne mi više volimo, mi više smo za to, jer mi smo prvi predložili, pa su ovi predložili itd.. Mi smo imali prijedloge i ovdje u argumentaciji, ja sam spominjao, nažalost u ovim, Izmjenama i dopunama ovoga Zakona nije se išlo na članak 172. izuzimanje iz ovrhe. Znači mi ne možemo danas promijeniti, koliko god htjeli, bilo kakvim amandmanom da se Vlada složi da recimo regresi i božićnice i svi ostali neoporezivi primitci ne budu ovršeni. To ne možemo. Ja kada sam to spomenuo kolegi Šimiću na izlaganju ujutro, on je rekao da imali ste nakon prvog čitanja vremena da to napravite. Ja osobno nisam bio u ovom Domu, ali da, imali su vremena. I sada ti isti predlagatelji nažalost unutar 24h zato što se otvorila rasprava, široka rasprava i to je dobro, su se možda ukazale neke dodatne stvari, brže bolje idemo to mijenjati. Ali to moramo napraviti stručno, moramo napraviti u suradnji i moramo napraviti tako da nikoga drugog ne zakinemo. I to je osnov i to je rasprava koju smo jučer vodili. Ovo što se danas događa ima jednu konstantu. Nije bilo dobro kada se to radilo koalicijski, opet su bile neke razmirice, ta koalicija je razvrgnuta. Sada nije dobro kada se prihvati to što se tada radilo i svi su suglasni, opet nešto nije dobro, opet se mora napraviti neka halabuka, neka drama, bilo šta drugo. To tako nije način. Klub HNS-a naravno da će podržati osnovni prijedlog, konačni prijedlog izmjena i dopuna zakona. I hvala Bogu da je on tu. Hvala Bogu da ovdje ne samo od ove regresa, božićne koju treba staviti, tu ima još niz drugih stvari koji trebaju ići dalje u razradu i izmjene zakona i donošenje novog zakona. I ove sve stvari koje ste vi i predlagali i amandmani koji su bili, trebaju se razmotriti ali ne preko koljena, ne preko noći, ne radi nekih političkih poena, pa da se svi dodvoravamo to više voli. Jer zamislite ja sam predlagatelj a sada netko je dao amandman koji zvuči dobro pa će on ispasti, pobrati neki kajmak od birača. Znači molim vas još jednom, ja vjerujem da ćemo svi biti za i ovo je dobra stvar koju smo napravili.
Hvala. Dakle završili smo sa raspravama nakon stanke. Vraćamo se Konačnom prijedlogu zakona o Izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, drugo čitanje, P.Z. br. 6. Predlagatelj je Klub zastupnika MOST-a. Rasprava je zaključena. Pregled amandmana podijeljen vam je na klupe. Članak 201., stavak 1. Poslovnika određuje da se o amandmanima izjašnjavaju predlagatelj te Vlada ako nije predlagatelj zakona. Članak 202., stavak 4. Poslovnika određuje da ako konačni prijedlog zakona nije podnijela Vlada o amandmanu s kojim se nije suglasila Vlada glasuje se odvojeno. Sukladno gore navedenim člancima Poslovnika da bi amandmani bili prihvaćeni moraju biti prihvaćeni i od predlagatelja i od Vlade RH. Prelazimo sada na izjašnjavanje o amandmanima, predstavnik predlagatelja uvaženi kolega Miroslav Šimić, dakle u ime MOST-a Nezavisnih lista. Samo da kažem, da imamo ukupno 32 amandmana i 1 koji nije predložen u skladu sa Poslovnikom Hrvatskoga sabora. Krećemo sa 1. amandmanom, to je amandman Vlade Republike Hrvatske.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 2., Klub zastupnika Živi zid i SNAGA-e.
Ne prihvaća se, ne prihvaćamo amandman ali smatramo da svaka strana u ovršnom postupku treba snositi svoje vlastite troškove i nije razmjerno prevaliti sav trošak na samo jednu stranu. Između ostaloga zbog toga ćemo u nastavku prihvatiti amandman tog sadržava kolega Lovrinovića.
Vlada, kolega Salapić?
Vlada ne prihvaća amandman jer smatramo da bi prihvaćanjem ovog amandmana narušena ravnoteža stranaka u ovršnom postupku.
Hvala. I predlagatelj, kolega Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Nisam zadovoljan niti s jednim objašnjenjem. Tražimo da se za slučajeve dakle do 1000 kuna napravi iznimka. Ne samo kako bismo rasteretili pravosuđe od velikog broja ovrha za male iznose. Ovaj amandman nije u sukobu sa amandmanom kolege Lovrinovića. Prema tome, tražimo dakle da troškove, snosi ovrhovoditelj koji traži ovrhe za ispod 1000 kuna, tražim glasovanje.
Hvala. Glasujmo o amandmanu koji ne prihvaća niti predlagatelj niti Vlada RH. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Pa prelazimo na amandman broj tri, to je amandman Vlade RH.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj četiri Vlade RH.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj pet, ponovno Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Ne prihvaća se. Ne prihvaćamo jer bi se prihvaćanjem ovoga amandmana dokinula pravna sigurnost u pravnim odnosima u kojima se kao instrument osiguranja tražbina ugovora založno pravo na nekretnini. Pored toga, ne prihvaćamo niti novi stavak 7. jer bi time odredba članka 75. Ovršnog zakona postala proturječna samoj sebi.
Vlada.
Vlada također ne prihvaća i slažemo se sa obrazloženjem.
Hvala lijepa. Predlagatelj kolega Aleksić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Smatram da je potrebno dodatno zaštitit fizičke osobe koje uzdržavaju druge osobe, to je jedan razlog zašto taj amandman treba proći, a drugi razlog je što se tiče obrtnika taj da su obrtnici fizičke osobe koji svojom imovino garantiraju za poslove koji obavljaju. U tu imovinu spada i jedina nekretnina u kojoj oni žive. I sada budući da se radi isto tako fizičkim osobama, kao i o drugim fizičkim osobama na koje se odnosi ovaj članak na koji se podnosi amandman, smatram da se to treba odnositi i na obrtnike kao fizičke osobe jer oni stvarno jesu fizičke osobe. Tražim glasanje.
Glasujemo dakle o amandmanu koji ne prihvaća niti predlagatelj niti Vlada RH. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova, pa prelazimo na amandman broj šest zastupnika Gorana Aleksića.
Prihvaćamo u djelomično u dijelu koji se odnosi na novi dodani stavak 8., a ne prihvaćamo dodavanje novog stavka 7. Predloženi stavak 7. uveo bi pravnu nesigurnost jer je nemogućnost otplate kredita zasnovana na jednostranoj izjavi dužnika koja rezultira obvezom vjerovnika da omogući prijevremenu otplatu kredita sa počekom od 3 mjeseca koliko je trajanje pisma namjere koje bi morao ispostaviti vjerovnik. Ovakvim prijedlogom zakonski se regulira prodaja nekretnine kao jedini mogući način prijevremenog vraćanja kredita u slučaju nemogućnosti otplate dok je dok je takav način prijevremene otplate prodajom nekretnine na koju je založno pravo za vrijednost ostatka moguć i bez zakonske regulacije po pravilima obveznog prava. Naime, nekretnina na koju je upisano založno pravo bez obzira na taj zalog može biti predmet kupoprodaje te je njezin vlasnik u svakom trenutku slobodan prodati ju za vrijednost ostatka duga ili manju vrijednost a kojom kupovinom se može zatvoriti potraživanje založnog vjerovnika. Nadalje, predloženim stavkom 7. ne uzim se u obzir situacija u kojima je na nekretnini upisano više zaloga različitih vjerovnika od kojih zaloga potraživanja ne moraju imati podrijetlo u kreditnom zaduženju.
Molim kolegu Salapića da se očituje u ime Vlade.
Vlada ne prihvaća amandman uz slijedeće obrazloženje. Ovim amandmanom zadire se u osnovna načela obveznog prava i to slobode uređivanja obveznih odnosa te dužnosti ispunjenja obveze. Ne može se zakonom narediti ugovaranje novog kreditiranja i davanja obveze pisma namjere kao niti dozvoliti djelomično ispunjenje obveze.
Kolega Aleksić, izvolite i vi.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Prihvaćam obrazloženje predlagatelja i predlažem da se glasa o prijedlogu koji je korigiran u skladu s prijedlogom predlagatelja i smatram da je to potrebno prihvatiti zbog toga jer nema nikakvih sukoba sa Zakonom o obveznim odnosima. Ukoliko se dodatno naloži sudu da mora prihvatiti prijedlog za odgodu ovrhe u slučaju ako se vodi sudski postupak zbog određenih nepoštenih ponašanja vjerovnika. Stoga tražim glasanje za taj amandman.
Hvala. Dakle, prelazimo na glasovanje o amandmanu koji predlagatelj djelomično prihvaća a Vlada RH, ne prihvaća. Glasujmo. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Amandman broj 7, Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Ne prihvaćamo jer bi se prihvaćanjem ovoga amandmana izrazito pogodovalo ovršenicima sa nekretninama veće vrijednosti.
Vlada.
Vlada RH ne prihvaća amandman. Vlada RH je svojim amandmanom predložila urediti mogućnost da se ne odobri provedba ovrhe i za tražbine čija glavnica prelazi 20 tisuća kuna.
Predlagatelj, kolega Pernar.
Ja ću u duhu konstruktivnosti reći da prihvaćam obrazloženje predlagatelja i Vlade uz molbu, apel da Vlada prihvati naš amandman kojim se obustavljaju tajne deložacije. Znači, nismo isključivi, nismo kako kaže predsjedavajući, cjepidlake ili kako već, bit ćemo mekani. Evo hvala.
Znači odustajete od amandmana?
Da.
Hvala vam lijepa. Prelazimo na amandman broj 8, zastupnik Ivan Lovrinović.
Ne prihvaćamo jer je klub MOST-a nezavisnih lista predložio amandman koji se u bitnome prihvaća intencija ovog amandmana a daljnja revalorizacija tog iznosa na godišnjoj razini dakle, u slučaju inflacije koji ovaj prijedlog sadrži, uvela bi pravnu nesigurnost jer zakonski propisani iznos bi bio važeći samo do prve revalorizacije kada bi novi iznos ograničenja morao ponovo biti utvrđen. Time bi u zakonu postojao iznos ograničenja koja je zapravo nevažeći.
Kolega Salapić, izvolite.
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje kao i prethodni amandman.
Izvolite kolega Lovrinović.
Moje mišljenje da je ovaj prijedlog amandman dobar, zašto? Jer on prije svega štiti ovršenika jer hipotetski u roku 5 ili 10 godina inflacija može biti značajna, pa bi iznos koji je danas realno 50000 kuna kako je predloženo izvorno mogao postati današnji iznos od 20000 kuna i onda bi ponovo došli u situaciju da se može zbog malog realnog iznosa pokrenuti ovrha. Dodatni argument u tom smislu jest postojanje indeksnih klauzula. Oni se široko primjenjuju. Ovdje je riječ o uvođenju inflacije, stope inflacije kao indeksne klauzule, a mi vidimo da su u Hrvatskoj od valutne klauzule ove one primjenjuju. Prema tome, namjera ovog mog amandmana je bila da zaista zaštititi ovršenika, da zbog inflacije koja dakle može ponovo srušiti ovu vrijednost realno 50000, da postane zaista vrlo mala i da se opet zbog malog iznosa pokreću ovrhe itd. Prema tome, tražim da se o ovome glasuje.
Dobro. Glasujemo o amandmanu koji ne prihvaćaju niti Vlada niti predlagatelj. Molim glasujmo. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova, pa prelazimo na amandman broj 9. Kluba zastupnika SDP-a.
Prihvaćamo djelomično u izmijenjenom obliku i to u dijelu koji se odnosi na stavak 1. predloženog novog članka 80b. ali tako da se u tekstu riječi „20000 kuna“ zamjenjuju riječima: „50000 kuna“. A stavak 2. ne prihvaćamo budući da je isto riješeno vladinim amandmanom.
Predstavnik Vlade, izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Vlada RH je svojim amandmanom predložila urediti mogućnost da se ne odobri provedba ovrhe i za tražbine će glavnica prelaziti 20000 kuna, te iznimke od toga pravila. Ovim izmjenama i dopunama Ovršnoga zakona propisani su dodatni uvjeti za određivanje ovrhe na nekretnini fizičke osobe koja ne obavlja registriranu djelatnost. Navedena odredba ne isključuje zaštitu potrošača, pa nije potrebno navedenu kategoriju posebno isticati.
Molim u ime predlagatelja uvaženi kolega Peđa Grbin.
I jučer smo tijekom rasprave govorili o tome, danas ćemo ponoviti. Ne mogu se na isti način tretirati potrošački odnosi pogotovo kada se radi o Ovršnom zakonu kao i svi ostali. Dakle, potrošački odnosi su oni odnosi u koje fizička osoba stupa sa trgovcem izvan svoje djelatnosti. Dakle, da pojednostavimo. Kada mi uzimamo ugovor za telekomunikacijske usluge, struju, vodu itd. U tim segmentima građane treba dodatno štititi jer u pravilu sudjeluju u poslovnom odnosu sa korporacijom kojoj od njih bolje i pravno i financijski i kako god s koje god strane hoćemo gledati opremljena. Međutim, ne možemo isto pravo tretirati i na odnose kao što su primjerice izvan ugovorne obveze. Da pojednostavim naknada štete. Netko vam nanese tjelesnu ozljedu, vi zbog toga tražite naknadu štete, a ako ovo bude ovako ostalo u mnogim situacijama ju nećete moći naplatiti. S druge strane, stavak 2. je posebno važan u ovom amandmanu, jer on omogućuje da i mimo ovih situacija potrošačkih o kojima sam govorio, znači do iznosa 20000 kuna u kojem slučaju bi ovrha uvijek bila isključena, da u svim ostalim situacijama dozvolimo sudu da s obzirom na okolnosti slučaja procijeni da li je ovrha na nekretnini u tom konkretnom slučaju dozvoljena. I mislim da na takav način jamčimo s jedne strane pravo, pardon pravo vjerovnika, a s druge strane u puno većoj mjeri pravo dužnika da njegova egzistencija i njegova imovina budu zaštićene čak i onda kada je dužnik taj koji nije podmirio svoje obveze. Naravno tražimo glasovanje o našem amandmanu.
Hvala. Glasujemo sada o amandmanu koji predlagatelj djelomično prihvaća, a Vlada RH ne prihvaća, pa molim glasujmo. Utvrđujem da nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na 10 amandman uvaženog kolege zastupnika Gorana Aleksića.
Prihvaćamo.
Predlagatelj prihvaća. Vlada Republike Hrvatske?
Vlada RH ne prihvaća amandman. Iznos od 20000 kuna kao prag za dopuštenost pokretanja ovršnoga postupka na nekretnini sa jedne strane pruža zaštitu ovršeniku, a s druge strane onemogućava u potpunosti ovrhovoditelja da ostvari svoje potraživanje što pridonosi ravnoteži kod provedbe ovrhe na nekretnini.
Hvala. Kolega Aleksić, izvolite i vi.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Smatram da je amandman potrebno prihvatiti, da je iznos od 20000 kuna premalen i da stoga taj amandman treba prihvatiti.
Tražite glasovanje pretpostavljam?
Tražim glasanje.
Glasujemo sada o amandmanu koji predlagatelj prihvaća, a Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova, pa prelazimo sada na amandman broj 11. zastupnika Ivana Lovrinovića.
Prihvaćamo.
Prihvaća. Kolega Salapić?
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Prijedlog kojim bi se svaka stranka snosila svoje troškove u ovršnom postupku protivan je osnovnom pravilu prema kojem je stranka koja je u cijelosti izgubila spor dužna protivnoj stranci nadoknaditi sve troškove.
Kolega Lovrinović, izvolite.
Zaista sam šokiran ovim što sam čuo ispred Vlade, jer ovdje je riječ o financijski najvažnijem amandmanu u izmjeni čitavog Ovršnog zakona. Usvajanjem ovog amandmana prema kojem bi svaka strana u Ovršnom postupku plaćala svoje troškove zaštitilo bi se desetine tisuća građana i sačuvalo u njihovom džepu milijarde kuna. Oko 70% svih troškova koji su se nabijali u ovim ovršnim postupcima upravo se odnosi na ovo. I ja naprosto sada vidim čiji se interesi ovdje štite. Ovo je jedna najpravednija stvar koja se može napraviti, ali vidjeli ste kako glatko je državni tajnik, dakle, nameće ovdje mišljenje, Ministarstva pravosuđe i Vlade, nameće nama zakonodavcima, koji mogu promijeniti što hoće, on nam nameće ovdje što trebamo napraviti, što trebamo raditi. Prema tome ovaj prijedlog, postajete izravno odgovorni za milijarde kuna koje ćete uzimati građanima narednih mjeseca i godina jer odbijate ovo prihvatiti. Ako slučajno to danas i ja apeliram poštovane zastupnice i zastupnici, nemojte razmišljati o vašoj stranačkoj stezi, razmišljajte o ljudima koji plaćaju, koji ne mogu plaćati svoje ovrhe, koji će možda biti izbacivani iz svojih stanova, zaštitimo ljude ovom pravednom klauzulom, odnosno, ovim amandmanom. Apeliram na vašu savjest.
Tražite glasovanje pretpostavljam? Dakle, glasujemo o amandmanu koji prihvaća predlagatelj, a ne prihvaća Vlada Republike Hrvatske, molim glasujmo. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Pa prelazimo na amandman broj 12. zastupnika Gorana Aleksića.
Ne prihvaćamo. Vrijednost nekretnine se i sada određuje procjenom povlaštenom sudskom vještaku, a za koju procjenu je ovrhovoditelje dužan predujmiti trošak procjene. Trenutnim zakonskim rješenjem, nekretnina se na prvoj dražbi ne može prodati za iznos manji od 4/5 njezine vrijednosti, 80%, dok se na drugoj dražbi ne može prodati ispod 3/5, odnosno, 60% njezine vrijednosti. Prihvaćanjem predloženog amandman stvorila bi se polizija s trenutnom odredbom članka 102. Ovršnog zakona kojim je već postavljeno ograničenje za prodaju nekretnine za minimalno 80% njezine vrijednosti, više nego je predloženo amandmanom, a tek ukoliko bi takva prodaja bila neuspješna, postoji mogućnost sniženja cijena do maksimalno 60% procijenjene vrijednosti. Ovakvim zakonskim rješenjem, uspostavljena je optimalna ravnoteža između zaštite prava ovršenike i ovrhovoditelja jer postavljanjem donje granice za prodaju nekretnina na 75% njezine tržišne vrijednosti, uz obvezu od otpisa od ostatka duga za slučaj prodaje po nižoj cijeni, nekretnine bi mogle postati neadekvatan predmet ovrhe.
Molim kolegu Salapića, u ime Vlade.
Vlada također ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Hvala. I molim predlagatelja kolegu Aleksića.
Prihvaćam obrazloženje povlačim amandman.
Najljepše se zahvaljujem. Prelazimo na 13. amandman. To je amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista. O njemu će se, budući da je to predlagatelj, očitovati Vlada.
Vlada RH ne prihvaća amandman. Vlada RH je svojim amandmanom na kvalitetniji i pravedniji način uredila ovo pitanje. Vladinim amandmanom je predviđena zaštita nekretnina i kada je glavnica veća od 20000 kuna. Predloženi amandman je suprotan Zakonu o obveznim odnosima i općim pravilima o nadoknadi troškova postupka koje proizlaze iz Ovršnog zakona i Zakona o parničkom postupku. Predloženi amandman nije u duhu postojećeg sustava i izvor je pravne nesigurnosti.
… [[Govornik nije uključen.]]
Hvala lijepa. Ovako, što se tiče nas kao predlagatelja, mogu reći da u konzultaciji sa drugim klubovima smatramo da je iznos od 50000 kuna, realan iznos zbog kojeg treba štiti nekretnine, dakle, radi se o iznosu koji je na kraju krajeva predložen i na okruglom stolu, koju je organizirala Predsjednica RH, i ostajemo kod tog prijedloga. Što se tiče, našeg prijedloga, da se nakon što se isplati iznos, da li kroz kamate ili druge naknade koji je na razini iznosa glavnice, također ne može ovršiti nekretnina u kojoj osoba stanova. Moram reći, da banke, ne uzimaju dakle, samo hipoteku, kao oblik zaštite svog potraživanja. One se prije svega naplaćuju kroz primanja ovršenika odnosno, dužnika i ovdje štitimo samo one osobe koje nakon što otplate iznos koji je u vrijednosti njihove glavnice, više nemaju financijske snage za daljnju otplatu i štitimo ih do tad, dok tu financijsku snagu ne steknu. Jer dok god osoba ima na svom računu priljeve, nema razloga da banka ide u ovrhu. Ako osoba nema na svom računu priljeve, trebamo toj osobi omogućiti jedan time out, a ne nakon što je od 100000 kredita, eura koje je npr. digla, u međuvremenu 100000 eura do sad uplatila banci i bez obzira na to, banka ju sutra može izbaciti na ulicu. Tražimo glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala. Dakle, na redu je glasovanje o amandmanu predlagatelja koji Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća. Glasujmo. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Pa prelazimo na amandman 14. Vlada RH.
Prihvaćamo u izmjenjenom obliku, tako da se u tekstu amandmana riječi 20000 kuna zamjenjuje riječima 50000 kuna.
Predstavnik Vlade.
Vlada RH ostaje pri svom amandmanu.
Dobro, onda glasujemo o amandmanu koji predlagatelj ne prihvaća, a koji je dala Vlada i koja ostaje kraj takvog sadržaja amandmana. Molim da glasujemo. Utvrđujem da je ovaj amandman dobio dovoljan broj glasova 106 i da postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 15., Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Prihvaćamo.
Predlagatelj prihvaća. Molim Vladu da se očituje.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća amandman. Obveze, trenutak predaje nekretnine propisane su člankom 127. Ovršnog zakona, dakle saznanje da se mora predati nekretnina kupcu odmah nakon dostave zaključka, prodaje nekretnine kupcu proizlazi iz samoga zakona. Osim toga, ovim zakonom se potiče ovršenike, da dobrovoljno predaju nekretninu kupcu, da se zaštiti njihovo dostojanstvo od postupka iseljenja. Stambeno zbrinjavanje takvih ovršenika, osigurano je u trajanju od 18. mjeseci.
Hvala. U ime predlagatelji, uvaženi kolega Sinčić.
Nisam zadovoljan obrazloženjem Vlade, jer jednostavno nije točno. U praksi sam svjedočio više puta, da iako je ovršni postupak iako su u tom postupku stranke, kao što je ovrhovoditelj i ovršenik da jedna strana dobije obavijest kada će do … nekretnine, a druga strana ne dobije, iako bi one trebale biti ravnopravne po svim načelima, zakonima, praksi itd., prema tome inzistiram da se zabrane tajne deložacije, da prestane gestapovski način izbacivanja bez ikakve najave. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji predlagatelj prihvaća, a Vlada RH ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio dovoljan broj glasova. Pa prelazimo na amandman broj 16 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Ne prihvaćamo. Nije nam prihvatljivo da se štiti ovršenika koji odbija provođenje zakonite odluke nadležnog državnog tijela.
Vlada?
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Molim očitovanje predlagatelja amandman, kolega Pernar.
Pa stvari su vrlo jednostavne. Iako Vlada u teoriji nudi ovršeniku 18 mjeseci plaćenog smještaja, u praksi čak da ovršenik i ne izađe iz nekretnine najmanje godinu do dvije opet prođe do nasilne deložacije. Tako da ovim zakonom zapravo nije cilj omogućiti besplatan smještaj ovršeniku 18 mjeseci nego je cilj da on što prije dragovoljno napusti svoj dom. I iz tog razloga smatram da rješenje koje je trenutno u zakonu jednostavno nije dobro jer cilj takvog rješenja nažalost je samo ubrzanje deložacija, znači da ljudi dragovoljno se iseljavaju, a kada prođe 18 mjeseci opet će se naći u istoj situaciji da nemaju novaca, da nemaju sredstava za život i čeka ih trajna agonija. Hvala. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji ne prihvaćaju niti Vlada niti predlagatelj. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Pa prelazimo na amandman broj 17 Vlade RH.
Prihvaćamo.
Amandman postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 18 je Klub zastupnika Most-a nezavisnih lista, dakle samog predlagatelja.
Hvala lijepo. Vlada ne prihvaća amandman. Predlagatelj je u svojem prijedlogu predložio odredbe kojima se omogućuje provedba uredbe EU br. 655/2014 godine Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi postupka za europski nalog za blokadu računa kako bi se pojednostavila prekogranična naplata duga u građanskim i trgovačkim stvarima. Navedena uredba ne poznaje … blokade računa i to je rješenje koje se primjenjuje u cijeloj EU. Predloženi amandman je u potpunoj suprotnosti sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Ovršnoga zakona jer uvodi dvostruka pravila tj. jedno pravilo koje bi se primjenjivalo u prekograničnim predmetima, a drugo koje bi se primjenjivalo kada nema prekograničnog elementa.
Molim očitovanje kolege Šimića.
Mi kao predlagatelj ostajemo kod svoga amandmana. Mislimo da je ovo jedan od amandmana koji bi itekako pomogao blokiranima, koji je vrlo logičan i koji ima razloga da bude prihvaćen. Radi se o tome da u onim postupcima i kod onih osoba kojih nema nikakvog priljeva i skidanja na kraju krajeva po ovrsi, godinu dana na njihovom računu, te osobe želimo deblokirati. Osim toga želimo uvesti i apsolutni zastarni rok od deset godina jer mislimo da naši građani ne trebaju i ne smiju biti doživotno blokirani, što im sadašnji Ovršni zakon ne da radi nego vrlo, vrlo nažalost uspješno radi. Dakle pozivamo sve zastupnike da podrže ovaj amandman da glasujemo.
Dakle glasujmo o amandmanu predlagatelja koji Vlada RH ne prihvaća. Molim glasujmo. Ni ovaj amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Pa prelazimo na amandman broj 19 Kluba zastupnika SDP-a.
Ne prihvaćamo jer bi se time bez objektivne potrebe izrazito štitilo ovršenike sa iznadprosječnim plaćama.
Vlada RH?
Vlada ne prihvaća uz isto obrazloženje.
Hvala. I kolega Grbin u ime kluba zastupnika SDP-a.
E pa ovaj amandman pokazuje svu razinu demagogije uvaženih kolega iz Most-a uz solidnu asistenciju iz Vlade. Dakle prilikom donošenja ovog zakona kontinuirano je bilo govora o tome da će tri četvrtine plaće, pazite sada tri četvrtine plaće biti izuzeto iz ovrhe. I onda dođe prijedlog zakona u prvo, dođe prijedlog zakona u drugo čitanje i šta u njemu piše, da će od ovrhe biti izuzete tri četvrtine plaće pod uvjetom da su te tri četvrtine manje od dvije trećine prosječne neto plaće u RH. Uz svo dužno poštovanje amandman koji kaže da je od ovrhe izuzeto tri četvrtine neto plaće prosječne u RH znači ne bilo koje, ne moje ili vaše kolega Šimiću nego prosječne plaće u RH ne štiti one koji primaju natprosječne plaće već naprotiv štiti sve one koji primaju ispodprosječne plaće. Dakle pojasnimo još jednom notorna je neistina da će usvajanjem ovog zakona u prijedlogu kako to kaže Vlada ili Most biti zaštićene tri četvrtine plaće jer neće. Ostat će dvije trećine za veliku većinu građana i to samo prosječne i to treba jasno i glasno reći. Naravno s obzirom na sve inzistiramo na glasovanju o ovom amandmanu. Hvala.
Molim da glasujemo o amandmanu koji ne prihvaća ni predlagatelj niti Vlada RH. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Pa prelazimo na amandman broj 20 Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Prihvaćamo.
Molim očitovanje predstavnika Vlade.
Vlada ne prihvaća amandman, na dohodak od samostalnog rada primjenjuje se odredba članka 173. stavka 4. Ovršnoga zakona što je nepotrebno mijenjati jer su postojeće odredbe Ovršnog zakona u skladu sa poreznim propisima.
Očitovanje predlagatelja kolega Aleksić. Izvolite.
Vlada ne prihvaća amandman, na dohodak od samostalnog rada primjenjuje se odredba članka 173. stavka 4. Ovršnoga zakona što je nepotrebno mijenjati jer su postojeće odredbe Ovršnog zakona u skladu sa poreznim propisima.
Očitovanje predlagatelja kolega Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Ovo su prijedlozi koji su stigli iz HOK-a, kojima se želi dodatno zaštititi obrtnike koji su fizičke osobe, koje obavljaju registriranu djelatnost. Stoga, podržavam taj njihov prijedlog i tražim glasanje.
Glasujmo o ovom prijedlogu koji predlagatelj prihvaća a Vlada RH ne prihvaća. Nije dobio dovoljan broj glasova pa prelazimo na amandman br. 21 Vlade RH.
Prihvaćamo.
Taj amandman postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 22. ponovno Vlada RH.
Prihvaćamo.
I taj amandman postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 23. Vlade RH.
Prihvaćamo.
I taj amandman postaje sastavni dio zakona. Br. 24., ponovno Vlada RH.
Prihvaćamo.
Postaje sastavni dio zakona. 25. amandman Vlade RH.
Prihvaćamo.
Postaje sastavni dio zakona. 26. Vlada RH.
Prihvaćamo.
Postaje sastavni dio zakona. 27. Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Prihvaćamo.
Molim očitovanje Vlade.
Vlada ne prihvaća amandman. Predloženi amandman nije provediv jer agencija ne može razlikovati osobne obveze fizičke osobe od obveza koje je preuzela iz svoje djelatnosti.
Molim da se očituje predlagatelj. Kolega Sinčić, izvolite.
Nisam zadovoljan objašnjenjem, tražim glasovanje.
Glasujemo onda o amandmanu koji predlagatelj prihvaća a Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da ovaj amandman nije dobio dovoljan broj glasova pa prelazimo na amandman br. 28. Vlade RH.
Prihvaćamo.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 29. Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Prihvaćamo.
Molim Vladu.
Vlada ne prihvaća nema potrebe mijenjati postojeći zakonski okvir za izricanje prekršajne kazne.
I molim predlagatelja kolegu Aleksića.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Molim da se ovaj amandman prihvati pa tražim glasanje jer je potrebno smanjiti kazne za fizičke osobe.
Dakle glasujemo o amandmanu koji predlagatelj prihvaća a Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman 30., Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e.
Prihvaćamo.
Predlagatelj prihvaća. Očitovanje Vlade.
Ne prihvaća se uz isto obrazloženje kao prethodni amandman.
Molim predlagatelja, kolege Sinčić.
Hvala. Nisam zadovoljan objašnjenjem Vlade, tražimo veće kazne za banke kako je napisano u prijedlogu, hvala. Tražim glasovanje.
Molim glasujmo o amandmanu koji prihvaća predlagatelj a ne prihvaća Vlada. Nije dobio dovoljan broj glasova. Prelazimo na amandman br. 31. Vlade RH.
Prihvaćamo.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman br. 32. Klub zastupnika Živog zida i SNAG-e.
Ne prihvaćamo, smatramo kako je prijedlogom zakona i uz intervenciju Vladinog amandmana na primjeren način određeno koje će se odredbe ovog zakona primjenjivati na postupke u tijeku.
Molim predstavnika Vlade.
Vlada ne prihvaća, predloženo rješenje ne bi bilo u skladu sa Ustavom RH.
I molim predlagatelja ako se želi očitovati, kolega Pernar.
Pa vrlo je jednostavno, znači mi smo imali u zadnjih recimo 7 godina već preko 25 tisuća ovrha nad nekretninama i suština cijele priče je u tome da se govori da će se ovim Ovršnim zakonom, novim pomoći ovršenicima. Međutim, istina je takva da ukoliko se on neće primjenjivati na ovrhe koje su pokrenute ranije a nisu još dovršene to znači da svi ljudi koji su trenutno pod ovrhama čije nekretnine su u ovršnom postupku ovaj zakon se na njih neće primjenjivati. Drugim riječima tisuću ovršenika neće imati nikakve koristi od ovih izmjena Ovršnog zakona ako se njegove odredbe neće primjenjivati na ovrše koje su još u tijeku od ranije. Znači šta, mi ćemo ovaj zakon primjenjivati samo na ovrhe koje će biti pokrenute ne znam 8 dana nakon njegovog donošenja u Sabor ili kako već. Smatram da je ova retroaktivnost bitna jer ako je novi zakon bolji od starog zašto onda na ovrhe koje nisu gotove ne primijeniti zakon koji ide u interesu ovršenika? Ne vidim tu neko razumno objašnjenje za njegovo odbijanje. Također vladajuća većina, vladajuća većina mora znati da oni nastupaju demagoški ako govore ljudima da će novim Ovršnim zakonom njima pomoći ako je trik u tome da se taj novi zakon na njih neće odnositi. Pa čemu onda, šta, za koga? Pa već je ovih 330, 340 tisuća je blokirano građana, tisuće nekretnina su gurnute u taj ovršni stroj, pa vi kažete to se na njih ne odnosi. Smatram da je objašnjenje neuvjerljivo i tražim glasovanje. Hvala.
Glasujemo onda o amandmanu koji nije prihvaćen od strane predlagatelja, niti od Vlade RH. Amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Podnesen je još jedan amandman Kluba zastupnika Živog zida i SNAG-e, no on nije u skladu sa Poslovnikom a tiče se članka 172. Ovršnog zakona tako da o njemu nećemo niti odlučivati. I ovime smo završili raspravu o amandmanima. Naglašavam da je za donošenje ovoga zakona potrebna natpolovična većina svih zastupnika, 76 sukladno članku 252. Poslovnika. Prelazimo na glasovanje o samom zakonu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Ovršenog zakona sa prihvaćenim amandmanima. Molim glasujmo. Utvrđujem da je i ovaj Zakon jednoglasno sa 127 glasova za donesen zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Prelazimo sada na novu točku dnevnog reda. A to je: - Prijedlog odluke o izboru tri suca Ustavnog suda Republike Hrvatske Predlagatelj akta je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav temeljem članka 126. Ustava Republike Hrvatske, članka 60. Poslovnika, a u svezi 6. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske. Materijal je dostavljen u pretince. Molim predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Željka Rainera da obrazloži prijedlog odluke. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Dozvolite mi da ukratko prenesem stav Odbora, malo su mi papire pobrkali, oprostite … [[Upadica se ne čuje.]] ne, ne, Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, ali htio sam vidjeti obrazloženje. Dakle, sukladno članku 9. stavku 2. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu RH, predsjednik Ustavnog suda je 14. listopada ove godine, izvijestio Hrvatski sabor, da 13. travnja ističe mandat suca doktora znanosti Miroslava Šeparovića, a 20. siječnja, ove godine je predsjednik Ustavnog suda, sukladno navedenoj odredbi, izvijestio Sabor da 20. srpnja ističe mandat slijedećim sucima Ustavnog suda, doktori znanosti Mati Arloviću i Antunu Palariću. Sucu Ustavnog suda, doktoru Miroslavu Šeparoviću, mandat je produljen sukladno odredbi iz članka 126. Ustava RH, tako produljeni mandat istječe, međutim najkasnije 14. studenog 2017. godine. Odredbom članka 126. stavka 2. Ustava i odredbom članka 6. stavka 1. Ustavnog zakona Ustavnom sudu, propisano je da postupak kandidiranja sudaca Ustavnog suda i predlaganje za izbor u Hrvatskom saboru, provodi Odbor Hrvatskog sabora nadležan za Ustav, odnosno Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Taj je odbor uputio, sukladno članku 6. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu, poziv svim nadležnim institucijama, pravosudnim i pravnim fakultetima, Odvjetničkoj komori, pravničkim udrugama, političkim strankama, drugim pravnim osobama i pojedincima, da prelože kandidate za izbor 3 suca Ustavnog suda RH. U pozivu su zatražene odgovarajući dokumenti i na temelju odredbe članka 6. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu nakon proteka roka za podnošenje kandidatura, odbor je na 20 sjednici, koja je održana 20. lipnja utvrdio da je na poziv za predlaganje kandidata, prije pravodobno pristiglo 12 kandidatura. Pri tom je jedna kandidatura utvrđena nepravovaljanom, budući da nije priložena sva potrebna dokumentacija sukladno navedenog poziva. A 11 kandidatura su bile pravovaljane. Na temelju toga, odbor je napravio listu kandidata i kako je odredbom članka 6. stavka 4. Ustavnog zakona, propisano da odbor obavlja javni razgovor sa svakim kandidatom, odbor je pozvao na razgovor sve kandidate 11 kandidata, čije je kandidature utvrdio pravovaljanim i tijekom javnog razgovora članovi odbora pobliže su se upoznali s kandidatima. Nakon toga je provedeno javno glasovanje i kao rezultat javnog glasovanja, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, predlaže Hrvatskom saboru prijedlog liste kandidata za izbor tri suca redoslijedom utvrđenom u listi kandidata i to doktor znanosti Miroslav Šeparović, doktor znanosti Mato Arlović i doktor znanosti Goran Selanec. Trebam reći da je odredbom članka 6. ustavnog zakona o Ustavnom sudu propisano da lista kandidata citiram „u pravilu sadržava više kandidata od broja sudaca koji se bira“ što znači da može biti i manje, može biti i više. Odbor je na temelju rezultata glasovanja odlučio da lista kandidata sadržava upravo onoliko kandidata koliko kandidata se bira i ja sam ih izložio koji su to kandidati koje odbor predlaže. Njihove životopise odnosno obrazloženje zašto baš ta tri kandidata ste dobili u materijalima i odbor predlaže izbor te trojice kandidata za ustavne suce. Hvala lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku odbora. Imamo jednu repliku uvaženi kolega Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Uvaženi kolega Reiner, ja moram reći da sam zadovoljan izborom kandidata. Moram reći da sam izuzetno zadovoljan radom Ustavnog suda pod vodstvom suca Šeparovića, moram reći isto tako da sam jako zadovoljan da je u izbor ušao i doktor znanosti Silanec. Čitao sam njegova pravna mišljenja i prije nego što je uopće postao kandidat za ustavnog suca ponekad sam ga i pitao za mišljenje jer znate da se ja bavim nekim stvarima, a nisam pravnik pa sam ga znao pitati za mišljenje i to mi je pomoglo u onome čime se ja bavim. Doktor znanosti Arlović je također sudjelovao u nekim bitnim odlukama Ustavnoga suda i ja sam izuzetno zadovoljan da su vlasti opozicija izabrali mogu reći prave ljude za nastavak rada u Ustavnom sudu. Zahvaljujem.
Hvala. Nema potrebe za replikom. Sada prelazimo na raspravu. Prvi se javio u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Dopustite mi da na početku ove rasprave povučem jednu kratku paralelu sa izborom Vrhovnog suda iako ćemo o tome govoriti i naknadno. Za razliku od izbora za predsjednika Vrhovnog suda mi smo prijedlog dobili u ponedjeljak ovaj je postupak započeo prije nekoliko mjeseci. Mjesec dana je na naslovnici Hrvatskog sabora stajao javni poziv i kako god je koja kandidatura za suca Ustavnog suda prispjela, ona je automatski bila objavljena na naslovnici Hrvatskoga sabor tako da su svi građani mogli imati uvid u to tko su osobe koje se kandidiraju za suce Ustavnoga suda i koji su njihovi životopisi odnosno reference da to danas ili sutra postanu. Također tijekom postupka razgovarali smo sa svim kandidatima, sa nekima više, sa nekim manje, postavljali smo im pitanja i javnost je kontinuirano i transparentno bila obavještavana o tome tko, koga i zbog čega bira. U tom kontekstu Klub zastupnika SDP-a odnosno naši članovi koji su ujedno i članovi Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora sudjelovali su u glasovanju i predložili su upravo ova tri kandidata koja je predsjednik Odbora za Ustav i potpredsjednik Hrvatskog sabora prije nekoliko minuta i pročitao. U tom kontekstu mi podržavamo izbor ove gospode za suce Ustavnog suda. Međutim, suprotno nečemu što je jedan od zastupnika HZD-a prije nekih pola sata, 45 minuta govorio, mi doista jesmo oporba, mi doista nismo Vlada, ali tamo gdje možemo imamo puno pravo pokušati uvjetovati Vladi odnosno vladajućima kakve će se odluke donositi. I tih prava nemamo puno. Odluka o izboru sudaca Ustavnog suda jedna je od rijetkih odluka koja se s punim pravom donosi dvotrećinskom većinom i zbog toga ponovit ću samo još jednom stav koji smo jučer iznijeli. Zbog važnosti pitanja istražnog povjerenstva za Agrokor, zbog važnosti da građanke i građani RH saznaju ne što se krije nego dali se nešto krije iza priče oko Agrokora, SDP ne može prihvatiti sudjelovanje u glasovanju oko izbora sudaca Ustavnog suda dok prethodno ne postignemo dogovor, ne postignemo sporazum i ne donesemo odluku o formiranju istražnog povjerenstva za situaciju oko Agrokora. Hvala vam lijepa.
Druga rasprava uvaženi kolega Robert POdolnjak u ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabor. Poštovane kolegice i kolege. Nekako je postalo uobičajeno govoriti u ime kluba u relativno kasne sate, ali moram reći da je danas još relativno rano u odnosu na raspravu koju sam imao u Prijedlogu zakona o pravobranitelju za djecu. Prošle godine Hrvatski je sabor izabrao 10 ustavnih sudaca od 13 koliko ih broji Ustavni sud RH. Na taj je način riješeno pitanje kontinuiteta rada tog vrlo važnog državnog tijela za duže razdoblje, tj. najmanje osam godina s obzirom da 10 ustavnih sudaca uvijek može činiti kvorum u njegovu radu. Tada su barem prema našem mišljenju u Most-u bili evidentni određeni kompromisi, loši kompromisi koji su opravdavani nužnošću ustupaka kako bi se uopće omogućilo da opstane Ustavni sud. Mi smo u MOST-u tada glasovali za 6 od 10 predloženih kandidata. Konstatirali smo tada sastav koji se predlaže i koji je dogovoren od najvećih stranaka ne odgovara onome što Ustav navodi da se Ustavni sud bira iz reda istaknutih pravnika, osobito sudaca, državnih odvjetnika, odvjetnika i sveučilišnih profesora pravnih znanosti. Očekivali smo stoga da će izbor posljednja tri nova suca ove godine popraviti tu sliku i sastav Ustavnoga suda ali s obzirom da su dva od tri predložena kandidata iz starog sastava to se nije dogodilo. Izbor sudaca Ustavnog suda nije reformiran kako smo mi predlagali, on je i dalje poprilično netransparentan s nedovoljno jasnim kriterijima izvrsnosti za kandidate, omogućuje i ponovni izbor sudaca čemu mi u MOST-u nismo skloni. Šira javnost ga percipira kao običnu političku trgovinu, političkih stranaka u kojoj dominira načelo prihvati mojeg kandidata i ja ću prihvatiti tvojeg kandidata. Pa i danas načelno imamo primjer toga. Ako se ne varam u SDP-u su principijelno rekli da ne bi voljeli kandidate koji su sadašnji suci i koji nose teret odluke Ustavnoga suda u slučaju Sanader, da bi par dana kasnije da dva od tri kandidata budu upravo suci koji nose taj teret. Nama se to ne čini principijelnim. Kako bi šira javnost koja prati ovaj izbor ustavnih sudaca mogla dobiti objektivniju sliku našeg Ustavnog suda koji će sada biti kompletiran za sljedećih 7 godina, iznijeti ću vam neke komparativne podatke i usporedbe naših sudaca i sudaca Njemačkog ustavnog suda. Naime, Njemački ustavni sud se u svijetu smatra jednim od najuglednijih i najutjecajnih. I postoje određene paralele između Njemačkog i našeg Ustavnog suda. Naime i tamo ga bira parlament, dva doma parlamenta po 8 sudaca, biraju se dvotrećinskom većinom dakle na isti način kao i kod nas, kao i ove, svi suci koje smo birali prošle godine i ove godine i u tom postupku nedvojbeno dominiraju dvije najznačajnije političke stranke u Njemačkoj, socijal-demokrati i kršćanski demokrati a činjenica je to i ovdje u nas. Dakle načelno postoje velike sličnosti u načinu izbora u parlamentu dvotrećinskom većinom. Ali kakva je razlika? Dakle u Njemačkoj imamo 16 sudaca, ovdje u nas 13 sudaca. U Njemačkom ustavnom sudu od 16 sudaca 10 su profesori pravnih znanosti sa uglednih njemačkih sveučilišta, impresivnih životopisa. Mnogi su bili dekani, gostujući profesori na stranim sveučilištima, naročito SAD-u, posebno profesori javnoga prava i europskog prava. U RH ako budu i izabrani kandidati koji se danas predlažu, niti jedan od 13 sudaca neće biti profesor pravnih znanosti. U Njemačkoj 10 do 16, u nas niti jedan od 13. Dakle niti jedan nije profesor i nema niti jednu od karakteristika koje karakteriziraju njemačke kolege. Zašto nema profesora? Jer su neovisni, pravno, iznimno dobro obrazovani, poznaju komparativno, ustavno, europsko pravo, naviknuti slobodno prosuđivati. Kao suci u Ustavnome sudu sasvim sigurno mogli bi vrlo neovisno i stručno prosuđivati svaki zakon ili drugi propis koji dođe pod lupu ustavnosti. U Njemačkoj 14 sudaca imaju doktorat pravnih znanosti u nas svega 6. U Njemačkoj 6 je sudaca najviših sudova od 16 kvota koje je propisana posebnim zakonom o Ustavnome sudu. U nas 4 suca koji su u nekom dijelu svoje karijere obnašali i sudbenu dužnost jedan svega na Vrhovnome sudu. U Njemačkoj 7 od 16 sudaca su žene. U našem Ustavnome sudu, svega 3 od 13. Jedan važan segment koji jako razlikuje Njemački ustavni sud od našeg. U Njemačkome ustavnome sudu, samo jedan od 16 sudaca je došao iz političke sfere. Samo jedan među njima bio je predsjednik Vlade jedne savezne pokrajine, ostali nemaju i nisu imali nikakav doticaj sa politikom, nisu bili članovi stranaka, rekao sam 10 profesora, ostali suci najviših sudova. Dakle iznimno niska politiziranost Njemačkog ustavnog suda. U našem Ustavnome sudu, podrazumijevajući naravno da će biti izabrani kandidati oko kojih postoji evidentno suglasje HDZ-a i SDP-a, 613 došlo je iz Sabora ili iz izvršne vlasti, neki su bili ministri, državni tajnici, dio zastupnika. Dio zastupnika koji sada kada se odlučuje o pojedinim zakonskim propisima moraju se izuzeti zato što su sudjelovali u njihovom donošenju, u raspravama bez obzira jesu li bili za ili protiv, dio parlamentarne većine ili dio opozicije. Jedna zanimljivost kada promatrate dob Ustavnih sudaca, u Njemačkoj postoji ograničenje do kada možete biti sudac ustavnoga suda, do navršene 68 godina. U nas nije problem da nekoga izaberete, Ustavni sud kad pređe 68 godina. Ili kada se približava toj dobnoj granici. Očito postoji neki razlog koji je njemačke zakonodavce naveo da propiše i tu dob. I naravno, njemački ustavni suci mogu biti izabrani samo jednom, imaju puni slobodni mandat u kojem donose svoje odluke i u pravilu dolaze na Ustavni sud na vrhuncu svoje pravne karijere. Ili na vrhuncu svoje sudbene karijere. Dakle, kada su najjači, kada najviše mogu dati u ocijeni ustavnosti zakona ili drugih propisa. I zato je njemački Ustavni sud tako iznimno cijenjen. Kao niti jedan drugi Ustavni sud u svijetu. Jeste li možda našli neke velike sličnosti našeg Ustavnog suda s njemačkim Ustavnim sudom? Zašto naš Ustavni sud nikada nije uživao takav ugled, neprijeporan ugled u javnosti kao što uživa njemački Ustavni sud? Naš Ustavni sud ima isti naziv kao i njemački, i zove se Ustavni sud, ali je to sasvim drukčija vrsta životinje. To je sud koji je po svojem sastavu znatno više politički Ustavni sud i kojem apsolutno nedostaje ona akademska dimenzija koja omogućuje slobodno rezoniranje, kvalitetnije elaboriranje, nevažnost ranijeg političkog angažmana i pripadnosti političkoj stranci. I zato je njemački Ustavni sud toliko cijenjen svugdje u svijetu. I zbog toga smo mi u MOST-u očekivali i apelirali da će se sada pri izboru ova tri suca Ustavnog suda političke stranke razmisliti da barem u ovoj fazi uključe akademsku zajednicu i da izaberu i po nekog profesora pravnih znanosti. Jer kakva je poruka da u sastavu sa 13 sudaca Ustavnog suda nemate niti jednog profesora pravnih znanosti? Kakva je to poruka? Ja mislim da ne postoji Ustavni sud valjda u svijetu koji nema nijednog profesora pravnih znanosti. Čak i u Ustav kaže i navodi profesore pravnih znanosti. Imali smo predsjednike Ustavnog suda koji su bili profesori pravnih znanosti, pa čak i kroz duže razdoblje ako promatramo i profesora Smiljka Sokola i profesoricu Jasnu Omejec, dakle duži niz godina. Sada sa svih pravnih fakulteta, sa svih katedri Ustavnog prava, zar se nije moglo naći profesora koji bi bio dostojan biti u Ustavnom sudu RH? Koja je to poruka? Shvatite i mene kad o tome govorim, kao profesor pravnih znanosti, koja je poruka koju ću ja prenijeti da u vodstvu u Ustavnom sudu od 13 članova niti jedan ne može biti profesor pravnih znanosti? Ali niti jedan. I to smatramo da doista nije prihvatljivo. I da na tolikoj mjeri sud mora biti reći ću slobodno, politiziran. Nažalost, u ovom političkom dogovoru koji je kompromis dogovor suglasje najvećih političkih stranaka, HDZ-a i SDP-a, mi u MOST-u nismo sudjelovali. Bili smo na jednom neformalnom razgovoru u kojem smo izvješteni koji su kandidati ili će biti. Načelno je dobro poznato da je SDP glasovanjem u svojem klubu utvrdio jednog kandidata. Niti su nas pitali niti su tražili mišljenje niti smo na bilo koji način sudjelovali kao dio oporbe sada u tome koji bi kandidat mogao biti predložen iz redova oporbe ukoliko bi onda predlagala jednom kandidata. Dakle, na taj način nismo ni mogli sudjelovati. Mi smo izvješten samo da je predložen s njihove strane jedan kandidat. Sa strane HDZ-a drugi kandidat. Zapravo i danas ne znamo na koji način se došlo do trećeg kandidata koji prvo nije prihvaćen od SDP-a pa je postao prijedlog oko koje se postiglo suglasje koje će vjerujem sutra, imati više od 101 glas, ali ćemo mi u MOST-u biti suzdržani jer kao što sam rekao, naši temeljni zahtjevi da u ovom Ustavnome sudu, dobijemo profesore pravnih znanosti, da dobijemo više sudaca najviših sudova, a što bi trebalo biti imajući u vidu sastav drugih Ustavnih sudova u Europi. Zbog toga moramo biti suzdržani, to nije Ustavni sud kakav bismo mi voljeli imati. Nadam se da ovaj Ustavni sud koliko mogu ocijeniti neće iskočiti previše u javnosti kao Ustavni sud može donijeti kvalitetu u svojem odlučivanju, možda uz časne izuzetke sudaca koji će pisati neka izdvojena mišljenja, evo reći ću suca Andreja Abramovića kojeg sam zapazio po nekim njegovim mišljenjima, ali jedna lasta ne čini proljeće. Nažalost. Hvala lijepo.
Četiri replike imamo. Prvi je uvaženi kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Podolnjak, već sam s vama replicirao prije godinu dana kada smo birali 10 sudaca Ustavnog suda, na sličnu temu. Vi tvrdite kako je loše što je malo profesora pravnih znanosti na Ustavnom sudu. Ja se sa vama mogu složiti, ali mi smo objavili javni poziv. I nitko nije priječio profesore Pravnih fakulteta u Hrvatskoj pogotovo onih sa katedre za ustavno pravo da se jave. Treba postaviti pitanje zašto se nisu javili? Ali jedan se od njih javio i ja sam onda očekivao na tragu vašeg izlaganja da ćete ga vi podržati. Vi ste bili protiv. Dakle, jedan jedini profesor pravnih znanosti se prijavio na ovaj javni poziv i sad vi nama tvrdite da nema niti jednog, a protiv tog jednog koji se prijavio vi ste bili protiv. Ne govorim da vaše je pravo da ocijenite koji je od prijavljenih kandidata dobar. Što se tiče kandidiranih sudaca i tu treba postaviti pitanje zašto se kandidirani suci, prvenstveno suci Vrhovnog suda ne prijavljuju. Znate zašto? Jer im je puno bolje na Vrhovnom sudu, jer su na Vrhovnom sudu suci do svoje 70 godine sa boljim uvjetima, sa boljom plaćom. Nisu dužnosnici, nego potpadaju pod kriterij sudaca, imaju svoje posebne zakone koji im pružaju jednu rekao bih lagodniju situaciju nego dužnosnicima i kad je u pitanju smanjivanje plaća i drugih davanja itd. itd. Prema tome, jesmo za karijerne suce, ali vidite da se ne javljaju.
Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem, ali dozvolite mi da onda podsjetim da u prošlogodišnjem postupku smo imali suce, smo imali profesore koji su se javili na natječaj o kojima se ozbiljno raspravljalo, koji su u nekom trenutku bili vrlo ozbiljni kandidati da se nađu u užem, najužem izboru o kojem će se glasovati u ovom Hrvatskom saboru i na kraju priče nisu se našli na listi od 10 kandidata, pa čak niti među njima evo reći ću sada ovdje javno profesorica Sanja Barić koja je godinu, dvije prije toga za dva, tri glasa nije dobila tu dvotrećinsku većinu koja se javila prošli puta na natječaj. I kad nije bilo mjesta za nju među 10 sudaca koji su se tada birali koja je poruka zapravo njoj upućena? Koja je poruka nije bilo mjesta za nju među 10 sudaca. Nije bilo mjesta primjerice za profesora Žarka Potočnjaka sa Pravnog fakulteta u Zagrebu. Ali zašto velike stranke koje presudno utječu na izbor, a to ste vi u HDZ-u i SDP-u. Da ste vi kontaktirali bilo kojeg od tih profesora i rekli mi bismo voljeli da pravni stručnjak poput vas bude u Ustavnome sudu i mi bismo vas rado podržali za suca Ustavnog suda. Tada bi se vjerujem i javili kandidati, profesori pravnih znanosti. Ali na ovaj način kada su prošli puta potpuno netransparentno, ne uzeti u obzir i nisu se našli kao kandidati među 10 o kojima se izjašnjavao Hrvatski sabor pa poslana im je poruka niste prihvatljivi, niste podobni, nećete biti izabrani [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Možete se vi javiti kad god hoćete.
Druga replika uvaženi kolega Aleksić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Uvaženi kolega Podolnjak, možda ja nisam dobro shvatio vašu raspravu, ali trojica kolega svi su doktori pravnih znanosti, a posebice bih istaknuo doktora Selanca koji je doktorirao na University of Michigan koji je top sveučilište u svijetu za pravne znanosti. Zahvaljujem.
Odgovor.
Dozvolite mi da ovdje u Hrvatskom saboru sada ne govorimo o pojedinim osobama i pojedinim kandidatima i ne bi bilo korektno i ne bi bilo uobičajeno. O pojedinim kandidatima uvijek možete govoriti kada na sjednici odbora ili na konzultacijama. Naravno da cijenim kolegu Selanca, bio je i znanstveni novak na Pravnom fakultetu u Zagrebu na Katedri za europsko javno pravo. Doktorirao je i nije jedini i sigurno je dobra preporuka doktorat na University of Michigan. Ali kolega je još mlad. U njemačkom Ustavnom sudu imate profesore koji su tamo profesori na tom fakultetu. Dakle, oni su vjerojatno njemu predavali tamo dok je on bio na studiju, na doktorskom studiju da bi tamo doktorirao. Govorim o ipak jednoj kvaliteti koja je kod njemačkog Ustavnog suda, dakle to su profesori koji su postigli vrhunac akademske karijere. To su profesori sa najviših, najuglednijih sveučilišta koji su dekani, gostujući profesori koji doista poznaju apsolutno javno pravo, europsko pravo i koji kao takvi mogu bit u jednom takvom sudu kao što je njemački Ustavni sud. Naši ustavni suci, nekoliko njih jeste doktoriralo, ali vjerujte mi daleko je to do stupnja profesora, doktora pravnih znanosti. Mi koji jesmo u toj branši znamo koja je to velika razlika od doktorata preko docenta, izvanrednog profesora do redovnog profesora. Znači, tu je više stupnjeva koji u ovom trenutku jako dijele primjerice i kolegu Selanca od njegovih kolega u njemačkom Ustavnom sudu.
Hvala. Treća replika uvaženi kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Profesore kažete Ustavni sud bi trebao biti institucija gdje su najeminentniji znanstveni stručnjaci po pitanju ustavnog prava kao što je u Njemačkoj i u drugim državama. Međutim, ovdje je dovoljno biti iz kolege Bačića iz mjesta, biti Vladimira Šeksa kum, biti u Saboru kao gospodin Davorin Mlakar ili ovamo Ingrid Marinović iz Sabora drito u Ustavni sud imenuju. I a propos njihove zasluge su jedina ta kumstva i a propos toga svega ti ljudi su donijeli odluku ti ljudi su donijeli odluku, tj. rješenje kojim su pobili presudu Ivi Sanaderu u slučaju INA MOL zbog kojega je Hrvatska izgubila arbitražu. Jer da je ta presuda, koja je bila pravomoćna presuda, ostala na snazi, ali činjenica je da je INA predana MOL-u na neprijateljski način, danas bi mi riješili taj problem. Ali puno je bitnije od tih, kumskih, od tih akademskih titula punu je bitnije biti ovdje u klupi, iz klupe drito u Ustavni sud ili biti kum Vladimiru Šeksu. Nije to mala stvar. I biti iz mjesta kolege Bačića. I to je velika stvar. Ili biti u Klubu SDP-a koji će s njima dogovoriti i to će podržati. Zbog toga i je pravna nesigurnost. Zbog toga Hrvatska zbog INA-MOL ima ogromne štete. Zbog toga Zakon o ratnom profiterstvu i privatizaciji i pretvorbi, kriminalni je proglašen ništavnim. Zbog toga je danas, isto razlog šta je 56000 prošle godine samo u Njemačku Hrvata otišlo. Zbog pravne nesigurnosti. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolega Bulj, vi ste spomenuli, evo tu presudu u slučaju Sanader. Dvije stvari je samo vezano uz to. Ponoviti ću. Kolege iz SDP-a su to javno to rekle, javno, dakle, prema medijima su komunicirali, da ne bi, rado ne bi vidjeli suce koji su sudjelovali u donošenju te odluke. To nije rješeno nekim tajnim neformalnim konzultacijama. To je rečeno javno. Postoji trag u medijima. Kako onda objasniti da 2 od 3 preložena kandidata ne ispunjavanju taj kriterij. Ne 1, nego 2 od 3. I druga stvar. Mi danas, još uvijek ne znamo, tko je bio sudac, izvjestitelj u tom predmetu. Pazite, ne zna se tko je zapravo bio sudac, koji je pripremao odluku. I kada su mediji tražili temeljem prava na pristup informacijama, nisu nikada dobili od Ustavnog suda o tome. I ta odluka na neki način uvijek se vraća i uvijek se natrag pozivamo na nju i uvijek lebdi iznad nas zbog svojih posljedica kojih smo sada svjesni. I ta odluka, koja se sa stručnog aspekta može raspravljati na ovaj ili onaj način. I mnogi su o njoj raspravljali o stručnim sferama. Ima, naravno i svoju političku dimenziju. Ali o tome ćemo raspravljati u stručnim i znanstvenim radovima. Ali, ono što je sigurno činjenica, da ovakav dogovor koji na neki način ide prema najnižem političkom nazivniku, što sam rekao, prihvatite našeg kandidata i mi ćemo prihvatiti vašeg, je najgori način da se Ustavni sud popuni. To mi u Mostu ne odobravamo.
Hvala. 4 replika uvažena kolegica Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Podolnjak, pa kao što je i rekao kolega Bačić, zaista bio je natječaj, dakle, svatko se mogao javiti. Zaista mogu samo konstatirati, da mnoge stvari su kod nas drugačije nego, što su recimo u Njemačkoj, tako da ne postoji razlika samo u ovome što ste vi analizirali. Zanima me vi ste isto, krećete se dosta u profesorskim krugovima. Možda znate koji su to razlozi zbog kojih se nitko od profesora nije kandidirao, a možda ste ih i vi mogli motivirati da se jave na natječaj i kandidiraju. Dakle, evo, ono što želim reći, mislim da su se javili ljudi koji zaista imaju kompetencije, koji su dobri kandidati i da smo između njih izabrali one koji zaista jesu najbolji. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Dozvolite mi sad poštovana kolegice, moram ipak reći neke stvari koji su bile predmet razgovora i konzultacija. Već smo u vrijeme prošle godine kad sam bio predsjednik Odbora za Ustav i kada doista smo provodili konzultacije u kojima smo na neki način raspravljali o tome da bi određeni niz kvalitetnih osoba, profesora mogli biti u Ustavnome sudu. I doista smo i razgovarali s tim osobama. Da, i razgovarali s tim osobama. Nažalost, na kraju nisu ušli u uži izbor i nisu izabrane. U ovogodišnjem postupku, ja nisam sudjelovao, jer nisam bio predsjednik odbora. Dakle, naprosto kao običan član, nisam sudjelovala više niti u tim neformalnim konzultacijama. Dakle, kada su one bile, naprosto su se iskristalizirali kandidati, a u postupku javnog poziva koji je trajao drže vrijeme, zar je bilo zapreke, kao što sam rekao, da predstavnici ili članovi odbora iz najvećih stranaka ne kontaktiraju te profesore. To bi bilo za očekivati, ali očito od početka je bila namjera, da se, to je sad evidentno, reizboru, 2 ili sva 3 člana Ustavnog suda koji su to bili do sada. Sad je evidentno da je konsenzus uspostavljen na 2, a ja znam da je bilo riječ i o tome, da bi i onaj treći sadašnji sudac također eventualno bio kandidat. Dakle, zapravo od početka je čini mi se koncepcija bila, da se reizaberu, 3 postojeća suca Ustavnog suda kojima ističe mandat. I zato se i nije tražilo nešto drugo. Dvoje su prošli treći nije.
Hvala. Iduća rasprava Klub zastupnika HDZ-a i uvaženi kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodin predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, Klub HDZ-a podržava prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav oko izbora troje sudaca u Ustavnom sudu. Podržavam dio izlaganja kolege Podolnjaka i kolege Peđe Grbina u dijelu procedura i postupak koji je prethodio izboru sudaca Ustavnog suda bio transparentan, dostupan svim onim kandidatima koji su ispunili uvjete da se jave na javni poziv za izbor sudaca Ustavnog suda. I držim da je odabir sudaca Ustavnog suda s jedne strane uvažava činjenicu da moraju ispuniti uvjete koji su predviđeni za izbor Ustavnog suda, ali da s druge strane s obzirom na činjenicu da ih bira Parlament, da ih bira političko tijelo, da je izbor sudaca Ustavnog suda svojevrsni politički konsenzus koji se mora postignuti da bi bili izabrani suci Ustavnog suda. I u tom smislu je između najvećih političkih stranaka i velikog dijela klubova bilo onih vladajućih, bilo onih oporbenih postignut konsenzus oko izbora Ustavnog suda što je na kraju i potvrđeno sa glasovanjem na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. I u tom smislu slažem se i mislim da je to dobar odabir da su doista izabrani odlični kandidati, da je možda taj odabir bio i drugačiji vjerojatno bi isto bio jako dobar, ali rekao sam da se ustavni suci dijelom biraju jasno i činjenicom da je za njihov izbor nužan i potreban konsenzus. Vrlo je važno i apeliram na naše kolege iz SDP-a, iz oporbe, da se izabere odnosno da sutra izaberemo tri suca kako bi Ustavni sud imao puni saziv tj. 13 sudaca. Naime, činjenica da je bez tri suca otežan rad Ustavnog suda s obzirom da Ustavni sud radi i u vijećima od šest sudaca, pa onda jasno da 10 sudaca ne može kvalitetno opsluživati uredovati, rješavati predmete kao što to radi 13 sudaca. A da je tome tako potvrđuje i činjenica da od kada smo popunili puni saziv Ustavnog suda da je Ustavni sud riješio više predmeta, da je ažuran, a da ukoliko to ne radi u pravilu trpe građani RH koji traže svoja prava ukoliko su njihova ustavna prava povrijeđena. Prema tome, vrlo je važno da Hrvatski sabor izabere tri suca i time upotpuni čitavi saziv Ustavnog suda. Za nas je u HDZ-u, to sam već puno puta rekao, neprihvatljivo ucjena koja je izrečena za ovom govornicom predsjednika SDP-a kako će se izbor ustavnih sudaca vezivati uz stav vladajuće većine u Hrvatskome saboru oko donošenja odluke o osnivanju istražnog povjerenstva. Mi držimo da je Ustavni sud uz ovaj Sabor, uz predsjedniku RH, uz Vladu, uz Vrhovni sud kao najviši dio sudbene vlasti jedna od najvažnijih državnih institucija i činjenica da može raditi, da joj je omogućen kvalitetan rad, ne može biti razlog kako bi se ucjenjivao ovdje u Saboru bilo koji klub, bilo koja vladajuća većina za određenu odluku koja ipak nije na toj razini potrebe izbora svih sudaca Ustavnog suda. Stoga i pozivamo mi u klubu HDZ-a kada već jesmo u najvećoj mjeri postigli taj konsenzus između vladajućih i oporbenih klubova da neovisno o činjenici da jedna točka u Saboru bila ona manje ili više važna može taj izbor zaustaviti. To je po nama vrlo važno jer se može steći dojam da to nije bila i odluka o osnivanju povjerenstva, da bi možda neka druga točka dnevnog reda koju sutra … odlučujemo ja ne bih sada nagađao koja bi to mogla biti točka, ali mogla bi biti, ne predsjednik Vrhovnog suda se utvrđuje nekom drugom većinom, ali da je moguće da bi neka druga točka bila prijelomnica kako se ne bi krenulo u izbor ustavnih sudaca. Prema tome, držimo da je potrebno izdignuti iznad tih naših stranačkih razlika, da je potrebno nadići tu stranačku obojenost i da je vrijedno saznati, spoznati značaj jedne državne institucije kao što je Ustavni sud i u tom smislu izabrati suce Ustavnog suda tim više što jako dobro znamo kako je teško postići dvotrećinsku većinu u Hrvatskom saboru, kako je potrebno iznaći među kandidatima one osobe koje zadovoljavaju i lijevu i desnu stranu sabornice i da je upravo iz tog razloga potrebno podržati prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i izabrati suce Ustavnog suda. Prema tome, u tom smislu klub HDZ-a podržati će ovakav prijedlog izbora sudaca Ustavnog suda. Hvala.
Četiri replike, prvi je uvaženi kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Bačić, nisam mislio sudjelovati u ovoj raspravi o Ustavnom sudu, tu je prof. POdolnjak puno kompetentniji, ali me potakla kolegica Jelkovac, međutim nisam imao prilike njoj replicirati pa ona repliciram vama, znači da se kandidati zašto kolega Podolnjak nije potaknuo profesore da se prijave. Pa što će se prijaviti kada svi znaju je to stvar nekakvog političkog dogovora i političkih preferencija i prvenstveno nekakvih kumskih veza i prijateljstava. Znači mi imamo gospodina Šeparovića koji je kum Vladimira Šeksa, on je zajedno sa, njegova supruga i vaša supruga su suvlasnici druge najveće tvrtke u Blatu, Blato 1902., znači to su načini na koje se biraju ustavni suci. Ali kada već pozivate na konstruktivnost, sada sam tu vidio ministricu kulture koju sam spominjao ovdje tijekom rasprave o Ovršnom zakonu. Izgleda da su svi ministri tu, premijer Vlade je danas primio jedno izaslanstvo. Nema nikakvog razloga da se pokaže konstruktivnost, da se svi ovi amandmani koji su našim građanima puno bitniji od ove ovdje sada rasprave jer je čak upitno s obzirom koliko nas ima da raspravljamo o ovako važnoj temi, je li ovo sve zapravo primjereno, da se Vlada sastane i da raspravi amandmane koji su dani tijekom rasprave o Ovršnom zakonu kako bismo sve ono što ide u korist naših građana a s čime se složila i predsjednica Republike podržali.
Kolega Grmoja, svjesni ste da ste prekršili Poslovnik i ja vas molim da to ne činite. Ovo nije tema bila o kojoj sada razgovaramo. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Grmoja, niste u pravu, prije svega ako aludirate na predsjednika Vrhovnog suda jer niste spomenuli čini mi se ime jednog od ovih kandidata onda vam moram reći da gospodin Šeparović ima briljantnu pravnu i sudačku karijeru. Da je postao ministar pravosuđa, sudac, bio sjajan odvjetnik koji je branio naše generale u Haagu puno prije nego što je postao kum Vladimira Šeksa. Tako da je, branio je generala Markača. Tako da je gospodin Šeparović svoju karijeru postigao puno prije toga. Niste u pravu ni to da smo, da je moja supruga i njegova supruga da su vlasnici, već je moja supruga i njegova kćer koja je zaposlenica su dioničari u jednoj tvrtki koja ima 280 malih dioničara koji su uglavnom, koji su uglavnom zaposlenici ili bivši zaposlenici te tvrtke koju ste malo prije spomenuli. Prema tome, neovisno o tome Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav je uz jednog suzdržanog podržao i gospodina Šeparovića i gospodina Selaneca i gospodina Arlovića neovisno o tome tko je čiji kum. I mislim da je njegov izbor imao apsolutnu podršku i od kluba SDP-a na isti način kao što je imao i od kluba HDZ-a. Hvala.
Druga replika uvaženi kolega Bulj.
Kolega, zaista evo kazali ste i o određenim kriterijima a prije je i profesor govorio o određenim kriterijima, zaista ispada da je dovoljan kriterij biti kum Vladimiru Šeksu, dovoljan kum, biti tu u Saboru zastupnik i direktno iz klupa, prošli put smo imali gospodina Mlakara i gospođu Ingrid, direktno iz klupa u Ustavni sud. I gospodin Leko. Ako je to kriterij, ako je to jedini kriterij, onda se pitamo, mi saborski zastupnici smo izabrani ovakvi kakvi jesmo u još uvijek nepravednom zakonu po meni jer bi trebalo biti više glasova za pojedinca a ne samo jedan. Ali je činjenica da tolike štete i pravnu nesigurnost taj Ustavni sud je donio ovom odlukom, vama isto ponavljam, odlukom, rješenjem gdje je pobijena pravomoćna presuda Ivi Sanaderu u slučaju INA MOL da je to katastrofa. Sve ispada da je bilo u redu. S time su čak i zakon koji bi trebao uvijek biti na snazi, znači Zakon o nezastarijevanju ratnog profiterstva i kriminala u privatizaciji pobili. Sada vi zamislite koje su to štete za RH. I iskreno ću vam reći od srca, Ustavni sud je tijelo kojem bi narod trebao vjerovati a zbog ovoga ne vjeruje, zbog svega navedenog, ne vjeruje. Ključni problem je, narod ne vjeruje Ustavnome sudu zbog ovakvog načina izbora. Pa ne može samo kumska veza raditi, pa nije „Cosa nostra“. Pa Božo Petrov nije ni zaposlio jednoga čovjeka koji mu je bio kum djetetu u firmi na neko mjesto a ovdje se radi o Ustavnom sudu, pa je bila afera, digli ste se na noge, to je grmjelo. A ovdje je točno složena kumska veza i neću nabrajati dalje saborske zastupnike koji su kumovi sa ustavnim sucima ali je činjenica da je kumska veza.
Kolega Bulj, molim vas! Odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Bulj ne znam da li je potrebno vama još jednom objašnjavati ono što ste već puno puta čuli od mene. Prije svega kada spominjete kumstvo, vi zaboravljate da ste pokušali mijenjati statut Hrvatskih voda u Splitu kako biste na to mjesto postavili kuma predsjednika MOST-a. I s te pozicije kada spominjete nečije kumove onda budite malo oprezniji. Ja sam vam rekao maloprije da je gospodin Šeparović, puno prije nego što je postao kum Vladimiru Šeksu odradio sjajnu i pravnu i političku i sudsku karijeru i iz tih razloga je imenovan za suca Ustavnog suda i onda kasnije postao predsjednik Ustavnog suda. No, nemam potrebe njega braniti, njega brani njegova karijera i sve ono što je napravio. A što se tiče zabrinutosti tko je sudac Ustavnog suda, ponoviti ću vam da je javni poziv bio otvoren za sve ali je činjenica da se karijerni suci za koje ja mislim da bi bilo bolje da su na Ustavnome sudu da se ne javljaju jer je bolje biti sudac Vrhovnog suda, imate bolje uvjete nego sudac Ustavnog suda. Sudac Ustavnog suda ima rok od 8 godina, mandat od 8 godina, nakon 8 godina ako ne može ići u mirovinu ima iste one probleme koje imamo i mi dužnosnici nakon što odradimo mandat i kada je u pitanju sukob interesa i kada je u pitanju povratak na neko novo radno mjesto, dijeli istu onu sudbinu koju dijele i drugi državni dužnosnici. Prema tome to je jedan od razloga zašto više karijernih sudaca nije na ustavnome sudu.
Hvala. Treća replika, uvaženi kolega Vučetić. Izvolite.
Kolega Bačiću, evo ja iz ove dosadašnje rasprave mogu se samo familijarizirati s ovim zazivom profesora Podolnjaka, što među ustavnim sucima nemamo profesora ustavnog prava. Jer ukoliko usporedimo ovu sadašnju raspravu, uviđamo kako je bolna razlika između onih koji bi trebali štititi ustavne kategorije a to su ustavni suci i političara. Političari mogu upotrebljavati pojmove kao što ste vi rekli, radi se o ucjeni. Političari mogu upotrebljavati iako bi meni bilo drago da ne upotrebljavaju i kreću se unutar kategorija koje pripadaju genealogijama, da ja saznajem nekakvo rodoslovno stablo, da saznajem o socijalnom potencijalu pojedinih saborskih zastupnika, ni to nije ustavna kategorija. I jasno mi je da vi niste niti odgovorni ni krivi zbog toga što se nisu javili profesori Ustavnog prava ali se nadam da se slažete sa mnom i sa profesorom Podolnjakom da bi iznimno korisno, potrebno bilo da na Ustavnom sudu budu profesoru Ustavnog prava, a ne zbog ničeg drugog makar zbog toga što su spoznajno razli sa Ustavnim pravom, što je to postojao sastavni dio njihovog kategorijalnog aparata dok mi raspravljamo o ucjenama i dvotrećinskim većinama.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Vučetić, pa ja mogu se složiti s vama da bi bilo dobro da dio profesora Ustavnog prava bude na Ustavnom sudu. No uspoređivati Ustavni sud RH sa ustavnim sud Republike Njemačke, koji je ako se ne varam jedan od najboljih Ustavnih sudova na svijetu. Malo je pretenciozno, mi smo u mnogočemu lošiji od Njemačke, pa onda možemo valjda biti lošiji i kad je u pitanju saziv Ustavnog suda. Ali nemojmo se baš u svemu ni mjeriti sa Njemačkom jer nije samo problem taj da profesor Ustavnog prava nije sudac na Ustavnom sudu, evo recimo kolega Podolnjak, što ja nemam ništa protiv je profesor filozofije koji je profesor na katedri sa Ustavno pravo. I ja tu ne vidim ništa sporno, ja mislim da je profesor Podolnjak dobar profesor, ali nije pravnik. A radi kao profesor Ustavnog prava na Pravnom fakultetu. Možda ni to se ne bi moglo dogoditi u Njemačkoj. Ali ja to profesoru ne spočitavam. Pa onda bilo bi dobro da možda ni vi kad gledate, vidite da još uvijek nismo Njemačka, nadam se da će Ustavni sud RH vremenom postati kvalitetan, isto onako kao što je to Ustavni sud u Njemačkoj, ali sam ponovio dakle, činjenica je da se na natječaj ipak nisu javili profesori osim jednoga za kojeg igrom slučaja, svi zazivamo tu potrebu profesora Ustavnog prava, interesantno niti jedan glas taj profesor nije dobio. Ja ne mislim da je profesor loš nego vam ponavljam da je izbor ustavnih sudaca osim uvjeta koji moraju postignuti, a to da su postigli određenu kvalitetnu pravničku karijeru jer i dio jednog političkog dogovora u Parlamentu i zbog toga ti suci su državni dužnosnici i imaju na sebi taj jedan politički stav.
Hvala. Četvrta replika uvaženi kolega Podolnjak.
Da, mi zapravo stalno se vraćamo na taj najčešći argument da je potreban taj politički konsenzus, ta dvotrećinska većina koju je teško stvoriti i koja prvi put postignuta prošle godine, sada ponovno i sada za jedno duže vrijeme ćemo imati Ustavni sud kakav ćemo imati, praktički za slijedećih 7 godina kada će biti na redu ponovno izbor 10 sudaca Ustavnog suda. Dakle, za jedno duže vrijeme, ćemo imati ovakav Ustavni sud i zbog toga ta žalost što taj politički dogovor, konsenzus koji ne sporim da je težak. Godina su govorili nakon 2010. godine kada se ta ustavna odredba našla u Ustavu, dakle u promjeni Ustava, da će biti nemoguće postići takav konsenzus. Mene naravno čini zadovoljnim što taj konsenzus postoji, u kojem je govoriti da ga je tako teško stvoriti. Ali ono što treba reć, nažalost da to ne bude samo najniži zajednički nazivnik. Da u taj konsenzus je trebalo ugraditi neke više standarde izvrsnosti, zato kažem da nedostaju neki segmenti tih pravnih profesije koje bi se morale naći u Ustavnom sudu radi pluralizma Ustavnog suda. Da su tu i suci i odvjetnici i profesori, a eto i ljudi koji su pravnu karijeru izgradili u Hrvatskom saboru. To nedostaje, dakle tu ne postoji ta ravnoteža i to smo mi zamjerili zapravo u ovom konsenzusu.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Podolnjak, cijenim vas, ali vas ne razumijem. Vi govorite o nečemu pro futuro. Vi govorite i pratim i čitao sam što ste pisali. Kad smo birali posljednji put suce Ustavnog suda, čitao sam što ste vi pisali o načinu izbora ustavnih sudaca i s time se mogu složiti. Ja isto mislim da bi možda bilo bolje da određeni broj karijernih sudaca bude na Ustavnom sudu, određeni broj profesora, odvjetnika, pravnika drugih znanosti itd., ali to u ovom trenutku nije slučaj. Da bi se to dogodilo treba mijenjati Ustavni zakon o Ustavnom sudu i vi ste toga svjesni. Ja se mogu složiti sa vama da to može biti jedan mandat, da može biti sudar biran na 12 godina. To se sa vama mogu složiti, ali ako toga nema vi sada kao argument zato što toga nema ne dajete podršku onima koji su se javili na onaj natječaj koji jedini može biti u Hrvatskoj. Dakle, vi neće izabrati suce zato što ih ne biramo po nekom zakonu koji ne postoji. Ja mislim da ste apsolutno kontradiktorni. Vi recite je li su loši ili su dobri? Ako su loši nemojte ih podržati, ako su dobri podržite ih ali nemojte reći neću za njih, neću ih podržati zato što ih ne biramo po onom modelu koji ja mislim da bi bio najbolji. Tog modela nema! Slažem se pokrenimo proceduru, napravimo taj model koji je možda dobar i vjerujem da je dobar, da određeni broj sudaca bude iz jednog dijela pravnih znanosti, drugi iz drugog i pravne struke itd. itd. Pa možda i da im se mandati ne poklapaju, nego na određen način u nekom odmaku vremena ne budu birani istovremeno, da se ne dogodi da u jednom trenutku moramo birati 10 sudaca kako ne bi došao u problem ustavno-pravni poredak u RH. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu pojedinačnu raspravu. Uvaženi kolega Arsen Bauk, izvolite.
Jednu ali vrijednu! Poštovani gospodine predsjedniče, ja sam se bio javio za pet minuta ali toliko me inspirirala ova rasprava da sam morao produžiti na 10. Ako ne bude dovoljno još ću se javit za 5. Naime, najprije ovo što smo čuli. Dakle, što se tiče Njemačke i sastava Ustavnog suda ja bih to rekao ovako. Kada HDZ bude kao CDU onda će i naš Ustavni sud bit sličan njemačkom Ustavnom sudu. Mi smo već na ovoj razini SPD-a tako da to je jedno. Drugo što se tiče pravnika [[Upadica predsjednik: Oni su na vlasti.]] Tamo su i socijaldemokrati na vlasti, a i ovdje su neki koji su bili na našoj listi na vlasti. Ima ih! Drugo, što se tiče pravnika u Ustavnom sudu ja mislim da ih je previše, odnosno mislim da je odredba u kojoj samo pravnici mogu konkurirati za ustavne suce nije dobra. Doduše ne piše nigdje u zakonu i Ustavu da moraš radit u Ministarstvu vanjskih poslova da bi bio predsjednik, premijer ili predsjednik Sabora, pa nam je to brate isto sudbina u zadnje vrijeme. Dakle, ovim i što se tiče, dakle prijedloga Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, obzirom da sam i član tog odbora i da sam glasao za sva tri suca, onda ću i kao zastupnik jednom glasati isto za prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. A obzirom da se to sad malo zakompliciralo iz dnevno-političkih razloga odmah da vam kažem predsjedniče Sabora mi se nećemo ljutiti ako sutra ne stavite na glasanje ni ovu točku, a ni točku o istražnom povjerenstvu osim ako ne mislite prihvatiti istražno povjerenstvo, onda možete staviti i jednu i drugu [[Upadica predsjednik: Možete to pojasniti malo, nećete se ljutiti.]] Nećemo vam prigovarati. Bilo bi racionalno da to ne napravite, jer biste umanjili prostor za dogovor oko ove druge točke. Ali dobro [[Upadica predsjednik: To je stav službeni?]] To je stav službeni dok se ne promijeni. Znate da su promjene česte [[Upadica predsjednik: Javite ako se promijeni]] Vi ste promijenili stav oko istražnog povjerenstva, mi oko ustavnih sudaca, pa sada dok ponovno netko ne promijeni. Ali obavijestit ćemo vas o promjeni stava tako da vam bude lakše. Dakle, ovim se završava izbor Ustavnog suda prema odredbama Ustava koje su donesene 2010. godine o potrebi da se Ustavni sud bira članovi Ustavnog suda biraju dvotrećinskom većinom nakon šta smo kao tadašnja opozicija bili isfrustrirani kako je HDZ-u svaki put uspjelo skupit 77 da konfigurira cijeli sastav Ustavnog suda za 8 godina. Tada se to u sazivu Hrvatskog sabora od 2007. do 2011. radilo pod dirigentskom palicom tadašnjeg potpredsjednika Sabora gospodina Šeksa. I svaki put je uspio, a toga se sjeća i gospodin Stazić. Dakle, svaki put je uspio dobit 77 glasova za ustavne suce, iako je svaki put bila drama. Jednom se dogodilo da je u izboru sudjelovalo 79 zastupnika, a da su svi dobili, oni koji su trebali dobili 77 ili 82, ali takvi su bili brojevi. Ocijenili smo tada kada je bila rasprava o izmjenama Ustava da to postavimo kao uvjet izbora ustavnih sudaca i time spriječili sebe same da 2015. godine izaberemo skoro cijeli sastav Ustavnog suda sa većinom koju smo tada imali. To nije loše. Drugo, sve primjedbe koje idu na Ustavni sud od strane MOST-a zbog jedne odluke ja bih ipak podsjetio da je tu odluku donio Ustavni sud ne ovaj kojeg smo mi izabrali prošle godine u sastavu nego onaj koji je izabran tada po starim odredbama. I da su ove odredbe Ustava RH o dvotrećinskoj većini kao rezultat po mom mišljenju imaju do sad najkvalitetniji sastav Ustavnog suda u povijesti samostalne Hrvatske pri čemu se ja i kolega Grbin raspravljamo da li je bio bolji onaj sastav pod predsjedanjem gospodina Crnića ili o ovaj sada. To možemo imati raspravu. A sasvim sigurno kada izaberemo ova tri suca onda ćemo imati i nešto bolji sastav suda nego što je sada iz naše perspektive, jer će se u stvari promijeniti jedan sudac za kojega smatramo da je ovaj izbor kvalitetniji što naravno ne želim ničim povrijediti sadašnjeg suca kojem će prestati mandat, a nije predložen. Drugo, što se tiče dosadašnjih odluka Ustavnog suda u novom sastavu smatram da su suci koje smo tada izabrali opravdali povjerenje, da su odluke Ustavnog suda dobre. Ja osobno se ne slažem samo s jednom odlukom, a to je njihova ocjena da je zadovoljena odredba Ustava o zabrani obnašanja, da zbog osude za teška kaznena djela o zabrani obnašanja nekih dužnosti, tzv. lex Vlahušić, mislim da su tu krivo ocijenili. Ali zato su oni suci, a ne ja. Prema tome, oni su ocijenili, dobili su povjerenje Sabora i naša je zadaća tu odluku poštovati. Obzirom da će se ovim kada izglasamo ova tri suca, da će se ovim priča sa Ustavnim sudom privremeno završiti za sljedećih 7 godina, a kolega Bačić je rekao da je teško postići dvotrećinsku većinu. Ali čini mi se da je u zadnjih godinu dana bilo teže postići nadpolovičnu nego dvotrećinsku većinu. Manje drame je bilo oko postizanja dvotrećinskih, nego nadpolovičnih većina u Hrvatskom saboru. Da je to prilika da temeljito promislimo i raspravimo da li je ovakav Ustavni zakon o Ustavnom sudu dobar. I da ga ne opterećeno dnevno političkim odnosima, promijenimo na način, možda u smjeru ovoga što je rekao profesor Podolnjak, da oko toga pokušamo postići konsenzus, a svakako da ga uskladimo sa postojećim Ustavom, jer članak 6. koji govori o izboru ustavnih sudaca nije usklađen sa izmjenama Ustava iz 2010. godine. Jer u članku 6. stavku 7. piše da se suci biraju većinom glasova svih zastupnika. A nakon toga kada je promijenjena ta odredba, upitno je treba li ostati na snazi odredba da se za u ovakvom postupku dogovora o sucima Ustavnog suda da se glasa za svakog suca pojedinačno, da ne bi u 9.mjesecu raspravljali po kojem ćemo redoslijedu glasati, zbog tko zna šta može biti. Pa bi apelirao da se ta odredba primjeni ili promjeni na način da se za ovakav prijedlog Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, glasa na način da se glasa za sva 3 suca odjednom. Kada su ti suci predloženi u broju u kojem se bira i kada su predloženi svi sa 11 glasova i nitko drugi nije dobio ni jedan glas, tih 11 zastupnika, članova odbora koji su glasali za suce, osim, mislim da je gospodin Pupovac, glasao za 1 ustavnog suca više nego nas 11 drugih. Profesor Podolnjak je glasao za 3 ustavnog suca, bio je jedini glas za. Da zaključim, mislim da je izmjena Ustava 2010. godine, sastav Ustavnog suda koji je izabran po toj promjeni Ustava 2016. godine i koji će nadam se izabran 2017. godine, da je opravdalo tu promjenu, da je povećalo dakle, potrebu dogovora velikih ili najvećih političkih stranaka, da je sastav Ustavnog suda dobro izbalansiran, da imamo nakon dugo vremena i izdvojena mišljenja, što inače nije loše da imamo izdvojena mišljenja, meni osobno se sviđaju izdvojena mišljenja suca Šumanovića, ne zato što se ja s njima slažem, nego zato što se drugih 12 s njima ne slaže. Jer očito da je sud o tome i raspravljao. I mislim, dakle, da bi ovom pričom, kada je završimo dakle, da ćemo se moći posvetiti rekonfiguraciji, to je popularna riječ Ustavnog zakona o Ustavnom sudu, jer i on već malo dugo na snazi i možda je već više-manje zastarjela. I još jednom da ponovim, obzirom da ima replika, pa ću imati prilike dalje. Dakle, u jednom trenutku glasati ćemo za ovaj prijedlog Odbora za Ustav. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodin predsjedniče. Kolega Bauk, iz 3 sam se razloga javio za repliku. Prva stvar, kažete da nismo u CDU, HDZ nije u CDU, HDZ kako bi rekao Ćiro Blažević ne pretendira biti u CDU nego malo bolji od njih. Pa prema tome i da smo tako dobri, pokazujemo i upravo u ovom primjeru, izbora sudaca Ustavnog suda da to puno ne elaboriram i vi znate koliko smo pokazali tu demokratsku širinu i potrebu da upotpunimo saziv Ustavnog suda, ali reći ću vam da vi niste SPD, nažalost, hrvatski SDP nije na razini odgovornosti njemačkog SPD-a, jer mislim da njemački SPD, ne bi zbog neke odluke u Bundestagu, ne bi minirao izbor sudaca Ustavnog suda Republike Njemačke. Druga stvar, evo, bilo je govora o potrebi da se rekonfigurira i Ustavni zakon o Ustavnom sudu, kako bi se dijelom uvažile i primjedbe gospodina profesora Podolanjaka, a ja bih isto podsjetio svih nas, a pogotovo uvaženog profesora, da je njegov kolega sa katedre za ustavno pravo, ipak, sudac na Ustavnom sudu, to je docent Mario Jelušić. Prema tome, katedra za ustavno pravo i to zagrebačkog Pravnog fakulteta je zastupljena na Ustavnom sudu, kroz suradnika i kolegu profesora Podolnjaka, suca Marija Jelušića. I slažem se s vama kolega Bauk, da ovaj Ustavni sud radi dobro, pratimo jer su presude koje su donesene su iznimno prihvaćene u hrvatskoj javnosti i kad je u pitanju franak i kad je pitanju abortus itd., itd. Tu je puno bilo teških presuda, ali bi ja podsjetio svih nas, nisam to prije komentirao da je i prijašnji saziv donio brojne odluke, pa primjerice, ako već spominjemo i odluku o Ivi Sanaderu, sjećam se i pratio sam da stručna javnost, nije osporavala tu odluku Ustavnog suda, bez obzira što ja ili vi o njoj mislili. Hvala.
Odgovor na repliku.
Dobro, što se tiče usporedbe sa sestrinskim strankama i sa drugim državama, pa vama je sestrinska stranka ova i Vučićeva, pa ipak, ste bolji od njih, evo to vam moramo priznati. A što se tiče CDU-a to ćemo posebno promatrati. Dakle, a inače kada ste spomenuli suca Jelušića, ako me pamćenje dobro služi, u zadnji čas je tadašnje vodstvo HDZ-a pokušalo ga promijeniti sa gospodinom, kako se zvao, iz Vinkovaca, da. Pa smo recimo mi stavili veto kao SDP na to, pa je HDZ tu odluku vratio na gospodina Jelušića. Dakle, kada profesor Podolnjak govori o najmanjem zajedničkom nazivniku, matematički to nije točno. Ipak ima i neki višekratnik u tome, nije baš najmanji zajednički nazivnik. A i s druge strane i sada je HDZ prilikom rasprave o sucima, dakle, mi smo bilo skloni, odnosno, mi smo predvidjeli da će gospodin Šeparović biti izbor HDZ-a i bili smo u pravu. Mi smo demokratski izbrali kolegu Selanca kao naš izbor i ostavili prostor da se oko 3 suca dogovaramo, jedan prijedlog HDZ-a nismo prihvatili, drugi prijedlog smo prihvatili. Dapače, da je bilo obrnuto, možda ni oni ne bi jedan naš prihvatili, pa bi prihvatili drugi, ali imao puni prijedlog, sud će imati puni sastav i u tom smislu mislim da smo kao Hrvatski sabor u prošlom i ovom sazivu završili jedan posao koji je ili ćemo završiti jedan posao koji je iznad dnevno političkih razračunavanja, a okolnost da ovaj sastav suda može još komotno 3,5 mjeseca raditi u punom sastavu daje nam prostor oko još nekih drugih razgovora o nekim drugim točkama pa taj prostor koristimo i to je legitimno pravo. Zahvaljujem.
Hvala. Druga replika uvaženi kolega Podolnjak. Izvolite.
Zahvaljujem. Vidim na kraju da je moje izlaganje i komparativna usporedba njemačkog i našeg Ustavnog suda dovela do toga da eto kolega Bauk rekao kako, našao je tu usporedbu između CDU-a i SDP-a zapravo dviju ključnih stranaka koje u njemačkom parlamentu odlučuju o izboru sudaca ustavnog suda sa onim što je rekao kada će HDZ biti CDU onda ćemo i mi biti SPD. Ali ja imam prijedlog za obje stranke, budući da su vam to spadate u te europske stranke ili pučke stranke ili socijaldemokratske, da odete svojim kolegama vi iz HDZ-a u CDU i da ih pitate zašto vi birate takve ustavne suce kakve birate, zašto vi u CDU predlažete profesore i te suce, po kojem kriteriju, zašto ne predlažete svoje kolege iz Bundestaga ili nekog iz ministarstva. To isto bi i kolege iz SDP-a trebale pitati svoje kolege iz SPD-a u Njemačkoj, zašto oni predlažu ugledne profesore, bez obzira što možda traže i neku ideološku bliskost kod profesora koje predlažu. I onda bi to možda bio najbolji način da dođete do zaključka kakve biste osobe sljedeći put predlagale jer mislim da nam ne bi trebala promjena Ustavnog zakona nego samo usvojiti neke norme demokratske političke kulture koje bi zapravo onda vodile takvim kandidatima za Ustavni sud.
Hvala. Odgovor na repliku.
Ja mislim da ćete izazvat oduševljenje kod kolega iz HDZ-a kada vam kažem da mi i HDZ barem imamo kod koga otići u Njemačku. A kod koga ćete vi iz Most-a? Zahvaljujem.
Dobro. Ovim smo završili raspravu o ovoj točci. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Ja bih sada samo htio rekapitulirati, molim vas kolege iz SDP-a bitno mi je sutra zbog glasovanja. Dakle za ovu odluku treba dvotrećinska većina s obzirom na stav SDP-a mi nećemo imati tu dvotrećinsku većinu i mi nećemo glasovati onda nego ćemo ostaviti za jesensku sjednicu, za početak jesenske sjednice da idemo sa glasovanjem o ovoj točci. Istovremeno ako sam vas dobro shvatio, znači SDP kao predlagatelj točke o istražnom povjerenstvu o Agrokoru isto tako smatra da s obzirom da je vezao i predsjednik SDP-a da ostavimo i to glasovanje za jesen. Mislim sutra imamo glasovanje ja bih htio biti tu jasan oko toga jel to uredu? Dobro. Zahvaljujem se. Sada prelazimo na Prijedlog odluke za izbor tri suca Ustavnog suda RH. Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena predlagatelj je podnio amandmane. Sukladno članku 199. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanima Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 124 glasa za i 5 glasova protiv dogovoreno, odnosno izglasovano da se provede rasprava o amandmanima Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, pa ćemo onda provesti raspravu o amandmanima odbora. I molim predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži amandmane, odnosno amandman. To je poštovani Željko Reiner, predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Odbor je za Ustav, Poslovnik i politički sustav podnio amandman, odnosno amandmane koji su logičke prirode. Naime, prigodom odluke o izboru 3 suca Ustavnog suda RH određeno je stupanje na dužnost trojici izabranih sudaca i propisano je da oni stupaju na dužnost 21. srpnja 2017. godine. Kako je naravno taj datum prošao, onda je odbor dao dva amandmana na točku 2. koja se mijenja i glasi: Izabrani suci Ustavnog suda RH stupit će na dužnost na dan stupanja na snagu ove odluke, odnosno na točku 3. koja se mijenja i glasi: „Ova odluka stupa na snagu prvog dana od dana objave u Narodnim novinama.“ Evo to su te izmjene, pa vas molim da prihvatite. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Reineru. Imamo raspravu jednog kluba, to je uvaženi kolega Ivan Pernar u ime zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Izvolite kolega.
Uvažene dame i gospodo, našli smo se u jedinstvenoj situaciji zato jer slučaj Agrokor razotkriva svu pokvarenost naše političke scene. A zašto? Zato jer problem nije Ivica Todorić, problem ste vi iz HDZ-a i SDP-a i svi koji ste se međusobno podržavali jer ste vi njega stvorili. Institucije koje ste vi vodili su zakazale i sustav koji je odveo cijelu Hrvatsku u propast i monetarni i gospodarski pa vi ste ga stvorili. Ono što vi pokušavate svaljivanjem krivnje na Todorića napravit jest da maknete krivnju sa sebe, da maknete krivnju sa sebe, da kažete evo on je Pedro, on je kriv za sve itd.
Kolega Pernar, samo jednu sekundu ispričavam se. Dakle promijenili smo točku dnevnog reda, sada govorimo o izboru sudaca Ustavnog suda, a ne više o povjerenstvu za Agrokor, pa evo samo skrećem pozornost.
Uvaženi predsjedavajući. Cijenim vas, cijenim vaš intelekt, ne dovodim u pitanje vaše prosudbe i razmišljanja, međutim žao mi je da ne primjećujete da je rasprava o izboru ustavnih sudaca bila izravno vezana s povjerenstvom za Agrokor odnosno uvjetovanja osnivanjem povjerenstva i da bez osnivanja povjerenstva ove ajmo reći druge točke dnevnog reda odnosno glasanja ne bi bilo. Znači da bi govorio o drugoj točci, prvo se moram osvrnuti na njenu pozadinu, a to je prva točka. Znači nije druga točka odvojiva od prve i nije mi jasno zbog čega ste mi upali u riječ tijekom mojeg govora.
Kolega Pernar, cijeneći vaš intelekt slažem se s vama.
Hvala predsjedavajući. Znači summa summarum cijele priče porezna kontrola, porezni nadzor u Agrokoru nije postojao, revizorska izvješća su bila lažirana, kaznene prijave su podignute, Todorić sjećam se kada je nestalo žito iz Đakovštine nitko za to nije odgovarao. Protiv Todorića Ivice bilo je bezbroj kaznenih prijava, to svi vi znate i sve ta kaznene prijave su 20 godina i više skupljale prašinu u ladicama DORH-a, znači u DORH-u ispadaju kaznene prijave iz ladica koliko ih ima protiv Ivice Todorića ništa se ne procesuira. Zapošljavani su u Agrokoru bili svi mogući kadrovi HDZ-a i SDP-a, počevši od žene gospodina Grčića do sina glavnog državnog odvjetnika Dinka Cvitana koji radi u firmi u sastavu Agrokora gdje je bilo najviše kriminala, znači u Konzumu i koji je tamo bio menadžer do Željka Rohatinskog bivšeg guvernera. Znači što vam time hoću reći? Gazda Ivica Todorić je uhljebljivao vaše žene, ljubavnice, prijatelje, stranačke kolege itd., možda i ljubavnike ne znam, i vi ste ga zauzvrat štitili i išli mu u ruku pod ruku. Pa nikad neću zaboravit kada mi je rekao jedan kolega tu u Saboru kaže Ivane svi pomoćnici ministra gospodarstva prije mene su bili zaposleni nakon odlaska s funkcije u Agrokoru, a ja nisam zato jer nisam radio ono što je gazda htio. Što će reći da ovi svi koji su bili zaposleni u Agrokoru nisu bili zaposleni zbog svoje pameti ili stručnosti nego zato jer su radili ono što je gazda htio. I sada vi osnivate to povjerenstvo, isti oni ljudi koji su skupa s njime radili, čovjek oprostite gospodine Maras Gordan nemam ništa osobno protiv vas, ali vi ste bili ministar gospodarstva, bili ste ministar gospodarstva. Kaže Maras, kaže da je htio biti ali nije. Znate što ću ja vama reći, vi ste svi bili skupa s Todorićem, svi, svi ste bili skupa s njim i branili ste. Ne samo da ste ga branili nego ste na HRT-u vršili cenzuru, nijedna afera njegova, nijedna kaznena prijava o njoj se na HRT-u nije moglo raspravljati. Zašto se o tome nije moglo raspravljati na državnoj televiziji? Pisala je državna televizija o tome kako ja obilazim škole i slikam se s učenicima, o tome se izvještavalo na sva zvona.
Kolega Pernar, dajete barem malo povežite sa Ustavnim sudom, ovo stvarno odlazite od teme.
Ali vidite vi meni sada uvaženi predsjedavajući upadate u riječ, a kolega ne prekida vrijeme, vrijeme curi, a vi ste meni.
Ali ne držite se teme, jednostavno je to problem. Ja bi vas stvarno ostavio na miru, ali dajte se držite teme.
Gospodine Jandroković, već sam imao prepucavanja sa vašim prethodnikom koja je završila mojim iznošenjem iz Sabora. Neću se natezati s vama. Molim vas da me pustite do kraja da govorim. Hvala. Znači, ovo povjerenstvo bi imalo smisla samo u slučaju da u tom povjerenstvu članovi mogu biti oni koji do sada nisu radili sa gazdom, oni koji do sada nisu imali veze sa Ivicom Todorićem, oni koji nisu bili na vlasti u vrijeme kada je on na kriminalan način funkcionirao. Ali pripadnici te stranke Živog zida u ovom povjerenstvu nisu dobrodošli. Jeste se pitali zašto nisu dobrodošli, zašto smetaju? Smetaju zato jer su jedini koji će ukazati na svo vaše licemjerje, sve vaše dvostruke kriterije i svu vašu pokvarenost, to je suština priče. Znači uloga ovog povjerenstva neće biti razotkriti istinu o tome kako su institucije bile korumpirane i kako su radile sa gazdom i kako su političari koji sjede u Saboru i u tim strankama koje su radile s gazdom s njim surađivali, već je cilj tog povjerenstva biti sve svaliti na njega i na kraju pojeo vuk magare, nikome ništa. Nikome ništa dame i gospodo. I ponavljam još jednom, problem nije Ivica Todorić nego oni koji su mu to omogućili, a to ste vi. Izborom sudaca Ustavnog suda odnosno uvjetovanje osnivanja povjerenstva kao preduvjeta za izbor ustavnih sudaca je znači farsa, farsa čija je svrha predstava za narod, predstava za građane da je SDP-u tobože stalo do istine. Pa da im je stalo do istine procesuirali bi Todorića kada su bili na vlasti, DORH bi funkcionirao itd. Bože mili pa oni su bili birali glavnog državnog odvjetnika, ali to se naravno nije događalo. I samim time ovaj izbor ustavnih sudaca je nastavak politike kontinuiteta, politike koja oslobađa zločinačku organizaciju na najvišoj razini, koja oslobađa Ivu Sanadera, koja oslobađa sve sav politički kriminal alibiraga odgovornosti. Ovim izborom ovih sudaca Ustavnog suda ta politika će se nastaviti. Hrvatska je jedina zemlja u kojoj pravomoćno osuđena stranka za kriminal odnosno da je funkcionirala kao kriminalna organizacija je na vlasti. Naravno vi ćete reći, presuda je pala, a presude protiv HDZ uvijek padaju, uvijek se procesi vrte u nedogled, uvijek idu protiv HDZ-ovaca kaznene prijave u zastaru itd. Pa to smo imali prilike vidjeti. Na kraju krajeva, dame i gospodo, nije mi jasno kako poslije svega ovoga imate hrabrosti ići među građane i gledati ih u oči. Ja da sam na vašem mjestu, ja ne bih mogao građane gledati u oči. Jer ovo što ste im vi napravili, ovo gdje ste vi doveli Hrvatsku državu, ljude ste doveli do ruba. Jučer se čovjek raznio bombom u Splitu, kaže ovaj pravosudni sustav ne funkcionira. Sjećam se Ivana Hađasije, mljekara koji se isto raznio bombom iz razloga jer je ostajao bez kuće zbog kredita koji je podigao na poticaj države. Upropastili ste selo, ljudi bježe iz zemlje, bježe iz zemlje. 200 tisuća ljudi minimalno je otišlo iz Hrvatske. Vi ste ti koji ste doveli do toga. A Einstein je rekao da oni koji su doveli do problema ne mogu problem riješiti. Dame i gospodo iz HDZ-a i SDP-a, pa tko je doveo ovu državu ovdje gdje je? Tko je doveo Agrokor tu gdje je sada? Pa nije to netko drugi osim vas napravio. I sada vi tvrdite da ćete imati rješenje. Pa o kojim mi rješenjima pričamo? O kakvim mi rješenjima dame i gospodo pričamo? Vi ćete izvući Hrvatsku iz krize? Vi ćete kako je pričala Kolinda, kaže Hrvatska će biti najbogatija zemlja na svijetu. Mislim, to su vaše bajke. Žalostan je onaj koji vama vjeruje jer će se razočarati. Tužan je onaj koji vam je vjerovao jer ga već jeste razočarali. I nažalost sve ovo što radite to je najveća tragedija u svemu, ovo mrcvarenje naroda. Radite uz njegovu prešutnu podršku. Jer narod ne podržava vas samo što izlazi na izbore i glasa za vas već i time što ne izlazi na izbore i time pristaje na status quo, odnosno pristaje na nastavak ove politike mrcvarenja kojega vodi samog u nestanak. Hvala.
Imamo dvije replike. Poštovani kolega Grčić, vi ste prvi, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, ovo nije zbog vas kolega Pernar, mislim vi i tako to što pokupite po novinama, bilo istina ili neistina, vi to ovdje repetirate i to je vaš posao, to je OK. Međutim, radi javnosti i građane, dakle s obzirom da se ta tema nekoliko puta već pojavila gdje radi Grčićeva supruga, dakle valjda ne bi trebala nigdje raditi, to bi bilo najbolje dok ja obavljam ovu funkciju. Dakle ona je zaposlenica Tiska, firme koja je bila izvan Agrokora do prije nekoliko godina, dakle preko 20 godina radi u Tisku, a onda je taj Agrokor prije nekoliko godina kupio Tisak pa je onda ona postala zaposlenica grupe Agrokor. A druga stvar koja je važna, dakle nikada kolega Pernar, mi smo 5 metara ovdje udaljeni, pa ste me mogli to pitati ako vas je zanimalo, dakle nikada nije obavljala niti jednu menadžersku funkciju, niti top menadžera, niti srednjeg menadžera, niti nižeg menadžera nego je obični zaposlenik kao i 30 tisuća, 35 tisuća drugih ljudi u Agrokoru. Je li još treba uzeti posao zato što ja sjedim tu? Dajte kolega Pernar, budite drugi put ozbiljni pa barem me pitajte kakva je situacija tu. Ja ću vam vrlo rado, otvoreno istinu reći.
Odgovor na repliku kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi gospodine Grčić, o vašoj stručnosti i sposobnosti najbolje govori vrijeme kada ste bili dekan Ekonomskog fakulteta u Splitu i kada ste sredstva tog fakulteta, višemilijunska oročili na račun banke koja će uskoro propasti i fakultet je ostao bez tih sredstava. To vi sami znate. A ja sam na Jadranskoj banci, par mjeseci, tj. na TV Jadranu, par mjeseci prije nego je ta banka otišla u stečaj itd., upozorio na to da ona nema adekvatnost kapitala. Toliko o stručnosti itd.. A što se tiče vaših izjava, pa vi ste rekli da je u ovom trenutku ključno ne širiti loše vijesti o Agrokoru i pazite još jednu misao, da Agrokor mora opstati. U kontekstu u kojem ste vi govorili je to zapravo moglo značiti samo jedno da Ivica Todorić mora opstati. A to na kojoj funkciji je vaša žena, ja ne napadam nju zato ili vas zato jer ona radi u Agrokoru, ja napadam vas zato jer ste govorili da ne treba širiti loše vijesti. A ono što vi ste smatrali u tom trenutku pod lošim vijestima su u biti istinite vijesti i vama je smetala istina zato jer ste htjeli istinu zataškati i to ste radili skupa sa HDZ-om svih ovih 20 godina. I dok ste bili ministar itd.. Hvala.
Molim vas, nemojte dobacivati. Druga replika je poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Kolega Pernar, vi ste u pravu kada ste govorili, bez obzira što ste prekidani od predsjednika Sabora, jer jednostavno ova točka Ustavnog suda je bila uvjetovana i to cijela javnost zna i da je bio cirkus ovdje u petak u Saboru, da je uvjetovana od većine, tj. ili od SDP-a i da su ove dvije većinske stranke bile u oporbi jer opoziciju u biti, te stvari spojile. I to je samo odraz situacije gdje govorimo o Ustavnom sudu, o ljudima koji bi trebali biti ključni ljudi, ključne institucije RH na koji način se tezgari, tj. na koji način se trguje kao na peškarijama ili tržnicama oko ustavnih sudaca i to je rezultat današnjeg stanja u Hrvatskoj. Slažem se s vama da je u najmanju ruku nekorektno, nepošteno od većine i SDP-a i HDZ-a, SDP-a predlagatelja a većinske stranke HDZ-a što se s vama nije kontaktiralo i što netko od vas nije u povjerenstvu. To je ono zbog čega sam i glasao protiv ovoga povjerenstva. Ali ja sam stvarno mislio da je gospodin Ivan Lovrinović vaš predstavnik jer ste zajedno bili na listi, na zajedničkoj listi ali očito je istina drugačija i očito vas se je zaobišlo kao i kolege iz HSS-a što je u krajnjem slučaju nekorektno i s pravom imate bojkotirati do kraja vi ste izabrani i zastupnik i vaš klub ima pravo, ima predstavnika u ovom najvećem gospodarskom kriminalu u povijesti Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Pernara.
Uvaženi kolega Bulj. Možemo se na osobnoj razini nadmudrivati, ali to osobno nadmudrivanja, politička prepucavanja, to je sad pitanje drugog reda. Ono što je ključno jest, da HDZ i SDP, ne rade istražno povjerenstvo da bi rasvijetlili istinu, nego rade zato da bi ga sakrili. Odnosno, da bi krivnju i odgovornost sa sebe i insinuacija prebacili na jednog čovjeka. Pa ja vas pitam, kako je moguće da je jedan čovjek iznad svih institucija? Kako je to moguće? Kako je moguće da ni jedna institucija njemu ništa ne može? Od porezne uprave, do ureda za upravljanje imovinom, do državnog odvjetništva. Znači, očito je da je bio zaštićen, ali o tim temama, o tome, tko je štitio Ivicu Todorića, tko mu je omogućio da radi ovo što radi, tko mu je omogućavaju da za kunu otkupljuje firme u dugovima, pa mu onda otpisivao dugove itd. O tome se na tom povjerenstvu neće raspravljati. Tu će se razvlačiti tog ajmo reći medvjeda kapitalca, sa sviješću, pazite kojom, pa taj medvjed kapitalac, pitanje je kad će on doći u Hrvatsku. Pa on je otišao iz Hrvatske, ne zato, jer mu je ljepše živjeti u stanju, nego u dvorcu, u mlinovima. On je otišao iz Hrvatske, zato jer zna, da mu ovdje prijeti uhićenje i pitanje je kada ćete vi njega tamo posjesti tamo za stolicu i s njim razgovarati. Pitanje je, čak i da se tjeralica raspiše, proces izručenja će trajati jako dugo. Vidjeti ćete da ju u suštini smisao, ove političke farse stvaranje privida u društvu, da HDZ i SDP zajedno žele rasvijetliti i riješiti probleme, ali to je kao što svi mi znamo daleko od istine, odnosno, istina ne može biti dalja od toga nego jest. Hvala.
Hvala lijepa na ovoj replici vezano uz izbor 3 suca Ustavnog suda. A sad će u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, govoriti uvaženi zastupnik Robert Podolnjak. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je izbor 3 suca Ustavnoga suda i prema najavama, postoji konsenzus, 2 najveća kluba zastupnika u Hrvatskom saboru, da će biti izvršen taj izbor i da će Ustavni sud biti u potpunosti kompletiran i da će brojati 13 članova. Znamo da je prošle godina izabrano 10 članova, sa sadašnjih 3. Dakle Ustavni sud će u cijelosti moći funkcionirati u punom sastavu za narednih 7 godina. To je jedno dugo razdoblje stabilnosti jedne izuzetno važne institucije koja će moći u gotovo, gotovo za 2 puna parlamentarna mandata odlučivati o punom sastavu. Dozvolite mi da prvo kažem što mislim da je dobro. Dobro je što je Ustavom propisana 2/3 većina za izbor sudaca Ustavnoga suda položila ispit. Dakle, ono što su mnogi smatrali da će biti nemoguće, pokazalo se ipak, da je moguće ostvariti konsenzus i da je moguće izabrati svih 13 ustavnih sudaca po toj zahtjevnoj kvalificiranoj većini. Međutim, ono što mi u Mostu nezavisnih lista smatramo da nije dobro, to je činjenica da je do konsenzusa došlo, rekli bismo na temeljnu najnižeg zajedničkog nazivnika. A to će reći da su izabrani, odnosno, da će biti izabrani kandidati koji po našem mišljenju i prošle godine, a i sada po mnogo čemu, ne ispunjavaju one temeljne kriterije izvrsnosti koji bi trebali karakterizirati svakog izabranog suca Ustavnoga suda. Smatramo da je ovo idealna prilika, kada je Ustavni sud kompletiran, kada punih 7 godina je osigurano da može funkcionirati u punom sastavu. Da ovaj Hrvatski sabor, naročito Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav krene u proceduru izmjene naročito ustavnog zakona o Ustavnom sudu. Možda u jednom manjem dijelu i Ustava RH, kojim će izbor sudaca Ustavnoga suda učiniti takvim, da na kraju procedure za 7 godina, možemo birati najbolje i najizvrsnije kandidate za tu iznimno visoku dužnost. Sada, neopterećeni, eventualnim kandidatima u nekom skorom razdoblju u ovom mandatu, čak i sljedećem parlamentarnom mandatu, mislim da je idealna prilika da otvorimo i javnu raspravu, da otvorimo okrugle stolove. Da Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, doista ovaj puta ozbiljno krene u posao izmjene načina izbora sudaca Ustavnoga suda. Dozvolite mi da u tom smislu ukažem na nekoliko važnih tema koje bismo voljeli vidjeti kao predmet rasprave. Prvo i iznimno važno željeli bismo da suci Ustavnoga suda svoju dužnost obavljaju tijekom jednog mandata bez prava izbora. Nažalost, sada svjedočimo tome da je dio sudaca Ustavnoga suda ponovno biran i da ćemo u novom sastavu suda imati 4 od 13 reizabranih sudaca. Ali to pokazuje, da ne bi bilo nemoguće dogovoriti i izmijeniti tu odredbu u Ustavnom zakonu o Ustavnome sudu, da suci Ustavnog suda imaju jedan neponovljivi mandat kako bi se apsolutno jamčila njihova neovisnost i kako oni u bilo kojem trenutku tijekom obavljanja svojeg mandata ne bi morali kalkulirati o tome kako će njihovo odlučivanje o pojedinom zakonu o ocjeni ustavnosti bilo kojeg propisa se reflektirati na to da li će biti ponovno birani ukoliko se kandidiraju za novi izbor za suce Ustavnoga suda. Naprosto to nije dobro. Primjeri suvremenih ustavnih sudova pokazuju da su najbolja rješenja da suci nemaju novi mandat i da su birani samo jednom. Najbolji Ustavni sud u Europi, njemački Ustavni sud u tom smislu je također promijenio proceduru izbora. Njemački su ustavni suci birani i mogli su biti reizabrani, međutim promjenom zakona oni imaju jedan neponovljiv mandat. Primjer vam je i Europski sud za ljudska prava u kojem suci također imaju samo jedan jedini mandat upravo zbog njihove neovisnosti. Drugo, apelirali bismo u tom smislu ukoliko se prihvati jedan mandat neponovljiv, da on može biti i nešto duži. Raspon je između 9 godina koliko je mandat sudaca Europskog suda za ljudska prava i maksimalnih 12 godina koji mandat imaju suci njemačkog Ustavnoga suda. Ovo prepuštamo javnoj raspravi. Ono što je posebno važno trebalo bi propisati vrlo jasne kriterije izvrsnosti kandidata. Nije dovoljno kako sada piše u Ustavu da moraju biti istaknuti pravnici. Svjedoci smo da ta karakteristika, ta značajka, taj opis istaknutog pravnika poslužio je na žalost da se biraju i kandidati koji su ispunjavali tek jedan uvjet, a to je da su imali minimalnih 15 godina rada u pravnoj struci. Željeli bismo da se ozbiljno reformira postupak predlaganja kandidata za suce Ustavnoga suda. Dakle i u struci je jasno rečeno i u javnosti više puta, da nije dobro da se kandidati sami predlažu, da je najmanje što možemo učiniti da ih predlažu određene značajne institucije, da to budu institucije kao što su akademija, Pravni fakulteti, da to može biti primjerice iz odvjetništva njihove udruge, da to mogu biti i političke stranke, da mogu to biti najviši sudovi primjerice poput opće sjednice Vrhovnoga suda, da upravo na taj način izmijenimo Ustavni zakon o Ustavnome sudu. Jer predlaganje najvažnijih institucija trebalo bi biti jedno od jamstava da se predlažu najbolji kandidati. Trebalo bi ozbiljno razmisliti i o tome da se izbjegne izbor kandidata koji su neposredno prije izbora bili članovi ovog Hrvatskog sabora, jer u slučaju njihova izbora događaju se situacije da se ti novoizabrani suci moraju često izuzimati iz odlučivanja o pojedinim, o ustavnosti pojedinih zakona u čijem su odlučivanju i sami odlučivali. Ako ćete sada gledati praksu Ustavnoga suda u posljednje vrijeme i u posljednjih godinu dana mogli biste uočiti da u nizu odluka Ustavnoga suda imate izuzimanje od odlučivanja dva ili tri suca Ustavnoga suda. Dakle, oni se moraju izuzeti upravo zbog toga što su sudjelovali pri donošenju pojedinog zakona bez obzira jesu li bili dio parlamentarne većine ili dio opozicije. Praktički imate situaciju koju ne bismo smjeli imati, a to da Ustavni sud odlučuje u krnjem sastavu. U nekim situacijama, dakle Ustavni sud odlučuje sa 10 ili 11 sudaca, a ne sa 13 koliko bi trebao. Dakle, to je jedan od razloga zbog kojih apeliramo da mora postojati jedno razdoblje između obnašanja zakonodavne funkcije i kandidiranja za suca Ustavnoga suda. Očekujemo da će ove i slične ideje koje će iznositi ustavno-pravna struka, koje će iznositi pojedine udruge u javnoj raspravi, akademija pravnih znanosti, pravni fakulteti i svi drugi koji su u tom smislu pozvani rezultirati jednim boljim Ustavnim zakonom o Ustavnome sudu koji će imati jednu kvalitetniju proceduru izbora na koji ćemo biti svi ponosni i nakon koje ćemo doista biti u poziciji da biramo najizvrsnije kandidate za Ustavni sud. Ovo je naš iskreni apel prema, prvenstveno i dvije najveće stranke bez koje suglasnosti i ne možemo utvrditi relevantne zaključke u Odboru za Ustav. Mi u MOST-u nezavisnih lista u ovom glasovanju nećemo sudjelovati, jer ova načela za koja se zalažemo još uvijek nisu poštivana. Ne govorimo o pojedinim kandidatima, ali procedura izbora je ona koju nismo prihvatili, u kojoj nismo sudjelovali. Kada ona bude promijenjena u skladu sa ovim što smo iznijeli tada ćemo sigurno dobiti najizvrsnije kandidate i tada ćemo glasovati za nove suce Ustavnoga suda. Hvala vam lijepo.
Četiri su replike. Prvi je poštovani zastupnik Glasnović, izvolite.
Poštovani kolega, mi čujemo jednu globalnu mantru od tikala do Nepala u Hrvatskoj svugdje da politika bez politika bez morala nema budućnosti itd., a šta je ovdje s nama? Ja se pitam ovo, po izboru ustavnih sudaca jeli moguće da mi biramo već koliko godina lijevo, desno krilo partije, gdje su sigurnosne provjere? Imamo indicije da su neki sada koji će biti odabrani, dokument izvorni jedan je radio za … kodno ime Vrbik, jedan je odusto, maznuo je lovu. Gdje su dosjei tih ljudi? Jesu neki u SUP-u u Beogradu, neki u BND-u to ponavljam ovdje kao papiga. Oni su prijetnja nacionalnoj sigurnosti. To mene liči isto ko ovo povjerenstvo ovdje, saborsko povjerenstvo to smo imali prije tamo, imamo sada slični scenarijo u komisiju sa suočavanje sa prošlošću ko da sicilijanska mafija istraži sicilijansku mafiju, šta očekivamo ovdje. Ali ovo nije prošlost to je sadašnjost. Koliko ljudi ovdje su bili suradnici. Imam jedan dokument ovdje koji pišu kako su ti ljudi surađivali, ovako su surađivali, kodno ime su imali, stručna sprema informator i 90% njih dobrovoljno su se javljali. Imali su to tri ovdje materijalna korist, jako malo … bili kompromitirani … Šta je sad Odbor za pravosuđe, još su oni napravili upitnik za te suce jesu bili u partiji, jesu surađivali sa Službom državne bezbednost, koliko su love prebacili vani. Mi tapkamo na mjestu, a nismo riješili najveće slučajeve korupcije u državi DUUDI itd., gdje je lova vani prebačena na bankovne račune. Imate 14 obitelji sa 17,5 milijardi kuna. I ovo je još samo jedan igrokaz, a bit politike je kadrovska politika. To je rekao mentor ovdje ovih glava sa … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Glasnović isteklo je vrijeme. Hvala. Nema odgovora na repliku. Prelazimo na drugu, poštovani kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega POdolnjak. Hrvatski sabor je 2010. godine izmijenio Ustav i odredio da ustavne suce biramo dvotrećinskom većinom. Veće stranke imaju veću odgovornost i one su je demonstrirale prošle godine kada smo dogovorom najvećih klubova, a di je udio izbor u podršci dijela tada deset ustavnih sudaca sudjelovalo i Most, kada smo spriječili blokadu rada Ustavnog suda. A tome svjedočimo i danas kada ćemo izabrati tri suca Ustavnog suda da Ustavni sud sljedećih barem 7,5 godina može raditi u punom sastavu. Ja vjerujem da će se za sedam godina, tko tada bude u Parlamentu da će se također dogovarati oko ustavnih sudaca. Hoće li se neka postupovna pravila promijeniti i prilagoditi novim ustavnim odredbama, to treba vidjeti. Ali mislim i uvjeren sam u to da će kompletiranjem ovog Ustavnog suda sa tri nova člana, ovaj sastav Ustavnog suda biti najbolji sastav Ustavnog suda koji smo imali u zadnjih 25 godina. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku kolega Podolnjak.
Zahvaljujem. Kolega Bauk, o tome hoće li ovaj sadašnji saziv biti najbolji, to će vrijeme pokazati. Ono što sam vam priznao u svom izlaganju je bila samo jedna činjenica, da je postignut taj konsenzus dvije trećine, dva velika kluba koji će svojim glasovima omogućiti izbor, ali sam rekao da je riječ o izboru sa najmanjim zajedničkim nazivnikom i da niste birali najizvrsnije kandidate nego samo oko onih oko kojih ste se mogli političkom trgovinom dogovoriti, naročito i prošli puta. Ono što sam od vas očekivao sada da u svojoj replici kažete hoćete li vi kao klub zastupnika podržati ove promjene koje sam iznio u izlaganju kluba zastupnika, vi ste samo rekli da ćete vidjeti oko toga u nekom budućem razdoblju. Očekivao bih da ćete principijelno sada iskoristiti priliku kada rekli ste za sedam, sedam i pol godina imamo kompletiran sastav Ustavnog suda da sada krenemo u te promjene jer i inače smatrate kao da su sadašnje odredbe u Ustavom zakonu dobre. Ja smatram da nisu dobre i očekivao bih od vas da upravo to i vi kažete. Hvala.
Treća replika poštovani kolega Jovanović.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega POdolnjak, pa ja sam se javio za repliku upravo da kažem ovo što ste vi sada rekli kolegi Bauku. Meni je drago da ste vi kao jedan od najpriznatijih ustavnih stručnjaka u RH izrekli ovo mišljenje o radu Ustavnog suda koji ja potpuno potpisujem. Dakle Ustavni sud ovog trenutka je u potpunom nesrazmjeru sa ugledom koji bi trebao kao Ustavni sud imati upravo zbog načina rada u proteklom periodu, zbog načina izbora, zbog životopisa ustavnih sudaca, zbog afera plagijata ustavnih sudaca, zbog donošenja odluka koje su bile u dvojbenom sukobu interesa, recimo samo u području visokog obrazovanja i znanosti. Prema tome, ovo je zaista dobra prilika i ja ću ukoliko budem imao ikakvu mogućnost kroz svoj klub podržati vašu inicijativu da se u ovom periodu od sedam godina na miru izmijene neka pravila i da se zaista za Ustavni sud izaberu najizvrsniji ljudi koji će onda imati i najveći ugled u hrvatskoj javnosti. Možda ste pogriješili što kao klub ipak niste odlučili da podržite bar jednog od ove trojice i time pokažete također da među i ovom trojicom postoji netko tko odgovara svim kriterijima izvrsnosti.
Odgovor na repliku kolega Podolnjak.
Zahvaljujem vam na potpori i očekujem da će to u buduće biti i cjelovita potpora jer mi ćemo vrlo brzo pokrenuti inicijativu da se krene u proceduru izmjene Ustavnog zakona o Ustavnome sudu. Ono što želim reći, a tu dijelim mišljenje s vama, da postojeći sastav u mnogočemu neće ispuniti očekivanja koja se polaže u njih i koja je i vaš predsjednik kluba rekao. Naime, postoje niz sada izabranih sudaca koji i u dosadašnjih godinu dana od kada su više od godinu dana, ni na koji način nisu pokazali da im je mjesto u Ustavnome sudu, niti jednim svojim mišljenjem, niti jednim izdvojenim mišljenjem, bilo kakvim istupom koji bi relevantan, koji bismo primijetili i zapazili. Neki od tih sudaca se uopće nisu ničim istaknuli osim što su se vrlo često morali izuzeti iz odlučivanja i zapravo i ne sudjeluju u punom smislu u radu Ustavnoga suda. Ali čast izuzecima koje sam i ja zamijetio, spomenut ću primjerice suca Abramovića čija sam mišljenja, naročito izdvojena mišljenja čitao i moram reći da je vrlo dobar izbor. Znam da je bio izbor iz SDP-a i na tome vam čestitam, ali da je barem takvih izbora bilo puno više, doista bismo imali kvalitetan izbor Ustavnog suda.
I zadnja replika poštovani kolega Orepić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Ja bi svoju riječ usmjerio i konstatirao da je s ovim forma zadovoljena, ali ova forma predstavlja uistinu kontinuitet politike koji se jednostavno zasniva na trgovini a ne na izvrsnosti kojoj težimo. Samo želim konstatirati da ovaj saziv i ovaj izbor ne možemo nikako dovesti do one ključne uloge Ustavnog suda, to je da bude čuvar Ustava. I toga smo, siguran sam svi svjesni. Neki izabrani članovi ne bi trebali biti uopće u ničemu što se zove vezano zakonodavna vlast, moje duboko uvjerenje. U nijednoj strukturi a kamoli u Ustavnom sudu. Zato ponovit ću, ovo je uistinu forma je zadovoljena i to je sve. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem. I meni je dobro poznato vaše ogorčenje sastavom Ustavnoga suda RH i činjenica je da mi u MOST-u dijelimo to uvjerenje. Naime, očekivali smo da će i prošle godine i sada biti izabrani kandidati koji doista nemaju apsolutno nikakvih prijepornim točaka koje su doista najizvrsniji pravnici koje možemo naći u RH. Oni koji se često hvale po medijima, oni čije se mišljenje traži, koji su istaknuti ustavni pravnici, ali za divno čudo, za takve nema mjesta. Primjerice, moja kolegica profesorica Sanja Barić koju će svi hvaliti kao istaknutu ustavnu pravnicu čije će mišljenje svi tražiti, koje se mišljenje izuzetno cijeni ali kada bi trebala dobiti mjesto koje joj zasigurno pripada u Ustavnome sudu RH, tada za divno čudo ne postoji konsenzus da se takva najizvrsnija osoba bira u Ustavni sud RH. A dao sam samo jedan primjer koji je potpuno očit, nedvojben, koji pokazuje da se baš takve osobe koje su istaknute po pravnom znanju, neovisne, slobodne u razmišljanju, neće izabrati u Ustavni sud jer one nikada neće biti predmet takvog dogovora. Nažalost, takva je situacija sada i to pokazuje da mogu proći svi oni koji su daleko manje izvrsni ili nemaju baš niti jednu značajku izvrsnosti koje tražimo za suce Ustavnoga suda. Hvala.
Hvala i vama. Ovime smo iscrpili raspravu i zaključujem raspravu. Sada prelazimo na glasovanje, prvo ćemo glasovati o amandmanima. Dajem na glasovanje amandman prvi odbora, molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova, 113 za i 13 glasova protiv, prihvatili amandman prvi odbora, te on postaje sastavni dio… a što sam, onda ću ponoviti. Utvrđujem da smo većinom glasova 118 glasova za, 13 protiv, prihvatili amandman prvi odbora te on postaje sastavni dio Prijedloga odluke za izbor tri suca Ustavnog suda RH. Sada dajem na glasovanje amandman drugi odbora, molim glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 118 za, 13 glasova protiv, prihvatili amandman drugi odbora te je i on postaje sastavni dio Prijedloga odluke za izbor tri suca Ustavnog suda RH. Sada prelazimo na glasovanje o izboru sudaca Ustavnog suda. Izvolite, kolega Bauk.
Poštovani gospodine predsjedniče, sukladno međustranačkom dogovoru, predlažemo dakle i po Ustavnom zakonu o Ustavnom sudu predlažemo poimenično glasanje o sucima.
Zahvaljujem. Pa ćemo glasovati poimenično. Ovako dakle, naglašavam da je izbor sudaca Ustavnog suda potrebna 2/3 većina svih zastupnika, dakle 101 zastupnik, to je sukladno članku 126. Ustava RH. Članak 6. točka 6. Ustavnoga zakona o Ustavnom sudu RH propisuje da zastupnici Hrvatskog sabora glasuju pojedinačno o svakom predloženom kandidatu stoga ćemo glasovanje provesti na način da će tajnik plenarne prozvati zastupnike i tada će prozvani zastupnik posebno glasovati za svakog predloženog kandidata kojeg će pročitati tajnik. Molim sada tajnika da prozove zastupnike.
Aleksić Goran. Za Miroslava Šeparovića? Za; Za Matu Arlovića? Za; Za Gorana Selanca? Za. Babić Ante. Za Miroslava Šeparovića? Za; Za Matu Arlovića? Za; Za Gorana Selanca? Za.
Poštovane kolegice i kolege, evo završili smo prebrojavanje i sada ću pročitati odluke. Utvrđujem da je sa 118 glasova za, 7 protiv i 0 suzdržanih Miroslav Šeparović dobio potrebnu većinu glasova i time izabran za suca Ustavnog suda Rh. Utvrđujem da je sa 116 glasova za, 9 protiv i 0 suzdržanih Mato Arlović dobio potrebnu većinu i time izabran za suca Ustavnog suda i Utvrđujem da je sa 118 glasova za, 7 protiv i 0 suzdržanih Goran SElanec dobio potrebnu većinu glasova i time izabran za suca Ustavnog suda RH. Gospođe i gospodo zastupnici, utvrđujem da smo izabrali tri suca Ustavnog suda RH. Zahvaljujem vam se i čestitam vama svima na toj odluci, ali naravno najviše čestitam izabranim ustavnim sucima. Želim im puno uspjeha u radu te da odgovorno i časno obavljaju ovu odgovornu dužnost. Hvala još jednom svima. Time smo završili sa glasovanjem i prelazimo sada na dnevni red. Predlažem da uzmemo pauzu od 15 minuta jer neće biti pauze od pola dva do tri nego ćemo nastaviti radom, znači nastavlja se u 12,30 sati. STANKA U 12,15 SATI. Prelazimo na drugu točku, a to je: - Prijedlog odluke o izboru predsjednika Vrhovnog suda RH. Predlagatelj je predsjednica RH. Predsjednica RH uputila je ovaj prijedlog na temelju članka 119. Ustava RH. Odredbom članka 119. Ustava propisano je da predsjednika Vrhovnog suda RH uz prethodno mišljenje Opće sjednice Vrhovnog suda i nadležnog odbora Hrvatskog sabora na prijedlog predsjednika Republike bira i razrješuje Hrvatski sabor. Prijedlog akta primili ste u pretince. Izvješće Odbora za pravosuđe sastavni je dio prijedloga odluke pa bih zamolio potpredsjednica Odbora za pravosuđe da da dodatno obrazloženje odnosno da dodatno obrazloži izvješće. Molim potpredsjednika Odbora Marka Šimića. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora na 20. sjednici održanoj dana 12. srpnja 2017. godine i nastavku sjednice održane 13. srpnja 2017. godine raspravi je prijedlog za izbor predsjednika Vrhovnog suda RH koji je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela predsjednica RH aktom od 10. srpnja 2017. godine. Na temelju odredbe članka 119. Ustava RH predsjednica Republike podnijela je prijedlog za izbor predsjednika Vrhovnog suda RH. Odbor je proveo raspravu o prijedlogu predsjednice RH u nadležnosti predloženog kandidata gospodina Đure Sessa. Nakon provedene rasprave odbor je sa sedam glasova za i jednim suzdržanim glasom utvrdio prethodno mišljenje kojim podržava prijedlog za izbor predsjednika Vrhovnog suda RH. Zahvaljujem.
Hvala. Otvaram raspravu. Prvi se za riječ javi u ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista Robert Podolnjak. Izvolite kolega.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Ako ćete se prisjetiti možda vi koji ste bili ovdje prije tamo negdje sredinom lipnja tada sam uzeo jednu stanku u ime kluba i upozorio da Hrvatski sabor još nije raspravljao o izboru predsjednika Vrhovnog suda s obzirom na rok koji je bio otprilike sredina 7. mjeseca i gdje nismo imali nikakve naznake da će predsjednica Republike predložiti kandidata do isteka mandata sadašnjeg predsjednika Vrhovnog suda gospodina Hrvatina koji istovremeno po funkciji i predsjednik DIP-a. Ustavni članak koji definira izbor predsjednika Vrhovnog suda i nije baš previše transparentan. Ne, ne, u članku 119.-tom kaže se da predsjednika Vrhovnoga suda, uz prethodno mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda RH i nadležnog odbora Hrvatskoga sabora na prijedlog predsjednika Republike bira i razrješava Hrvatski sabor. Nama se dogodilo sada da prijedlog predsjednice Republike, dobijemo nekoliko dana prije kraja ovog proljetnog zasjedanja. Taj prijedlog je došao u vidu jednog kandidata koji se predlaže. Ustavna odredba nigdje ne govori da li predsjednik Republike može predložiti i više od jednog kandidata. Ovaj prijedlog je došao bez nekog posebnog obrazloženja zašto se predlaže baš taj kandidat. Činjenica jeste da smo u medijima mogli čitati da su obavljani razgovori, konzultacije sa više kandidata i najmanje 4 imena su se spominjala kao potencijalni kandidati za predsjednika Vrhovnog suda. Zašto baš ta 4 a ne neki drugi, to naravno nije jasno. Prema ustavnom odredbi očito je, predsjednica Republike ima apsolutnu diskreciju predložiti jednu osobu, nekog kandidata po vlastitom izboru čak i bez posebnog obrazloženja. Međutim, to jest činjenica, tako jeste definirano ustavnom odredbom no moramo reći da bismo mi u MOST-u voljeli da uz prijedlog kandidata za dužnost predsjednika Vrhovnog suda ide i određeni program rada koji taj kandidat predlaže za 4.-ro godišnje razdoblje. Dovoljno je reći da kandidati za niže sudove kada ih bira Državno sudbeno vijeće moraju dati određeni program rada za razdoblje za koje se biraju. Mi zapravo biramo predsjednika Vrhovnog suda bez ikakvog programa rada i zapravo ne znamo kako predsjednik Vrhovnog suda vidi tu svoju dužnost, da li vidi potrebu određenih promjena u ustrojstvu pravosuđa, u kojem smjeru razmišlja. Mi nažalost nismo raspravljali niti o izvještaju još sadašnjeg predsjednika Vrhovnog suda niti za 2015. a niti za 2016. godinu i sasvim izvjesno je da ukoliko i sutra dođe do izbora predsjednika Vrhovnog suda da nećemo ni imati priliku slušati ranijeg predsjednika da podnosi ta izvješća. Ono što također mislimo da nije dobro jest činjenica a to naravno je stvar ustavne odredbe da se predsjednika Vrhovnog suda bira običnom većinom a ne nekom kvalificiranom, barem većinom svih zastupnika. Kako je vrlo kasno prijedlog predsjednice Republike došao na sjednicu nadležnog Odbora za pravosuđe, postavljena su kandidatu određena pitanja vezana, ja nisam član odbora, bio je naš kolega Vučetić, ali ono što je u javnosti ostalo najzapaženije to su određena pitanja vezana uz imovinsku karticu, uz određene nekretnine, kandidate itd.. I ostala su nerazriješena određena pitanja vezana uz te imovinske kartice iz jednog čak ranijeg razdoblja iz, čini mi se 2008. ili nekih kasnijih godina. I naš član je također smatrao da bi bilo dobro da s obzirom na dužnost predsjednika Vrhovnog suda koja je iznimno važna u načelu pravosuđa da bude apsolutno i nedvojbeno jasno. Ne postoje nikakvi repovi, bilo kakvo prijeporno pitanje koje bi moglo na bilo koji način dovesti u pitanje integritet osobe koja se bira za tako visoku dužnost da bi bilo potrebno razjasniti do kraja da li postoje neki prijepori vezani uz imovinsku karticu, stanje, uz prijavu određene imovine ili određenih novčanih sredstava od kandidata za predsjednika Vrhovnog suda. I to pitanje koliko smo i mi u klubu informirani nakon današnje sjednice Odbora za pravosuđe nije razriješeno jer članovi odbora koji su to tražili te podatke nisu dobili. Ne znam zašto jer mislim da bilo tko može zatražiti i temeljem Zakona o pravu na pristup informacijama od mislim Ministarstva pravosuđa gdje su sada pohranjene te imovinske kartice može zatražiti imovinsku karticu bilo kojeg suca. Dakle iz određenog razdoblja koje je sada u pohrani Ministarstva pravosuđa. I što ukoliko to i zatraže mediji, pojedini građani, udruge, bilo tko? Dakle u određenom roku u zakonskom roku će se zatražiti imovinska kartica, dakle kao informacija. Čak i ukoliko bi i ona bila uskraćena od strane Ministarstva pravosuđa, što sumnjam jer to je pitanje sigurno od javnoga interesa pogotovo ako je riječ o predsjedniku Vrhovnog suda, pa i ukoliko ministarstvo to ne bi prihvatilo i ne bi prihvatilo dati takvu informaciju postoji povjerenik za informacije koji na temelju testa javnog interesa može prosuditi da to jeste informacija od javnog interesa. Ako to imamo u vidu, zbog čega ta informacija koja je toliko relevantna za pojedine klubove zastupnika, između ostaloga i za Klub zastupnika MOST-a, zašto ta informacija ne bi bila podastrta nadležnom odboru i zastupnicima u Hrvatskom saboru kako bi se uklonio taj prijepor koji u ovom trenutku kao neki crv sumnje se nadvio nad kandidaturom osobe koja inače može biti apsolutno nesporna u svom pravnom znanju, napredovanju suca Vrhovnog suda i svemu ostalom, ma i svim dužnostima koje je obnašao? Taj jedan detalj, ta imovinska kartica je dovela do toga, da su zastupnici, članovi odbora iz redova opozicije, napustilo sjednicu i da je zapravo, odluka donesena glasova parlamentarne većine. Ja vjerujem da mi ne bismo htjeli u ovom Hrvatskom saboru, birati predsjednika Vrhovnog suda, isključivo glasovima parlamentarne većine. Mislim da to ne bi bila dobra poruka. Da bude neko nadglasavanje i da to bude primjerice sa nekakvom minimalnom većinom izabrani kandidat. Istovremeno kažem, po dužnosti, po zakonskoj odredbi i predsjednik DIP-a. Zašto ne ukloniti taj eventualni prijepor oko imovinske kartice koja po mojem mišljenju će sigurno postati dostupna javnosti u relativno kratko vrijeme temeljem Zakona o pravnu na pristupu informacijama. Zašto ne otkloniti taj detalj koji je u ovom trenutku prijeporan prije izbora kako bi se otklonile bilo kakve dvojbe da postoji nešto što je eventualno u nekom trenutku bilo protivnom tadašnjem Zakonu o tome, koji je nalagao da pojedini državni dužnosnici predaju svoje imovinske kartice i određene promjene u imovinskom stanju koje su se dogodile tijekom njihovog mandata. Dakle, smatramo da prije izbora bi bilo dobro to otkloniti, jer u protivnom se može dogoditi da svi zastupnici iz redova oporbe budu suzdržani pri izboru, što mislim da nije dobra poruka. Za izbor predsjednika Vrhovnog suda, jako dobra poruka javnosti bi bila da to bude što je veći mogući konsenzus. Ako postoji ta jedna dvojba i imovinska kartica iz 2008. ili 2010. ili ne znam koje godine, o kojoj su raspravljali i na Odboru za pravosuđe i ako ona postoji u Ministarstvu pravosuđa, ona bi mogla biti sutra ujutro ovdje podijeljena svim zastupnicima i tada bi bile otklonjene sve dvojbe oko toga da li postoji bilo kakav prijepor u tom smislu ili apsolutno nema nikakvih dvojbi u ispravnost postupanja kandidata za predsjednika Vrhovnog suda. U ime Kluba zastupnika Mosta, u tom smislu apeliram na parlamentarnu većinu. Ukoliko te podatke ne bismo dobili do izbora, koji će pretpostavljam biti sutra, mi bismo u Klubu zastupnika morali biti suzdržani prilikom tog izbora. Hvala lijepa.
Hvala. 2 su replike, prva uvaženi kolega Aleksić.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Uvaženi kolega Povoljnjak, ja sam prije nego što Odbor za pravosuđe zasjedao i primio suca Sessu na raspravu, imao stav da ću biti suzdržan u glasanju. I bio sam suzdržan jer sam to rekao medijima, nisam mogao izdati medije. Ja kad medijima nešto kažem, ja tako to i napravim. Međutim, u međuvremenu se dogodila ova kontroverza i ta kontroverza će ostati sve dok se imovinske kartice ne stave na stol. One će se vjerojatno jednog dana staviti na stol. U ova 2 dana na Odboru za pravosuđe sam imao jednu određenu malu raspravu, sa sucem Sessom i sudac Sess je mene razuvjerio u mom stavu. Ostavio na mene dojam da bi mogao biti dobar predsjednik Vrhovnog suda. Druga stvar je ta da je Vrhovni sud trenutno u jednoj teškoj situaciji, ima puno predmeta koje treba riješiti, treba ga vjerojatno na neki način i reorganizirati i ja ću zbog toga glasati za suca Sessu, za predsjednika Vrhovnog suda. Zahvaljujem.
Profesore Podolnjak, malo ste zakasnili ali ja ću [[Upadica Podolnjak: Ne, ne ja sam već prije digao.]] a jeste, nisam vidio, ispričavam se. Izvolite.
Jesam, jesam. Zahvaljujem. Ja nisam ni na koji način govorio i o pravu bilo kojeg drugog zastupnika i neke druge političke stranke, vi ste i osobno bili nazočni tom razgovorom sa gospodinom Sessom i nisam ni na koji način dovodio u pitanje njegovu stručnost, karijeru, ne dolazite do suca u Vrhovnom sudu sa svim onim što je navedeno u životopisu, pa to apsolutno nije sporno. Vjerujem da je ostavio i dobar dojam na vas u tom razgovoru odgovarajući na pitanja. Ali, činjenica je koja se ne odnosi sad baš isključivo na gospodina Sessu. Mi ovdje ne govorimo o pitanju povjerenja za bilo kojeg dužnosnika i povjerenja u tom smislu hoće li on prijaviti neku imovinu ili neće. Zato postoji zakon. Zakon nama svima nalaže da ispunimo imovinsku karticu, kada stupamo na dužnost, kada nam prestaje dužnost, kad se nešto bitno događa, s našom imovinom, mi to moramo prijaviti. Takav je zakon, zakon ne računa na naše povjerenje da ćemo mi to raditi i da ćemo biti transparentni. Propisano je jasna obveza koje se moramo svi pridržavati u određenim zakonskim rokovima i to je ispravno. Zakonodavac ne računa na povjerenje. Postoje čak i sankcije. Dakle, mi jednostavno govorimo, što je logično, da svatko od nas mora transparentno podastriti sve podatke o svojoj imovini i sve promjene u toj imovini i jedino Jedino što su tražili zastupnici, pa i zastupnik kluba MOST-a da taj podatak, ta imovinska kartica iz te godine bude podastrijeta i da se vidi što je stvarno stanje u tom trenutku i stvarno stanje imovine. Hvala lijepa.
Druga replika uvaženi kolega Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Podolnjak, ja kad sam dignuo svoju pločicu to je bilo na početku vašeg izlaganja jer nisam očekivao da ćete zapravo tri četvrt izlaganja posvetiti priči o imovinskoj kartici. Ja sam je podigao potaknut činjenicom da ste vi na neki način zapravo se ne složili rekao bih tako sa onim načinom koji je propisan da se izabire predsjednik Vrhovnog suda. Dakle izrazili ste zapravo jedan stav o kojem kako to Predsjednica Republike na temelju čega ona predlaže predsjednike Vrhovnog suda, a onda naravno dolazi pred saborski odbor itd. Budući da vi volite uspoređivati sustave onda ako usporedimo naš sustav sa sustavom recimo u SAD-u gdje je Ustavni sud i Vrhovni sud jedno doduše, pa je teško to uspoređivati potpuno naravno. Jer njihov Vrhovni sud obavlja i funkciju Ustavnog suda, ali vi vrlo dobro znate da tamo predsjednik isto tako upravo predlaže zapravo predsjednika pa i članove tog njihovog Vrhovnog suda. Oni prolaze naravno isto u Parlamentu proceduru saslušanja kako oni to zovu, odnosno razgovora. Ali nitko ne postavlja pitanje zašto je predsjednik predložio osobu A ili osobu B i po kojem kriteriju je predsjednik SAD-a to predložio. Pa ako radimo neke usporedbe, onda možemo i tu usporedbu napraviti. Uz ponovo naglašavam činjenicu da je njihov Vrhovni sud zapravo istovremeno i Ustavni sud.
Hvala. Odgovor na repliku.
Kad ste već spomenuli, mislim da je jako teško uspoređivati američki predsjednički sustav gdje predsjednik doista predlaže sve članove Vrhovnog suda na što suglasnost daje Senat. Ali to je predsjednički sustav potpuno drugačije zamišljen. Naš je parlamentarni i ja doista ne znam da vam iskren budem zašto smo baš Predsjedniku Republike dali isključivo samo tu ovlast da predlaže baš predsjednika Vrhovnog suda i čija je to inspiracija bila. Mi smo primjerice Predsjednika Republike uključili u izbor ustavnih sudaca. Zanimljivo u susjednoj Sloveniji predsjednik Republike predlaže ustavne suce. Mi to nismo učinili i u nekim drugim državama također. Mi dakle to nismo učinili, mi smo isključivo dali Predsjedniku Republike pravo da predlaže predsjednika Vrhovnog suda. Ja nisam ovdje sad govorio zašto neki drugi suci koji su spominjani u medijima nisu završili kao izbor predsjednice, a bio je jedan koji je i svojim pismom se obratio javnosti i rekao da odustaje iako mi službeno nismo ni znali da je bio kandidat. Ali kažem, ovaj parlamentarni sustav ništa se u njemu ne bi promijenilo da Predsjednik Republike, odnosno predsjednica nema ovlast predlaganja vrhovnog suca. Mogli smo to riješiti drugačije, ali mi nemamo predsjednički sustav kao u SAD-u. To je ključna.
Hvala. Idemo na drugu raspravu Klub zastupnika SDP-a i uvaženi kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani gospodine predsjedniče. Neću duljiti jer se ovdje nema puno toga za reći. Ono što je činjenica je da je vladajuća Hrvatska demokratska zajednica odbila omogućiti Odboru za pravosuđe i čitavoj hrvatskoj javnosti da izvrši uvid u imovinske kartice, odnosno izvješća o imovinskom stanju suca Đure Sesse. U takvim okolnostima nitko pri zdravoj pameti u Odboru za pravosuđe ne može prihvatiti, sudjelovati u donošenju meritorne odluke. Ako nemamo potpunu informaciju onda ne možemo niti smijemo donositi bitnu odluku kao što je izbor predsjednika Vrhovnog suda. Međutim, to nas ne smije spriječiti da o gospodinu Sessi kažemo par riječi. Prvo ću se referirati na ono što je uvaženi kolega govorio jučer tijekom saslušanja na Odboru za pravosuđe. Uvaženi kolega je rekao da u trenutku sporne kupoprodaje, odnosno koju on naziva prijenosom prava Agrokoru za ukupno 2 milijuna kuna nije postojala obveza podnošenja imovinskih kartica. Međutim, to nije točno. Još 2006. Pravilnikom tadašnje ministrice pravosuđa uvedena je obveza podnošenja imovinskih kartica. I ta je obveza postojala i 2007. kada je donijet novi Pravilnik i 2010. kada se taj Pravilnik mijenjao i 2011. kada je nadležnost za zaprimanje imovinskih kartica prenijeta na Državno sudbeno vijeće. Međutim, mi te imovinske kartice nismo dobili. A da smo ih dobili vjerojatno bi vidjeli ono što je gospodin Sesa jučer i sam rekao, a to je, možda su neki i zaboravili u duhu one legendarne izazove uvaženog predsjednika bivšeg Ustavnog suda RH da novac nije imovina. Tako je i gospodin Sessa jučer rekao da njegovo potraživanje na osnovu kupljenog stana u iznosu od preko pola milijuna kuna nije nešto što bi trebalo upisati u imovinsku karticu. Ma nemojte! Kupio sam stan, nisam ga upisao u zemljišne knjige i zato ga neću prijavljivati u imovinsku karticu. Hajde da vas pitam sve vas koji sjedite ovdje ispred mene koliko bi trajao postupak pred povjerenstvom za odlučivanje o sukobu interesa, da bilo tko od nas pokuša nešto slično. Vrlo kratko i završio bi jednom lijepom masnom i potpunom zasluženom kaznom. Međutim, kod suca Sesse to je malo drugačije. Ali vratimo se malo dalje u prošlost i prisjetimo se da ovo nije prva predsjednička dužnost za koju se uvaženi sudac Sessa kandidirao odnosno, na koju biva izabran. Tamo negdje sredinom 90'-tih kada se dotični sudac vratio iz Australije, gdje se nalazio na konzularnoj dužnosti, postao je istog trenutka predsjednikom Općinskog suda u Zagrebu. I šta se dešava pod njegovim predsjednikovanjem, najvećim sudom u Hrvatskom, ali i šire, jer je Općinski sud u Zagrebu i u to vrijeme i kasnije dok se nije počeo razdvajati na Općinski građanski i Općinski kazneni itd., bio jedan od najvećih sudova prvog stupnja u Europi. Šta se dešava 90'-tih dok je on predsjednik Općinskog suda? Najveći zastoj u rješavanju zemljišno-knjižnih predmeta u povijesti Hrvatske. Koje je itekako pokazao sposobnost suca Sesse za rad i predsjedanjem određenim sudom. A danas će, kao predsjednik Vrhovnog suda morati rješavati dio problema kojeg je stvorio dok je bio predsjednik Općinskog suda u Zagrebu, ali tu nije kraj. Sjetiti će se HRT prije par godina izvještavala o slučaju jedne zagrebačke odvjetnice, koja je kupila stan, sutra ujutro bila prva na redu za gruntovnicu, da bi predala prijedlog za uknjižbu, da bi par dana nakon toga otkrila da je netko došao prije nje. I gle čuda, i u tom se predmetu pojavljuje sudac Sessa kao osoba koje je urgirala, da se ovaj drugi zemljišno-knjižni predmet provede. Upitana za takvo postupanje, tadašnja predsjednica Općinskog suda u Zagrebu je rekla da je postupanje, popisano na taj način da se urgira za provođenje konkretnog zemljišno-knjižnog predmeta, nešto što predsjednik Općinskog suda u Zagrebu ne bi smio činiti. Da ne duljim, postupak izbora predsjednika Vrhovnog suda je proveden na potpuno netransparentan način. Sjetiti ćete se moje rasprave oko izbora sudaca Ustavnog suda, gdje smo vidjeli kako teče jedan transparentan postupak. Ovo je sve suprotno od toga. Predsjednica Republike nema puno ustavnih obveza. U kampanji je ona govorila o svemu i svačemu. Govorila je oko gospodarstva, govorila je o preseljenju pa se ništa od toga nije dogodilo. Ali, jedna od ustavnih obvezi koje ona ima je preložiti predsjednika, odnosno kandidata za predsjednika ili predsjednicu Vrhovnog suda RH. I gle čuda, za to već točno 4 godine zna kada mora učiniti. I što ona napravi? Predloži to u zadnji čas. U ponedjeljak predloži, da bi mi do petka proveli čitav postupak i to izglasovali. I naravno, da u tom postupku, mi ne možemo meritorno raspravljati o svim ovim stvarima. Tim više, što nam jedna politička stranka, vladajuća stranka onemogućava pristup informacijama na koje imamo pravo. I pitati ću vas jednu stvar. Nakon svega ovo što sam vam rekao, koji bi drugi stav mogao biti Kluba zastupnika SDP-a osim da jasno kaže da izbor gospodina Sesse za predsjednika Vrhovnog suda neće i ne može podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Marko Šimić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, još jednom vas danas sve najsrdačnije pozdravljam i na samome početku izlaganje u ime Kluba zastupnika HDZ-a podsjetiti ću na odredbu Ustava RH, koja je u članku 119. ukazuje o uvjetima za izbor predsjednika Vrhovnog suda RH. Dakle, Predsjednica RH ima dužnost i obvezu preložiti kandidata za predsjednika Vrhovnog suda RH, o tom prijedlogu kandidata, opća sjednica Vrhovnog suda daje svoje prethodno mišljenje, koje se dakle, dostavlja sa prijedlogom Hrvatskome saboru, odnosno, radnom tijelu nadilaženom za davanje prethodnog mišljenja a to je Odbor za pravosuđe. Na samome početku čuli smo kakav je stav, odnosno, kakvo je mišljenje dao o ovome pitanju Odbor za pravosuđe. Dakle, danas kada imamo prethodna mišljenja Odbora za pravosuđe, kada imamo prijedlog ovlaštenog predlagatelja i kada imamo prethodno mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda. Kada su ispunjeni Ustavom, zaista svi Ustavom određeni uvjeti za izbor predsjednika Vrhovnog suda, bespredmetno je razgovarati da je postupak predlaganja, način predlaganja netransparentan i da nije potpun i da nije izvršen za to Ustavom previđenom obliku i načinu. Podsjetiti ću i na zaključak Odbora za pravosuđe, od 12. srpnja, dakle od jučer, gdje je odbor sa 5 glasova za, 4 suzdržana i 1 protiv, donio zaključak da se od Državno sudbenog vijeća u žurnom postupku zatraži dostava svih imovinskih kartica, suca Vrhovnog suda RH i da i priloženog kandidata za predsjednika Vrhovnog suda, gospodina Đure Sesse, a najkasnije do 13. srpnja 2017. do 12 sati radi nastavka sjednice koja će se nastaviti dakle, u 13 sati. Ovakav zaključak preložio sam ja kao član, odnosno potpredsjednik Odbora za pravosuđe, kako bi u jednom konsenzusu u jednoj mirnoj raspravi sa jednom zaista iskrenom i dobrom namjerom usuglasili sve nekakve sporne stvari i sporna pitanja koja su se u raspravi na odboru pojavila. Nakon što je odbor, dakle, time i Klub zastupnika HDZ-a koji sudjeluju u radu Odbora za pravosuđe dobio imovinske kartice suca odnosno kandidata za predsjednika suda gospodina Sesse. Nakon što je iz tih kartica zaista razvidno imovinsko stanje iz tih imovinska kartica možemo sa velikom sigurnošću utvrditi da je ono što je gospodin Sessa iskazivao i davao informaciju u svojim odgovorima da u potpunosti odgovara stanju koje je prikazano u imovinskoj kartici na drugoj stranici, da budem točniji i precizniji. Dakle nakon primitka imovinskih kartica smatrali smo da zaista nema nikakve potrebe ispitivati i utvrđivati odnosno tražiti ostale imovinske kartice Ministarstva pravosuđa iz razloga što je ono što smo mogli iščitati iz materijala koje smo dobili zaista odgovaralo u potpunosti odgovoru gospodinu Sesse na postavljena pitanja. Klub zastupnika HDZ-a u ovom predlaganju i cijelom svom radu po ovoj temi i po ovom pitanju vodi se samo jednim, zaista je neozbiljno od svih nas zastupnika kada bismo izbor predsjednika Vrhovnog suda RH za jesen. Smatram da je na nama odgovornost da su nas građani izabrali da donosimo teške odluke i odgovorno postupamo u najtežim trenucima. Ovo nije najteži trenutak, ovo je samo jedan od političkih momenata kada oporba ima jedan stav o jednome pitanju, a pozicija drugi nastoji ga se ispolitizirati, no međutim izbor predsjednika Vrhovnog suda nikako nije tema za politizirane. Stoga smatram da sutra svakako trebamo pristupiti ovome glasovanju i Klub zastupnika HDZ-a biti će za ovakav prijedlog. U jednom dijelu svoga izlaganja moram reći da se i slažem sa kolegom Podolnjakom vezano za izvješće predsjednika Vrhovnog suda RH o stanju sudbene vlasti za 2015. i 2016. godinu. No napomenuo bih kako je uvaženi kolega Đuro Sessa kandidat za predsjednika Vrhovnog suda RH sudac Vrhovnog suda od 2008. godine i siguran sam da je dobro upoznat sa stanjem sudbene vlasti u RH. Smatram da će izvješće ukoliko bude izabran za predsjednika Vrhovnog suda podnijeti na jedan korektan i transparentan način i u to zaista ne trebamo sumnjati. Nakon svega što sam iznio ostaje nam samo raspraviti o povjerenju u institucije pravne države. Nakon što smo čuli da ovlašteni predlagatelji po ovome pitanju je predsjednica RH da svoja prethodna mišljenja daju Opća sjednica Vrhovnog suda i Odbor za pravosuđe da je imovinske kartice dostavilo Državno sudbeno vijeće pa zar zaista mi zastupnici u Hrvatskom saboru nemamo povjerenje u najviše institucije vlasti u RH. Za mene kao mladu osobu, kao mladog političara to je nedopustivo i neprihvatljivo. Stoga ću osobno, a vjerujem i moj klub zastupnika poslušati vlastitu savjest i vlastiti razum i sutra ćemo sigurno podržati ovakav prijedlog predsjednice o izboru predsjednika Vrhovnog suda RH. Zahvaljujem.
Hvala. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prelazimo sada na glasovanje kako je najavljeno u najavi koju smo vam dali. 1. točka o kojoj glasujemo jest Prijedlog odluke o izboru predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Predlagatelj je predsjednica Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. I dajem na glasovanje Prijedlog odluke o izboru Đure Sesse za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Molim vas, uključimo se i glasujmo. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa vidjeti ćemo kvorum iz glasovanja. Utvrđujem da je odluka donesena većinom glasova, 84 glasa za, 14 suzdržanih i 33 glasa protiv.
Sada ćemo prijeći na sljedeću točku, a to je: - a)Prijedlog odluke o razrješenje članice i predsjednice Vijeća za elektroničke medije, - b)Prijedlog odluke o razrješenje članice Vijeća za elektroničke medije, - c)Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i dijela članova Vijeća za elektroničke medije. Predlagatelj ovog akta je Vlada RH temeljem članka 68. Zakona o elektroničkim medijima. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu je proveo Odbor za informiranje, informatizaciju i medije, njihovo izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, uvaženi Krešimir Partl državni tajnik u Ministarstvu kulture. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani kolege zastupnici, kolegice zastupnice. Zakonom o elektroničkim medijima uređen je postupak imenovanja i razrješenju članova i predsjednika Vijeća za elektroničke medije. Prema članku 68. zakona vijeće ima sedam članova od kojih je jedan predsjednik vijeća, predsjednika i ostale članove vijeća imenuje i razrješuje Hrvatski sabor na prijedlog Vlade RH. U postupku predlaganja članova vijeća Vlada RH objavljuje javni poziv za predlaganje kandidata za članove vijeća. Predsjednik i članovi vijeća imenuju se na razdoblje od pet godina te mogu biti ponovno imenovani. Vijeće trenutačno ima šest članova s obzirom da je odluka Hrvatskog sabora od 25. rujna Alenka Lisinski razriješena dužnosti članice Vijeća za elektroničke medije na vlastiti zahtjev, a nije proveden postupak novog imenovanja. Nadalje, predsjednica Vijeća za elektroničke medije i ravnateljica Agencije za elektroničke medije Mirjana Rakić podnijela je zahtjev za razrješenje, dok je mandat članice Vijeća za elektroničke medije Vesni Roller istekao 15. lipnja. U skladu s navedenim, a temeljem zaključka Vlade RH od 2. ožujka 2017. Ministarstvo kulture sukladno članku 68. stavku 2. Zakona o elektroničnim medijima objavila javni poziv za imenovanje tri člana Vijeća za elektroničke medije te prikupilo prijave kandidata. Razmotrivši prethodno navedene prijave, Vlada predlaže Hrvatskom saboru da razriješi Mirjanu Rakić dužnosti predsjednice i članice Vijeća za elektroničke medije, te Vesnu Roller dužnosti članice Vijeća za elektroničke medije, a imenuje Damira Hajduka za predsjednika Vijeća za elektroničke medije te Anitu Malenicu, mr.sc. Davora Marića i Vanju Gavrana za članove Vijeća za elektroničke medije. Gospodin Damir Hajduk trenutačno je član vijeća imenovan odlukom Hrvatskog sabora, zamjenik predsjednice vijeća te ga Vlada RH s obzirom na njegovu stručnost i dosadašnji uspješni rad predlaže za imenovanje na mjesto predsjednika Vijeća za elektroničke medije. Za tri člana vijeća Vlada predlaže imenovanje prethodno navedena tri kandidata koja su se javila na javni poziv i ispunjavaju sve zakonom propisane uvjete. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. I prvi će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Glavašević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Klub zastupnika SDP-a je danas na odboru, dosta smo raspravljali sa kolegicama i kolegama o ovome i u principu od troje predloženih kandidatkinja i kandidata sa jednom kandidatkinjom se Klub zastupnika SDP-a ne slaže iz razloga koje ću vam malo kasnije obrazložiti. Za jednoga kandidata smo imali jednu zadršku za koju nas je državni tajnik tijekom rasprave na odboru zapravo uvjerio, odnosno obećao nam je a mi smo odlučili povjerovati da je to pitanje koje bi trebalo biti riješeno prije nego što osoba bude imenovana u upravno vijeće. A za jednu osobu zapravo primjedbi nismo imali. Prije nego što pređem na naše komentare o kandidatkinjama i kandidatima zapravo bi ovdje trebalo reći da skoro godinu i pol dana je je Mirjana Rakić čekala da ju Vlada RH razriješi temeljem njezinog vlastitog zahtjeva nakon onoga što se njoj dogodilo, jedne manifestacije nasilne koja joj je kao čelnici jedne institucije došla pred vrata, divljački ju izvrijeđala i za to na kraju nije nitko snosio nikakve sankcije. Treba reći, ja bih tu ponovio riječi kolege Stazića, jutros sa odbora a to je da lik i djelo i ono što je Mirjana Rakić u svojoj profesionalno karijeri postigla kroz desetljeća svojega rada će zapravo ostati uklesano u hrvatskoj povijesti i u povijesti novinarstva u Hrvatskoj. Ti ljudi koji su taj dan njoj došli pred vrata vičući ustaške parole, uručujući još šajkaču, ti ljudi su već danas zaboravljeni a u nekoj budućnosti doista će postati, zapravo neće biti ni fus nota u povijesti. Dakle klub SDP-a je zahvalan Mirjani Rakić na njezinoj službi i evo, to smo imali potrebu reći i tokom ove rasprave. Što se tiče kandidatkinja i kandidata pošao bih od, od gospodina Matića, dakle klub SDP-a je tokom rasprave iznio primjedbu o mogućem sukobu interesa gospodina Matića dakle koji je suosnivač i suvlasnik Radio Dalmacije, također je zaposlenik HRT-a. I naše pitanje je zapravo bilo upućeno državnom tajniku tokom rasprave da li smatra da je to primjereno i da li smatra da je to nešto što bi trebalo riješiti. Dobili smo odgovor od državnog tajnika da će takva pitanja, dakle naše je shvaćanje da je državni tajnik priznao da je zapravo ta briga opravdana ali da će biti riješena do imenovanja. Dakle u tom smislu gospodin Matić ima uvjetnu podršku, ali kažem uvjetnu Kluba zastupnika SDP-a. Naš problem zapravo je sa kandidatkinjom za članicu upravnog vijeća gospođom Anitom Malenica. Dakle, prigovor koji mi imamo je presuda Suda časti Hrvatskog novinarsko društva iz 2001. godine u kojoj se, dakle u kojoj se smatra na prigovor Milanke Opačić, kolegice Opačić za jedan intervju koji je gospođa Malenica imala u tom trenutku sa Ljubom Ćesićem Rojsom u kojemu je zapravo gospodin Rojs iznio teške uvrede na račun raznih osoba. Pa tako, evo čisto da ne ostane ne spomenuto kako je Vesna Pusić orjunašica, kako su Stazićevi, misli se na Nenada Stazića bili na strani četnika, kako Ivica Račan želi da se u Beogradu opet uspostavi centrala, kako vlast zapošljava Srbe, Hrvati gube radna mjesta itd.. Onda kako u intervju ima i neistina iznesenih o tome kako je recimo kolegica Opačić bila tajnica Jovana Raškovića, da dio zastupnika SDP-a radi za UDBA-u KOS itd.... Mislim i taj intervju je zaista obilovao stvarima koje iz današnje nekakve perspektive i iz perspektive onoga što smo dosegli u uzusima novinarstva i javne komunikacije zaista ne bi bilo korektno. Onog gdje je tu problem sa gospođom Malenica je što je u tom trenutku ona, u tom intervjuu, a podsjetio bih ovdje da autor teksta, bio to intervju ili tekst odgovora za ono napisano da nije u tom intervjuu nikakvu zadršku i nikakvu ogradu pokazala prema onome što gospodin Rojs govori, dapače, ona ga u tom intervjuu zapravo predstavlja kao zvijezdu zasjedanja. Dakle nikakav odmah tokom intervjua nije pokazala spram onoga šta on govori. Zbog ovih čimbenika, Vijeće je uvažilo prigovor kolegice Opačić i na neki način osudilo taj intervju koji je gospođa Malenica potpisala. Ja imam ovdje želju reći kako je, naravno to je bilo 2001. godine, ja vjerujem i da je sama gospođa Malenica i to sam rekao na odboru i temeljem i moje na kraju krajeva komunikacije s njom, vjerujem da svi se promijenimo u mnogo manjem vremenu a 16 godina je zaista puno vremena i vjerujem da danas iz ove neke perspektive bi i ona stvari neke napravila drugačije. Međutim, činjenica stoji da u njezinom C.V.-u postoji ovaj dokument, on je potpisan od tadašnje predsjednice Novinarskog vijeća časti Sanje Modrić. I smatramo da osoba koja, od u tom trenutku jedine Udruge novinarske i od njihovog Vijeća časti ima ovakvu jednu presudu, odnosno postupak da nije mogla biti kandidatkinja i nije adekvatna kandidatkinja za ovu funkciju na koju ju se predlaže. Ono što je također bitno reći je da smo tokom rasprave na odboru ustanovili da za početak predsjednik odbora nije bio informiran o postojanju ovoga. Na direktno pitanje državnom tajniku da li je on osobno i da li Ministarstvo kulture bilo informirano o ovome nismo dobili definitivan odgovor. Također pitanje je relevantno da li su znali jer da su znali možda bi drugačije odlučili. Mi bismo zbog toga predložili da se nekog drugog umjesto gospođe Malenica, iako htio bih opet napomenuti, ovdje se ne radi o omni ad hominem, dakle ovdje se radi o tome da smatramo da osoba koja u svom CV-u ima ovakvu fusnotu nažalost jednostavno da ima kandidatkinja i kandidata koji takve fusnote nemaju i da je HDZ mogao predložiti i nekog drugog umjesto gospođe Malenica. To je ja mislim dosta važno napomenuti. Dakle, a pogotovo i tim više što ni predsjednik odbora po vlastitim riječima tijekom rasprave nije znao za ovo, a kažem ja ne bih prejudicirao ali čini se onako da možda takva informacija nije bila dostupna predlagaču u trenutku predlaganja. Eto, samim time gospođu Malenica ne možemo podržati, a ostale kandidate, jednog uvjetno, a drugoga ćemo podržati. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti uvaženi zastupnik Jasen Mesić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Zastupnici HDZ-a i koalicijskih partnera su na saborskom odboru su podržali prijedlog za novo imenovanje Vijeća za elektroničke medije. Nije nas smetao ovaj nalaz o kojem smo raspravljali na odboru. Malo nam je bilo čudno, moram priznati meni je bilo čudno, da nekoga nije smetalo recimo da stavlja za direktora HRT-a Gorana Radmana kojem je ideal bila televizija šezdesetih i sedamdesetih. To nije smetalo da vodi javni televizijski servis. Nije im smetalo da u imovinskoj kartici zaboraviti prijaviti hotel, to je bilo adekvatno moralno stanje da se vodi HRT. I imam ovdje jedan nalaz Etičkog povjerenstva koji mnoge kolege, a i sama gospođa Malenica opovrgava da se radilo o autoriziranom intervju. Ja bih bio jako bogat čovjek kada bi tužio sve novinare zbog autoriziranih intervjua gdje su ljudi mene kritizirali ili napadali. Moramo tu napraviti distinkciju. Tu je novinar, a i uredništvo neki put u jako teškoj situaciji. Ja sam siguran da bi mi svako od nas, svako od nas, neke svoje postupke i neke svoje riječi nakon petnaestogodišnjeg iskustva učinio drukčije, mekše, pametnije, smislenije, ali zato nekoga etiketirati da ne može nakon 15 godina obavljati funkciju u Vijeću za elektroničke medije, a istovremeno smo do jučer stavljali za direktora HRT-a osobu koju zaboravi prijaviti u imovinskoj kartici hotel i onda nam tu Peđa Grbin drži lekciju o imovinskim karticama za suce Vrhovnog suda. Stvarno dosljedno, tako da mi je to malo čudno. U ovom imenovanju će uvaženim kolegama biti problem preko kojeg ne mogu prijeći i razumjeti i pokušati razumjeti jedan nalaz Etičkog povjerenstva od prije 15 ako se ne varam godina, a u sljedećoj točci o kojoj ćemo raspravljati će ih baš biti bitno za četiri presude različitih sudova. To neće biti relevantno, a ovo je relevantno, četiri presude, to nije relevantno, a ovo je relevantno. Čekam vas. Ja moram pitati o čemu mi onda tu raspravljamo točku za točkom. A kada smo kod Vijeća za elektroničke medije, HDZ se protivi svakom govoru mržnje to sam rekao i na odboru i protivit će se i dalje i na Odboru za medije se protivio i na svim drugim odborima koje HDZ vodi i isto tako je raspravio u ovoj sabornici i van ove sabornice. Ali uvaženi kolegice i kolege, ovo je jedinstvena prilika da malo evociramo uspomene na imenovanja koje ste nam priredili vezano za medijske kuće u proteklih par godina. Smjenjivali ste Upravno vijeće u HINA-i da bi mogli instalirati vodeće ljude, pa ste mijenjali Zakon o HRT-u da bi mogli instalirati ravnatelja, pa ste u Vijeće za elektroničke medije popikali ljude koji su tri klase iza gospođe Malenice, tri klase i po znanju i po dosadašnjem životopisu pa ako hoćete i po toleranciji prema drugima, tri klase. Ne želim sada navoditi imena jel nisu ovdje, ali možemo i o tome. Molim vas zaista da pokušamo se okrenuti prema budućnosti, to uvijek govorim kada govorim o medijima, uvije, uvijek pokušam s tim završiti. Zašto to govorim posebno kod Vijeća za elektroničke medije? Zato što se medijska slika, zakonodavstvo, medijske usluge u svijetu i u Europi tako brzo mijenjaju i razvijaju da zaista sve više zaostajemo. I da nam oko tog odbora treba mir, sloga i zajednička rasprava o tome. Idu vam televizije na zahtjev, Internet provideri koji su potpuno van sfere i naših zakonodavstva i znanja, koje uopće nemamo obrađeno i ne znamo kako ćemo kontrolirati. To se događa. Događaju se preuzimanja televizija na hrvatskom tržištu, događaju se preuzimanja televizija. To je nešto što bih ja volio vidjeti u budućnosti da vijeće vodi računa. To je nešto što mislim da svi skupa moramo o tome voditi računa. To je tema na kraju krajeva i za saborski Odbor za medije da se o tome povede kvalitetna rasprava kao što je bila o Ovršnom zakonu. To je nešto što treba … [[Govornik se ne razumije.]] To će vrijeme doći, iza ugla je. Internet provideri već se rade takva ujedinjavanja, preuzimanja i svega ostalog da više uopće nemate kontrolu šta se u toj medijskoj sferi zbiva. Da ne govorim o novim platformama i svemu ostalome. To je nešto o čemu moramo misliti i na taj način gledati upotpuniti vijeće. Zaista, zaista mislimo u klubu HDZ-a da inzistiranje na ovom jednom nalazu dobro je da se na to upozorilo, dobro je, prihvaćamo, relevantan dokument. Ukažimo na to, recite to nije možda dobro, ali istovremeno pogledajte na portalima koliko uvaženih kolega novinara i novinarka upravo dotičnoj gospođi daje podršku baš zbog ovog napada, baš zbog ovog napada. Pa to nisu ljudi iz automehaničarske struke. Pa isto su ljudi iz novinarske struke i to iz čitavog ako hoćete društvenog i političkog spektra koji imamo u Hrvatskoj od ljevice do desnice. Pa nemojmo to tako olako zanemarivati. I nemojmo na neki način kad govorimo o Vijeću za elektroničke medije svest uvijek raspravu na jedno par imena. To je krivo, to nas nigdje ne vodi. To nas vodi u politički revanšizam. Jer političko klatno zapravo ide uvijek lijevo, desno, naprijed, nazad. Samo je pitanje nekog vremena. Vlast će se u demokraciji mijenjati i uvijek se dolazi do toga da se na kraju samo popikavaju imena, a ove teme koje nas čekaju ostaju zaboravljene. To je krivo. Kad se toga osvijestimo bit će kasno. Zato će klub HDZ-a podržati ovu odluku i tražiti će od Vijeća za elektroničke medije redovnu suradnju sa saborskim Odborom za medije, izvještavanje i upravo raspravu o ovome što sam rekao. Očekujemo tu vašu podršku, očekujemo tu vašu podršku uz dosljedno poštivanje zakona kojeg se uostalom i sami pisali. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Bojana Glavaševića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Da, kolega Mesić vi imate taj jedan stil koji je obilježen jednim egzaltiranim patosom ja bih to rekao, ali bez, dakle ne mislim to uvredljivo nego onako. Ali kada govorite o tome kako je HDZ uvijek osuđivao govor mržnje, ali to zapravo nije tako. Mislim gdje ste bili kad je Mirjani Rakić osoba koja je osuđena da je kokainom plaćala usluge prostitutke koja redovito ima ono govor mržnje. Dakle, njegovo ime je sinonim za govor mržnje u Hrvatskoj, uručivala šajkaču, praćena ljudima, ogromnom grupom ljudi za koje je policija rekla da ih je bilo previše da ih pohapse sve koji su vikali „za dom spremni“ došla osobi koja je bila na čelu ove institucije o kojoj tako kažem egzaltirano govorite i o njezinoj budućnosti. Gdje ste bili tada? Gdje je bio HDZ tada? Stvar je u tome da u redu, mislim ja se slažem sa vama u potpunosti da je budućnost ono što moramo gledati, ali k vragu, nikako da se otmemo od ovih imena na koja se popikavamo, koja vi spominjete koja nas k vragu stalno vuku u budućnost. Ima one, možda ste vidjeli ima onaj zgodan image ona montaža kako su vremenske zone zapravo fascinantne. Dok je u Londonu 12 sati i 30 minuta u Hrvatskoj je 1941.
Odgovor uvaženog zastupnika Mesića.
Ja sam to rekao i na odboru. Bio sam ovdje gdje sam i sad na potpuno istoj stolici, potpuno istoj stolici. Dakle, zaista nakon 15 godina dužnosničke karijere mrlju mi ne možete naći, o tome da sam ja, di sam ja bio i dal' sam ja eventualno nisam osuđivao bilo kakav govor mržnje. Mrlju mi ne možete naći, pažljivo sam vas slušao, mrlju. Izuzetno sam pokazivao upravo osjetljivost prema tim stvarima na svim dužnostima koje sam obavljao. I to vam imam 30 svjedoka iz vašeg kluba koji će to potvrditi. Koliko vas ima u klubu sve skupa? Gotovo sviv koji me poznaju. To ću vam ako hoćete u svim drugim klubovima tako naći na tajnom glasovanju, tako da nemojte mene pitati di sam ja bio. Di ste vi bili? HDZ je osudio bilo kakvo netolerantno ponašanje. Prema tome, stalno to osuđujemo. Na odboru dopuštam da se o tome raspravlja, a etiketirate ljude zbog jednog. Di ste vi bili kad ste stavljali za ravnatelja gospodina Gorana Radmana koji je zaboravio u imovinsku karticu upisati hotel? Jeste možda nešto protestirali? Ne, niste bili u Saboru, istina je. Mislim da niste bili u Saboru, točno. Jeste možda protestirali na klubu SDP-a ili na tijelima SDP-a?
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovani kolega Mesić, neću se uplesti u ovu raspravu oko pojedinih imena i prebacivanja krivnje gdje je bio SDP kada je imenovao Radmana zbog nekakvih njegovih spornih situacija, niti smatram da je nekakav krimen određen od novinara to što je netko u nekom intervjuu rekao nešto, mnogi bi možda oni koji su imali intervju samnom, mogli nastradati, ali ja se ne slažem s vama, da iskustvo i godine donose nekakvo razmišljanje da bi trebao biti kod nekih izraza i riječi mekši. Ja sam uvijek na strani istine, ja mislim da treba govoriti istinu. Možda nikada neću biti veleposlanik u Italiji, ali ću istinu uvijek govoriti. A ponukalo me na repliku vaša izjava da nam se događaju nove tehnologije, budućnost nam se događa, mi ne znamo, što pored nas prolazi, niti smo za to spremni. Da to nam se događa, ali događa nam se i medijski mrak na HRT-u u kojem ste vi igrali veliku ulogu i zato sam morao reagirati. Imamo situaciju da ćemo imati sad točku, gdje se smjenjuje nadzorni odbor HRT-a a čovjek kojeg ste vi doveli i za kojeg ste lobirali na HRT-u Mislav Stipić i vi kolega Kosor, je u ovom izvješću nadzornog odbora, znači on je okarakteriziran, odnosno, jedan iznos koji mu je isplaćen kao jako sporan, je li to možda razlog smjene tog nadzornog odbora? To su stvari uz ovu budućnost o kojoj vi tako patetično pričate, to su stvari o kojim a treba govoriti i ja mislim da bez obzira na vaš stav da treba omekšati riječi, treba govoriti istinu kolega Mesić.
Odgovor uvaženog zastupnika Mesića.
Vi ste kolega Grmoja lobirali … [[Govornik se ne razumije.]] na HRT-u, vi. Nalazili ste se sa ravnateljem Bačićem, kada je bio izabran, u kafićima i vršili ste na njega pritisak za imenovanje na HRT-u. Vi ste lobirali za imenovanja na HRT-u. Vi ste samo razgovarali i davali prijedloge ko od njih treba koje funkcije obavljati, vi, vi. Pa prema tome, vi ste kolega na to lobirali, vi. I ja ću vas podsjetiti našeg razgovara u 4 oka. Kažete meni, kad kažete meni da sam lobirao. Imati ćemo raspravu točku o HRT-u. Reći ću vam zbog čega je to. Ne dopuštam da nitko insinuira, da ja pokrivam bilo koga. Zato zaključak i odbora i ide da se pokrene ako treba istražno povjerenstvo. Da utvrdi sve navode, sve navode. Neka ga vodi kolega iz Mosta, bilo kog ko vi odredite. Kolega Vuntić, koji je član odbora. Nećemo dopustiti, da itko insinuira na bilo koji način da se bilo tko iz HDZ-a, a ja to sigurno neću dopustit uvaženi kolega Grmoja, da se meni imputira, da ja prekrivam ili štitim bilo koga, tko je napravio nešto nepravilno. To neće ići. To neće ići.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika. Uvaženi zastupnik Grmoja. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
238. članak 5. vrijeđa zastupnike, zastupnik Mesić. Znači, čista je laž da ja sam bilo što lobirao, niti ja imam bilo kakav utjecaj na odabir bilo koga na HRT-u. A kolega Stipić je vaš kum, i vi ste sada smijenili nadzorni odbor HRT-a, nakon što su izašle nepovoljne informacije po vašem kuma i to je istina.
To nije povreda Poslovnika, jer kad bi mi procjenjivali tko govori istinu, a tko ne govori istinu, tko govori više istine ili manje istinu, bojim se da bi to bilo prilično složeno. Kolega Mesić.
Da povreda Poslovnika, 238. gospodin Grmoja iznio je jednu, uz ostali niz neistina, jednu fatalnu neistinu. Dakle, meni je kum Davorin Mlakar. To imam 300 svjedoka. A sa dotičnim gospodinom nemam nikakvih ni rodbinskih ni kumskih, ni plemenskih ni stranačkih veza. I to je toliko lako dokazivo, vi ste u zabludi.
Ja vas lijepo molim nemojte i vi ste zlorabili kao i kolega Grmoja, instituciju povredu Poslovnika. To nije povreda Poslovnika, prema tome, molim vas, nemojmo sad u pola 11 krenuti sa zlorabljenjem povrede Poslovnika da bi nešto rekli jedni drugima. Ima dosta mogućnosti drugih. Ja zaključujem raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti.
3. a)Prijedlog odluke o razrješenju članice i predsjednice Vijeća za elektroničke medije b)Prijedlog odluke o razrješenju članice Vijeća za elektroničke medije c) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i dijela članova Vijeća za elektroničke medije. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. a) Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju Mirjane Rakić dužnosti članice i predsjednice Vijeća za elektroničke medije. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 118 za i 16 suzdržanih donijeta Odluka o razrješenju Mirjane Rakić dužnosti članice i predsjednice Vijeća za elektroničke medije u tekstu kako je predložio predlagatelj. b) Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju Vesne Roller dužnosti članice Vijeća za elektroničke medije. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 117 glasova za, 17 suzdržanih, donijeta Odluka o razrješenju Vesne Roller na dužnost članice Vijeća za elektroničke medije u tekstu kako je predložio predlagatelj. c) Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela, dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju Damira Hajduka predsjednikom Vijeća za elektroničke medije i Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Vijeća za elektroničke medije i to Anita Malenica, Davor Marić i Vanja Gavran. Javlja se kolega Bauk. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ako je poslovnički moguće, predlažemo da se o svakom članu glasa pojedinačno.
Moguće je i suglasan sam s time. Dakle, prvo onda glasujemo o imenovanju Damiru Hajduka, predsjednikom Vijeća za elektroničke medije. Molim glasujmo. Utvrđujem da je 113 glasova za, 21 suzdržan, donešena odluka o imenovanju Damira Hajduka predsjednikom Vijeća za elektroničke medije. Sada prelazimo na pojedinačno onda glasovanju o članovima odnosno članicama Vijeća za elektroničke medije. I to prvo glasujemo za Anitu Malenicu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 85 glasova za, 19 suzdržanih i 30 protiv, Anita Malenica imenovana članicom Vijeća za elektroničke medije. Drugo glasovanje je Davor Marić. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 106 glasova za, 24 suzdržana i 2 protiv Davor Marić imenovan članom Vijeća za elektroničke medije. I zadnje Vanja Gavran. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je sa 97 glasova za, 21 suzdržan, i 5 glasova protiv, Vanja Gavran imenovan članom Vijeća za elektroničke medije. Tako da utvrđujem da je Odluka o imenovanju predsjednika i dijela članova Vijeća za elektroničke medije donešena u tekstu kako je predložio predlagatelj.
I sada na veselje očito djela publike, prelazimo na sljedeću točku: - Prijedlog odluke o razriješenu dijela članova nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije koje imenuje Hrvatski sabor Predlagatelj akata je Odbor za informiranje i informatizaciju medija na temelju članka 22. Zakona o Hrvatsko radioteleviziji. Materijal je dostavljen u pretince. Molim predsjednika Odbora za informiranje i informatizaciju i medije, uvaženog Jasena Mesića, da obrazloži prijedlog. Izvolite.
Dakle, zahvaljujem gospodin potpredsjedniče. Uvaženi kolege, evo u ime odbora ću kratko izvijestiti što je bila tema i kako je tekla rasprava. Dakle, prvu stvar koju je na moj prijedlog odbor prihvatio, je da se sva dokumentacija iz izvješća nadzornih odbora HRT-a dostavi USKOK-u i DORH-u i da ih se u dopisu upozori da krenu u hitnu provjeru koliko im to dozvoljavaju moćnosti i da hitno istraže sve eventualne navode i nepravilnosti, hitno dopisu. Nakon toga je na odboru predloženo da se kada se to napravi ukoliko saborski odbor nije zadovoljan s onim što će odlučiti nadležne službe da pokrenemo osnivanje našeg istražnog povjerenstva koje može isto tako raspravljati o tim stvarima i iza tog prijedloga stojimo. Ono što je bio problem i povod za razrješenje Nadzornog odbora HRT-a nije izvješće Nadzornog odbora HRT-a jel je njega nemoguće zaobić, ono je u proceduri i ono će morati biti raspravljeno danas, sutra ili prekosutra. Ono što je bilo povod za razrješenje nadzornog odbora je rješenje Trgovačkog suda od srpnja 2016. godine koji je upozorio nadzorni odbor da se ogriješio u zakon. Pa rješenje Trgovačkog suda iz kolovoza 2016. godine koji je ponovno obrazložio da se krši zakon od strane nadzornog odbora. Pa je 29. kolovoza Visoki trgovački sud treći put ponovno upozorio nadzorni odbor da krši zakon. Pa je u listopadu 2016.godine ondašnji ministar Hasanbegović podnio već prijedlog sa mišljenjem da je nadzorni odbor prekršio zakon u dva članka, pa je nakon toga u veljači 2017. godine nadzorni odbor prekršio zakon kada je poslao … za poništenje natječaja što je u potpunoj suprotnosti sa člankom 19.a stavak 3. Zakona o HRT-u. I četvrti put je nadzorni odbor eklatantno prekršio zakon, nakon što je tri put upozoren u nalazima od vijeća, a to je da je pozvao kandidate koji nisu bili izabrani na izboru za glavnog ravnatelja i da se sukladno Zakonu o ustanovama žalio Upravnom sudu, što je naravno Upravni sud rekao da je besmislica da skratim, što naravno je jel nadzorni odbor se mora držati Zakona o HRT-u koji je loš. Nismo ga mi pisali, pisali su ga kolege iz SDP-a. I u konačnici, kada je to sve napravljeno, kada neko četiri puta postupi mimo zakona, a podsjetit ću vas još jednu stvar ovaj nadzorni odbor je izabran u srpnju 2015. godine, znate u kojoj situaciji, da zaštiti Radmana jer je prije toga raspušten nadzorni odbor HRT-a jer je tražio ostavku gospodina Radmana, raspušten. I raspisan je natječaj za novi nadzorni odbor. Da li mislite da je nekom palo na pamet da se raspravlja o izvješću, a o ovome će se raspravljati. Kada je nadzorni odbor saznao da će se o ovome voditi rasprava o ovim propustima koje su odredili sudovi, ne ja, ne niko drugi iz odbora, sudovi, kada su za to saznali sazvali su telefonsku sjednicu i objavili izvješće i pustili PR maglu da neko štiti kriminal. To prema meni i prema članovima odbora ja neću dozvoliti i demantirat ću to svim oružjima i stajat ću čvrsto na tom stavu. Kada se to desilo bio sam motiviran za ovu raspravu, spreman sam stat pred svakoga i borit se svim pravnim sredstvima, svom argumentacijom pred svim tijelima RH od USKOK-a, DORH-a što sam rekao pred deset novinara. Izađite, neka izađe bilo tko tko se usudi reći meni da ja štitim kriminal, neka se odrekne saborskog imuniteta i nek ide sa mnom na sud. Spreman sam. Tko se to usudi? Spreman sam. U … 15 godina što sam radio, kada god hoćete kolege sa svim argumentima, ko god hoće neka se odrekne imuniteta, postoji sud. Prema tome, nemojmo se igrati. Klub HDZ-a će naravno ovo staviti čim dođe na raspravu na vijeće. Neću dopustiti populističko napumpavanje da neko traži od nas da na četiri presude suda zatvori oči u koje svako u obrazloženju, a dat ću vam ih, kolega iz Most-a nije bio na odboru, ne znam ispričao se, dat ću vam ih, u svakom obrazloženju stoji nadzorni odbor ne postupa u skladu sa lex specialisom. Već su trebali biti razriješeni u 10. mjesecu 2016. Imali smo formiranje Vlade, imali smo izbore ravnatelja, a o lobiranjima isto za neka mjesta mogu reći svoju reći i za to vam stojim na raspolaganju i ja vam ne lažem. Ovdje se radi o struci i o zakonu, a ja vam tu jako, jako rijetko griješim, jako rijetko. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegi Mesiću. Imamo nekoliko replika. Prvi za repliku uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Mesiću. Ja vjerujem da su svi zastupnici dobili mail od Anje Šovagović Despot u kojem ovo što vi iznosite se osporava, ja neću ulaziti sada u to pravno što je niti sam stručnjak, što je istina od toga, ali je činjenica vi kažete da je to PR magla jer se znalo za namjere koje imate vi kao predsjednik odbora, činjenica je da su prije par dana izašle određene informacije koje se tiču samog poslovanja HRT-a. Tako imamo, znači u tom izvješću koje se pojavilo u medijima za kojeg vi kažete da je PR magla, mene zanima je li to istina ili nije. Znači tajni dio tog izvješća nadzornog odbora sadrži iznose izvan sudskih nagodba koji su zaposlenici HRT-a koji su tužili tu kuću, sklopili s njom. Iz nje je vidljivo da je Mislav Stipić koji danas radi na HRT-u, znači na visokoj funkciji tužio HRT tvrdeći da je bio žrtva političke diskriminacije. Tvrdio je da ga je Radmanova uprava smijenila s mjesta rukovoditelja proizvodnje programa i rasporedila na lošije plaćen posao samostalnog stručnog suradnika zbog njegovih političkih povjerenja. Malo prije sam kiksao u ovoj replici, on je kum Darinka Kosora, a vaš dobar prijatelj. A vi ste rekli da vam je kum znači ustavni sudac Davorin Mlakar, vi ste tamo rasporediti svoje kumove a kolega Kosor je znači Stipića na HRT. Znači moja greška, znači niste vi nego kolega Kosor. Iako, znači, mogu samo dovršiti kolega Šuker, ako nije problem? Iako u procesu koji je pokrenuo nije bila dovršena ni glavna rasprava, Siniša Kovačić je već u prvim danima ravnateljskog mandata u ožujku 2015. s njim sklopio nagodbu prema kojoj je HRT isplatio 85 tisuća kuna odštete zbog političke diskriminacije. Znači 85 tisuća kuna kolega Stipić je stavio u džep iako nije znači kako piše ovdje, nije završena ni glavna rasprava.
Zahvaljujem kolegi Grmoji na replici i odgovor kolega Mesić. Izvolite.
To je gospodine uvaženi Grmoja, gospodin Grmoja, to je jedna od 40 nagodbi koja je sklopljena u to vrijeme, sve na USKOK i DORH. Neka pročačkaju sve, od Stipića do Hloverke Novak-Srzić do novih koji se sada pripremaju i pogađaju. Točka. Točka. Odbor i mi stojimo iza toga. To je naš zaključak. Izvješće, ovo koje govorite, ne osporavamo, raspraviti ćemo ga sukladno proceduri. Ono sada mora ići na mišljenje Vladi i dolazi na saborski odbor, ne može ga sakriti nitko. Nitko. Mora se raspraviti, mora se o njemu glasovati, sukladno zakonu. … [[Upadica se ne čuje.]] Zbog toga što razlog smjene nadzornog odbora je ovo što vam govorim ja a ne izvješće. Zato će izvješće biti raspravljeno i na svakom navodu iz izvješća svaka čast, kapa dole, da bih riječ rekao i suzu pustio. Ali gospodine Grmoja ne možete s jedne strane gledati ovo a ignorirati 4 presude i već 2 zahtjeva za smjenom. Ne možete. Ja ne mogu. Ja ne mogu. Apsolutno što vi kažete da se istraži svaki ugovor o nagodbi, svaki ugovor o nagodbi, svaki ugovor o produkciji poštovani kolega, svaki ugovor o nabavi tehničke opreme kolege, svaki ugovor o opremanju prostorija HRT-a. E da bi došli ono što smo i vi i ja davno sanjali da možemo smanjiti pretplatu za naše građane kojima je teško. Apsolutno da, podržite nas u tome, uđite s nama u istražno povjerenstvo ako treba, ali nemojte nama govoriti da mi nešto krijemo, Bože sačuvaj. Da se meni dopusti, ja bih to sve objavio u svim novinama ali sam dobio mail gdje mi to piše da je to poslovna tajna, pa ne smijem.
Zahvaljujem kolegi Mesiću na odgovoru. Sljedeća replika uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Mesiću, čestitke na teatralnosti, čestitke na uvjerljivosti, dobar bi bili glumac, šteta što niste, falili profesiju, što niste na kazališnim daskama, ili možda imate iskustva. Zaista da li itko u Hrvatskoj u ovom trenutku u ovom Saboru sumnja da vi niste iskadrovali sve? Pa vi ste u zadnji tren te ravnatelje imenovali, vi ste šurovali, vi ste trkali do premijera, vi ste trkali do Stipića, vi ste trkali do Bačića kojega Nikola Grmoja uopće nije znao, nije nikada sjeo s njime, niti kontaktirao. Vi znači javno teatralno obmanjujete javnost da smo, da je Nikola Grmoja utjecao na ravnatelja kojega ste vi postavili kojega on ne pozna. Jedino što se tražilo, to je javno MOST tražio sa vi ste to spomenuli, jedino što je to bio i uvjet i može pokazati Nikola poruku koju je poslao da bude kao uvjet, to je smanjenje pretplate. A ovako teatralno, pred kamerama, pred ljudima govoriti neistine, pa on čovjeka i ne zna, nakon imenovanja, u tom trenutku, on ga uopće nije znao a vi to znate, vi dezinformirate javnost ali vi ste kadrovik, vi ste koji slažete kockice ali jednostavno svojim dječjim osmjehom, svojom uvjerljivosti i teatralnošću kojom želite prikazati i ostaviti dojam uvjerljivosti jednostavno to ne može proći. Ne govorim da ne govorite stvari istinite oko Radmana da nije odradio svoj posao, da ga se štitilo politički, ali isto što vi radite na sličan način. Ili recimo što Radman nije metnuo neki hotel, stavio na imovinsku karticu, hotel od pitaj Boga koliko soba. Prema tome, vjerujem da ste gospodina Grmoju ciljano uvrijedili da bi sebe stavili u prednost u ovoj debati ali je činjenica da javni servis ne ispunjava svrhu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodinu Bulju. Odgovor gospodin Mesić, izvolite.
Poštovani gospodine Bulj, uvaženi kolega, ja vam o ovome govorim istinu. Ja sam vam predugo u ovoj temi i jako ste politički naivni ako mislite da je Jasen Mesić taj kadrovik na HRT-u, jako ste naivni. Na kraju krajeva vi znate da mene život nosi u drugom pravcu. Šta ovo meni treba? Ja sam ovo mogao staviti u ladicu, sutra me možda više ne bi bilo. Šta meni to treba, ako hoćete osobno, kada spuštamo nosom na razinu? A gospodin Grmoja je prvi krenuo s osobnom razinom, da jel' sam ja nekog kadrovirao. Onda sam ja gospodina Grmoju podsjetio na naše zajedničke razgovore kada se razgovaralo o izboru ravnatelja jer tada smo bili u koaliciji i to se dogovaralo, i to se dogovaralo. Dogovarali smo i koalicijski sporazum gdje smo puno razgovarali od HRT-u, pretplati, gdje se tražilo da se ukinu tajni aneksi i u tome smo se usuglašavali. Prema tome, nisam ja prvi krenuo, ja sam se branio i braniti ću se i braniti ću se vrlo oštro dok ne istjeram na čistac. I pozvao sam vrlo decidirano, iz govornice, pred kamerama, pred ljudima. Ovo ima kakve sumnje u meni. Ljudi skinimo imunitete, sud je preko puta, netko od Ustavnog suda da ne bi bilo neko iz svog interesa, nego lijepo sud koji je nadležan i ja sam spreman i nemojte vi meni u teatralnosti. Pa nije ovo teatar narodnog oslobođenja. Znam ja dobro recitirati. Ali sam ja spreman, sve ovo što govorim, lijepo se dođe pred pravdu, pa da vidimo tko govori istinu, a tko je u teatru. Ja sam spreman.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mesiću na odgovoru. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi kolega Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodin potpredsjedniče. Dakle, ova točka dnevnog reda je za nas izrazito problematična. A prije svega znamo nekakvu kronologiju ovoga. Dakle, prije otprilike tjedan i nešto dana, kada je bila predviđena sjednica, čini mi se da je prošli petak bio u pitanju, kada je bila predviđena sjednica odbora za informiranje, informatizaciju i medije. Do nas je došla informacija da postoji inicijativa da se razriješi četvero članova nadzornog odbora HRT-a. Ono što je bilo osobito zabrinjavajuće u tom trenutku, jeste činjenica da ta točka nije uopće … [[Upadica se ne čuje.]]
Uvaženi kolega Šuker, drage kolegice i kolege, ja bih vas zaista molio da ne upadate kolegi Glavaševiću u riječ dok raspravlja. I molim vas da se klonite takvih ponašanja ubuduće. Hvala lijepo. Izvolite gospodin Glavaševiću.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle, već prije tjedan dana je postojala inicijativa da se ovo napravi. Poprilično netransparentna inicijativa dodao bih. Dakle, u tom trenutku u materijalima koji su nam dostavljeni ove točke dnevnog reda, uopće nije bilo, dakle, ideja je bila da ova točka bude uvrštena na samome odboru. Dakle, da kao dopuna dnevnog reda ili, možda pod razno, ne znam. Ali u tom trenutku je nastao problem i kada smo upozorili na to, neformalnim, nekakvim kanalima, zapravo mi je drago, da je maknuta, da je taj odbor odgođen. Danas, se ova točka pojavila u dnevnom redu odbora i to mi je u tom smislu drago, međutim, prvo pitanje koje je Klub zastupnika SDP ovdje mora postaviti, zbog čega se ovo radi 2 dana prije odlaska na ljetnu stanku? Dakle, u ovako kratkom roku, ad hoc, se ne raspušta nadzorni odbor kluba ljubitelja hrtova, a ne nadzorni odbor HRT-a. Dva dana prije odlaska na ljetnu stanku, bez praktički ikakve najave, bez ikakve procedure, koja bi ovdje bila potrebna, kako bi ova rasprava o ovome bila provedena adekvatno i informirano, ne samo za nas koji smo u odboru, nego za i za sve vas koji sjedite ovdje i koji ćete sutra dizati ruke kako biste glasovali o ovome. Dakle, smatramo da je prvi veliki problem, što se ova odluka zapravo donosi, na silu, donosi se u zadnji čas i ona je argumentirana dakle, kolega Mesić je kada ju je preložio, argumentirao ju je kao što je i sam naveo, time da je nadzorni odbor, prekršio članak 22. Zakona o HRT-u, na način da se ogriješio, da je kršio Zakon o HRT-u. Kao argumente za to, ponudio je, dakle na samome odboru je rekao, da postoje 3 rješenja Trgovačkoga suda i 1 rješenje Upravnog suda, iz kojih je to vidljivo da je nadzorni odbor upozoren da krši zakon. Na odboru smo kolegu Mesića upozorili o tome kako u materijalima koje smo dobili na odboru, uopće nisu bila priložena 3 rješenja Trgovačkog suda o kojima on govori. Dakle, mi na odboru, nismo vidjeli ta rješenja i tražili smo na odboru, da ta rješenja iz rasprave i iz odlučivanja budu izuzeta, što je gospodin Mesić u tom trenutku i prihvatio, međutim kasnije se i na samome odboru pa i ovdje u raspravi konstantno referira na njih, iako ako smo rekli da nismo vidjeli te materijale, ja ih do dan danas, dakle, do ovoga trenutka, kada raspravljamo o ovome, ja ta rješenja nisam vidio, ja ih nemam. Nismo imali uvida u njih. Nismo mogli odlučivati uzimajući to u obzir jer nam nisu materijali dostavljeni. To se tako ne radi. Jedini materijal koji smo dobili je bilo to rješenje Upravnog suda, u kojemu dakle, nije točno kolega Mesić rekao maloprije govoreći, da je nadzorni odbor upozoren da krši zakon. U tom rješenju piše, kako se Upravni sud proglašava nenadležnim za pritužbu. Evo, žalbi Josipa Jurčevića Upravnom sudu, zbog toga što nije izabran za glavnog ravnatelja HRT-a. Kolega Mesić, govori o tome kako je išlo nekakvo pismo kandidatkinjama i kandidatima, ali mi o tome opet nemamo podataka, u kojemu naime, nadzorni odbor, navodno poziva te kandidatkinje i kandidate da se žale sukladno, da imaju pravo, imaju taj pravni lijek žalbe Upravnom sudu, sukladno Zakonom o ustanovama. Kažem mi o tome podataka nemamo. Ono što imamo i o čemu smo raspravljali je rješenje Upravnog suda u kojem piše ne da je nadzorni odbor, dakle, nadzorni odbor se u tom rješenju uopće ne spominje u tom rješenju samo piše da Upravni sud nije nadležan za odlučivanje o tome. Dakle, od argumenata za to da je Nadzorni odbor Hrvatske radiotelevizije kršio Zakon o HRT-u, tri rješenja o kojima govori kolega Mesić odbor, dakle članice i članovi odbora nisu vidjeli jer im nisu dostavljeni, a jedno rješenje jednostavno nigdje ne spominje Nadzorni odbor. Nigdje! Dakle, nema od ovih argumenata koje smo čuli, dakle nema ni jednog od njih. Ni jedan od njih ne stoji. U ovoj proceduri, dakle koja je kao što sam rekao ide na silu, ide u zadnji čas, ide u sjeni na kraju krajeva ovoga izvješća koji je kolega Mesić spomenuo na početku. Nama se zaista jako, jako teško oteti dojmu da ne postoji izravna povezanost između onoga što u tom izvješću piše i razloga da se to radi sada. Ja ovdje želim pripomenuti kako je kolega Mesić, mislim s obzirom na pisma koja smo danas vidjeli u javnosti od Anje Šovagović Despot i od ogranka Hrvatskog novinarskog društva na HTV-u koji je isto, dakle u oba dva ta pisma javno se poziva zastupnike i zastupnice u Hrvatskom saboru da sutra ne skinu, dakle da ne razriješe članove Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije, da ne ostave HRT bez ikakvog nadzora do kraja natječaja za nove članice i članove. U oba ta pisma javna kolega Mesić je imenom i prezimenom spomenut. I ja razumijem zbog čega je on danas uzrujan, ali to nije predmet onoga o čemu mi danas razgovaramo. Ja mogu suosjećati sa kolegom Mesićem jer znam kako je to kada te netko implicira i za šta jesi kriv a i za šta nisi. To nije ugodno nikada biti pod povećalom javnosti. Ali mi ovdje ne raspravljamo danas o kolegi Mesiću, nego raspravljamo o načinu i o tome kako je to napravljeno i da li ćemo sutra razriješiti članice i članove Nadzornog odbora HRT-a ili ne. Mene također zabrinjava i Klub zastupnika SDP-a. Činjenica da mi uopće nismo imali priliku saslušati ljude o kojima sutra trebamo odlučivati. Dakle, zbog čega nismo mogli napraviti još jednu sjednicu ovoga odbora na kojoj bi ispred nas sjeli Anja Šovagović Despot, predsjednica Nadzornog odbora i ovih četvero ljudi koje želimo razriješiti, odnosno koje HDZ želi razriješiti i suočiti ih sa onime što im se stavlja na teret. Zbog čega? Dakle, mi imamo ovdje doslovno eto tako da vjerujemo na riječ predlagatelju da eto zaista su oni prekršili zakon u tri materijala koja nam nisu dostavili, u jednom u kojemu se nigdje ne spominje nadzorni odbor. Ovdje kolegice i kolege prave procedure nema, a ono čemu se izlažemo da ostavimo Hrvatsku radioteleviziju koja proračun ima veći od Ministarstva kulture, ima mehanizme da se tim sredstvima, dakle novcima hrvatskih poreznih obveznika raspolaže neusporedivo netransparentnije nego što je to slučaj u nekim drugim institucijama bez nadzora. Kolega Mesić je u svojim raspravama konstantno, dakle govori o tome kako trebamo ići u budućnost i gledati u budućnost, ali konstantno se vraća u prošlost, konstantno. Pa tako spominje kolegu bivšeg ravnatelja Hrvatske radiotelevizije Radmana. On je potpuno u pravu kada spominje stvari koje tu nisu štimale. Potpuno je u pravu. Nema razloga da se to ne kaže. Međutim, ja sam mislio da mi ovdje imamo za cilj raditi bolje nego što je bilo rađeno prije, a ne isto ili lošije. Dakle, ako radite nešto za što, spominjući kao znate vi ste, SDP je radio nešto loše, kao zašto je sad problem što mi radimo nešto što nije super? Zato što trebate stremiti i ja sam mislio da je to nekakva ideja. Prema tome, da budete bolji od vaših prethodnika, ne isti ili malo ono ne baš sasvim toliko loši. Tako da to ne drži vodu. Dakle, razlog ako kažete da eto prije SDP nije radio dobro to nije isprika niti nekakvo opravdanje da vi radite jednako ili lošije. Kaže gospodin Mesić znate koliko se čekalo 4 mjeseca nakon što je razriješen Nadzorni odbor prošli da dođe novi? Četiri mjeseca. Kao ovo će biti samo 2. Mislim znate li vi šta je nekome tko je nepošten, nekome tko je lopov šta je 2 mjeseca bez nadzora a raspolaže sa milijunima i stotinama milijuna? To je prilika koja se ne propušta za takve nepoštene ljude. Stav je Kluba zastupnika HDZ-a, SDP-a pardon, kasno je, znate kako je. Stav je Kluba zastupnika SDP-a da je ova odluka mogla čekati jesen, nema razloga. I ja znam da i vi i mnogi od vas se s time slažu da ovo nismo morali lomiti preko koljena. Nije se moramo. Ako se čekalo sa, evo kad je već kolega je spomenuo kako su ova tri rješenja Trgovačkog suda koja nikad nismo vidjeli kako su dolazila od 2016. Pa zašto onda nismo 2016. razriješili ovaj Nadzorni odbor? Dakle, u tri navrata 2016. godine ta tri rješenja kako su stizala niti jedan put a kolega Mesić kaže da je sjedio točno tamo di sjedi i sada zbog čega niti u jednoj od tih prilika nismo pokrenuli pitanje razrješenja tog Nadzornog odbora? Dakle, ako se moglo čekati od 2016. moglo se čekati i jesen, a ne dva dana prije odlaska na ljetnu stanku, ne sazivati odbor u zadnji čas, ne mahnito tražiti nekakva rješenja raznih sudova u kojima se Nadzorni odbor najčešće ni ne spominje ili rješenja koja nisi stigao na vrijeme dostaviti kolegicama i kolegama iz odbora da informirano odluče o onome o čemu pričaš. Inače moram reći da ova ideja kolege Mesića da se izvješće Nadzornog odbora dostavi u USKOK-u zdušno podržavamo, zdušno. Dakle, unatoč razlikama koje imamo o ovome pitanju i različitim aspektima to je svakako dobra stvar. Samo znate šta? Kolega Mesić pravda je spora. A što se tiče toga da preko ljeta, ako sutra razriješimo nadzorni odbor, HRT neće imati nadzorni, ja mislim da to nije dobro. I Klub zastupnika SDP-a zbog svega ovoga što smo rekli, ne može podržati razriješene članice i članova nadzornog odbora. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bojanu Glavaševiću na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege, neću kolega Mesiću vama replicirati. Znači budući da je i kolega prije mene iznio stav, da praktički nadzorni odbor HRT-a uopće nije saslušan, da ti ljudi nisu mogli reći svoju verziju. Ja ću samo pročitati mail koji sam dobio na klub od Anje Šovagović Despot, pa onda neka javnost donese nekakve zaključke. Nisam pravni stručnjak da mogu tvrditi jeste li vi u pravu ili niste oko ovih sudskih presuda, ali sigurno način na koji se ovo događa i činjenica da mi sada u jednom danu imamo i po 6 točaka. Da smo imali točke koje su jako bitne većini hrvatskih građana poput Ovršnog zakona i razno razne druge točke od ustavnih sudaca do Vrhovnog suda. Da se sada ovo događa prije ljetne stanke, budi određenu sumnju. Pa ću ja evo samo pročitati ovaj mail koji sam dobio. Dakako da je pravo saborske većine razriješiti nadzorni odbor HRT-a u skladu sa svim političkim razlozima koje ta većina zastupa. Nije međutim uobičajeno da saborski odbor za medije na očitovanje o razlozima razrješenja nije pozvao nadzorni odbor HRT-a. Još je apsurdnije kako nadzorni odbor nije pozvan braniti izvješće nadzornog odbora HRT-a za 2016.godinu koji je podiglo buru u javnosti, a isti je dan nakon sjednice nadzornog odbora HRT-a na kojoj je jednoglasno izglasano, objavljeno na službenim web stranicama Sabora RH. Dopustite dakle nekoliko dodatnih objašnjenja postupaka nadzornoga odbora HRT-a tijekom rada u 2016. godini, a koji su razlog prijedlog našeg razrješenja. Zakon od HRT-u propisuje da HRT ima glavnog ravnatelja, te da je glavni ravnatelj odgovorna osoba, koja predstavlja i zastupa HRT u pravnom prometu sa trećima. U situaciji kada je zbog isteka vršitelja dužnosti mandata Siniše Kovačića, te zbog samog raspuštanja Sabora, prijetila opasnost da HRT ostane bez glavnog ravnatelja i odgovorne osobe, nadzorni odbor je sukano zakonskim ovlastima zatražio od Trgovačkog suda, da sud imenuje privremenog upravitelja. Nadzorni odbor HRT-a nikad nije podigao tužbu Trgovačkom sudu, već je sukladno svojim ovlastima i dužnostima u situacije krize upravljanja HRT-om tražio od nadležnog suda imenovanje privremenog upravitelja. Dopustite mi da zaključim, da to nismo učinili, pretpostavljam da bi upravo to nečije bio razlog našeg razrješenja. Podsjećam vas, cjenjene zastupnike, kako je HRT gotovo puna 2 mjeseca, protekle godine bio bez odgovorne osobe na čelu kuće o čemu smo izvjestili u našem izvješću za 2016. godinu. Što se tiče prvostupanjskog rješenja Upravnog suda po tužbi jednog od kandidata prijavljenih na javnim natječaj, gospodina Josipa Jurčevića, nadzorni odbor HRT-a nema veze sa njegovom tužbom, niti sa rješenjem kojim se Upravni sud u Zagrebu proglasio nenadležnim za rješavanjem po toj tužbi. Naime, nakon što je saborski odbor za medije, uvrstio Ivicu Zadru, kao valjanog kandidata, prijavljenog na javnom natječaju za imenovanje glavnog ravnatelja HRT-a, unatoč tome što je nadzorni odbor, utvrdio da taj kandidat nije propisanim potvrdama poslodavca ili bivšeg poslodavca dokazao radno iskustvo od 10 godina, nadzorni odbor je reagirao, pismom predsjedniku Hrvatskog sabora, te je Saboru preložio poništenje javnog natječaja zbog povrede odredbi javnog natječaja od strane saborskog odbora za medije. Predsjednik Sabora uputio je prijedlog nadzornog odbora o poništenju javnog natječaja saborskom odboru za medije, na nadležno postupanje, koje je o tom prijedlogu nije niti raspravljalo. Prilikom uvida u natječajnu dokumentaciju u prostorijama Hrvatskog sabora, Josipu Jurčeviću su stručne saborskog odbora za medije, pretpostavljam, uz suglasnost predsjednika tog odbora predale kompletnu natječajnu dokumentaciju, uključujući i naš dopis predsjedniku Sabora, što je gospodin Jurčević iskoristio u svojoj tužbi protiv odluke o imenovanju Kazimira Bačića, za glavnog ravnatelja HRT-a kao dokaz povrede natječajnih pravila. Koliko nam je poznato, Upravni sud se proglasio nenadležnim u postupanju po tužbi gospodina Josipa Jurčevića, ali se ta odluka suda sada koristi kao argument protiv nadzornog odbora HRT-a iako s istom nemamo nikakve veze. Sve dokumente o kojim govorim o ovom pismu, nadzorni odbor HRT-a ima pohranjene u svojoj arhivi, a držim u najmanju ruku čudnim, pa i amaterskim postupanje predsjednika odbora za medije, koji barata riječima, a ne potkrjepljuje ih činjenicama i dokazima. Znači, evo ovo sam ja dobio. Je li to stoji ili ne stoji, ja to ne mogu tvrditi, ali evo da se čuje i ta strana, budući da ti ljudi nisu imali priliku, iznijeti svoju stranu priče. A ono što bih upozorio kolegu Mesića, ja sam se zabunio oko njegovog kum, Stipić nije njegov kum, nego kum gospodina Kosora, ali on također iznio jednu neistinu, jer je optužio ovaj nadzorni odbor, da je instaliran, da štiti Radman. A ja sam sad dobio poruku, ja ne znam, je li to točno, evo vi me možete, vidio sam da ste mi replicirali, pa me možete ispraviti, je li to točno, da je upravo, ovaj nadzorni odbor, poreknu opoziv, smjenu Radmana, što je Sabor prihvati. Tako da smo sada u jednoj kontradikciji pa bih molio da me ispravite ako je ova poruka koju sam dobila netočna.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Grmoji na ovoj raspravi. Imamo repliku, uvaženi kolegi Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Grmoja, ovo što ste pročitali od Anje Šovagović koliko sam shvatio, znači ovdje ima brojne nejasnoće i sigurno da bi trebalo razjasniti da se čuje druga strana istine ili da neko ovdje tko je odgovoran gospodin Mesić rekao je da poznaje ovu materiju i sigurno da je dugo godina u ovome oko medija i s tim se bavi i predsjednik je odbora da bi mogao znati što je s ovim, šta je s tim nezakonitostima koje štete HRT-u i brojne druge stvari i činjenice jel je bitno da se čuje ova strana i da se razjasni. Pa radilo se to o kumu Darinka Kosora Stipiću koji upravlja sa svime ili radilo se o Bačiću koji očito ne upravlja s ničim. Ne znam što da kažem, ali volio bih čuti i drugu stranu. I žao mi je što kolega Mesić nije replicirao da se razjasne te stvari, ali tijekom rasprave vidim da je kolega Mesić i u raspravi da će se razjasniti i na čistac istjerati te štete koje se rade na HTV-u kao što je maloprije kazao i za vrijeme Radmana, to su ogromne štete, da vidimo šta je sa ugovorima o radu, aneksima ugovora, milijunima, koliko se radi 40 milijuna kuna aneksa ugovora koji su tajni aneksi ugovora. Oni imaju tajne anekse ugovora, imaju plaću djelatnici i imaju anekse i ti koji imaju anekse oni na poziv političara rade emisije i onda kada vide u roku od minute da će Nikola Grmoja biti gost ili Miro Bulj da će biti gost na HTV-u od tih istih dobijaju točna pitanja, ciljana pitanja i novinari su dužni ispuniti bez obzira na novinarsku profesiju i utjecaj na novinare. Eto o tome se radi. To je javni servis, kontroliran aneksima ugovorima, milijunima kuna.
Zahvaljujem kolegi Bulju. Odgovor kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Bulj, mi smo apsolutno da se sve istraži. Ono što nikako ne želim da se manipulira činjenicama pa da se sada pred svojim biračkim tijelom koje je poznato ne voli gospodina Radmana. Kaže da je ovaj nadzorni odbor štitio gospodina Radmana, a vidio sam da mi je kolega Mesić replicirao da demantira ako nije istina ovo što sam pročitao da je ovaj nadzorni odbor upravo pokrenuo smjenu i opoziv Radmana. Znači ne bi bilo uredu da ono što je iznio u svojoj replici, on je mene ispravio ja sam prihvatio ovo oko kumstva, ne bi bilo uredu da ovo što je on iznio da jednostavno ova poruka to demantira i želio bih da se kolega Mesić o tome očituje. A što se tiče ovih emisija, pa to je jasno, ja sam u nekoliko navrata uletio u klasične sačekuše, čak sam jednom i napustio određenu emisiju gdje sam bio s kolegom Bošnjakovićem. Više stavove HDZ-a zagovara novinarka nego kolega Bošnjaković koji je jedan pristojan, umjeren čovjek. I ja sam rekao da moram napustiti emisiju jer ne želim sudjelovati u nečemu što je već prije pripremljeno. Ali nije kriva ta novinarka, a vi dobro znate i imali smo situaciju neki dan kada je bilo jedno naručeno pitanje za vas. Ali dobro imamo i mi svoje informatore pa dobijemo nekakve informacije kada nam se spremaju te sačekuše.
Zahvaljujem kolegi Grmoji na odgovoru. Replika uvaženi kolega Mesić. Izvolite.
Ja uvijek govorim istinu o ovoj temi. Ovaj nadzorni odbor je pokrenu na traženje Vijeća za elektroničke medije kojih je opetovano upozoravalo da moraju postupiti na zakon i pokrenuti postupak. Formalno je onda nadzorni odbor ovaj o kojem govorimo zaista u jednom momentu pokrenuo razrješenje gospodina Radmana, to je činjenica, na traženje Vijeća za elektroničke medije. Radilo se kolega o tzv. duplom knjigovodstvu, vama je to dobro poznato o čemu se radi zbog pretplate itd., itd. Međutim, zapravo sam replicirao zbog pisma gospodinu predsjedniku Sabora, onda je to bio uvaženi kolega Petrov. To je protuzakonito, to je protu članka 19.a stavak 3. Zakona o HRT-u i ja ću vam ga sada dati. Nadzorni odbor to nema pravo raditi po zakonu, nema. nadzorni odbor tamo mu je eksplicite u tom članku u tom stavku, zato vam citiram članak da čuje cijela javnost, piše šta on radi. I normalno predsjednik Sabora pismen čovjek kada je to vidio odmah je vrući krumpir … i saborski odbor nema šta o tome raspravljati osim upozoriti nadzorni odbor po 75. put da se izvoli držati zakona. Jel to je toliko jednostavno pročitati, to je vi i ja koji smo povjesničari shvatimo u 30 sekundi, to je jedna stvar. Zaključak smo donijeli na saborskom odboru, kolega Grmoja, svi članovi odbora smo glasali i članovi SDP-a i kolega Runtić iz Most-a smo glasali da je to saborski odbor ima pravo pripustit da se obrati svako saborskom odboru tko hoće. Pa ne može to određivati nadzorni odbor, pa to je mimo zakona. Kakav dopis predsjedniku Sabora, šta je vama. Nadzorni odbor koji … tijelo piše da se poništi natječaj. Ma nemojte molim vas. Od kud im to pravo?
Zahvaljujem kolegi Mesiću. Odgovor kolega Grmoja. Izvolite.
Kolega Mesiću meni se sve ovo čini kao nekakva rasprava oko neke procedure jeli trebalo uputiti predsjedniku Sabora, ono što mene brine jeli to što je stajalo u tom pismu jeli to točno? [[Upadica Mesić: Ne.]] nije točno. Stojite iza toga? [[Upadica Mesić: Da.]] dobro. A druga informacija koja je zanimljiva da je sadašnja ministrica kulture u vrijeme Radmana bila na čelu Programskog vijeća HRT-a i to je zanimljiva informacija. Pa ne pa treba i te informacije podijeliti sa hrvatskom javnošću.
Zahvaljujem kolegi Grmoji na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. Kolega Mesić molim vas, kada dobijete riječ onda možete govoriti. U ime Kluba zastupnika SDSS-a uvaženi kolega Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Rasprave o HRT-u su uvijek iznimno važne za Sabor i za saborske zastupnike. I tako će biti dok bude javne televizije. Ali ja se bojim, kao što sam to rekao i u jednom od posljednjih govora da ako se ovako nastavimo odnositi prema HRT-u da će ta javna televizija brzo nestati. Dakle, reći ću dvije riječi zbog kojih sam u ovaj kasni sat odlučio stati za ovu govornicu. Prvo, vladajuća koalicija ima pravo promijeniti što je dobro za javnu televiziju kada su po srijedi njezine institucije uključujući i jedne od najvažnijih kao što je nadzorni odbor. S nadzornim odborom ne samo u ovom sastavu nego i u onom ranijem je bilo teškoća. Nije bilo usklađenosti između uprava i nadzornog odbora. I to nije specifikum ovog nadzornog odbora nego i onoga prije njega. I mi moramo u nekom smislu naučiti lekciju kada je to posrijedi. Naučiti lekciju možemo na dvojak način, prvo pri izboru članova nadzornog odbora a drugo pri harmoniziranju odnosa između upravnih i nadzornih komponenti na HRT-u. Ponekad je problem u ravnatelju, ponekad je problem u nadzornom odboru, poneka je problem u nekom trećem tijelu. Naša briga ovdje matičnoga odbora i plenuma jest da im pomognemo u tome kao i Vlade. I kada je po srijedi odluka da se smijeni ovaj sastav nadzornom odbora onda naravno pripada pravu većine da to uradi. I to će se dogoditi kao što se dogodilo i na Odboru. Međutim iza toga stoje dvije obaveze, bar ja to tako osjećam kao član vladajuće većine. Prvo je pitanje koga ćemo i kako ćemo provesti izbore za taj novi sastav. I da li ćemo dovesti ljude koji će doista moći obavljati valjano posao, važan posao nadzornog odbora. I drugo, mi već barem 10 ako ne i više od 10 godina dobro znamo da poslovanje kao ključna komponenta na HRT-u nije najbolje podešen, hoću reći blaga formulacija, nije najbolje podešen. I da odluka da mijenjamo sastav nadzornog odbora u momentu kada imamo neke elemente izvještaja o poslovanju dolazi u trenutku koji nam stvara obavezu da ne samo da pazimo kako ćemo izabrati novi sastav nego da poduzmemo mjere koje će poslovanje dovesti u stanje koje će prekinuti kontinuitet lošega vođenja i gospodarenja time što predstavlja javni novac bilo od pretplate, bilo od sredstava koja dolaze od Vlade, bilo od sredstava koja dolaze od drugih izvora, odnosno zarade. Nama je svima jasno da s jedne strane postoji golem novac, s druge strane ne postoji velik broj zaposlenih. Ali i da je jedno i drugo krizna točka. Ali svima nam je jasno isto tako da postoje ljudi na HRT-u koji godinama de facto predstavljaju ključne, upravljačke mehanizme te kuće. A to nisu ni nadzorni odbor, nije ni ravnatelj. I nisam siguran ni da je sadašnji ravnatelj to, kao što nisu bili ni neki drugi. I da postoje neke sive eminencije koje zapravo gospodare tom kućom. I ne gospodare na dobar način, ni financijski a ni na druge načine. Govorim kao član vladajuće koalicije. I nisu od jučer tamo ali ako ostanu onda će ova smjena i odluka da se mijenja nadzorni odbor biti pod vrlo, vrlo ozbiljnim upitnikom. I kao što treba izbjeći da institucije instituciju napada na način koji nije zakonom predviđen tako istovremeno treba apsolutno treba učiniti sve da sive eminencije zaštićene ovim ili onim mehanizmima, slabim vodstvom na jednoj strani, političkim protežiranjem, lobijima različite vrste ozbiljno ugrožavaju opstanak, profesionalnost, financijsku stabilnost javnog servisa HRT-a. Neću govoriti o imenima, o njima smo govorili tamo gdje je to potrebno i gdje koalicijski partneri razgovaraju, i razgovarati ćemo još. Toliko sam imao za reći večeras jer mi kada smo se prihvatili ovoga posla i kada primamo kritike i trebamo ih primati i kad ih zaslužujemo i kad ih ne zaslužujemo, jer to je dio političkog posla. Ali, Boga mi, kada je u pitanju, kada su u pitanju općenito javna poduzeća, pogotovo javni servis HRT-a onda to stanje treba biti promijenjeno u vitalnom segmentu. A vitalni segment, dugo sam član Odbora za ljudska prava i sjećam se dobro zajedničke sjednice Odbora za ljudska prava i Odbora za medije i informiranje, na kojem je zaključeno da je to krizna točka u poslovanju. Pogledajte kako dolaze kamermani i s kojim kamerama dolaze u ovaj Sabor. Sa javnog servisa, a koji dolaze sa privatnih servisa. Pa ćete vidjeti generacijske razlike. Pogledajte brzinu s kojom se obavlja N1, da spomenem sad jedan medij, ne zato što ga protežiram, a kojom to radi HRT. Pogledajte tko će dobiti prije intervju od vodećih ljudi u vlasti, bilo šefice države u ovom slučaju ili predsjednika Vlade, hoće li to dobiti privatni ili javni servis. Zašto? Zato što nema poslovne filozofije koja bi bila dinamična, a nema i ne može je biti. Zato što je u svojoj srži loša. Neću upotrijebiti drugu riječ, nego loša. Ako se privatnici bogate, na temelju privatne logike i profita, ali onda javni servis naša je dužnost da ga čuvamo. Kao što trebamo čuvati svaku drugu državnu instituciju. Onda imamo pravo mijenjati nadzorni odbor. A ako ne uradimo i ovaj drugi korak. Onda ćemo biti nevjerodostojni u promjeni ovoga nadzornoga odbora. I zato prilažem da mi iz vladajuće koalicije, povedemo razgovor o tome. Hvala vam.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miloradu Pupovcu. Imamo 1 repliku. Uvaženi kolega Mesić. Izvolite.
Uvaženi kolega, veliku većini ono što ste rekli, ja bih potpisao. Sresti ćemo se još vi i ja. Ali, posebno bi potpisao jedan dio, a to je poštivanje institucija. Nije slučajno što ste vi došli u kasniji sat obratiti. Jer znate da je iz institucija kreće i sređivanja stanja i problemi na koje ste ukazali. Iz institucija. A oprostiti će te. Moje je dužnost jedno od prvih dok sam u Odboru u medije, da štitim instituciju odbora i ono što mi je zakonom danom u zadatak. Bez obzira što vi dobro znate da sam ja bio uvijek izrazito kritičan, prema aktualnom Zakonu o HRT-u. I nadam se da ćemo skoro vidjeti i novi zakon. Zaista se nadam. A i slažem se da možemo upravo kroz institucije, a ne kroz krivo citiranje Zakona o ustanovama, Trgovačkog suda, opet i opet i opet di si netko daje za pravo, da pokreće upravne, poziva na upravne tužbe protiv saborskog odbora za medije. Onda nemamo šanse se naći u ovome što ste vi rekli. Šanse. Jer što god vi rekli netko će vam moći dići upravnu tužbu. I nećete moći slijediti situaciju nikada. I slažem se apsolutno s vama i s time ću završiti da je to prvi korak. Prvi korak.
Zahvaljujem kolegi Mesiću. Odgovor uvaženi kolega Pupovac. Izvolite.
Dakle, ponoviti ću, zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ponoviti ću kolega Mesiću ono što sam rekao. U uređenoj državi institucija ne ide na instituciju. Nego svaka radi svoj posao i u skladu sa zakonom i propisima koordiniraju i djeluju svoje aktivnosti. Toga u slučaju nadzornog odbora, ovoga, kao i prošloga nije bilo. U mjeri u kojoj je to potrebno. Ali, isto tako, ne može nitko biti zaštićen u instituciji, ako se ponaša i postupa neinstitucionalno. A poslovanje, kao i program, su dvije od ključnih stvari koje su i ingerenciji ovoga Sabora. Dakle, uključujući i odbor. I ukoliko znamo, da se ono ne popravlja nego se nažalost pogoršava u različitim aspektima, naša je zadaća kao što i vi sami kažete da u sljedećem koraku učinimo ono što moramo. U mjeri u kojoj je to realno da to učinimo. A sva politika je kao što reče jedno nepopularno ime u kadrovskoj politici.
Zahvaljujem na odgovoru kolegi Pupovcu. Prelazimo na sljedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi kolega Jasen Mesić. Izvolite.
Hvala lijepa. S obzirom na kasni sat, pokušati ću se ne ponavljati. Dakle, potpuno su jasni razlozi koji u kojoj se ide u smjenu i opoziv nadzornog odbora. To naravno nema nikakve veze sa izvješćem sa 2016. godinu. Izvještaj će biti raspravljen. prva rečenica koju sam izgovorio danas na odboru je da ćemo to uputiti relevantnim institucijama da istraže sve i ovo što su govorili kolege iz SDP-a, ovo što su govorile kolege iz Mosta, a ono što govorimo mi iz HDZ-a ima već podosta, podosta godina. Zanemarit ću presude Trgovačkog suda. Vratit ću se samo na onaj moment od kad sam u ovom sazivu u saborskom Odboru za medije. Postoji vrlo jasan dopis di je Nadzorni odbor izašao iz svojih okvira kad je pozvao ljude da sukladno članku 42. Zakona o ustanovama imaju pravo podnijeti tužbe. To je nedopustivo. I čekalo se rješenje Upravnog suda. I mnogi kolege ovdje znaju da je to nezadovoljstvo u Saboru radom Nadzornog odbora kao i nekih drugih dijelova Hrvatske radiotelevizije o čemu je govorio uvaženi kolega prije mene prisutno. I to dobro znamo i mi u HDZ-u i to dobro znaju u SDP-u i to dobro znaju kolege u MOST-u. Prema tome, izvješće će biti od Nadzornog odbora raspravljeno, o njemu će se raspravljati ako treba i na Odboru posebnom tematskom sjednicom. Neće se skrivati niti jedan jedini papir. neće nam se desiti greška koja se desila SDP-u kad su ne razriješili katapultirali Nadzorni odbor u roku keks. Kakva rasprava o izvješću? Kakvi prijedlozi? Ni na radaru. Do dan danas nije raspravljeno jer se čeka novo mišljenje Vlade, do dan danas. Ali dok je god na snazi ovaj Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji koje smo 500 puta kritizirali. Svi oni koji su ga se dužni držati počevši od saborskog odbora pa na dalje držat će ga se. Neće se citirat Zakon o ustanovama 42. u kojem jasno piše vezano na članak 42. u članku 38. da se to ne primjenjuje na Hrvatski sabor. To je eklatantno pravno neznanje, eklatantno neznanje. A kad vam se ponovi tako u četiri sudske presude jednu za drugom onda je nešto više od neznanja, onda znači da ga niste ili pročitali ili da to radite iz malicioznih pobuda. To saborski odbor neće dopustiti. Zato je i zajednički donio zaključak uključujući s kolegama iz MOST-a, kolegama pripadnicima koji predstavljaju nacionalne manjine u Hrvatskom saboru i kolegama iz, zajednički zaključak. Da je jednostavno to pismo koje je upućeno predsjedniku Sabora Petrovu je daleko izašlo iz zakonskih okvira. Ponovno ponavljam članak 19a. stavak 3. di jasno piše Nadzorni odbor predlaže saborskom odboru glavnog ravnatelja bira saborski odbor. Nadzorni odbor nek' se izvoli bavit svojim izvješćem. A kad ono dođe na raspravu i onda ćemo raspravljati o Nadzornom odboru i to podrobno da li je izvješće dobro sastavljeno, podrobno da li je sve stavljeno unutra što je trebalo biti sastavljeno. Jer upoznat ću vas drage kolegice i kolege, postoje prijedlog za razrješenje ovog Nadzornog odbora već u 10 mjesecu 2016. godine s upozorenjem da Nadzorni odbor ne obavlja svoju funkciju kako treba pa možemo i o tome razgovarati. Prema tome, neće nam se ponoviti greška. Imat ćemo na pameti ono što nas čeka u budućnosti, držat ćemo se i onoga što smo pa prije nekoliko mjeseci razgovarali sa kolegama iz MOST-a da poboljšamo situaciju, da tražimo i tražit ćemo od novog glavnog ravnatelja da pokaže šta je napravio u racionalizaciji, u poboljšanju programa, da gledanost informativnog programa drži korak sa privatnim televizijama, da pokaže šta je sa tajnim aneksima, da pokaže kako se troše sredstva za produkciju, da pokaže tko je potpisao najveće ugovore za snimanje pojedinih serija ili filmova s HRT-om, da pokaže tko ih je potpisao i zašto i kako je to napravljeno. Da pokaže na koji način su rađene nagodbe ili ugovori njih četrdesetak. Mi ćemo to tražiti. Ali nećemo dopustiti, s time ću završiti, i drago mi je da rasprava nije nastavila ići u tom smjeru, da nitko niti HDZ, niti bilo koga od nas ovdje se usudi prozvati da štitimo kriminal jer to u ovom kolete slučaju nije istina, nije istina. I znat ćemo se tu zaštititi svim sredstvima. Hvala vam lijepa. Klub HDZ-a će naravno podržati odluku saborskog odbora.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Mesiću. Imamo replike. Uvaženi kolega Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Mesiću, znači koliko sam shvatio sporno je ovo pismo predsjedniku Sabora kojim je Nadzorni odbor izašao po vašem mišljenju i javnom tumačenju izvan svojih ovlasti. Ali ja bih vas želio pitati je li Nadzorni odbor HRT-a radio svoj posao u smislu izvješća i utvrđivanja nepravilnosti i hoće li neki budući nadzorni odbor raditi svoj posao u tom smislu. I to je ono što sve nas zanima. Ne bi se smjelo dogoditi da je pronađen nekakav razlog za smjenu Nadzornog odbora, da bi se onda postavili ljudi koji neće znači poslovanje HRT-a sve ove anekse i sve stvari koje se događaju na pravi način nadzirati. I to je ono što je meni u interesu, a ne samo istraga. I tu vas apsolutno podupirem što se do sad događalo. Želimo da se sve istraži, tu smo na istoj liniji. I naravno oko racionalizacije i tu očekujemo jer je to bio i naš zajednički dogovor da se ide u smanjenje HRT pretplate. I to je ono što smo zajednički dogovorili neovisno o tome što se kasnije dogodilo između HDZ-a i MOST-a. Mi smo se oko toga usuglasili i na tim temeljima je formirana Vlada i sada očekujem da će se nastaviti u tom smjeru. Ali ono što me zanima, hoće li Nadzorni odbor HRT-a i dalje nadzirati rad HRT-a na način na koji je činio ovaj sastav do sada.
Zahvaljujem kolegi Grmoji. Odgovor kolega Mesić. Izvolite.
Da, izvješće ovog nadzornog odbora će biti raspravljeno, ono mora biti, ne može ga se mimoići, onda će doći u saborsku proceduru čim dobije mišljenje Vlade. Dakle tko god bio mora ga se raspraviti ono ne može mimoić niti raspravu na odboru niti raspravu na plenarnom. Kažem prije toga ćemo poslati i nadležnim institucijama da vide da sve istraže. Držite nas na riječ oko toga, ponovno ponavljam. U ovom trenutku je na saborskom odboru predložen tekst novog natječaja za članove nadzornog odbora, rok prijave je 30 dana moraju se izabrati novi. Jedan se bira iz redova zaposlenika, običaj je u Saboru da pozicija uvijek predlaže jednog člana. Tako je bio slučaj i sa sadašnjom ministricom kulture Obuljen koja je bila predložena od strane HDZ-a u programsko vijeće i zato je bila tamo u to vrijeme jer su nam milošću kolega iz SDP-a dopušteno da od devet članova mi iz opozicije predložimo dva, zato se na taj način to tako desilo. Apsolutno podržavam ovu vašu repliku, gotovo da vam nemam kaj odgovoriti. A ovo mislim da ste u pravu da se milijardu i 300 milijuna prikupljenim od pretplate može uštediti godišnje 50, 100 milijuna sa malo pametnijim poslovanjem, malo većom obzirnošću, malo ukinuti tajne anekse i već ste blizu toga da najugroženijim ljudima u ovoj Republici smanjite pretplatu za ono što smo dogovarali i kada smo razgovarali kako u budućnosti to razvijati, a da održite funkciju javnog servisa.
Zahvaljujem kolegi Mesiću na odgovoru. Sljedeća replika uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Kolega Mesiću kazali ste da želite da se raščiste stvari i to podržavam na HRT-u, da se raščiste sve stvari na najtransparentniji način da treba sve otvoriti. Ja ću još jednom podsjetiti, a i vi ste spomenuli, znači mi ovdje govorimo o plaćama ljudi koji imaju ugovor, međutim spominje se često aneks ugovora. Mene zanima šta znate o tome i da li imate informacije kao predsjednik odbora i da li vam se nadzorni odbor kao predsjednika odbora informirao o tome jel je to stvarno tajna jel to zaštićeno da se znaju tajni aneksi ugovora na ugovore o plaćama. To je vrlo bitna stvar zbog toga da se vidi dal netko kontrolira ti tajni aneks ugovorima određene strukture unutar javnog servisa, to je bitno zbog ovih stvari koje se događaju u javnosti da politika kontrolira i takva je percepcija i ako postoje aneksi ugovora, a tajni su znači da je to nešto začuđujuće. Vrlo je bitno razriješiti tu i stvari oko što se pojavilo što ste rekli kupovina strane produkcije ovih stranih djela iz strane produkcije koji se često prikazuju na našoj javnoj televiziji, a u biti ne ulaže se u domaću produkciju i vrlo malo. Sigurno bi se moglo puno više ulagati. Ali ovaj prvi dio je vrlo bitan. To je u biti ono što degradira javnu televiziju i što stvara percepcije kod ljudi da je eksploatirana, a pošto je to istina svi govore da je to istina da imamo anekse da je ona politički kontrolirana institucija i sve što vam na HTV-u 90% stvari izlazi znači strogo je kontrolirano kroz te tajne anekse ugovora, pa evo ako možete odgovoriti. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bulju. Odgovor uvaženi kolega Mesić. Izvolite.
Slažem se s vama. Po mojim informacijama koje nisam uspio provjeriti u momentu dolaska nove uprave je bilo preko stotinu tajnih aneksa. Njihov iznos na godišnjoj razini po informacijama koje nisu do kraja provjerene je preko 11 milijuna kuna na godišnjoj razini. Aneksi su se počeli raščišćavati i ja očekujem da prilikom prvog službenog podnošenja izvješća novog ravnatelja aneksa više ne bude. To je moje osobno … [[Upadica se ne razumije.]] aneksa izvješće da u tom momentu jel to traži određenu proceduru da toga više ne bude, potpuno se slažem s vama. To je nedopustivo za javni medijski servis, to je smrt za javni medijski servis. Isto tako je smrt za javne medije kada ovih dana možete čitati po portalima i u pripremi ove rasprave raznorazne neimenovane izvore, članke o ovome, članke o ovome gdje pojedini novinari se pretvore u daktilografa. Jednostavno imate članak koji govori o ne znam čemu, nekakvim razmiricama, ovo ono, imate neamenovane izvore nijednog citata i novinar samo tko zna po čijem nalogu napiše ko daktilograf. E kada bi imali hrabrosti pa objavili citat, onda bih vi i ja lako poklopili, ali ih nema nigdje. Neka mene pitaju ja ću to lako demantirat, uvaženi kolega, samo ja čekam i mi u HDZ-u čekamo da izađu van sa citatom, tako da ih možemo demantirati pa ako treba svim podacima. Eto toliko kolega bulj.
Zahvaljujem kolegi Mesiću na ovom odgovoru. S ovime smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo o ovoj točki dnevnog reda kada se za to steknu uvjeti.
2. Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije koje imenuje Hrvatski sabor. Predlagatelj akta je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju Katarine Bakija, Miroslava Grgića, Šenula Selimovića i Anju Šovagović-Despot sa dužnosti članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije koje imenuje Hrvatski sabor. Za donošenje ove odluke potrebna je većina svih zastupnika, dakle 76 glasova. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za, 8 suzdržanih i 47 protiv donijeta Odluka o razrješenju Katarine Bakija, Miroslava Grgića, Šenula Selimovića i Anju Šovagović-Despot sa dužnosti članova Nadzornog odbora Hrvatske radiotelevizije koje imenuje Hrvatski sabor u tekstu kako je predložio Odbor za informiranje, informatizaciju i medije.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne, područne i regionalne samouprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 161. Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem članka 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli nadležni Odbor za zakonodavstvo i nadležni Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav. Izvješća ste također primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja uvaženi državni tajnik gospodin Darko Nekić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice i zastupnici sve vas pozdravljam. Dakle ovim prijedlogom zakona predlaže dopuniti članak 8.e stavak 1. Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne, područne i regionalne samouprave, na način da se utvrdi da birači u svoje ime i prezime prilikom izjašnjavanja o potrebi da se zatraži raspisivanje referenduma upisuju i OIB. Naime, navedenom odredbom bilo je propisano da birači koji se izjašnjavaju o potrebi da se zatraži raspisivanje referenduma uz svoje ime i prezime upisuju i JMBG. Međutim, odlukom Ustavnog suda RH od 27. rujna 2016. odredba je ukinuta u dijelu kojim je bilo propisano da se upisuje i JMBG te je utvrđen prestanak važenja odredba u tom dijelu sa 31. ožujka 2017. godine. Prema izraženom stajalištu Ustavnog suda RH u odluci nakon završetka prijelaznog razdoblja propisano Zakonom o OIB-u, a s punom primjenom OIB-a od 1. siječnja 2011. više ne postoji opravdan razlog za daljnju upotrebu JMBG-a prilikom izjašnjavanja građana o potrebi raspisivanja referenduma. Također je ocijenjeno da osporena odredba u dijelu koji glasi i JMBG ne udovoljava zahtjevu ustavnog jamstva zaštite osobnih podataka iz članka 37. Ustava i radi rješavanja te pravne praznine se upravo ovom pristupilo. U ponedjeljak Odbor za zakonodavstvo dao dva amandmana, prvi je bio na onaj dio imena samoga zakona, dakle i naziv zakona se u tom amandmanu mijenja u Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti lokalne, područne i regionalne samouprave, a u drugom dijelu se radilo o nadopuni u članku 63. gdje se riječi jedinstveni matični, zamjenjuje riječima osobni identifikacijski i ta amandman odnosno ta dva amandmana Vlada je prihvatila. Drugi amandman je bio amandman uvaženog zastupnika gospodina Podolnjaka koji je dao amandman da se u Zakonu o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja, a u ovom već spomenutom članku 8.e iza riječi ime i prezime, dodaju riječi i OIB ili broj važeće osobne iskaznice ili broj važeće putovnice. Dakle taj amandman ne možemo prihvatiti iz dva razloga. Znači nije prihvatljivo da se uz potpis navodi broj osobne iskaznice umjesto OIB-a jer je za provjeru potpisa potreban identifikator kojeg imaju svi hrvatski državljani. S tim u vezi ukazuje se da prema Zakonu o osobnoj iskaznici ne postoji obveza ishođenja osobnih iskaznica od strane hrvatskih državljana koji nemaju prebivalište u RH, dakle oni mogu ali i ne moraju imati osobnu iskaznicu. S druge strane, prema Zakonu o OIB-u Ministarstvo financija odnosno Porezna uprava po službenoj dužnosti određuje i dodjeljuje OIB na temelju podataka o kojima nadležna tijela vode službene evidencije odmah nakon preuzimanja upisanih podataka. Imajući u vidu jednakost svih hrvatskih državljana, potrebno je izabrati pouzdan identifikator koji je dodijeljen svima i koji će omogućiti pravo sudjelovanja na referendumu svim hrvatskim državljanima, a to je upravo spomenuti OIB. Na kraju evo samo da spomenem, da je evidencija birača hrvatskih državljana s prebivalištem u RH i evidencija birača hrvatskih državljana koji nemaju prebivalište u RH sadrže među ostalim OIB, a ne broj osobne iskaznice. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom državnom tajniku na ovom obrazloženju. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista uvaženi kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Uvaženi predlagatelju, uvažene kolegice i kolege. Evo još deset minuta pa ćemo kazati dobro jutro iščekujući o ovoj bitnoj temi o referendumu i ovako na izgled nebitnoj izmjeni Zakona o referendumu promatrajući i iščekujući mišljenje Vlade jer kazali smo da ćemo čekati mišljenje Vlade oko vrlo bitne teme koju smo danas imali, a to je izmjena Ovršnoga zakona i da ćemo u ovome danu za deset minuta ipak zajedno svi promijeniti stvari, bar korak na bolje. O raspisivanju referenduma o prikupljanju potpisa imam iskustva kao i brojni od vas da je po svim kriterijima vrlo bitno i ovo što je prof. POdolnjak vrlo bitno da brojni ljudi koji nemaju u tom trenutku OIB, a prikuplja se na određenim mjestima i nije lako prikupiti potpise, a referendum je najveći oblik izražavanja naroda, a bez obzira šta je ovdje ustavnopravni stručnjaci brojni kažu da na referendumu moraju glasati saborski zastupnici ne, to je bilo kod referenduma o obitelji. Znam, vidim da se smiju moje kolegice i kolege kasna je ura ali je bitna stvar jer je referendum ključni izraz naroda u biti najveće izražavanje naroda kod donošenja odluka i što više bi ga trebali koristiti jel ga u drugim demokratskim državama i koriste. Pa primjera kod prikupljanja potpisa, brojni ljudi nemaju u tom trenutku OIB-e na svojim dokumentima ali imaju osobnu iskaznicu i imaju putovnicu. I zbog toga ovaj amandman kolege Podolnjaka je stvar koja je na mjestu. To je dovoljan dokaz da je netko ta osoba jer nije jednostavno prikupiti toliki broj potpisa da bi se krenulo u referendum jer smatram da kod nas samo OIB a u svim dokumentima nemamo OIB pa čak ni osobnoj karti, na osobnoj iskaznici. Prema tome, ja mislim da bi trebalo razmisliti i uvesti mogućnost provjere i kroz putovnicu i osobnu iskaznicu jer zaista teško je kod ljudi tražiti da se vrate, poglavito starijih kada se prikupljaju na određenim propisanim mjestima potpisi da, to bi bilo vrlo bitno. I još jednom, na referendumu nažalost hrvatskome narodu su se nametali nekakvi referendumi i izmjene u zadnjoj godini a to je bio referendum i odluka ulaska u EU. U toj zadnjoj godini prije samih izbora promijenilo se da je, da ne treba izaći 50+1 osoba na referendum. A za obični u mjesnom odboru referendum gdje će ići nekakvo komunalno rasvjetno tijelo moguće je raspisati referendum ali trebate skupiti 50+, 50%+1 popis. Znači s ovim referendumima se manipulirano i tako za ulazak u EU je glasalo 12% hrvatskih građana. Toliko su motivirali političare Hrvate za ulazak u EU i vidimo sada te rezultate isključivo zbog toga šta Parlament nije predstavljao u tome trenutku biračku raspoloženost u Hrvatskoj i niti jedan saborski zastupnik tada nije bio bar euro skeptičan ili ne protivan jer mi nismo protiv EU ali rezultate vidimo sada šta smo potpisali, kako smo ispotpisivali. Ti ljudi danas isto u upravljačkim su strukturama od predsjednika Sabora na niže, ministra vanjskih poslova jer vidimo što se događa sada sa našom granicom na moru sa Slovenijom kako smo pogodovali Slovencima da bi pristupili u EU, kako smo uhićivali, locirali, transferirali brojne generale da bi se dodvorili ali smo sa samo 12% za ušli u EU a nismo zaštitili svoje interese ni oko isključivo gospodarskog pojasa i brojnih drugih stvari. I sinoć sam pitao kod EU fondova gdje se svi pozivaju koliko je novaca u Hrvatskoj, koliko je sredstava, jer 500 milijuna eura uplaćuje Hrvatska uplaćuje članarine koliko je i vraćeno. Nije nitko protiv EU, na način da budemo sluge ali izgubili smo suverenitet i zbog toga referendum je bio, na ovaj način je ravan bio izdaji da se u zadnjem trenutku smanji 50% da će biti važeće ako izađe ispod 50% ljudi. Da gospodo saborski zastupnici koji ste tada bili u Saboru, to je bilo protuustavno. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bulju na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku. Uvaženi kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Evo vrlo kratko, štovani potpredsjedniče. Dužnost mi je samo da ispravim kolegu Bulja što se tiče navoda za referendum o ulasku u EU, izašlo je 43,51% i glasovalo 66% za ako ćemo gledati od ukupnog upisanih birača to je negdje oko 30% a ne 12, ako ste mislili na taj podatak, čisto radi informiranosti. I što se tiče amandmana koje ste spominjali od gospodina Podolnjaka, moram reći da je bila rasprava na Odboru zakonodavstvo i vidim da je i ovaj amandman plod te rasprave jer u prijedlozima koje je gospodin kolega Podolnjak imao na odboru išao sa brojem važeće osobne iskaznice, samo da se traži a ne i OIB-a i ili putovnice itd. upravo zbog razloga koji sam ja raspravljao tamo na odboru da se tim onemogućuje našim državljanima koji nemaju prebivalište glasovanje na referendumu i vidim da je to ovdje ispravljeno. Ali kažem, tamo smo zauzeli takav stav tako da tada još nije to bilo prihvaćeno. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Čuraju. Odgovor uvaženi kolega Bulj. Izvolite.
Bilo je manje od 30%, ja sam namjerno kazao manji broj da baš pobudim kod nekoga repliku i da mi replicira. Je li izašlo 50%+1 birač? … [[Upadica se ne čuje.]] 43,57. Zbog čega je nekoliko mjeseci prije referenduma mijenjan protuustavno taj Zakon o referendumu o najključnijem pitanju udruživanja ulaska u jednu, u udruživanja sa EU, tj. pristupanjem u EU? A za jedno rasvjetno tijelo, kolega se Šuker sada smije i to naglas, za jedno rasvjetno tijelo postaviti jedan stup za rasvjetno tijelo u selo ako se ljudi dvoje da li će biti s lijeve ili s desne strane treba izaći 50+1. I onda ste bili jednoglasni i vi iz HNS-a, iz HDZ-a i SDP-a. To nije pošteno, to nije pošteno. Nije pošteno referendumom manipulirati narod. To je najveći oblik demokracije. To nije ono što je kazao kolega Grbin kada je bilo u ime obitelji i vi ste bili potpisnik U ime obitelji, vi iz HNS-a, toga prijedloga, bili ste žestoki, kao i kolege iz HDZ-a o definiciji o braku kada je rekao ne može referendumom se mijenjati Ustav, mora Sabor odrediti o pitanju referenduma. Vi ste onda bili dosta aktivni oko prikupljanja potpisa o definiciji braka u Osijeku zajedno sa kolegama iz HDZ-a što ste u koaliciji, na istome ste tragu. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru kolegi Bulju. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Uvaženi kolega Miro Bulj. Odustaje, hvala lijepo. [[Pljesak]] Želi li možda, izvolite, državni tajnik gospodin Darko Nekić, samo jednu rečenicu, izvolite.
Ispričavam se, htio sam samo dodati, znači radi se isključivo o tehničkoj izmjeni zakona prema odluci Ustavnog suda koje je stajala u ministarstvu od 11. mjeseca prošle godine i koju smo mi sada proveli. Hvala lijepa i ugodnu noć želim.
Zahvaljujem državnom tajniku. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem državnom tajniku Darku Nekiću na obrazloženjima. Glasovat ćemo o ovoj točki dnevnog reda kada se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne, regionalne samouprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 161. Predlagatelj je Vlada RH a rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo i zastupnik Robert Podolnjak. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima, ovdje s nama je Darko Nekić, državni tajnik u Ministarstvu uprave. Prvi amandman Odbora za zakonodavstvo. Izvolite.
Amandman se prihvaća.
Taj amandman postaje sastavni dio zakona. Drugi amandman isto tako Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
I taj amandman postaje sastavni dio zakona. Amandman kolege Roberta Podolnjaka.
Amandman se ne prihvaća. Iz razloga jer za provedbu potpisa potreban identifikator a sukladnu Zakonu o registra birača identifikator je OIB ili matični broj građana kojeg ovim zakonom isključujemo. Predloženi amandman također nije u skladu sa Zakonom o osobnom identifikacijskom broju kojim je propisano da je OIB stalna identifikacijska oznaka obveznika OIB-a koju korisnici OIB-a koriste u službenim evidencijama, u svakodnevnom radu i kod razmjene podataka te da su obveznici broja obvezni koristiti dodijeljeni im OIB na svim prijavama i ostalim podnescima kojima komuniciraju s korisnicima broja. I treće, predloženi amandman također nije u skladu sa odlukom Ustavnog suda od 27. rujna 2016. godine. Hvala.
Kolega Podolnjak. Izvolite.
Ostajem kod amandmana, predlagatelj apsolutno nije u pravu u svemu što je sad rekao. Stvar je vrlo jednostavna. Predlagatelj predlaže da se građani kod potpisivanja za referendum narodi inicijative moraju potpisati u svoje ime i prezime i OIB. Svi ostali zakoni gdje građani potpisuju kod kandidatura za izbore, za parlamentarne predsjedničke i lokalne izbore, građani unose broj važeće osobne iskaznice ili broj važeće putovnice ili OIB kao u parlamentarnim izborima. Prema tome, predložio sam da građani mogu birati koji će od tih identifikacijskih brojeva upisati u svoje ime i prezime kako bi im se olakšalo da mogu potpisati zahtjev za referendum. I u skladu sa zakonom jer upravo to primjenjujemo i na lokalnim i parlamentarnima i na predsjedničkim izborima. I ostajem kod amandmana.
Hvala vam. Tražite da se glasuje, pretpostavljam? Glasovanje, da. Molim da glasujmo za amandman koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova. Stoga prelazimo na glasovanje i dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o dopuni Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlasti i lokalne i područne, regionalne samouprave, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 118 za, 7 suzdržanih 13 protiv donesen navedeni zakon.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda to je: - Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2016. godinu. Podnositeljica je povjerenica za informiranje na temelju članka 60. Zakona o pravu na pristup informacijama. Materijali su vam dostavljeni u pretince. Raspravu je proveo nadležni Odbor za Ustav, poslovnik i politički sustav. Izvješća ste također dobili na sjednici. Vlada je dostavila svoje mišljenje. Podnositeljica izvješća uvažena povjerenica za informiranje Anamarija Musa. Izvolite.
Evo podnosim uvaženim zastupnicima ovo izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2016. godinu. Zakonom o pravu na pristup informacijama uređeno je ustavno pravo građana na dostupnost informacija javnog sektora što je danas bila i više puta tema od tajnih ugovora do imovinskih kartica. Njime je popisan čitav niz obaveza za tijela javne vlasti, prije svega da objavljuje informacije na internetu, točno određene informacije, da rješavanju zahtjeve građana uključujući zahtjeve za raznoraznim ugovorima i sličnim dokumentima, da provode savjetovanja sa javnošću kada donose propise i dokumente kojima utječu na interese korisnika, te da posebice osiguravaju javnost rada objavom dnevnih redova, odluka sa sjednica i da omogućava javnosti da sudjeluje u radu odnosno prisustvuju radu kolegijalnih tijela. Osim toga imamo i novu obavezu prema direktivi EU o ponovnoj uporabi informacija, dakle da se informacije objavljuju u otvorenom obliku da bi se na taj način privatni sektor i civilno društvo i akademska zajednica mogli uključiti u izradu novih proizvoda i usluga u novom digitalnom europskom okruženju. Te je obveze dužno izvršavati 5900 tijela javne vlasti. Od tih 5900 tijela javne vlasti njih 81% izvijestili su o provedbi zakona za 2016. godinu, to je 5% više od 2015. i 10% više nego u 2014. što pokazuje da se povećala razina poštivanja ove obveze. Također od ukupnog broja tijela njih oko 85% je imenovalo službenika za informiranje kao osobu koja se brine i koja rješava zahtjeve građana za pristup informacijama što je 10% više nego prethodne godine. U odnosu na pojedine obveze kratko ću vas izvijestiti s obzirom da je opsežno izvješće i zgodan i prigodan sažetak imate i već ste ga dobili ranije. Znači u odnosu na preaktivnu objavu informacija na internetskim stranicama prema našim analizama postoje jasni indikatori da se transparentnost povećava. Procjenjujemo da se oko 77% informacija objavljuje i začudno možda i suprotno onome što smo i danas čuli i što je možda percepcija javnosti, najviše se objavljuju informacije o potrošnji javnih sredstava. Tu su tijela javne vlasti i najagilnije ako ništa drugo zato što su te obveze propisane i Zakonom o proračunu i drugim zakonima i propisima. Primjerice, evo da vam navedem jedan zgodan primjer, 70% državnih poduzeća objavljuje svoja godišnja financijska izvješća dok to isto čini sa manje od 30% lokalnih poduzeća. Mi imamo u Hrvatskoj oko 800 trgovačkih društava u vlasništvu lokalnih jedinica, dakle njih 30-ak posto objavljuje svoje financijska izvješća što je porezno. Građani najčešće upozoravaju na nedostatak objave informacija koje su njima važni, znači informacija o uslugama koje mogu dobiti od javne uprave, o kontaktima osoba koje rade u tim tijelima, informacije o natječajima i zapošljavanju, tu posebno su građani zainteresirani, te informacije vrlo često nedostaju kao i informacije o dnevnim redovima i odlukama koje donose tijela. U odnosu na zahtjeve koje građani podnose tijelima javne vlasti, tijela javne vlasti su izvijestila da su primila 17 tisuća zahtjeva, najviše zahtjeva je upućeno Vladi RH 212, zatim određenim ministarstvima kao što su Ministarstvo graditeljstva, MUP-a, zaštite okoliša, financija i zdravstva koje su između 150 i 250 zahtjeva te gradu Zagrebu sa 210 zahtjeva. Ono što tijela javne vlasti opet čudno za razliku od percepcije koju građani imaju rješavaju te zahtjeve u 95% slučajeva u roku, dakle u zakonom propisanom roku. Najčešće građani traže upravo ovo o čemu se danas govorilo dosta, razne ugovore uključujući anekse ugovora koji su u načelu javni osim ako u određenim dijelovima tih ugovora ne postoji potreba zakonom propisana osnova da se pristup ograniči, različite odluke, studije, informacije vezano uz zapošljavanje i osobito plaće i službena putovanja najčešće čelnika tijela. Nažalost novinari slabije koriste ovaj instrument, a kada to čine njihovi zahtjevi su upravo tiču najviše čelnika tijela i njihovih kretanja i službenih putovanja i potrošnje. Ono što je zapravo evidentno da se građani učestalo žale, znači nama je procjena da nekih 60% od onih negativnih rješenja koja tijela donesu dakle kada odbiju građane 60% tih rješenje dođe do nas, dakle u postupku po žalbi. Najčešće se žale na odluke lokalnih jedinica dakle 30% svih žalbi koje dobijemo to je preko 600 žalbi evo već treću godinu za redom, tiče se lokalne samouprave, a tijela državne uprave 20% dok treća dominantna skupina su trgovačka društva u lokalnom i državnom vlasništvu, najčešće recimo HEP i slično. I dalje glavni razlog za podnošenje na žalost uprave, dakle neodgovaranje tijela javne vlasti na pitanja građana i na zahtjeve građana u roku od 15 dana. Tako da je prošle godine, dakle 60% svih žalbi podneseno iz tog razloga što je hajmo reći neki ipak pad u odnosu na ranije godine kada je to bilo 66, 67%. Oglušivanje na zahtjeve najčešće kada mediji traže informacije, što zapravo onda porazno djeluje na mogućnost izvještavanja jer medijima najčešće informacije trebaju hitno i brzo. Najčešća tijela javne vlasti su odbijala prošle godine zahtjeve zbog navodne zlouporabe prava građana, prava na pristup informacija. Naime, 2015. smo zakonom unijeli mogućnost da se iz tog razloga zahtjev građana odbije. Međutim, mi još do sada nismo znači u 2016. nismo niti jednu takvu odluku potvrdili, odnosno smatrali smo da je tijelo javne vlasti se neopravdano pozivalo na taj razlog. Druga dva razloga su evo koja su opet ovdje spomenuta osobni podaci, dakle zaštita osobnih podataka bez obzira na čitav niz naših odluka koje su objavljene u našoj tražilici odluka i mišljenja, dakle sve naše odluke i odluke Visokog upravnog suda javno su dostupne. I dakle bez obzira na to što opetovano donosimo rješenja koja potvrđuje sud da osobni podaci, znači većina podataka koja se tiču nositelja javnih funkcija nisu zapravo zaštićeni podaci i dalje tijela uporno tvrde da jesu. I drugi, treći razlog dakle je naravno poslovna tajna koja se koristi relativno nonšalantno. Dakle i kad je i kad nije, ne postoji osnova za to. Ono što je možda najporazniji podatak je da smo utvrdili da u gotovo 4 od 5 slučajeva tijela javne vlasti nezakonito odlučuju o pravu, donose nezakonita rješenja. Dakle, 78% svih žalbi koje smo riješili su se pokazale nezakonitima. Kažem najčešće sad zbog te zlouporabe i osobnih prava. Najveći razlog što smo mi utvrdili da su razlozi tome su što tijela javne vlasti su nedovoljno educirana osobito u lokalnoj samoupravi gdje su slabi kapaciteti i znanja, da ne poznaju propise, ne razumiju pravo građana da budu, ne razumiju zapravo princip koji mi imamo u hrvatskom Ustavu i u hrvatskom Zakonu o pravu na pristup informacijama, a i u povredi temeljnih prava EU a to je da su sve informacije javne koje se tiču rada i odlučivanja tijela javne vlasti osim onih koji su zakonom zaštićeni. Dakle, zapravo kao da još uvijek imaju obrnuto razmišljanje da je sve tajno osim ako baš se ne mora dati. Na žalost isto uočavamo da se zakon često koristi kao sredstvo osobnih, političkih obračuna i medijskih hajki što smo posebice uočili u zadnjem razdoblju kroz povećanja broja žalbi neposredno prije nekih od izbora. Riješili smo više predmeta, imate ih i popisane, dakle i svi su objavljeni. Najčešće smo davali pristup tamo gdje je on bio neopravdano uskraćen kod ugovora, anexa ugovora, dokumentacije iz natječaja za zapošljavanje, CV-a, recimo životopisa kandidata itd. I isto tako ugovora o djelu, autorskim honorarima koji su zapravo podaci o potrošnji javnih sredstava i javni su. Tu su također zapisnici sa sastanaka i zapisnici o inspekcijskim nadzorima. Ono što je drugo područje koje je vrlo zapravo se tek zapravo počinje razvijati na pravi način, a to je uključivanje javnosti u savjetovanja o donošenju propisa. Evo samo ću reći da je 38% se poštuje ta odredba, dakle 38% slučajeva donošenja propisa se poštuje ta odredba na državnoj razini a u lokalnoj razini je situacija još uvijek katastrofalna. S obzirom na kratkoću vremena skratit ću si ono što sam mislila reći s obzirom da ste sve već pročitali. Znači, opća moja ocjena da se stanje u pogledu transparentnosti, otvorenosti povećava jer sve brojke na to ukazuju. Međutim, još uvijek postoje ozbiljni problemi u lokalnoj samoupravi, u provedbi, u uključivanju javnosti u donošenje odluka i time omogućavanju zapravo donošenja boljih i kvalitetnijih propisa. Također u objavljivanju informacija i osobito u poštivanju obveza po Europskoj direktivi o otvorenim podacima. Stoga smatram da je i dalje potrebno ojačati kapacitete tijela javne vlasti i mi smo za to istaknuli 28 preporuka u našem izvješću kako bi se zapravo stanje poboljšalo koje evo malo po malo ide, ali da bi se to desilo brže. Hvala.
Zahvaljujem povjerenici za informiranje, uvaženoj gospođi Ana-Mariji Musa. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. A prije toga imamo jednu repliku na uvodno izvješće. Uvaženi kolega Miro Bulj, izvolite.
Uvažena gospođo Musa, večeras govorimo o vrlo, tj. sada je novi dan, jutro je. Govorimo o vrlo bitnoj temi gdje zainteresirani naši građani, a na žalost nema nekakvoga interesa da se raspravlja zbog toga šta evo u ove sate raspravljamo, a to je pravo na informiranje, na jednako informiranje svih građana kako ste rekli svih razina vlasti od lokalne samouprave, regionalne do državne razine, svih javnih tvrtki. Ono što građane interesira to su i natječaji za zapošljavanje, to je informacije u javnoj nabavi tamo gdje je korupcija. Ljudi se meni osobno žale kao saborskom zastupniku, prije kao lokalnom vijećniku ili čovjeku koji se bavio lokalnom politikom vrlo bitna tema. Iznijeli ste brojne statističke pokazatelje, iznijeli ste da informacija koja bi tribala biti tajna u biti se s njima služe, a one koje bi tribale biti javne one se kriju, tako da se nekoga ponizi i u biti da ga se zaustavi u plemenitim namjerama. A dok one informacije koje bi tribale biti javne kao na primjer kod zapošljavanja i transparentne, e te se kriju poglavito na svim razinama vlasti, pa primjer evo i kod dodjela koncesija. Morate bit dobri s nekim u Saboru da bi dobili sa županom koncesiju i to tajno tako ide, prolazi i vidjeli smo i prosvjede naših otočana i u priobalju i ovo je zaista bitna tema i ovo nije tema baš vidim smiješak lijepo je vidjeti u saborskim zastupnicima u ponoć i 15 minuta ali tema je zaista bitna i građani očekuju od saborskih zastupnika i od vas naravno da odredite svoj dio posla i od Vlade izvršne vlasti da informacija je vrlo bitna. Ne mogu samo povlaštene kaste ovoga društva i političke elite imati informacije za svoje podobnike od koncesija, od javnih nabava, od raznoraznih poslova i to je tak i to je činjenica. To nije smiješno. Hvala vam lijepo … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Zahvaljujem kolegi Bulju na replici. Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Želi li možda povjerenica završnu riječ? Ne, hvala lijepo i zahvaljujem se povjerenici na obrazloženju dodatnom ovog izvješća. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se steknu uvjeti.
Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2016. godinu. Podnositeljica je povjerenica za informiranje. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlogom saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Izvješće o provedbi Zakona o pravu na pristup informacijama za 2016. godinu.“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 136 za i 1 glas protiv donesen Zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2016. godinu. Podnositeljica je pravobraniteljica za ravnopravnost spolova na temelju članka 22. Zakona o ravnopravnosti spolova. Materijali su vam dostavljeni u pretince. Raspravu je proveo nadležni Odbor za ravnopravnost spolova. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada je dostavila mišljenje. Molio bi pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova gospođu Višnju Ljubičić da obrazloži prijedlog. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Zahvaljujem vam se što ste okupljeni u ovom broju i što ćete danas odnosno noćas raspravljati o Izvješću o radu za 2016. godinu institucije pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Uvažavajući vaše vrijeme, današnji dan, raspravu ja neću koristiti svoje vrijeme od 30 minuta, ja ću zaista vrlo kratko dati jedan statistički pregled, a vama ću dati sigurno ste se pripremili za ovo izvješće, dat ću vam mogućnost da kažete i svoje mišljenje, da imate određena pitanja na koja ću vam odgovoriti. Dakle kroz 2016. godinu naša institucija poduzela je niz aktivnosti, radili smo na području rada zapošljavanja, socijalne sigurnosti, obiteljskih odnosa, područje medija, političke participacije, analiza sustava obrazovanja, pratili smo naše diskriminacijske osnove temeljem Zakona o ravnopravnosti spolova, dakle spol, spolna orijentacija, bračni obiteljski status uključujući majčinstvo i rodni identitet. U okviru svojih nadležnosti radili smo na ukupno više od 2700 predmeta i to je povećanje u odnosu na prethodnu godinu za nekakvih 12%. U tom smislu zadržao se trend broja povećanja individualnih pritužbi za 33%, pritužbe se i dalje odnose najviše na spolnu diskriminaciju u 91% i podnose ih uglavnom žene 76%. Najčešće pritužbe odnose se na područje rada, zapošljavanja, socijalne sigurnosti, u bazenu svih statističkih podataka to su 42%. Imamo iznimno povećanje pritužbi vezano za javni sustav informiranja i medija, to je učešće od 28%, nasilje u obitelji 18% i oko 5% pritužbi koje se odnose na obrazovanje, 5% na sport i 5% na zdravstvenu zaštitu. Od svih pritužbi koje smo zaprimili gdje smo provodili ispitni postupak utvrdili smo u više od 61% slučajeva da se radilo o diskriminaciji, sumnja na počinjenje kaznenih djela prijavljeno je nadležnom državnom odvjetništvu u čak 13 slučajeva, 5 u području rada, 4 iz obiteljsko-partnerskog odnosa, 3 iz područja medija i 1 iz područja zdravstvene zaštite. Prijavljeno je i jedno prekršajno djelo u području rada. Izmjenu zakonskih propisa zatražili smo u 5 slučajeva, 2 u području rada, 1 u području obrazovanja i 1 je u području obiteljske skrbi i nasilja u javnom prostoru. Bili smo kao i svake godine u … sudskim postupcima 2016. smo bili umiješani u 3 sudska postupka, 2 još uvijek su pred Vrhovnim sudom RH, dok u 3. sudskom postupku radilo se o nepovoljnom postupanju prema ženama u pogledu pristupa poticajnim otpremninama. Moram reći da je prvostupanjski sud presudio u korist tužiteljice i potvrdio je stajalište institucije pravobraniteljice. Provodimo i postupke medijacija, najviše između stranaka i centara za socijalnu skrb. Uočili smo u našem radu da kada se radi o roditeljskoj skrbi gdje postoje veliki animozitet i negativne tendencije između roditelja koji ne mogu se usuglasiti oko roditeljske skrbi djece da probamo nekako sa centrima iznaći način, iznaći modus da se kvalitetno riješe određeni problemi. Proveli smo kao i svake godine određeni broj istraživanja, proveli smo samostalno tri istraživanja, dali smo 14 analiza, objavili smo 5 publikacija i proveli smo 2 memoranduma o suradnji vezano za edukaciju policije i vezano za suradnju sa studentima Pravnog fakulteta u Zagrebu. Ove godine smo sklopili još dodatno 2 sporazuma sa vojskom i sa Ministarstvom demografije. 2016. godina moram reći od svih ovih pet i pol godina koliko sam pravobraniteljica je najplodonosnija. Zašto? 2016. godine završavao nam je prvi europski projekt „Stakleni labirint“, 2016. je započela provedba drugog europskog projekta „Usklađivanje obiteljskog i poslovnog života“ i 2016. u prosincu Europska komisija nas je obavijestila da su usvojili dakle da smo uspjeli u natječaju da smo dobili projekte vezano za „Usavršavanje izgradnje efikasnijeg sustava zaštite za borbu protiv nasilja nad ženama“. Dakle ponosni smo da smo u posljednje tri godine na razini EU napisali tri projekta, Europska komisija ih je prepoznala kao iznimno kvalitetne, inkasirali smo u proračun RH milijun i 200 tisuća eura. Moram napomenuti da se radi o malom timu nas 11 zaposlenih. Kao to sam rekla pritužbe podnose uglavnom žene u dvije trećine slučajeva, područje rada zapošljavanja je najturbulentnije što nas i ne čudi ako znamo da žene danas čine većinu nezaposlenih, većinu ugovora o radu na određeno vrijeme rade, da su potplaćene u određenim sektorima, da su u 100%-tnom broju slučajeva koji se obraćaju nama žrtve spolnog uznemiravanja, jazu plaćama na godišnjoj razini raste za jedan statistički poen, sada je 12% i da se suočavaju sa staklenim stropom. Osim spola na tržištu rada žene se susreću i sa preprekom vezanom za dob, dakle životna dob je paralelno s time iznimno značajan faktor kada govorimo o diskriminatornoj praksi. Spomenut ću još samo pitanje vezano iz obiteljskih odnosa nasilja nad ženama koje u dalekoj mjeri pogađaju žene. Iako imamo kontinuirani pad prekršajnih djela nasilja u obitelji, imamo s druge strane 10%-ni porast kaznenih djela sa elementima nasilja među bliskim osobama. Ono na što smo godinama ukazivali da dolazi do trenda brutalizacije nasilje nad ženama, 2016. je obilježila sa nikad većim brojem femicida dakle ubojstava žena od strane bliskih osoba. Mi smo to prepoznali kao jedan od problema koje trebamo riješiti zajedno sa vladajućom strukturom, organizirali konferenciju, doveli stručnjake i založili se da Vlada promptno uđe u ratifikaciju Istambulske konvencije. Moram reći da sam vrlo zadovoljna sa reakcijom Vlade jer je sljedeći dan premijer izašao sa priopćenjem da se formira radna skupina u kojoj smo sudjelovali i dali svoj doprinos kao i što uvijek sudjelujemo u radnim skupinama izvršne vlasti jer stavljamo naše stručne i ljudske resurse na raspolaganje. Želimo djelovati proaktivno što nam se pokazalo u radu iznimno dobro jer reagiranje post festum smatram da nam nije donijelo dobra rješenja. Ja bih se ovdje zaustavila s obzirom na broj prijavljenih za raspravu. Otvorena sam za vaša pitanja i ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženoj pravobraniteljici za ravnopravnost spolova gospođi Višnji Ljubičić. Imamo jednu repliku, uvažena kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa evo gospođo pravobraniteljice u zadnji tren sam se odlučila replicirati vam moram spomenuti samo jedan segment iz vašeg izvješća za koje mislim da je izuzetno dobro. Ja sam pregledala i ovaj sažetak i ovaj opširniji dio. Osobito mi je drago što ste i vi na jedan poseban način apostrofirali u vašem izvješću žene s invaliditetom koje su višestruko diskriminirane, naravno ne samo žene s invaliditetom nego i mnoge druge žene, ali žene s invaliditetom nažalost i u odnosu na muškarce s invaliditetom. Nad ženama s invaliditetom vrši se više nasilja u obitelji i to je ono što je boljka i na što upozorava i pravobraniteljica za osobe s invaliditetom iz godine u godinu pa evo i vi u vašem izvješću i ja vjerujem kako će i njeno i vaše izvješće biti rekla bih na neki način udžbenik. Ako ga budu što više čitali da ćemo moći djelovati na to da se nad ženama s invaliditetom barem što je moguće vrši manje nasilja. Zbog toga što evo i vi upozoravate i pravobraniteljica za osobe s invaliditetom mislim da je jače i bolje proradio i SOS za žene s invaliditetom gdje one prijavljuju svoje nasilje iz godinu u godinu ipak je vidljivo da su one osnaženije. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se kolegici Ljubici Lukačić. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nema ga, hvala lijepo. U ime Kluba zastupnika SDP-a uvažena kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovana pravobraniteljice sa suradnicima. Klub SDP-a podržati će vaše Izvješće o radu za 2016. godinu. Iskoristiti ću ovu priliku pa ću napomenuti da mi je iznimno i drago da je matični odbor na kome se raspravljalo o navedenom izvješću ovaj put jednoglasno isti podržao u odnosu na prošlogodišnje izvješće koje je zapravo bilo u većini podržano ali su postojali određeni zastupnice i zastupnici i članovi i članice odbora koje su svojom suzdržanošću postavili određenu ogradu prema samom izvješću pa posredno i prema radu vašega ureda. Ono što je potpuno jasno, što ste i vi naveli u vašem uvodnom izlaganju jest da je ured radio na 11,7% više predmeta u odnosu na 2015. godinu, to je trend koji se osjeti iz godine u godinu, trend povećanja. Doduše kada pogledamo strukturu onda možemo vidjeti da većina tih zapravo predmeta je vaša inicijativa temeljem opservacija, odnosno postupanje temeljem zaštite provedbe Zakona o ravnopravnosti spolova što je u redu, što je pohvalno. Međutim, vidi se i povećanje broja prijava, pojedinačnih prijava, mahom nažalost još uvijek žena što govori, možemo to iščitati na dva načina. Dakle da je, da se situacija pogoršava, da je više možda kršenja samoga zakona. Međutim ja to čitam na način da naše sugrađanke i sugrađani ipak iz godine u godinu stječu sve više i više povjerenja u samo Ured pravobraniteljice za ravnopravnost spolova. Kada usporedimo malo same pritužbe po svom odliku, osnovi, području, zapravo možemo vidjeti da one iz godine u godinu su u 90% slučajeva slične, znači u osnovi se oni odnose na 90,7% zapravo spolne diskriminacije. Muškarci ukoliko jesu prijavitelji mahom se tu radi o slučajevima kada govorio o roditeljskoj skrbi. Međutim, evo ja bih vas zamolila pošto ste rekli da ste i sami otvoreni za nekakve odgovore na naša pitanja, voljela bih čuti vašu opservaciju, odnosno možda malo detaljnije tumačenje što je uzrok ovom najvećem porastu za čak 261%, ako se ne varam, prijava po pitanju kada govorimo o javnom informiranju i medijima. Ono što ohrabruje jest činjenica da kada usporedimo postupanje određenih institucija po vašim pisanim preporukama bez obzira radilo se o upozorenjima ili prijedlozima, da u vrlo visokom postotku zapravo 84,4% kako piše u izvješću, slučajeva vaše preporuke se uvažavaju. To dodatno ide u prilog ovoj tezi da ipak ne samo naše sugrađanke i sugrađani nego i same institucije. Sugrađanke i sugrađani s jedne strane imaju više povjerenja u ured i njegov rad a s druge strane institucije ozbiljno shvaćaju vaše pisane preporuke što mislim da je dobro i što mislim da bi u nekom doglednom vremenu moglo zapravo ispuniti kompletnu svrhu postojanja i pravobraniteljice i njezinog ureda. Tržište rada nažalost i dalje, ne bih se sada tu puno zadržavala, nažalost tu je slika Hrvatske kada je pogledamo u okviru cijele EU i dalje smo na začelju kolege, kada govorimo o dominaciji žena i njihovoj zastupljenosti zapravo, odnosno dominaciju u radno neaktivnom stanovništvu što za sobom naravno onda vuče i ekonomsko siromaštvo što je puno, mislim nije puno dublji problem ali jednak problem kao i ova nezaposlenost. Pa se onda to sve reflektira zapravo i na samu demografsku politiku jer nezaposlena žena, žena koja nema nekakvu ekonomsku i drugu sigurnost se vrlo rijetko odlučuje za, ako hoćete i rađanje. A onda sve to skupa kako ste i naveli u vašem izvješću ne možemo neovisno od toga promatrati slučaj sve većeg i većeg odlaska, ne samo mladih ljudi nego i ljudi u svojim najboljim godinama koji svoju sreću, zaposlenje pa i sigurnost za svoju nekakvu obitelj traže van granica RH. I to je ozbiljan hrvatski problem. I zbog toga mislim da je ovo izvješće isto nešto što trebamo ozbiljno promatrati jer kako bismo i zaustavili ovaj trend odlazaka iz Hrvatske moramo raditi na tome da žene budu što manje zastupljene u ovom radno neaktivnom stanovništvu, da im ponudimo nekakvu ekonomsku sigurnost kako bismo zadržali i te ćelije ako hoćete i obitelji u samoj Hrvatskoj. A ova Vlada je pokazala i u svojim programskim osnovama, u predizbornoj kampanji ali i evo, vjerujem da će to pokazati i ovdje da im je demografska politika iznimno bitna stoga treba posebno obratiti pažnju na neke aspekte upravo vašega izvješća. Žene i dalje osjetno teže nalaze zaposlenje, lakše ga gube, ako ga nađu opet, znači rapidno imamo situaciju da unatoč tome što se zaposlenost povećava, što nezaposlenost opada. Znači manje je nezaposlenih muškaraca i žena. I dalje su žene te koje u većini slučajeva izvuku deblji kraj kada govorimo o nekakvom omjeru sklapanih ugovora na određeno i na neodređeno vrijeme. Znači žene su te koje dominiraju u ovom dijelu sklapanja ugovora na određeno vrijeme što ponovno onda dovodi do ove financijske, ekonomske, općenito do većeg osjećaja nesigurnosti. Ono što nikako nije dobro jest da je postotak žena članica uprava dioničkih društava s obzirom na neke službene statistike institucija koje vode o tome računa i vode statistiku je da je postotak taj pao. Znači žene u ovim nekim krovnim tijelima, upravljačkim tijelima i dalje su, neću reći podzastpuljene nego nažalost njihova zastupljenost umjesto da se s obzirom na sve mehanizme koji nam stoje na raspolaganju, s obzirom na Zakon o ravnopravnosti spolova taj postotak se smanjuje i njihov utjecaj se u ovom dijelu smanjuje. Posebno je zanimljivo i vrlo, vrlo simbolično na neki način možda čak i dio slike Hrvatske, podatak da muškarac godišnje zaradi 11.400 kuna bruto više od žene, znači on je na neki način 1,5 puta plaće vrjedniji ili više vrednovan od žene za isti postao. I ono što ste i vi naveli što je vrlo nekako izgledno da će se dogodi ukoliko se taj trend nastavi u ovakvoj mjeri da ćemo vrlo brzo imati situaciju da će muškarac na toj godišnjoj razini ničim izazvan samom činjenicom što je drugoga spola primiti dvije mjesečne plaće više od žene za isti posao, što je nešto što naprosto nitko od nas u ovoj sabornici ni van nje nema objektivnog objašnjenja, obrazloženja niti opravdanja za tako nešto. Ono što ste i vi apostrofirali u vašem izvješću dobro je što Vlada razmišlja odnosno već su se neke stvari doduše ne obuhvaća ih ovo izvješće ali u ovoj godini pomaknuli po pitanju rodiljnih i roditeljskih potpora i mislim da će to možda i vidjeti na neki način u izvješću za 2017. godinu, znači tu smo napravili određene pomake. Međutim pitanje je kako će se to reflektirati na samu činjenicu i hoćemo li zapravo i dalje pada broj muškaraca, očeva koji koriste rodiljni dopust. I sami ste rekli povećanje broja ubojstava žena od strane njima bliskih muškaraca 79% najveći postotak u posljednjih sedam godina i frapantan podatak da se nastavio trend porasta broja evidentiranih kaznenih djela silovanja i spolnog odnošaja bez pristanka za čak 220% među bliskim osobama. Meni je osobno žao što smo propustili kod donošenja novog zakona o kome smo prije nekih mjesec, mjesec i pol dana raspravljali u Hrvatskom saboru, Zakon o zaštiti od nasilja u obitelji što smo unatoč tome što je dobar dio zastupnika opozicije upozoravao odnosno ukazivao na potrebu da se tim zakonom regulira i zaštita onih osoba pogotovo žena koje imaju partnere s kojima nisu u nekom vidu izvanbračne zajednice odnosno ne dijele kućanstvo, one su i dalje ostale nezaštićene i propustili smo to definirati zaštitu žena u partnerskoj vezi, ali ne onako kako je to definirano lex specialisom na neki način. Vrlo ste se pozitivno u ovom izvješću odredili prema 52 kurikularna dokumenta, neću puno o kurikulumu, ovdje u Saboru stalno govorim o njemu koji je u svom meritumu trebao između ostalog u tom novom konceptu škole, pogotovo u toj programskoj reformi, sadržajnoj reformi imati nešto što bi djecu natjeralo da usvajaju određene vrijednosti, ne samo usvajaju faktografske činjenice nego da budu spremni ljudi i da grade taj jedan pozitivan sustav vrijednosti, kulturu nenasilja, kulturu uvažavanja, pa samim time i poštivanje ljudskih prava, ali i važnost shvaćanja rodne ravnopravnosti. Nažalost u kojem stanju je sada sama kurikularna reforma ti kurikularni dokumenti neće tako brzo zaživjeti, malo ćemo čekati na to da napravimo određene iskorake u našem obrazovnom sustavu u tome da kreiramo kompletne ljude koji imaju sva potrebna znanja, vještine i kompetencije da se vrlo hrabro kada napuste obrazovni sustav suočavaju sa svim onim izazovima koji naprosto u 21. stoljeću postoje, a vezane su itekako i uz primjenu Zakona o ravnopravnosti spolova. Politička participacija, na zapadu ništa novo, na istoku iste priče, zastupljenost žena u Hrvatskom saboru nikad gora, nakon provedenih izbora 2016. godine 12,6%. Nešto se to malo promijenilo kroz zamjenske mandate kada su muškarci u većini slučajeva postajali dužnosnici u izvršnoj vlasti pa su ih naravno kao prve zamjene kako to obično biva mijenjale žene pa se taj udio povećao za nekih 6%. Međutim ono što brine kada govorimo o preferencijalnom glasovanju da građani i dalje ne prepoznaju žene jer su one čini mi se da je samo pet žena na tim izborima 2016. godine direktno izabrano u hrvatski Parlament zahvaljujući preferencijalnim glasovima. Ne bih se puno zadržavala u ovoj užasnoj činjenici da su postojale neke inicijative u 2016. godini da nas vrate korak natrag po pitanju prava žena za gospodarenje svojim tijelom i donošenje vrlo bitnih odluka o svom reproduktivnom zdravlju. Nadam se da će u izvješću 2017. godine toga biti što je moguće manje. Nije dobro ako već ne možemo zadržati status quo ako ne možemo ići naprijed i raditi određene iskorake u zaštiti čovječanstva, dostojanstva, integriteta svake osobe i njenog prava da gospodari svojim umom i tijelom, nikako nije dobro da se vraćamo nazad i da se vrši takav jedan pritisak na žene i na njihovo pravo na izbor. I potpuna podrška onom što proizlazi iz cijelog izvješća, da donesemo novu Nacionalnu strategiju o zaštiti od nasilja u obitelji za razdoblje 2017.-2022., novu nacionalnu politiku za ravnopravnost spolova od 2016.-2020. koja nažalost nije još uvijek donesena, a već smo u 2017. godini i za što skoriju ratifikaciju Istambulske konvencije. Evo mislim da ćemo nadam se izražavam nadu da ćemo u 2017. godini ipak kroz ove statističke podatke koji će vjerujem biti povoljniji, moći reći da smo napravili određene iskorake u pitanju ravnopravnosti spolova. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Sabini Glasovac. Imamo jednu repliku. Uvaženi kolega Stjepan Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Samo kratko. Spomenuli ste kolegice političku participaciju na listama da, točno da je 12 ili nešto više od 12%, 12,6% ili 19 zastupnica je izabrano direktno u ovaj Dom. Ali trebalo bi tu isto napomenuti da je na listama bilo 39,7% što će reći gotovo smo ispunili onu minimalnu kvotu podzastupljenosti spola naravno ukupno. Također je podatkom ovdje riješeno da je 54 od 177 kandidacijskih lista imalo tu kvotu. Ali što hoću reći? Dakle, daleko smo mi od toga da samim propisom određene kvote ispunjavamo normu i ljude odnosno žene stavljamo na listu da bi tu kvotu ispunili. To se mora sustavno promijeniti, to se mora promijeniti smisleno jer po meni je već i na jedan način degradirajuće za same žene da su tamo zato što je netko žena. To isto ne bi smjelo biti u načinu razmišljanja, jer onda se stavljaju na liste da se popunjavaju kvote, a zapravo ne dobijemo rezultat onoga što je zakonodavac htio s time reći. E to je uključivanje više žena u političko i javno djelovanje, to je apsolutno ono što je prioritet i to se mora sustavno raditi od vrtića, osnovnih škola i u obrazovnom sustavu svakako skretat pozornost. Također što ste spominjali roditeljske potpore, naknade i dopuste dakako da je ženi puno teže odlučit se za majčinstvo s obzirom na karijeru i uz karijeru i da, da li tu gledati rješenja neka zakonska što se tiče olakšica poreznih dodatnih ili beneficiranih staža to je možda jedan od načina pogotovo ako govorimo o nekim demografskim mjerama. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ćuraju. Odgovor uvažena kolegica Glasovac, izvolite.
Hvala poštovani kolega. Ja vam se naježim kad čujem konstataciju da kvote nisu dobre jer one šalju poruku da je netko na listi samo zato što je žena kao da je od povijesti, ne znam od postanka svijeta sasvim prirodno i normalno bilo da eto muškarac nije na listi samo zato što je muškarac. Dobro znam, o.k. Nisam to vama uputila. Ja načelno sad, možda polemiziram sa samom sobom. Evo dozvolite mi to u ovaj kasni sat. Kvote su na žalost u ovom trenutku jedini mehanizam na koji mi možemo natjerati političke stranke koje same nisu svjesne važnosti da na svojim listama imaju nekakav presjek stanovništva gdje žene čine 51%. Znači, ako društvo, stranke su se spremne odreći većinskog dijela svog stanovništva, trebale bi na neki način predstavljati to isto stanovništvo, onda su kvote jedini mehanizam da mi to osiguramo dok ne proradi ta naša svijest. Međutim, ja nemam više toliko vjere u to sa smo mi to u stanju, želim vjerovati da jesmo. Međutim vidite i na ovim lokalnim izborima kada su se počeli konačno primjenjivati ove kazne, novčane kazne za nepoštivanje adekvatne rodne zastupljenosti neke stranke su svjesno ponovno bile u situaciji, vrlo često je to bio slučaj da ponovno to ne poštuju, spremne su platiti ne znam kakve kazne samo zbog toga. Ali opet neće postupiti onako kako bi trebali zapravo postupiti po svom nekakvom osjećaju, a ne zbog toga što to piše u nekom dokumentu. E to je ono što meni ne ulijeva nekakvo povjerenje.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Sabini Glasovac na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, uvažena kolegica Irena Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovana Pravobraniteljice za ravnopravnost spolova sa kolegama, poštovane kolegice, s obzirom da je blizu jedan po noći, a nas je ukupno 13 ili 14 uključujući i potpredsjednika. Ja mislim da ću biti vrlo, vrlo kratka. Dakle, nema potrebe da ponavljam sve ono što smo mogli pročitati u izvješću. I ne znam da li je simbolično da u ove kasne noćne sate dolazi tema o izvješću koliko je žena pretučeno, zlostavljano i silovano, ali koliko je svrsishodno o tome sad raspravljati to će također ostaviti svakome na procjenu. Ono što je najvažnije reći pravobraniteljica i njezin ured su radili sukladno zakonima i propisima i u okviru svojih mogućnosti. Zato će klub HDZ-a podržati ovo izvješće, a podatak koji najviše zabrinjava iz tog izvješća je da je u zadnjih sedam godina ovo najveći broj u 2016. godini ubijenih žena ukupno 15 žena je ubijeno. I to je gotovo 80% porast, ali to naravno ne ovisi o pravobraniteljici za djecu, to ovisi o svima nama i nadam se da ćemo do sljedećeg izvješća potrudit se da ako je ikako moguće učinimo sve da se taj broj nikako više ne ponovi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ireni Petrijevčanin Vuksanović na ovoj raspravi. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Uvaženi kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, uvažena pravobraniteljice sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo kao čovjek koji se već šest godina na ovoj razini bavi ljudskim pravima mislim da mogu odgovorno tvrditi da su izvješća naših u ovom slučaju pravobraniteljica, budući da su sve žene je lakmus papir situacije ljudskih prava, ali i općeg stanja u hrvatskom društvu. I to ću vam potkrijepiti jednim čistim dokazom, evo baš iz sažetka ovoga izvješća koja govori o problemima rodno disforičnih osoba, to je tema koja je na neki način dosta obilježila prošlu godinu i u saborskom životu. Imali smo i jednu tematsku raspravu o tome. Naime, njihove pritužbe dolaze na vrlo sporo reagiranje Nacionalnog vijeća za zdravstvo što tim osobama itekako ugrožava neke stvari koje mi shvaćamo pod normalno. Što sa ovime želim reći? Želim reći da naša pravobraniteljica uvijek upozoravaju na aktualne probleme iako sada govorimo o izvješću od prošle godine kako kažemo one su indikativne kada govorimo o jednom općem presjeku stanja ljudskih prava u RH. No ono o čemu sam i zašto sam zapravo želio raspravljati je nešto drugo, jedan vrlo bitan segment po meni koji sam želio istaknuti i koji sam želio iskoristiti ovu priliku, dakle nije nužno vezano uz izvješće, ali je itekako bitan u segmentu zaštite ljudskih prava kada govorimo o ravnopravnosti spolova, a to je naravno Konvencija Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji koja je donešena u Istambulu 2011. godine poznatija i kao Istambulska konvencija koju Hrvatska još uvijek nije usvojila, ratificirala u Parlamentu. Kolegice i kolege, mi smo jedna od rijetkih zemalja u okruženju koja to još nije učinila. Još daleke 2013. godine, da budem precizniji 22. siječnja Hrvatska je stavila potpis na ovu konvenciju, sada je polovica 2017. godine usvojeno još nije. Istambulskom konvencijom kao što znate se uspostavlja prvi pravno obavezujući i sveobuhvatni međunarodni mehanizam borbe protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji tim više je i EU donijela preporuku da se to ratificira i na razini EU, dakle ne samo na razini država članica. Jedna od ključnih preporuka pravobraniteljice je upravo usvajanje odnosno ratificiranje ove konvencije, tako je bilo u prošlogodišnjem izvješću tako je i u ovogodišnjem. Žalosno je što u proceduri saborskoj imamo Zakon o ratifikaciji odnosno potvrđivanju ove konvencije koju su nažalost vladajući odbili samo sa izlikom ja bih rekao, ne čak ni razlogom ili argumentom nego izlikom da se radi drugi zakon koji je u proceduri. Kada ćemo ga vidjeti? Ne znam. Žao mi je što je Hrvatska posebno smo u ovoj regiji postavljali neke nove standarde što se tiče ljudskih prava da smo u ovome tako gadno podbacili. A zašto je to toliko bitno i zašto mislim da je bitno? Naime, 2014. godine agencija za temeljna ljudska prava EU provela je jedno opsežno istraživanje upravo o ovoj temi, a to je tema nasilja u obitelji i nasilja nad ženama. Inače izvješće ove agencije možete naći u predvorju Sabora, svake godine ga izdaju vrlo opširno, vrlo temeljito dakle ne samo o ravnopravnosti spolova, nasilje nad ženama itd. nego općenito govoreći. No postoji nekoliko stvari koje bih posebno želio podcrtati. U tome sveobuhvatnom istraživanju provedeno je u svih 28 zemalja i temeljilo se ne razgovorima sa 42000 žena iz svih zemalja članica. Podaci su zapravo porazni, oni pokazuju kako je tjelesno i seksualno nasilje nad ženama vrlo zastupljeno, dakle više nego što mi možda percipiramo. Ono 8% žena na razini EU doživjelo je tjelesno i ili seksualno nasilje u razdoblju godine dana prije provođenja ovog istraživanja dok je čak jedna od tri žene doživjela oblik tjelesnog ili seksualnog zlostavljanja od svoje 15. godine. Složit ćete se sa mnom da je ovo izuzetno veliki postotak, preveliki. Podaci za Hrvatsku pokazuju da je 21% žena doživjelo oblik tjelesnog ili seksualnog nasilja od svoje 15. godine, a njih 5% unazad 12 mjeseci od početka istraživanja. 3% žena u Hrvatskoj doživjelo je seksualno nasilje od svog partnera od svoje 15. godine, a čak 12% neki oblik fizičkog nasilja od strane partnera od svoje 15. godine. Također prikupljeni podaci pokazuju da pazite sada ovo, čak 39% žena u Hrvatskoj smatra da je nasilje nad ženama vrlo uobičajeno. Inače prosjek EU je 27% što je isto visoko, ali vidite koliko smo mi iznad prosjeka, a 42% smatra da je relativno uobičajeno. To su zapravo porazni podaci koji nam svima daju za razmisliti i ovome problemu, ali i o ratifikaciji ove konvencije. Izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova, pozvat ću se na ono iz 2015. godine pokazuje da prema zakonu o zaštiti od nasilja u obitelji i podacima o zabilježenom stanju, kretanju i nekim obilježjima nasilja u obitelji u 2015. godini zbog prekršajnog djela nasilja u obitelji, policija je prekršajno prijavila 137775 osoba. Prema spolnoj strukturi, zašto vam to govorim? Želim vam skrenuti pažnju na spolnu strukturu žrtava. Prema spolnoj strukturi prekršajnih počinitelja ukupno je evidentirano 10575 muškaraca i 3200 žena. Dakle počinitelji obiteljskog nasilja su u 77% slučajeva muškarci i 23% slučaja žene. Kolegice i kolege, dugujemo i civilizacijskom dosegu koji imamo samima sebi, a onda i onima koji su žrtve nasilja da što prije ratificiramo Istambulsku konvenciju, da što prije sveobuhvatno pristupimo rješavanju problema nasilja nad ženama i nasilja u obitelji koje kao što vidite iz empirijskih podataka je preučestalo, molim vas da to učinimo što prije. Rujan je već prekasno, rujan je tri godine prekasno, a za žrtve nasilja je prekasno da smo to učinili danas. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdukoviću na ovoj raspravi. Sljedeća se za raspravu prijavila uvažena kolegica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Gospođo pravobraniteljice sa suradnicima. Pa evo ja baš neću skratiti svoju raspravu, probat ću je protegnuti na maksimalno deset minuta koliko je dozvoljeno. Bit će to moj mali protest što ste ovako važnu temu stavili u jedan sat u noći, a vama gospođo pravobraniteljice i onako je svejedno, cijeli dan čekate da dođete na red pa deset minuta manje ili više sasvim svejedno. Kao i uvijek gospođo pravobraniteljice pripremili ste jedno dosta kvalitetno izvješće s puno podataka i sa puno trendova. Ukazujete na probleme društva, vrlo ste angažirani, proaktivni ste, nudite preporuke, nudite rješenja nudite rješenja, ja baš tako nekako zamišljam da treba raditi pravobranitelj odnosno pravobraniteljica za ravnopravnost poslova i inače pravobranitelji. Sami ste rekli u svom uvodnom izlaganju da ste u prošloj godini radili na skoro 12% više predmeta negoli u prethodnoj godini. društvo smo bremenito problemima i stoga me to ne čudi. Opet ste razmatrali slučajeve koji se uglavnom odnose na žene, ni to ne čudi. Veliki je broj pritužbi zbog diskriminacije i to spolne, pa ne to ne možemo reći da nas više čudi. Ukazali ste na trendove koji zaslužuju posebnu pozornost na tržištu rada i nisku stopu zaposlenosti odnosno radne aktivnosti među ženama. Rekla bih da smo se ponovo strmoglavili u ambis ekonomske ovisnosti žena, težeg zapošljavanja, sve češćeg zapošljavanja na određeno vrijeme, opet vidimo taj trend rasta u protekloj godini, nastavlja se povećavati jaz u plaćama između muškaraca i žena. Pa ja se mogu samo nadati da će preporuke koje ste dali, a koje se odnose na jačanje jednakog položaja žena na tržištu rada naići na plodno tlo i dati rezultate. U ovom vašem izvješću jako je teško zaobići problem o kojem su i probleme prethodno govorile, a to je problem obiteljskog nasilja. Brojke jasno upućuju na to da je obiteljsko nasilje rodno uvjetovano nasilje i uglavnom usmjereno prema ženama, to ste tako puno puta naglašavali u brojnim svojim istupima. U posljednjih deset godina ubijeno je gotovo 300 žena i godišnje imamo veliku brojku od 12 prekršajnih i kaznenih djela nasilja u obitelji. To bi u prijevodu značilo, već sam to jednom prilikom rekla 12 tisuća i pretučenih i prestrašenih i silovanih i ugroženih i ubijenih žena. Neke procjene kažu da neprijavljenog nasilja ima i tri puta više, ne znam dovoljno je strašno i bez tog dodatka. Prošle godine je u Hrvatskoj kao što smo čuli ubijeno je 18 žena što znači da praktički 20 dana jedna žena bude ubijena od ruke svog bivšeg ili aktuelnog partnera. I to je puno više od prosjeka kojeg smo imali u prošlom desetljeću. Dakle brojke i dalje ukazuju na značajnu i ozbiljnu fizičku ugroženih od strane bliskih i muškaraca. I ono što jako zabrinjava, a to se ste također upozoravali puno puta da nažalost nasilje iz prekršajne domene sve više ide u domenu kaznenoga prava i u sve većem broju slučajeva završava sa tragičnim posljedicama i tragičnim ishodom. Dakle trend rasta nasilja je očigledan, državne institucije i potpuno mi je sada svejedno nikog ne optužujem, potpuno je svejedno tko je na vlasti, nerijetko se prema pojavi nasilja u društvu odnose kao da je to privatni problem, kao da je to stvar samo te obitelji, samo tog muškarca i te žene. To jednostavno nije tako. Nasilnici i ubojice jesu krivci, ali je odgovornost države neupitna. Države, kada kažem države mislim na nadležna ministarstva i institucije koje bi trebale brinuti o toj problematici. Dakle svi državni dionici i svi oni u čijoj je domeni ovo što sam rekla nasilje nad ženama trebali bi osvijestiti tu činjenicu i podatak da je nasilje nad ženama i u obitelji u posljednje vrijeme u porastu, a to onda znači indirektno da mi kao društvo ne politika, izvršna vlast kako god, ne činimo dovoljno. Unatoč trendu, sada ću ja doći do nečega o čemu su kolege govorile, ali imam potrebu to još jednom naglasiti, dakle unatoč tom trendu porasta nasilja Hrvatska još nažalost nije ratificirala Istambulsku konvenciju. Nažalost, kada smo prije nekoliko mjeseci raspravljali o Zakonu o zaštiti od nasilja u obitelji, to je bio pravi trenutak da se ako već nismo ratificirali konvenciju onda barem da se neke dobre stvari, važne, ključne stvari implementiraju sada u zakon, mogli smo to. Npr. što se tiče same definicije o rodno uvjetovanom nasilju. Šteta što se to nije učinilo, mislim da se puno propustilo jer moram priznati da nisam jako optimistična što se tiče vremena kada ćemo ratificirati konvenciju. Mislim da je sasvim legitimno postaviti pitanje, zar nije paradoksalno da je Hrvatska praktički uz Makedoniju jedina zemlja u okruženju koja tu konvenciju nije ratificirala. Tim više mi se čini da je paradoks veći ako znamo da je specijalna izvjestiteljica UN-a za nasilje nad ženama zapravo ugledna hrvatska diplomatkinja Dubravka Šimonović. Nema dvojbe da nam je ta ratifikacija potrebna iako vrlo često kada raspravljam sa kolegama o tome uvijek dođemo do teme novca, pa se konstatira ali to je skupo, konvencija košta, ratifikacija konvencije izuzetna košta državu. Pa ja se uvijek pitam a koliko košta jedan život žene? A koliko košta to što jedno dijete živi bez svoje majke jer je stradala od ruke svoga bivšeg ili aktualnog partnera? Dakle, ratifikacija će nam kao jedan iznimno važan temeljni međunarodni dokument u suzbijanju naselja nad ženama pomoći u izradi politika i jednog sveobuhvatnog i jedinstvenog zakonodavnog okvira. U to sam sigurna. Sigurna sam da će se ratifikacijom konvencije neke stvari u hrvatskom društvu doista značajno promijeniti. I zato mislim da je jako velika šteta što sa time odugovlačimo. Mi u klubu SDP-a, puno puta smo isticali i držimo da je nasilje nad ženama uključujući i obiteljsko nasilje zapravo nešto što potkopava temeljne vrijednosti našega društva. I zato ne ratificirati ovako važan dokument mi zapravo šaljemo lošu poruku ne samo građanima RH već i Europi. Podsjetila bih da je iz Vijeća Europe već stigla požurnica u svezi ratifikacije. Premijer Andrej Plenković je najavio još prije godinu dana, međutim nažalost samo je osnovao radnu skupinu za pripremu zakona. Željela bih podsjetiti još jednom da je Klub SDP-a 8. marta zapravo u proceduru Hrvatskoga sabora uputio Prijedlog zakona o potvrđivanju konvencije. Nažalost, nakon, koliko, 4 mjeseca još uvijek nismo dočekali da u Hrvatskom saboru o tome raspravljamo. Ali bilo bi dobro da sa riječi prijeđemo na djela. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Romani Jerković. Imamo završnu riječ u ime izvjestitelja uvažene pravobraniteljice Višnje Ljubičić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Evo obzirom da smo prošli određena područja i da je bilo nekih pitanja vezano za naše izvješće, pojašnjenje statistike, naglasci na ratifikaciju međunarodne konvencije, pitanje osoba sa invaliditetom, roditeljskih dopusta, naknada, pitanje medijske informiranosti. Dozvolite da odgovorim na pitanje uvažene zastupnice Glasovac. Povećanje 27% vezano za pritužbe građana vezano za pitanje medijskog informiranja i seksizama u medijima je nešto s čime se iz godine u godinu sve češće susrećemo. I nama je zapravo drago da su građani i građanke postali osvješteniji. Zaista od strane organizacija civilnog društva, od strane građana i građanki na svakodnevnoj razini zaprimamo pritužbe vezano za reklamne spotove, vezano za reklamne kampanje, vezano za bilborde, vezano za medijske istupe javnih osoba, političara, političarki koji u svojem javnom diskursu koriste ukorijenjene rodne stereotipe, predrasude i najčešće seksizme. Da ne govorimo o reklamama koje koriste isključivo žensko tijelo i prikazuje se na jedan izrazito ponižavajući način. Danas mediji imaju iznimnu moć, oni nam kreiraju društvene vrijednosti, mladi ljudi su izloženi takvim sadržajima. I moram reći da je ova institucija bila zaista otvorena u, pri svakoj pritužbi mi smo imali i javna priopćenja i ukazivali smo na štetnost pojedinih medijskih sadržaja kojima, po kojima smo postupali. Moram reći da je to samo u medijskom dijelu našeg istupa da je to samo vrh sante leda jer toliko smo bombardiranim određenim seksističkim reklamama i stereotipima da bismo gotovo na svakodnevnoj razini mogli reagirati. Vezano za ratifikaciju Istambulske konvencije, to je nešto što od samog početaka potpisivanja od 2013. godine institucija pravobraniteljice upućuje poziv prema Vladi i prema Hrvatskom saboru da se pokrene ratifikacija jer ako puno siromašnije države u našem okruženju koje još i nisu članice EU nisu niti daleko ispunile standarde koje mi imamo u nacionalnom zakonodavstvu i kroz aktivizme naših organizacija civilnog društva ili konačno kroz postojanje neovisnih institucija nisu dosegli našu razinu su potpisali Istambulsku konvenciju, u procesu su prilagođavanja nacionalnog zakonodavstva sa zahtjevima Istambulske konvencije. Drago mi je evo da smo i nakon 4 godine uspjeli donijeti jedan prijedlog zakona za koji se nadam da će biti usvojen. Ono što smo mi ukazivali za važnost te konvencije je, a i sada smo spomenuli vrlo često u razgovoru, nasilje, obiteljsko nasilje, nasilje nad ženama, partnersko nasilje je da želimo da se kroz primjenu, implementaciju Istambulske konvencije jasno procesuira počinitelj nasilja sa vrlo jasnom porukom, jasnom kaznom. Do sada su to vrlo bile uvjetne osude, novčane kazne koje nisu imale težinu i da se uspostavi sustav zaštite žrtve kroz skloništa za koje se mora pronaći način sufinanciranja održivosti kroz SOS telefone koji bi bili regionalno dostupni, dakle kroz stambeno zbrinjavanje žrtava. Postoji u tom krugu zaštite obiteljskog nasilja ili nasilja nad ženama još brojna pitanja koja mi nismo zatvorili i nismo na kraju zatvorili i taj krug do kraja. A vjerujem da ćemo kroz implementaciju konvencije i primjenu na praktičnoj razini otvoriti i ta pitanja. Spomenuto je participacija žena na tržištu rada, moram reći da institut ugovora o radu na određeno vrijeme, dakle to nije pravilo našeg pozitivnog zakonodavstva. To je izuzetak, to je izuzetak koji poslodavci koriste ne tržištu rada gotovo nekažnjeno. One pritužbe građana koje dođu do nas završe u takvim slučajevima najčešće i kod inspektora rada, dakle imamo dobru suradnju sa inspekcijama radnim, zdravstvenim, prosvjednim i takvi ugovori i takva diskriminatorna praksa kroz koju najčešće prolaze žene završe i na razini inspekcije. Za kraj bi htjela reći da se ova Vlada, ova država opredijelila kroz ustavno načelo za jednak pristup i jednake mogućnosti i jednaku korist, a od rezultata rada svim građanima i građankama ove države i da rasprava o ovim pitanjima kada govorimo i najčešće spominjemo žene da su upravo one te koje prijavljuju, da su upravo one te koje su žrtve diskriminatorne prakse, nisu samo pitanje koje se odnosi na ljudska prava žena, da je to jedno društveno, socijalno, ekonomsko i političko pitanje i prosperiteta i tolerancije ovog društva. Evo ja vam se zahvaljujem. Još jednom zahvaljujem se klubovima zastupnika na podršci ovog izvješća. Hvala vam.
Zahvaljujem pravobraniteljici uvaženoj gospođi Višnji Ljubičić na ovom dodatnom obrazloženju. S ovime zaključujem raspravu. Zahvaljujem se još jednom pravobraniteljici Višnji Ljubičić i njenim suradnicima. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za nju steknu uvjeti.
Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2016. godinu. Podnositeljica je pravobraniteljica za ravnopravnost spolova. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlogom saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Izvješće o radu pravobraniteljice za ravnopravnost spolova za 2016. godinu.“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 130 za i 3 glasa protiv donijet Zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala za 2015. godinu. Podnositelj izvješća je Nacionalno vijeće za razvoj ljudskih potencijala temeljem članka 10. Zakona o Hrvatskom kvalifikacijskom okviru. Materijal vam je dostavljen u pretince. Raspravu je proveo nadležni Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada je također dostavila izvješće. Molim podnositeljicu izvješća uvaženu predsjednicu Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala gospođu Ružicu Beljo Lučić da dodatno obrazloženje. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Dozvolite mi da u kratkim crtama predstavim Nacionalno vijeće za razvoj ljudskih potencijala i u najkraćim mogućim crtama da vam izvješće o njegovom radu u 2015. godini. Sukladno odredbi članka 10. stavka 1. Zakona o Hrvatskom kvalifikacijskom okviru Nacionalno vijeće za razvoj ljudskih potencijala središnje je strateško tijelo RH za razvoj Hrvatskoga kvalifikacijskog okvira. Uz praćenje i vrednovanje učinaka HKO-a rada sektorskih vijeća i registra HKO-a važna uloga vijeća je procjenjuje, vrednuje i usklađuje javne politike prvenstveno iz područja obrazovanja, zapošljavanja, cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja i regionalnog razvoja te da predlaže mjere integriranih politika za razvoj ljudskih potencijala i njihov utjecaj na postizanje strateških ciljeva i povećanje konkurentnosti hrvatskoga gospodarstva te razvoj društva u cjelini. Nacionalno vijeće je imenovano u lipnju 2014. godine konstituirano je u rujnu iste godine. Predsjednika i članove imenovao je Hrvatski sabor na prijedlog Vlade RH na mandat od pet godina. Sastav vijeća propisan je člankom 10. stavkom 3. Zakona o HKO-u i čine ga predsjednik i 24 člana koja su predložila ministarstva, agencije, komore, visoka učilišta i institucije obrazovanja odraslih, Udruga sindikata, Udruga poslodavaca i organizacija civilnog društva. Kao što sam rekla konstituirajuća sjednica održana je rujnu 2014. godine dakle izvješće o radu za 2015. predstavlja izvješće o prvoj godini rada toga vijeća u kojoj se vijeće uhodavalo, upoznavalo sa obavljanjem svoje funkcije. Od konstituirajuće sjednice pa do kraja 2015. godine Nacionalno vijeće je održalo 12 sjednica, uspostavilo je 5 tematskih radnih skupina koje su se i tada i danas fokusirano bave određenim temama i aktivnostima iz programa rada Nacionalnoga vijeća. Te tematske radne skupine su do kraja 2015. održale 22 sastanka. Na samom početku svoga rada vijeće je izradilo dokument „Vizija misija načela suradnje, ciljevi i okvirni program rada“ Nacionalno vijeće za razvoj ljudskih potencijala za 2015. godinu i naravno usvojila ga početkom te godine. A na određenim sjednicama Nacionalnog vijeća razradilo svoju ulogu koordinacija aktivnosti vezanih uz analize, studije i projekcije razvoja ljudskih potencijala, usuglašavanje dionika savjetovanja i davanja preporuka te usmjeravanja financiranja iz europskih i nacionalnih fondova. U tom kontekstu u prvoj godini mandata održane su sljedeće aktivnosti, kratko ću ih taksativno navesti. Ugovorena je i izrađena Studija projekcija budućih potreba tržišta rada s primarnim ciljem razvoja metodologije i analize budućih potreba tržišta rada i prikupljanja potrebnih podataka, zatim izrađene su i usvojene preporuke o sektorski usmjerenom pristupu u definiranju upisnih kvota u srednjoškolskom i visokom obrazovanju, zatim smo raspravljali o modelima primjene HKO-a prema razinama obrazovanja na temelju čega smo izradili i usvojili preporuke o primjeni HKO-a u području visokog obrazovanja i preporuke o primjeni HKO-a u području obrazovanja odraslih. Održane su u toj godini radionice o HKO-u te je ugovorena izrada eu modula s uputama za izradu standardna zanimanja, standarda kvalifikacija i skupove ishoda učenja s ciljem edukacije o HKO-u širok kruga dionika na takav način eu modulima to onda možemo i napraviti. Izrađen je i usvojen dokument komunikacijske strategije Nacionalno vijeće za 2015. godinu i kao rezultat tog dokumenta komunikacijske strategije i jednogodišnjeg rada vijeća u Zagrebu je 22. i 23. listopada 2015. održana prva godišnja konferencija Nacionalnog vijeća pod nazivom „Hrvatski kvalifikacijski okvir znanje i kreativnost“ koje je okupila domaće i europske stručnjake iz područja obrazovanja, znanosti i tehnologije, umjetnosti i gospodarstva, mlade istraživače i nositelje projekata vezanih uz razvoj i primjenu HKO-a te je bilo više od 200 posjetitelja. Zbog velikog zanimanja za evo teme te konferencije, konferencija se nastavila održavat. Prošle godine smo imali, a imat ćemo evo i pred kraj ove godine. Nacionalno vijeće za razvoj ljudskih potencijala surađivalo je intenzivno u svojoj prvoj godini rada i s drugim tijelima, povjerenstvima, radnim skupinama koje su nadležne za određena aspekte razvoja ljudskih potencijala. Sve aktivnosti Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala su financirane zapravo kroz projekte Europskog socijalnog fonda, a svi navedeni dokumenti koje sam spomenula i svi zapisnici održanih sjednica i svih aktivnosti Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala objavljeni su na stranici www.kvalifikacije.hr tako da zajedno o svim aktivnostima možete se tamo informirati. Pozivam vas da detaljnije vidite što zapravo Nacionalno vijeće je radilo i u prvoj godini svoga rada, ali i što je radilo u 2016. i što radi danas. Hvala na pozornosti. Najkraće moguće i najbrže moguće. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj predsjednici Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala gospođi Ružici Beljo Lučić na ovom dodatnom obrazloženju. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Hrvatske seljačke stranke uvaženi kolega Krešo Beljak. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice uvažena kolegica Vesna Bedeković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, doktorice Beljo Lučić predsjednice Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala. Evo kao što ste čuli iz uvodnog izlaganja gospođe Beljo Lučić, s obzirom da je Nacionalno vijeće za razvoj ljudskih potencijala osnovano u 10 mjesecu 2014. godine praktički mi ovdje imamo izvješće za prvu godinu rada nacionalnog vijeća. I ja neću doista s obzirom evo na ovaj kasni, odnosno rani sat ponavljati sve ono što je gospođa Beljo Lučić govorila, nego ću zaključiti kako je Nacionalno vijeće kao središnje strateško tijelo za razvoj hrvatskog kvalifikacijskog okvira u, dakle proteklom razdoblju koje se odnosi na 2015. godinu izvršavalo svoju zakonsku zadaću i stoga će Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice ovo izvješće u potpunosti podržati. Dakako, koristim i prigodu pohvaliti samo izvješće, pristup dakle samu metodologiju izrade izvješća koje sadrži niz vrlo detaljno opisanih aktivnosti sa svim pratećim prilozima i dokumentima. I naravno imam potrebu naglasiti da je i dalje potrebno jačati ulogu Nacionalnog vijeća i to na način da se uvažavaju i dosljedno primjenjuju svi akti i preporuke Vijeća, dakle u praksi prije svega kako bi se osnažila reformska, dakle uloga hrvatskog kvalifikacijskog okvira u hrvatskom obrazovnom sustavu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Vesni Bedeković. U ime Kluba zastupnika Socijaldemokratske partije uvaženi kolega Domagoj Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo Beljo Lučić, kolegice i kolege koji ste izdržali. Pa prije svega, ja ću se složiti sa kolegicom govornicom prije mene. Apsolutno pohvale u ovom izvješću. Mislim da je ovo zapravo idealan primjer kako bi izvješća i kako strukturirati rad jednog Nacionalnog vijeća bi trebalo izgledati. Apsolutno svi koji ste imali ovo izvješće prilike držati u rukama ste vidjeli vizualnu opremu, način na koji je pisano, strukturirano. Mislim da ćete me podržati u tome da je ovo zaista jedno od najkvalitetnijih izvješća koje sam ja imao prilike držati u svojim rukama koje je dolazilo u ovaj Visoki dom. Naravno ne mogu ne spomenuti da je izvješće 2015. godine, mi smo već u 2017. godini. Ali dobro, što je tu je. Nekoliko stvari, naravno mi ćemo ovo izvješće podržati, ali nekoliko stvari moram istaknuti koje je vezano i za rad Nacionalnog vijeća, ali i za rad nadležnog ministarstva, u ovom slučaju Ministarstva znanosti i obrazovanja. Naime, moram reći da smo zabrinuti što je resorno ministarstvo ali i druga involvirana tijela uglavnom nisu puno činila na implementaciji preporuka Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala. Posebno brine što je Ministarstvo znanosti i obrazovanja u 2016. godini nije nastavilo sa tim aktivnostima, a posebno što se malo i/ili ništa ne radi na implementaciji hrvatskog kvalifikacijskog okvira u definiranju obrazovnih ishoda na svim razinama obrazovanja. To naravno ima velike negativne posljedice na zapošljivost posebno osoba koje završavaju strukovna obrazovanja, ali i ono više i visoko, o tome ću vam nešto kasnije reći. Na žalost moram konstatirati da je odlaskom gđe. Beljo Lučić i dolaskom ministra Šustera sve navedeno, a posebice suradnja sa posebnim stručnim Povjerenstvom za provedbu Strategije obrazovanja, te Ekspertnom radnom skupinom za provedbu cjelovite kurikularne reforme ne samo stalo već doživjelo regresiju što je katastrofično loše. Moram konstatirati da i odluka Ustavnog suda kojom je ukinuo neke odredbe Zakona o hrvatskom kvalifikacijskom okviru zapravo ugrozio našu sukladnost sa europskim kvalifikacijskim okvirom i usporedivost studenata koji završavaju naša veleučilišta sa onima u Europskoj uniji. Mislim da vam ne moram govoriti koliko to zapravo naše studente stavlja u podređeni položaj, odnosno u nepovoljni položaj kada nastupaju na tržištu rada izvan RH. Još jednom mi dozvolite da čestitam na radu i zahvalim se u ime prije svega svoje osobno, a onda i svog kluba gđi. Ružici Beljo Lučić. Mislim da ste zaista to radili na jednoj visokoj razini. I bojim se da će teško biti zapravo nastaviti u tom tragu, odnosno siguran sam budući da je izvješće već na dnevnom redu, odnosno možete ga pročitati, izvješće za 2016. godinu neće biti, odnosno nije ni približno takvo. Jer na žalost Vlada Tihomira Oreškovića sa Šusterom, a onda i Vlada Andreja Plenkovića sa ministrom Barišićem je kočnica reforme našeg obrazovanja, razvoja našeg obrazovanja, pa samim time i razvoja hrvatskih ljudskih potencijala kao najvažnijeg resursa kojeg Hrvatska ima. Neću spominjati namjerno zadnju ministricu jer još konkretne poteze nije povukla, ali ono što moram konstatirati nažalost da je prije svega nečinjenjem ministarstva i nadležnih institucija, a zatim i ovom odlukom Ustavnog suda o Hrvatskom kvalifikacijskom okviru rad nacionalnog vijeća prilično, rekao bih unazađen da ne kažem opstruiran, ali nije u skladu s onime što smo očekivali i nije onakav kakav bi trebao biti. U svakom slučaju podrška ovom izvješću. Nadam se da će izvješće za 2017. godinu biti barem pola ovoga što smo imali prilike čitati u ovome. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Domagoju Hajdukoviću na ovoj raspravi. Završnu riječ izvolite gospođa Ružica Beljo Lučić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja se zahvaljujem klubovima na podršci ovom izvješću, zahvaljujem se evo na pohvalama izvješću, lijepo je to čuti. Zahvaljujem se naravno i svima vama koji ste izdržali da ova točka ipak bude prije ljetne stanke odrađena jer da ipak na jesen … izvješće, ali se nadam da ćemo na jesen već čekati za izvješće za 2016. godinu, a onda ćemo raspravljati o temama koje su otvorene iz kluba SDP-a jer se tiču 2016. godine. Hvala vam lijep i laku noć.
Zahvaljujem uvaženoj gospođi Ružici BEljo Lučić. S ovim zaključujem raspravu. I još jednom zahvala predsjednici Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala gospođi Ružici Beljo Lučić na dodatnim obrazloženjima. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti.
Izvješća o radu Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala za 2015. godinu. Podnositelj je Nacionalno vijeće za razvoj ljudskih potencijala. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlogom saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se izvješće o radu Nacionalnog vijeća za razvoj ljudskih potencijala za 2015. godinu.“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 130 za i 4 suzdržana glasa donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Izvješće o provedbi Nacionalne strategija i Akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u RH za 2015. godinu. Podnositelj izvješća je Vlada RH temeljem članka 123. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale ste primili u pretince. Raspravu su proveli nadležni Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za obitelj, mlade i sport. Izvješće ste primili na sjednici. Molim predstavnika predlagatelja državnog tajnika u Ministarstvu zdravstva Tomislava Dulibića da da dodatno obrazloženje prijedloga.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Poštovani saborski zastupnici. Izvješće sadržava objedinjene podatke za 2015. godinu obama liječenim zbog zlouporabe droga, podatke o kriminalitetu vezano za zlouporabe droga te pregled aktivnosti koje su na području suzbijanja zlouporabe droga, prevencije, liječenja, ovisnosti i resocijalizacije provela mjerodavna ministarstva, tijela, županije, udruge i terapijske zajednice tijekom 2015. godine. Prema rezultatima istraživanja zlouporaba sredstava ovisnosti u općoj populaciji RH u 2015.godini neku ilegalnu drogu barem jednom u životu konzumiralo je 20,3% ispitanika. Najčešće korištena ilegalna droga u Hrvatskoj bila je kanabis. Životna prevalencija uzimanja bilo koje nove droge bila je 2,7%. Hrvatska je iznad europskog prosjeka po konzumiranju ilegalnog droga među mladima te novih droga. U 2015. godini zabilježeno je ukupno 2842 kaznena djela zlouporabe droga ili 4,9% od ukupnog broja prijavljenih kaznenih djela tijekom 2015. godine. Za počinjenje prekršaje iz Zakona o suzbijanju zlouporabe droga u 2015. godini podneseno je 6709 prekršajnih prijava. Tijekom 2015. godine sveukupno je izvršeno 8921 zapljena svih vrsta droga što predstavlja smanjenje za 2,7% u odnosu na prethodnu godinu. U 2015. godini na području RH zaplijenjeno je 20 novih psihoaktivnih tvari i droga, a u 2016. godini broj novootkrivenih droga iznosio je četiri nove droge koje nisu na popisu droga. U 2015. godini ukupno je od predoziranja umrlo 54 osobe dok je u 2014. godini od predoziranja umrlo 59 osoba. U 2015. godini u zdravstvenom sustavu ukupno je bilo 7537 osoba što je u odnosu na 2014. kada je bilo liječeno 7812 osoba smanjenje za 275 osoba ili 3,5% te se može reći da je nastavljen višegodišnji pad broja osoba liječenih u sustavu zdravstva. Kao i prethodnih godina najveći broj osoba je liječeno zbog opijatske ovisnosti njih 81%, a udio neopijatskih ovisnika je 19,8%. Od 2008. do 2015. godine radi se relativno stabilnom trendu ovisnika u tretmanu. Procijenjeni ukupni javni rashodi u 2015. godini iznosili su 797 milijuna kuna, iako se prema prikazanoj procjeni čini da se na suzbijanje zlouporabe droga troši veliki iznos javnih rashoda, radi se u prosjeku o samo 0,55 ukupnih javnih rashoda ili 0,24% BDP-a. Mjere aktivnosti iz Nacionalnog programa prevencije ovisnosti aktivno su se provodile tijekom 2015. godine u svim odgojno-obrazovnim ustanovama te u sustavu socijalne skrbi u svrhu zaštita djece i mladih te prevencije ovisnosti. Također nastavljeno je s kontinuiranom provedbom projekta resocijalizacije ovisnika. Od 19. travnja 2007. godine kada je usvojen projekt resocijalizacije do 31. prosinca 2015. godine HZZ ukupno je proveo profesionalno usmjeravanje i procjenu radne sposobnosti za 796 ovisnika od toga 268 liječnik ovisnika je bilo uključeno u obrazovne programe, a 566 liječenih ovisnika je ostvarilo zaposlenje u javnom radu i koristilo poticaje za zapošljavanje. Dodatno 669 ovisnika je ostvarilo pravo na školovanje na teret Ministarstva znanosti i obrazovanja, a za oko 7000 ovisnika pomoć u resocijalizaciji su pružile udruge.
Zahvaljujem uvaženom državnom tajniku Tomislavu Dulibiću. Žele li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nije nazočan. U ime kluba SDP-a uvažena kolegica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Klub SDP-a podržat će izvješće vladinog Ureda za suzbijanje zlouporabe droga. Ono je kao i do sada vrlo detaljno i daje dobar uvid u ovu problematiku. Držimo da je nacionalna strategija za razdoblje od 2012. do 2017. godine bila dobar temelje za jednu solidnu politiku i interdisciplinarno djelovanje kako bi se ovaj problem koji imamo evidentno sveo na najmanju moguću mjeru. Ni prethodne strategije nisu bile loše, bit će dobra i nova koja se mora napraviti za koju vjerujem da je u izradi. One su uvijek bez obzira tko ih piše dokaz da postoji nacionalna svijest o jednom jako velikom problemu i o potrebi da se sa tim problemom kao društvo ulovimo u koštac. Naravno nitko ne očekuje čuda jer čaroban štapić ne postoji. nitko ne očekuje da se ovaj problem riješi i da nestane preko noći, ali s pravom očekujemo da državne institucije djeluju koordinirano, proaktivno, sveobuhvatno i to kada se radi prije svega o prevenciji. I najbolje strategije i najbolji zakoni i najbolji akcijski planovi nerijetko se razviju o surovu realnost nesuradnje ili neučinkovitosti, nepravovremenosti, ne koordiniranosti i stoga smo doista pozdravili kada je ured započeo sa procesom evaluacije prethodnih strategija i svega što je u jednom periodu bilo učinjeno, vidjeti što je dobro, a što nije, gdje griješimo i što ćemo učiniti da to ispravimo je zapravo iznimno važno. Mislimo da to tako treba i činiti, tako se javne politike trebaju osmišljavati i voditi. Imamo društveni problem, donosimo strategiju, akcijske planove, provodimo mjere i nakon određenog vremena provodimo evaluaciju onoga što smo provodili, tako se na neki način zatvara krug i tako bi ustvari trebalo raditi sa strategijama, to jedino ima smisla. Zašto je to važno? To je važno zbog ograničene količine javnog novca, važno je zbog odgovornosti onih koji donose odluke o trošenju javnog novca kojeg je sve manje. U tom smislu je iznimno važno vidjeti, dokazati, utvrditi što od onoga što radimo i financiramo daje rezultat koji su programi učinkoviti koji imaju smisla da se nastave financirati, a one programe koji vrijede i dokazano postižu rezultat treba učiniti vidljivijima, treba ih učiniti prepoznatljivima. Lokalne inicijative odnosno programe najbolje praksa treba učiniti nacionalnim programima. Puno puta smo i ja osobno sam ovdje spominjala u raspravama trening životnih vještina koji je krenuo iz moje županije iz Primorsko-goranske iz grada Rijeke, program koji je za kojeg sigurno znate koji je dao izvanredne rezultate, provodimo ga već dugi niz godina pokazao je da u one škole u koje je ušao program u kojem se uči mlade ljude kako da budu snažni, samosvjesni kako da se odupru svemu onome što danas predstavlja izazov u današnjem svijetu i životu. Dakle pokazalo se da takvi mladi ljudi puno su otporniji na izazove kao što je alkohol, kao što je droga, kao što je pušenje i danas je prepoznat i na nacionalnoj razini. Danas se provodi ne samo u Primorsko-goranskoj županiji, provodi se i u Zadarskoj i u Međimurskoj, već nekoliko godina za redom u svim školama. Nije čaroban štapić, ali daje rezultate, nekad lokalna inicijativa postala je jedan sustavan organizacijski model i koristan alat učitelja u radu. Držimo da je napravljen iskorak u pisanju izvješća, to se već vidi u nekoliko navrata. Sada konačno znamo koliko se troši npr. za prevenciju. To dugo nismo znali. Znali smo da se troši određena količina novca, ne mala, ali nismo znali koliko ide na pojedine aktivnosti, koliko na tretmane, na rehabilitacije, na prevencije, dobro je što sada konačno to znamo. Oko 35 milijuna kuna, 68 ide na aktivnosti tretmana, 7 milijuna na programe smanjenja šteta. No još uvijek ne znamo na koje se sve programe troše javni novci, tko provodi te programe i sa kojim učinkom. No ima nešto što nisam sigurna da ohrabruje, dakle bez obzira na nekakav ukupan iznos koji nama može izgledati ne mali, ipak se radi o 0,24% BDP-a ili 0,55% državnog proračuna, a to baš i nije tako puno. Iako je izvješće vladinog ureda doživjelo pozitivne promjene u proteklom vremenu, držimo da bi bilo dobro da se u tom izvješću mogu pronaći odgovori i na neka druga pitanja, kao što je npr. što radimo sa mladim eksperimentatorima, što radimo na ranom otkrivanju ovisnika, da li smo zadovoljni sa radom županijskih centara za borbu protiv ovisnosti koji su prešli u nadležnost Zavoda za javno zdravstvo, što radimo na resocijalizaciji i rehabilitaciji, koje programe provodimo u tom smislu. Dakle gotovo da danas nema djeteta čiji start u život ili daljnji razvoj nije obilježen makar i minimalnim rizikom za razvoj problema opasnosti kao što je droga, ali i brojne druge vrebaju na svakom koraku i zato borba protiv zlouporabe droga doista zahtijeva organizirani multisektorski pristup u sprečavanju nastajanja posljedica, kao i značajne resurse u suzbijanju proširenosti i neželjenom utjecaju na pojedince i na cijelo društvo. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Romani Jerković na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika HSS-a, uvaženi kolega Krešo Beljak. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi kolega Ivan Ćelić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Dva temeljne stupa politike suzbijanja zlouporabe droga su smanjenje ponude i potražnje droga a temelj su nacionalna strategija, akcijski plan i Zakon o suzbijanju zlouporabe droga. Izvješće za 2014. bilo je 11. ožujka 2016., danas smo na izvješću, imamo redovito problem sa kašnjenjem izvješća ali evo nadamo se da će se to promijeniti. Ovo izvješće sadrži 134 stranice, ono je temeljeno na osnovu nacionalne strategije, kao što je kolegica Jerković rekla, nova nacionalna strategija za iduće osmogodišnje razdoblje je u pripremi i ona će za razliku od prijašnjih strategija objediniti ilegalne droge, društveno prihvatljive droge, alkohol i duhan i nove ovisnosti s kojima se susrećemo, dakle pitanje kocke i pitanje interneta. Puno je pozitivnih stvari, puno više je pozitivnih stvari. Za koordinaciju su zaduženo Povjerenstvo za suzbijanje zlouporabe droga Vlade RH koje djeluje na političkoj razini i na kojem je na čelu potpredsjednica Vlade i ministrica vanjskih i europskih poslova Marija Pejčinović-Burić i ured koji je zadužen za koordinaciju na operativnoj razini. Proteklih par godina smo imali problem razine Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo kao krovne institucije i koordinacije sa županijskim zavodima za javno zdravstvo. Naime, županijski zavodi, velika većina tih županijskih zavoda je radila jako dobro ali nedostajala je koordinacija. I isto tako postoje i županijska povjerenstva za suzbijanje zlouporabe droga i tu bi se trebalo poraditi na što boljoj koordinaciji tih županijskih povjerenstava i svojevrsnom monitoringu. U 2015. godini je bilo prijavljeno 982 projekta, od toga je većina bila vezana uz prevenciju. Vrijedi napomenuti dakle Nacionalni program prevencije ovisnosti za djecu i mlade, smjernice za psihosocijalni tretman ovisnosti o drogama, izrada internetske baze novih psihoaktivnih tvari. I ono što je spomenuto isto tako dakle pitanje javnih rashoda koji se mogu podijeliti na ukupne i specificirane i procijenjene nespecificirane. Od toga je dakle na većinu išlo 57% na tretman, 30% prevencija, 6% smanjenje štete, 4% kazneno represivni sustav i 3% socijalna reintegracija. Hrvatski sustav liječenja opijatskih ali i neopijatskih ovisnika je dobar. I kada dođemo na susrete Europskog monitoring centra uvijek smo u samome vrhu. Naravno da je tu potrebna dodatna nadogradnja, ona će se i prema evaluaciji Timbos instituta prije svega odnositi na informatizaciju sustava, mislim da je to prioritet vezano za sustav liječenja ovisnika. Hrvatski model je model koji mi možemo reklamirati i drugima. I na kraju dakle Klub zastupnika HDZ-a podržati će ovo izvješće za 2015. godinu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Ivanu Ćeliću na ovoj raspravi. Prelazimo na pojedinačne rasprave, uvaženi kolega Gordan Maras. Nije nazočan. Želi li možda državni tajnik završnu riječ? Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se kolegi državnom tajniku Tomislavu Dulibiću i njegovim suradnicima na dodatnim obrazloženjima. Glasovati ćemo o ovoj točki dnevnog reda kada se za nju steknu uvjeti.
Izvješće o provedbi Nacionalne strategije i Akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u Republici Hrvatskoj za 2015. godinu. Podnositelj izvješća je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlogom saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Izvješće o provedbi Nacionalne strategije i Akcijskog plana suzbijanja zlouporabe droga u Republici Hrvatskoj za 2015. godinu.“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 132 za, 3 suzdržana donesen Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Izvješće o poslovanju slobodnih zona u Republici Hrvatskoj u 2015. godini; Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 25 Zakona o slobodnim zonama. Materijal ste primili otpremom Sabora. Raspravu je proveo nadležni Odbor za gospodarstvo. Izvješće ste također primili na sjednici. Molim predstavnicu predlagatelja državnu tajnicu Natašu Mikuš-Žigman da da dodatno obrazloženje. Izvolite.
Hvala lijepo, uvaženi zastupnici i zastupnice. Evo, pred vama je dakle 4.-to Izvješće o poslovanju slobodnih zona u RH. S obzirom na vrijeme, evo pokušati ću doista biti maksimalno kratka u predstavljanju. Tijekom 2015. godine korisnici koncesija za osnivanje slobodnih zona, odnosno koncesionari kao i korisnici slobodnih zona isticali su kao i prethodnih godina kako je poslovanje u režimu slobodnih zona a nakon što je Hrvatska ušla u EU u većoj mjeri atraktivno onim korisnicima, odnosno tvrtkama koje posluju sa trećim zemljama i onima koji posluju u slobodnim zonama na pomorskom dobru. Dakle a manje je atraktivno onima koji djeluju na unutarnjem tržištu EU. Što se tiče broja slobodnih zona, u 2015. godini je bilo određenih promjena glede njihovog broja u odnosu na 2014. Početkom 2015. godine u RH je poslovalo ukupno 13 slobodnih zona od čega 9 kopnenih i 4 lučke slobodne zone koje su smještene dakle na pomorskom dobru. A na kraju 2015. godine bilo ih je 12 od kojih je 8 dakle kopnenih, u Varaždinu, Zagrebu, Osijeku, Vukovaru, Krapini, Kukuljanovu, Škrljevu i Splitu a 4 su lučke slobodne zone, Pula, Rijeka, Split i Ploče. Do promjene u broju slobodnih zona u '15.-oj godini je došlo zbog zahtjeva koje je podnio koncesionar za slobodnu zonu „Đuro Đaković“ iz Slavonskog broda a u gospodarskom interesu jedinog korisnika slobodne zone, dakle tvrtke koja je poslovala unutar tog obuhvata i koja je ujedno bila i vlasnik nekretnine. Dakle, upravo zbog vlasništva nad nekretninom, u kojoj je poslovao donesena je odluka, odnosno korisnik je donio odluku da mu poslovanje u režimu posebne zone više nije prihvatljivo i jedino rješenje je bilo ukidanje režima slobodne zone na tom području. Zbirni podaci o poslovanju u slobodnim zonama koji su navedeni u ovom izvješću pokazuju sljedeće, dakle u 2015. godini u slobodnim zonama je poslovalo ukupno 137 korisnika, bilo je zaposleno 7739 radnika, korisnici slobodnih zona su prosječno zapošljavali po 57 radnika, dakle spadaju po tome uglavnom u red srednje velikih poduzetnika. Međutim kada se iz tog ukupnog broja izuzme jedan najveći korisnik slobodnih zona, dakle Slobodna zona Varaždin koja ima gotovo 4000 zaposlenik, broj tih prosječnih zaposlenika padne na 28 iz čega proizlazi da su oni mali poduzetnici. Glavni financijski pokazatelj korisnika slobodnih zona u 2015. godini su sljedeći, ostvareno je ukupno 5,57 milijardi kuna prihoda, udio izvoza u ukupnom prihodu je iznosio visokih 68,4%, a izvoz iz slobodnih zona iznosio je 3,81 milijardu kuna. Imajući u vidu kako sam prethodno rekla nakon članstva Hrvatske u EU poslovanje u slobodnim zonama atraktivnije je za korisnike zona koje posluju sa trećim zemljama te isto tako imajući u vidu udio trgovine koju RH ostvaruje sa drugim državama članicama EU. Korištenje ovih zona je potrebno sagledati u kontekstu drugih mogućnosti koje one pružaju, pri čemu bi istakla pogodnosti za sadašnje i buduće korisnike zona koje proizlaze iz Zakona o poticanju ulaganja, a posebno se to odnosi na investitore koji su zainteresirani za poslovanje sa trećim zemljama i odgovara im geografski položaj i prometna infrastruktura Hrvatske. Također bi željela reći odnosno ukazati na mogućnosti da se unutar slobodnih zona pokrenu registracije u neke oblike poduzetničke infrastrukture, temeljem Zakona o unapređenju poduzetničke infrastrukture, dakle govorim o svim onim oblicima poput potporne infrastrukture kao što razvojne agencije, poduzetnički centri, poslovni inkubatori, akceleratori, poslovni parkovi i drugo. Na kraju bi željele istaknuti da je subjektima poduzetničke infrastrukture na raspolaganju sve veći broj odnosno sredstva koja ostvarujemo odnosno realiziramo iz zajedničkog proračuna EU pa je tako u travnju ove godine otvoren natječaj za razvoj infrastrukture u poduzetničkim zonama u nadležnosti je Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrta, ukupna njegova vrijednost je 76 milijuna kuna, a krajem lipnja smo otvorili i natječaj za pružanje usluga za malo i srednje poduzetništvo putem poduzetničkih potpornih institucija vrijedan 22,8 milijuna kuna. Zaključno, dakle slobodne zone se s jedne strane treba sagledati u gospodarskom interesu samih korisnika slobodnih zona koji posluju sa trećim zemljama, a sa druge strane kao što sam rekla u okviru mogućnosti koje su na raspolaganju upravo u smjeru poduzetničke infrastrukture u smislu zakona o unapređenju iste. Zahvaljujem vam na pažnji u ovaj kasni odnosno rani sat i predlažemo raspravu i usvajanje istog izvješća. Hvala lijepa.
Zahvaljujem državnoj tajnici gospođi Nataši Mikuš Žigman na ovom obrazloženju. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Otvaram raspravu. Na raspravu u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e uvaženi kolega Ivan Vilibor Sinčić. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi kolega Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. O ulozima i potencijalima slobodnih zona u gospodarstvu RH mislim da ne treba previše pričati. Jasno nam je da su slobodne zone orijentirane k izvozu, k proizvodnji itd. No ono što želim podijeliti s vama nekoliko misli je da li ga koristimo dovoljno i što o tome kaže točan zbroj netočnih podataka statistika. U predmetnoj godini jedna zona je manje, dakle u usporedbi sa prošlom godinom jedna zona više ne radi, a to je ona u Slavonskom Brodu. Slobodne zone ostvarile su gubitak u poslovanju od 109,9 milijuna kuna, za razliku od skromnog plusa doduše prošle godine. Izvoz u EU odnosno zemlje EU je 5% manje nego 2014. godine, naknada za koncesije je 5% manja od 2014. Ukupan broj korisnika slobodnih zona je 4,2% manje, broj radnika 1,1% manje. Od ukupno 7 milijuna 443 tisuće 567 metara kvadratnih ukupne površine slobodnih zona, slobodno je dakle ne korišteno 4 milijuna 36 tisuća 773 metra kvadratna. Da li vam to zvuči kao iskorišteni potencijal? Meni baš i ne. naravno imamo na umu da razgovaramo o 2015. godini kada je Hrvatska tek počela izlaziti iz gospodarske krize. Kakav će pravi rezultat biti vidjet ćemo tek u izvješću za 2016. i 2017. godinu. No međutim, unatoč ovome svemu možemo li na kraju biti zadovoljni? Sama činjenica da o ovome raspravljamo u ovaj kasan sat je dovoljan dokaz koliko nam je stalo ovom domu odnosno nama o ovoj temi koja je izuzetno bitna za hrvatsko gospodarstvo, posebice za izvoznike. Ovo je izvješće samo skup informacija o činjeničnom stanju kakvo je, tu nemamo nešto pretjerano raspravljati, prema tome mi ćemo ga podržati. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Domagoju Hajdukoviću na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HSS-a uvaženi kolega Krešo Beljak. Nije nazočan. U ime Kluba zastupnika nezavisnih zastupnika HSU-a uvažena kolegica Anka Mrak-Taritaš. Nije nazočna. U ime Kluba zastupnika HNS-a uvaženi kolega Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Vrlo kratko, neću spominjati sve ove podatke, naravno govorimo o 2015. godini kada smo imali 137 korisnika od toga 136 malih onaj jedan veliki iz varaždinske zone. Ono što ja želim ovdje napomenuti da u 2016. nam se dogodilo pa upravo odlazak te varaždinske gospodarske zone. Naime, orijentacijom ulaska u EU ono što je državna tajnica spomenula slobodne zone koje su orijentirane prema izvaneuropskim tržištima će nastajati dalje raditi. Tu treba gledati svoj potencijal, a ja mislim da je Vlada upravo pred kraj 2016. godine donijela i odluku, dozvolu kakogod, da Slobodna zona Varaždin izađe iz tih sustava koja je bila najveća sa 4,5 tisuće zaposlenih od ovih 7700 zapošljavala koja je imala 2,8 milijardi izvoza od 3,8 ukupno koliko smo ovdje mogli primijetiti. Razloge u tome tražimo da više nema ekonomskih razloga poslovati u režimu slobodne zone zbog smanjenja povlastica. Naime, ističe i pravo korištenja gornje granice dopuštenog oslobođenja poreza na dobit i s obzirom da su oni vlasnici manje-više korisnici su i vlasnici tog zemljišta, taj dio se i odobrio. Stoga sigurno da moram apsolutno se orijentirati na ove prostore, na ove koje su u područjima luka, nije problem oni imaju samo 10% svega svog izvoza prema europskim zemljama, ostatak i rade izvaneuropskim zemljama. Moramo ove naše kopnene koje su preostale, a potom mislim na Slobodnu zonu Osijek koja je nažalost imala jedan spor sa državom koji je izgubila, ne znam iz kojih razloga su se inatili pa nisu htjeli plaćati koncesiju, naravno da su izbili to je preko milijun kuna spor, tu trebamo tražiti načina kako poboljšat i kako orijentirati što veći ekonomski rast u području trgovinske razmjene sa izvaneuropskim zemljama. Kako smo imali ovdje u ovom domu čuti da nam je negativna bilanca i sada sa Srbijom možda na taj način malo gledati ove naše susjedne zemlje, a onda i one dalje. Evo toliko, zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Stjepanu Čuraju. Prelazimo na pojedinačne rasprave, uvaženi kolega Gordan Maras. Nije nazočan. Završnu riječ? Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se uvaženoj državnoj tajnici Nataši Mikuš Žigman na dodatnim obrazloženjima. Glasovat ćemo o ovoj točki kada se steknu uvjeti.
Izvješće o poslovanju slobodnih zona u Republici Hrvatskoj u 2015. godini. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. U skladu sa prijedlogom saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći Zaključak: „Prihvaća se Izvješće o poslovanju slobodnih zona u Republici Hrvatskoj u 2015. godini.“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 118 za, 11 suzdržanih i 1 glas protiv donesen Zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor. Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici dobro jutro. Nastavljamo s radom naše sjednice. Vidim da su se već neki prijavili za stanke, prije nego što je počela sjednica. Kolega Glasnović, na primjer. Kolega Aleksić ajde molim vas. Krenimo redom.