Gospođe i gospodo zastupnici otvaram 8. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravlam predsjednika Vlade, gospodina Ivu Sanadera, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je i podijeljen konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 5 točaka iz dnevnog reda 7. sjednice o kojima nismo proveli raspravu i 5 novih točaka i to: 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Francuske republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 133. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Prijedlog zakona broj 129. 3. Prijedlog zakona o Hrvatskom memorijalno dokumentacijskom centru Domovinskog rata, prvo čitanje. Prijedlog zakona broj 132. 4. Prijedlog zakona o povratu duga umirovljenicima s Konačnim prijedlogom zakona. Predlagatelj Klub zastupnika IDS-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 127. I 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama s Konačnim prijedlogom zakona. Predlagatelj zastupnik Željko Pavlic, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona 131. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda po točkama od 1. do 3., po točkama od 5. do 10. i pod točkom 26. i 27. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. To su: 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju o trećoj izmjeni ugovora o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj migracijske politike. Prijeldog zakona broj 117. 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima. Prijedlog zakona broj 120. 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju daljnjeg dodatnog protokola sporazumu između država stranaka Sjevernoatlanskog ugovora i ostalih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir o pravnom položaju njihovih snaga. Prijedlog zakona 121. 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Francuske republike o izbjegavanju dvostrukoga oporezivanja i sprečavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak, Prijedlog zakona broj 133. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim porezima na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove. Prijedlog zakona broj 124. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o posebnim porezima na duhanske prouizvode, Prijedlog zakona broj 123. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama, Prijedlog zakona broj 122. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju. Prijedlog zakona 129. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji s Konačnim prijedlogom zakona, Prijedlog zakona broj 116. 10. Prijedlog zakona o povratu duga umirovljenicima s Konačnim prijedlogom zakona. Predlagatelj Klub zastupnika IDS-a. Prijedlog zakona broj 127. I 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama, hitni postupak. Predlagatelj zastupnik Željko Pavlic. Prijedlog zakona broj 131. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Hvala. Poštovani zastupnik Ante Đapić.
Gospodine predsjedniče, mi se u Klubu HSP oštro protivimo uvrštavanju 3. točke dnevnog reda. To je Prijedlog zakona o potvrđivanju daljnjeg dodatnog protokola sporazumu između država, stranaka Sjevernoatlanskog ugovora i ostalih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir o pravnom položaju njihovih snaga s Konačnim prijedlogom zakona. Mi držimo da je ova rasprava preuranjena dok se ne provede odluka Hrvatskog sabora, a to je bila da u roku od, na prijedlog Hrvatske stranke prava da se u roku od 60 dana, a prošlo je 90 dana, provede rasprava o stanju u hrvatskim oružanim snagama. Prema tome mi naime držimo da bi trebalo uvrstiti dakle provesti odluku Hrvatskog sabora, dobiti izvješće o stanju u hrvatskim oružanim snagama kako bismo onda nakon te rasprave mogli kompetentnije raspravljati i argumentiranije vezano i za ovu treću točku. Pa se protivimo hitnom postupku i općenito uvrštavanju točke na dnevni red. Dakle mi smo da se ova točka skine na dnevni red, a da se uvrsti točka izvješće ministra obrane o stanju u hrvatskim oružanim snagama.
Hvala. Poštovani zastupnik potpredsjednik Luka Bebić.
U ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice predlažem da se skine hitni postupak sa točke 26. i 27. tj. Prijedloga zakona broj 127. i 131. o povratu duga umirovljenika i izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti [[Upadica: Glasnije malo]] [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Dobro.]] Dakle predlažem da se skine hitni postupak i nepotrebno, neka ide u redovitu proceduru.
Hvala lijepa. Glasovati ćemo o svakom od tih prigovora kad dođe na red kod utvrđivanja hitnosti. Sad idemo redom. Pod 1. tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora, molim? Što? ... [[Upadica se ne razumije]] Sad idemo glasovati o svakom pojedinom zakonu kolega Kajin. ... [[Upadica se ne razumije]] Ja sam pitao tko ima prigovor na pojedini prijedlog zakona kod, hitnom postupku. Molim, niste se javili. Sad se javljate. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvaženi predsjednici Vlade. Klub IDS-a evo nakon što smo čuli gospodina Bebića moli da se ovaj Zakon o povratu duga umirovljenicima zadrži u hitnoj proceduri međutim Klub IDS-a ima prigovor na prijedloge, na uvrštavanje po hitnom postupku glede Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnom porezu na osobne automobile odnosno imamo prigovor na uvrštavnaje u dnevni red po hitnom postupku Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode sve dok Vlada ne pokuša iznaći modus kako oporezivati extra dobit hrvatskih monopolista.
Samo trenutak da upišem. Poštovani zastupnik Pavlic.
Pa evo dopustite isto samo par riječi oko vezi prijedloga dakle da se ne ide po hitnom postupku u vezi točke 27. dakle u vezi sigurnosti zakona o prometa, samo da napomenem da je Vlada također [[Upadica: Molim vas!]] spremila taj Zakon ali po istom postupku pa nema razloga dakle da se ovaj Zakon isto, na iste načine tretira kao i vladin zakon, a istu tematiku on obrađuje.
To nije prigovor na hitnost postupka. Kolega Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče u ime Kluba HSP-a ulažem prigovor u vezi hitnog postupka na prvu točku, dakle smatramo da bi ova točka koja se odnosi na pitanja migracijske politike, morale ići u redoviti postupak. DAkle neka se provede rasprava, ali u dva čitanja, obzirom na čitav niz problema koj isu vezani uz migracijsku poklitiku. Također ulažem prigovor u ime HSPa i na drugu točku dnevnog reda koja se tiče ugovora između Hrvatske i BiH o zajedničkim lokacijama za granične prijelaze, tu je također moram upozoriti da Hrvatska i BiH nisu još ratificirali sporazum o granici. Pa je onda doisra čudno da idemo na ovakvu hitnost kod sporazuma o graničnim prijelazima.
Hvala. Ima li još netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje ovih pojedinih 11 prijedloga zakona i točaka da se nešto donese po hitnom postupku? Nema. Sada idemo na izjašnjavanje o tome. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o trećoj izmjeni ugovora o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj, migracijske politike kod ovoga prijedloga zakona, prigovaorio je hitnosti postupka u ime kluba HSPa zastupnik Tonči Tadić. Tko je za primjenu hitnoga postupka kod donošenja za uvrštavnje u dnevni red po hitnom postupku ovoga zakona? Hvala. Tko je protiv? Utvrđujem da je sa 114 glasova za i 8 protiv ovaj prijedlog Zakona uvršten u devni red po hitnom postupku. GDje također imamo prigovor kluba zastupnika HSPa. Je primjena hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između RH i Bosne i Hercegovine o zajednčikim lokacijama na grančnim prijelazima. Tko je za primjenu hitnoga postupka? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 116 glasova za i 4 protiv, i ovaj zakon uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Treće. Također gdje imamo prigovor kluba zastupnika HSPa na primjenu hitnoga postupka. Tko je za primjenu hitnoga postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju daljnjeg dodatnog protokola sporazumu između država stranaka svjeverno atlanskog ugovora i ostalih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir o pravnom položaju njihovih snaga. Tko je za primjenu hitnoga postupka? Hvala. Protiv. Utvrđujem da je sa 109 glasova za i 12 protiv, i ovaj prijedlog Zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnoga postupka kod donošenja zakona o potvrđiavnju ugovora između Vlade RH i Vlade Francuske Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak. Tko je za pr imjenu hitnoga postupka. Hvala. Protiv. Utvrđujem da jednoglasno sa 122 glasa za, u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnoga postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim porezima, na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove. To je bio prigovor na hitni po stupak kluba zastupnika IDSa. Tko je za primjenu hitnoga postupka? Tko je protiv? Utvrđujem da je 71 glas za, 51 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj prijedlog zakona. I kod sljedećega zakona imamo prigovor na hitni postupak, kluba zastupnika IDSa, a to je konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o posebnim porezima na osobne automobile, pardon, o posebnim porezima na duhanske proizvode. Tko je primjenu hitnoga postupka kod donošenja ovoga zakona? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 70 glasova za i 53 protiv i ovaj Prijedlog zakona uvršten po hitnom postupku u dnevni red. Tko je za primjenu hitnoga postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljšnim knjigama? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 123 glasa za ovaj prijedlog konačni prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnoga postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jedoglasno sa 123 glasa za i ovaj prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 120 glasova za, u dnevni red po hitnom postupku uvršten i ovaj prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o povratu duga umirovljenicima koji je predložio Klub zastupnika IDS-a gdje prigovor na hitni postupak ima Klub zastupnika HDZ-a? Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je za primjenu hitnog postupka za uvrštavanje u dnevni red glasovalo 49, protiv 70. Budući da nije prihvaćen hitni postupak ja ću postupiti sukladno članku 160. stavak 3. Poslovnika ovoga Doma. I konačno tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama koji je predložio zastupnik Željko Pavlic uz prigovor Kluba zastupnika HDZ-a na primjenu hitnog postupka. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Hvala. Utvrđujem da je za primjenu hitnog postupka glasovalo 48 zastupnika, protiv 70 i stoga nije prihvaćen hitni postupak, a također ću u pogledu ovog prijedloga zakona postupiti sukladno članku 160. stavak 3. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 203. stavak 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika, prigovor se sada može dati samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Pod točkom 22. uvršten je Prijedlog zakona o Hrvatskom memorijalno-dokumentacijskom centru Domovinskog rata, prvo čitanje, P.Z. br. 132. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje ove točke u dnevni red? Nema. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđen dnevni red. Predlažem kao što je uobičajeno, ako se slažete da ne čitam cijeli dnevni red nego samo da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda sa usvojenim izmjenama koje su netom izglasovane. Sabor je suglasan, dakle imamo utvrđeni dnevni red. Gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 204., stavak 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 8. sjednice sljedećim točkama: Pod 1. Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu, Prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova za 2004. godinu Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, Hrvatskog zavoda za zapošljavanje,Prijedlog izmjena i dopuna plana prihoda i rashoda Državnog proračuna i izvanproračunskih fondova za 2004. godinu, Prijedlog izmjena i dopuna plana prihoda i rashoda Državnog proračuna i izvanproračunskih fondova za 2004. godinu. 2. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2004. godinu, drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 135. 3. Prijedlog zakona o sigurnosti prometa na cestama sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 141. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 136. 5. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, drugo čitanje, P.Z. broj 88. 6. Prijedlog zakona o provođenju odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske od 12. svibnja 1998. godine sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 140. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 137. 8. Prijedlog zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 138. 9. Prijedlog zakona o financiranju izborne promidžbe za izbor predsjednika Republike Hrvatske s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, Prijedlog zakona broj 139. 10. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda. I 11. Statut Vijeća za elektroničke medije, potvrđivanje. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odluči o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U obavijesti koju ste dobili na sjednici o točkama koje ću predložtii za dopunu dnevnog reda 8. sjednice, po točkama 3. i 4. te po točkama od 6. do 9. navedeni su zakoni za koje se predlaže donošenje po hitnom postupku. to su 1. Prijedlog zakona o sigurnosti prometa na cestama, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo idrguo čitanje P.Z. br. 141. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o prekršajima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drgo čitanje, P.Z. br. 136. 3. Prijedlog zakona o provođenju odluke Ustavnog suda RH od 12. svibnja 98. godine, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i dr ugo čitanje, P.Z. br. 140. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokolm obrazovanju, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 137. 5. Prijedlog zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 138. 6. Prijedlog zakona o financiranju izborne promidžbe za izbor predsjednika Republike Hrvatske, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postuapk, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 139. Napominjem da je za prijedlog zakona o sigurnosti proemta na cestama predloženo donošenje po hitnom postupku. ali navedeni zakon nosi oznaku P.Z.E. pa o primjeni hitnoga postupka sukladno članku 161. Poslovnika ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Poštovani zastupnik Vilim Herman izvolite.
Pa prije tih primjedbi gospodine predsjedniče, ja bih molio da se utvrdi kvorum.
Hvala lijepa. Molim kvorum. U dvorani je 73 zastupnika. Molim zastupnice i zastupnike da ostanu u dvorani dok se ne skupi kvorum. Molim predsjednike klubova zastupnika da poduzmu potrebne korake da pozovu zastupnike da budu u dvoranu. Osim ako nemaju drugačije stajalište da treba eskvirati i utvrđenje dnevnog reda i glasovanje o već predloženim već raspravljenim zakonima. Molim zastupnike da ostanu na svojim mjestima na kojima sjede. Molim kvorum. Molim zastupnike da sjednu na svoja mjesta i ministre također da sjednu na svoja mjesta. Hvala lijepo. U dvorani je 81 zastupnik i zastupnica. Nastavljamo sa radom. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prekršajima? Nema. Utvrđujem da je u dnevni red po hitnom postupku uvršten taj konačni prijedlog zakona. Ako nema nitko protiv onda… Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o provođenju odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske od 12. svibnja 98. godine? Hvala. Protiv? Tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 82 glasa za u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj konačni prijedlog zakona. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju? Tko je za? Protiv? Utvrđujem da je sa 81 glas za i jednim protiv i ovaj prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske po prestanku obnašanja dužnosti? Tko je za primjenu hitnog postupka? Molim vas bez komentara! Hvala. Protiv? Utvrđujem da je sa 82 glasa za i 2 protiv i ovaj zakon uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o financiranju izborne promidžbe za izbor predsjednika Republike Hrvatske? Tko je za? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 84 glasa za i ovaj prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštenje neke od ostalih točaka u dnevni red? Poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Gospodine predsjedniče u ime kluba HSP-a izražavam oštar prosvjed što u dnevni red nije uvršten prijedlog zaključka kojeg je predložio naš klub u vezi sa Sporazumom o realizaciji projekta Družba Adria. Ovo je već četvrti pokušaj da sa time nadopunimo dnevni red. Gospodine predsjedniče tražim da to bude uvršteno u dnevni red početkom idućeg tjedna.
Hvala lijepa. Ja sam danas potpisao jer je potpuno u skladu sa Poslovnikom i uputio u proceduru prijedlog vašeg kluba toga zaključka. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Sad bih vam rekao jednu napomenu. Kod rasprave o prijedlogu rebalansa državnog proračuna navodim da članak 31. stavak 2. i 3. Zakona o proračunu prema kojem podneseni amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom proračuna mogu biti prihvaćeni pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka. Rashodi i izdaci ne smiju biti proračunske zalihe ili na teret dodatnoga zaduživanja i s time sam dužan izvijestiti dom i zastupnike da oni amandmani koji nisu sastavljeni u skladu sa ovom odredbom članka 31. Zakona o proračunu neće biti uključeni u saborsku proceduru. Idemo sada na glasovanje o raspravljenim točkama dnevnoga reda, preostalim. Gospođe i gospodo zastupnici, nastavljamo sa radom sjednice. Pozdravljam predsjednika Vlade, članove Vlade. Molim predsjednika Kluba HSS-a, gospodina Zlatka Tomčića da u ime Kluba uzme riječ.
Hvala, hvala vam lijepa gospodine predsjedniče na razumijevanju. Naime, nismo htjeli kvariti red na ovoj sjednici i tražiti prekide, stanke, gubiti vrijeme, ali vas molimo na početku sjednice, a mislim da će to biti lako postići danas s obzirom da vidim da je premijer ovdje. Obzirom na činjenice koje se događaju oko genetski modificiranog sjemena koji je, što je zabranjeno našim Zakonom o zaštiti prirode, unositi u Hrvatskoj. Jučer ministar Čobanković priznao pred Hrvatskom javnošću da je ovoga proljeća u Hrvatskoj zasijano oko 2 tisuće hektara kukuruza sa genetski modificiranim sjemenom. Nemam dojam da i u ministarstvu i u Vladi se ozbiljno pristupa ovom problemu. Držimo da je problem uistinu dramatičan. Radi se o prevelikoj površini, radi se o površini koja uistinu može putem širenja peludi stvoriti nesagledive genetske probleme za biljni svijet u Hrvatskoj. Obzirom da se radi o ozbiljnom cajtnotu, kako vidite ove stabiljke kukuruza počele su klasati, za par dana će početi pelud se širiti i tada će biti kasno da se zaustave moguće štete. Zato zahtijevamo i molimo, ne zanemarujući ovaj problem koji je uistinu dramatičan, kojeg ovog momenta svi ne shvaćamo na isti način, da se danas u tijeku dana predsjednik Vlade izjasni na koji način Vlada misli sanirati ovu situaciju. Po nama, jedini mogući način je uništavanje svih usjeva, ali ne na način da se ostavi otvoreno pitanje kako će se seljacima šteta nadoknaditi. Danas treba reći, svi trebaju uništiti površine koje su zasijane genetski modificiranim sjemenom, svima će biti šteta nadoknađena, a dakako da Vlada ima mogućnosti da sa neodgovornim uvoznikom ili neodgovornim proizvođačem onda tu štetu refundira. Još jednom naglašavam, imamo na raspolaganju možda 2, 3 ili najviše 4 dana. Javnim pozivom prema seljacima nećemo postići ništa. Naprosto treba se dati u jednu ozbiljnu široku akciju identifikacija površina koje su zasijane, njihovog uništenja, ali i seljacima vrlo jasno obećati da će im biti nadoknađena sva šteta ulaganja i sva šteta mogućeg uroda kojeg bi ostvarili na toj površini. Po našim procjenama radi se oko, o iznosima od oko 2 tisuće eura po hektaru. To nisu preveliki iznosi, naš Zakon o zaštiti prirode predviđa kazne za one neodgovorne uvoznike i proizvođače genetski modificiranog sjemena, a ja još jednom apeliram da danas bude odluka donešena. Predsjednik Vlade je ovdje prisutan, on može svojim autoritetom u ime Vlade obećati seljacima da će im biti šteta nadoknađena, a Vlada na taj način će zadržati onaj autoritet u Europi i u svijetu koji Hrvatsku želi prikazati, a mislimo da je to naša velika komparativna i konkurentska prednost, da budemo zemlja slobodna od genetski modificiranog sjemena. Vjerujem da Vlada neće propustiti ovu šansu da ovu štetu koja nam je na pomolu spriječimo. Hvala vam lijepa, obzirom da nam je ovdje i predsjednik Vlade mi bi molili njegovo izjašnjenje kako bi se u akciju moglo ići vrlo promptno, istog momenta kako bi se u sljedeća dva, tri dana sve ove površine uistinu uništile i šteta smanjila na najmoguću mjeru. Hvala vam lijepa, gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče kluba. Ja bi molio predsjednika Vlade, doktora Ivu Sanadera da se očituje o ovom Prijedlogu i najavi što Vlada kani poduzeti.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, kucate na otvorena vrata. Sve ovo što ste vi naveli jučer je najavio ministar poljoprivrede Petar Čobanković. Vlada već poduzima sve, dakle, bit će upravo ovako kao što ste opisali i obeštećenje seljacima, ali naravno da ćemo tražiti od uvoznika, od firme koja je uvezla naknadu štetu. Ali isto tako i sve u idućih nekoliko dana ... [[Govornik se ne razumije.]] iskorijenjeno, prema tome, sve ovo, nema potrebe da vodimo raspravu. Vlada poduzima, kreće se u akciju, sve je već poduzeto što je trebalo biti i kreće se u realizaciju ovoga. Dakle, potpuno smo na istoj liniji i želimo zaštititi i tu u okviru idućih nekoliko dana da ne bi bilo prekasno.
Kolega Tomčić, izvolite.
Hvala vam lijepa, gospodine predsjedniče, za ovu neformalnu raspravu. Ja iznimno cijenim ovo što je rekao premijer Sanader međutim, skrećem pozornost da je ministar Čobanković jučer na tiskovnoj konferenciji najavio da će uputiti javni poziv seljacima. Upozoravam da to nije dovoljno, upozoravam da na taj način nećemo postići one efekte. Ovo što ste vi danas izrekli to je puno snažnije. Dakle, izrečeno je obećanje da će svima biti nadoknađena šteta, a sada neka bude na Ministarstvu poljoprivrede da na najbrži mogući način identificira sve površine koje su zasijane ovim sjemenom. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavka 2. Poslovnika, predložit ću dopunu dnevnog reda 8. sjednice točkom - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru Predsjednika Republike Hrvatske s Konačnim prijedlogom zakona, predlagatelj Klub zastupnika SDP-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 119. Naime, jučer je na jednom međustranačkom dogovoru dogovoreno da se i taj Prijedlog zakona koji je bio u redovitoj proceduri preimenuje u hitni postupak i uvrsti u dnevni red i raspravi danas zajedno sa Konačnim prijedlogom zakona o posebnim pravima Predsjednika Republike po prestanku obnašanja dužnosti i Konačnim prijedlogom zakona o financiranju izborne promidžbe za izbor Predsjednika Republike Hrvatske. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru Predsjednika Republike Hrvatske? Hvala. Protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 118 glasova za ovaj Prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku i molim predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da ga uvrsti u dnevni red sjednice Odbora koju je zakazao u 13 i 30 sati. Gospođe i gospodo zastupnici zaključujem 8. sjednicu Hrvatskoga sabora, a o po prethodno pribavljenom mišljenju predsjednika i predstavnika klubova zastupnika, oni koji su se odazvali sazivam izvanrednu sjednicu Hrvatskoga sabora za dan 16. srpnja ove godine u 00,01 minutu sa dnevnim redom: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o znanstvenoj djelatnosti i visokom obrazovanju, - Konačni prijedlog Zakona o posebnim pravima predsjednika Republike Hrvatske do prestanka obnašanja dužnosti, - Konačni prijedlog Zakona o financiranju izborne promidžbe za izbor predsjednika Republike Hrvatske, - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izboru predsjednika Republike Hrvatske, i - Izbori i imenovanja. Glasovanje o ovim točkama, ovim prijedlozima zakona koji su raspravljeni, glasovanje o amandmanima i o samim prijedlozima zakona.
Evo dopustite da upozorim na povredu Poslovnika, članak 187., 188. i 189. Naime još 28. travnja postavio sam pismeno, dakle pitanje gospodinu Ivi Sanaderu u vezi stanja u Međimurskoj trikotaži Čakovec. Do danas nisam dobio pisani odgovor, iako smo dakle upozorili …
Kolega Pavlic to dolazi na kraju rješavanje dugovanja Vlade na odgovor na postavljeno pitanje. To ide po Poslovniku nakon Aktualnog prijepodneva.
Dobro. Dopustite da ovako isto upozorim na taj problem. Hvala.
Molim. Poštovani zastupnik Ratko Gajica.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade i članovi Vlade. Ja ću svoje pitanje uputiti zamjenici premijera i ministrici gospođi Kosor. Gospođo Kosor, ja ću najprije navest neke primjere koji ilustriraju problem koji ja želim naglasiti. U Zagrebu familiju Divjakinja dobila je nalog da mora izaći iz stana 33 kvadrata u kojem žive više od 20 godina. To je bio neki pomoćni prostor, ljudi su u to ulagali i sad je alternativa da izađu na ulicu. Rekli su da su se i vama obratili. U Vukovaru familija Rakin živjela je u stanu 38 godina, izišli su po nalogu nakon, da moraju izaći da se zgrada obnovi. Kad je zgrada obnovljena, drugi su dobili ključeve, oni nisu. Alternativa je također ulica. U Gvozdu ima 7 stanova praznih čije ključeve drže ljudi koji su nešto dalje ili daleko, a drugi obilaze okolo, nemaju gdje stanovati. U Udbini je slična situacija bivših društveni stanovi nisu iskorišteni za smještaj. U Kninu u istoj toj oblasti je mali ili veliki kaos. Pitam vas, hoćete li ovim nesretnim ljudima pomoći da ne završe na ulici i hoćete li se založiti ili naložiti da se stambeno zbrinjavanje i korištenje ovih prostora vrši samo po činjenicama i samo po propozicijama propisanim zakonom. I dodao bih još, hoćete li se založiti da se konačno, a na to upozoravam ovdje i pučki pravobranitelj, izvrši detaljan popis stambenog fonda i načina njegova korištenja? Zahvaljujem.
Potpredsjednica Vlade, ministrica, gospođa Jadranka Kosor.
Hvala vam lijepa, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine zastupniče. Naravno da ću se zauzeti u okviru svojih ovlasti u svim ovim primjerima o kojima ste govorili i ono što mogu jamčiti u ovakvim i sličnim slučajevima da nitko neće završiti na ulici. To mogu jamčiti u ime Vlade. Jasno da ću vidjeti o čemu se radi. Što se tiče ovog primjera obitelji Divjakinja, ja se sjećam, ja sam dobila to pismo i ja sam odmah intervenirala prema Gradu Zagrebu koliko se sjećam. Ne mogu govoriti o detaljima jer negdje, evo, do sada sam dobila oko 10 tisuća pisama, što u Vladu, što u ministarstvo. O detaljima ne bih mogla govoriti, ali ću vam preslik te dokumentacije, te pretiske poslati da imate uvid o tome. Dakle, što se tiče obitelji Rakin iz Vukovara, ne znam. Mislim da njihovo pismo nisam dobila, ali u svakom slučaju ću provjeriti i za ove slučajeve u Gvozdu i za ove slučajeve u Vukovaru, odnosno u Udbini i jasno da ću intervenirati, odnosno vidjeti o čemu se radi i u skladu sa Zakonom i Ustavom, i naravno da ću se raspitati i u Vladinom povjerenstvu koje ima zadaću rješavati i pojedinačne slučajeve. Prema tome, imate moju riječ da nitko neće završiti na ulici. Hvala vam lijepo.
Zastupnik Gajica.
Ja vam zahvaljujem za ovu riječ, gospođo ministrice. Htio bi samo reći da izrazito zadovoljstvo ćemo moći podijeliti svi zajedno kad se u ovoj oblasti uspostavi baš ono samo po činjenicama i samo po propozicijama propisanim. Zahvaljujem.
Hvala. Poštovani zastupnik Josip Sudec.
Potpredsjedniku Vlade gospodinu Hebrangu bi postavio sljedeće pitanje. Ugovorom o dosmrtnom uzdržavanju koji je izvan Zakon o nasljeđivanju prikriveno se razvlašćuju starije osobe i umirovljenici. Organizirano se dolazi u njihove domove, nagovara ih se da prijeđu od privatnih udomitelja često u neuvjetne prostore, u nestručnu skrb i često polupismenim ljudima. U posljednje vrijeme imam oko stotinu žalbi koje su zaprimile Udruge umirovljenika i dio smo tih žalbi prenijeli javnom pravobranitelju. Ne znamo da li se radi o organiziranoj prijevari, ali sve govori da se broj slučajeva povećava. Ima li Vlada program rješavanja starijih i nemoćnih osoba, a da oni za uzvrat ostave svoje stanove i svoja imanja Vladi pa da se Vlada privremeno brine za te starije osobe? Hvala.
Potpredsjednik Vlade, Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepa, štovani gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Problem o kojem govorite je problem ugovora između starijih osoba i određenih fizičkih osoba koje s njima sklapaju privatne ugovore o doživotnom uzdržavanju, nakon čega stan ili neka nekretnina ostaje toj fizičkoj osobi u vlasništvu. To je nažalost izvan Zakona koji pokrivaju područje briga o starijima, to je nažalost i izvan etičkih pravila jer se često događaju stvari o kojima ste govorili. Mi ne možemo tu intervenirati direktno, ali naravno u budućnosti ću reći što namjeravamo. Direktno ne možemo intervenirati jer nemamo pravo nadzora nad tim osobama, nad tim ugovorima, nemamo pravo ući u stan koji je privatno vlasništvo, ali ono što smo učinili, to je da snimamo tu situaciju i da ćemo predložiti rješenje. Rješenje je vrlo jednostavno i moguće je u sadašnjem okviru, a to je da takva osoba uđe u dom za starije, a svoju imovinu prepiše tom domu ili vidjet ćemo, Ministarstvu rada ili, odnosno Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi, itd., ali u tom slučaju mora živjeti u tom domu za starije osobe. A umjesto da plaća troškove može dati tu nekretninu. To je ono što je sad u okviru zakona možemo. Sve dokumente do kojima ćemo, do kojih ćemo doć ćemo predat, naravno, Državnom odvjetništvu jer tu postoji čitav niz nezakonitih radnji, a ovaj prijedlog koji ste vi rekli, da bi Vlada direktno preuzela njihove stanove, za sada nemamo uporište u zakonu, ali ćemo razmotriti i taj prijedlog, da vidimo da li bi se i na taj način moglo riješiti. U svakom slučaju, moramo se uključiti u to jer očito je puno nečasnih i nezakonitih radnji. Hvala.
Zastupnik Sudec.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]]
Hvala. Poštovani zastupnik Nikola Ivaniš.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Pitanje za potpredsjednika Vlade i uvaženog ministra zdravstva gospodina Andriju Hebranga. Poštovani ministre, problemi funkcioniranja bolničkog zdravstva i to problemi njegovog financiranja došli su u proteklih 15 dana do punog izražaja. Obustavljen je, obustavljena je redovna nabava niza neophodnog potrošnog materijala i iz tog razloga zaustavljeno je izvođenje niza dijagnostičkih postupaka, ali isto tako i terapijskih postupaka u dosta struka i na nizu klinika i zavoda. Problem se radikalizirao u KBC-u Rijeka gdje je došlo do naglog, apsurdnog produljenja lista čekanja od banalnih dijagnostika pa do zahtjevnih kardioloških dijagnostika koje su najčešće vitalne, a obustavljen je i kompletan kardiokirurški i terapijski postupak. Kardiokirurgija upućena je na kolektivni godišnji odmor sa posljedicama za koje vi znate. Ja vam ih ne trebam posebno navoditi. Radi se o smrti nekoliko transportiranih pacijenata iz Rijeke u Zagreb koji su transportirani zbog indikacija, odnosno zbog toga što se u Rijeci nije moglo napraviti zahvate koji su u njoj sačinili i prije 10-ak godina. Naglašavam da smo u turističkoj sezoni. Pitanje, što ministarstvo konkretno poduzima da se osigura normalan rad KBC-a Rijeka. Naglašavam, jednog od dva hrvatska KBC-a. Tj., što se čini da se višegodišnja potplaćenost KBC-a kroz mjesečni limit riješi ispravkom tog neadekvatnog limita jer sve objektivne analize pokazuju da se radi o objektivnog nedostatku i potplaćenosti za mjesečnih 1,3 do 1,5 milijuna kuna koji bi osigurali normalan rad. Naglašavam na kraju da Riječki KBC zbrinjava stanovništvo Županije primorsko-goranske, ali u vrhunskoj medicini Istarske, te velikog dijela Ličko-senjske, odnosno oko pola milijuna stanovnika plus turisti u ovom periodu u kome se nalazimo, i situacija je vrlo alarmantna jer je jedan od tri umrla u transportu Rijeka Zagreb bio i stranac što već sada ima svoje posljedice u jednoj od susjednih zemalja u kojem se o tome značajno piše. Hvala lijepo.
Potpredsjednik Vlade, ministar zdravstva gospodin Hebrang.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, štovani gospodine zastupniče, energično demantiram sve navode iz vašeg pitanja iz sljedećih razloga: KBC Rijeka je iz izvora sredstava Ministarstva zdravstva saniran u visini od 40 milijuna kuna nastupom mandata ove Vlade, znači 40 milijuna smo preuzeli postojećih iz prethodnih godina, drugo, od 1. travnja kada je nastupio proračun ove Vlade odmah smo povisili mjesečni limit KBC-u Rijeka za 3 milijuna 200 tisuća kuna mjesečno, takav limit nikada KBC Rijeka od svoje povijesti nije imala. I na sastanku Upravnog vijeća i uprave kada sam ih posjetio i kada sam im to priopćio izrazili su veliko zadovoljstvo i izrazili potpunu suglasnost da je to omogućilo normalno funkcioniranje bolnice. Što se tiče kardiokirurga i kolektivnog godišnjeg odmora, neistina je da su na kolektivnom godišnjem odmoru zbog nedostatka sredstava. Kardiokirurški tim u Rijeci se sastoji od malog broja visokospecijaliziranih sestara i liječnika i uvijek idu kolektivno na godišnji odmor jer kada bi išao svaki posebno onda ne bi radili šest mjeseci te zahvati. Sada su oni na svojem redovitom 20-dnevnom kolektivnom godišnjem odmoru a kroz cijelo vrijeme tog odmora su u pripravnosti za akutne operacije. Dakle istog trenutka se vraćaju operirati. Dva nemila smrtna slučaja koja su se dogodila također smo ispitali, radi se o tako složenim kardiološkim operacijama koje KBC Rijeka nije nikada radio niti će raditi, ne zbog nedostatka novca nego zato što se radi o premalom broju takvih slučajeva da bi tim u Rijeci mogao biti iskusan i zato se obavljaju u Zagrebu i pacijenti se transportirali u Zagreb. Dakle, energično demantiram bilo kakav nedostatak materijalnih sredstava, svakodnevno sam u kontaktu sa ravnateljem, sa predsjednikom upravnog vijeća, sustav radi normalno. Liste čekanja u Rijeci se odnose samo na neakutna i ne hitna stanja, sva akutna i hitna stanja bez čekanja dolaze na koronarografije i na intervencijski kardiološki zahvat ... Prema tome ono što se u Rijeci nazivaju liste čekanja nazivaju se u svim hrvatskim bolnicama, na žalost ne možemo ih isključiti jer ih nije isključio nitko na svijetu ali radimo program sanacije tog stanja na način da evidentiramo sve liste čekanja u svim hrvatskim bolnicama i za svaku dijagnozu i listu čekanja Ministarstvo izrađuje poseban program koji će uskoro stupiti na snagu. Hvala.
Poštovani zastupnik Ivaniš.
Ja naravno, s obzirom da poznam dobro stanje u Rijeci nisam zadovoljan s odgovorom. Ja se nadam da će mediji prenijeti vaš odgovor jer će to onda možda zadovoljiti i omogućiti pacijentima da dođu do onoga za što vi tvrdite da oni mogu doći kao što je naprimjer koronarografija koja se ne radi. Ona se ne radi, apsolutno, ni akutna i nikakva, ne postasvljaju se stantovi u akutno infarktu to se radilo a moram vam kazati da su pacijenti transportirani za zahvate disekcija a ... koje su se u Rijeci radile i od kojih su ljudi ostajali živi gospodine ministre, voženi su i umrli su na cesti u hodnicima zagrebačkih bolnica. To je ono o čemu se dnevno piše u Novom listu, Novi list je široko čitan i to nije dobro ni za Hrvatski turizam ni za sveukupnu priču o hrvatskom zdravstvu, ja molim da vi na ovo pitanje odgovorite pismeno, mi sutra u županijskoj skupštini imamo raspravu o akutnom stanju u KBC Rijeka i iz tog razloga ovo je prvorazredna politička tema na sjevernom Jadranu, ja vas molim da uz ovaj usmeni odgovor, puno poštovanje vi se potrudite i napišete i potpišete i pismeni odgovor iz razloga jer on može biti važan mnogima koji rade a ne mogu raditi ono što znaju raditi.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade, gospodo ministri. Moje pitanje je upućeno gospodinu ministru Branku Vukeliću a glasi: Da li je moguće nešto napraviti za invalide druge i treće kategorije koje su svoje invaliditet stekli u Republici Sloveniji a do sada nisu uspjeli konzumirati nikakova prava. Isto pitanje upućeno je Hrvatskom saboru prije dvije godine međutim do sada nije napravljeno ništa, molim pismeni odgovor. Hvala.
Vi tražite pisani odgovor?
Pisani da.
Hvala. Poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospodine predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege. Pitanje predsjedniku Vlade Republike Hrvatske. Ismijavali ste koalicijsku vladu što je povećala traošarine na motorna goriva a tim sredstvima gradile su se cestovna infrastruktura u Republici Hrvatskoj. U nešto manje od 7 mjeseci povećana je cijena goriva više od 1 kune po litri, nema novih investicija. Po vašoj jamstvenoj kartici jamčili ste Hrvatskim građanima podizanje životnog standarda a u nešto manje od 7 mjeseci podarili ste im 14% veće cestarine, utvrdili nove trošarine na automobile i to posebne male automobile koji građanima služe za svakodnevni rad i život te trošarine na cigarete. A osnovni problem je nemogućnost kontrole trošenja u državnom proračunu. Nove odvjetničke tarife su oduzele građanima pravo na sudsku zaštitu. Gospodine predsjedniče Vlade pitam možete li mi nabrojiti što je to manje od 7 mjeseci i koje su to gospodarske mjere poduzete i osigurane da bi se građanima moglo osigurati životni standard i sigurnost ....
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader.
Gospodine predsjedniče Sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici, zahvaljujem na ovom pitanju uvaženom zastupniku Liniću i mogu reći prije svega jednu stvar koja nema veze s Vladom treba isključiti na početku a to su tarife koje su odvjetnici donijeli to nikako nema veze ni sa Vladom ni sa Saborom prema tome taj dio vašeg pitanja odmah isključujem iz odgovora jer ja ne mogu niti Vlada, niti Sabor niti bilo tko drugi od političkih institucija odgovarati za ono što radi jedna grupacija u Hrvatskom društvu koja ima autonomno pravo podizati svoje tarife, ali ću reći kao građanin da sam protiv takvog dramatičnog podizanja odvjetničkih tarifa, tu se s vama slažem. Kada je riječ o prvih 7 mjeseci moje Vlade neću govoriti ja nego ću pustiti da govori statistički ured koji je upravo jučer odnosno prekjučer iznio najnovije podatke za prvih 5 mjeseci u 2004. godini. Industrijska proizvodnja je veća za 3,2%. Fizički obujam građevinarstva za 10,1%. Broj noćenja u turizmu, jedna velika tema ovih dana o kojoj se govori s puno žući ali s malo kompetencije, broj noćenja u turizmu 10,3% veći. Trgovina na malo 2% veća, izvoz 14,4% veći, uvoz veći za 4%, znači uvoz puno manje raste nego što raste izvoz, zaposlenost je veća za 0,7%, nezaposlenost manja za 9,3%, bruto plaće su veće za 6,1% i cijene za 1,9% ja mislim da ovo govori najbolje o radu ove Vlade. Hvala.
Zastupnik Linić.
Gospodine predsjedniče nisam zadovoljan jer nisam pitao statističke podatke pitao sam koje su gospodarske mjere u nešto manje od 7 mjeseci rada Vlade osigurane i poduzete. Pa bi molio da mi se pismeno odgovori na taj dio. i isto tako gospodine predsjedniče imate mogućnost predložiti ovom Saboru zakon i promjene zakona po kojima, ako se neodgovorno ponaša odvjetnička komora možete im oduzeti ovlasti o podizanju. Ne, očekujemo od Vlade, Vlada je obećala životni standard, građani se ne mogu braniti. Znači niste poduzeli mjere koje možete kao Vlada i imate ovlasti u tom dijelu. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Željko Krapljan.
Štovani predsjedniče Hrvatskog sabora, štovani predsjedniče Hrvatske vlade sa suradnicima, pitanje bih postavio gospodinu ministru obrane Berislavu Rončeviću. Pitanje glasi. Koliko je vojnih obveznika koristilo pravo služenja civilnog vojnog roka ili u posljednje vrijeme takav način znatno povećan? Ja ću iznijeti primjer samosluženje civilnog vojnog roka u županiji Sisačko-moslavačkoj, gdje imam pokazatelje da je 99. godine bilo svega 2%, a od 2000. do 2003. porasao do 23%. Mene zanima, što Ministarstvo obrane misli poduzeti po pitanju služenja civilnog vojnog roka?
Hvala lijepa. Ministar Rončević.
Gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. Činjenica je da civilno služenje vojnog roka iz godine u godinu sve više povećava udio u ukupnom vojnom roku u Republici Hrvatskoj. Ja mogu i pisano ću vam prirediti uporednu tabelu podataka o toj strukturi od 91. do sada, ali samo ilustraciju za prošlu godinu na redovno služenje vojnog roka upućeno je nešto više od 14 tisuća vojnih obveznika, a pravom civilnog služenja po podnesenim zahtjevima i uglavnom izdanim riješenjima koristilo se 9 tisuća 770 vojnih obveznika. Prema tome, znatno raste taj udio, što je u svakom slučaju daleko iznad prosijeka služenja vojnog roka kao civilnog služenja iz prigovora savjesti očito to prerasta u nešto drugo i Ministarstvo obrane radi jednu studiju o mogućoj potpunoj profesionalizaciji Hrvatskih oružanih snaga, ukoliko financijski pokazatelji budu takvi da možemo predložiti da Hrvatska ima potpuno profesionalni sastav i ako se pokaže mogućnost da nema vojni rok, onda ćemo to predložiti Vladi i Saboru na usvajanje. Za sada vojni rok ostaje, a Ministarstvo predlaže, će predložiti izmjene Zakona o civilnom služenju vojnog roka u kojem bi malo pooštrilo kriterije i mjesta gdje se ta zakonska mogućnost može koristiti. Hvala lijepa.
Zastupnik Krapljan suglasan sa, zadovoljan sa odgovorom?
U redu zadovoljan sam, ako može ovaj pisani dio odgovor. Hvala.
Štovani zastupnik Nenad Stazić.
Pitanje postavljam uvaženom ministru Mlinariću. Poštovani ministre. U vašem ministarstvu događaju se čudne stvari. Bivši policajac iz Samobora Jurica Šoić je 2002. godine dobio otkaz zato što se bez odobrenja MUP-a bavio privatnim poduzetništvom zakupivši lovište Svibovica pokraj Đurđevca. Protiv njega vodi se i kazneni postupak zbog utaje 180 tisuća poreza. No, isto tog Šoića vi ste ponovno zaposlili u MUP-u i to na samo jedan dan, točnije od 19 do 20. travnja ove godine. A zaposlili ste ga samo zato da biste mu omogućili da s navršenim 40 godina ode u policijsku mirovinu, iako zakon jasno kaže da se u MUP-u zapošljavati može samo zbog potreba posla. Zloupotrebom svoga prava i prekoračenjem svojih ovlasti svijesno ste i namjerno prekršili taj zakon. Kada je čovjek kojemu ste očito pogodovali govori kakav je to čovjek, govori podatak da je samo 2 tjedna nakon sretnog umirovljenja taj isti uhićen i priveden istražnom sucu zbog osnovane sumnje da je ukrao automobil i potom iznuđivao novac od vlasnika. Kada je unutarnja kontrola MUP-a otkrila kako je Šoić stekao prava na mirovinu vašom zloupotrebom položaja smijenili ste šefa unutarnje kontrole Dražena Ivanušeca. Smijenili ste dakle čovjeka koji je na toj dužnosti od 1997. godine, a na njegovo mjesto postavili čovjeka koji i sam bio stegovno kažnjavan, jer je kao načelnik policijske postaje Medvešćak zataškao počinjenje jednog kaznenog dijela, to je svakako bio vaš hit mjeseca. Ja bih sad mogao potsjetiti premijera Sanadera da je smijenio Stanka Kovača, gdje radovi na cesti koja se gradi dvije godine kasnio 10-tak dana. Mogao bih ga pitati, što on misli, koje sve zakone treba prekršiti njegov ministar unutarnjih poslova, pa da njega smijeni ili smjenjuje samo one koji nisu članovi HDZ-a. Ali umjesto toga pitanje postavljam vama gospodine ministre. Do kad će se u vašem Ministarstvu događati ovako stvarno čudne stvari?
Ministar Mlinarić, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine zastupniče na ovom pitanju, ono je već bilo predmet i pisanja u tisku, tako da se svi drugi zastupnici mogli malo i čuti nešto o tome. Imenovan policajac imao je uvjete za mirovinu i onda kada je prvi puta potjeran iz Policije, radi prekršajne prijave, odnosno kaznene prijave za krivolov, to je bio razlog radi čega je on otpušten u onom trenutku, iako je tada već mogao biti pušten u mirovinu da je, jer ima uvjete za mirovinu da je imalo humanosti za čovjeka koji ima četvoro djece i koji ima uvjete za mirovinu, ja nikog ne štitim, protiv koga se vodi krivično dijelo. U trenutku iza toga je krivična prijava za krivolov odbačena, u tom trenutku gospodin Šoić kad je primljen u Policiju nije imao ni jednu kaznenu prijavu, imamo riješenje Porezne uprave iz Samobora gdje on nije dužan niti kune u Poreznoj upravi, niti bilo koja druga prijava u trenutku kada je on bio primljen na posao da bi mogao ostvariti svoju zasluženu mirovinu nije bila, znači u tom trenutku on nije imao krivične prijave protiv sebe i nije bilo zakonske prepreke da bude primljen na jedan dan da bi radi toga mogao otići u mirovinu. Znači to je bila jedna humana gesta. A što čovjek je napravio poslije toga, to više nije stvar nas, nego kaznenog postupka koji će dokazati da li je on nešto kriv ili nije kriv. Znači, on je u trenutku ponovnog primanja na jedan dan da bi ostvario svoje pravo na mirovinu koju je već imao u trenutku kad je bio prvi put otpušten, onda je bio dvije ili tri godine bez mirovine, on nije imao nikakve zakonske prepreke da bude primljen na taj jedan dan. Znači to je činjenično stanje. A sdve ostalod rugo su nedokazane insinuacije.
Zastupnik Stazić.
Gledajte posve je nelogično, ako je imao uvjete na mirovinu, što ste ga uopće zapošljavali mogao je otići u mirovinu, i to na jedan dan, sve ovo što ste o njemu rekli više govori i o njemu i o vama, nego ono što sam ja postavio u svom pitanju. Prema tome, potpuno nezadovoljan vašim odgovorom. Molim da mi dostavite popis svih smijenjenih u MUP-u s navedenim razlozima smjene? Dalje, dostavite mi popis svih postavljenih i navedite tko od njih ima i koliko kaznenih i prekršajnih postupaka iza sebe? Hvala.
Poštovani zastupnik Živko Nenadić.
Gospodine predsjedniče, gospodine premijeru, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru kulture, gospodinu Boži Biškupiću. Čitam u tisku da je na temelju Konvencije o zaštiti podvodne arheološke baštine Republika Italija proglasila arheološku zonu. Možete li nam reći kakav je stav Vlade odnosno Ministarstva kulture vezan uz pokretanje postupka za ratifikaciju predmetne konvencije i time otvaranja mogućnosti da i Republika Hrvatska zaštiti podvodnu areheološku baštinu koja se nalazi izvan njezinih teritorijalnih voda. Hvala lijepo.
Ministar Biškupić, izvolite!
Hvala, gospodine predsjedniče. Uvaženi zastupnici! Konvencija o zaštiti podvodne areheološke baštine donesena je krajem, bolje reći u studenom 2001. godine. Do sada su ju potvrdile svega dvije države, bilo je u našem tisku napisa o tome. Mi smo uputili prijedlog Vladi o donošenju Zakona o potvrđivanju Konvencije i on će biti onda poslan u Sabor i nadamo se da će biti isto tako potvrđena. Međutim, da bi ona imala pravovaljani učinak mora biti dvadeset potpisnica. Prema tome, ovaj akt talijanske Vlade nema međunarodno-pravni učinak ali mi smo itekako zainteresirani naravno da budemo isto tako potpisnici te konvencije jer ćemo na taj način moći prema ovoj konvenciji proširiti zaštitnu arheološku zonu 12 milja izvan teritorijalnih voda.
Zastupnik Nenadić.
Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo! Pitanje postavljam gospodinu potpredsjedniku hrvatske Vlade zaduženom za gospodarstvo gospodinu Andriji Hebrangu. Gospodarska pitanja su zasigurno ključna pitanja za građane Republike Hrvatske a uz to je usko vezano i pitanje zapošljavanja naših građana. S obzirom da imamo prilike slušati različite informacije o gospodarskom stanju u Republici Hrvatskoj pa i netom u Hrvatskom saboru a da je ovih dana objavljeno i statističko izvješće o makro ekonomskim pokazateljima u prvih pet mjeseci ove godine, gospodine potpredsjedniče možete li pred Hrvatskim saborom iznijeti stvarne podatke o stanju gospodarskog rasta i zaposlenosti koje je zasigurno ključno pitanje u Republici Hrvatskoj? Hvala.
Potpredsjednik Vlade ministar Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, štovana gospođo zastupnice! Gospodin premijer je iznio osnovne pokazatelje. Ja ću samo ponoviti. Izvoz je u prvih pet mjeseci ove godine u odnosu na prvih pet mjeseci prošle godine veći za 14,4% a u samom mjesecu svibnju u usporedbi sa svibnjom 2003. izvoz je veći čak 16,6% a ukupna industrijska proizvodnja 3,2%. Naravno da to mora imati odraza i u zapošljavanju. No, samo par riječi zašto dolazi do poboljšanja makro-ekonomskih pokazatelja. Naravno, zbog toga što je to trend bio prošle i pretprošle godine ali i zbog toga što smo uveli čitav niz novih programa u velike gospodarske subjekte, veliki broj programa u poticanje izvoza, veliki broj programa u malo poduzetništvo itd. To je tema o kojoj bi se moglo govoriti naravno satima. Ali rezultati su ipak pozitivni i ohrabrujući što se tiče zapošljavanja. Još bih samo dodao prije nego iznesem te podatke da i u ovom rebalansu proračuna upravo za aktivnu politiku zapošljavanja investiramo opet značajan novac. Tako će Hrvatski zavod za zapošljavanje dobiti dodatnih 87 milijuna kuna, Fond za razvoj i zapošljavanje dobit će dodatnih 120 milijuna kuna u rebalansu a trgovačka društva za poticaj će dobiti novih još dodatnih 52 milijuna kuna. Znači, to je direkna injekcija od 230-tak milijuna kuna u poticanju zapošljavanja. Kako izgleda prvih pet mjeseci? Izgleda, ipak izgleda ohrabrujuće. U svibnju 2004. je bilo ukupno zaposlenih milijun 394 tisuće a nezaposlenih 305 tisuća. To je u odnosu na prethodnu godinu 4% više zaposlenih i 4,7% manje nezaposlenih kad se govori o broju. Kad se uspoređuje prvih pet mjeseci ove godine sa prvih pet mjeseci prošle godine broj zaposlenih je veći za 0,7% a broj nezaposlenih je manji čak za 9,3%. Dakle, vjerujem da naše gospodarske mjere koje smo uveli i ova politika državnog proračuna imaju itekako utjecaj na ovako ohrabrujuće pokazatelje. Hvala.
Poštovana zastupnica Marija Bajt.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Zadovoljna sam odgovorom zbog pozitivnog gospodarskog rasta što treba i zadržati i ubrzati kako bi došlo do smanjenja nezaposlenosti u Republici Hrvatskoj. Hvala.
Poštovana zastupnica Milanka Opačić.
Pitanje upućujem gospodinu premijeru Ivi Sanaderu. Naime, prije nekoliko dana zamjenica pomoćnika američkog državnog tajnika izjavila je, citiram, da očekuje snažniji angažman Hrvatske u Iraku i prihvaćanje Sporazuma o neizručenju američkih građana Međunarodnom kaznenom sudu. Pozvala se pritom da je inicijativu pokrenula hrvatska strana a obavljeni su razgovori i na ministarskoj razini. Moje je pitanje gospodine Sanader da li su sve ove informacije točne i s obzirom da o takvim pitanjima odlučuje ovaj Sabor dvotrećinskom većinom kada ćete raspravu o ovim pitanjima otvoriti u Hrvatskom saboru a ne samo u Washingtonu?
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader.
Pa vjerojatno je nećemo nikada otvoriti u Hrvatskom saboru jer je nismo otvorili ni u Washingtonu. Znači, ja sam već u nekoliko navrata ovdje u Hrvatskom saboru govorio o tome, na različite špekulacije i napise pa i na ovaj najnoviji mogu odgovoriti vrlo jasno sljedeće. Nikada ni Hrvatska demokratska zajednica dok smo bili u oporbi a ni danas Vlada koju vodimo nije govorila o slanju američkih vojnika u Irak niti je govorila o potpisivanju članka 98. Govorili smo o razumijevanju američke politike, govorili smo o tome da imamo razumijevanja da Sjedinjene Države često puta su u situaciji da ih netko treći zove da pomognu i da onda imaju velikih problema kod kuće ako taj netko treći ili četvrti koji je zvao njihove vojnike da dođu kao što je bio slučaj u Bosni i Hercegovini, kao što je bio slučaj negdje drugdje, kao što je bio slučaj nažalost u Europi i danas prije dvije godine, znači danas u suvremenoj Europi kada Europska unija jača i u koju želimo ići nije mogla riješiti problem između, onaj incident između Maroka i Španjolske vezano za onaj greben pa su došle Sjedinjene Države riješiti i riješile su. Znači, pokazujemo razumijevanje za činjenicu da ako ih se negdje zove a zvalo ih se i u drugom svjetskom ratu i kroz cijelo 20. stoljeće da dođu pomoći Europi, da onda imaju velikih problema ako netko želi zadržati njihove vojnike. Prema tome, to je naše razumijevanje za stav Sjedinjenih Američkih Država i držimo da europsko i američko partnerstvo, transatlansko partnerstvo nema alternative ali isto tako Hrvatska ide prema Europskoj uniji i bit će dio politike Europske unije i u ova dva pitanja.
Zastupnica Opačić.
Gospodine premijeru, drago mi je da ste sada ovo rekli zbog toga što je po intervjuu koji sam mogla pročitati gospodina ministra vanjskih poslova njegova priča je bila potpuno drugačija, pa mi je drago da ste vi kao premijer Vlade rekli da su ove informacije od strane američke administracije neistinite.
Hvala. Poštovani zastupnik Tonči Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovana gospodo iz hrvatske Vlade! Imam pitanje za ministar Kalmetu. Vlada Republike Hrvatske je još u travnju ove godine dala suglasnost za raspisivanje natječaja za treću mrežu mobilne telefonije GSM. Vijeće za telekomunikacije je donijelo odluku da se natječaj raspiše čim se usuglasi dokumentacija a to je koliko znam učinjeno. Kašnjenje natječaja odnosno kašnjenje ulaska za trećeg operatera znači zadržavanje dvostruko većih cijena mobilne telefonije. Znači, dakle, zadržavanje dvostruko većih cijena mobilne telefonije nego u Sloveniji. Znači zadržavanje duopola HT-a i VIP-a a ulazak trećih operatera znači to da će taj treći morati investirati blizu milijardu dolara, da će cijena mobilne telefonije pasti skoro za polovicu, da će 91% Hrvata koristiti mobilni telefon. A ako se tome ne pristupi, to znači da će HT i VIP daljnjih par godina podijeliti dobit bilizu 2 milijarde dolara uz postojeće visoke cijene mobilnog telefoniranja dvostruko veće nego u Sloveniji. Dakle, moje pitanje gospodine Kalmeta, gospodine ministre je vrlo jasno. Zašto Vlada pod zakonskim aktom ne omogući provedbu natječaja za treću mobilnu mrežu, odnosno zbog čega to do sada još nije učinjeno?
Ministar Božidar Kalmeta. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče ja se slažem sa svime što ste vi rekli. I ja sam veliki zagovornik uvođenja trećeg operatora u, na hrvatsko stržište. Jer doista držim i sve ovo i svi pokazatelji, studije pokazuju da će doći do sniženja cijena onda kod te usluge. Točno je da je Vlada donjela odluku i omogućila postojećem Vijeću do imenovanja Agencije da raspiše natječaj za GSM mrežu, što do danas nije napravljeno jer treba kazati da Vijeće raspisuje natječaj za trećeg operatora. Ministarstvo je napravilo sv eono što ministarstvo mora napraviti. Dakle, donjeli smo sva tri pravilnika. Pravilnik o koncesijama i dozvolama, Pravilnik o naknadama i Pravilnik o naknadama za usluge, naknadama za frekvencije i naknadama za usluge. Tender koji je napravljen dali smo na provjeru Fakultetu elektronike i računarstva koje je također dalo neke korekcije, dakle i tender je spreman. Čak sam ja osobno, mada to, to možda ne bi ni trebalo pozvao sve članove Vijeća na sastanak i rekao, sve je spremno, usuglasite se i raspišite natječaj. Oni jasno nakon toga sastanka ponovo nisu mogli funkcionirati, ponovo se nisu mogli sastajati i problem je dakle u tome. Da zaključim. Sve je spremno za raspisivanje natječaja za trećeg operatora. To će se dogoditi čim prije. Ako postojeće Vijeće ne raspiše, onda će to raspisati u svakom slučaju novi članovi Agencije, čije imenovanje će doći, pretpostavljam jer će Vlada poslati na saborsko zasjedanje još prije ljetne stanke.
Zastupnik Tonči Tadić. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre. Svako odlaganje natječaja znači zadržavanje duopola, znači da se HT-u i VIP-u smješi dobit od 2 milijarde dolara. Ono što nas zanima jest mogućnost da Vlada podzakonskim aktom, mimo Vijeća pokrene natječaj jer je to ionako staro Vijeće, a da se novo Vijeće, buduće Agencije za telekomunikacije pobrine, da se taj natječaj provede do kraja i izabere treći operater. To je mehanizam koji sam htio da vi odradite u ime hrvatske Vlade.
Poštovana zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Imam pitanje za predsjednika hrvatske Vlade. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, ja se slažem sa ocjenom da je za projekt kao što je autocesta posve nebitno hoće li to biti završeno 10 dana prije ili 10 dana kasnije. Međutim, kada se otkrilo da Lička dionica ipak neće biti puštena u promet, vi ste rekli da ne želite otvarati autocestu koja nema uporabnu dozvolu i po kojoj se promet ne bi mogao odvijati sigurno. Međutim, svi su vidjeli da govorite neistinu, da nisu u pitanju nikakvi sigurnosni razlozi, nego naprosto cesta nije gotova. Tamo još uvijek traju zemljani radovi. Vidljeli smo svi skupa da po toj cesti, ne da ne bi mogli voziti nikakvi automobili, da se tamo sa mukom teško kreću i građevinski strojevi. No dobro, cesta nije gotova, trebalo je pronaći krivca i smjenili ste direktora Auto-cesta Stanka Kovača. On je pak izjavio, zaslužio sam smjenu, kriv sam što sam vjerovao svojim suradnicima i što nisam svaki dan izlazio na autocestu. Ministar Kalmeta međutim, nije rekao, ja sam odgovoran za gradnju cesta, ja sam kriv što sam vjerovao Kovaču. Vi međutim, niste rekli, ja sam predsjednik vladina Povjerenstva za izgradnju cesta, ja sam kriv što sam vjerovao Kalmeti. I moje pitanje je gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, tko je od vas trojce po vašem mišljenju postupio najmoralnije?
Predsjednik Vlade, dr. Ivo Sanader.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažena gospođice zastupnice Lugarić, nisam čuo zadnju riječ, tko je od vas? [[Upadica: Moralniji!]] A, od vas moralniji. Ovako, u pravu ste kada kažete da jedan dio autoceste nije bio ni asvaltiran, ali ja kada sam govorio vi ste se pozvali na moje riječi da neću pustiti i da neću biti za to da se pusti u promet onaj dio autoceste koji je bio gotov ali nije imao uporabnu dozvolu jer i takvih dionica ima. Znači imamo nekoliko vrsta dionica, imali smo 30. lipnja na dan puštanja, jedan dio zaista nije bio ni asvaltiran, jedan manji dio, vrlo mali, vrlo mali dio nije bio asvaltiran, jedan najveći dio je bio u potpunosti gotov, 108 km a jedan dio je bio gotov ali nije imao sve sigurnosne aspekte, znači nije imao mrežu za odrone itd.. I kada se, kada sam kao predsjednik Vlade i predsjednik Povjerenstva za ceste postupio na način da sam predložio smjenu, odnosno i podržao prijedlog ministra Kalmete za smjenu dvoje ključnih ljudi, dakle, tajnika Povjerenstva i predsjednika Hrvatske uprave Hrvatskih autocesta onda sam postupio potpuno ispravno. Jer kako drugačije postupiti u situaciji kada nas u javnosti uvjeravaju biti će gotovo do 30. lipnja a mi znamo da nije bilo gotovo do 30. lipnja. Od mene se kada od najodgovornijeg čovjeka ove Vlade traži da povućem i radikalne poteze kada je riječ o ovakvim propustima. Prema tome, povukao sam i to je moja odgovornost, da sam povukao upravo te poteze. Da ih nisam povukao i da nismo smjenili te ljude, onda bih bio neodgovoran.
Zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani gospodine premijeru, ja sam zadovoljna sa vašim odgovorom jer je u vašem odgovoru kao iz aviona vidljivo razlika između sposobnosti da se radi posao i da se prebaci krivica za neobavljeni posao na nekoga drugoga. Tako da u tom smislu sam gotova. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dozvolite mi, već u nekoliko navrata me je gospodine premijer Sanader oslovio .../Govornica se isključila./...
Gospođica ili gospođa ako poštovane zastupnice, molim onda ih oslovljavajte sa zastupnice. Poštovani zastupnik Drago Prgomet.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade, ministri, kolegice i kolege. Pitanje je upućeno prof. Andriji Hebrangu, ministru zdravstva, socijalne skrbi i potpredsjedniku Vlade. Naime, predložena najava vašeg Ministarstva o mogućim promjenama ili čak ukidanju dopunsko zdravstvenog osiguranja izazvalo je burnu reakciju u javnosti a kod jednog dijela prije svega socijalno ugroženih građana i umirovljenika i opravdani strah od eventualnog gubitka prava na besplatno liječenje, odnosno besplatne lijekove, pardon, na besplatne lijekove. S druge pak strane sve zemlje Europske unije, a to, u tome u prilog govori i zadnje izvješće londonske škole za ekonomske i političke znanosti, govore da dopunsko zdravstveno osiguranje nije dalo očekivane rezultate kako u gospodarskom smislu jer proizvodi velike troškove, a ono što je nama možda još i bitnije nije pridonjelo niti kvaliteti niti dostupnosti niti jednakosti zdravstvenog sustava za sve građane. Kao primjer može poslužiti susjedna Slovenija koja ukida postojeći model dopunskog osiguranja, a takav model je inače primjenjen i u Republici Hrvatskoj. Imajući ove aspekte, dakle ovaj socijalni i s druge strane ovaj gospodarski aspekt o kojem sam govorio pitanje je vezano da li i što vaše odnosno resorno ministarstvo će učiniti u eventualnim promjenama ili eventualnom ukidanju dopunskog zdravstvenog osiguranja. Hvala vam lijepa.
Potpredsjednik Vlade, ministar zdravstva Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče vi ste u vašem pitanju već i dali velik dio odgovora. Dopunsko osiguranje je struka koja se bavi organizacijom sustava već davno eliminirala. Međutim on je uveden prije dvije godine kod nas u vrijeme kada ga je napustila Slovenija i svi drugi članovi Europske unije i tako dalje. Uveden je iz razloga koji meni nikad neće biti jasni, a posljedica takvog dopunskog osiguranja je gomilanje ogromnih dugova naime participacija je u svim sustavima dio upravljanja potrošnjom u zdravstvu. U zemljama recimo ovim tranzicijskim zemljama koje su sad ušle u Europsku uniju nedavno, da ne uspoređujemo najbogatije, participacija u zdravstvu iznosi negdje 25 do 30% prosječno. U Hrvatskoj je to negdje desetak posto. Dakle mi iz Proračuna izdvajamo tih 20% koji u drugim zemljama izdvajaju sami osiguranici iz svog džepa. Što učiniti? Dugovi u zdravstvu enormno rastu. Potrošnja lijekova enormno raste. MOguće su dvije grupe mjera. Jedna koja zadire u socijalna prava i smanjuje ih i druga koja to ne čine. Mi sada intenzivno radimo na ovoj drugoj grupi poteza. Izradili smo 30 mjera koje primjenjujemo, koje sad ovdje nemam vremena nabrajati i za koje ćemo do 30. lipnja vidjeti kakve su dali učinke. Ukoliko ne daju učinke dužnost je Ministarstva predložiti ovome Saboru moguća rješenja. Što se tiče dopunskog osiguranja postoje tri moguća rješenja. Mi ćemo ih predložiti i napraviti financijsku stimulaciju modela. Prvo rješenje je ukidanje tog dopunskog osiguranja. To socijalno najlošije rješenje i u tom slučaju moramo naći određenu mjeru koja će supstituirati i nadomjestiti ovakav povlašteni ili povoljniji položaj za one koji su najsiromašniji. Drugo je da se u to dopunsko osiguranje unesu elementi, socijalni elementi ili socioekonomski elementi prosjeka primanja tako da ne bude svih, da neće uživati sve beneficije umirovljenik koji ima 9 tisuća kuna mirovinu i onaj koji ima 1100 kuna. Dakle mora se napraviti gradacija među njima. I treće je da se dopunsko osiguranje da na slobodno tržište. U tom slučaju također treba nadomjestiti socijalne mjere određenim drugim prijedlozima i organizacijama. Mi ćemo pripremiti na jesen a na temelju šestogodišnjeg izvješća o financijskom poslovanju zdravstva za Sabor različita rješenja i koje se prihvati mi ćemo ga provoditi.
Zastupnik Prgomet.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. U biti ja sam zadovoljan odgovorom naročito ovim dijelom koji govori da će vaše Ministarstvo voditi računa prije svega o ovom socijalnom aspektu. Nažalost činjenica je da u ovoj državi postoji još ogroman broj ljudi koji takvu skrb trebaju imati od strane države. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena, uvažena gospodo predtavnici Vlade. Moje pitanje ticalo bi se povrata duga umirovljenicima odnosno da li Vlada Republike Hrvatske kani povrat duga umirovljenicima vršiti i dionicama INA-e, Hrvatskog telekoma. nadam se ne i HEP-a i tako dalje odnosno da li u spomenuti Fond o kojem se u zadnje vrijeme dosta govori ulaze i dionice gore spomenutih javnih poduzeća. Zašto? Ako tome po mom sudu ne bude tako pretpostavlja se da preostali državni portfelj neće biti dostatan ni za jednu petinu, a kamoli cjelokupni povratak ovoga duga tim više što prema riječima predstavnicima, predstavnika Vlade 2005. očekuje se naročito velik priliv od prodaje državne imovine, a povrat duga treba uslijediti tek s 1.1. 2006. godine. Nemam konkretno pitanje za niti jednoga predstavnika Vlade, ali to je zapravo pitanje. Možda gospodina Hebranga, gospođu Kosor ili premijera Sanadera.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader.
Gospodine zastupniče hvala vam na ovom pitanju jer mislim da je jedno od onih koje itekako zanimaju hrvatsku javnost. Mi smo svi svjesni da je materijalni položaj umirovljenika takav da ga treba poboljšati, ali to je generalni, generalni dojam i zaključak i činjenično stanje. Međutim postoji i odluka Ustavnog suda iz 1998. godine u kojoj se utvrđuje da postoji dug prema umirovljenicima. Sve vlade do sad su pokušale tražiti načine na koji bi na primjeren način sukladno gospodarskom stanju zemlje, financijskom stanju zemlje mogli odgovoriti tom velikom izazovu i našoj obvezi i ja u ime ove Vlade želim vrlo jasno reći. Mi u Vladi smo svjesni i imamo visok stupanj odgovornosti za ovaj problem koji je tu, koji je evidentan i koji ne možemo mimoići. Želim zahvaliti i našim partnerima i Stranki umirovljenika i zastupnicima ali i svima ostalima udrugama koji su, koji su s nama u razgovoru oko rješavanja ove teme. Budući da ne postoji način da se u gotovini, u kešu isplati dug da na bilo koji način pa i sa odgodom od nekih 10, 15, 20 godina došli smo do jednog zajedničkog rješenja da se osnuje nazovimo ga tako fond za vraćanje ili umirovljenički fond ili kako god bude njegov naziv sukladno zakonu koji će biti razmotren i donesen u Saboru, došli smo do rješenja, potencijalnog mogućeg iza kojeg stoji Vlada i naši partneri da bi se znači dionice i to dobre dionice pa i tih firmi koje ste spomenuli, prenjele dijelom, ne sve nego dijelom u taj fond iz kojega bi se alimentirao onda dug prema svakom umirovljeniku, a te dionice bi onda svaki umirovljenik mogao onda i prenositi na prvi nasljedni red. Prema tome o tome još razgovaramo, pregovaramo. Čini nam se da je to jedini mogući način izlaska iz ovog teškog problema. Mi smo mogli napraviti nešto što su i neki prije nas radili, zatvoriti oči ili naći neko pararješenje, metarješenje, ali to ne bi bilo pravo. U tom smislu unatoč činjenici da smo zaista u teškoj situaciji u financijskom smislu kao država želimo, želimo pronaći rješenje kroz osnivanje fonda. Koje će dionice biti u fondu? Hoće li u tom fondu biti i neke nekretnine pa da taj fond može raditi s tim nekretninama, da može ako bude imao i dobar menagement da taj fond može sigurno biti i jedan od jačih, možda i najjači fond u Hrvatskoj to je sigurno dobra perspektiva ovakvog rješenja. U ovom trenutku vam mogu reći da smo pri završetku, pri završetku pregovora sa umirovljenicima oko toga. Nadam se da ćemo ovaj tjedan pregovore završiti, da će, i da će taj prijedlog ići na sjednicu Vlade.
Poštovani zastupnik Damir Kajin.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja razumijem Vladu i slažem se sa vama u cijelosti. Problem je izuzetno velik. Nitko nije dobio mandat za bankrot ove zemlje pa niti vaša Vlada u jednom mandatu da to isplati i tako dalje. Međutim IDS predlaže da se dug vrati putem obveznica. Zašto? Ako su spomenute dionice hvale vrijedne onda nema nikakve bojazni da ih država zadrži za sebe, proda, možda na njima zaradi i dug servisira obveznice. Znači dionice proda da dug vrati onim što je sigurno. A to su državne obveznice.
Hvala. poštovani zastupnik Marin Jurjević.
Hvala gospodine predsjedniče, pitanje za premijera. Gospodine premijeru Split i Zagreb ni su povezani na žalost samo autocestom nego evo i nekim zbivanjima u policiji. Oviuh dana šef policijske uprave u Splitu najavio je smjenu čak 42 načelnika, i inspektora i prema pisanjiu novina kani neke od njih zamjeniti ljudima protiv kojih su podignute kaznene prijave. Koje su vezane uz šverc skkupocjenim automibilima, prevare porezne i carinske uprave i tako dalje. Čuli smo malo prije ovo što je moj kolega pitao oko zapošljavanja policajca Šojića optuženog za utaju poreza. Šef policijske upreve u Zagrebu prema pisanju novina gospodine Šulc protiv njega je vođen stegovni postupak zbog edvije proment nesreće koje je imao u službenim automobilima i koje je pokušao zataškati. Istovremeno imamo podatke o bumu kriminala u Hrvatskoj. Porast ubojstava je za 150 % u relaciji na isto vrijeme lani, organiziranog kriminala za 32%, otmica za 40%, i tgako dalje i tako dalje. Gospodine premijeru, ipak kako vi tumačite ovo odstuap od vaše retorike o tome da će jedino kriteriji sposobnosti i znanja važiti prilikom zapošljavanja. Ovo ukazuje na obiliek revanšima ja neću ulaziti od toga dali je politički, osobni, rođački i kakvi je tko, ali vidite kakvo je stanje sada sa kriminalnom. Dali mislite da ovakav, ili mislite li, ima li veze ovakav način smjenjivanja ljudi i postavljanja ljudi na ovaj način. Ima li veze sa porestom kriminala u Hrvatskoj. I kako to staviti kažem još jedanputa u relaciju an vašu retoriku ove problemitke. A što se tiče grada Splita mogli bi govoriti o onome što se dešavalo i u državnoj upravi i poreznoj upravi to će još uvijek očekujem pismeni odgovor gospodina Šukera o smjenama na carini, bolnici i tako dalje.
Predsjednik Vlade dr Ivo Sanader.
Evo moj izravni odgovor gospodine zastupniče, da porat kriminala isvega ovoga što se događa iam veze sa ovim smjenama. To je upravo razlog za ove smjene. To je upravo razlog za ove smjene. Jer kadabismo ostavili te ljude da, jer kadabismo ostavili te ljude o kojima govorite vjerojtno bi taj trend išao i dalje. A budući da ga mi želimo zaustaviti, onda azista moramo staviti sposobne ljude, ljude koji su spremni uhvatiti seu koštac sa ovim problemimaa ok ojima ste vi govirili i za koje i ja tvrdim da je trend koji moramo zaustaviti. Jedan od načina je da stavimo sposobne ljude, ni po babu ni po stričevima, kao što ste vi rekli. Niti po nekakvoj podobnosti, nego zaista sposobne ljude da zaustave ovaj trend o kojem govorite.
Zastupnik Marin Jurjević.
Ja sam zapanjen i drago mi je da hrvatska javnost ovo čula da je dobro zapošljavati ljude protiv kojih su dignute kaznene prijave. KOji su vršili utaje poreza u policiji, u najvažnijim državnim službama. Tako je. I želim upravo akzati da se u periodu kada su izvršene te smjene, da je došlo do ovoga povećanja kriminala, i gospodine Sanader pobili ste samoga sebe, i najavili revanšizam u svim sferma društva.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Gospodine predsjedniče SAbora, predsjedniče Vlade, cijenjeni ministri, kolegice i kolege. Svoj pitanje upućujem gospodinu predsjedniku Vlade. Gospdoine predsjedniče Vlade do sad niti jedan potez nije značajno narušio autoritet vas, i vaše Vlade. Kao događaji vezani uz privatizaciju poduzeća Belje Darda. Vlada je sadam poništila svoju odluku a u međuvremenu su djelatnici Hrvatskog fodna za privatizaciju nazvani činovnički štakori, jer us postupili baš po odluci Vlade. Iz ovoga je vidljivo da postoji netko jači od premijera, i da je autoritet premijera doveden u pitanje. Ali s obzirom da je taj netko zastupnik u Hrvatskom saboru, bilo bi barem dobro da u šali zaključimo da ipak Sabor došao na svoje, i da više nećemo biti marginalizirani od Vlade. No međutim recepti koji se nude i rješenja su nam na žalost poznati, i podsjetit ću vas samo na primjer, uspješnog rješavanja Valpova. Pitanje gospodine predsjedniče, dozvolite završit ću imati ćete priliku, je dali je proces privatizacije zaustavljen zbog interesa pojedinaca koji žele preko dražve i njenog vlasništva imati status lokalnih šerifa, i uz to rušiti autoritet Vlade i vas osobno. Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade dr Ivo Sander.
Uvaženi gospodine zastupniče, natječaj smo objavili pa povukli zbog činjenice da je u međuvremenu došlo do promjene vlasničke strukture, 7% dionica koje su bile u vlasništvu malih dioničara, su prodali državi i država je moral povući natječaj i sada se objavljuje novi. To je što se tiče Belja. Kada je riječ o Piku Vrbovec, onda bi trebalo reći isto tako a povzano je i Belje i Vrbovec da je nadzorni odbor Pika Vrbovec a bivši predsjednik nadzornog odbora Tomislav Ledić bivši zamjenik ministra Pankretića, 22. svibnja 2001. potpisao menađerski ugovor sa Adrija menađmentom sukladjom kojem se do svibnja ove godine, tročlanoj upravi a onda samo predsjedniku uprave mjesečno isplaćuje 80 tisuać dolara mjesečenog paušala. Tročlanoj upravi Pika Vrbovec neto 80 tisuća dolara mjesečni paušal. To je potpisao vaš predsjednik nadzornog odbora, Tomislav Ledić bivši zamjenik ministra. U ugovoru je osim te naknade bila definirana naknada za uspjeh za provedbu pojedine faze konsolidacije Pika, u rasponu slušajte ovo, od 100 tisuać do pola milijunaameričkih dolara za provedbu pojedine faze konsolidacije. A ta kosolidacija nije trebala biti ništa drugo nego provoditi tehnički odluke Vlade. Prema tome, ugovor je noveliran 8. listopada 2002. godine, a taj ugovor je potipisao Bojan Bevc predsjednik uprave Pika Vrbovec sa Adrija menađmentom, dakle poduzećem u kojem je zaposlen i kojega je angažiralo u Piku Vrobvec da obavi menađerski posao pojednostavljeno rečeno, potpisao je ugvoor sa samim sobom. I zato dame i gospodo, vrijeme je da staneno na kraj ovakvim rabotama gdje se pljačka novac poreznih obveznika. Jer dati nekome plaću menađersku od 80 tisuća najprije tročlanoj upravi, a potom samo Bevcu 80 tisuać američkih dolara. A naknadu za provedbu pojedine faze konsolidacije u rasponu od 100 tisuća do pola miliona dolara, molim ljepo.Ovo je sramotno o tome ćemo još izvjestiti javnost. I dovesti ćemo, uvesti ćemo red i u Vrbovec i u Belje.
Poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Gospodine predsjednčie, SAbora pitanje nije bilo PIK Vrbovec, ali kad je gospodin premijer već počeo odgovarati na to pitanje, podsjetit ću njega, a mislim da se i članovi HDZ-a dobro sjećaju tko je opljačkao PIK Vrbovec. Ova plaća je 0,1% onoga što je pokradeno u PIK Vrbovcu i dovedeno do onih milijardu i 100 milijuna dubioza, a sada se pokušava prebacit u onaj proces u tom dijelu. Izvolite gospodo provjerit, mi smo vam ostavili PIK Vrbovec spreman za privatizaciju. Nije odgovoreno da li se privatizira nego se pokušava odgovoriti na drugačiji način. Mogu ja dovršit? Ja mogu samo reći da sam i dalje zabrinut za autoritet premijera i njegove Vlade. Hvala.
Poštovani zastupnik Vilim Herman.
Gospodine premijeru, ministri, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Više je natječaja koji se odnose na Slavoniju i Baranju, natječaj Agencija za hranu, natječaj za PIK Belje, neki drugi također natječaji i moglo bi se zapravo ovako zaključiti, da nema dobre koordinacije ili sa Hrvatskim fondom za privatizaciju ili pak nema dobre koordinacije sa lokalnom organizacijom HDZ-a ili je moguće zaključiti i jedno i drugo. To utječe bitno na efikasnost Vlade, rad efikasnosti Vlade, dapače to utječe na izravnu sudbinu i kvalitet života u Slavoniji i Baranji. Ali gospodine premijeru pitanje za vas. Ovo je tek jedna podloga. Dolazi i ovakva izjava jednog od državnih tajnika iz Ministarstva znanosti. Hrvatska treba imati jedno sveučilište. Je li to novi projekt kojim će Sveučilište Josipa Julija Strossmayera u Osijeku biti poništeno, hoće li neka druga sveučilišta biti poništena, hoće li na taj način još jednom Slavonija i Baranja izgubiti bitan dio svoga identiteta, dapače priliku za svoj vjerodostojni regionalni razvoj. Neću reći da se radi o mogućoj zagrebizaciji, neću reći da se radi o još jednom izvlačenju na ovaj ili onaj način bilo resursa, bilo financijskih sredstava iz Slavonije i Baranje, ali ću vas zamoliti da odgovorite jasno hoće li biti ukidanja ili neće biti ukidanja i na koji način mislite koordinirati sve do lokalne organizacije HDZ-a rad Vlade, a da bi se postigla željena efikasnost.
Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader.
Pa prije svega uvaženi gospodine zastupniče sama činjenica da je na moj prijedlog i prijedlog Vlade, ali i na inicijativu treba reći i Sveučilišta osječkog i Osječke županije da smo mijenjali Zakon o hrani u kojem smo zakonu promijenili lokaciju i sjedište Agencije za hranu, da smo ga prebacili u Osijek govori najbolja orijentacija ove Vlade i onoj filozofiji koju stalno promoviramo da Hrvatska nije jaka koliko je jak Zagreb nego da je Hrvatska jaka koliko su jake upravo ove županije, rubne županije koje su najviše pretrpjele u ratu. Prema tome ne vidim razloga za vaše pitanje. Ono može biti retoričke naravi i ja ga pozdravljam, jer vi ste dobar retor ako smijem dopustiti sebi tu primjedbu, ali sigurno, sigurno da nakon činjenice što je ova Vlada, a Sabor na prijedlog Vlade odredio da sjedište Agencije za hranu bude u Osijeku a ne u Zagrebu i da smo zbog toga mijenjali zakon, da ne vidim nikakvog razloga ni utemeljenja vašem pitanju koje je potpuno apsurdno da ćemo mijenjati status sveučilišta ili ga ukidati. Sveučilište ostaje, čak što više. Malo prije se javio i gospodin Kajin pa ću reći idemo i prema osnivanju sveučilišta u Puli. Dakle naša orijentacija je ne jedno sveučilište u Zagrebu, ne centralizacija, obrnuto decentralizacija više sveučilišta i prebacivanje onih državnih institucija koje ne moraju biti u Zagrebu, u druge županije. I kad je riječ o natječaju reći ću samo jedno. Bio je objavljen natječaj za privremenog ravnatelja, jer je to sukladno zakonu, koji je obavio registraciju Agencije za hranu, a sad se otvara natječaj za redovnog ravnatelja, dakle ne više za privremenog, jer samo dužnost privremenog ravnatelja je bila da registrira Agenciju za hranu, sada ide normalni natječaj za ravnatelja. Predlažem sigurno da je u Osijeku, ja sam uvjeren da u Osijeku, Baranji, cijeloj Slavoniji ima stručnih kadrova za takvo jedno mjesto da ne treba dolaziti nitko iz Zagreba, ali neka se na natječaj jave najsposobniji ljudi, nek se jave stručni ljudi, nek se jave i oni koji su sposobni ne samo koji su iz struke nego neka se i jave i koji su sposobni voditi jednu takvu agenciju pa ćemo u suradnji i s vama i s lokalnom samoupravom izabrati određene institucije, izabrati najboljeg čovjeka za ravnatelja Agencije za hranu.
Zastupnik Vilim Herman.
Gospodine premijeru neću komentirati to je li pitanje potrebno ili nije potrebno. To vam ide onako, ne slažem se s vašim pitanjem otprilike. Ali moje je pitanje bilo usmjereno na nešto deseto potpuno. Kakva je to koordinacija, natječaji šaptom padaju. Molim vas kakva je to koordinacija ako državni tajnik iz Ministarstva znanosti govori, izjavljuje, službeno izjavljuje da se ide na projekt jednoga sveučilišta, o tome se radi. I zato ja, pošto uvijek ide ono jesi li zadovoljan, nisi zadovoljan, sad mogu reći nikad zadovoljniji u životu. Što da napravim? Gospodine premijeru vi naprosto niste odgovorili na moje pitanje.
Poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani članovi Vlade. Moje pitanje se odnosi na projekt izgradnje mosta Pelješac-Komarna, Pelješac-Klek. Naime stanovnici hrvatskog juga, točnije na Dubrovačko-neretvanske županije su s radošću pozdravili najavu izgradnje ovog doista važnog projekta ne samo u prometnom smislu već prije svega i u gospodarskom smislu jer će on doista značiti razvoj gospodarske aktivnosti u ovim krajevima koji su bili doista prometno izolirani, da ne spominjem samo kako je teško doći do otoka Lastova bilo do sada i što će značiti u budućnosti upravo ovaj projekt, a posebice nakon obrazloženja predsjednika Vlade gospodina Sanadera, da će se ovaj projekt raditi neovisno o autocesti Zagreb-Split-Dubrovnik. Zato molim ministra Kalmetu da evo reče u kojoj je fazi ovaj projekt izgradnje i zapravo kad će konkretna izgradnja moći započeti.
Ministar Božidar Kalmeta.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, gospodo zastupnice i zastupnici. Već početkom godine kao što je javnosti poznato o tom su već govorili, Hrvatske ceste su dobili nalog od Vlade da pristupe izradi svih potrebnih predradnji i radnji kako bi se tijekom sljedeće godine pristupilo izgradnji tog vrlo važnog mosta koji spaja Kopno i Pelješac. Do sada su napravljene sljedeće radnje: Studija utjecaja na okoliš je gotova. Predan je zahtjev za lokacijskom dozvolom i lokacijska dozvola bi trebala biti izdana u 9. mjesecu i bit će izdana nema nikakvih razloga da ne bude izdana. Do sada su napravljene … tzv. metode ispitivanja i istraživanja, sad su pred ugovaranjem i početkom radova na ispitivanju bušotina na dnu mora odakle bi trebao, odnosno preko čega bi trebao proći most koji bi spajao kopno i Pelješac i nakon toga će se naručiti jasno osnovni i glavni projekt koji bi trebao biti gotov negdje početkom godine, prema tome nakon toga slijedi jasno natječaj za izgradnju, procedura natječaja. Prema tome što se tiče priprema i svih radnji za početak izgradnje neće biti nikakvih problema da se što se tog tiče sljedeće godine pristupi i izgradnji tog značajnog projekta. Da li će to sada biti veljača ili 4. mjesec, meni je ovog časa teško govoriti, ali u svakom slučaju sljedeće godine će biti sve spremno za početak izgradnje tog vrlo značajnog infrastrukturnog objekta.
Gospodin zastupnik Frano Matušić.
Pa mogu reć da sam više nego zadovoljan sa vašim odgovorom i ja se nadam da će ta izgradnja doista započeti kako ste najavili. Hvala.
Poštovani zastupnik Ante Markov.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje je za ministra Kalmetu. Ni činjenica da je podbačaj turističke sezone evidentan s vrlo neizvjesnim tendencijama, a da se prošlogodišnji pozitivni trend Hrvatske koja je nosila naziv hit destinacija nažalost nije uspio sačuvati. Niti činjenica da je naša neposredna konkurencija, Italija, Grčka i Turska izvukla ipak pouke iz prošlogodišnjeg fijaska te je te pouke koristila na način da je u uvjetima stagnacije i recesije u svojim zemljama poduzela mjere da stimulira vlastite građane da ostanu u svojoj zemlji i da ljetuju u svojoj zemlji. Sve je to dakako loše, ali ono najlošije ili najporaznije jest činjenica da efekti ili učinak hrvatskog turizma sve manje stanuje u Hrvatskoj. Kako i zašto? Hrvatski turizam sve manje i manje troši hrvatsku hranu. Hrvatski hoteli i hrvatski objekti prilikom izgradnje ili rekonstrukcije sve manje i manje ili nikako ne ugrađuju domaće proizvode ili domaću opremu. Ali unatoč tome HABOR kao državno tijelo osigurava sredstva s kojima se nabavlja uvezena hrana, roba i oprema. Jasno, na trošak poreznih obveznika. I postavlja se pitanje što smo onda mi? Tržište ili tržnica za prodaju tuđih proizvoda ili nešto drugo. Moje pitanje glasi, što hrvatska Vlada, bez obzira što se planiranje i strategija hrvatskog turizma radi danas za iduću sezonu, kani učiniti da bi spasila ono što se spasiti može u ovim uvjetima i okolnostima? Ali i kako planira promijeniti ove nepovoljne odnose u potrošnji domaće robe i proizvoda s kojim smo suočeni. Hvala lijepo.
Ministar Božidar Kalmeta.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče. Ja najprije moram kazati da mi u prvih 6 mjeseci ove godine, kad su u pitanju i dolasci i noćenja, nemamo podbačaj u turizmu. Mi smo imali, mi smo imali 6. mjesec u kojem je bio podbačaj u odnosu na 6. mjesec prošle godine, koja je bila najbolja turistička godina od rata pa na ovamo, prošla godina, a za prvih 6 mjeseci ove godine imamo, kad su u pitanju noćenja, imamo isti broj kao i lani. A kad su u pitanju dolasci, imamo nekoliko postotaka više nego prošle godine. Pred nama je glavna turistička sezona, tek slijedi i slijedi i dalje, jasno, borba za svakog gosta. Prema tome, kakav će rezultat na kraju biti, ovog časa ne možemo govoriti ali u svakom slučaju očekujemo bar razinu prošle godine. Kad je u pitanju mjere koje se rade, točno je da u zemljama zapadne Europe vlada recesija i da velike turističke emitivne zemlje, na primjer, kao što je Njemačka, imaju čitav niz mjera kako svoje građane zadržati da provedu godišnji odmor u Njemačkoj, na primjer je li, a ne da idu van. Jer Njemačka, u Njemačkoj godišnje na odmor odlazi izvan granica oko 60 milijuna Nijemaca i tim mjerama koje oni rade, uglavnom na promidžbi vlastitog turizma i turističkog proizvoda u zadnjih nekoliko godina su postigli to da se i po 4, 5 milijuna iz godine u godinu pada broj Nijemaca koji odlaze vani nego ostaje, već ostaje jasno u Njemačkoj. Mi ćemo razmisliti o tome. Hrvatska nije, jasno, emitivna zemlja, nego je ona receptivna zemlja. Kod nas dolazi, prošle godine je bilo 7 i po milijuna inozemnih gostiju i milijun domaćih gostiju. Svakako da je i nama interes da i naši Hrvati, turisti ostaju u Hrvatskoj i da dolaze na more, ne znam ili već gdje idu, nego da odlaze van. Mi ćemo za sljedeću godinu u svakom slučaju pripremiti jedan niz mjera kako potaći, kako potaći dakle da naš čovjek svoj godišnji odmor koristi što više u Hrvatskoj, a da ne ide van. I ne samo on nego i kad su u pitanju ekskurzije, kad su u pitanju umirovljenički izleti, itd., itd. Za sljedeću godinu ćemo spremiti jedan paket mjera i tu se ja s vama slažem da nešto moramo po tom pitanju napraviti. Kad je u pitanju domaći proizvod i hrvatski turizam, ja se i tu s vama slažem. Mi smo, ja sam održao jedan sastanak, ne znam negdje u proljeće, sa svim hotelijerima kojima je većinski vlasnik država. Baš u tom smislu da se koristi hrvatski proizvod, a ne da se koristi, da se koristi jasno uvozni proizvod. Međutim, mi imamo velik broj hotela koji su privatni ili su u većinskom privatnom vlasništvu. Jasno da mi ne možemo na njih utjecati. To je jedna stvar. Jer oni će ići jasno za profitom i tražit će proizvod koji je njima jeftiniji i njih tu manje interesira, nažalost, jasno jel to hrvatski proizvod ili nije. Kad je u pitanju, kad su u pitanju hotelijeri koji su u većinskom vlasništvu države, onda rekao sam prije, da smo održali jedan sastanak i čitav niz kontakata na tu temu. Međutim, tu je još jedan problem. Problem je Zakon o javnoj nabavi koji njih obvezuje na određene postupke gdje je uvijek jasno kvaliteta nije prioritet nego cijena. To je jedan poseban problem koji također razmatramo kako izmijeniti i promijeniti, a u svrhu i cilju jasno da se hrvatski proizvod kroz hrvatski turizam ustvari izvozi jer je to način, jer je to najjednostavniji način izvoza hrvatskog proizvoda.
Hvala. Zastupnik Ante Markov.
Hvala lijepa. Samo da kažem jednu ilustraciju. Hrvatska ukupno danas raspolaže sa negdje 870 tisuća ležaja ili smještajnih jedinica u svim vidovima koje raspolaže, od hotela, dakle, kampova, privatnog smještaja. U ovom momentu je puno negdje malo više od jedne trećine. Znači, ukupni potencijali se ne mogu mjeriti čisto statistički jer statistika odstupa od količine koju imamo svake godine. To je jedna stvar. Druga stvar što se tiče ovoga što je ministar Kalemta kazao, ja bi molio u pismenoj formi da dobijem jedan takav saže tih odgovora, a ujedno bi obavijestio javnost da ćemo prezentirati jedan projekt koji sam siguran da će i ministar Kalmeta podržati, o učincima turizma na ukupno gospodarstvo koji bi trebali po uzoru na Španjolsku, Grčku i Italiju koji svi imaju takva rješenja upravo riješiti onu ključnu stvar, a to je da turizam bude u interesu hrvatskog gospodarstva. Hvala lijepa.
Poštovana zastupnika Alenka Košiša Čičin-Šain.
Zahvaljujem se. Pitanje se upućuje premijeru, odnosno poštovani gospodine predsjedniče Vlade, molimo vas da meni i lektoratu kojeg zastupam odgovorite što Vlada namjerava učiniti u pogledu izuzetno teške, mogli bi reći, alarmantne gospodarske situacije u Gradu Sisku sa posebnim naglaskom na poslovanje Željezare Sisak koja je u užem smislu danas upošljava tisuću 623 djelatnika. Ali dakako i ostalih privrednih subjekata koji su posredno ili neposredno vezani na rad ove željezare. Tu prvenstveno mislim na "Herbos", hotel "Panoniju", remont "Caprak" koji zapošljava 230 djelatnika i brodoremont, sve tvrtke koje se danas nalaze u stečaju. Već duže vrijeme među građanima Siska osjeća se potištenost i nemir u strahu od zatvaranja izvjesnog broja radnih mjesta u samoj željezari. Pripremajući ovo pitanje, u okviru teme daljnjeg strateškog poslovanja tvrtke saznala sam da je pred izvjesno vrijeme direktor, odnosno uprava Mečelja uputila zahtjev Vladi za pogodnosti plaćanja energenata, odnosno električne energije i plina, za rješavanja problematike oko izvoza otpadnog željeza kojim se oni služe u svojoj proizvodnji, te za regulaciju uvoza cijevnih proizvoda. Potvrdu da se radi očito o izvjesnim poteškoćama u razgovoru sa zaposlenicima, dobila sam u saznanju o drastičnom smanjenju narudžbi, o djelomičnoj rasprodaji materijalne supstance, govorim o nekim plemenitim i poluplemenitim legurama, i ono što je neposredno povod spekulacijama odlazak direktora tvrtke sa obitelji iz grada Siska, početkom 6. mjeseca ove godine. Jedna od obaveza iz kupoprodajnog ugovora je zadržavanje svih zaposlenih u trajanju od pet godina, odnosno kupac je u tu svrhu položio jamstvo od 3,6 milijuna eura, no dakako to nije dostatno za sve potrebe svih zaposlenih. Problem je i potenciran još dodatno, ... ekspanzijom građevinske industrije u Kini.
Kolegice molim vas formulirajte pitanje jer vrijeme vam je isteklo.
Evo, još ću samo jednu rečenicu. Na prošloj sjednici gradskog vijeća tema je bila Željezara Sisak i gospodarstvo grada Siska što je prema mojim saznanjima ... Vlada da održi upravu u Sisku jednu od svojih sljedećih sjednica. Još jednom vas ljubazno molim da nam svima konkretno iznesete mjere koje će Vlada poduzeti u svrhu stvaranja okvira sigurnosti i revitalizacije gospodarskog prostora sa naglaskom na Željezaru Sisak, zahvaljujem.
Predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader.
Gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice. Željezara Sisak kako što ste ispravno kazali ima nešto manje od 1700 zaposlenih ali ima još i 300 onih koji rade i na remontu kooperanata itd. tako da je povezanost uz Željezaru Sisak još veća nego što iznosi vaša brojka koju ste iznijeli. Prema tome svjesni smo uloge koju Željezara Sisak igra i u Sisku i u sisačko-moslavačkoj županiji i Vlada poduzima sve bilo je nekoliko sastanaka i kod mene osobno i kod ministra gospodarstva, rada i poduzetništva gospodina Vukelića da vidimo na koji način prije svega omogućiti dva cilja. Prvi je da se zadrži broj zaposlenih na razini koja je tu da se ne smanjuje broj zaposlenih to je prvi i osnovni cilj i radi socijalnog mira i radi prosperiteta Siska i sisačko-moslavačke županije. I drugi cilj je, da bismo taj prvi postigli treba psotići ovaj drugi a to je da se omogući da postanu izvozno konkurentni. Želim vas uvjeriti s ove govornice ovdje da je Vlada učinila sve što je moguće ali vodeći računa o tome da smo i prema idemo i prema Europskoj uniji, da smo do 18. lipnja i službeni kandidat za Europsku uniju i da moramo voditi računa i o nekim zakonitostima u tržišnom natjecanju. Zato postoji agencija za tržišno natjecanje koja o tome vodi računa i sigurno da će Europska komisija o tome voditi računa. Unatoč tome Vlada čini sve da u okviru i tih elemenata na koje ne smijemo nipošto zaboraviti jer je tržišno natjecanje posebno u sektoru željezara vrlo precizno regulirano u Europskom zakonodavstvu moramo voditi računa o tome, možda vas na to nisu upozorili ali o tome moramo voditi računa, vodimo i unatoč tome poduzimamo niz mjera, ja o detaljima ne bih ovdje govorio ali se u potpunosti s vama slažem da je ključ da se održi to i drago nam je ja pozdravljam činjenicu što je ... došao tu što je privatizirana Željezara, što je to učinjeno još u vrijeme prošle vlade, moja Vlada nastavlja s time, želimo im dati potporu i omogućiti da zaista rade s ciljem da postanu dobra izvozna tvrtka ali isto tako da ostvare ovo što smo rekli a to je da se ne smanjuje broj zaposlenih.
Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain.
zahvaljujem se na odgovoru tim da bih vas ljubazno molila ako bi mi mogli ove konketne mjere što sam ustvari pitala napisati pismeno, taksativno i pismeno kako bi ja mogla njima se obratiti svojim elaboratom. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođe i gospodo zastupnici, 20 pitanja je na njih odgovoreno, još je ostalo 19, određujem stanku do 12 sati, molim da članovi Vlade budu na svojim mjestima u 12 sati. Na redu je poštovana zastupnica Željka Antunović. Gospođe i gospodo nastavljamo sa postavljanjem zastupničkih pitanja. Poštovana zastupnica Željka Antunović.
Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, pitanje upućujem upravo predsjedniku Vlade. i mene kao i neke do sad ovdje već danas zanima pitanje gospodarstva i gospodarskog razvoja. Naime, gospodarstvo Slavonije i Baranje u teškom je položaju i mnogi gospodarski subjekti jedva preživljavaju. Uz rat koji je utjecao na takvo stanje gospodarstvo na ovakvo je stanje bitno utjecala i pretvorba i privatizacija iz razdoblja do 2000. godine. Revizijom su utvrđene nezakonitosti od kojih se malo toga, od kojeg će se malo toga vjerojatno moći sudski sankcionirati jer je puno toga palo u zastaru. Zato držim izuzetno važnim da se uči na greškama i da se buduće privatizacije provode po poznatim usvojenim i provjerenim modelima da se provode javno, da budu dostupne svim subjektima i da se prije svega onemoguće pritisci političara prema poduzetnicima, koji nemaju veze vjerujte sa interesima niti razvoja gospodarstva, niti privatizacije, a u ovom konkretnom slučaju, jer govorim o Slavoniji i Baranji sa žiteljima tog područja. Slavonsko-baranjski gospodarstvenici još imaju noćne more kad se prisjete što su im radili neki ondašnji političari u pokušajima da tvrtke predaju u ruke onih preko kojih će vladati ne samo regijom, već i radnicima. Najnoviji slučaj privatizacije Belja upućuje na opasnost da se stara praksa oživlja. U samo dan i pol Vlada je raspisala i na intervenciju Branimira Glavaša poništila natječaj za privatizaciju Belja. Vaše obrazloženje o razlogu poništenja gospodine predsjedniče, natječaja za privatizaciju razlikuje se od onog koje neki dan dano na skupštini županije Osječko-baranjske. Tamo je rečeno da je natječaj poništen, jer se u natječaj nisu uvažili zahtjevi nekih političara.
Kolegice formulirajte pitanje, molim vas.
Zato vas pitam. Da li vi gospodine Sanaderu podržavate da privatizaciju diktiraju političari namještajući ih svojim prijateljima i hoćete li i ovog puta kao i na autocesti zbog nesposobnosti Vlade kazniti činovnike?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Gospođo zastupnice. Ponovno ću okrenuti vašu konstataciju u istinitu konstataciju, upravo zbog sposobnosti Vlade i zbog naše odgovornosti smijenili smo one koji ne rade dobro posao. Jer da smo drugačije postupili, onda bismo bili neodgovorni i nesposobni. Upravo zato jer je sposobna Vlada, jer je odgovorna Vlada povlači i one radikalne poteze koji su nužni, znači kad netko ne odradi svoj posao treba ga smijenit. i to je ono na čemu ćemo inzistirati. Kad je riječ o privatizaciji Belja. Onda treba reći da smo povukli natječaj nakon dan i pol, zbog činjenice što je u međuvremenu došlo do promjene vlasničke strukture, a ni zbog čije intervencije. Što je tko rekao na županijskoj skupštini Osječko-baranjske županije, ja niti ne znam, a i malo me zanima, jer znam koji su razlozi vodili Vladu i Fond za privatizaciju da natječaj promjeni. Naime, Vlada država je postala nakon te promjene, nakon prodaje malih dioničara od 7% vlasnik za još više, nego što je imala za 7%. i to je razlog formalnih promjena natječaja, natječaj ponovno ide sa novim strukturama u vlasništvu. Prema tome, odbacujem odlučno, energično svaku pomiaso da bi bilo tko mogao intervenirati. Natječaj će biti transparentan, natječaj će biti sukladan svim pozitivnim zakonima Republike Hrvatske i pobijedit će na natječaju onaj tko da najbolju ponudu.
Željka Antunović, izvolite.
Pa nisam zadovoljna odgovorom, jer mi je nejasan i zbog toga vas molim da sve ovo što se odnosi na Belje što ste kratko ovdje pokušali reći precizno date u pismenoj formi. i ne mogu se nikako složiti ni stim da je nevažno što je župan Osječko-baranjski govorio, a on je govorio upravo o ovome o čemu sam rekla, on je ne samo župan, nego je i utjecajan političar vladajuće stranke i očito da bi bilo dobro da se inače, ubuduće dogovorite.
Poštovani zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem premijeru, a vezano je za protutučnu obranu. Naime, u posljednje vrijeme nažalost top tema gotovo cijele sjeverozapadne i istočne Hrvatske je obrana od tuče i ogromne štete koje su pretrpjeli građani privreda, naročito poljoprivreda, a uzrokovane su nepostojanjem cijelovitog sustava obrane od tuče, budući da se vašom voljom zakon ne primjenjuje. Kao što je poznato u državnom proračunu unatoč zalaganju i upozorenjima nas iz oporbe, ali i upozorbi koji stižu iz županije nisu osigurana potrebna sredstva za ovu namjenu iz operativne upotrebe povučene su i sve protugradne rakete, pa su štete naprosto bile i neminovnost. Samo je konačan iznos bio i još uvijek jest upitan. … [[govornik se ne razumije]] predsjedniče. Mogu nastaviti? Čini mi se da netko smeta. Dobro. Prema do sada prikupljenim podacima, štete izazvane tučom u ovoj godini u Međimurskoj, Varaždinskoj, Vukovarsko-srijemskoj i Brodsko-posavskoj županiji iznose preko 100 milijuna kuna. U uvjerenju da ćete ove velike štete, uvjeren da će ove velike štete biti dostatan argument da u rebalansu proračuna osigurate potrebna sredstva za obranu od tuče i to na cijelom području Republike Hrvatske, da provodite zakon dakle i preventivu naravno. Pitam vas predsjedniče Vlade, kako, u kojem iznosu i kada vi i naša Vlada planirate građanima .. [[govornik se ne razumije]] ogromne štete za koje ste odgovorni, jer sustav nije funkcionirao?
Predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader.
Uvaženi gospodine zastupniče. Hrvatska vlada je na jednoj od svojih prošlih sjednica, mislim čak na prošloj ili pretprošloj donijela četiri mjere za obranu protutuče. Prije svega treba ovdje reći da u Hrvatskoj postoji još uvijek velika potreba za obranu protiv tuče ali koja nije na stručnoj razini riješena. Prema tome, zadužili smo stručnjake, zadužili smo ministarstvo da u roku od 60 dana da se struka izjasni od koristi od raketa, jer su informacije kontradiktorne. Kao što znate vi, znam i ja da samo nekoliko zemalja u Europi, a zapadna Europa gotovo nikakva, Europska unija gotovo nikako ne upotrebljava rakete. Postoji nekoliko riješenja od mreža na dalje. Mi smo dali rok 60 dana da se struka izjasni o koristima raketa. Drugo, da se na provjeru daju postojeće rakete, jer po svemu sudeći nisu ispravne. Znači da se daju na provjeru, i ukoliko se poprave, a mislim da se, da će se u vrlo kratkom vremenu popraviti da se upotrebljavaju i dalje rakete da se upotrebljavaju do konačne ocijene stanja i do prijedloga koji će ova stručna skupina dati u roku od 60 dana. Te isto tako smo dali rok od dva mjeseca da se za iduću godinu kako bismo mogli za proračun da se za iduću godinu da prijedlog na koji način organizirati obranu protiv tuče. Prema tome, to su te četiri mjere koje smo donijeli na prošloj sjednici Vlade ali ja bih molio i vas i sve u Hrvatskoj. Znamo koliko je to važno za naše poljoprivrednike, svjesni smo toga da hrvatski agrar ima strašne štete od tuče i mislim da bismo trebali razmišljati svi zajedno i o tome ministar Čobanković a i svi mi u Vladi vrlo ozbiljno razmišljamo da u jednom dijalogu i sa hrvatskim seljacima, hrvatskom poljoprivredom možda pronađemo najbolji mogući način prema kojemu već idu vodeće zemlje Europske unije a to je osiguranje. Ja znam da je to nešto novo, ja znam da je to nešto što će vjerojatno još morati se raspraviti i sa osiguravajućim kućama. Jesu li spremni ili ne za osiguranje ali sam siguran da je to jedini efikasni način jer to je ono što čine zemlje Europske unije da je to jedini efikasan način obran protiv tuče. Do tada kao što sam kazao idu ove četiri mjere. Jedna od tih je da se istraži i popravi ako rakete nisu ispravne da se one koriste.
Zastupnik Mato Gavran.
Hvala lijepo. Ja sam bio gotovo siguran da se nismo dobro čuli ali hvala vam, gospodine predsjedniče Vlade, odgovorili ste na pitanje koje ja nisam postavio ali je dobro čuti. Pitanje je protutučna obrana. Pa ću još jednom ponoviti. Pitanje je bilo i glasi kada, u kojem iznosu i kako planirate nadoknaditi štetu prouzročenu protutučnom obranom. Pa evo, molim pismeni odgovor u tom smislu.
Poštovani zastupnik Tomislav Čuljak.
Poštovani gospodine predsjedniče, predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici! Ja imam pitanje za ministra poljoprivrede gospodina Petra Čobankovića. Naime, ovih dana u medijima je dosta pažnje izazvala najava mogućnosti izgradnje još jedne kafilerije u Slavoniji. Koliko je meni poznato iz dosadašnjih priča o kafilerijama, kafilerija u Sesvetskom Kraljevcu ima kapacitet koji je dostatan za zbrinjavanje animalnog otpada i to za cijelu Hrvatsku. Ima li potrebe za izgradnjom novih kafilerija, hoće li se one graditi ili postoji neko drugo rješenje i potreba za rješenjem zbrinjavanja animalnog otpada u Hrvatskoj? Hvala.
Ministar Čobanković. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane gospođe i gospodo zastupnici, uvaženi zastupniče! Dozvolite mi da vam kratko odgovorim. Meni i Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva poznate su aktivnosti koje se vode vezano za izgradnju moderne i suvremene kafilerije još na određenoj lokaciji u Hrvatskoj. Normalno da je zainteresiranim ulagačima Slavonija i prostor Slavonije gdje je velika koncentracija upravo i stoke i stočnog fonda jedno od zanimljivih područja i upravo na tu temu održan je jedan sastanak u Gospodarskoj komori, Županijskoj komori Osijek na kojoj su uz zainteresirane ulagače bili predstavnici mesno-perađivačke industrije, bili su i predstavnici Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva i raspravljalo se slobodan sam kazati o potrebi uspostave još jedne kafilerije jer je činjenica da Hrvatska danas ima samo jednu kafileriju. Isto je tako činjenica da zbog određenih troškova, daljine, udaljenosti i kad analiziramo da praktično sva uginula stoka i otpad stočnog porijekla nažalost to možemo kazati sa velikom sigurnošću, nažalost ne završava u kafileriji nego nažalost završava po jamama, kanalima i slično što se opet reflektira na onečišćenje okoliša. Upravo iz razloga i drukčijeg pristupa i drukčijeg načina rješavanja ali i izvlačenja određene ja bi rekao i koristi od te djelatnosti a ne samo proizvodnje mesa koštanog brašna za koje Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva izdvaja cirka 5 milijuna kuna za njegovo zbrinjavanje. Poznato je da je zbog određenih bolesti koje su uslijedile upotrebom mesa koštanog brašna, meso koštanog brašna zabranjeno u upotrebi ishrane životinja i upravo sada mi imamo dosta velike probleme u rješavanju mesa koštanog brašna i po toj osnovi se izdvaja negdje cirka 5-5,5 milijuna kuna iz državnog proračuna na pozicijama Ministarstva poljoprivrede i šumarstva. Na ovaj način i ovdje je prezentiran jedan drukčiji model gdje bi se praktično kafilerija imala svoje investitore gdje bi on našli svoj ekonomski interes i gdje bi proizvodili različite proizvode koji su mogući proizvoditi držim da je opravdano i da je to jedan od dobrih načina za rješavanje za nas, slobodan sam kazati, velikog problema s kojim se susrećemo.
Zastupnik Tomislav Čuljak.
Pa Slavoniji je svaka investicija dobro došla, pa tako evo očekujemo i ovu. Hvala.
Poštovana zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Zahvaljujem, poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora! Žetva je pred vratima i pitanje otkupa i čuvanja pšenice zasigurno zanima sve naše poljoprivrednike i stoga svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede gospodinu Petru Čobankoviću. Svi još pamtimo probleme prošlih nekoliko godina pa i afere oko čuvanja pšenice u silosima, robnih zaliha i svega ostaloga, pa stoga moje pitanje gospodine ministre vama glasi. Na koji ćete način ove godine riješiti otkup i čuvanje pšenice u silosima? Hvala.
Ministar poljoprivrede i šumarstva Petar Čobanković.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana gospođo zastupnice! Mislim da je ovo u svakom slučaju aktuano pitanje. Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva skupa sa Ministarstvom gospodarstva i robnim zalihama uvelo je, slobodan sam kazati, određene novosti vezane za osiguranje proizvoda u silosima ili bolje rečeno konkretno pšenice i isto tako smo spremni garantirati da roba koja bude u vlasništvu robnih zaliha da će biti izuzetno dobro čuvana i pažena. Ja sam slobodan kazati da će se uvesti nadzor kontrole, da ćemo iznaći mehanizme i spriječiti uvjetno rečeno optuživanje ili izuzimanja robe od strane onih koji čuvaju robu a koja nije njihova roba. A zašto? Oni dobivaju adekvatnu naknadu s jedne strane. S druge strane vam je poznato da ovih dana će krenuti i u primjenu Zakon o posebnim uvjetima stavljanja u promet brašna, da su sve tehničke, slobodan sam kazati, aktivnosti za sprovođenje toga zakona riješene, da je donešen pravilnik, da se završava tiskanje markica, da su lino prerađivači i svi proizvođači koji koriste i pšenicu i brašno i pekari morali izvršiti popis zaliha i da mi imamo kompletnu situaciju snimljenu. Držim da je to isto tako uz znatno bolju, kvalitetniju kontrolu roba s kojima raspolažu robne zalihe jedan od načina i modela kako ćemo nadzirati da više ne dolazite do potvrđivanja tih roba koje su uskladištene na određenim prostorima.
Zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Zahvaljujem gospodinu ministru na odgovoru. Zadovoljna sam i očekujem naravno da će tragom ovog uvođenja reda na tržištu brašna se u daljnjem periodu uvesti red i na tržištu stokom, mesom i mesnim prerađevinama i na ostalim područjima gdje još do sada do to do kraja nije uvedeno. Hvala.
Poštovani zastupnik Josip Đakić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo dopredsjednice i potpredsjednice, štovani ministri, kolegice i kolege. Moje pitanje biti će upućeno gospođi potpredsjednici hrvatske Vlade i ministrici obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnici. Gospođo ministrice pitam vas, s obzirom na učestale prozivke da nema ni Z od Zakona o pravima hrvatskih branitelja, pitam do kuda se je stiglo sa prijedlogom zakona i kada će biti u saborskoj proceduri.
Potpredsjednica Vlade, ministrica Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani gospodine zastupniče. Pa stiglo se do samoga kraja, zakon je završen, dakle, ne da nema ni Z, nego ima i Z i A i K i O i N! Sve ima! Zakon je pripremljen, na Zakonu se radi od veljače ove godine. U radnoj skupini sudjelovali su predstavnici Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva obrane, predstavnici Ministarstva udruga, prvi puta, i naravno vrsni pravnici koji su imali zadaću pripremiti Zakon koji će čvrsto stajati na nogama o slanju. Ići će se naravno i na proračun, ali imajući u vidu gospodarsku i socijalnu situaciju u zemlji. Budući da je Zakon gotov, mi smo se odlučili na rad, na jednu kratku raspravu o tom Nacrtu prijedloga zakona, naravno i užem kabinetu sa Prijedlogom zakona jer je to jedan veliki Zakon, iznimno važan Zakon. Mora biti upoznat i premijer i nakon toga ja pretpostavljam, sljedeći tjedan bismo održali sastanak sa predstavnicima udruga. Dakle i Koordinacija i HVIDRE i Savezom udruga udovica. I predočili im Zakon. Nakon toga, Zakon ide u raspravu među zainteresirane, dakle, hrvatski branitelji i članovi njihovih obitelji. I ja očekujem da će se u jesen Zakon naći u saborskoj proceduri. I vjerujem da će to biti do te mjere izbrušen Zakon, kažem koji će stvarno stajati na čvrstim nogama, za koje će pretpostavljam glasovati svi zastupnici u ovome Saboru, što bi naravno jamčilo da se Zakon kod, nakon sljedećih izbora neće mijenjati i da će hrvatski branitelji i članovi njihovih obitelji konačno jedanput znati što su njihova prava i na što mogu računati sljedećih 10, 15 godina. Hvala lijepa.
Hvala. Zastupnik Josip Đapić.
Zahvaljujem se i zadovoljan sam sa odgovorom.
Poštovani zastupnik Marijan Bekavac.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, uvaženi ministri, kolegice i kolege zastupnici. Svoje pitanje upućujem ministru mora, turizma, prometa i razvitka, gospodinu Božidaru Kalmeti. Naime, državna cesta D-60 na dionici Lovreć-Imotski u dužini 25 km zahtjeva hitnu konstrukciju jer njena postojeća izvedba ne zadovoljava prosjećni promet koji se kreće oko 6200 vozila dnevno. A u čijoj strukturi velik broj teretnih vozila. Na ovoj prometnici zabilježen je i veliki broj prometnih nesreća. Širina ceste je 6 metara pa je nužno izvršiti proektiranje i hitno pristupiti rekonstrukciji na čitavoj dionici Lovrić-Imotski. Na ovoj dionici prema Splitu kao glavnom gravitirajućem središtu osim stanovnika Imotske krajine prometuje i veliki broj vozila iz susjedne Republike Bosne i Hercegovine kao i tranzitni promet zbog carinskih prijelaza u Vinjenima Donjim i Vinjenima Gornjim. Stoga, postavljam pitanje gospodinu Kalemti. Što će i kada Ministarstvo mora, turizma, prometa i razvitka i Hrvatske ceste učiniti na rješavanju rekonstrukcije državne ceste D-60. Hvala.
Ministar Božidar Kalmeta.
Gospodine predsjedniče, gospodine zastupniče, ova državna cesta je uvrštena u novi program "metermenta" Hrvatskih cesta za sljedeću godinu i ona će u cijeloj dužini a to je 25 km čini mi se, je li tako, 25 km ona će biti rekonstruirana u cijelosti sljedeće godine.
Zastupnik Marijan Bekavac.
Zahvaljujem ministru i zadovoljan sam odgovorom.
Poštovana zastupnica Nevenka Majdenić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem ministru znanosti, obrazovanja i športa dr. Draganu primorcu. Poštovani gospodine ministre, nije potrebno posebno naglašavati da je znanje bogatstvo i najveća konkurentna snaga koju Hrvatska ima. Stoga, pozdravljam vašu akciju nabave računala i druge računalne opreme po povlaštenim cijenama za učenike odlikaše. Zanima me na kakav je odjek naišla ova inicijativa. I da li planirate i druge slične aktivnosti u približavanju informatizacije učenicima i školama?
Državni tajnik Janjić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana zastupnice. Na vaše pitanje mogu reći sljedeće. Preciznost ... [[Govornik se ne razumije.]] i želim reći da se radi o 220 000 učenika na koje se ova akcija odnosi. I akcija traje do konca ove kalendarske godine. Popust na opremu koju mogu nabaviti, mogu računati na popust od 10 do 43% i na popust za izobrazbu od 60%. Do 5 srpnja do, od kada smo tražili podatke od škola, mi smo dobili podatke iz 1100 škola, dakle, manjkaju nam podaci od još 300-tinjak škola, ali ovi podaci koje vam ja govorim, bilo je do 13 sati, tako da je taj broj sigurno veći i uvjereni smo da je to sada definitivno sve stiglo. Akcija je naravno naišla na izuzetno dobar odaziv, već prvih dana mi smo imali jako puno poziva gdje su se roditelji i učenici interesirali kada to mogu realizirati. Ja bih sada iskoristio ovu priliku da kažem da će ministar Dragan Primorac svim učenicima odlikašima koji ostvaruju pravo na nabavu računalne opreme uputiti jedno pismo u kojem će jasno biti rečeno kako to mogu realizirati, odnosno gdje se trebaju javiti, s kojim dokumentom, a onda će se to provjeriti u bazi podataka i taj postupak će biti svima vrlo jasan i lako će realizirati tu svoju želju. Ovo što ministarstvo sada čini, samo je jedan od prvih koraka, rekao bih, koji će ići u tom pravcu da nagrađujemo posebno dobre učenike, a svakako računamo s time da kada je riječ o informatičkome obrazovanju da ćemo tome posvetiti posebnu pozornost. To naravno činimo i u zbornicama, dakle, svi se nastavnici educiraju, i ako smijem u grubo reći informatički opismenjavaju o trošku Ministarstva znanost, obrazovanja i športa, odaziv je izuzetno dobar i time smo doista vrlo zadovoljni. Uvjereni smo da kada ova akcija završi da ćemo svoj javnosti moći dati podatke o tome kako je akcija prošla, odnosno koliko je naših odlikaša nabavilo računala i s koliko njih možemo računati, eventualno u buduće. Nije isključeno ako odaziv bude izuzetno dobar da ćemo sa takvim akcijama i nastaviti. Hvala vam lijepa.
Zastupnica Nevenka Majdenić.
Hvala državni tajniče, zadovoljna sam odgovorom.
Poštovani zastupnik Ante Đapić.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo iz Vlade. Pitanje sam htio postaviti predsjedniku, ali budući ga nema vjerojatno će netko odgovoriti od njegovih suradnika. Hrvatska je naime postala zemlja presedana. Ne bi to bilo loše kada bi ti presedani bili za Hrvatsku pozitivni međutim držimo da se iz tih presedana može iznjedriti nešto što za Hrvatsku u budućnosti može imati nesagledive negativne posljedice. Ne želim govoriti o pravosudnim presedanima, o naknadi štete koju je presudilo prvostupanjski sud jer je i sam predsjednik Vlade rekao da ne komentira sudske presude pa držim da je to vladin stav. Međutim postoje neki presedani koje je učinila i Vlada ili neki presedani na koje Vlada ne reagira, koji zaslužuju pitanja. Vlada je naime svojim nagodbama odlučila jednokratno nadoknaditi štetu pojedinim pripadnicima, obiteljima ubijenih srpskih civila početka 90-tih godina kao i za obitelj Levar. Postavlja se pitanje, a posebno zbog napisa koji se pojavljuju da je to na tragu, dakle ne, ne držim da Vlada iza toga stoji, ali se stvara klima da je na takav način se prešutno priznaje državni terorizam s početka 1990. godine odnosno da je država odgovorna za počinjenje individualnih zločina, a mi svih ovih godina se upiremo dokazati da onaj tko je odgovoran za pojedinačne zločine neka odgovara, na ovakav način država praktički preuzima i dio odgovornosti što po našem mišljenju se može izroditi u vrlo opasnu situaciju. Već se govori o, o zahtjevima mnogima za naknadu štete što će opet plaćati porezni obveznici. Ne moramo govoriti o osjetljivosti problema sa druge strane i drugi presedan koji je aktualan to je, imamo situaciju da u Hrvatskoj strani državljanin sa hrvatskim državljaninom raspisuje određene tjeralice ili nagrade za obavljanje poslova koje inače u Hrvatskoj obavlja Državno odvjetništvo i hrvatsko Ministarstvo unutarnjih poslova,...
Molim vas formulirajte pitanje, ... [[Govornik se ne razumije]]
Da, pa stoga postavljam pitanje kani li Vlada na, što kani Vlada po tom pitanju poduzeti, a to znači da rade organi svoj posao, a ne da državljani strani u Hrvatskoj provode određene istrage? Hvala lijepa.
Potpredsjednik Vlade, ministar Andrija Hebrang.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, štovani gospodine zastupniče. Bilo je nekoliko pitanja koliko sam shvatio.
Samo na jedno pitanje se, zastupnik može postaviti jedno pitanje.
Evo ja ću reći, presedan obitelji Zec naravno uopće ne podrazumijeva, odluka je li Vlade o pomoći djeci obitelji Zec, ne podrazumijeva nikakvo ni pravno rješenje ni bilo kakvo političko nego je to jednostavno jedna socijalna pomoć djeci koja su ostala bez sredstava za školovanje. Mi smo to tako i obrazložili u svojoj odluci. Dakle nikakvih drugih znakova tu nema koji bi mogli se drugačije tumačiti. Što se tiče dosuđene oštete za ubijene civile, to je isto bilo pitanje, naravno da Vlada ne utječe na sud niti ima pravo komentirati. Ja bih samo rekao da naravno ako sud tako presuđuje potomcima srpskih civila da će vjerojatno onda tako presuđivati i za potomke hrvatskih ubijenih civila, a omjer je 7183 ubijena hrvatska civila prema 162 ubijena srpska civila. Ja vjerujem da će sudovi po zakonu i po pravdi to presuđivati. Prema tome Vlada ne misli utjecati na ove procese, ne misli davati svoje komentare o njima što se tiče pravne njihov, pravnog aspekta, ali će se zalagati da se socijalni slučajevi rješavaju.
Zastupnik Anto Đapić.
Gospodine dopredsjedniče nisam u cijelosti zadovoljan sa vašim odgovorom pa molim dodatni pisani odgovor o oba pitanja, o oba presedana koja sam postavio. Hvala.
Poštovani zastupnik Petar Mlinarić.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo ministri, uvažene zastupnice i zastupnici. Moje zastupničko pitanje upućujem ministru poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva Petru Čobankoviću. Ulaskom u europske, europske i u, Hrvatske u Europsku uniju Hrvatska će se obvezati na godišnju proizvodnju biodizela od 50 tisuća tona. Jedini do sada zainteresiran za tu proizvodnju je vukovarski “Vupik” koji ima razrađen plan proizvodnje. Ima silos Đergaj kapaciteta 50 tisuća tona. Potrebna površina za proizvodnju uljane repice je 20 tisuća hektara. Očekivani prinos po hektaru 2 i po do 3 tone. Potrebna količina repice za proizvodnju jedne litre biodizela je 3 kilograma uljane repice za jednu litru. U, očekivana proizvodnja biodizela 20 tisuća tona, očekviana uposlenost novih radnih mjesta je 30 djelatnika i investicija je 14 milijuna kuna. Pitanje je da li će Ministarstvo stati iza toga projekta? Hvala.
Ministar Petar Čobanković.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine zastupniče mislim da je ovo izuzetno bitna i važna i jedna od tema. U Ministarstvu šumarstva, poljoprivrede, šumarstva i vodnog gospodarstva intenzivno se radi i priprema jedan program proizvodnje biodizela. Da li će se u tom programu naći Vupik ili neka druga tvrtka to opet zavisi od samih tvrtka koje izraze određeni interes. Činjenica jeste da u Europskoj uniji do 2005. godine u disel gorivu mora biti 2% učešća bio goriva znači da će Hrvatska imati jednu vrlo veliku potrebu za takvim energetntom. Normalno ja neću govoriti ovdje o aspektima zaštite okoliša i potrebama proizvodnje takvog goriva ali ja bih više želio kazati vezano na aspekte, vezano s aspekta poljoprivredne proizvodnje. Činjenica jeste da mi imamo dobre uvjete, da imamo dostatne površine koje možemo prenamjeniti za takvu proizvodnju. Ali ja bih isto tako želio naglasiti da kada govorimo o proizvodnji bio dizela da nije samo uljana repica koja može biti jedan od potencijalnih sirovina za proizvodnju bio dizela, da tu se može razmišljati i o nekim drugim, na primjer i o soji, ali isto tako i o proizvodnji bio goriva iz drugih organskih rekao bih materija. Ali ako bi gledali samo isplatljivost kada bi se uljana repica koristila samo za bio dizel onda vjerujem da ne bi postojao veliki interes niti naših proizvođača niti bi država mogla toliko poticati tu proizvodnju da ona bude, slobodan sam kazati atraktivna za poljoprivredne proizvođače. Ja mislim da ovo se mora gledati na jedan drukčiji način. Da je u proizvodnji bio dizel jedan od nus produkata u proizvodnji, da treba iskoristiti maksimalno sve ono što se može iskoristiti od hrane za stoku i slično. Znači treba napraviti jedan cjeloviti program i mi ćemo sačiniti program razvoja proizvodnje bio dizela na prostoru Republike Hrvatske, a onda unutar toga programa ćemo vidjeti tko će se od zainteresiranih tvrtki i poduzeća pojaviti i biti spreman podnijeti dio te proizvodnje.
Zastupnik Petar Mlinarić.
Gospodine predsjedniče, zahvaljujem gospodinu ministru. Zadovoljan sam odgovorom. Hvala.
Poštovana zastupnica Katarina Fuček.
Gospodine predsjedniče željela sam pitanje postaviti ministru kulture gospodinu Boži Biškupiću, ali vidim da ga nema pa će mi odgovoriti državni tajnik iz dotičnog ministarstva. Cijelo vrijeme govori se o potrebi integriranja hrvatskih kulturnih vrijednosti u ukupnu turističku ponudu no nije li ipak činjenica da se ta dva segmenta nedovoljno isprepliću u razvoju hrvatskog turizma. Zanima me kakvo je stajalište Ministarstva kulture i što Ministarstvo poduzima da kultura postane sastvnica turizma?
Državni tajnik u Ministarstvu kulture, Jadran Antolović.
Gospodine predsjedniče uvažena gospođo zastupnice. Možemo konstatirati da zaista se u ovom tzrenutku nedovoljno povezuju kulturni resursi i s turizmom što smo i mi uočili i upravo iz totga rzaloga Ministarstvo kulture u suradnji sa Ministarstvom mora, turizma, prometa i razvitka te takođre u suradnji sa hrvatskom turističkom zajednicom je osnovalo ured za kulgurni turizam pri hrvatskoj turističkoj zajednici. Koji će biti središnue mjesto koordinacije projekata usmjernih upravo na povezivanje ova dva važna resursa. Odnosno dva važma segmenta hrvatskog gospodarstva. Ministarstvo kulture u svom operativnim programu također daje prioritet onim projektima koji su usmjereni na stvaranje arheoloških parkova, zatim uspostavljanje povjesnih cesta kao panoramsko turističkih koridora, te pojačavanje i obogačivanje kulturnih programa koji se samim time pojačava i turistička ponuda osobito uz našu obalu za vrijeme turističke sezone. U cilju što boljeg uključivanaj struke u razvoj kuluturnog turizma, upravo će se ovih dana konstituirati savjet za kulturni turizam, kojeg čine naši najistaknutiji stručnjaci iz ovoga područja.
Zastupnica Katarian Fuček.
Zadovoljna, hvala lijepa.
Poštovana zastupnica potpredsjednica Đurđa Adlešić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, prvo moram sa žaljenjem konstatirati da pitanja ne mogu postaviti niti ministru vanjskih poslova, niti ministrici za europske integracije. Ali se nadam da ću dobiti odgovor. Ja naime ponavljam već pitanje. Mi možeom biti u potpunosti zadovoljni uspjesima u vanjskoj politici kad ase otvore i financijski moćniu pristupni fondovi. Ja želim postaviti pitanje kada će se ti fondovi otvorit idirektno poduzetnciima da ne moraju ići preko ministarstava, odnosno, kada će lokalni dužnosnici imati priliku za adekvatnu edukaciju, jer se iskreno nadam das obrazuju i konzultanti koji mogu znati izraditi takve projekte da bi prošli jednu komplicianu proceduru. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. P isani odgovor. Poštovana zastupnica Mirjana Brnadić.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje bih uputila potpresjedniku Vlade i ministru zdravstva. Gospodine ministre, nakon 15 godina bezuspješne borbe određenih kategorija sljepih i slabovidnih osoba za poboljšanje njihova materijalnog položaja. Dali postoji mogućnost da se u proračunu za 2005. godinu za njih osiguarju sredstva. I to, osobe sa potpunim gubitkom vida, da dobiju 50% od prosječnog osobnog dohotka Republike Hrvatske. A osobe sa ostatkom vida od 0,05% 30% od osobnog dohotka prosječnog osobnog dohotka Republike Hrvatske. Hvala.
Potpredsjednik Vlade ministar Andrija Hebrang.
Štovani gospodine predsjedniče, štovana gospođo zastupnice. Ovo pitanje zahtjeva azpravo jednu iscrpnu finacijsku analizu. Od oko 5 tisuća osoba koje imaju ovakve poteškoće sa vidom koje sste naveli ja mislim da negdje približno polovina ima riješeno svoje primanje po drugim osnovama. Bilo da su sudionici Domovinskog rata bilo da su sudionici II Svjetskog rata. A za preostale je potrebno utvridti točno koliki je broj, kolika je to bruto suma s obzirom na vaš prijedlog i onda vidjeti što to znači za idući proračun. Ja ovako od oka predmjevam da bi to bilo negdje između 50 i 80 miliona kuna. Plus minus možda 10tak posto. Dakle, mi ćemo izvršiti u Ministarstvu točan izračun, i onda ćemo predložiti Vladi da vidimo koliko se može ostvariti iduće godine.
Zastupnica Mirjana Brnadić.
Zahvaljujem na odgovoru. I moram istaći da potpuno sljepe osobe i osobe sa ostakom vida od 0,05% nemaju mogućnost zapošljavanja, ili se vrlo vrlo mali broj njih zapošljava, da žive isključito od preskromnih primanja države. DA su svjesni financijskog stanja u državi da su zapravo vrlo skromni i samozatajni. I nadam se da ćete iznalaženjem mogućnosti za rješavanje njihova materijalnog statusa, unjeti tračak nade u njihovu zaista tešku svakodnevnicu. zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Perica Bukić.
Gospodine predsjedniče, poštovani članovi Valde, dame i gospodo zastupnici. Pitanje postavljam ministru gospodarstva gospodinu Branku Vukeliću. Obzirom na prilično tešku situaciju u funkcioniranju TLMa Šibenik a znamo što ta tvrtka sa svojih 1700, 1800 zaposlenih znači za ukupnu gospodarsku sitauciju u Šibeniku šibenskoj županiji, zanima me kakva su očekivanja i i što Vlada misli napraviti po tom pitanju. Hvala.
Ministar Branko Vukelić izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Poštovani zastupniče, Vjerujem da ste upoznati i šira javnost je upoznata da je Vlada na svojoj sjednic održanoj u Šibeniku donjela vrlo važne odluke vezane za TLM o davanju jamstava za reprogramiranje dugova o davanju jamstva za podizanje kredita za obrtna sredtva. Što su nužne pretpostavke da bi s uopće moglo podići razinu proizvodnje ili bit ću još možda grublji i reći da bi se uopće moglo proizvoditi u TLMu. Ono što je rukovodili Vladu u donošenju oviuh odluka nije samo značaj TLMa za grad Šibenik i šibensko kninsku županiju, već i to što je to tvrtka koja je tehnološki opremljena da može kvalitetno i dobro proihvoditi i što je tvrtka koja za svoj proizvod ima tržište. Ali je činjenica da je tvrtka u poteškoćama i da beze ovakvih odluka bez jedne dodatne injekcije i podrške Vlade nije moguće podići proizvodnju. I jasno time omogućiti normalno poslovanje. Dakle, nakon ovih odluka usljedit će i realizacija što je vrlo važno dakle podizanje ovoga kredita za obrtna sredstva. RAzgovori su sa vodstvom dakle upravom i predsjednikom nadzornog odbora i ovih proteklih dana održani u ministarstvu. Pokazatelji su jako loši i podhtino je nužno i potrebno pokrenuti proizvodnju i podći je na adekvatnu razinu jer je je ta tvrtka i prošlu godonu završila sa gubitkolm i ako su planovi menađmenta tvrtke bili drugačiji, dakle i predviđen je bio i planiran jedan daleko bolji rezultat za prvih ovih 6 mjeseci također je evidentan gubitak dakle ono što je nužno to je što prije realizirati ove odluke Vlade i poklrenuti proizvodnju. Jasno i vidjeti i učešće i odgovornost postojećeg vodstva i rukovodstva u toj kompaniji i mogućnost njihovi ili eventualno drugih ljudi koji će moći i sa ovim odlukama Vlade i sa svim onim što je nužno napraviti u samom u TLMu koji će moći rekao bih dovesti poslovanje te tvrtke u narednim godiananm na pozitivu. I time omogućiti jasno i kruh rekao bih i život ljudima, zaposlenicima u TLMu. Isto tako važno je za reći da od vodstva TLMa se očekuje i dovršito no što je nužno za napraviti a to je restrukturiranje samu kompaniju, rješiti se onih prob lema dubioza koji postojke. Dakle osobno držim da je nakon ovih odluka Vlade nužno naparviti i izabrati vodstv odakle definirati koji su to ljudi koji su programi iza kojih ti ljudi stoje, koji će garantirati da se uz ove odluke vlade i uz mjer ekoje će se poduzimati u samom TLMu, tvrtka dovede na pozitivno poslovanje.
Zasatupnik Perica Bukić.
Zahvaljujem na ovom iscrpnom izlaganju, i evo očekujemo da će u vrlo skoroj budućnosti to biti realizirano. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Miroslav KOrenika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege članovi Vlade. kanio sam svoje pitanje postaviti predsjednikuk Vlade ali s obzirom da ga nema postavit ću ga potpredsjedniku zaduženom za gospodarstvo. Krenut ću sa jednom konstatacijom. U svakoj normalnoj i pravnoj državi ugovor je svetinja i obično ga ili oba dvije strane izvršavaju ili se nađu na kraju na sudu. Jedan dio jedinica lokalne samouprave je sa Vladom potpisao, odnosno sa pojedinim ministarstvima ugovore o razvoju i izgradnji infrastrukture na području njihovih općina, odnosno gradova. Na žalost unatoč tome što se ministar financija u nekoliko navrata hvalio i tvrdio kako je naplata poreza 15 do 20% bolja i kvalitetnija nego što je to bilo u prošlom razdoblju, Vlada, odnosno pojedina ministarstva ne izvršavaju svoje obveze i ne plaćaju ugovore za radove koji su već izvršeni, a jedinice lokalne samouprave, radi se o općinama i gradovima na području Varaždinske, Međimurske i Krapinsko-zagorske županije za koje imam podatke, radi se o 20-tak općina i gradova, gdje unatoč tome što je sva dokumentacija uredno proslijeđena niti imaju odgovora niti Vlada ne izvršava svoje ugovorne financijske obveze. S obzirom da su jedinice lokalne samouprave sa statusom bilo brdsko-planinskih ili imaju status područja od posebne državne skrbi, postavljam pitanje: Koji su razlozi i kada će Vlada izvršiti svoje financijske obveze? To posebno zato što se radi na žalost o pretežno o općinama i gradovima gdje nisu na vlasti HDZ-ovi načelnici nego na žalost u ovom času državno opozicijski, razlog više da se pomogne jer ovo itekako stvara velike poteškoće u radu lokalne samouprave na jednoj strani zbog pritiska izvođača radova koji su svoju obvezu izvršili, a na drugoj strani zbog toga što i ti proračuni su ionako nedovoljni i mali. Hvala lijepo.
Potpredsjednik Vlade i ministar Andrija Hebrang.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Štovani gospodine zastupniče ova Vlada izvršava sve ugovore koje je potpisala i sklopila s bilo kojim subjektom. Ovo o čemu vi govorite ova Vlada niti je potpisala niti je dobila evidenciju o tim ugovorima, niti je ako su obaveze potpisane bilo rezervirano u proračunu u obliku stavke. Prema tome ako imate nešto što mi ne znamo od ugovora, a takvih još ima puno, molim vas da nam ih iznesete da ih uključimo u sljedeći proračun. Ja ću vam reći samo jednu veliku skupinu takvih ugovora za investicije u zdravstvu u vrijednosti od vjerovali ili ne, od milijardu kuna koje je ministarstvo sklopilo sa županijama, a da uopće nije prošlo niti proceduru u Vladi, da je protuzakonito jer ne može ministarstvo financirati županijske ustanove u županijskom vlasništvu, a isto tako nisu osigurana sredstva u proračunu. Takvih ugovora mi i danas otkrivamo još svaki dan nove i nove pa bih vas molio direktno svaki ugovor meni osobno dostavite, ako je on u skladu sa zakonom ja ću se pobrinuti da se isplati. Hvala.
Zastupnik Miroslav Korenika.
Moram reći da nisam do kraja zadovoljan sa odgovorom, jer ako su ministarstva potpisivala ugovore i oni su ovjereni, oni postoje, oni vrijede trebalo je i u proračun uključiti da se izvršavaju ugovorne obveze. Gospodo ja sam vas slušao, iz pristojnosti bi bilo ipak korektno s vaše strane. Činjenica je i ja predlažem gospodine potpredsjedniče Vlade da po uzoru na potpredsjednicu Kosor otvorite telefone na koje će se načelnici i gradonačelnici javljati posebno stoga što u ministarstvima činovnici zaduženi za takva dugovanja, za takve ugovore se ne žele javiti i kontaktirati sa načelnicima. Molim pisani odgovor. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje sam pripremio za predsjednika Vlade, no s obzirom da njega nema, pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade gospodinu Hebrangu. U programu Vlade koji je podnijela ovom Hrvatskom saboru 22. prosinca prošle godine i koji je prihvaćen, u točci 9.8. izrijekom je upisano da će ova Vlada uspostaviti novi sustav financiranja lokalne i područne samouprave promjenom porezne politike, utvrđivanjem izvornih prihoda preraspodjelom poreza na dohodak i dobit uvođenjem renti i naknada prema programima i projektima mjesnog stanovništva i uvest će se sustav neposrednog biranja načelnika, gradonačelnika i župana. S obzirom da je do sada u saborskoj proceduri svi prijedlozi koji su išli u tom smjeru, a koje je podnio klub Hrvatske narodne stranke bili odbijeni, a do lokalnih izbora zakonskim rokom manje je od 10 mjeseci ako će biti u svibnju iduće godine ili eventualno krajem travnja, postavljam pitanje hoće li i kada Vlada Republike Hrvatske predložiti, a vladajuća parlamentarna komercijalna koalicija prihvatiti izborni sustav neposrednog izbora načelnika općina, gradonačelnika i župana u dva izborna kruga. Molim odgovor usmeni odmah.
Potpredsjednik Vlade i ministar Andrija Hebrang.
Hvala lijepa. Gospodine zastupniče čim vlada donese odluku o tome, izvijestit će vas.
Dobit ćete, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Ja sam pročitao izvode iz programa Vlade, a ne da li će Vlada odluku donijeti. Pitao sam kada. Ovo je program Vlade i citirao sam točku 9.8. Ovakvim odgovorom gospodine potpredsjedniče doveli ste u sumnju program kojega je Hrvatski sabor prihvatio, dakle Vlada još nije odlučila o modelima izbora. … [[Upadica se ne čuje.]]
Hvala.
Hvala lijepa, građani će ovo razumijeti.
Poštovani zastupnik Ivan Drmić.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovani predstavnici Vlade, kolege i kolegice zastupnici. Ja bih imao jedno pitanje o ovakvom jednom lokalnom problemu iz sredine koje dolazim, a postavio bih ga gospodinu Janjiću koji je tu kao predstavnik Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Ja bi vam za vašu informaciju uvodno rekao da je trenutno u gradu Đakovu u prigradskom naselju Selci trebala započeti sanacija jednog školskog objekta osnovne škole i to po programu … [[Ne razumije se.]] koje je inače provedba u ingerenciji Ministarstva prometa i veza, jel' to je ministarstvo gospodina Kalmete. Isto tako vjerojatno ste upoznati da je neki dan došlo na tom gradilištu, na toj staroj školi do prosvjeda roditelja djece koji pohađaju tu školu. Isto tako bi vam trebao, ja sam obišao tu školu, to je škola, objekt škole koja je stara preko stotinu godina, da je prije nego što je bila škola služila kao skladište za pohranjivanje sušenja žita. Znači možete misliti u kakvom je stanju ta zgrada, ona je derutna, stvarno je neupitno da se u takvoj zgradi ne može vršiti nastava, puna je vlage i mislim, to je moje jedno nestručno mišljenje, da ta zgrada jednostavno nije u dovoljno dobrom stanju da bi se na njoj izvršila bilo kakva adaptacija. Znači moje mišljenje se poklapa sa roditeljima koji su podigli svoj glas protiv jedne sanacije takve zgrade. Isto tako moram reći da u tom selu trenutno osnovnu školu pohađa 250 učenika, da ih više od 40 ide u predškolu, znači ta škola, jedna osnovna škola u tom selu ima budućnost i zasigurno je to jedno mjesto koje ima jednu bijelu, bijeli razvoj pred sobom, ima dovoljno djece da bi u budućnosti ta škola radila.
Pitanje formulirajte.
Mene zanima da li je moguće da se promijeni ta odluka i da to mjesto dobije novu školu umjesto sanacije dosadašnje? Hvala.
Državni tajnik, Želimir Janjić.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani zastupniče ovaj problem nam je poznat i mi ćemo početkom idućega tjedna u dogovoru sa ministarstvom koje se spomenuo, posjediti mjesto i vidjet ćemo s njima što možemo učiniti. Ja znam što biste vi najradije čuli iz mojih usta u ovome trenutku, ali ja tako ne mogu odgovoriti. Dakle, mi nismo kao ministarstvo mogli utjecati na to što će biti u programima CEB-a. Oni su određeni, ali su uvijek moguće stanovite izmjene. To otvara, dakle, mogućnost da u direktnom kontaktu s njima vidimo što se dade učiniti i da to sve pripremimo za iduću financijsku godinu. Dakle, da li će doći do izmjene u okviru samoga CEB-a ili će se to učiniti na neki drugi način, u ovom trenutku vam ne mogu odgovoriti. Ali predlažem da nakon našega posjeta i hvala vam što nas i sami upućujete na to da vam odgovorimo u pisanom obliku što smo s njima dogovorili i kako će to teći. Nadam se da ćemo iznaći najbolju mogućnost kakvu žele i roditelji i njihovi učenici. Hvala vam lijepa.
Zastupnik Ivan Drmić.
Zadovoljan sam sa odgovorom i to stoga što sam uvjeren kad obiđete tu školu da ćete dijeliti isto mišljenje kao ja i da ćemo učiniti ovo najbolje rješenje za djecu tog mjesta. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Milan Meden.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo ministri, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Postavljam pitanje za Ministarstvo kulture. Budući nema ministra, postavljam pitanje državnom tajniku, gospodinu Antoloviću. Pitanje je, uplaćuje li Hrvatska radiotelevizija Zakonom obveznih 3% mjesečne pretplate u Fond za poticanje pluralizma i raznovrsnosti elektroničkih medija i kada će uslijediti raspodjela sredstava lokalnim elektroničkim medijima? Naime, Zakonom o medijima koji je stupio na snagu u rujnu prošle godine, predviđeno je osnovanje Fonda, a temeljem Zakona o HRT-u u članku 54. HRT je dužan mjesečno uplaćivati 3% od ukupno prikupljenih sredstava na ime pristojbe. Navedena odredba imala je za cilj po uzoru na razvijene europske zemlje omogućiti ravnomjerni razvoj električnih medija.
Državni tajnik Jadran Antolović.
Gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. Točno, sukladno Zakonu o elektroničkim medijima uspostavljen je Fond za poticanje pluralizma i raznovrsnosti elektroničkih medija kao proračunski fond. To znači, otvoren je račun i time omogućeno da Hrvatska radiotelevizija izvrši svoju obvezu iz Zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, a to znači uplatu ovog postotka od prikupljene pristojbe. Međutim, sredstvima Fonda raspolaže Vijeće za elektroničke medije, a ovaj Sabor je nedavno imenovao to Vijeće i za detaljnu informaciju o sredstvima i raspolaganju sa sredstvima Fonda upućujem vas da je dobijete od predsjednika Vijeća.
Zastupnik Milan Meden.
Zadovoljan sam i ovo pitanje ću proslijediti prema Vijeću za medije. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Zdenko Antešić.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, cijenjeni ministri. Pitanje je bilo namijenjeno gospodinu predsjedniku hrvatske Vlade, međutim, budući da ga nema postavljam pitanje potpredsjedniku Vlade, gospodinu Hebrangu. Poštovani gospodine Hebrang, o akciji "Nagradimo odlikaše", govorila je već uvažena zastupnica Majdenić. Njezin cilj je, akcije mislim, je da se u suradnji s Ministarstvom znanosti, prosvjete i športa, odličnim učenicima omogući kupnja računala i pisača po cijenama koje su od maloprodajnih niže i do 30%. Akciju svesrdno pozdravljam i podržavam, ali ako se akcija provodi u suradnji s Ministarstvom znanosti, onda znači da će Ministarstvo izdvojiti određenu količinu novca kako bi alimentiralo sniženu cijenu. To je, naime, logično jer bez financijske potpore nijedna tvrtka u svijetu nije u mogućnosti opremu isporučiti po toliko sniženim cijenama. Isporučitelj opreme je izabran, ali natječaj za odabir isporučitelja opreme nije proveden. Objavljen je samo kratki članak na Internet stranicama Ministarstva u kojem se jednom rečenicom pozivaju zainteresirane tvrtke da dostave svoje ponude. Ponude za što? Za kakvu opremu? Koje konfiguracije, koliko opreme, kome da ponudu pošalju i po kojem će kriteriju biti odabrani, ničega toga nema. Odličnih učenika u Hrvatskoj ima oko 330 tisuća i jasno je da će zarada na ovom poslu biti enormna. Zato pitam, zašto nije proveden javni natječaj za odabir ponuđača i zašto se opet posao namješta na potpuno netransparentan način, odnosno da li možete reći koja je konkretno tvrtka dobila posao?
Potpredsjednik Vlade, ministar Andrija Hebrang.
Gospodine predsjedniče, štovani gospodine zastupniče. Detalje oko načina nabave naravno ne znam i vi ste doznali iz tiska. Mi nismo o tome još raspravljali, ali kad ga dogovorimo izvijestit ćemo vas, a budite sigurni da će bit u skladu sa zakonskim propisima.
Zastupnik Zdenko Antešić.
Jasno da nisam zadovoljan sa odgovorom. Iz ovoga svega vidi da se nije poštivala temeljna procedura o Zakonu o javne nabave, stoga molim vas odgovor u pisanoj formi.
I šećer na kraju, poštovani zastupnik Ivan Kolar.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministri. Već sam bil izgubil nadu da budem opće mogel postaviti pitanje jel me je moja kolegica preduhitrila, međutim pošto ministar ama baš niš nije odgovoril ja ponavljam to pitanje pa evo nek na popravnom sada obrazloži hrvatskoj javnosti. Inače, mi smo pred žetvom, svi očekujemo da uberemo plodove svoga rada, da uloženi novac i trud koji smo sjetvom uložili i sada ekonomski opravdamo. I bilo bi pošteno, već ako smo kritizirali prošle Vlade, govorili da vrapci jedu žito odnose, da model koji je bil po županijama organiziran nije transparentan, da on ne donosi rezultate, a ja vas uvjeravam suprotno, da su naši seljaci bili zadovoljni s tim modelom, da su dobivali novce, da nisu se na cesti dogovarali nego su u ministarstvu sjedili i s prethodnim ministrom i gospodarstva i poljoprivrede formirali cijenu, način otkupa, isplatu, parametre pod kojima to bude. Ja očekujem sada od vas najkorektnije, ako ima odgovora da nama i ako netko to sluša, direktno odgovorite. Koji je to model za ovu godinu otkupa pšenice, po kojoj cijeni, kakvi su parametri, kad isplata, jel postoje razlika u cijeni. Vi ste rekli da nema razlike u cijeni. Je li je to neto cijena? Znači, samo je jedno pitanje, kak se ta žetva, po kojem modelu, na koji način, kad će seljaci dobiti novce i vi znate koje parametre morate reći. Ako ih znate, ako ne znate ja molim da se niti nekaj drugo ne govori. Jer govoriti okolo, a ne ići u sredinu stvari mislim da nema potrebe. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče, hvala lijepo gospodine zastupniče. Evo ja ću vrlo kratko odgovoriti. Kazat ću i ono što sam već do sada rekao. Nikakve bojazni nema da se neće preuzeti i otkupiti sve količine pšenice. Znači, sva pšenica će se otkupiti, sva pšenica će se isplatiti, cijenu sam rekao iza kojeg će ministarstvo stajati. To je cijena neto kuna po kilogramu na bazi standard kvaliteta i bit će isplaćena u roku od mjesec dana do od otkupa. Što se tiče modela, mislim da je prošlo vrijeme, mi nećemo raspisivati nikakve natječaje, mi nećemo nominirati nikakve otkupljivače niti nikakve izvoznike. Mi ćemo sa nivoa države osigurati da se stvore pretpostavke da se sva pšenica otkupi. Vama je poznata situacija da u ovoj godini se očekuje i određeni višak pšenice. Isto tako sukladno tome, iznaći ćemo načine i mehanizme, da se sav višak, uvjetno rečeno sav onaj višak koji je preko potreba potrošnje u Republici Hrvatskoj da se skloni sa tržišta, i u tom kontekstu Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodogospodarstva i Ministarstvo financija osigurati će sve pretpostavke da bi se ovakav način otkupa realizirao. O svemu tome su poljoprivredni proizvođači dobrim dijelom upoznati i ja sam u pravilu ovih dana bio dosta na terenu i preko vikenda razgovarao sa ljudima i držim da uopće nije problem ovo nego je za nas daleko veći problem ovo vremenske neprilike koje jednostavno ne dozvoljavaju da se taj posao odradi. A što se tiče otkupa stvorili smo pretpostavke da se on realizira i da se plati. Isto tako nitko Ministarstvo niti će braniti da sudjeluje u otkupu ili će bilo koga nominirati i licencirati da bude ekskluzivni otkupljivač. Da pojednostavim mi ćemo osigurati da ravnateljstvo robnih zaliha svu pšenicu koja bude ponuđena na tržištu otkupi pod ovim uvjetima koje sam rekao, znači nema potrebe niti za natječajem, nema potrebe ni zakakvim dodatnim aktivnostima, i to uopće nije problem, zna se procedura, vršidba smještavanje, osigurali smo i izvršili konzultacije sa silosima, i silosi su spremni preuzeti svu pšenicu znači sve će biti riješeno i realizirano i plaćeno što je posebno bitno za naglasiti.
Poštovani zastupnik Ivan Kolar, izvolite.
Hvala lijepa ministre. Ja sam predugo u tom poslu da bih vam vjerovao na riječ ovoga što ste rekli, jer smještaj i predaja pšenice ne dolazi u obzir ako nije sve rečeno. Samo skladištenje vi znte analiza da košta smještaj po mjesecu 6 lipa i na koncu ..., kakva kuna, gdje kada, ja s vama hoću i hoću robne rezerve prodati ali neću prodati onima gdje miševi raznose žito a vi se sjećate, da ne nabrajam ne bi bilo pošteno spram privrednih subjekata gdje je pšenica nestala. Zato izražavam svoje nezadovoljstvo jer mislim da proizvođači nisu pristali na kunu vi to znate, ovo je arbitriranje i administrativno određivanje cijene i bilo bi poštenije da se dogovara cijena i da se ona usuglasi jer prošla i ova godina nije isto. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sukladno članku 189. Poslovnika, obavještavam da Vlada RH nije dostavila u propisanom roku odgovor na zastupničko pitanje Slavka Linića i molim da odgovor dostavi u roku od 8 dana. Drugo, sjednica Odbora za financije i državni proračun sazvana je u 13 i 30 danas u dvorani 202. drugi kat, Odbora za gospodarstvo, razvoj i obnovu u 14 sati u dvorani Centar i molim? I nastavak sjednice 11. Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu u 15 sati u dvorani 149. 1. Kat. Dame i gospodo zastupnici aktualno prijepodne je završeno, nastavak sjednice u 15 sati prema utvrđenom redoslijedu dnevnog reda. Gospođe i gospodo, Sabor nastavlja sa radom. 1. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o trećoj izmjeni ugovora o osnivanju i radu međunarodnog centra za razvoj migracijske politike (ICMDP), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 117. Predlagatelj Zakona je Vlada. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Prijedlog akta primili ste poštom. Hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješće koji ste primili na sjednici. Molim državnog tajnika Ministarstva unutarnjih poslova Ivicu Buconjića da dodatno obrazloži prijedlog. Izvolite državni tajniče.
U ovom zakonskom prijedlogu koje je pred vama se radi praktično o produžavanju važenja ugovora o osnivanju Međunarodnog centra za razvoj migracijske politike. Taj je centar za razvoj migracijske politike osnovan 1993. godine, Hrvatska je od 95. godine bila u statusu pridruženog člana, a ove godine u siječnju napokon je i donešen Zakon o potvrđivanju toga ugovora kojim je praktično Hrvatska postala punopravni član međunarodnog centra za razvoj migracijske politike. Budući da je taj prvi temeljni ugovor iz 93. godine bio sklopljen na određeno vrijeme kojem je rok istekao 30. travnja ove godine trebalo je donijeti novi ugovor na potpuno identičnim osnovama kojim će biti ustanovljeno trajanje ovoga centra za razvoj migracijske politike na neodređeno vrijeme. Dakle, radi se samo o tome da je onaj prvotni ugovor o osnivanju ovoga centra istekao, da su sve članice do sada ponovo potvrdile ugovor o produžavanju trajanja ugovora o osnivanju međunarodnog centra za razvoj migracijske politike na neodređeno vrijeme, pa i ja u ime MUP-a predlažem da i Sabor potvrdi ovaj zakon kojim će Hrvatska i dalje ostati članica Međunarodnog centra za razvoj migracijske politike. Inače ovaj centar za migracijske politike je Hrvatskoj izuzetno važan, zbog toga što će Hrvatska sa stjecanjem statusa kandidata morati primjenjivati sve standarde migracijske politike u skladu sa Europskim standardima. i do sad je od ovog Međunarodnog centra Hrvatska imala koristi u implementaciji na "twining" projekta, projekta kontrole granice, tako da i nadalje od ovog međunarodnog centra očekujemo potporu u svim našim aktivnostima oko migracije bilo da su one zakonite ili nezakonite. Dakle, predlažem da ovaj zakon potvrdite, zbog toga što se njime praktično produžava trajanje ovoga centra koje do sada bio Hrvatskoj od koristi. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Idemo na, otvaram raspravu. U ime Kluba. Molim? Pa ja sam pitao. Nisam vas vidio od drugog zastupnika, dobro, u redu. Predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, poštovani zastupnik Ivan Jarnjak. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, predmet Izvješće o raspravi o prijedlogu Zakona o potvrđivanju ugovora o trećoj izmjeni ugovora o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj migracijske politike, s Konačnim prijedlogom zakona. Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost na 16. sjednici održanoj 7. srpnja 2004. godine razmotrio je prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o trećoj izmjeni ugovora o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj migracijske politike, s Konačnim prijedlogom zakona kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 20. svibnja 2004. godine s prijedlogom da se zakon donese po hitnom postupku. Odbor se ne protivi prijedlogu za donošenje ovog zakona po hitnom postupku, jer ocijenjuje da je zakon od interesa za Republiku Hrvatsku. Odbor je u cijelosti podržao izlaganje predsjednika predlagatelja zakona, te je uvažio činjenicu da je Republika Hrvatska nužno mora potvrditi ugovor o trećoj izmjeni ugovora o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj migracijske politike kako bi u potpunosti obavila proces priključenja ovom međunarodnom centru čiji je cilj unapređivanje međunarodne suradnje na području migracijske politike. Odbor je većinom glasova 6 glasova za, 1 suzdržan odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Zakona o potvrđivanju ugovora o trećoj izmjeni ugovora o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj migracijske politike u tekstu kako je zakon predložen od predlagatelja zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a PGS-a poštovani zastupnik Miljenko Dorić.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege vrlo kratko. Ja bih samo želio dakle ponoviti da smo 29. siječnja ove godine na dnevnom redu imali ovaj zakon, dakle Zakon o potvrđivanju ugovora o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj migracijske politike. Mi smo ga tada prihvatili po hitnom postupku. i moram samo vas potsjetiti da sam i tada u raspravi intervenirao i izrazio sam svoje nezadovoljstvo i nezadovoljstvo ispred Kluba HNS-a PGS-a načinom na koji je u biti predstavljen taj centar, način na koji uopće obrazložen na korisnost tog centra, a posebno činjenicom da smo u pisanim materijalima dobili podatke koji su bili više, nego zastarjeli to podvlačim. Jer smo u usmenom obrazloženju dobili sviježije i novije podatke. Nažalost, danas vidimo da ni usmeni podaci koje smo tada dobili u siječnju mjesecu ove godine od strane dražvnog tajnika Ministarstva unutarnjih poslova nisu bili ažurirani. Pa iz tog razloga ovaj zakon potpuno nepotrebno dolazi na naše klupe dva puta u proteklih 6 mjeseci. Zašto kažem nepotreban? Ono što nismo čuli u uvodnom obrazloženju je, to da su članice zemlje članice koje su potpisale ovaj ugovor u biti još u lipnju mjesecu prošle godine izmijenile ugovor i dale ga na potpisivanje. Dakle, mi smo mogli u siječnju mjesecu prihvatiti ugovor logično i predložene izmjene čak 7 mjeseci ranije su predložene izmjene. i mislim kolegice i kolege da zaista moramo prestati raditi na ovaj način, prestati beskonačno i nepotrebno ponavljati gradivo. Mislim da bi stručne službe i predlagatelji stvarno trebali napor napraviti, jedan mali napor da u biti odradimo to barem onda kad možemo u jednom činu, u ovom trenutku ja mislim da zaista mi saborski zastupnici zaslužujemo ispriku nekoga tko nas na ovaj način povlači za nos, i mislim da ovako zaista ne treba raditi. A gospodine predsjedniče, na vama je da zaista utvrdite tko je i zbog čega u biti napravio ovakav …propust. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Ugovor o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj migracijske politike koji je Sabor usvojio, znači ovaj saziv 29. siječnja 2004. godine prestaje važiti 30. travnja 2004. godine. Naime, to je bio ugovor na određeno vrijeme i zbog toga se sad ide sklapanje novoga ugovora stim da bi on bio na neodređeno vrijeme. Predlagatelj sada traži, znači da Republika Hrvatska potvrdi ugovor o trećoj izmjeni ugovora o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj migracijske politike. Predlagatelj to nameće kao nešto što je nužno. Mi baš tu ne vidimo da li je to tako nužno i zašto je tako nužno. Naime, ovdje je bitno kazati da predlagatelj ne obrazlaže zašto je to nužno. Također, ovaj ugovor očito nije usklađivanje sa zakonodavstvom Europske zajednice odnosno Europske unije jer nema oznake P.Z.E. Ovaj ugovor kojeg su bile potpisale, znači on je imao prije svega na određeno vrijeme važnosti neke druge europske države kao na primjer Mađarska, Slovenija i druge ostaje sada samo na Švicarskoj konfederaciji i Austriji. Znači, ove druge zemlje koje su bile prije potpisane njih sada više nema u ovome ugovoru, znači nema nikakvih obrazloženja zašto su druge potpisnice ovoga ugovora se povukle a nema nikakvog izvješća o dosadašnjem radu toga međunarodnoga centra. Ratifikacijom ovoga ugovora bi trebali raspraviti i prihvatiti po hitnom postupku i normalno s time si odmah namećemo obvezu. Hladno se kaže da neće trebati povećavati dodatna financijska sredstva nego da su ona osigurana u državnom proračunu, samo se ovdje moramo prisjetiti da je u prošlom sazivu Sabora na brzinu su progurani dva zakona, Zakon o azilu i Zakon o strancima i gdje smo tu ... [[Govornik se ne razumije.]] veliku nadležnost MUP-u gledanje i za vezanjem za ono izdavanje radnih dozvola pa sada imamo jednu situaciju u Hrvatskoj koja postaje vrlo opasna da imamo puno stranaca recimo koji rade i na izgradnji autoceste i svagdje drugdje što objektivno policija ne može sve ni iskontrolirati a imamo jedan veliki problem, o njemu se malo govori. Najezda je useljavanje Kineza na području Hrvatske ali tu je jedan problem dugoročne naravi jer prema nekim naznakama iza sve toga stoji i kineska mafija. O tome se treba posebno povesti računa jer to je jedan dio osvajaja novih područja i tržišta tako da vrlo, znači nema se baš nekakvog valjanog razloga da srljamo u hitnu proceduru i da prihvaćamo, tim više što su zemlje kao što je recimo i Slovenija i Mađarska koje su bile u prvom krugu potpisnici više ih nema. Prema tome, mislim da trebamo dobro razmisliti o ovome ugovoru. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite, ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Ivo Josipović.
Pa evo, ja bih samo ispravio navod utoliko da kod imigranata Kineza sasvim sigurno u najvećoj mjeri ne stoji mafija i da tu ne bi trebalo raditi razliku u odnosu na druge imigrante. Hvala.
Poštovana kolegica Alenka Košiša Čičin-Šain. Nema je, gubi pravo na riječ po ovoj temi. Želi li državni tajnik Ivica Buconjić dati završni osvrt? Izvolite!
Hvala lijepo. Ja bih samo molio da neke dileme tu razjasnimo jer je bilo dosta grubih kvalifikacija da je MUP vukao za nos saborske zastupnike. Naime, nije bilo nepotrebno ovo kako vi kažete dvostruko stavljanje ovoga predmeta na saborsku raspravu zbog toga što u siječnju kada smo prvi put ratificirali ovaj ugovor ondašnjim zakonom još bio na snazi onaj prvi ugovor iz 1993. godine. U tom ugovoru iz 1993. godine pisalo je da je on na snazi do 30. travnja ove godine. Znači, mi smo onaj prvi temeljni ugovor potvrđivali prije njegovog isteka. Hrvatska je tom ugovoru pristupila 1995. godine i imala je status pridruženog člana, ne punopravnog i zbog toga smo imali dosta prigovora od strane zemalja Europske unije. Prema tome, onim prvim zakonom iz 27. siječnja ove godine je bilo ratificirano pristupanje onom prvom temeljnom ugovoru. Budući je u vremenu 30. travnja taj ugovor istekao ovim sadašnjim prijedlogom praktično Hrvatska ponovo pristupa ovom novom ugovoru kojem je produženo trajanje tog međunarodnog centra za razvoj migracijske politike. Isto tako, da odgovorim samo na pitanje čemu ova žurba, čemu po hitnom postupku. Naime, ja vas moram upoznati sa činjenicom da je ovaj centar, Međunarodni centar za migracijsku politiku dao značajan doprinos Republici Hrvatskoj. Tu prije svega mislim na MUP u provođenju programa integriranog upravljanja granicom. Naime, od Hrvatske se već duže vrijeme zahtijeva da znatno učinkovitije svoje granice, da ih nadzire praktično u skladu sa Šengenskim kriterijima i Hrvatska je dobila od Europske komisije pohvalu za taj program integriranog upravljanja državnom granicom kao za jedan od nauspješnijih projekata koje je Hrvatska uopće do sada provodila iz CARDS programa. Za to smo dobili i ne mala financijska sredstva, dobili smo i opremu tako da je praktično to jedan od najboljih projekata koji je Hrvatska do sada provela iz CARDS programa. I ponovo ističem, u provođenju tog projekta smo imali zaista veliku i nesebičnu pomoć ovog Međunarodnog centra za migracijske politike, tako da smatram i dalje da je pristupanje ovom ugovoru o osnivanju toga centra zaista za Hrvatsku korisno zbog toga što ćemo od toga centra imati vrlo veliku korist u praćenju migracijske politike i praćenju migracijskih tokova. I ono što je bilo rečeno za Kineze i sve druge migracije i legalne i nelegalne Hrvatska će sigurno moći puno kvalitetnije kontrolirati te migracijske tijekove i preko našeg teritorija u našu zemlju ukoliko budemo imali pravodobne i kvalitetne informacije kakvi su ti međunarodni migracijski tijekovi i u drugim zemljama. Ukoliko se budemo suočavali s tim migracijama bez dovoljno kvalitetnih podataka o njihovom razvoju u drugim zemljama daleko ćemo se teže s njima suočavati, tako da budite sigurni da i ovaj centar i informacije i pomoć koju ćemo dobiti od njih će sigurno biti u funkciji daleko bolje i učinkovitije i kontrole i migracija i ulazaka stranaca u Republiku Hrvatsku. Još jedanputa ponavlja, zaista nije bilo nikakve tendencije ili namjere bilo koga vući za nos nego je bio slijed događanja takav a proisteko je prije svega iz samoga ugovora kojem je Hrvatska pristupila još 1995. godine ali ga nije ratificirala do 29. siječnja ove godine, zaista smatram da nema potrebe dalje odlagati ponovnu ratifikaciju ovoga ugovora i pristupanje Međunarodnom centru za integracije. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Ispravio bih navod gospodina državnog tajnika da je bilo tendencija ... [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] , da je dakle 29. siječnja kada smo raspravljali o pristupanju i ratifikaciji tog ugovora bilo namjere da netko nekoga obmani sa podacima. Kolega Dorić je govorio o tome da je u siječnju mjesecu kada smo pristupali ugovoru i vršili ratifikaciju su bile poznate činjenice da su osnivači centra i potpisnici ugovora u lipnju prošle godine izvršili promjene i da iz privremenog prerasta u trajni centar što tada u Saboru nije bilo rečeno. U tome je stvar. Hvala.
Hvala također. Poštovani zastupnik Miljenko Dorić ispravak netočnog navoda.
Gospodine predsjedniče, dakle nije sporno do kada je stari ugovor vrijedio. Sporno je od kada je zemljama data mogućnost da prihvate treće izmjene a to je bio lipanj 2003. godine. Prema tome, nitko nam ne bi zamjerio da smo u siječnju prihvatili i ugovor i prijedloge, izmjene tog ugovora. O tome sam govorio, da se ne ponavlja stalno jedna te ista stvar. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o trećoj izmjeni Ugovora o osnivanju i radu Međunarodnog centra za razvoj migracijske politike, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 117. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim ministra Marijana Mlinarića da se očituje o prijedlogu amandmana.
Pošto se radi samo o pravno-tehničkom standardu, prihvaća se amandman.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 79 glasova za i 6 protiv, dnesen predložni zakon u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom. 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 120 Predlagatelj zakona je Vlada a kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona. Hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i pomorstvo, promet i veze. Izvješća ste primili na sjednici. Molim državnoga tajnika u Ministarstvu vanjskih poslova, gospodina Gordana Bakotu da dodatno obrazloži prijedlog. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodo zastupnice i zastupnici, na par riječi o bilateralnom ugovoru kojem je cilj stvoriti uvjete za nesmetani promet putnika i robe na graničnim prijelazima. Dakle, ugovor o zajeničkim lokacijama na graničnim prijelazima sklopljen je radi uspostavljanja režima koji će olakšati i ubrzati obavljanje granične kontrole na graničnim prijelazima u cestovnom pormetu. Naime, pokazalo se da je pitanje konfiguracije terena na pojedinim prijelazima kao i značajna finanijska ušteda koja će biti posljedica primjene ovoga Ugovora koji se naime već primjenjuje i prije stupanja na snagu. Ugovorom je predviđeno, dakle da je primjena dogovorena od dana potpisa i mogu reći daje ugovor do sada apsolutno opravdao svoje okolnosti i razloge zaključena jer je došlo do velike uštede i bolje učinkovitosti u radu. Prije svega ugovorom se definira zona zajedničke lokacije, pravila obavljanja granične kontrole u zoni, izgradnja objekata, postavljanje opreme, a predviđena je izrada posebnih aneksa za svaku zonu zajedničke lokacije. Također i pitanje predstavnika međunarodne zajednice u zonama zajedničke lokacije i kontrole. S tim u svezi, riječ je o ugovoru, koji kao što sam rekao, već se primjenjuje, kao što sam rekao također opravdao je do sada sva očekivanja i predlažemo danas da stupi na snagu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora? Da. Odbor za pomorstvo, promet i veze. Poštovani zastupnik Živko Nenadić.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Odbor za pomorstvo, promet i veze Hrvatskog sabora na 7. sjednici održanoj 29. lipnja 2004. godine raspravio je Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Bosne i Hercegovine o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima sa Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 120 koji je predsjedniku Hrvatskoga sabor podnjela Vlada republike Hrvatske svojim aktom od 3. lipnja 2004. godine. Odbor je Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora između Republike Hrvatske i Republike Bosne i Hercegovine o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima sa Konačnim prijedlogom zakona razmotrio kao matično radno tijelo sukladno odredbi članka 89. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Odbor je prihvatio i prijedlog predlagatelja da se Zakon donese po hitnom postupku sukladno odredbi članka 159. Poslovnika Hrvatskoga sabora. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja je istaknuo da se radi o potvrđivanju Ugovora o zajedničkim lokacijama koji je potpisan i primjenjuje se. A svrha mu je između ostaloga unaprijediti bilataralnu suradnju i dobrosusjedske odnose te stvaranje uvjeta za nesmetan promet putnika i roba na graničnim prijelazima. Istim se definira zona zajedničke lokacije, pravila obavljanja granične kontrole u zoni, izgradnja objekata i postavljanje opreme, kao i pitanje nazočnosti predstavnika međunarodne zajednice na graničnim prijelazima u zonama zajedničke lokacije. Nakon provedene rasprave, Odbor za pomorstvo, promet i veze jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru da prihvati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Želi li još koji izvjestitelj odbora? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba HSS-a, poštovani zastupnik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Pa nekoliko rečenica vezano uz potvrđivanje ovog Ugovora, dakako da nije sporno potvrđivanje ovog Ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima. Jer mislim da je jasno da bilateralnu suradnju i dobrosusjedske odnose treba dakako proširivati da bilateralnu suradnju i dobrosusjedske odnose treba dakako proširivati da ugovor ide u tom smjeru. Ja bih rekao, više je sporno ovdje što stoji u ocjeni stanja i cilja za donošenje zakona gdje se kaže da je Ugovor o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima sklopljen radi uspostavljanja režima koje će olakšati, ubrzati obavljanje granične kontrole na graničnim prijlazima u cestovnom prometu. Mi svi znamo sa kojim problemima se susrećemo u odnosima naročito u ovom dijelu između Bosne i Hercegovine, mislim da nije nikakva tajna i nije prvi puta da se spomene ovdje da je nažalost ipak propusnost s te granice prevelika. Postoje veliki problemi u tom dijelu i mislim da bez razlike što podržavam ovaj Ugovor ali dakako da ćemo imati mogućnosti. U onom dijelu kada se govori posebice o prijelazu državne granice za posebne proizvode. Znači promet roba, kada znamo primjerice kada se radi o poljoprivrednim proizvodima, posebice u živoj stoci, onda znamo da sve države, primjerice jedne Sjedinjene Američke Države imaju samo jedan granični prijelaz u svoju državu takve robe. Nažalost mi smo zbog evo također dobrosusjedskih odnosa još uvijek ostavili niz graničnim prijelaza, mislim da to se zna u vanjskim poslovima i u prošloj Vladi smo o tome puno govorili, i nažalost smo se puno puta doveli u situaciju da nam dio robe ipak ulazi na nelegalan način. Vjerujem da će putem ovoga Ugovora o zajedničkim graničnim prijelazima se ipak uspostaviti čvrsta, čvršća kontrola i da nećemo imati one situacije na koje nas svakodnevno upozoravaju a posebice naši poljoprivredni proizvođaći. Ovdje mogu istaknuti one koji su posebice pogođeni nelegalnim uvozom iz Bosne i Hercegovine, posebno povrtlari i voćari koji nas svakodnevno upozoravaju na, ja bih rekao na jednu konkurenciju, znači na nelegitimnu konkurenciju koja ipak pogađa naše proizvođače. Nije ovo danas meritum toga, podržavamo dakako ovaj Ugovor. Ali vjerujem da će i Ministarstvo vanjskih poslova, ali i Ministarstvo unutarnjih poslova o tome povesti veću brigu, jer dakako taj problem nije od danas, on je nažalost već niz godina prisutan, ali mislim da je vrijeme da ga ipak na neki način riješimo. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine o zajedničkim lokacijama na graničnim prijelazima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 120. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja državnog tajnika Gordana Bakotu da se očituje o predloženom amandmanu.
Gospodine predsjedniče, prihvaća se amandman. Riječ je o nomotehničkoj promjeni koja preciznije definira jurisdikciju pojedinih ministarstva te stoga treba prihvatiti ovaj amandman.
Hvala lijepa. Amandman postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je sa 79 glasova za i 6 protiv donesen predloženi zakon u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom. 3. Prijedlog zakona o potvrđivanju daljnjeg dodatnog protokola Sporazumu između Država stranaka sjevernoatlanskog Ugovora i ostalih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir o pravnom položaju njihovih snaga, s Konačnim prijredlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 121 Predlagatelj je Vlada. Kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Izvješća ste primili na sjednici. Molim ministra obrane Berislava Rončevića da dodatno obrazloži prijedlog. Izvolite ministre.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Temelj za donošenje predmetnog Zakona je članak 139. stavak 1. Ustava Republike Hrvatske i članak 18. Zakona o sklapanju i usavršavanju međunarodnih ugovora. Ovim Zakonom potvrđuje se suradnja Ministarstva obrane i Oružanih snaga Republike Hrvatske sa ministarstvima obrane i Oružanih snaga zemalja članica NATO-a i partnerstva za mir koja je u stalnom porastu i ogleda se kroz suradnju i posjeti izaslanstava te bilateralne i multilateralne vojne vježbe čiji ste svjedoci bili pri donošenju Odluke Hrvatskog sabora o održavanju vojnih vježbi. Republika Hrvatska je sklopila sporazum između država stranaka Sjevernoatlanskog ugovora i ostalih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir o pravnom položaju njihovih snaga, takozvana “NATO pie fis ofa” plus dodatni protokol sporazumu koji su stupili na snagu za Republiku Hrvatsku 10. veljače 2002. godine. Osnovni cilj daljnjeg dodatnog protokola koji je 15. prosinca 2003. godine u Bruxellesu potpisao u ime Vlade Republike Hrvatske izvanredni opunomoćeni veleposlanik pri NATO-u gospodin Antun Tus je omogućiti bolju suradnju između postrojbi članica NATO i “Piefia” na vojnim vježbama država članica. Republika Hrvatska će usvajanjem zakona ući u krug država koje su daljnji dodatni protokol učinile dijelom svog unutarnjeg pravnog poretka. Daljnjim dodatnim protokolom sporazumu uređuje se pravni položaj vojnih zapovjedništava NATO-a i osoba zapovjedništava na državnom području država koje sudjeluju u partnerstvu za mir i to zapovjedništava koja su pridodana ili združena s vojnim zapovjedništvima NATO-a. Izvršavanje daljnjeg dodatnog protokola sporazumu ne zahtijeva osiguranje posebnih financijskih sredstava s obzirom da se za njegovo provođenje koriste sredstva iz Državnog proračuna namijenjena za planiranje aktivnosti u sklopu NATO-a i “Piefia”. S obzirom na prirodu postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka ne mogu izvršiti izmjene ili dopune teksta međunarodnog ugovora predlažem u ime predlagatelja Vlade Republike Hrvatske ovaj Zakon prihvatiti po hitnom postupku objedinjavajući prvo i drugo čitanje. Hvala lijepo.
Hvala izvjestitelju Odbora. Predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, gospodin Ivan Jarnjak izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege! Prema izvješću o raspravi o Prijedlogu zakona o potvrđivanju daljnjeg, dodatnog protokola sporazuma između država članaka Sjevernoatlanskog ugovora i ostalih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir, o pravnom položaju njihovih snaga s Konačnim prijedlogom zakona P.Z. broj 121, Odbor za nacionalnu politiku i nacionalnu sigurnost na 16. sjednici održanoj 7. srpnja 2004. godine razmotrio je Prijedlog zakona o potvrđivanju daljnjeg, dodatnog protokola sporazumu između država članaka Sjevernoatlanskog ugovora i ostalih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir, o pravnom položaju njihovih snaga s Konačnim prijedlogom zakona kojeg je predsjedniku Hrvatskog sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 3. lipnja 2004. godine s Prijedlogom zakona da donese zakon po hitnom postupku. Odbor se ne protivi prijedlogu za donošenje ovog Zakona po hitnom postupku jer ocjenjuje da je zakon od interesa za Republiku Hrvatsku. U nastavku sjednice predstavnik predlagatelja upoznao je članove Odbora s razlozima donošenja ovog Zakona. Odbor je prihvatio obrazloženje predstavnika Vlade te je posebno imao u vidu da će Republika Hrvatska pristupanjem ovom daljnjem dodatnom protokolu, sporazumu između država stranaka Sjevernoatlanskog ugovora i ostalih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir, o pravnom položaju njihovih snaga još više ojačati svoje partnerske veze s članicama NATO i “Piefpie” i znatno povećati svoju interoperabilnost. Odbor je većinom glasova; 6 glasova za i 1 suzdržan odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Zakona o potvrđivanju daljnjeg dodatnog protokola sporazumu između država, stranaka Sjevernoatlanskog ugovora i ostalih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir o pravnom položaju njihovih snaga. U tekstu kako je predložen od predlagatelja zakona.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HSP-a poštovani zastupnik Pero Kovačević.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ante Starčević je rekao: “Na dobrom temelju može biti loša zgrada, a na lošem temelju uvijek je loša zgrada.” E sad mi ova rasprava o Prijedlogu zakona o potvrđivanju baš sliči na tu njegovu izjavu. Znate zašto liči? Zato što mi prije svega moramo raspraviti o tome kakvo je nama stanje u oružanim snagama Republike Hrvatske, kakva je borbena spremnost oružanih snaga Republike Hrvatske, moramo raspraviti i donijeti odluku znači Hrvatski sabor prema članku 6. mora donijeti dugoročni plan razvoja oružanih snaga Republike Hrvatske i onda mi nakon toga možemo krenuti u prije svega javne rasprave. Javne rasprave da nam onda se više ne bi moglo govoriti kad govorimo o ovako važnim temama: “Eto vidite situacija je takva da se u ovoj fazi sklapanja međunarodnih ugovora ne može više o tome raspravljati, to je znači gotovo a vaša je samo dignite ruku. Prema tome mi moramo, a to vas podsjećam da je ovaj dom visoki 2. travnja ove godine na prijedlog Kluba HSP-a donio zaključak kojim je obvezana Vlada Republike Hrvatske da žurno, znači da žurno a najkasnije u roku od 60 dana podnese Hrvatskom saboru godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju oružanim snagama Republike Hrvatske i izvješće o ostvarivanu plana obrane Republike Hrvatske i provedbi obrambenih priprema. Prema tome znači po nama je nesporna činjenica da bi se raspravljalo bilo o daljnjem produbljivanju partnerstva za mir, o uključivanju u NATO savez mi prije svega moramo ovdje raspraviti, to je naša ustavna i obveza, a i fino u Ustavu se kaže: “Hrvatska ima oružane snage, ima obrambeni sustav”, da vidimo kakav imamo obrambeni sustav, kakve imamo oružane snage i da onda vidimo kako i na koji način ćemo ići u ove razno razne ili uključivanje u NATO ili u druge asocijacije. I baš zbog tih činjenica znači nema se u ovome trenutku, nije prikladno da se ovo donosi po hitnome postupku. Mi samo iz novina možemo saznati znači bez rasprave, očito da se ovome dijelu priključivanja NATO savezu bavi samo jedan uži dio ljudi u okviru Vlade i Ministarstva vanjskih poslova, ali za mene je upitno koliko oni znaju o tome NATO savezu. Upitna je ta situacija zbog toga što smo u dnevnome tisku pročitali puno razno raznih izjava pa i samog ministra obrane, ne znam da li je to rekao, kao: “Neće nam više trebati dvije grane oružanih snaga, ratno zrakoplovstvo i ratna mornarica jer stanje stvarno u tima dvima granama je takvo da i nema stanja”. Također ovdje slušamo, izjave sam čitao generala Tusa koji kaže da nam je puno jeftinije biti u NATO savezu i da neće to iziskivati dodatne troškove državi. Ajmo mi sad vidjeti koliko mi izdvajamo za vojsku. Izdvajamo negdje oko 2% BDP-a, to je negdje na bazi 136 dolara po stanovniku. Znamo i kakva nam je situacija da negdje preko 70% u ovome trenutku svih ukupnih prorčunskih sredstava ide na plaće i na tzv. materijalne troškove, znači ostaje jedan jako mali dio koji će biti usmjeren na naoružanje i vojnu opremu. Znači već ta činjenica dovoljno govori kakva nam je loša početna situacija. Znači ajmo prvo stvoriti baš pravne temelje. Druga je stvar i točna je činjenica, uzmimo samo primjer Češke, Poljske i Mađarske koje su ušle u NATO savez. One su unazad 5 godina zadnjih, one su morale osiguravati, proračun su si povećale za preko 30% da bi dosegle ovaj dio, da bi mogle se uključiti u NATO savez. Prema tome mislim da bi bilo najbolje da, postoji puno razloga i za i protiv uključivanja u NATO savez ali o tome treba povesti jednu cjelovitu raspravu. I sami smo vidjeli da zadnje ispitivanje javnog mišljenja hrvatskih građana govori o tome da 40% nije za ulazak u NATO savez.
Kolega Kovačević dopustite da upozorim. Ovo je rasprava o Prijedlogu zakona o potvrđivanju daljnjeg dodatnog protokola sporazumu između država [[Upadica: Ja govorim o temelju gospodine Šeks.]] stranaka Sjevernoatlanskoga ugovora i ostalih država sa, o pravnom položaju njihovih snaga, ne o ulasku Hrvatske o NATO, ne o Oružanim snagama Hrvatske. Vlada je ispunila svoju obvezu prema ovom zaključku koji ste malo prije citirali i dostavila meni ovih dana ove dokumente koje nose oznaku "državna tajna" i ja sam dužan organizirati raspravu u Hrvatskom saboru o tim dokumentima za koje je zaključkom Hrvatski sabor obvezao Vladu Republike Hrvatske. Delikatna je rasprava sa naznakom materijala koji nose naznaku "državna tajna" ona će biti organizirana sukladno propisima rasprava, a ja vas molim da se u daljnjoj raspravi ograničite ne na teme koje se odnose na ulazak Hrvatske u NATO savez nego se radi o pravnom položaju …
Vi zabranite bilo kome da nešto govori što vama ne odgovara. To bi bilo najpametnije staviti u Poslovnik, zabranjujem govoriti bilo kome drugome ako se nije sa mnom dogovorio, ja to predlažem.
Ne gospodine zastupniče nego je tema pravni položaj snaga …
Da bi se govorilo o položaju moramo vidjeti što imamo …
… Hrvatske u NATO.
Ne možemo mi ići graditi kat, a nismo riješili temelje.
Molim vas, ja vam kažem što je tema. Po Poslovniku ste se dužni držati teme. Nije rasprava o ulasku Hrvatske u NATO. Tu ćemo raspravu imati.
Je, jer je riječ o ovim stvarima.
Točno, o pravnom položaju snaga sjevernoatlantskog saveza.
Prvo nisam suglasan tim vašim stajalištima, jer pitanje obrane i nacionalne sigurnosti zemlje. Ovdje nam se govori kako je to nama potrebno da mi moramo među prvima ući i da mi na taj način rješavamo pitanje kolektivne sigurnosti. A sad mi recite kakvo je stanje kolektivne sigurnosti nakon 11. rujna 2001. godine. Kako NATO može odgovoriti terorizmu i drugim stvarima? Kako odgovara? Nikako. Zašto služi NATO? Prema tome moramo o tome razgovarati. Mi sklapamo međunarodne ugovore daljnje, a nismo raspravili temeljne stvari, to je bitna razlika. Ajmo sada i na ovaj dio, o tim famoznim sofama o kojima ćemo kasnije govoriti. Imamo dvije vrste sofa, prvi je dio koji se govori i u ovome ugovoru to je onaj dio kad se održavaju vojne vježbe da onda sudionici, znači samo tijekom vojnih vježbi zapovjedništvo ima imunitet, a imamo i onaj dio sofa koji je vezan uz Daytonski sporazum prema kome su pripadnici ESFOR-a imali totalni imunitet na našem području. Znamo puno hrvatskih građana kojima su pripadnici ESFOR-a, znači međunarodnih snaga, oštetili vozila. Da li su dobili kune naknade? Nisu. Koga to briga? Toga nije briga, normalno gospodin Šeks kaže da se o tome ne može raspravljati. Normalno. Kakva je to situacija?
O tome je riječ gospodine Kovačeviću. O tome je riječ, o pravnom položaju a ne o ovome drugome, nemojte zamjenjivati teme.
Prema tome ima puno tih tema o kojima trebamo …
Ovo je tema, o pravnom položaju.
I to je gospodine predsjedniče, ja znam vi isto dijelite moje mišljenje, to je sve cijela tema da bi mi mogli doći do prave …
Dobro nemojte se obazirati na zastupnike nego se držite teme.
Znači kolege iz kluba će još dalje govoriti. Prema tome očito je da se nema mjesta da se o ovome prijedlogu rasprava u hitnom postupku, trebalo je napraviti sljedeću varijantu a to nam niste rekli, da ste nam rekli ranije mi bi onda tražili prvo da se održi ova rasprava o stanju u Oružanim snagama kao jedna od prvih točaka. Možda ja čak i ne bi što bi mene veselilo, uopće ove isticao prigovore nego bih odmah digao ruku i rekao odustajem od rasprave, stanje je fenomenalno, prihvaćam ovaj prijedlog sporazuma. Ja možda i ne znam, ali opet moram upozoriti na situaciju. Ministarstvo obrane je recimo jedino od ministarstava koje nema državnog tajnika danas. Druga ministarstva imaju sva državne tajnike, ministarstvo obrane nema državnog tajnika i meni je danas drago da vidim ministra obrane, ranije ga nisam viđao. Prema tome imamo ljude koji su sposobni, ako treba predložit ćemo i raspravimo pametno na temu. Hvala lijepo.
Dobro. Ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Vilim Herman.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ja vjerujem da se kolegi potkrala pogreška pa onda više ovako pouke i dobronamjerno radi, ne postoji BDP … /Govornik isključen./ … to je ispravak mog netočnog navoda i molim da me pohvalite, jer to je školski primjer.
Pa kolega Herman nije baš za neku osobitu pohvalu. Nije predviđena pohvala u Poslovniku, inače bi vam, ali ono drugo što dođe, što je predviđeno Poslovnikom to ću rado vam izaći u susret. Poštovani zastupnik Krešimir Ćosić u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo. Evo koristim priliku podsjetiti još jednom što je osnovni cilj prijedloga zakona o potvrđivanju daljnjeg dodatnog protokola sporazumu između država stranaka Sjeveroatlantskog ugovora i ostale država koje sudjeluju u partnerstvu za mir o pravnom položaju njihovih snaga. Osnovni cilj je omogućiti još bolju suradnju oružanih snaga država članica NATO-a i partnerstva za mir pri provođenju zajedničkih vježbi na državnom području Republike Hrvatske, ali i sudjelovanje postrojbi Republike Hrvatske na državnom području ostalih NATO i PFP članica. Cilj je dakle, prijedlog ovog zakona uređenje pravnog položaja vojnih zapovjedništva NATO-a, država članica PFP-a i osoblja zapovjedništva na državnom području država koje sudjeluju u partnerstvu za mir s ciljem olakšavanja odnosa s oružanim snagama pojedinih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir, a prihvaćajući potrebu osiguranja prikladnog pravnog položaja za osoblje oružanih snaga partnerskih država koje je pridodano ili združeno s vojnim zapovjedništvima NATO-a. Koristim isto tako priliku podsjetiti na povijest ovog sporazuma koji je u svojoj osnovnoj varijanti potpisan u lipnju 1995. godine i on je bio i predstavlja onu pravnu osnovu, pravni temelj za provođenje prve mirovne operacije NATO-a na prostoru Bosne i Hercegovine. Temeljem tog sporazuma vršeno je razmještanje postrojbi EIFOR-a preko Republike Hrvatske, nastavljene su operacije ESFOR-a. Temeljem tog sporazuma proveden je program "Obuči i opremi vojske federacije" i svakako da je taj pravni okvir doživio potrebe za određeno ažuriranje. Te potrebe su definirane i usvojene između svih država članica partnerstva za mir i NATO-a i Hrvatska kao strana potpisala je te dopune tog sporazuma u Bruxellesu 15. prosinca 2003. godine. Utvrđeni su već 1995. godine standardi koji su bili jako važni za provođenje prve mirovne operacije i ti standardi kao i svi drugi standardi sukladno odgovarajućim iskustvima evoluiraju, ažuriraju se i mi smo danas ovdje u situaciji da prihvatimo te promjene koje omogućuju da taj sporazum bude učinkovitiji, kvalitetniji i jednostavniji. On se odnosi na zapovjedništva, ali uključuje združena zapovjedništva, tj. kopnene, pomorske i zračne snage. Kao takav, kao međunarodni višestrani sporazum on je ovdje dostavljen na prihvaćanje, odnosno na ratifikaciju. Iz svega toga Klub zastupnika HDZ-a podupire donošenje po hitnom postupku Zakona o potvrđivanju daljnjeg dodatnog Protokola sporazumu između država stranaka Sjeveroatlantskog ugovora i ostalih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir o pravnom položaju njihovih snaga kao važnom multilateralnog međunarodnog sporazuma čiji je Republika Hrvatska bila potpisnica od 1995. godine i prema tome svakako logično je i razumljivo da ove promjene i dopune isto tako trebamo i vjerujem da ćemo vrlo skoro usvojiti. Hvala lijepo.
Hvala u ime Kluba zastupnika IDS-a poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjeni ministre, uvažena gospodo zastupnici. Pa, Hrvatsko opredjeljenje o potrebi učlanjenja u Europsku uniju odnosno NATO nije novijeg datuma, držim da je to stara Hrvatska želja da će biti u zajednici sa najnaprednijim Europskim zemljama, biti u zemljama koje su demokratske, standarde izdigli na pijedestal temeljnih ljudskih vrijednosti. Meni je jasno da ti standardi vjerojatno egzistiraju prije svega da bi te zapadne demokracije sačuvale svoje gospodarske i društvene vrijednosti, da bi usčuvale društveni poredak i što te vrijednosti budu dostupnije širem broju njihove populacije to će im zajednice biti snažnije. Slažem se da nije Europska unije ni NATO nisu idealne zajednice ali da parafraziram starog ciniga Winstona Chruchilla da "svijet ne poznaje ništa bolje od parlamentarne demokracije" isto tako vjerojatno vrijedi načelo da u ovome trenutku Europa ne poznaje ništa bolje od Europske unije i u obrambenom smislu ništa učinkovitije od NATO Saveza. Ja nemam nikakvih iluzija nećemo mi diktirati niti Europskoj uniji niti NATO-u, možda ćemo i tamo biti marginalizirani međutim, bolje je možda biti marginaliziran u društvu koje o nečemu odlučuje nego biti sam sa sobom bez mogućnosti da se o ičemu odlučuje. Ja držim da jedna zemlja koja je ušla u EU odnosno NATO nije ništa izgubila da su sve listom profitirale nije bitno da li se radi o Irskoj, Portugalu, Grčkoj, Češkoj, Slovačkoj, Poljskoj itd. svi su u tome dobile. Sve su te zemlje prije 90. bile ekonomski možda iza Hrvatske, međutim, danas su stvari bitno drugačije. DA je Hrvatska članica NATO-a u jedno bez obzira što je možda taj NATO dopustio pokretanje rata na ovim prostorima, sjetimo se Bakera itd.
Kolega Kajin ja isto moram vas upoziriti, ovo je Zakon koji se govori o pravnom položaju.
Moramo nešto općenito reći da bi došli do ovoga posljednjeg.
...NATO-a.
Pa ne možemo se, nitko o tome nije, ne može se isključivo samo o tome govoriti, ali nema nikakvog spora gospodine predsjedniče, da ne idemo sada u detalje ovog Zakonskog prijedloga IDS će ga sigurno podržati radi se o međunarodnom ugovoru. Ti međunarodni ugovori jednostavno djeluju po onom principu primi ili ostavi mi možemo jasno polemizirati sa pojedinim odredbama ali upravo to načelo uzmi ili ostavi, a ovom prilikom valja uzeti, govori da ili možemo sporazum u cjelosti prihvatiti ili možemo jednostavno ga odbaciti. Mislim da bi bilo katastrofa kada bi se odlučili na ovu drugu soluciju ali upravo zbog toga što je sve zadano osobno držim da je potrebno nešto načelno reći o našem poimanju ulaska Hrvatske u te međunarodne asocijacije od kojih je zasigurno NATO jedna od bitnijih tim više što nam se između ostalih skreće pozornost ili pažnja na to da Hrvatska možda neće biti u NATO-u prije Srbije, Bosne i Hercegovine itd, što će reći da NATO ove prostore još uvijek vidi ili gleda u regionu. Iako raduje i to što nam je nedavno poručeno da i ulazak u NATO i Europsku uniju isključivo ovisi o Hrvatskoj, nema prijenosa, onda ćemo prekinuti. Nije zato, ne javaljam se zato. Jednom rječju evo nema problema IDS će glasati za ovaj sporazum.
U ime Kluba HNS PGS-a poštovani zastupnik Srećko Ferenčak.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, dame i gospodo zastupnici. Ja bih svoje izlaganje počeo jednom konstatacijom a to je da je jedan od najvećih ciljeva i interesa Republike Hrvatske upravo ulazak u NATO. Da sada ekspliciram koje su sve to benefiti koje bi Hrvatska od toga imala ali sve zemlje koje su ušle u NATO imale su od toga koristi. Pošto je moj uvaženi kolega gospodin Pero Kovačević ministar obrane u sjeni, možda se iz te sjene tako dobro ne vide ti svi ciljevi, pa ili kada izađe iz sjene možda će bolje progledati. Hrvatska je kao potpisnica Sporazuma partnerstva za mir mora slijediti ... iz dodatnog protokola iz 1997. godine i odredbe Protokola o statusu međunarodnih vojnih stožera iz 1952. godine. Suradnja MORH-a sa oružanim snagama i ministarstvima članica NATO-a i zemalja u Parnterstvu za mir u konstantnom je porastu. Najveći intenzitet i u bilateralnim odnosima i multilateralnim onim vježbama oružanih snaga RH i oružanih snaga pojedinih zemalja. Uspostava daljnje suradne u sklopu Partnerstva za mir omogućuje Republici Hrvatskoj korištenje znanstvenih i tehničkih dostignuća u području obrane i olakšava put priključenje Republici Hrvatskoj Euroatlantskim integracijama. Hrvatska jest potpisnica prijašnjih ugovora ali slijedom aktivnosti i stalnog proširivanja dosadašnje suradnje na području obrane ukazala se potreba za daljnjim pravnim uređenjem ovog područja. Osnovni cilj sklapanja ovog Protokola kojeg je potpisao izvanredni i opunomoćeni veleposlanik Republike Hrvatske pri NATO-u gospodin Antun Tus 15. prosinca 2003. godine u Bruxellesu bio je omogućiti još bolju suradnju intenzivnijim sudjelovanjem postrojbi članica NATO-a na vojnim vježbama na području Republike Hrvatske ali i sudjelovanje postrojbi RH na području ostalih članica NATO-a. Zakonom o potvrđivanju osigurat će se ulazak RH u krug država koje su protokol već ratificirale te ga tako uvrstile u svoj unutarnji pravni poredak. Ratifikacija ovog Protokola biti će jedan od faktora koji će se razmatrati prilikom Hrvatskog pristupanja NATO-u. Uzimajući u razmatranje prirodnog postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora kojima država de jure izražava spremnost .... potpisani ugovor kao i činjenica da su ovoj fazi postupka ne mogu vršiti izmjene i dopune teksta potrebno je pružiti potporu verifikaciji navedenog zakona, stoga će klub HNS PGS podržati ovaj Prijedlog zakona po hitnom postupku.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ante Markov u ime Kluba zastupnika HSS-a.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Teško je ne malo pobjeći iz teme ali vidim da je predsjednik susretljiv pa ja ću nastojati što manje bježati od teme ali kazat ću samo na početku da cilj stvaranja i rasprava o svakom zakonu težnja da se radi opće dobro, da se radi ono što će pomoći građanima, državi narodu i pojedincu. Isto tako i ovaj Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju treba poslužiti upravo toj svrsi, u ovom slučaju jačanju oružane snage, pa je prema tome, djelomični uvod u raspravu o stanju oružanih snaga naravno sublimirano u samom nazivu materijala i on se mora promatrati kao takav. Ono što bih ja odmah također kazao je, da upravo, kakva je poruka kroz ovakve rasprave ovog vrlo važnog dokumenta sa aspekta javnosti. Zbog čega što mislite javnost u posljednjih mjeseci vrlo negativno se očituje prema NATO-u, znači raste jedan otpor prema NATO savezu. Pa pomalo raste i nerazumijevanje prema Europskoj uniji kad iščitavate razne ankete itd. Što je tome razlog? Pa mislim da jedan ovakav zakon s obzirom na složenost materije koju on obrađuje, a to su pravni aspekti vrlo ozbiljnog posla i polaganog ulaska u onaj dio koji smo u okviru ovog Parlamenta donijeli, jer kako je rekao kolega Kajin ovo nije novi ugovor, ovo je samo protokol to se već prije, on je vrlo vrijedno raspravljao o tome i glasovao za to. Ali ono što je bitno ne valja javnosti slati krive poruke. A krive poruke jesu poruke kad sami koji govore ovdje ne razumiju materiju, i onda te krive poruke dođu do građana i oni misle da se radi ili o nečem predobrom ili nečem opasnom, i u svakom slučaju zašto je potrebna kvalitetna rasprava o ovoj temi? Kvalitetna rasprava o stanju u oružanim snagama. Kvalitetna rasprava o reformama. Pa upravo da građani shvate da znaju o čemu se radi, dane bi bili izloženi pritisku onih koji žele usmjeriti njihovo promišljanje na neke strane koje nisu dobre ili nisu ispravne. Upravo zbog toga smo se mi skupa sa Klubom HSP-a zalagali da ovo bude rasprava u normalnoj, redovnoj proceduri. Ovo je preznačajna tema. i prelako bi bilo kazati, da slažemo se, jer je ovo međunarodni ugovor i mi svaki međunarodni ugovor moramo ispoštovat. A onda ne treba Parlament ako je to tako. Prema tome, to sigurno nije tako. I Klub HSS-a je u svim ovim raspravama uvijek podržavajući načela da Hrvatska oružana snaga treba se jačati, treba reformu, ali reformu koja odgovara u ovom društvu, koja naravno neće biti reforma da na kraju ostanemo bez vojske, nego reforma u kojem će vojska biti osnažena, možda manja, ali snažnija i efikasnija. Upravo u tom kontekstu i ovaj konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora prije svega se misli na partnerstvo za mir i onih zemalja koje su još ostale, jer su neke u međuvremenu se preselile u veći krug. MI nažalost nismo dobili jako snažan poziv iz Istambula, a očekivali smo ga, ali naravno da ovakve pravne norme koje donosi ovaj konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju treba razmotriti prije svega radi svih onih koji sudjeluju u kreiranju konačnog cilja. A taj konačni cilj na koji se pozivamo ne trebamo ga glorificirati, pa kazati, nama su jedini ciljevi u povijesti koje želimo NATO i Europska unija. Nama su ciljevi da mi stvorimo državu koja će biti u korist naših građana. A ako se u to uklapa i ovo dvoje, dobro. Upravo zbog toga ne trebamo glorificirati ni jedan dokument, i prema njemu se odnositi kao da je ova rasprava u Saboru potpuno nepotrebna, samo da smo prodefilirali i kazali, jesmo mi smo za. Ja bi trebao biti za, jer smo bili u prethodnoj vlasti koja je apsolutno podržavala približavanje kroz partnerstvo za mir i stvaranje svih onih pretpostavki, ne radi drugog, nego da bi bilo bolje za naše oružane snage, da bi zadržali sve tri komponente i kopnenu, i zračnu i pomorsku orijentaciju u okviru oružanih snaga. To je ono što je bitno i to je ono što treba iščitavati iz svakog, pa i iz ovog zakona. Prema tome, jasne poruke moraju prethoditi svakoj dobroj i pametnoj odluci. A kakva će biti naša odluka, kakav će biti stav u pogledu potvrđivanja ovog prijedloga zakona, to ćemo vidjet na glasovanju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, nama se nedavno pred ovim domom obratio i glavni tajnik sjevernoatlanskoga saveza. Neki dan smo imali u posjetu i predsjednika Parlamentarne skupštine NATO saveza, koji je razgovarao i sa predstavnicima stranaka, sa Odborom za parlamentarnu suradnju, sa NATO-m, imat ćemo raspravu o NATO-u. Imat ćemo u jesen temeljitu raspravu. Ja ne želim nikog uskraćivati, niti ograničavati. Ali mislim da te sve argumentacije oko NATO-a treba ostaviti za tu parlamentarnu raspravu koju ćemo imati veliku organiziranu u jesen. Ministar obrane Rončević, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Javio sam se uglavnom radi jednoga stava kojeg ste i vi sada u ovom završnom svom dijelu izlaganja rekli. Ne može se govoriti o Hrvatskim oružanim snagama i normalno uvijek se nužno moramo dotaknuti i NATO-a, jer je pristupanje NASTO-u jedan od strateških ciljeva Hrvatske vanjske politike i tu postoji kontinuitet i to je realnost. Međutim, ono što vam želim reći kao ministar obrane član Vlade, ništa se ne želi raditi van ovoga uvaženog doma, i Hrvatska vlada samo priprema pripremne dokumente koji će se očekivano u jesen kada završimo izradu strategijskog pregleda obrane koji će Vlada uputiti ovdje u raspravu. Radi se i o studiji o mogućoj profesionalizaciji Hrvatskih oružanih snaga. Neki dan je otvorena i javna rasprava o civilnoj obrani. Prema tome, svi ti dokumenti, sve ono što se tiče obrane euroatlanske integracije, znači Hrvatske inspiracije za NATO članstvom sve se odvija javno i transparentno kroz Vijeće za izradu strategijskog pregleda obrane. Međutim, dužan sam kao član Vlade reći svoj komentar na ovo što je rekao gospodin Markov. Poruke iz Istanbula su vrlo jasne i vrlo kvalitetne, ocijenjen je napredak Hrvatske i jamči se individualni pristup, to je ono što u ovom trenutku Hrvatska objektivno spremna što je moguće. i ja sam slobodan reći da je tom deklaracijom bez obzira kako ju netko drugi iščitava NATO je nama otvorio vrata, na nama je ovdje da to kroz ta vrata prođemo ili ne, već svatko prema svom političkom uvjerenju o ispravnosti te odluke. Prema tome, proces reformi oružanih snaga se nastavlja, on će iziskivati nužno i promjene u Zakonu o obrani i Zakonu o službi u oružanim snagama, i sve će se to naći na raspravi pred ovim uvaženim domom. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Vlado Jukić.
Štovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Nakon tumačenja predsjednika Sabora o tome što je tema, što nije tema, vrlo mi je teško uopće govoriti na ovu temu, obzirom na to da je po mom mišljenju nemoguće govoriti o sporazumu između Hrvatske i NATO saveza, a pri tome ne uzeti u kontekst oružane snage Republike Hrvatske ili sam NATO ili postupak i proces ulaska eventualnog ulaska Hrvatske u NATO. Ako sa NATO-m raspravljamo o dodatnom protoklu, sporazumu sa NATO-m, a da NATO ne možemo spominjati u kontekstu, onda ja ne vidim, mislim da je to zlouporaba Poslovnika, a ni u kojem slučaju nije ono što bi trebalo biti. Jer to da li je tema ili nije tema, došli smo stvarno do apsurda, pa ako je potrebno, onda mogu samo citirat ovdje i reći za, protiv ili suzdržan ili je dopušteno još neki širi kontekst. Nadam se da je dopušten širi kontekst. Kada smo 1999. godine u ovoj istoj dvorani stajali, sjedili i po hodnicima raspravljali o događaju koji se dogodio, a dogodilo se bombardiranje Srbije i Beograda od strane zračnih snaga NATO saveza, tada smo službeno i neslužbeno postavljali pitanje, tko je, kada i na koji način odobrio zračnim snagama NATO saveza prelijetanje Hrvatskog zračnog prostora, a time i bombardiranje Beograda. Nikada službeni odgovor n ismo dobili niti u pisanom obliku, niti ikada objašenjeno i objavljeno niti hrvatskoj javnosti, a ni nama zastupnicima kako je došlo do toga i što se dešavalo i te noći kada je počelo bombardiranje Beograda preko Hrvatskog zračnog prostora. Naravno neslužbeno smo čuli, pa tko ima vas Hrvate za što pitati? To smo čuli neslužbeno. Službeno nismo čuli odgovor od tadašnje Hrvatske vlade. i to je pozicija Republike Hrvatske koju svakako treba uvažavati, obzirom da mi ni nemamo zračne snage koje su uopće mogle bilo što poduzeti bez obzira na svoj načelni suverenitet nad našim zračnim prostorom, ali to je otprilike odnos između NATO i država veličine i broja stanovnika i gospodarske snage kao što je Republika Hrvatska, i to svakako treba uvažavati i mi u HSP-u to isto tako uvažavamo. Međutim, ne možemo uvažiti činjenicu da se u hrvatskoj političkoj javnosti pa i ovdje kod ove rasprave stvar svodi na to kao da je Hrvatska već pristupila NATO savezu ili da je već donešena odluka da se tome savezu pristupi. Ta odluka nije donešena. Donošenje takve odluke nama tek predstoji. Bez obzira na tu činjenicu do sada je niz sporazuma potpisano sa članicama, sa NATO savezom i gledano sa strane postavlja se pitanje je li uopće potrebno NATO savezu da primi Republiku Hrvatsku. Nakon prihvaćanja prethodnih sporazuma i samog ovog protokola pa oni očito nemaju niti potrebu da nas prime u članstvo kada su sve od nas dobili a dobivaju konkretno već sada to imaju i ovim sporazumom dobivaju potpuni imunitet, pravnu osobnost, pravo raspolaganja nekretninama. Mi se odričemo dijela suvereniteta. Hrvatska se ovim sporazumom i svim sličnim sporazumima odrekla suvereniteta a posljedica tog odricanja su oni poznati slučajevi kada strani vojnici u Republici Hrvatskoj puškama brane svoga kolegu koji je počinio prometni prekršaj i koji taj kolega naravno nikada nije odgovarao u Republici Hrvatskoj niti će odgovarati u svim takvim i sličnim slučajevima. To su posljedice donošenja ovakovih sporazuma. NATO savez je dobio i prethodnim sporazumima i sa ovim sporazumom sve što je htio, praktično položaj kao da smo članica. S druge strane, Republika Hrvatska dobila je samo obveze, prava skoro nikakva. Naravno, teoretski prava postoje. Teoretski postoji mogućnost da oružane snage Republike Hrvatske možda održe neku vježbu na teritoriju SAD-a li ćemo to vrlo teško doživjeti. I bit ovog sporazuma je ustvari u točki 6. koja kaže: "Ovaj protokol može otkazati svaka strana ovog protokola upućivanjem pisane obavijesti o otkazu Vladi Sjedinjenih Američkih Država." i tom odredbom je ustvari jasno o čemu se tu radi. Kolonizacija ima razne oblike, pa jedan od oblika, svojevrsnog oblika kolonizacije je i nametanje ovakovih sporazuma. Otvoreno je pitanje nakon Istanbula jer bez obzira što govori ministar obrane da smo mi jako dobro prošli u Istanbulu mi smo u Istanbulu doživjeli politički krah vezano za pristupanje NATO savezu jer su sve vijesti, i medijske i formalne i neformalne govorile o tome da će Hrvatska biti pozvana u NATO. Međutim, Hrvatska nije kao što znamo pozvana u NATO a obzirom na činjenicu da je ovaj sporazum potpisao gospodin Tus u ime prošle Vlade 15. prosinca 2003. godine očito je da se Vlade mijenjaju a politika stvarno ima kontinuitet i tu se slažem sa ministrom obrane. Postavlja se pitanje i nismo dobili odgovor je li činjenica što ovaj sporazum nije bio ratificiran prije Istanbulske konferencije utjecala na položajnu poziciju Republike Hrvatske vezano za pozivanje u NATO savez. Ako nije čemu onda žurba i hitni postupak sada nakon Istanbulske konferencije i činjenice kako Republika Hrvatska nije pozvana u članstvo. Niz je otvorenih pitanja i nije moguće govoriti o NATO-u a ne govoriti o oružanim snagama Republike Hrvatske, o katastrofalnom stanju u oružanim snagama, o tome da bi se moglo reći čak da imamo stečajnu upravu u Ministarstvu obrane i o činjenici a u prilog toj činjenici govori i stanje o tome da se unatoč zaključku Sabora nikako da pojave dokumenti o stanju u oružanim snagama. A bez toga sagledavanja stanja u oružanim snagama nema smisla govoriti ni o NATO-u pa ni o potpisivanju ovakovih sporazuma. Čemu hitni postupak ako nema utjecaja na poziciju Republike Hrvatske nakon Istanbulske konferencije. Ja stoga osobno mislim i tvrdim da bi trebalo odgoditi ratifikaciju ovoga sporazuma dok ne sagledamo kakvo je stanje u oružanim snagama i dok konačno se ne donese odluka o tome da li će i kada će Hrvatska ući u NATO savez. To znači da čekamo ovu raspravu koju sada evo prvi put ekskluzivno čujemo da će konačno i biti rasprava o tome da li će pa rekao je predsjednik Sabora da nam predstoji na jesen rasprava, jedna šira javna rasprava o NATO savezu i to je dobro. To je trebalo biti prije tri, četiri godine prije potpisivanja svih ovih mogućih sporazuma jer ako mi ovo njima damo sve te imunitete onda oni stvarno nikakvog razloga nemaju da Republiku Hrvatsku primaju u savez kada normalno slobodno mogu doći kod nas vježbati, raditi što hoće i osnivati firme, imati nekretnine i raditi sa svojim novcima i biti potpuno izuzeti od hrvatskog zakonodavnog pravnog i političkog sustava. To je ono što mi njima dajemo sa ovim sporazumom a odgovora na to što mi dobivamo Republika Hrvatska i Ministarstvo obrane što dobiva takvog odgovora nema a kao što je rekao jedan kolega nije dobro rekao da zapad štiti svoje vrijednosti, zapad štiti svoje interese. Gdje su u ovom sporazumu interesi Republike Hrvatske, ja bih to volio čuti od osim načelnoga idemo u NATO, moramo zato što su nam. Mora postojati neki konkretan interes. Ja bi molio ministra obrane da nam objasni nama zastupnicima koji se u to ne razumijemo i iz sjene gledamo da nam objasni konkretno koji je to interes, koji je interes NATO-a to se očito vidi, potpuni imunitet i sloboda kretanja rada i vježbanja u Republici Hrvatskoj, koji je interes Republike Hrvatske i kad će taj interes biti ostvaren ako mi kao zastupnici donesemo ovu odluku a to znači glasujemo za ratifikaciju ovakovog sporazuma. Hvala.
Hvala lijepa, kolega. Mi smo prihvatili kod utvrđivanja dnevnog reda i kod glasovanja primjenu hitnog postupka. Svakom od zastupnika pristoji pravo u skladu sa svojom savješću, svojim shvaćanjem u odnosu na ovaj prijedlog zakona izraziti svoje stajalište i kod glasovanja, napose kod glasovanja. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Gospodine predsjedniče, kolega Jukić je potpuno netočno rekao da je Hrvatska doživjela politički fijasko u Istanbulu. Naime, imali smo prigode čuti i predsjednika Skupštine NATO-a ovdje u Hrvatskom saboru koji se obratio članovima Odbora za vanjsku politiku i članovima Odbora za međuparlamentarnu suradnju i doista Hrvatska je zapravo ohrabrena na svom putu i u svojim nastojanjima i potpuno je netočno, upravo suprotno od toga što je kolega Jukić rekao je Hrvatska doživjela u Istanbulu a ne ono što je on možda priželjkivao. Na svu sreću naša nastojanja su ohrabrena i ono što je najvažnije određen je datum buduće konferencije na kojoj će se razgovarati o pridruživanju.
Replika, poštovani zastupnik Krešimir Ćosić.
Pa gledajte, mi moramo ipak biti zadovoljni sa onim što je rečeno u Istanbulu. Zbog čega? Pred šest mjeseci NATO je imao vrlo čvrste argumentirane primjedbe na ustroj i strukturu oružanih snaga Republike Hrvatske, vrlo čvrste argumentirane koji su iznesene i u Bruxelessu, i u Ministarstvu obrane, i u Ministarstvu vanjskih poslova i nakon nekoliko mjeseci te primjedbe su otklonjene. Bilo je zaista naivno očekivati da bez tri ciklusa mapa Hrvatska može biti pozvana u punopravno članstvo u NATO-u u Istanbulu. Tek u Bratislavi na Parlamentarnoj plenarnoj skupštini dani su jasni signali potpore pozitivnim reformama u Ministarstvu obrane i oružanim snagama Republike Hrvatske i to je ponovljeno u Istanbulu. Gospodo, mi moramo još mnogo toga uraditi i priznanje koje smo dobili u Istanbulu je poticaj za one rezultate koji su napravljeni u proteklih šest mjeseci jer pred šest mjeseci rekao sam bili su vrlo čvrsti argumenti i vrlo čvrste primjedbe glede nekih strukturnih problema i ograničenja u strukturi oružanih snaga Republike Hrvatske. Prema tome, kad se gleda taj trend očit je pozitivan taj trend i nadamo se da će on imati svoj kontinuitet i u narednih nekoliko godina, do 2006. godine. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Vlado Jukić.
Ja razumijem da kolega Ćosić brani politiku svoje stranke, svoje Vlade što je razumljivo. Međutim, ne mogu se složiti s njegovim tvrdnjama. Naravno da proces pristupanja NATO-u, toga smo mi svjesni, je dug i da ne ide baš tako lako. Međutim, u dnevno političke svrhe se to sasvim drugačije prezentiralo i ja još i dalje tvrdim da je Istanbul bio fijasko. Govoriti o procesu u oružanim snagama Republike Hrvatske u posljednjih nekoliko godina a inicirani političkim opravdanjima zbog NATO-a, govoriti o njemu kao pod nazivom reforma nije korektno jer to nije reforma, to je obično smanjenje i jedan običan stečaj bez reda i na koncu, ostalom to će se vidjeti kada budemo raspravljali o Izvješću o stanju u Oružanim snagama. A to što ja govorim, to vi itekako dobro znate, vi ste visoki časnik Hrvatske vojske i sigurno dobro poznajete stanje u Oružanim snagama, pa molim da i to uzmete u obzir.
Hvala. Imam zapisano Tončija Tadića. Je li to u ime Kluba HSP-a ovih 5 minuta? Molim? A rasprava je to! Da, da izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovani gospodine ministre. Kada se ovdje ratificirao Sporazum o statusu snaga zemalja članica NATO-a i partnerstva za mir koji se inače u međunarodno pravnih krugovima zove ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosno SOFA. Sjećam se da je ta rasprava ma koliko bila značajna, zapravo u Saboru bila provedena od samo 2 zastupnika i samo 2 kluba. Dakle, govorio sam ja u ime Kluba HSP-a i gospodin Josip Torbar u ime Kluba HSS-a. Dakle, toliko o toj silnoj važnosti ulaska u NATO koja se sada ovdje iskazuje. Jedan o ključnih elemenata ulaska u NATO jest naravno i status pripadnika Oružanih snaga sa stajališta kaznene odgovornosti za sva djela koja eventualno počine u drugoj zemlji, u zemlji primateljici. U kojoj su na vojnoj vježbi ili su stacionirani u nekoj od NATO-vih vojnih baza. I upravo to jest kroz čitavu povijest slanja stranih snaga u strane vojne baze ili zajedničkih vojnih vježbi, ili zajedničkih vojnih aktivnosti bio spor. Kroz čitavu povjest 20. stoljeća se to nastojalo raznim mehanizima regulirati. Jedan od načina je naravno ovaj ... [[Govornik se ne razumije.]] SOFA s kojom se pokušava to sve skupa urediti na način da zapravo NATO snage imaju imunitet u onoj zemlji u kojoj su, sve dok obavljaju službenu dužnost izvan vojne vježbe, izvan vojne baze, izvan svojih svakodnevnih dužnosti, oni su podložni hrvatskim zakonima, a posebno su podložni članovi njihovih obitelji, odnosno civili. Ovdje se s ovim dodatnim protokolom, zapravo ide jedan korak dalje i pokušava se taj imunitet za civilne pripadnike također uvesti računajući sa time da će po potrebi djelovati i pojedino združeno vojno zapovjedništvo NATO-a i na teritoriju Hrvatske. Dakle, cijeli ovaj sporazum, ja se gospodine predsjedniče, isključivo držim sadržaja ovog Sporazuma se odnosi na imunitet pripadnika stranih vojnih snaga, a naravno ovdje se on nastavno odnosi i na imunitet od plaćanja poreza Republici Hrvatskoj. Dakle, to je suština problma. Ja ovdje moram napomenuti činjenicu da je u članku ovog Sporazuma se spominje i stavak 8., članka 8. dodatnog protokola kojeg je Sabor ratificirao prošle godine. To za većinu ljudi ne znači ništa ali zapravo je izuzetno bitna stvar. Tu se spominje arbitar. Dakle, kada se ... [[Govornik se ne razumije.]] primjenjivao u bilo kojem slučaju do sada, odnosno kada su se slični sporazumi primjenjivali koje su SAD potpisivale sa drugim zemljama bilo da je riječ o Turskoj ili o Japanu. Uvijek je posebnim zakonom koji je usvajan u ... [[Govornik se ne razumije.]] bilo regulirano tko prosuđuje doista da li je dotični slučaj pokriven sa ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosno, primjenjuje se imunitet na pridadnika stranog vojnog osoblja ili je ipak riječ o nečemu što podliježe domaće kaznenom pravu. Dakle, to se rješavalo ili arbitražnim povjerenstvom za što mora postojati posebni zakon a mi ga nemamo ili izvanraspravnom ili raspavni postupak nad, od hrvatskih sudova za što opet mora postojati posebni zakona to isto Hrvatska nema. Naime, u Velikoj Britaniji donoseći, odnosno ratificirajući NATO SOFU je Velika Britanija odlučila da samo britanski sudovi smiju odrediti je li kazneno dijelo počinjeno tijekom obnašanja službene dužnosti a potvrda zapovjednika se smatra konačnom samo ako britanski sud ne pokaže suprotno. U Francuskoj je potrebna posebna pisana izjava zapovjednika američkih ili drugih snaga da se oni nisu odrekli jurizdikcije kod tog eventualnog incidenta. I onda se vodi naravno žestoka diplomatska rasprava, dakle, nema nikakvog automatizma niti ima mehanizma uzmi ili ostavi. Također slično vrijedi i u Turskoj i tu je bilo također slučajeva 56. sukoba sa SAD-om upravo na dokazivanju je li nešto učinjeno na službenoj dužnosti ili nije. Notorni slučaj je slučaj vojnika Vilima Girarda koji je u Japanu na Okinavi ubio slučajno jednu Japanku koja je zalutala na vojno vježbalište. I tu je također nastala čitava strka, mada je postojao odgovarajući vojni sporazum, opet je posebnim zakonom formirano bilo arbitražno povjerenstvo koje je kroz taj posebni zakon utvrđivalo je li riječ o nećemu što pokriva sporazum i što je onda predmet imuniteta, ili je ipak spor takav da mora ići pred japanski sud. Dakle, kada govorimo o prihvaćanju NATO standarda onda budimo toliko korektni prema sami sebi i prema ovoj naciji da prihvatimo i one NATO standarde koje imaju druge zemlje, članice NATO-a, a tu poglavito mislim primjerice na Veliku Britaniju, na Tursku i na Francusku koje posebnim zakonom reguliraju tu arbitražu koju spominje članak 8. stavak 8. dodatnog protokola kojem sada usvajamo dodatak. Hrvatska je uz sve to skupa u još jednoj posebno teškoj situaciji. Ovdje su moji kolege spominjale Daytonski sporazum, riječ je o članku 7. dodatka Daytona u kojem, u kojem se govori, gospodo ovo su ozbiljne stvari, u kojem se govori o tome da je snagama SFORA dan status provoditelja mirovne operacije, dakle, ne peace kipinga, nego peace makinga, dakle implementacije mira ali ne samo na teritoriju Bosne i Hercegovine nego i na teritoriju Republike Hrvatske, što znači da oni nikome ne moraju polagati račune za svoje vojne aktivnosti i da se sve što rade smatra službenom dužnošću. Ne samo na teritoriju BIH-a nego i na teritoriju Hrvatske. To pitanje, je li nakon usvajanja SOFA sporazuma u Hrvatskoj sa svim protokolima, je li nakon toga još uvijek na snazi Daytonska SOFA koja se primjenjuje na jednu komponentu NATO snaga, odnosno na jednu operaciju NATO-a. Dakle, taj odgovor, ovaj Klub zastupnika nije dobio svih ovih godina od potpisivanja Daytonskog sporazuma do dana današnjega. A sumnjam da ćemo ga dobiti i od ovog ministarstva. A što je zapravo suština. Dakle što će mi svi ovi protokoli koje smo ratificirali ako na jednu operaciju NATO-a a to je konkretno operacija NATO-a u BIH-u mi ne možemo primjeniti te sve skupa dokumente pa ćemo i dalje imati nadljetanje helikopterom na paklenim otocima da se iz helihoptera snime nudistkinje, pa ćemo imati slijetanje na Gospino polje u Dubrovniku umjesto na Čilipe, pa ćemo imati bahatost na ulasku u Hrvatsku kada se pripadnici obitelji NATO-vih zapojednika iz BIH-a ne žele legitimirati. Pa ćemo imati gaženje NATO-vim kamionom djeda i unuke u Karlovcu kada kanadski pripadnici SFORA potežu automatsko oružje, što oni sve naravno mogu. U tome je užas. Oni to sve naravnomogu jer im se time pokriva genijalni Daytonski sporazum kojeg je potpisala pretprošla genijalna vlast. O tome se radi. Ali je kvaka u tome da ako smo u međuvremenu ratificirali sve ove sporazume da onda ja očekujem gospodine ministre da se ti sporazumi koji se odnose na relaciji Hrvatske i NATO-a primjene i na operaciju NATO-a u BiH. Samo se o tome radi. Ili smo možda u međuvremenu postali kolonija, a da, a da nas o tome nitko nije obavijestio. Hvala.
Želi li ministar? Ne. Zaključujem raspravu. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju daljnjeg dodatnog protokola sporazumu između država stranaka sjevernoatlanskog ugovora i ostalih država koje sudjeluju u partnerstvu za mir o pravnom položaju njihovih snaga, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 121. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim ministra obrane Berislava Rončevića da se izjasni o predloženom amandmanu.
Gospodine predsjedniče, Vlada prihvaća amandman.
Hvala, postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 79 glasova za i 6 protiv donesen predloženi zakon u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom. 4. Prijedlog sporazuma o suradnji između Republike Hrvatske i Republike Makedonije u okviru približavanja i pristupanja Europskoj uniji; Predlagatelj sporazuma je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo i europske integracije. Molim predstavnicu predlagatelja gospođu Mariju Burić-Pejčinović, državnu tajnicu u Ministarstvu europskih integracija da dodatno obrazloži prijedlog.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Sukladno članku 8. Zakona o provedbi sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice i njezinih zemalja članica te privremenog sporazuma između Republike Hrvatske i europskih zajednica i njezinih država članica Vlada Republike Hrvatske je Hrvatskom saboru dakle dostavila Prijedlog sporazuma o suradnji između Republike Hrvatske i Republike Makedonije u okviru približavanja Europskoj uniji. Naime sporazum o stabilizaciji i pridruživanju predviđa u svom članku 12. obvezu sklapanja dvostranih sporazuma o regionalnoj suradnji sa zemljama koje imaju zaključen sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s Europskom zajednicom. U ovom trenutku to je samo Republika Makedonija. Regionalna suradnja je prepoznata nadalje i u mišljenju Europske komisije kao jedno od područja u kojima Republika Hrvatska treba pojačati svoje aktivnosti te je sklapanje, te bi sklapanje ovog sporazuma bio i jedan od važnih elemenata temeljem kojih će se i to ostvariti. Cilj ovog sporazuma je jačanje suradnje među dvjema državama prema obrascu koji daje sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, a njegovi su glavni elementi: politički dijalog, uspostavljanje zone slobodne trgovine, prava poslovnog nastana, uzajamne koncesije vezane uz kretanje radnika, pružanja usluga i kretanja kapitala, suradnja u području pravosuđa i unutarnjih poslova te suradnja u području usklađivanja zakonodavstva. Republika Hrvatska i Republika Makedonija imaju u nizu područja već potpisane bilateralne sporazume kao na primjer o slobodnoj trgovini, o suradnji u području kulture, znanosti, turizma, prometa i tako dalje. A ovakav sporazum će potcrtati zajednički interes dviju država za daljnjim promicanjem i produbljivanjem međunarodne suradnje i razmjene iskustava. I kao zaključno iako se radi o sporazumu o regionalnoj suradnji u sporazumu se naglašava da je cilj i Republike Hrvatske i Republike Makedonije individualno približavanje i pristup Europskoj uniji. Naglašavam da je sličan sporazum Republika Hrvatska prije mjesec dana potpisala s Republikom Bugarskom slijedom istog poglavlja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, njegovog članka 14. o regionalnoj suradnji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora? Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-PGS-a poštovani zastupnik Miljenko Dorić.
Gospodine predsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege! Ispred Kluba HNS-PGS-a na početku odmah moram reći da mi ćemo prihvatiti dakako ovaj Prijedlog sporazuma i ono što ću reći molim da se prihvati u jednoj pozitivnoj namjeri. Ja nisam bio nazočan sjednici kada smo takav sporazum prihvaćali sa Bugarskom pa dozvolite mi samo nekoliko kratkih komentara. Naime prije svega nesumnjivo treba podržati ne samo ovaj već i svaki drugi bilateralni sporazum između naše zemlje i drugih država u našem užem i širem okruženju pogotovo ako se time kao što ste rekli dade unaprijediti politički dijalog, uspostaviti nova područja slobodne trgovine, omogućiti slobodno kretanje radne snage, kapitala, pružanje usluga i posebne suradnje na nizu područja. Logično je da je i Europska zajednica zainteresirana za takvom suradnjom iz političkih, iz gospodarskih, iz društvenih i mnogih drugih razloga i zato to i traži od zemalja koje imaju sklopljene sporazume o stabilizaciji i pridruživanju. Ovime se naime na području šire regije dodatno stabiliziraju odnosi upravo kroz takve sporazume. Sada se jedino postavlja pitanje a zbog toga sam se javio što je prije kokoš ili jaje? Da li mi sklapamo ovaj sporazum zbog primarnog interesa hrvatske i makedonske strane i stvarne želje i potrebe za suradnjom ili da bi formalno zadovoljili kriterije postavljene od strane Europe radi konačnog prijema u Europsku uniju. Način na koji je pisan i intoniran ovaj sporazum, to je onaj uobičajeni šablone, ja bih rekao europsko, Vijeće Europe, EU-a i tako dalje, on nam pogotovo kroz one dvije uvodne stranice govori u prilog tezi da nam je Europska unija glavni cilj i da je sporazum tome u potpunosti podređen. Ako je stvarno tako onda nam je Vlada trebala uz ovaj Prijedlog sporazuma dostaviti i primjedbe, prijedloge i upite koje su nam na prijedlog sporazuma uputile službe Europske komisije od prije 3 mjeseca kako bi mi, saborski zastupnici mogli vidjeti koliko smo kvalitetno ugradili te njihove primjedbe u ovaj sporazum. To bi bilo logično da to možemo učiniti ili barem da su na odborima bili dati ti prijedlozi, te inicijative Europske komisije da barem oni kao naša stručna radna tijela mogu to procijeniti. Ako nam je s druge strane bilo primarno stalo da sporazum stvarno obuhvati sva područja od interesa za dvije strane, makedonsku i našu, a da uz to zadovoljimo i temeljna načela koja su postavljena od Europske zajednice onda smo sigurno mogli sporazum i nešto drugačije pripremiti sa većim naglasom na tu bilateralnu komponentu, na ono što mi i Makedonci želimo kroz taj sporazum postići, a jasno da bi Europa vjerojatno bila itekako zadovoljna s time ako bi taj sporazum i bio puno širi i obuhvaćao i druga područja. Treće, jedna moja osobna primjedba, a tu nikakva intervencija, ali ja ću dati državnoj tajnici taj materijal, naime u članku 10. Sporazuma spominje se opći sporazum o trgovini uslugama, tzv. “GATS”. Mislim da bi bilo dobro kad bi mi u Hrvatskoj ubuduće pažljivije osluškivali ono što se događa u svezi sa “GATS-om” jer bih vas želio podsjetiti da su europske regije putem skupštine europskih regija prošle godine vrlo oštro napale upravo “GATS” jer smatraju da bi lokalne i regionalne zajednice trebale imati puno više slobode u ovom području no što danas taj “GATS” i “WTO” predlažu i sugeriraju posebno u području zdravstva, školstva gdje se ne želi prihvatiti potpuna komercijalizacija tih nekih uslužnih djelatnosti. Konačno još jedna načelna primjedba, nedopustivo puno vremena kolegice i kolege prolazi od inicijative do trenutka kada ovakvi sporazumi, ugovori dolaze na naše klupe. Evo malo prije smo imali Zakon o osnivanju i radu Međunaradnog centra za razvoj ... [[Govornik se ne razumije]] politike. Devet punih godina je prošlo od kontakta Hrvatske sa tim centrom dok taj ugovor nije došao na naše klupe, doduše dva puta velim na početku godine i sada ponovno ovaj Sporazum od prilike koliko sestvaro čini mi se četri godine, a mislim da sae svi slažemo da na Europa procjenjuje i temeljem toga koliko smo u stanju brzo i efikasno rješavati ovakve sporazume pa i ovaj. hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba HSSa gospodin zastupnik Božidar Pankretić.
Havla lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospođo državni tajniče. Pa možda samo nekoliko rečenica nesproći da će klub HSSa podržatio ovaj Sporazum o suradnji jer mislim da je jasno svima da je ova regionalna suradnja izuzetno bitna i važna. Ono zbog čega samo se prvenstaveno javio u ime kluba i onoš to želim istaknuti ne znam dali ovdje piše, u materijalima da bi sporazum mogao biti potpisan 14. lipnja to je prošlo. Ono zbog čega sam se javio je poglavlje dva, gospodarske i trgovisnke suradnja članak 6. Na žalost moram rećin nešto iz iskustva bez daljnjeg ovakvi sporazumu su potrebni, potrebna je suradnja sa našim ja bih rekao malo daljim susjedima ovdje se radi o Makedoniji. Zato što imamo posebne interese. Kao što vidite u članku 6. se govori o tomeda će ugovorne stranke razmatarti mogućnost jačanja gospodarske suradnje, te posebice nastojati unaprijediti usljediti u sljeećim područjima. Pa je ovdje pod crticom dva navedeno poljopriveda i prehrambena industrija posebice proizvodnja vina. Ja sam imao namjeru ali s obzirom daje već potpisao vi ćete to iskorisiti da pokušate nekim drugim kanalima, ispraviti nešto što nam se događalo u p osljednjim godinama a posebice se odnosi an ugovor o slobodnoj trgovini koji je već davno potpisa. No međutim p roblemi koji su nam se u tom djelu pojavljivali bilo bili su veliki, naročito zbog proširenja moguće buduće gospodarske suradnje, posebice izvoza poljoprsivedno prehrambenih proizvoda u Makedoniji. Kao što je poznato sustav u putem ugovora o slobodnoj trgovini zasniva s na određenim kvotgama koje dijeli Vlada Republike Makedonije. Imali smo tu određenih problema koji su nam zbiog tih administraivnih ja bih rekao zapreka, umanjivali proširenje povećanja evo te gospodarske suradnje, pa evo u kontekstu podrške bez daljnjeg ovom sporazumu o suradnju mislim da bi bilo dobro da ako ikako moguće putem svojih kanala pokušaom ponekad kada potpišemo ovakve sporazume, kada potpišemo i određene obveze koje se donašaju putem ugovora o slobodnoj trgovini pokušamo uvijek sugerirati da se nekim drugim ja bih rekao, administrativnim zaprekama ne onemoguaćva ta gospodarska suradnja nego ako to što bi lijepo stoji u ovom sporazumu u duhu još bolje suradnje državna tijela tusuradnju pojačavaju pa evo još jedan puta zamolba da se to prenese havla lijepa.
Hvala lijepa. S ovim je iscrpljena lista prijavljenih govornika. Dali državna tajnica želi zaključno. Izvolite. Gospođa državna tajniča Marija Borić Pečinović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjednčie, pa možda samo kratko obzirom da je bilo govora o regionalnoj suradnji možda se u ajvnosti o tom egovori na razne načine pa čisto zbog ovako razjašnjavanja stvari tri možda točke o regionalnoj suradnji. Prvo regionalna suradnja je od strane europske zajednice temelj na kojoj je nastala europska zajednica, dakle to je njezino načelo poslovanja od kada postoji. I ona je to načelo naravno kod svih pristupanja tražila, zemlje koje su se sada nove članice su isto tako morale imati dio o regionalnoj suradnju kod njih je to bilo u okviru cefte. što s etiče ove Vlade ona svakako u regionalnoj suradnji prepoznaj svoj interes i u tom smislu je zapravo u zadnjem dijelu gdje je ova Vlada sudjelovala u kreiranju ovoga dokumenta, na takav način i pristupila. A zašto je bilo evocirano i to da je sporazum 4 godine pregovaran, bio je zastoj i to ranije. Ova Vlada je naime odmah kada je došla preuzela sporazum i odlučila znajući i s jedne starne koliki je hrvatski interes, da se potpiše takav sporazum. I s druge strane da je to jedan od uvjeta koji je Hrvatskoj već dugi niz godina na stolu kod pristupa europskoj uniji. Dakle ova Vlada je odmah preuzela sporazum i odlučila takav sporazum dovršiti. Što se tiče one primjedbe koja se odnosila na to zašto je upravo ovaj sporazum ima strukturu kakvu ima, naime ako pogledate poglavlje o regionalnoj suradnji članak 12. temelje kojeg se ovo potpisuje. Propisuje se da će ovaj sporazum biti po načelu kako je pisan SSP. Dakle ove točke suradnje sljede točke koje ima SSP. Od političkog dijaloga nadalje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu.
Prijedlog sporazuma o suradnji između Republike Hrvatske i Republike Makedonije u okviru približavanja i pristupanja Europskoj uniji. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prima se na znanje izvješće o pregovorima o sporazumu o suradnji Republike Hrvatske i Republike Makedonije u okviru približavanja i pristupanja Europskoj uniji. Prihvaća se prijedlog sporazuma o suradnji Republike Hrvatske i Republike Makedonije u okviru približavanja i pristupanja Europskoj uniji. Molim, tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 86 glasova za donesen predloženi zaključak i primljeno na znanje predloženo izvješće.
Prelazimo na - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade REpublike Hrvatske i Vlade Francuske Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju izbjegavanja plaćanja porezna dohodak, hitni postupak, predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske,P.Z. br. 133; Prijedlog akta prilili ste u pretince, sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. O amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zaknodavstvo, Odbor za financije, dr žavni proračun , i Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog ? Ne želi. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Za raspravu u ime kluba nije se nitko prijavio od zastupnika, gospodin Nenad STazić. Nema ga. Gubi pravo na raspravu od deset minuta. Nitko se nije javio. Zaključujem raspravu.
Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Francuske Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i spriječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak. Hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 133. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 87 glasova za donesen predloženi zakon.
Prelazimo točku 6. - KOnačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuanma Zakona o posebnim porezima na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 124. I predlažem da u sklopu ove točke raspravimo i; - KOnačni prijedlog Zakona o izmjenamai dopunama zakona o posebnim porezima na duhanske proizvode, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 123; Pa da o trošarinama zajedno raspravljamo. S time da predstavnici klubova imaju pravo na 20 minuta rasprave. Slažemo li se? Gospodin Pecek izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, hvala lijepa. Ja predlažem u ime kluba HSSa da radimo odvojenu raspravu. Ovdje se naprosato radi o istom predlagatelju i o istom rezultatu da će se napuniti državni proračun sa dodatnih 660 miliona kuna Ali ne vidim nikakve druge veze između ova dva prijedloga zakona.
U ime kluba HSSa gospodin zastupnik Herman izvolite.
Pa protivimo se također da se ove dvije točke dnevnog reda spoje. Ine imaju u osnovi nečega zajedničkog ali dosta su važne i mislim da je odvojena rasprava naprosto nužna zato što je u naravi stvari da se o važnim stvarima odvojeno raspravlja. Mi bismo time samo izgleda težili nekakvoj racionalizaciji koaj bi bila sama sebi svrhom. Nasuptor tomu upravo mislim da je veoma važno da se posveti dovoljno vremena u tom smislu i odvojene točke a onda to znači jedna dulja i šira rasprava. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Dva predstavnika kluba se izjasnila dali ima još nekih mišljenja ili podupiret spajanje. Većina klubova podupire spajanje pa ćemo nastaviti obje točke dnevnog reda, s time da predstavnici klubova mogu govoriti umjesto 15, 20 minuta. Dakle prijedloge zakona podnijela je Vlada Republike Hrvatske, a utvrdili smo hitnost postupka. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za gospodarstvo, razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Želi. Ministar financija gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo vijećnici, Bože oprostite, zastupnici, pred vama se nalazi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na osobne automobile i na duhanske proizvode i s obzirom da je Prijedlog izmjene Zakona o posebnim porezima na osobne automobile bio prvi po dnevnom redu pa dozvolite da krenem s njim. Dakle Vlada ovim zakonom predlaže povećanje onog fiksnog postotnog dijela za 3%-tna poena, a kad se pogleda ovako postotno predlaže se povećanje visine trošarina za 25% tako da kad govorimo o tome kakav će utjecaj ovo povećanje trošarina i što se tiče duhanskih prerađevina i što se tiče osobnih automobila imati na konačnu cijenu i jednih i drugih proizvoda prije svega ovisi o tome kako će formiranju cijena pristupiti što se tiče automobila zastupnici u Hrvatskoj, a što se tiče cigareta prije svega proizvođači. Koliki će udio njihov biti u ovom formiranju cijena kako u manjem povećanju tako i u većem povećanju cijena. Ono što bih kod ovoga Zakona o posebnom porezu na osobne automobile htio istaknuti jedno je da je proteklih godina u Hrvatskoj bila jedna velika ekspanzija uvoza osobnih automobila, da prodaja i kupovina osobnih automobila je bila jedan veliki generator vanjskog zaduživanja Republike Hrvatske, jer preko dvije milijarde kuna je godišnje odlazilo na kupovinu osobnih automobila, to je također utjecalo na negativnu platnu bilancu Republike Hrvatske. No ono što je možda bitnije u ovom zakonu, a to su prijedlozi izmjene i dopuna zakona koji se odnose na plovila gdje se uvode odredbe kojima se predviđa porezno oslobođenje za plovila koja se koriste za svrhe obavljanja registriranih djelatnosti što do sada nije bilo eksplicite propisano ovim zakonom. Time se osiguravaju učinkovite mjere nadzora glede nepoštivanja dotičnih odredba zakona. Tu možemo analogno povući paralelu sa crnim čarterom o kojem svi toliko pričamo. Na žalost to je u ovom trenutku jedan veliki kako porezni, a tako i gospodarski problem Republike Hrvatske, jer ja se nadam da će ovaj novi Pomorski zakonik regulirati način na koji će plovila pod stranom zastavom ne da će se regulirati nego će im se onemogućiti obavljanje gospodarske djelatnosti u hrvatskim vodama, jer na žalost u ovom trenutku veliki veliki postotak čartera je izvan kontrole svih državnih institucija iz jednostavnog razloga što zakonskim propisom do sada nije bilo regulirano i na koji način evidencija i kontrola uvoza tih plovila. Izrijekom je također predviđeno plaćanje posebnog poreza o okolnostima iznajmljivanja plovila u svrhu športa, rekreacije i … drugim osobama na temelju ugovora o najmu. Ovim zakonom se također predlaže i plaćanje posebnog poreza na plovila dužine do 8 metara s neugrađenim i vanbrodskim motorom bez obzira uvoze li se odvojeno ili zajedno. Prema sad važećem zakonu oporezuju se, oporezivanje se izigravalo tako što se zasebno uvozilo plovilo, a zasebno se uvozio motor, međutim na takvim plovilima imate motore koji vrijede i do 30–40 tisuća eura, međutim na način uvezite vozilo po jednom, a motor po drugoj se izbjeglo plaćanje posebnih poreza. I budući da se pretpostavlja veći uvoz osobnih automobila sa rotacijskim kretanjem klipa i uvoz vozila na električni pogon predlaže se propisivanje visine posebnog poreza i to za osobne automobile s rotacijskim kretanjem klipa motora koji nisu novi u smislu zakona najviše 50%, kod ostalih osobnih automobila na standardna goriva propisano je povećanje od 100% za obujam cilindra preko 1600 kubičnih centimetara. Predviđa se da s ovakvim načinom povećanja trošarina u proračun na godišnjoj razini bi trebalo biti urpihodovano 220 milijuna kuna više. Što se tiče posebnog poreza na duhanske proizvode prijedlog izmjena ovog zakona ide u smislu izmjene visine posebnog poreza na duhanske proizvode propisano člankom 9. Zakona o posebnom porezu. Primjenom izmjenom iznosa trošarina na pojedine skupine cigareta prema prijedlogu trebale bi se ostvariti višestruke pozitivne učinke, a prije svega pozitivne učinke, fiskalne učinke i očekuje se da sa ovako povišenim trošarinama na godišnjoj razini u proračun bi se trebalo uprihodovati 440 milijuna kuna godišnje više i kao što ste vidjeli u prijedlogu za skupinu A, to su najjeftinije cigarete, predviđa se povećanje trošarina za 10% iz jednostavnog razloga što su to cigarete koje se najčešće nalaze na crnom tržištu i to skupina ljudi koji puše te cigarete najčešće pribjegavaju tome da kupe te cigarete na crnom tržištu. Ovdje moram pripomenut jedan problem kod cigareta, a to je problem susjeda, a to je Bosna i Hercegovina koji još nemaju riješen problem trošarina na ovakav način kako ih ima Hrvatska. Njihove trošarine su daleko niže i to normalno da otvara mogućnost sivom tržištu, no u sljedećih nekoliko dana bi se trebale sastati radne skupine iz Ministarstva financija Federacije Bosne i Hercegovine i Ministarstva financija Hrvatske s obzirom da su oni u fazi uvođenja poreza na dodanu vrijednost, a isto tako razmišljaju o tome da i Zakon o trošarinama prilagode na određen način zakonima koji su u Hrvatskoj pa da i tu izmijenimo iskustva i da na određen način vidimo kako spriječiti šverc sa cigaretama. Ja moram reći da je Carinska uprava već poduzela određene korake tim što je definirala da se samo na određenim carinskim prijevozima može vršiti izvoz cigareta iz Hrvatske, s tim da će se vagati težina kamiona na izlasku iz tvornice i na izlasku, na prelasku granice, jer jednostavno prihodi u proračunu zadnjih godina ukazuju na žalost da je možda ovdje tržište najprisutnije. Ovo je jedna od prvih mjera i ja se nadam da će biti i učinkovita.
Hvala lijepa ministru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Ima li neki drugi odbor koji želi uzeti riječ? Nema. Otvaram raspravu. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjediče, cijenjeni gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Pa sam HDZ je prije 6-7 mjeseci u jeku izborne kampanje izašao sa jamstvenom karticom, a između ostalog je obećao smanjenje poreza. Meni je bilo jasno da, recimo, zbog nekog deficita u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje, do smanjenje, recimo, doprinosa po tom osnovu sigurno neće doći, ali nakon što je usvojen ovaj, bio neko vrijeme Zakon o PDV-u čak sam na trenutak povjerio da će se ti porezi smanjivati. Međutim, sada vidimo kroz ovu formu trošarina da se to zasigurno neće dogoditi. Međutim, kada je poreska politika posrijedi, kada su ova dva zakona posrijedi, predlagače ne treba podržati. Točno, deficit središnje države je velik. Znam da država neće nominalno uspjeti smanjiti deficit u milijardama kuna i zato taj proračun treba uvećati za nekih 2 i pol, 3 milijarde kuna da bi se deficit 2004. sa onih 6,3%, ako je taj podatak MMF-a točan, mogao prikazati kao deficit od 4,5%. Iako će i ove godine vjerojatno on nominalno u milijardama kuna iznositi isto kao i 2003. Stoga, što se barem toga tiče sigurno je da ne treba zavidjeti ministru financija. On mora pronać novac, on mora jasno podmirivati obveze, mora ispunjavati dogovor između Hrvatske i MMF-a, nema jednostavno kuda. Nije MMF kao što se često čuje u javnosti ucijenio Hrvatsku. Mi smo tražili pomoć MMF-a, a zbog kreditna, a prije svega zbog kreditnog rejtinga ove države. 1%, ne znam, stope kamate više na 4 milijarde dolara zajma godišnje, koliko je potrebno najmanje Hrvatskoj, to je u godini dana 40 milijuna dolara, puta recimo 10 godina, to je 400 milijuna dolara i jasno da utoliko treba podržati i ovaj sporazum. Ako nemate aranžman, znači, sa MMF-om pada vam kreditni rejting, a država bez kredita jednostavno ne može funkcionirati. Imamo vanjski dug od 95 milijardi dolara, on će se vjerojatno logikom same stvari i ubuduće povećavati. Želim vjerovati, ne ovim intenzitetom bez obzira što Vlada pokušava na domaćem tržištu preko ovih sredstava mirovinskih fondova to riješiti. Znači, bit je povećati proračun pa i preko trošarina za nekih 2 i pol do 3 milijarde kuna. I sad se pronalazi jedno od spasonosnih rješenja, a to bi trebale biti trošarine, znači, na automobile, odnosno na cigarete. Izgleda da je to najlakši vid zarade. To će vjerojatno i Hrvatska javnost nekako najlakše prihvatiti. Pušiti i voziti se jednostavno mora. Jest, da budem ciničan, se možda ne treba, ali pušiti i voziti se mora. I sad pustimo na stranu zdravlje, rak pluća, sredstva za koja se uskraćuju kućni budžeti, međutim ove poruke nitko ih se neće riješiti ukoliko je o njima ovisan. Ali to poskupljenje jasno na kraju poskupljuje i sindikalnu košaricu. I za to IDS jednostavno ne može biti. Razmišljanje Ministarstva financija je vjerojatno logično. Možda i u ovom trenutku, možda rekoh, jedino moguće, ali ono se ne uklapa u ranije spomenutu jamstvenu karticu jer je to direktno dizanje, a ne smanjenje poreza. Pred nekoliko dana, ne znam, razgovarali smo za ovim klupama o sukobu interesa, dogovorili smo se recimo da je sukob interesa kada zastupnik u vijeću skupštine ili grada primi 200 kuna dnevnice, ali nije sukob interesa kada neka tvornica formira, recimo, svoju općinsku listu gdje je glavni program podjela zemlja. Nakon što joj je usporena uknjižba na više stotina hektara. E sad, nije stvar da se na cigarete diže, po mom sudu, tih 1 kuna trošarine čime će država uprihodovati već ove godine 200, možda 250, 300 milijuna kuna, a 2005. možda i 600 milijuna kuna. Problem je što se država prije svega lišila tog monopola još tamo ranih 90-tih godina. Problem je što cigarete poskupljuju i same od sebe, a ne samo preko trošarine. Što znači, imamo poskupljenje cigareta već sada za 1 kunu. Na to ide još 1 kuna trošarina, pa na to idu i razni drugi porezi, itd. Tako da po kutiji cigareta već sada ili nakon stupanja na snagu ovog Zakonskog prijedloga možemo računati na poskupljenje od 2 i po kune, puta 30 dana, to će bit nekih 70 ili 80 kuna mjesečno. Znači, ako to pomnožimo onda sa 12, to će na koncu konca, na godinu dana biti negdje oko 800 kuna najmanje vis a vis jednoga strastvenog pušača. S druge strane, naši proizvođači cigarete godišnje ostvaruju enormne dobiti. Prošle godine, TDR Ronhil milijardu i 50 milijuna kuna. Prije svega, zahvaljujući monopolu i sada u tom monopolu po nama, između ostalog, treba tražiti taj neki prostor za punjenje državnog proračuna, a ne u poskupljenju trošarina. Ove godine će monopol im sigurno biti milijardu i 200, možda milijardu i 300 milijuna kuna. Dobit s druge strane, recimo, Hrvatskih banaka, prošle godine dostiže 2 i pol, 3 milijarde kuna i tu treba tražit neki prostor za te ekstra profite, a ne u trošarinama. Dobit Hrvatskog telekoma je pretpostavljam 2, možda 3 i više milijarde kuna pa i tu ima prostora prije nego se zahvati, recimo, u te trošarine. Trošarine znači, raspodjeljujemo, slobodno se može reći, na sve građane Republike Hrvatske ili na sve obitelji, a dobit ostaje isključivo pojedincima. Znači, ja se zalažem da se uvede poseban porez na monopoliste. Ovako ispada da se kroz trošarine uzima siromašnima, a bogatima se onda ostavlja ili osigurava da ostvaruju još i više. I to je ko ona politika iz Alan Forda, kada onaj kako se zove, Superhip uzima siromašnima i onda daje bogatima. Ja se slažem da možda u tome ima i neke logike jer je to logika neoliberalizma na hrvatski način, ali to opet raslojava dodatno hrvatsko društvo i u bukvalnom smislu oni koji imaju imat će još više, a siromašni još manje. Iako na prvi pogled država upravo kroz to uzimanje trošarina, kome, onima koji malo imaju opet vraća onima koji, pod navodnicima, imaju malo. IDS znači, predlaže inverziju, oporezujte monopole jer nije logično da monopolistima dobit iznosi u ovoj zemlji milijardu, 2, 3 milijarde kuna godišnje pa da uglavnom dobit iznose izvan granica Republike Hrvatske. Tim više što znamo da je gotovo svaki monopol politički programiran, poduzetnički poduhvat u svakoj zemlji pa tako i u Republici Hrvatskoj. Kada bi se trošarine iskoristilo recimo za onu socijalnu mirovinu, za 60 tisuća građana gotovo bez egzistencije, zakonski prijedlog je pred 7 ili 15 dana predlagao SDP, mi bi glasali za ovako predložene trošarine. Glasali bi i za trošarine kada bi se sigurno jamčilo da će se na svim cestama, školama, itd., vršiti kontrola na opojne droge što bi sigurno roditelji djece ili mladih ljudi u dobi od 12 do 25 godine itekako pozdravili, međutim, jasno je proračun mora biti veći da bi deficit bio manji te da bi se podmirivale dospjele obveze. Vjerojatno će proraditi u dogledno vrijeme i poreska presija, vjerojatno će se povući vis a vis rebalansa i dobit iz HT-a, privatizacija će živnuti itd. nije situacija jasna međutim, što je onda sa proklamiranjem smanjenjem poreza jer treba priznati da je u periodu od 2000. do 2004. ipak to na neki način bilo na djelu i da su porezi bitno smanjivani. Porez na dobit sa onih 35%, 99. smanjen je na 20%, porez na dohodak po onim raznim stopama također je smanjivan, doprinos za mirovinsko invalidsko osiguranje sa 21,5% smanjen je ako se ne varam na 20%, doprinos za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje smanjen je s 18% na 15% a sada smo u situaciji da povisujemo trošarine što će samo jednog prosjećnog pušača godišnje stajati najmanje 800 kuna više nego što je te iste cigarete plaćao godinu dana ranije 2003. Sigurno da cigarete škode, nema spora, najveći su krivac cigarete baš za taj deficit u zdravstvu, to je stav i Europskih nekih zemalja, da trošarine na cigarete ne pokrivaju štetu koju svake godine u zdravstvenom sustavu one same izazivaju međutim, još jedamput ću reći ima možda mehanizama da bi se do tog novca moglo doći ako bi se oporezivalo monopoliste. Što tek reći za aute, od toga treba uprihodovati na godišnjoj razini nekih 200 milijuna kuna. Gledano po rastu tihi prihoda od trošarina automobili su najviše povisivali trošarine u prošloj godini. Rekoh vozit se mora, 2004. ili 5. svejedno također će se uvesti najmanje 70, 80 tisuća automobila, međutim, ono što bih ja ovdje samo sugerirao dajte da svi zajedno odnosno prije svega vlada pokuša učiniti sve da se u ovoj zemlji otvori tvornica rezervnih djelova automobila i da se kroz takav način dio tog uvoza izvozom kompenzira. Još jedamput IDS će biti protiv, danas cigarete, auti, sutra će biti nešto drugo, alkohol, piva, benzin, prekosutra možda neki drugi porez i to sigurno nije u redu. Taj moj pristup ovako kako ga ja iznosim možda nije najkorektniji iako je biti protiv zasigurno progmatičan stav, biti protiv ja mislim ne šteti nacionalnom interesu iako sam isto tako svjesta da politika što gore to bolje bilo koga u opoziciji ne može biti politika ozbiljnih ljudi i da sigurno neće biti politika IDS-a, međutim, bez obzira na sve mislim da nije u ovom trenutku vrijeme za uvođenje ovakvih naknada. Ja znam da se u ovom času nema kome uzeti, vojska ako se ne varam u ovogodišnjem proračunu limitirana je na nekih 3,6 milijardi kuna, znači nikada manje. Policija 3,2 milijarde kuna, također nikada manje, ali biti je kako se jednostavno poštuju izborna obećanja. I nije da se nije znalo 2003. koliki je deficit, nije da se nije znalo koji su problemi u tim javnim financijama, i zato ovu diskusiju IDS-a prije svega treba shvatiti kao nastojanje da se prilikom vođenje izborne kampanje bude maksimalno realan.
Hvala lijepa. U ime Kluba SDP-a gospodin zastupnik Mato Crkvenac.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni ministre sa kolegama iz Ministarstva financija. Možemo razumijeti probleme proračuna, no u ovim uvjetima SDP će biti protiv povećanja trošarina i za automobile i za cigarete. Tri su skupine razloga. Prva skupina naših razloga je u sljedećem, nedvojbeno postoje ozbiljna pitanja i ozbiljni problemi u proračunu. Otvorena pitanja ekonomske politike i razvojne politike, projekti kasne, ili se odlažu, novih nema itd. U takvim uvjetima očekivao bi čovjek da će se Vlada pojaviti s nekim mjerama i prijedlozima u Saboru koji imaju težinu, međutim Vlada dolazi sa povećanjem trošarina na automobile i cigarete za što ja mogu imati puno razumijevanja ali na žalost te povećanje trošarina donijet će vrlo su dvojbeni efekti financijski ali i svi drugi i zapravo je sasvim sporedan učinak toga što Vlada sada predlaže u situaciji kada bi trebalo doći sa prijedlozima koji bi na širem planu nešto više za Hrvatsku značili. Naime, mogu ipak reći da rezultati koje ostvarujemo u prvih pet mjeseci, to je danas predsjednik Vlade pročitao, još uvijek su rezultati mjera ekonomske politike Račanove vlade. Mjere ekonomske politike sadašnje vlade će nastupiti, odnosno efektri mjera sadašnje Vlade će nastupiti krajem godine i u idućoj godini. Ekonometrijski je vrlo precizno utvrđeno da je minimum 6 mjeseci da neke mjere aktiviraju se. Očito su ti trendovi koji su prenijeti u ovu godinu i koje je naslijedila ova vlada od bivše vlade pozitivni i oni se sada nastavljaju. Iako je bilo ranije tvrđeno da se nasljeđuje situacija ekonomske depresije. Ali što će biti dalje u ovom trenutku je otvoreno jer objektivno mi ne dobivamo prijedloge i rješenja koja bi na širem gospodarskom planu pa onda i u vezi sa proračunom nešto bitnije značila. Ja zapravo želim reći ovo u ovom trenutku kada je Hrvatska postala službeni kandidat za Europsku uniju Vlada je trebala pripremiti i u ovom trenutku u Sabor doći sa 5 fundamentalnih prijedloga zahvata, strateških dokumenata i politika, projekata i mehanizma za njihovo ostvarenje. Riječ je o tome da bi u ovom trenutku trebali imati nacionalni razvojni plan sa Hrvatskim prioritetima koji u Europske zemlje rade na 6 godina 3+3 to bi nama sada jako trebalo, treba nam struktura politika sa projektima na kojima ćemo povući novce iz Europske unije, te novce neće povući ovi poduzetnici o kojima je jutros pitala potpredsjednica Adlešić, zatim trebali bi izvozu politiku koja je sa stala na 56 mjera koje su mogli poredati sa svih mogućih udžbenika ljudi iz HUP-a. Zapravo regionalnu ekspanziju, osvajanje tržišta potporu našim poduzećima u osvajanju tih tržišta ne ostvarujemo, treba nam politika industrijalizacije, regionalne politika itd. Zapravo hoću reći tek na takvu jednu strategiju i politiku u novim uvjetima u kojima Hrvatska ide u Europu, koja se odnose na strateški fundamentalne postavke razvoja Hrvatske na duži rok. Može se nasloniti i znanstvena politika i aktivnost sveučilišta, ali i fiskalna politika, pa onda i trošarine. Same za sebe u situaciji u kojoj Hrvatska danas i Hrvatski budžet, te trošarine u ovom trenutku ne nose gotovo nikakvo riješenje, a pitanje je, što po drugim osnovama znače? Dakle, ovim se trošarinama ne riješava problem prihoda proračuna. Dok se ne vidi što će se još činiti ni za ovo se ne može prosuditi koliko uopće nešto može značiti. Postoje naznake gledajte, postoje naznake, najavljuje se porezna reforma što je dosta opasno ako se ne zna točno što se hoće, jer sa poreznim sustavom sada na njega ni poduzetnici, ni građani, ni stranci nemaju primjedbi. A svaka promjena sustava osobito reforma, to zvuči vrlo teško izaziva veliki nemir i odmah zaustavlja određene aktivnosti. Najavljuju se ukidanja povlastica za porezne obveznike. Ja ću sada reći svoje mišljenje ono i je samo mišljenje u ovom trenutku, ali kako ja vidim probleme proračuna. Ti problemi mogu voditi znatno tvrđim mjerama, nego što su ove trošarine na automobile i duhan, to je vrlo blaga vodica. Problemi proračuna mogu voditi tome da mi, da mogu doći na red i rast trošarina za goriva, i povećanje participacija u zdravstvu zbog s ograničenjem usluga zbog problema koje se tamo ne uspijeva riješiti. i moguće ukidanje nulte stope PDV-a i zamrzavanje plaća i još ponešto, jer su problemi fiskusa i ekonomske politike u toj mjeri otvoreno da će trebati takve mjere. Dakle, u toj situaciji mi se na stanoviti način sad poigravamo sa trošarinama na automobile i duhan, a ne vidim naročitog efekta. Evo to je dakle prvo. Tek iz ukupnog pristupa šireg jačeg koji je Hrvatskoj sad potreban, mogli bi izvesti onda riješenja i za proračun i za trošarine i …, ovako ja vidim da ćemo se mi s proračunom najesen opet nositi i baviti. A zapravo smo cijelo vrijeme na stanoviti način na površini. Druga skupina naših razloga je sljedeća. Gospodo, dvojbeni su efekti ovih trošarina i fiskalni i ukupni. Evo dopustite na što mislim. Banalno je, najednostavnije reći ovako, kako god povećavali stope na ove trošarine zapravo iznos koji ubiremo je više manje stalno isti. Zato što postoje bočni ventili, osobito na onom trbuhu Hrvatske prema Bosni i Hercegovini, toj mekoj granici. i kako se ove trošarine povećavaju osobito kod cigareta, tako će se drastično povećati šverc. i pitanje onda konačnog efekta za proračun. Ali da kažem prvo za automobile. Gledajte, u zadnjih nekoliko godina uslijedio je veći uvoz automobila i to u osnovi povrh svih naravno činjenica s kojima mi ne moramo biti sretni, nije loše. Još uvijek u ovom trenutku u Hrvatskoj prosječna starost automobila je 10,5 do 11 godina. Danas još. Povrh toga ljudi su uvozili manje automobile, skromnije, ali kvalitetne, sa 100, 120 eura mjesečno otplaćuju svoj auto. Nesreće su toliko i takve na svim našim cestama. Da li je to samo negativ? Drugo, ovdje se žešće udara relativno na manje automobile. Dakle, građani koji trebaju, koji danas automobil nije luksuz koji trebaju automobile u svakom slučaju i uzimaju skromnije, manje automobile sad će relativno platiti znatno veći prirast povećanje trošarina. Mi predlažemo amandman da se za automobile do 1000-1200 kubika i do oko 150 tisuća kuna vrijednosti, dakle proizvođače plus carina ne povećava trošarina. Naprosto, gledajte, ovdje smo čuli raspravu na Odboru od kolega iz HDZ-a, tko ima novca za mali auto i cigarete ima i za trošarine. Ili tko kupi auto zapošljava Talijane, Nijemce, Japance itd. Međutim, mali auto je prijeka potreba, i Vlada u svojim prijedlozima nema pravo stalno ići u prilog bogatima koji se i tako uvijek snađu, siromašni su stalno na udaru i ne mogu se snaći i to potvrđuje jedan prijedlog za drugim koji dolazi i to je slučaj kod automobila. Osim toga kod automobila je moguće reći i ovo. Dugoročno i time Američki profesori počinju svoja predavanja iz fiskalne politike. Metalni ljubimci, odnosno automobili su najvažniji i najsigurniji izvor punjenja proračuna. i kad usporite kupnju automobila onda ste usporili punjenje proračuna dugoročno od onog što dajete u gorivu državi, a to je dvije trećine cijene goriva, do registracije, osiguranja, poreza, sad i ekološkog kod nas i mnogo toga drugog. Dakle, automobili i broj automobila u državi je ključni zato za punjenje proračuna. Mi si s pritiskom da smanjujemo uvoz automobila, zapravo koristimo stare automobile, potkopavamo osnovu za ubiranje prihoda u proračunu. S druge strane činjenica je to da geostrateška pozicija Hrvatske nije valorizirana. Da se o tome i ne vodi računa, jer nema onih strateških politika o kojima govorimo. A da zapravo bez prometala, bez prometa, bez transporta u cijelini itd., pa onda i automobila i svega što je u vezi s tim to nije ostvarivo. Kolegice i kolege kod cigareta je efekt doista veoma dvojben, jer šverc drastično povećava se kako se povećaju trošarine. i pitanje, da li ga je moguće zauzdati u toj mjeri? Osim toga važno je reći ovo, ovo povećanje cijene cigareta bi bilo prihvatljivo u tom smislu da se time djeluje na manje pušenja, na zdravlje ljudi. Ali zapravo stimuliranje šverca putem većih trošarina stimulira i pušenje, jer je u psihologiji poznata teza da ja pušim jeftinije i mogu to, jer preko šverca to ostvarujem, nego što službeno cigarete koštaju. Ali nisu obuhvaćene niti cijene cigarilosa, cigara i nekih drugih proizvoda. Dakle, sve je to u tom smislu sa stajališta efekata dvojbeno. i treća skupina razloga koji mi imamo na umu su sljedeći. Riječ je o tome kako ostvarujemo naplatu poreza po raznim osnovama, pa i trošarina. i koji su to eventualno drugi izvori prihoda u državnom proračunu? Pogledajte, ja sam bio impresioniran time kad je gospodin uvaženi ministar Šuker u nekoliko navrata izjavio kako je moguće u postojećoj situaciji u Hrvatski proračun boljom poreznom disciplinom, boljom organizacijom porezne uprave itd. priskrbiti pri datim parametrima, instrumentima 6 milijardi kuna više. To je bilo višestruko ponovljeno i to bi dobro bilo i to bi trebalo zapravo o tome težiti, dakle ono što mi moramo činiti to je više bolja naplata. A zapravo ne toliko samo dizanje stopa i tu je težište. Ja sad pitam, šta smo od toga, da li smo uspjeli, da li uspijevamo, da li se u tom pravcu nešto događa? Tko je od onih molim vas, što su pokupovali jaguare i jahte po sajmovima, za koje je reklo, za koje se reklo da će platiti porez, tko je od njih u zadnjih šest mjeseci platio porez? Zatim, mi smo imali te prikaze krivulja, trošarina kako se ljeti ta krivulja trebala iskočiti itd. Vidjet ćemo koliko je to, ali ja bi podržao svaki napor te vrste, prije nego se povećavaju same stope. I još da u vezi s tim dodamm, potrebno je u situaciji osobito u kakvoj je Hrvatska razmotriti cijelinu izvora prihoda proračuna. Najnoviji podaci za 2003. godinu, pokazuju vrlo veliki porast, najveći u usporedbi sa mnogim europskim zemljama i tranzicijskim zemljama poduzeća, institucija, financija, sektora i mnogih drugih koji zapravo ostvaruju u Hrvatskoj monopolski profit. To je u 2003. osobito došlo do izražaja i nama je sada vrijeme zamisliti se nad time, tim više što se znatan dio tog profita odlijeva u inozemstvo. Nije riječ samo o monopolistima, riječ je i o koncesijama i o određenim ekološkim porezima ali riječ je i o tome da bi trebalo razmišljati o porezu na imovinu i zahvatiti više prihode onih koji su bogati ljudi itd. nego ravnomjerno trošarinama udariti na one koji uvoze Clio i ostale automobile. Dakle, gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, mi razumijemo da rast trošarina posebnih nekih kao što su ove itd. može u stanovitim uvjetima imati smisla ali u ovoj prilici u ovakvim okolnostima u kojima zapravo ne vidimo u što se to umeće u kojoj ne postoji jedan širi pristup za rješavanje problema koji postoje u proračunu itd. mislimo da samo povećanje ovih trošarina u ovom trenutku ni financijski i na drugi način neće ništa bitno pomoći niti ništa bitno riješiti i zato ćemo biti protiv toga. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Ima jedan ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Ivana Sučec-Trakoštanec.
Da, gospodine potpredsjedniče, netočan je navod gospodina zastupnika da je to udar na automobile sa nižom cijenom jer sama ova tablica iz članka 6. i u apsolutnom iznosu i u postotku govori dakle da je i postotak u porastu u odnosu na cijenu, dakle da je 10% za one do 50 tisuća, 12,5% za 100 tisuća, 15% za 150 tisuća i tako raste proporcijalno prema cijeni automobila i postotak pa i apsolutni iznos koji se odvaja trošarinama. Hvala.
Hvala lijepa. Ministar gospodin Ivan Šuker.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici! Ja namjerno nisam htio govoriti o nekim stvarima u proračunu, ja mislim da je ovdje bilo puno priče o tome i ne bih opet danas htio povlačiti neke stvari. No, govoriti o velikim prijedlozima koji imaju težinu na širem planu kao što je to rekao uvaženi kolega Crkvenac a ne govoriti o tome da određene stvari ipak moraju biti posložene dole na najnižem nivou. Ja moram reći da krajem 2001., 2002. ne znam kome je to bilo u interesu da se trošarine prebace iz kontrole porezne uprave u kontrolu carine. Nažalost, ta služba danas broji slovima i brojkama dva čovjeka koji se bave tim problemom. Odjel je pretvoren u odsjek, dakle na najnižu upravnu organizacijsku razinu. Proteklih godina trošarine su samo što se tiče onog dijela u carini imale ljudi koji su se bavili s time smisao evidencija ne smisao kontrole jer jednostavno carina po svojoj organizaciji nema službe koja će hodati po terenu i kontrolirati sve to skupa. Dakle, isto tako netočno je da sam ja govorio o 6 milijardi. Govorilo se oko 3 milijarde kad se govorilo oko naplate PDV-a, no ovo sa organizacijom naplate trošarina namjerno opet nisam htio govoriti u uvodnom dijelu iz jednostavnog razloga što možda neke stvari ne treba povlačiti. No, ako izvorima prihoda koji sudjeluju sa preko 10% u izvornom proračunu Republike Hrvatske date značaj da prebacite samo dva čovjeka iz porezne uprave koji su educirani, koji su godinama se bavili s time ako godinama se ne bavite sa edukacijom tih ljudi koji bi trebali rješavati taj problem najbolje ukazuje koliko se polagalo pažnje tome. Ja i dalje govorim da najveći problem proračuna javnih financija Republike Hrvatske je prije svega prihodovna strana proračuna kojoj nažalost nije posvećivano dovoljno pažnje u proteklim periodima. No, vrlo interesantno je da je retorika stalno ista. Sve ono što je dobro a tako će vjerojatno biti i sljedećih nekoliko godina će biti posljedica neke druge Vlade a sve ono što ne valja je posljedica Vlade koja je nekoliko mjeseci. Pa tako se kaže da su pozitivni trendovi posljedica politike prethodne Vlade što nitko ne spori, no ovdje smo prije dva ili tri mjeseca sa lijeve strane ovog doma su se uvjeravali i hrvatski građani i hrvatska javnost da u Hrvatskoj državi vlada nelikvidnost i nesolventnost. To je bila posljedica ove Vlade. Ako su ovi pozitivni trendovi posljedica bivše Vlade, ako su pozitivna gospodarska kretanja onda kako ovi negativni trendovi mogu biti posljedica ove Vlade koji su a propos toga bili izmišljeni jer su bili posljedica svih onih neplaćenih radova a koji su proistekli u prošloj godini. Dakle, ova Vlada niti u jednom momentu nije sporila reći da posljedica ove dvije izmjene zakona je prije svega fiskalna a točno se zna i zbog čega a što se tiče trošarina za naftne derivate pa i sam predsjednik bivše Vlade je rekao da su oni imali namjeru podići trošarine na naftne derivate da riješe određene probleme u proračunu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. U ime Kluba zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Šime Prtenjača.
Gospodine dopredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege! Naravno da svaka stranka a tako i pojedinac u svojoj raspravi iznosi one argumente za koje drži da mogu imati većeg efekta u javnosti. I zato ja mada nisam mislio moram početi sa jednom mišlju kolege Crkvenca s logikom otprilike koja vrijedi zaista u narodu, otprilike kaže "Moj uspjeh ili naš uspjeh je moj uspjeh, a naš neuspjeh je vaš.", odnosno prevedeno kada se kaže da u šest mjeseci pozitivni efekti koji se sada mogu eventualno osjećati, ja ne ulazim u taj sektor, to ćemo imati vremena izvješće kad bude naravno, ovo samo kao uvod misli, da ti pozitivni efekti su rezultat prethodne Vlade vjerojatno je dobrim djelom točno. Naravno da postoji faza i proces u kojem se vrši usklađenje, nema dvojbe. Ali zato onda nije točan onaj dio priče koji smo slušali na zadnjoj sjednici ili onih ranije, a vjerojatno i dio i danas. Dakle, i uspjeh, i neuspjeh istovremeno se dijeli u određenom vremenu i na određene efekte na različitoj razini odnosno na dvije Vlade. Zašto? Pa nedvojbeno da oni podaci koje smo naročito zadnji put žučljivo slušali sa svih strana o visini potpuno svejedno barem približno točnih podataka, naročito oko deficita s obzirom na fazu usklađivanja s MMF-om. Iz tog razloga posebno aktualnosti i potpisa sporazuma za ove dvojbe godine, tekuću i ovu iduću godinu, u kojem naravno taj deficit treba svesti u određenu razinu. Naravno da se polazilo od vanjskog duga, platno-bilančne pozicije Hrvatske države i svega onoga što je bitno da može ili da djeluje na gospodarsku stabilnost, time i financijski reiting Hrvatske države u svjetskim okvirima kako bi mogla ići naprijed. Evo, u tom smislu kada se došlo do određenih podataka i kada smo taj sporazum prihvatili, dakle nije "vis majur" ali aspolutno moramo izvršavati onaj dio obveza i pokušati taj deficit svesti u relaciju u ovoj godini, sada opet spominjemo, da li su veličinu radila četiri sedam, četiri i pol ali dobro, svejedno u toj granici svaki zahvat mada pojedinačno nepopularan, nedvojbeno posebno kad dira bilo koji interes u svakom slučaju da on ima i svoje negativne efekte. U tom smislu svaki zahvat nedvojbeno je i fiskalni zahvat i on ima odraza i treba imati odraza na punjenje državnog proračuna. Ali naravno da u toj ravnoteži prihoda i ravnoteži zadržavanja određenih socijalnih prava pa i drugih izdataka koje želimo zadržati u toj ravnoteži da moramo zahvatiti u ovaj dio područja. Također smatramo da je i ... [[Govornik se ne razumije.]] poreskoj reformi treba preispitati situaciju monopolista kao i posebno ekstra profita koji se sa različitih osnova stiće u Hrvatskoj državi nabrajajući bilo banke a bilo druge institucije a i u ovom sektoru kojeg imamo ovdje. Ali to ne znači ni u kojem slučaju ni prijetnju bilo kome nego jednostavno zahvaćanje u to područje koje može finanicirati javne potrebe Hrvatske države radi potreba i tih koje djeluju i rade na ovome prostoru. Evo u tom zahvaćanju i drugi razlozi naravno se navode i smatramo da nisu beznačajni bez obzira što mogu biti trenutni, dakle kratkoroćni, a moguće i dugoročni efekti. No, svake godine se vrši usklađivanje fiskalne politike pa držim da se sve može usklađivati već u idućoj godini, odnosno u proračunu s tom godinom. Da se na ovaj način ipak donekle, barem i malo vrši usklađivanje ili nešto smanjenje uvoza a znamo i po kojoj osnovi. I vrlo dobro znamo da je leasing u bankama postao vrlo profitabilan biznis koji također može imati određenog efekta, kao i dileri koji djeluju na našem prostoru jer je jedan od sektora najinteresantniji. I koliko god mi plakali nad tim našim, a svi smo mi vozaći, nad tim našim građanima, u isto vrijeme moramo nači instrument kontrole poslovanja i ovih sustava koji ostvaruju takve profite. No, da se vratim na kratko i ovdje u ovou raspravu i priču. Oporezivanje automobila, plovila i sve ono što ide, zrakoplova itd., regulirano je Zakonom o posebnim porezima i naravno ovo je sada prijedlog dopune tog Zakona kojim bismo zadržali kod automobila 8 razreda veličina razreda je formirana po 50 tisuća kuna, od 0 do 50 i tako redom do 8 razreda. Do sada je bio propisan fiksni iznos i relativni iznos koji se primjenjuje na svaku od skupina. Prva skupina do 50 tisuća kuna imala je samo relativni iznos od 10% poreza a nije imala fiksnog iznosa. Ostale skupine imale su svoji fiksni iznos i ja ga neću reproducirati, nema potrebe ovdje ali ću upravo navesti ovaj prijedlog kao primjer progresivnog rasta fiksnog iznosa kod oporezivanja svake od skupina i linearnog rasta relativnog iznosa od 3% u prosjeku po svakoj skupini kako se primjenjuje. I tako od prve do daljnje skupine u fiksnom iznosu na prvoj skupini i dalje je nula, nema fiksnog iznosa poreza, posebnog poreza na prvoj skupini. Na drugoj skupini je razlika, nominalna, 1500, iduća je 3, pa 4,5, pa 6, pa 7,5, pa 9, pa 10,5 tisuća kuna. Dakle, rast na svakoj od ovih skupina. Relativni iznos koji se primjenjuje u tom obračunu je 3%-tni na svakoj skupini. Naravno da na onoj skupini od 50 tisuća kuna, prvoj, 3% je najmanji iznos, a da na zadnjoj skupini na 3%, na 350000 kuna i preko toga naravno da nosi sa sobom i dosta veći iznos preračunato to sve zajedno i dodato onom nominalnom iznosu koje smo u prvoj situaciji prikazali. Dakle, direktni i indirektni efekti ovakvog oporezivanja smatramo da će dati kratkoročne efekte u proračunu i da na taj način možemo utjecati, utjecati na smirivanje financijske i gospodarske situacije u ovoj godini. Samo opaska kada je riječ o starim automobilima, većina od nas isto tako vozi stare automobile, mada smo prokazani, prozvani svi u ovoj dvorani, a najmanje i moguće, ili najmanje od nas koristi takav položaj, onda možemo kazati također da nisu ni točni baš podaci da je najviše automobila bez obzira je li 10, 11, godina ili koliko, pa su sve nesreće iz toga. Procjene su i iskustva, a i tu naravno ovisi o prometnicama, da je po jedne trećine otprilike kriv vozač, cesta ili automobil. Prema tome, i taj argument u ovoj situaciji obrazlaganju ne bi mogao ostati. Ono što je poterbno kod oporezivanja brodova istaći i brodica, čini mi se da ova podjela sa na kabine i polu kabine možda bi kako to kažu stručnjaci nomotehnički trebalo doživjeti možda blago ili oštriju definiciju da se točno zna podjela, jer ja osobno znam iz iskustva da najveći neuspjeh u ubiranju prihoda, financija oporezivanju brodova sam doživio na ovom sektoru. Zapravo nismo ga uspjeli uspostaviti. I to je jedan od razloga zašto će država morati zahvatiti ačarter flota to je posebna priča. I mislim da do kraja godine moramo nači načina u zajedničkom interesu, nacionalnom da pokušamo i to regulirati. Tako da držim da i ovo oporezivanje brodica također može biti prihvatljivo na ovaj način s time što svakako treba onda razlučiti definiciju što je to kabina, polukabina kako ne bi došli na brodić od tri metra da ima pola metra ili metar ili pol kabine, što će biti teško definirati to ovo posebno istićem jer je bilo rasprave oko toga. U ovoj fazi u ovom trenutku mislim da danas možemo raspraviti o tome i tako i prihvatiti. Oko cigareta naravno mi koji ne pušimo lakše možemo raspravljati o ovome, ali opet zastupam određeni dio javnog mijenja i smatramo da ovakvo oporezivanje u ove tri skupine također postiže određene efekte, nedvojbeno u prvoj skupini, kod automobila, brodica i zrakoplova negdje otprilike 220 milijuna kuna a u ovoj skupini negdje čak oko ... [[Govornik se ne razumije.]] kuna otprilike. No, vjerojatno bi bilo dobro da i na ovoj sjednici, da još uvijek bude i kao rezultat ovoga i rebalans proračuna kako bismo mogli raspraviti upravo i u ova područja sektoa i skratiti diskusiju u koja to područja ide. Prema tome, i cigarete postižu i ovaj dio fiskalni, ali i onaj drugi, nedvojbeno, pa na kraju ako hoćemo i zdravstveni jer i sve mjere ne mogu dati rezultata a ove priče o šupljoj granici na kraju pa valjda i druge državne službe i ostali trebaju djelovati, to bi otprilike bilo kao da ne koristimo ni jedan prehrambeni ili drugi proizvod iz rizika da će se švercati ili uvoziti. Nažalost toga i na tim sektorima najviše ima. Pa nafta i naftni derivati, pa i mnoga druga područja, zlato npr. itd.. Prema tome, jeste da to itekako tržište reagira bilo izvozno, bilo uvozno tržište, šverc i ostalo reagira na to. Ali to ne bi mogao biti argument da se u ovome trenutku ne zahvati i to područje u ovoj situaciji kada to područje itekako ima značajan svoj fiskalni kapacitet u državi. S druge strane potrebno je uskladiti i iskoristiti ovu prigodu i uskladiti i ovaj dio odredbi koji je vezan i uz naplatu, odnosno pravo povrata jer do sada možemo reći da je bilo prostora za tumačenje. A čim se tumači onda naravno nije lako provoditi te zakone. I s druge strane usklađivanje platnog prometa sa već usvojenim zakonima u ovom Visokom domu. Tako da i ovo zahvaćanje po cigaretama, također zahvaća a, b i c skupinu u iznosima koji su ovdje iskazani za koje držimo da mogu biti prihvatljivi i bilo koja druga kritika, naravno da je moguće, ponavljam opet, svaka od varijanti i novih opcija, ali kritike u smislu da oni zahvaćaju širinu najšire populacije bilo kod pušaća ili automobila ne stoje jer je potpuno jasno i vidljivo da u ovome dijelu je zahvaćanje i progresivno i dijelom linearno u onome dijelu u kojem čine manji iznos. Zato mi iz HDZ-a predlažemo prihvaćanje ili donošenje ove, ovog posebno poreza, odnosno ovih izmjena koje bi stupile na snagu već sada ali postoji jedna dvojba, ja nisam pušać ali sam čuo od kolega nekih kažu ovih dana, evo ga trgovci su već dosjetili jadu, naravno znaju da sam tu i kaže pa kako to da ste već uveli trošarine od prvog čini mi se. I kaže za točno za onaj iznos koji je već predviđen u zakonu. Vidite kako se vrlo lako prilagode na situaciju i to ukazuje na onaj problem što se kaže šverca i ostalog. Sigurno da i tu će trebati pojaćana kontrola jer primjer kontrole kod cigareta izložbeni i drugi prostori koji se koriste naravno da se koriste naravno da se koriste, odmah je trgovinu i svega ostalog što se, što smo mi vrlo lako i efikasno umjetnici smisliti prije nego što se zakon donese i stupi na snagu. Prema tome već koliko mi se čini ne mogu potvrditi da se to i primjenjuje. Hvala lijepo i mi ćemo ovo podržati.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HSS-a gospodin zastupnik Željko Pecek.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Mi u HSS-u smo tražili odvojenu raspravu o ova dva zakonska prijedloga. Naprosto smatramo da nije način da ovako prijeđemo preko tog važnog pitanja. Konačno radi se o 660 milijuna kuna koliko su prema projekcijama teška ova dva zakonska prijedloga. Upravo smo i htjeli izbjeći ovakvu raspravu gdje čujemo paušalne optužbe i gdje čujemo prepucavanja između bivše i sadašnje Vlade odnosno ne čujemo ono što bi najviše ovdje mi i trebali čuti, a to što znači ovakav veći proračun, što znači možemo li i drugim mjerama djelovati na manji deficit, možemo li ostvariti konačno i neke uštede u tome proračunu pa više usmjeriti novaca u razvoj, a manje u potrošnju odnosno htio bih i podsjetiti kako smo mi u HSS-u se zalagali za povećanje određenih poreznih prihoda pa i na ovakav način, ali smo rekli istovremeno bi trebalo i mi predlažemo da se smanji stopa PDV-a, posebno u onom sektoru koji se zove hrana i koji se zove poljoprivreda odnosno kako bi na taj način standard građana kroz veću kupovnu moć narastao. Naravno ovdje nema niti govora o tome. Ovdje nema niti govora o potrebi za koje smo se mi zalagali da idemo u daljnja rasterećenja gospodarstva. Znamo da smo tu nekonkurentni, znamo da su porezi i doprinosi na plaće previsoki, ali mi danas o tome ne razgovaramo. Naravno i da nećemo razgovarati jer cilj nam je u sat vremena ovu temu odvaliti, a to što smo duboko u džepu građana i to direktno na ovaj način, na najjednostavniji način, o tome naravno da nećemo ne govoriti dovoljno nego zapravo ništa. Ja moram priznati da me na neki način peče i savjest kada čitam da upravo najviše poskupljujemo najjeftinije automobile koji se zapravo i najviše kupuju jer naši građani nisu bogati kao što to mi ovim izmjenama zakona želimo predstaviti. Naprotiv žele zamijeniti staro vozilo i kupiti nešto što im omogućava njihova primanja. Neki dan sam pročitao jedno ispitavanje ispravnosti kontrole amortizera koje su mediji objavili i to na jednom relativno velikom uzorku od 3 tisuće automobila. To istraživanje govori da 60% vozila ima neispravan jedan amortizer. ¼ ili 25% vozila ima neispravna sva 4 amortizera. Prosječna starost tih automobila je bila 12 godina. Ta prosječna starost se razlikuje samo za jednu godinu od prosječne starosti automobila u Hrvatskoj. Naravno da takva vozila imaju dulji zaostalni put. Naravno da oni imaju veliku nestabilnost u zavojima i naravno da su im kočnice i sve ostalo u jako sličnom stanju kao i amortizeri. Ovdje imamo argumente predlagatelja: mi moramo napuniti državni proračun, mi moramo smanjiti uvoz novih automobila. Koji je to argumenat da moramo smanjiti uvoz novih automobila meni je to potpuno nejasno i upravo bih tražio ovdje dodatno obrazloženje. Da li ćemo mi na taj način smanjiti trgovački deficit? Pa naravno da nećemo jer automobile ne proizvodimo i upravo bi to bio cilj i predmet predlagatelja odnosno Vlade da pokušamo naravno neobjektivno je organizirati proizvodnju automobila, ali je moguće organizirati klaster proizvođača rezervnih dijelova za automobile pa da pokušamo tu napraviti i neki kontraefekat ukoliko imamo veliki uvoz da pokušamo nešto i povećati izvoz. Posebno je smješna konstatacija ovdje u obrazloženju zapravo kao da ga je pisala oporba kod poreza za automobile gdje se kaže zapravo građani su krivi jer je država prezadužena. Krivi su naravno jer nemaju gotovinu pa su morali uzimati automobile na kredit. Međutim naša uloga bi ovdje trebala biti upravo drugačija. Da garantiramo tim građanima zaposlenost, da im garantiramo primanja naravno koja su veća od inflacije, da ta primanja realna, realno rastu kako bi oni mogli nesmetano vračati te kredite koje su vjerujte mi morali uzeti. I opće je poznato da građani najredovitije vraćaju kredite i ja uopće ne gledam njihovu krivnju za ovu pojavu o kojoj smo toliko naglašeno govorili u obrazloženju ovoga Zakona. Konačno u prošloj godini smo uvezli 75 tisuća automobila, a ove godine 10% manje. I tu se nešto događa. Ona stara teza postoji da li je automobil potreba ili luksuz. Vjerojatno će ovaj puta iz potrebnog prerasti u luksuzni proizvod jer mi povećavamo poreze, mi povećavamo benzin. Otišao je za 18% gore pa smo ga prekjučer za 1% skinuli dolje. Mi povećavamo cestarine. Naravno da će osiguranja također dignuti svoje cijene i automobil će postati luksuz upravo za male građane u, u Republici Hrvatskoj. Mi se zalažemo u HSS-u za veći, primjereniji uvoz, mi se zalažemo za obnovu voznog parka jer previše na našim ulicama i na cestama srećemo automobile koji su stari 20 pa i više godina. Međutim osim ovih stvari u Prijedlogu zakona ima još nekih rješenja koja su u najmanju ruku originalna kod predlagatelja tako da nije ništa neobično da građanin ukoliko uvozi plovilo dužine od 8 metara i ukoliko ne želi kupiti motor, a ima ga mora platiti porez kao da je zajedno sa plovilom i uvezao motor. U svakom slučaju rješenje više nego originalno. Još je bolje pojašnjenje predlagatelja da nedostaju standardi prema kojima bi se razlikovala plovila sa kabinom i plovila sa polukabinom tako da su predložene jednake visine posebnog poreza. Ovo je u svakom slučaju originalno rješenje jer što bi mi napravili standarde? Bolje neka građani plaćaju po većoj osnovici bez obzira da li su uzeli kabinu ili ne. Međutim naravno na ovom području plovila imamo dodatnih mogućnosti za povećanje posebnih poreza i plovila su veći luksuz nego što je to automobil. Kod poreza koji se tiču cigareta odnosno duhanskih proizvoda mi u HSS-u se zalažemo za ujednačavanje takvih kriterija sa europskim iskustvima međutim naravno u jednom sistemu kada povećavamo poreze i trošarine, ali istovremeno još jedanput naglašavam smanjujemo PDV, smanjujemo poreze, smanjujemo doprinose. Međutim ovdje mi od ministra nismo čuli koliki su ukupni prihodi po osnovi prodaje cigareta i duhana, mi nismo čuli procjene koliki se prihod gubi zato jer na ovom području vlada nelegalno tržište, a također nismo ni čuli koliki se dodatni prihod može očekivati na osnovi onih, ja bi ih nazvao proračunskih obećanja kako ćemo te poreze učinkovitije naplaćivati jer uopće je poznato da evo sad za vrijeme sezone turizma nećemo imati porast prihoda upravo ništa od PDV-a što se tiče cigareta. Međutim mi ovdje također imamo originalna rješenja o ovomu Prijedlogu zakona gdje ćemo posebno sankcionirati one male koji imaju eventualno šteku dvije cigareta, ne daj Božće da oni to prodaji pa ćemo zbog njih i smanjti kazne. U članku 6. predlagatelj kaže brojka 40 tisuća zamjenujje se brojkom 500. Znači kazne smanjujemo an 500 kuna. A najveća kazna sa dva milijuna se zamjenjuje brojkom od milijun. Također ogrinalno rješenje jer smanjujemo kazne zbog onij koji prodaju cigarete na klupama umjesto da stavimo maksijmalne kazne i to naročito za one koji se bave velikim švercom cigareta, koji svaki dan čitamo uj medijima na crno uvoze cigarete na šleperima i na drugi način vrijedne po nekoliko milijuna kuna. Međuti oni će očito platiti kazne pi ovom rješenju manje, jer u Hrvatskoj vjerojatno se ne događa švrc cigareta i to nije pojava koja bi nas trebala zabrinjavati. Nešto i oko prijedloga koj ise već danas ovdje čuo. A to je monopol. Naime što se događa ovdje sa cigaretama u Hrvatskoj. MOnopol je donio unatrag tr igodine dvije milijarde 347 milijunak kuna onima koji se bave proizvodnjom cigareta u Hrvatskoj. Istovremno ti isti su na osnovu toga monpola platili porez na dobit 465 milijuna kuna. A ovdje građani će platiti 440 milijuna kuna, ukoliko je točna procjena ministarstva financija. Znači koliko monopolist u rokuk vdije godine je platio poreza na dobit a istovremeno mu je ostao dvije milijarde kkuna, tolikl će platiti i građanim. Ili nešto i onim seljacima koji se bave proizvodnjom dunana u Podavini i u Slavoniji jer opeće je poznato da mi zapravo proihvodimo dovoljne količine duhana za bnaše potrebe i 60% ga se ugrađuje u domaće cigarete a ostalo izvozimo. Vrijednost proizvodnje duhana u Hrvatskoj je 120 milijuna kuna od prilike svake godine. Od tih 120 milimjuna kuna 50 milijuna kuna plaća država u oblikku premija, a 70 milijuna kuna monoplosit kojio prerađuju iz izrađuju cigarete. Nije teško izračunati da u odnosu na duhan koji plate da je dobit samo dobit 7 do 8 putaveća od toga. Znači evo dražva je ovdje jedan Robin Hood na novi način uzima onima malima a mali su naravno građani koji su toga poroka ne mogu odreći kao niti ja. I trebati će svaki dan kada navrate u kiosk platiti dodatnih dvije kune ili 90 do 1000 kuna godišnje, kako bi sve ovo bilo očito je kao i do sada. Pa mi u HSSu predlažemo da to ne bude kao i do sada. Da ukoliko se radi o promjeni posebnih poreza jednako tako i kod automobila, kao i kod duhanskih prerađevina da istovremeno kažemo na koji način ćemo taj novac porošiti, ali jedanko tako i da kažemo koliko ćemo indirektno kroz druge mjere naglašavam kroz smanjenje PDVa, kroz smanjenje dodatnih poreza i doprinosa za gospodarstvo rasteretiti taj jedan i drugi sektor. Inače ovo sve će završiti ako i danas. Zbog potrebe trošenja u proračunu koji je i ovako prevelik. Dignuti ćemo ruku, i novih 660 milijuna kuna će se zakoprcati u državnoj kasi. Čuli smo od HTa će sve povući dvije milijarde kuna dobiti koje imaju iz prethodnih godina. Mi vozači ćemo platiti još dodatnih 100 milijuna kuna kroz prekršaje. I te projekcije nam govore očito oko tri milijarde kuna, ja se nadam da će nešto i ministar kroz bolju naplatu nagrajaci ovdje u proračunu. Preko tri milijarde kuna povećanja u proračunu. Dali je točno ili netočno ja samo nagađam volio bih ovdje čuti. Zbog toga i molim ministra da nam kaže dali je ovo točno što mi čitamo u medijima. Dali se te mjere pripremaju jer ne bi h htio raspravljati o propračunu kada smo ove zakone donjeli. I ne bih htio čuti odgovor, da ovo je samo početak a kroz poreznu reformu na jesen čemo sve riješiti. To sam čuo i kod PDVa, pa smo rekli to je prvi korak smanjujemo sa 22 na 20%, ali nakon mjesec i pola sam čuo ne to je bio prvi korak ali od njegao dustajemo PDVe ostaje 22% ali nas čekaju porezne reforme. Gospodio mi smo porezne reforme kroz ove promjene poreza već nastasvili. Ali da završno naglasim zavlačit ću ruku duboko u đep građana koji ama baš ništa za ovu situaciju nisu krivi. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Obavještavam da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu o raspravi u trajanju od 10 minuta. ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospdoine predsjedniče poštovani ministre, ispravljam netočni navod gospodina Peceka u kojem navodi da će se iz ovih sredstava poveaćti proračunska potrošnja. To je netočno. IZ ovih sredstava će se namaknuti deficit koji ste vi učinili u protekloj vlasti.
Poštovani zastupnik Dragutin Lesar ispravak netočnog navoda.
Pa kada je kolega Pecek govorio o monopolu u proizvodnji duhana, upotrijebio je množinu monopolisti. S obzirom da Hrvatska ima samo jednog proizvođača cigareta koja ima državni monopol samo jednu koja ima državni monopol a to je ono ministar Šuker zna, Pozdrav iz Rovinja. Hvala.
U ime kluba Libre poštovani zastupnik Vilim Herman. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gkospodine ministre, kolege i kolegice. Prvo nešto o ovom prijedlogu zakona o izmjenama i dopuanma zakona oi posebnim porezima na osobne automobile. i tako dalje. Dakle predložene izmjene i dopune rečenoga zakona prema namjeri predlagatelja smjeraju za izmjenanma visine odnosno povećanjem visine posebnog poreza kod oporezivanja novih i upotrebljavanih osobnih automobila. Posebni porezi na osobne automobile plaćaju se po modelu plaćanja fiksnog iznosa, prema pripadnosti predmeta oporezivanja, pojedinom od cijenovnih razreda ili osnovica propisanih zakonom i u postotku iznosa djela cijena predmeta oporezivanja nad gornjolm granicom prethodnog cijenovnog razreda. I ove predložene izmjene izvršene su kako veli predlagatelj i u fiksnom dijelu i u postotku. S time da prosječno povećanje fiksnog dijela i u postotku posebno poreza svih cijenovnih razreda iskaznih skupa iznosi 25%. No nama se čini da bi bio bolji onaj prijedlog i pridružujemo se upravo tome prijedlogu koji kaže da onaj prvi razred slikovito rečeno kod plaćanja poreza na automobile azpravo ili trošarina, ne bi trebao uopće imati obvezu to je onaj iznos do 100 tisuća. To su oni automobili koji se i najčešće kupuju. Također se navodi kako bi usporavanje izuzetnog rasta uvoza osobnih automobila posljednjih godina rezultiralo smanjenje deficita robne razmjene. I utjecalo na pozitivno vanjsko trgovinsko poziciju RH odnosno poboljšanja njene platno bilačne pozicije. Kao i kod prijedloga izmjena posebnog poreza što ću reći poslije na duhanske proizvode, i ovdje se u ovom slučaju vidi osnovna namjera a to je pokrivanje nema dvojbe iznimno velikog proračunskog deficita u tekućoj godini uz modus dodatnog optrećenja građana pri kupnji rečenih proizvoda. Navedne izmjene doduše imaju za cilj jači stupanj pravednosti ovoga poreza, ovo pravednosti pod navodnicima. S obzirom da se izmjenama kako veli u obrazloženje nastoji dodatno pojačati karakter oporezivanja prema ekonomskoj snazi što znači da bi kupci skupljih automobila i u relativnom i u apsolutnom iznosu snosili veći porezni teret, ali to je tek relativno točno. Stvara se dakle ozbiljan privid. Fiskalni prihodi prema predloženoj izmjeni po ovoj bi osnovi mogli rasti u aproksimaciji za oko 220 milijuna kuna godišnje. Promatrajući nije to nezanimljivo poredbene sustave poglavito zemalja Europske unije možemo zamijetiti da se politika oporezivanja osobnih vozila znatno razlikuje s obzirom na članstvo u ovoj euro zoni. Što više i pored toga rješenje u nacionalnim sustavu po ovom pitanju prilično su disperzivna i različito strukturirana i zato europska komisija je nastojala poduzeti mjere za veću koordinaciju pravnih pravila koja se tiču oporezivanja osobnih vozila postavljajući kao jedan od mogućih kriterija u utvrđivanju visine poreza i štetne emisije ugljičnog dioksida koje pojedine vrste automobila ispuštaju u atmosferu. Nije li možda to inspiracija?! Dodatne razlike vidljive su i u kontekstu zemlje porijekla pojedinog automobila zbog postojanja stanovitih zaštitnih mjera koje idu u korist zajedničkog europskog tržišta naspram američkih ili azijskih proizvođača. Što o tome može reći predlagatelj? Međutim ono što je kod nas osobita okolnost jest nepostojanje nacionalne automobilske industrije i u tom kontekstu i osjetnost potrebe zaštite na oko ili stimuliranja takove grane proizvodnje. Stoga bi unatoč eventualno pozitivnim fiskalnim efektima bilo nužno smjerati za manjim poreznim opterećenjima građana pri kupnji osobnih automobila i drugih vozila, odnosno utvrđivanjem drugačijih kriterija za oporezivanje istih, ali ono što je po našem sudu najvažnije. Ova porezna opterećenja nemaju doduše izravnih efekata na domaću proizvodnju i druge socioekonomske utjecaje ali su nedvojbeno podložna kritici, onom tipu kritike koje će kazati da ne smije biti osnovna intencija dodatno porezno opterećenje građana zbog smanjenja poreznog deficita umjesto da to bude iznalaženje odgovarajućih strategija gospodarskog razvitka i jačanja poduzetništva kao moderatora ukupnog razvitka i podizanja životnog standarda građana, dapače zapošljavanja građana, odnosno smanjivanja stope nezaposlenosti. Što se tiče ovog drugoga prijedloga zakona, odnosno popularno rečeno duhan, škija, jasno je da je namjera predlagatelja i ovdje bez sumnje povećati visinu poreza i pokriti očigledni proračunski deficit i ne otkriva se time neka topla voda. Ali obrazloženje kako će se ovim postići zaustavljanje rasta isporučenih i uvezenih kutija cigareta u tuzemstvu kao izraz navodne brige za javno zdravlje blago kazano, u sebi krije brojne proturječnosti. Procjene u mogućem rastu fiskalnih prihoda po ovoj osnovi za oko 440 milijuna kuna godišnje bazirani su na trenutnoj potrošnji i ne uzimaju u obzir mogućnost pada te potrošnje, odnosno jačanja sive ekonomije, a time nedvojbeno intenziviranje krijumčarenja ovih duhanskih proizvoda na cjelokupnom području. Treba li prošetati bilo kojom tržnicom bilo kojeg našeg grada pa primijetiti što se zapravo događa uz kioske, iza kioska, obično se čuje ona rečenica: "Oš' cigaru, oš' šteku.", što se događa sa kontrolama i to je naše pitanje. Jednako tako što je sa pograničnim područjima, jer mekana granica jest prednost, ali samo onda kada je dobro kontrolirana za sve one kojima nije poznato što to znači pravni poredak i vladavina prava u njemu osobito u pogledu mehanizama kontrole. Stoga ove mjere po našem sudu sadrže jednu unutarnju zamku da se namjeravano pokriće proračunskog deficita pretvori u znatno smanjenje potrošnje duhanskih proizvoda, a time i smanjenje fiskalnih prihoda i jačanje negativnih učinaka sivog tržišta neformalnih sektora proizvodnje i šverca. I promatrano u širem društvenom kontekstu rješenje bi moglo utjecati na smanjenje proizvodnje duhanskoga proizvoda što je paradoksalno, a time i ne na povećanje stope nezaposlenosti pa bi se navodna, odnosno na povećanje stope nezaposlenosti pa bi se navodna briga za javno zdravlje, za nacionalno zdravlje i promicanje politike nepušenja mogli pretvoriti u daleko složeniji socijalni problem sa širokim posljedicama na aktualne društvene odnose. Ako je cilj ovih povećanja poreza osobito na duhanske proizvode, upravo puniti deficit a pri tomu ne ići na jednu složenu osmišljenu akciju koja govori o čuvanju nacionalnoga zdravlja onda se naravno ne može govoriti ni o tomu da je sam prijedlog ozbiljan. On dolazi dakle u jednoj dimenziji i zbog samo jednoga cilja. Što više, industrija usput evo primjer da se potkrijepi što to može biti paradoks. Duhanska industrija u Republici Hrvatskoj točnije tvornica, famozna Tvornica duhana "Rovinj" jedan je od najurednijih poreznih platiša, ne bi li vam odgovaralo da ih na određeni način čak i mazite, koja svakodnevno puni državni proračun za više od milijun eura na ime poreznih davanja, promovira, financira, sudjeluje u brojnim socijalnim, kulturnim, ekološkim i zdravstvenim programima. Pazite zdravstvenim od šireg društvenog značaja. Dodatna porezna opterećenja mogla bi se negativno odraziti na ovaj segment nacionalne proizvodnje i ugroziti ukupan gospodarski rast. Promatrajući evo opet neki poredbeni primjeri kao zanimljiv i ovaj faktor eventualnog povećanja poreznih nameta na duhanske proizvode sve … cijena duhanskih proizvoda u članicama Europske unije negdje 2000. je indeks koji pokazuje što je to, možemo zamijetiti kako se cijena kutija cigareta npr. u Portugalu i Španjolskoj kreće oko jednog dolara, eto vidite u Portugalu samo jedan dolar. Italiji, Grčkoj i Austriji oko dva dolara, Njemačkoj tri, Švedskoj, Finskoj, Danskoj i Irskoj četiri, u Britaniji više od šest dolara po kutiji. Gdje je analiza zašto se to tako događa u Europskoj uniji, a onda određene nakon tih analiza prognoze u odnosu na ovo što se to, i procjene što se to događa na našem tržištu. Navedeni podaci prateći cijene kroz prizmu životnog standarda i obiteljskih prihoda jasno govore kako su cigarete u Hrvatskoj poprilično skupe i pretvaraju se u luksuz, to će još više pogodovati onom procesu da se određeni broj ljudi konzumenata duhanskih proizvoda orijentira prema crnom tržištu i sivoj ekonomiji. Dakle navedeni razlozi pro i konta daju jasnu sliku cijeloga problema i upozoravaju kako bi se namjeravani pozitivni fiskalni efekt mogao pretvoriti u daleko složeniji društveni problem s izravnim posljedicama na gospodarski rast, stopu nezaposlenosti i nacionalnu duhansku proizvodnju, a navodna briga o javnom zdravlju zbog svega izrečenoga u istodobno vrlo vrlo složen socijalni problem. I zaključno želimo reći da se možda trebalo težiti i jasno je po našem sudu, zapravo da se trebalo težiti kod oporezivanja ako se već mora puniti proračun onim oblicima potrošnje koji nisu fleksibilni pa se onda i aproksimacije prognoze kako će se doći do na prihodovnoj strani prihoda moći doista i realno procjenjivati. Vele oni koji puno više o tomu znaju, koji su stručnjaci, da se dakle, na tim nefleksibilnim oblicima zapravo treba koncentrirati i da onda možete raditi realne procjene. Nasuprot tomu dobijate improvizaciju no ovim Prijedlozima zakona ne suočavamo se prvi puta sa ovakvim ili sličnim improvizacijama. Inače, kuknjava kako automobil, eto, previše uvažan može značiti zapravo deficit u vanjskotrgovinskoj bilanci, ne brine izgleda one koji su nas suočavali sa 95%-tnim ili 98%-tnim vlasništvom banaka u stranskim rukama pa se istodobno onda i dividende koje se tu ostvaruju isto tako nalaze s one strane. Pa što s tim? Dajte u vašem odgovoru, gospodine ministre, makar neke blage opaske koje će na mnogobrojne zbunjenosti, evo s vaše strane, skoro sam siguran kada dobijemo odgovor biti nešto manje. I još nešto po sudu Kluba LIBRE. Radi se zapravo o diktatu Međunarodnoga monetarnog fonda. To treba priznati i reći, tako je i Bože dragi. Nalijevo krug, rekli bi oni, zapravo ne nalijevo krug nego nalijevo kuć. Mi mislimo da se ovim zapravo u ukupnosti dogodio jedan novi porez. Ja bih ga nazvao PSV nasuprot onomu famoznom PDV-u i vidim ovaj PSV sa jednim malim "z" u zagradi kao porez na savez za vlast. Mislim da se dakle uvodi upravo takav jedan porez. Nazivam ga PSV. No dobro, ako je i to tako neka ide u rok službe ili pak mandata onima koji na taj način rješavaju proračunske probleme. Veoma bi bilo dobro da čujemo planira li se doista, ima li makar naznaka tih planova kako će prikupljeni novac biti i trošen? Vrlo značajno jer se ne radi o lovi bilo koga nego se radi o novcu poreznih obveznika, uključujući i moju susjedu, baku Anu. Hvala vam lijepo, hvala gospodine predsjedniče.
Hvala lijepa. U ime Kluba HSP-a poštovani zastupnici Tonči Tadić i Pero Kovačević. Prvi će Pero Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Prvo što se mora kazati je to da se s ova dva zakona ne ide na porezno rasterećenje i ne ide se u smislu ispunjenja programa Vlade, podizanje životnog standarda građana. Jer moramo biti svjesni da ovo znači smanjenje poreznog standarda građana. Prema tome, jedna od važnijih stvari kazana u programu Vlade koju smo čuli na prvoj sjednici još prošle godine je bila da će se raditi puno na podizanju životnog standarda građana. Ovo je nesporno udar na standard građana i on će automatski i troškove života povisiti. Znači, neće nas čuditi i dalje ako se u narednim fazama budu uvodile i neke druge trošarine, porezi, mostarine, zrakarine i neke druge stvari jer očito da će ministar financija uvijek se sjetiti svih tih stvari. Prvo, ovdje smo puno čuli, a znamo i dobro da je i ministar financija govorio o tome da država treba ubrati ono što je njezino. Pa smo vidjeli, znamo i sami da su nam problemi, recimo, kod ubiranja trošarina prije svega na naftu, naftne derivate takve naravi da je baš u turističkoj sezoni kad je za očekivati da je potrošnja daleko veća da su prihodi od trošarina bili daleko manji. Ali mi ovdje ne vidimo opet sve te mehanizme kojima će se osigurati ubiranje onoga što državi pripada. Mi iz Kluba HSP-a smo govorili da je to vrlo lako rješivo, da se na svaku cisternu stavi čip i u svakom trenutku se zna, a ne da je cisterna po papirima i dokumentaciji izašla iz Hrvatske, a u biti je ostala u Hrvatskoj i to je sve prodaja nafte i naftnih derivata, a država ništa ne ubire od toga. I sad gledamo ovdje da se država pokušava potruditi vezano također, ogroman je problem na području prodaje cigareta. Na način, znamo i sami da se može kupiti u Hrvatskoj cigarete koje se proizvode u Hrvatskoj, znači, bez markice. I druga je stvar što se mogu kupiti cigarete sa markicom Republike Srpske. Šta to govori? To govori da nam tu ne štimaju dvije stvari. Prva je stvar koja nam ne štima, znači, to je da u tvornicama duhana nema onoga nadzora pravoga u smislu da svaka proizvedena kutija cigareta dobije markicu, što se vrlo jednostavno može riješiti. Platite inspektore nek su 24 sata nazočni, dežurni, neće nijedna moći otić pošiljka bez toga, a druga je situacija da se mora riješiti pitanje carine, da se ne bi događao ovaj šverc koji se događa i da se cigarete naše, znači, proizvedene u Hrvatskoj prodaju ili sa markicom Republike Srpske ili sa markicom Srbije i Crne Gore ili opet bez markice. I sad gledamo varijantu kako je zakonodavac, odnosno Vlada htjela to riješiti pa u Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode mijenja se, veli, članak 15. stavak 3. i sad se ovdje moramo svi mi paziti koji imaju cigarete, a zatekne se na placu. Veli da se prodavanjem proizvoda u smislu stavka 3. ovog članka smatra se izlaganje veli i posjedovanje duhanskih proizvoda na mjestima na kojima se prodaja ne smije obavljati. Znači, ako bi ovaka odredba ostala, svatko tko je pušač ne smije ići na plac i imati kutiju cigareta uz sebe jer ako ga ulovi inspektor bio bi kažnjen od 500 kuna do milijun kuna. Znači, to treba popraviti jer dikcija se ovdje odnosi, gospodine Šeks, da bi posjedovanje duhanskih proizvoda na mjestima na kojima se prodaje ne smije obavljati. Da, to je vrlo neprecizno i opasna varijanta. E, ali sad mene nešto zanima, druga varijanta. Normalno da se mi protivimo ovakvom načinu, na novima nametima, ali me zanima. Veli, kod duhanskih proizvoda, veli, posebni porez na cigarete plaća se, i sad podižemo znači trošarinu na cigarete skupine A, na cigarete skupine B i na cigarete skupine C. I sad se ja pitam i mi u Klubu HSP-a zašto se nisu trošarine povisile na cigare i na cigarilose? I došo sam do zaključka, prošli petak za vrijeme pauze. Predsjednik Vlade je bio, ručali smo dolje zajedno i on je zapušio, istina u prostorima u kojima ste vi zabranili cigarilos. Da li je sad razlog zašto nije na cigarilose povećana trošarina što predsjednik Vlade, ne, ili na cigarete. Ne, ne, pazite, ovdje, ovo sam malo, ali zašto recimo, ajte mi dajte mi, zašto na na cigare i na cigarilose nije povišena? To mi objasnite. Zašto, mi to objasnite. ... [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ne, ne, to ovdje nema. Oćeš čitati ili nećeš čitati? Znači, nije povišeno na cigare, ostaje stara 1,10 i na cigarilose 4,40. Prema tome, morali bi o tome dijelu voditi računa. I zašto je ovaka naplata sa trošarinama loše? Čuo sam neki dan na odboru jer je do prije par dana u Odjelu za trošarine radila su samo dva djelatnika. Sad navodno ih ima više djelatnika. U nastavku će govoriti moj uvaženi kolega Tonči Tadić, ali kad je riječ o osobnim vozilima, mene samo zanima zašto se nije moglo manja trošarina dati na osobne automobile koje uvoze ili invalidi iz Domovinskog rata ili drugi invalidi? Jer oni su isto, a kaže se, govorilo se da je to i jedna od socijalnih mjera. To mi liči na onaj dio iz Alan Forda i broja 1, uzmi sirotinji da bi bogati imali. Hvala.
Hvala lijepa. Kolega Tadić.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, poštovani gospodine ministre i gospodo iz ministarstva. U drugom dijelu izlaganja u ime Kluba HSP-a osvrnut ću se na Zakon o povećanju trošarina za automobile i motorna vozila. Ja bih u prvom redu, gospodine ministre, postavio pitanje koja je stvarna svrha ovog zakona? Jel to smanjenje uvoza ili je povećanje prihoda u proračunu. Jer ne možemo smatrati da je i jedno i drugo zapravo cilj. Po nama je cilj zapravo smanjenje uvoza, a po vama je po svoj prilici smanjenje vaših problema, da se napuni državni proračun, odnosno povećanje proračunskih prihoda. Ovdje se dakle izravno računa na rast prihoda od trošarina, od 220 milijuna kuna godišnje što zapravo znači predviđanje dosadašnjeg jednako velikog rasta uvoza ali sa nešto većim oporezivanjem. To oporezivanje kroz trošarine zapravo za nas u klubu HSP-a ne odgovara socijalnoj pravednosti, doduše svuda jest u prosjeku povećanje za 25%, ali to je samo prosjek, mi smatramo da bi daleko pravednije bilo kada bi povećanje bilo ipak nešto niže za jeftinije automobile, a kada bi to povećanje bilo jednako tako bitno veće za najskuplja vozila jer to doista onda odražava i kupovnu moć Hrvatskog stanovništva. Također držimo da je ovdje trebalo biti još više govora kod automobila i o snazi motora u Europskoj uniji, jedan od prihvaćenih standarda jest to da su posebni porezi za automobile to veći što je veća kubikaža motora i to zato jer sve zemlje u Europskoj uniji kojoj mi težimo nastoje štititi okoliš. Ono što je također ovdje zanimljivo jest konstatirati da je do prvog značajnog povećanja trošarina došlo onda kada su se povećele smanjivati carine za automobile i druga motorna vozila radi realizacije privremenog sporazuma o trgovinskim odnosima između Hrvatske i Europske unije odnosno kada se počeo realizirati onaj trgovinski dio Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Republike Hrvatske i Europske unije. Tom prilikom u tom Sporazumu navedeno je da će se carine za automobile smanjivati u koracima od po 30% godišnje, međutim, dogodilo se to da su za automobile iz unije smanjene odmah na 0%, dok su se za motocikle snižavale postupno. Iz svih tih razloga radi manjka u državnom proračunu prije par godina uvedeno je prvi puta povećanje trošarina. I sada smo došli u doista apsurdnu situaciju a to je da Hrvatska ima povećane trošarine da bi kompenzirala gubitak ukidanju carina za vozila iz Europske unije što praktično znači da za vozila proizvedena izvan Europske unije, dakle u bilo kojoj drugoj zemlji je li to SAD, je li to Indija, Korea ili Japan su ta vozila neproporcionalno skuplja. U tom smislu ja ovdje želim podsjetiti na činjenicu da je Hrvatski sabor prihvatio sa gotovo dvotrećinskom većinom 2001. u studenom Prijedlog zaključka kojeg je predložio Klub zastupnika HSP-a da se zadužuje Vlada da ukine carine na sve osobne automobile i ostala motorna vozila. Taj Prijedlog zaključka kojeg je predložio tada HSP a predložio čitav Sabor ponavljam gotovo dvotrećinskom većinom nikada nije realiziran. Mi smo štoviše od bivše Vlade dobili obrazloženje da je takvo nešto nemoguće realizirati, da Vlada nije u mogućnosti postupiti po tom zaključku Sabora, što je doista nevjerojatno i to zato što Vlada želi štititi dobre trgovinske odnose sa Europskom unijom, što praktično znači da Vlada želi štititi proizvođače automobila iz Europske unije koje mi nota bene nismo član. I Nitko od njih kod nas ne proizvodi niti jedan jedini dio pa da bismo njih trebali na neki način štititi. Ja razumijem da se carinama štiti primjerice proizvodnja plovila što je u redu ali i tu smo ukinuli carine, ja bih razumio da se štiti čak proizvodnja zrakoplova, jer bilo je par ljudi na Braču koji su pokušavali pokrenuti domaću proizvodnju lakih zrakoplova ali mi njih ne štitimo. Međutim, evo štitimo Europske proizvođače automobila. Dakle, to su stvari koje su za nas doista čudne i neprihvatljive a ponavljam krajnje je neobično i nevjerojatno za jednu demokratsku zemlju da Vlada izjavi da nije u mogućnosti provoditi zaključak Sabora jer se to protivi dobrim odnosima sa Europskom unijom. Iz svih tih razloga mi smatramo da se Hrvatska mora ponašati dosljedno, ako sa carinama ne štitimo domaće proizvođače onda te carine možemo ukinuti i to zato da se ponašamo potpuno nepristrano na međunarodnom tržištu. Također smatramo da je dobro da se išlo na pojašnjavanje ovih dijelova koji se odnose na trošarine na plovila, ali nam je i dalje krajnje nedorečen i dvojben ovaj stava koji se odnosi na uvoz plovila koji se dalje iznajmljuju drugim osobama, znači notorna je činjenica da Hrvatska gubi velike novce na ... čarteru plovila i da se to mora čim jasnijim zakonskim odredbama regulirati. Na ovaj način na žalost gospodine ministre mislimo da neće biti postignut taj rezultat. Iz svih tih razloga naš Klub ne može podržati ovaj Zakon kao ni onaj prethodni koji se odnosi na povećanje trošarina za duhan. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnoga navoda poštovani zastupnik Miroslav Korenika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, netočna je tvrdnja gospodina Tadića da se u Hrvatskoj ne proizvode dijelovi za automobile koji se inače sklapaju i proizvode u zemljama Europske unije.
U ime Kluba HSLS-a i DC-a poštovani zastupnik Mate Brletić izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine minitre, predstavnici Vlade, dame i gospodo saborski zastupnici. Danas govoriti o ovim trošarinama naročito kada gledamo duhan to je udar na standard građana. Još više na crnom tržištu velike se količine cigareta i duhana nalaze u pograničnim mjestima prema Republici Srbiji i Bosni i Hercegovini. Svakodnevno na malograničnim prijelazima unose se na desetke tisuća šteka cigareta u Republiku Hrvatsku, to je veliki gubitak za naš proračun. Smatram da treba poduzeti mjere da policija i carina odrade svoj posao i spriječe ilegalan unos cigareta u Republiku Hrvatsku. Klub Demokratskog centra i HSLS-a glasovat će za prihvaćanje ovog Zakonskog prijedloga. Povećanje trošarine na osobne automobile i motocikle u fiksnom dijelu i u postotku s obzirom, na ovisno o ekonomskoj snazi raspoređuje porezni teret, smatramo prihvatljivim. Posto povećanja trošarina ako se uspoređuje kupnja najprodavanijih automobila srednje klase sa onima koji prelaze 300 tisuća kuna je od 3 do 10% ocjenujemo prihvatljivim. Međutim, ova mjera ima isključivi fiskalni karakter i ne treba razmišljati kako će ovo povećanje trošarina doprinijeti smanjenju deficita robne razmjene i poboljšanju platno bilančne pozicije Hrvatske te usporovanju uvoza osobnih automobila i naznačenom pozitivnom kretanju vanjskog duga kako je to navedeno u obrazloženju Vlade. Naime, potražnja za automobilima i motociklima kod nas je posve neevastično i ako to po svom tržišnom karakteru ne bi trebalo biti, bez obzira koje se razdoblje promatra. Uvoz automobila srednje klase zadržava konstantnu posebno od kada se bankarski krediti postali dostupni. Pri tome se mijenjaju samo tipovi automobila. Na … potražuju, potražnje pri uvozu automobila i motocikla ukazuju i podaci Vlade prema kojima se na računa sa bitnijom promjenom obujma uvoza automobila nakon uvođenja povećane trošarine. Visina fiskalnog deficita i javni dug su odrednice prema kojima se Vlada odlučila za povećanje trošarina pri uvozu automobila i motocikla. U ovoj godini potrebno uz sve proračunske obveze podmiriti dodatni zatezni, nepodmireni dug od preko 6 milijardi kuna, uglavnom za izgradnju cesta, te u poljoprivredi, zdravstvu kao i obveze za započeti projekat na modernizaciji željeznice od 2 milijarde kuna ili dodatno 8 milijarde kuna koje postojećim poreznim instrumentarijem nije moguće ostvariti. Dodani prihod od 110 milijuna kuna do kraja ove godine uz 221 milijun kuna po osnovu povećanja trošarina na duhanske proizvode dijelom će olakšati situaciju u državnom proračunu. Tu treba tražiti razloge za povećanje trošarina na uvoz automobila i motocikla. Ostale izmjene iz ovog zakonskog prijedloga su nužne, nadopunjuju pravne praznine uočene u primjeni ovog zakona. U tom smislu ocijenjujemo opravdanim da se eksplicite propiše da se porezno oslobođenje na plovila odnosi na ona koja se koriste u svrhu obavljanja registrirane djelatnosti uz kazneno sankcioniranje zlouporabe, odnosno nezakonito postupanje. Poreznih obveznika sa plovilima i zrakoplovima na koje posebni porez nije obračunat ni naplaćen. U kojoj mjeri je prisutna snalažljivost naših ljudi za izbjegavanjem plaćanja poreza ukazuje i potreba da se pri financijskom najmu doda odredba koja izričito propisuje da se predaja plovila u športu, rekreacije ili razonode ugovorom u takav najam smatra isporukom, te da podliježe plaćanju trošarina. Isti je slučaj pri plaćanju trošarina na plovila dužine 8 metara, gdje se izbjegavala porezna obveza odvojena dakle ne istovremenim uvozom motora od plovila, ali i zbog nedostatka standarda kojim bi se mogla razlikovati plovila sa kabinom i plovila polukabinom. Njihovo izjednačavanje u oporezivanju. Povećanje trošarina duhanske proizvode od 10 do 22,5% ovisno o skupini kojoj pripadaju smatramo prihvatljivim. Međutim, ovo povećanje trošarina neće se odraziti na zaustavljanje rasta količina legalno isporučenih i uvezenih kutija cigareta u tuzemstvo. Ova mjera ima isključiv fiskalni karakter. Naime, potražnja za duhanskim proizvodom kod nas je posve neelastična, i ako to po svom tržišnom karakteru ne bi trebala biti. Bez obzira koje se razdoblje promatra, legalna prodaja duhanskih proizvoda zadržava konstantno. A donekle, ali vrlo kratko u samom početku povećanje poreznog tereta blago smanjuje prodaju. Na neelastičnost potražnje za duhanskim proizvodima ukazuju i podaci Vlade prema kojima se ne računa sa bitnijom promjenom obujma prodaje duhanskih proizvoda nakon uvođenja povećane trošarine. Visina fiskalnog deficita i javni dug su odrednice prema kojima se Vlada odlučila za povećanje trošarina duhanskih proizvoda. Ostale izmjene ovog zakonskog prijedloga su nužne i nadopunjuju pravne praznine uočene u primjeni ovog zakona posebice u dijelu koji se odnosi na nelegalnu prodaju i posjedovanje markicom neoznačenih duhanskih proizvoda. Klub DC-a i HSLS-a podržat će ovaj prijedlog. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, u pojedinačnoj raspravi po ove dvije točke objedinjene imamo 20 zastupnika. To je negdje 3,5 sata otprilike. Pa u skladu s time, budući da je iduća točka Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o zemljišnim knjigama, gdje imamo također prijavljenih 7 klubova zastupnika i za sada 13 zastupnica i zastupnika, ja mislim da bi bilo primjereno da danas završimo ovu točku, ove dvije točke, a sutra nastavimo sa izmjene i dopune Zakona o zemljišnim knjigama, i nakon toga ide ova rasprava, gdje ću također predložiti gdje se predlaže objedinjena rasprava sa Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju i izmjene i dopune Zakona o gradnji. A sad bih apelirao na kolegice i kolege da, budući da su u ime klubova već se temeljito izjasnili po ovih 20 minuta, apeliram da se malo rasprave tako ublaže. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. I molim potpredsjednika Sabora, poštovanog Milinovića da preuzme predsjedanje.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani gospodine ministre. Je li tu? Nema ga. Ali tu su njegovi suradnici. A žao mi je da ga nema, jer možda nije čuo reklamu koje se ovih dana učestalo vrti s jednog našeg radija i koji eto na jedan pomalo i posprdan način za Vladu, ali koji u biti otkriva pravu istinu i samog ovih prijedloga zakona, inače situacija u zemlji, dakle građanima već pomalo jasno da se blagajna prazni. A pjesmica ide "Vrijeme leti, odnosno reklama "vrijeme leti, dani se nižu, veće trošarine brzo stižu". Dakle, ljudima je jasno da kao što sam već istaknula blagajna državna prazni se, a ne puni. A to je i rezultat onoga što smo i na početku govorili mi iz oporbe, naročito iz SDP-a i kritizirali, da Vlada nema razvojni program, da nema razvojne strategije, i onda udara po porezima, po nametima, poharač. A kad se putuje po svijetu, onda se obećava. Evo nedavno u Clivelandu, obećava se eto našim poslovnim ljudima koji vrlo dobro znaju što se ovdje zbiva, jednako tako kao i svaki građanin, ako ne i bolje, koji je ovdje, jer možda sa odmakom se i bolje vidi situacija i slika, dakle pa se tako obećavalo i o snižavanju poreznih opterećenja itd., iako je ministar Šuker najavio upravo u ovim godišnjim obračunima poreskih olakšica da tomu neće biti u buduće tako, jer eto tim poreskim olakšicama koristili su se najviše oni bogatiji. i da tomu sigurno neće biti tako, te je već najavio ukidanje mnogih olakšica koje koalicijska Vlada da bi upravo omogućila lakši život građanima ih i uvela. Vlada se posve neosnovano nada da će ovim poskupljenjima, jer ovo povećanje trošarina, nije ništa drugo nego poskupljenje, osigurati u proračunu dodatnih 650 milijuna kuna, a od toga računa da bi oko 4 stotina milijuna kuna išlo na povećanje trošarina na duhanske proizvode, jer sasvim je jasno i razvidno da nakon trošarina na naftne derivate da je ovo jedna od najizdašnijih trošarina. Ove godine od trošarina na automobile planiralo se oko 5 stotina milijuna kuna prihoda a povećanjem trošarina samo Ministarstvo procjenjuje da bi godišnje moglo osigurati dodatnih 200 milijuna kuna. Međutim, osnovno pitanje bi bilo i to bi bilo pravedno kao što se u obrazloženju Vlada u obrazloženju navodi u oba prijedloga zakona da se radi ipak o pravednosti jer da se više oporezuju oni skuplji proizvodi. Međutim, pravednost bi bila zadovoljena zaista i načelo poštivanja solidarnosti i povjerenja onda države u poreske obveznike ali jednako tako i poreskih obveznika u državu da ih neće na ovakav način kad ne može svima namiriti jednake poreze onda kad nedostaje onda udariti upravo po onima koji su najuredniji. Dakle, državu bi trebalo zanimati i postaviti pitanje i tu bi se osigurala znatna sredstva a kažem dobilo bi opću aklamaciju građanstva jer bi to značilo u konačnici sniženje i svih ostalih poreza i nameta pa i trošarina jer bi bilo ravnopravno raspoređeno na sve građane. Naime, koliko država gubi od prihoda zbog sve rasprostranjenijeg šverca. To je pitanje i na takav način efikasno bi se moglo doći i do sredstava, ne dodatnih nego onih koji država pripadaju ako država nije sposobna zbog ovih ili onih razloga ostvariti i onda ide na ovakve načine. Crno tržište cigareta, kažu bar stručnjaci koji se time bave da vrijedi najmanje milijardu kuna godišnje. U tome je najveći gubitnik dakle upravo državni proračun. Oko 9 stotina milijuna kuna jeste upravo taj gubitak za državu a jednako tako za domaću kako distribuciju tako i trgovinu negdje oko 3 stotine milijuna kuna. A uzroci crnog tržišta jesu prije svega u previsokim, neosnovano previsokim porezima, trošarinama odnosno u konačnici onda i cijenama duhanskih proizvoda za nas najaktualnije cigaretama što omogućuje visoke zarade upravo onima koji sudjeluju u takvom jednom sumnjivom u svakom slučaju, u jednom nelegalnom u svakom slučaju u sumnjivom lancu pa uključujući ponekad i same neke proizvođače. Nelegalna prodaja cigareta u Hrvatskoj poprima nedopustive razmjere. Moramo znati da smo mi upravo okruženi uglavnom susjedima koji imaju niže cijene duhanskih proizvoda te bi država o svemu tome upravo o tomu itekako trebala voditi računa. Cigarete bez poreznih markica u Hrvatskoj nisu izuzetak, nisu samo i na ovim tržnicama koje djeluju na otvorenom, na bancima, ispod banaka nego na ulicama a ponekad eto čak i u specijaliziranim trgovinama i to čak duhanskih samih proizvoda. Naravno da se na smanjenju krijumčarenja pa i ovih roba duhanskih proizvoda radi i na takav način da se pojača carinska kontrola ali u svakom slučaju to je nedovoljno i neće se niti je to moguće samo jačim carinskim nadzorom smanjiti krijumčarenje, bar ne u znatnoj mjeri nego to se upravo postiže manjim porezom, manjim nametima na cigarete, na duhanske proizvode nešto po uzoru kao što su to učinile već i Kanada, Švedska i Danska. Problematičan je svakako i prijedlog Zakona o povećanju trošarina na automobile, druga motorna vozila, plovila, zrakoplove jer evidentno je a za nas je najinteresantnije povećanje trošarina na automobile jer evidentno je da pada prodaja odnosno pada kupnja automobila. Zašto i u čemu je razlog? Pa jednostavno razlog je jednostavan. Za vrijeme koalicijske vlasti omogućeni su krediti, građani su upravo bilo je ovdje dosta govora o tome imali do tada vrlo trošna stara vozila, dakle uglavnom im je to bio primat kupiti novo vozilo. I to je ono što se često i spočitava dakle upravo takav jedan dug da je to taj javni dug kojim je eto bivša koalicijska Vlada zadužila pokoljenja, ali u svakom slučaju zadužila novu vlast. Međutim, napominjem da su i takvi krediti davani samo kreditno sposobnim osobama odnosno obiteljima. Dakle, uglavnom je ta potreba već za novim automobilima jenjava, već su te potrebe i namirene. Već sam nešto i rekla da taj prijedlog zakona iako u obrazloženju prijedloga zakona u oba zakona identično je obrazloženje da je socijalan, međutim tomu nije tako jer trošarine rastu upravo najviše na one najjeftinije automobile koji su upravo zbog svoje cijene, srednje cijene i najdostupnije našim građanima, čak do 30% a na one luksuzne 12% što također nije mali iznos ali svakako znatno manji od onog povećanja trošarina koje se predlažu upravo na srednja i jeftinija vozila. Dakle, nema govora o tome da bi prijedlog bio upravo niti socijalan, da ne govorim o onome što sam maloprije rekla da uopće neće postići takve efekte nego upravo i ova mjera ide na račun odnosno u prilog onima koji već imaju. Stoga je Klub SDP-a predložio i amandman da se ne povećavaju trošarine na automobile vrijednosti do 100 tisuća kuna ali ne nadamo se da će on biti odnosno vjerujemo da će on biti odbijen kao što vjerujemo da ovo nije zadnji harač koji ste hrvatskom narodu i građanima pripremili. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Bitunjac.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Gospodin Rebić i ja smo isto vrijeme dignuli, vi ste procijenili da sam ja prvi. Prihvaćam. Ovako, kolegica Antičević je rekla sljedeće državna blagajna se prazni a ne puni. To je naprosto nemoguće jer bivša je Vlada ostavila državnu blagajnu ne praznu nego čak u minusu a kad novac ne bi doticao u blagajnu onda se ne bi imalo što prazniti a ja vjerujem da će ova Vlada i ovo ministarstvo državnu blagajnu puno bolje, kvalitetnije i učinkovitije puniti nego što je to radila bivša Vlada. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Niko Rebić.
Kolegica Antičević je netočno ustvrdila da je za vrijeme bivše koalicijske vlasti omogućeno građanima toliko kredita da su svi mogli kupovati i mijenjati stare automobile. To je naprosto netočno jer se zna da su uglavnom automobile bili kupovani za vrijeme zlatnih godina HDZ-ove Vlade kad je svim braniteljima davala povlastice do 80% i tako je zapravo u tom vremenu je uvezen gro automobila u Hrvatsku.
Toliko o zlatnim godinama. Krunoslav Markovinović, ispravak netočnog navoda.
Evo, gospodine dopredsjedniče, evo uvažena kolegica netočno navodi da šverc raste. Ja bih shatio da je to njeno paušalno mišljenje. Ali recimo, ja mogu reći na trešnjevačkoj tržnici prošle godine me u prosjeku pitalo hoću kupiti cigarete pet švercera, ove godine u prosjeku dva. Pa po istoj metodologiji šverc pada. ... [[Upadica se ne čuje.]] Kupit ću ti ako treba.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa raspravom. Uvežena zastupnica Ruža Lelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege ja ću u svom izlaganju osvrnuti se na Izmjene i dopune Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode. O pušenju mislim i štetnosti pušenja skoro nam je sve poznato ali ipak neke, nešto treba ponoviti i istaknuti. Prema podacim Svjetske zdravstvene organizacije danas u svijetu puši milijardu i 100 a po nekim podacima čak i milijardu i 200 ljudi. A oko 500 milijuna umrjeti će ih prerano kao posljedica pušenja. Procjenjuje se da bi taj broj u 2020. godini mogao biti čak 8 milijuna i 400 što je više nego bilo kojeg drugog uzroka. Poznato je i često spominjano da cigarete sadrže katran, ugljični monoksid, nikotin, da nikotin stvara ovisnost ali cigarete sadrže i preko 400 kemikalija od kojih je niz štetno po zdravlje. Te uzrokuju niz bolesti ili povešavaju rizik od oboljevanja. Pa tako je rizik, recimo od raka pluća veći za 20 do 30% kao i rizik od bolesti srca i krvnih žila da povećavaju neplodnost kod žena i drugo. Važno je također istaknuti da majke pušaća, da kod majki pušača dvostruko je veći rizik da dijete oboli od bolesti dišnog sustava kao što su bronhitis, upala pluća. Samo su to neki razlozi zbog kojih je vrijedno prestati pušiti i zbog čega moramo se boriti protiv pušenja. A građani Hrvatske puše više nego europljani. Prema podacima iz 99. godine u Hrvatskoj redovito puši 34% muškaraca i 26,6% žena. I Hrvatska je sa 2086 konzumiranih cigareta po stanovniku godišnje značajno iznad europskog prosjeka gdje je prosjek oko 1673 cigarete. Prema anketama oko 29% građana želi prestati pušiti i potrebno im je svakako u tome i pomoći. Osnovni cilj svih mjera je smanjenje broja pušaća u cjelokupnoj populaciji a posebno u mlađih čime bismo direktno smanjili i neke od gore navedenih bolesti. Neke mjere su recimo, akcija kao što je kod nas bila, recite da ne pušenju, zatim rekreacija, edukacija za građane kao i edukativni tečaj za liječnike i u primarnoj zdravstvenoj zaštiti i u bolničkom sektoru kako bi pomogli svojim pacijentima u toj važnoj odluci. Sve te mjere trebaju biti snažne i kontinuirane. No, sada bih istakla jednu od važnih mjera o kojima danas raspravljamo. Jedna od značajnih mjera u borbi protiv pušenja uključuje i povećanje poreza na duhanske proizvode i ta mjera je dovela do smanjenja ili stabilizacije broj pušaća u razvijenim zemljama ali u tim zemljama moramo reći da je stvorena takva klima i ozračje da je pušenje potpuno neprihvatljivo ponašanje i u nekim zemljam amislim da se čak u tome i pretjeruje. Podaci govore da ako se porez poveća za 10% kako se kod nas predlaže za ove najjeftinije cigarete, potrošnja se smanjuje u razvijenim zemljama za 4% a 8% u manje razvijenim. Te mjere su najučinkovitije kod mladih i siromašnih što je također važno. Sa smanjenjem potrošnje poboljšalo bi se i zdravlje nacije a to bi direktno se odrazilo na društveni i gospodarski razvoj te imajući u vidu i godišnje povećanje prihoda proračuna navodi se oko 440 milijuna. Korist od ovih mjera trebala bi bili višestruka, mada se možda oni koji puše s time neće složiti. No, ovdje treba napomenuti da postoje mišljenja da povećanje poreza, tj. trošarina stimulira šverc. Mada se ne može govoriti da se radi o pravilu. Jer imamo zemlje koje su cigarete skupe kao što su Švedska, Finska, Norveška, Francuska, u njima nema ili ima vrlo malo šverca dok u drugima gdje su cigarete jeftine šverc cvjeta. Prema izvješću Ujedinjenih naroda četvrtina cigareta prodanih u svijetu nađe svoj put ilegalnim kanalima do tržišta a prema podacima Svjetske banke oko 6 do 8% ukupne potrošnje cigareta kupljeno je u švercu. A balkan već je više puta isticano čini ključnu kariku u švercu cigareta u Europi a sve to uzrokuje gubitak za Vladu, gubitak u proračunu, pomaže financiranju organiziranog kriminala i potkopava zdravstvenu politiku. Zbog toga je bitno suzbijati i smanjivati šverc što je svakako posao za carinu i policiju. I da zaključim. Kako potrošnja duhanskih proizvoda ne samo da ne koristi nego izuzetno škodi pojedincu i zajednici a nije zanemariti zagađivanje prirode ako se sjetimo sada onih 2086 cigareta po jednom stanovniku na godinu. Kao liječnik podržavam Izmjene zakona poreza na duhanske proizvode s ciljem kako bi se obeshrabrila i smanjila potrošnja a samim time smanjio rizik od mnogih bolesti. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima uvaženi zastupnik Stazić.
Poštovani potpredsjedniče Doma, ministru Šukeru očito fali novaca. Grebe se kazanu po dnu. Eto i priznanja povećavaju se nameti. Posve neočekivano. Mene ova dva zakonska prijedloga iznenađuju. A vjerujem da iznenađuje i mnoge građane. Nisu se oni tome nadali. Nije to pisalo u jamstvenoj kartici premijera Sanadera. Nije tamo pisalo, gledajte ljudi, ja vama jamčim, glasajte vi za HDZ pa kada dobijemo izbore e onda ćemo povećati vam trošarine tako da nećete moći kupovati automobile onako povoljno kao što ste i kupovali do sada. Nije to tamo pisalo. Zato mene ovo iznenađuje a siguran sam da će iznenaditi i građane. Tamo je pisalo nešto drugo. Tamo je pisalo na opću radost svih koji su tu jamstvenu karticu pročitali da će se povećati standard, da će se smanjiti porezi, a nema od toga ništa, sve je nešto suprotno, da će se smanjiti PDV a nema ni od toga ništa, ne, znači da se ne smanjuju porezi, nameti se povećavaju. Nameti se povećavaju, sve se svaljuje na grbaću građana. Zašto? Mislio je ministar Šuker da će moći. A ne može. Mislio je da će znati, a eto ne zna. I kako sada izaći iz toga rješenja, kako izaći iz te situacije, povećati namete? To je to genijalno rješenje, to je to spasonosno rješenje kojega se tako teško dosjetiti, povećati poreze. U konačnici, država će imati više, građani će imati manje. Rekao je ministar Šuker, još kao saborski zastupnik u prošlom mandatu da ona Vlada ne radi dobro, da ona to ne zna raditi, jer da bi trebalo povećati poresku kontrolu, poresku disciplinu i da bi se onda tu moglo namaknuti tri milijarde, 6 milijardi, ne sjećam se ja više svote koju je on rekao. Danas tvrdi, danas tvrdi da je rekao 3 milijarde a meni se isto nekako čini da je 6 ali u svakom slučaju jako puno. Pa da je ispunio to što je tada obećavao ne bi trebao povećavati poreze. E, ali jedno je pričati da će se nešto napraviti, a drugo je to moći napraviti. Cigarete. Najlakše je dakako povećati trošarine na cigarete. Otprilike kao i na alkohol, otprilike kao i na pivo. Cigarete, alkohol to su štetne stvari. Evo mi smo ovdje sad čuli jedno dobro predavanje kolegice Ruže Lelić o štetnosti duhana. Čuli smo sve koliko ima štetnih sastojaka u nikotinskom dimu i koje sve to bolesti izaziva pušenje kao da to nitko ne zna. I kao da je to zakon o tome. I kao da će se povećanjem trošarina suzbiti štetnost pušenja. Pa slušajte, kad bi to bilo tako jednostavno pa ne bi bio problem pušenja u svijetu. Pa podigle bi se trošarine 500%, ljudi bi to, morali bi moći to prestati kupovati i prestali bi pušiti i država bi ostala bez novca u proračunu dakako. Pa državi je u interesu da ljudi puše. Pa državi je u interesu da se što više troši na cigarete. Prema tome da se hoće suzbiti pušenje stvarno ovim metodama pa onda je to lako gospođo, ali nije to svrha. Prema tome nema smisla ljude obmanjivati i govoriti im da se brine o njihovom zdravlju. Ne brine se o njihovom zdravlju, brine se o proračunu. O tome se brine i o tome je ovaj Zakon. Gledajte i ja sam sam nažalost pušač. Stvorio sam tu ružnu i nepotrebnu naviku u mladosti i nikako je se ne mogu riješiti kao i većina mnogih. To je ružna, ružna navika. I ja bih prvi bio za to iako sam pušač da se povećaju trošarine i to znatno više od ovih. Kad bi se taj novac koji se na taj način ubere upotrijebio za suzbijanje navike pušenja ili za nekakvu prevenciju ili za liječenje bolesti koje nastaju konzumiranjem nikotina, e onda bi se tu već vidjela jedna poštena namjera. Hoćemo vam uzeti novac i to ne svima, onima koji puše da bismo taj novac upotrijebili u suzbijanje pušenja. Ali to se ne radi. Nije to namjera. Namjera je puniti državni proračun, poticati one da, koji puše da puše i dalje. Samo neka oni puše. Što je više njih to je ministru Šukeru bolje. Automobili. Gledajte u Hrvatskoj imamo stari vozni park. Star vozni park. Broj nesreća automobilskih izazvan time što su automobili nesigurni jer su stari je sve veći. Mi moramo se truditi obnavljati vozni park, omogučiti građanima da ga kao i u drugim europskim zemljama, da obnavljaju automobile svakih 5 godina da bi se vozili što je moguće sigurnije. A što mi radimo? Mi njima otežavamo tu kupnju. Pa sad i oni koji su možda i imali namjeru da nema ovog Zakona kupiti automobil, zamijeniti svoj stari, neće moći. Neće moći jer 25% nije malo. 25% nije malo. Voziti će se oni i dalje u starim automobilima, ginuti u njima. Nego što. Nego što. Jer to će biti posljedica ovoga Zakona. Prema tome nemojmo govoriti o zdravlju ljudi i o brizi za njihovo zdravlje jer to ja ne vidim iz ovih vladinih prijedloga. Briga Vladu za zdravlje ljudi i za sigurnost prometa. Ona vodi računa o sebi. O svojim interesima. O interesima blagajne. E sad vidite, da su još sad kod tih automobila, da je prijedlog ovakav: Ajmo povećati trošarine na one najluksuznije, najveće automobile koje kupuju bogati ljudi i kojima je tako svejedno je li neki automobil platio 150 tisuća EUR-a ili 200. Kad ima 150 valjda će imati 200 ili neće kupiti tako veliki i uostalom šta nas briga za njega. Ali ajmo smanjiti trošarine na one najmanje automobile. E onda bi taj prijedlog bio i socijalno osjetljiv i bio bi društveno koristan. I bio bi pravedniji od ovoga koji se nudi. A ne nudi se to. Na svemu se hoće uzeti. I na malim automobilima i na rabljenim automobilima, na svakom automobilu koji građani Hrvatske kupe. I tko će sad stradati? Tko će loše proći kad se ova dva zakona donesu? Građani. Oni će proći loše. Ovo su zakoni protiv građana i zato ja ne mogu glasati za te zakone, a mislim da za te zakone ne može glasati nitko tko malo vodi računa o interesima građana. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ispravljam netočan navod gospodina Stazića kako povećanje trošarina na duhanske proizvode ne izaziva i zdravstvene učinke. To nije točno jer je dokazano da recimo primjena zabrane pušenja na radnom mjestu pomaže u odvikavanju i što god više učinite dostupnim ili drogu ili cigarete ljudi će ih više uzimati. Prema tome podržavam raspravu kolegice Ruže koja je govorila o zdravstvenim učincima i vrlo opravdano.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Lelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Meni je drago što me kolega Stazić ovako cijelim izlaganjem gledao, da li milno ili ne ali čini mi se onako da je i ispravila bih njegov netočan navod. Kaže da je svojim izlaganjem i podacima obmanjujemo narod što nije točno. Ja sam iznjela opće poznate činjenice da povećanje trošarine u razvijenim zemljama smanjuje potrošnju cigareta za 4%, u manje razvijenim za 8% i zaista mislim da ne treba mi nitko govoriti što ja imam svoju namjeru. Ja sam zaista govorila ovaj iskreno o štetnim učincima duhana i da je jedna o, povećanje trošarina jedna od mjera kako da se potrošnja smanji.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Lesar.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege kada sam u medijima pročitao da Vlada priprema ova dva prijedloga veoma me interesiralo kako će zajednički stav Vlade utvrditi. Čini mi se da su ministar Šuker i ministar Hebrang kod ova dva zakonska prijedloga bili u sukobu interesa. Naime interes ministra financija je da poveća prihode u blagajni, ali s druge strane interes ministra zdravstva je da pitanje cigareta, ali i velikih troškova liječenja povrijeđenih u prometnim nesrećama se što više smanjuje. Ali vidio sam danas i veliku zabrinutost kod kolege Lončara, našeg kolege zastupnika jer će još jedan poljoprivredni proizvod na tržištu poskupiti čime će se proizvođači još u nepovoljniji položaj donijeti. To tim više što povećanje cijene neće ići u korist proizvođača nego državne blagajne. Mi naravno nećemo podržati ni jedan ni drugi prijedlog zakona ali dozvolite samo tri bitne napomene. Ako je cilj povećanja trošarina na automobile zaustaviti uvoz i time zaduženje građana i stvarati ili zaustaviti povećanja duga države spram inozemstva, jer će doći do smanjenja kupovine uvezenih automobila onda mi nije jasno kako će doći do povećanaj tripšarina od čak 220 milijuna kuna kod automobila. Jer sa smanjenjem prometa pada i prihod. Dakle ili će prihod od trošarina ostati isti, ili će biti još i manji a ne i povećati. To je jedna nelogičnost koja je u obrazloženju data, i zaslužuje po meni direktan odgoavor predstavnika ministarstva financija koji su ovdje. I to danas ako može odmah nakon izlaganja. Drugo, namjena ovih 660 milijuna kuna povećanog prihoda državnog proračuna nije data ni u materijalima niti u uvondom izlaganju ministra financija. Ja smatram da bi zaisat b bilo najbolje kada bismo mogli dobiti konsenzus na odluci da ovih 660 milijuna kn bude preusmjeren u stasvke državnog proračuna za zdravstavo posebice zbog svega onoga što smo čuli i danas od ministra Hebranga, o katastrofalnom stanju u financijskom smislu u sustavu zdravstva. Pa mislim da bi veliki broj građana kada bi znao i bio siguran da povećanja porezne presije će imati ipak poznatia učinak u jednom takvoom resoru koji brine o zdravlju ili liječenju građana. Treće što bih želio isto pitati, naime poučen nekih drugih država koje su bile i sličnim situacijama kao što je danas Hrvatska kada je uvoz automobila pa informatičke opreme u pitanju, onda su rekli svim onim proizvođačima i državama iz kojih dolazi najveći izvoz ok. vi kod nas p rodajete toliko i toliko milijuna, ili milijlarde eura svojih proizvoda, ajmo vidjeti što vi možete proizvoditi kod nas. Pa kroz carinsku politiku poliitku trošarina, drugih vrsta poreznih presija se stimulirano da ti proizvođači osim što prodaju i eto po tim informacijama stvaraju ili povećavaju novo zaduženje zemlje, dio svoje proizvodnje seli u te države. Čime se otvaraju radna mjesta porez na dohodak, i sve ono što je tu sadržano. A s obzirom da česti su kontakti bili sa izraelskolm vladom možda bi bilo dobro proučiti izraelska iskustva koja su u tom pogledu posebice kod indusrije automobilske industrije čini mi se otišli nmajdalje. U tome nije bilo nikakvih rasprava ni naznaka, danas govorimo o osobnim automobilima i motorima, sutra bi mogli govoriti o informatičkoj opremi također gdje je uvoz u Hrvatsku možda čak i veći nego kod osobnih automobila. Međutim što j esa sigurnošću u prometu. Podatak izvješen neki dan a i sama potpredsjednica Vlade zabrinuta gj esa tom situacijom. Podaci govore da na cestama u Hrvatskoj je poginulo toliko ljudi kao i u Domovinskom ratu u obrani, znači da je i broj teško stradalih negdje puta tri , tridesteak tisuać koji također stvaraju vrlike troškove u sustavu zdravstva. A po strukturi uzroka prometnih nesreća osim loših cesta, prometnica, dakako da je tehnička neispravnost ih vozila prednjači posebice u teškim prometnim nesrećama. Ako se dakle želimo vratiti u situaciju voznog parka na nivou Albanije, onda je i zaustviti svako daljnje zaduženje građana ove države, ovo povećanja trošarina premalo. I morali bi biti barem još pet puta veće i time bi zaista uveli red. Dakle zaista me interesira gospodo dali postoje ideje o tome da se hrvatska država angažira na način da kod uvoza osobnih automobila, informatičke opreme, pokuša sa svjetskim proizvođačima doći kroz porezni sustav i politiku, da dio te proizvodnje konačno dođe u Hrvatsku. U susjednoj regiji u Mađarskoj, informatičkoj industriji u dvije županije zaposleno je u zadnjih 4 godine 6 tisuća radnika s time da je Mađarska država dva velika korporativna svjetska lanca informatičke opreme na taj način stimulirala da otvaraju svoju proizvodnju svega 15tak km od naše granice. I završavam sa sljedećim, jamstvena kartica na početku je bila bez kamata početkom godine bila je redovna bankarska kamatna stopa čini mi se nakon ova dva zakona, da će se na nju primjenjivati kamatna stopa na revolving kredite. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Drago Prgomet. Gubi pravo na raspravu. Sljedeći Uvaženi zastupnik Miroslav Korenika, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, moram reći da ovih dana i te kako se puno priča o velikom broju poginulih i velikom broju prometnih nesreća u Republici Hrvatskoj. Samo da napomenem da ovoag trenutka u Hrvatskoj je registirano oko milijun i 850 tisuća vozila, i uzroci prometnih nesreća barem prema statitikama koje su bile za 2002. i 2003. govori da u 90% slučajeva krivci za prometne nesreće su vozači. Ostalih 10% raspoređuje se iako nikada nema egzaktnih podataka jer najlakše je uvijek optužiti i okrivi vozača, jednim dijelom na ceste, jednim na vozilo. Upravo bilo je riječi da se prošle godine kupilo 80 tisuća novih osobnih automobila u REpublici Hrvatskoj, jer prosječna starost atjuomobila u Republici Hrvatsskoj ne nešto malo manje od 11 godina sa svim ovim automobilima koji su kupljeni proteklih godina. I sada ponvono udar na sigurnot prometa. Očito je da ova Vlada ne upravlja događanjima u prolmetu nego da događaji upravljaju njima. Jer kako onda ddrugačije reći nego da ćemo po hitnoj proceduri dobiti novi izmjene i dopune Zakona o sigurnosti prometa na cestama. A kada se želi aktivna i pasivna sigurnost poboljašati kupovinom novih vozila, onda ministar financija kaže da se previše Republika Hrvatska zadužuje u inozemstvu i da su negativni trendovi da upravo zbog toga ne treba nabavljati nova vozila. Znam, ima pojedinaca koji će reći, nije dokazano koliko je utjecaj automobila i kvalitete automobila na sigurnost u prometu. Ali je sasvim sigurno poštovane dame i gospodo, da i aktivna i pasivna sigurnost u novim automobilima je kvalitetnija i bolja, nego u ovim starim odrtinama, koje bez obzira na načine kako prolaze na tehničkim pregledima ili se ušminkaju za tehničke preglede, jednostavno nisu ono što bi trebalo biti za kvalitetan i siguran promet. I onda dolazi do udara na siromaše. Preko 50% registirranih automobila je spada u kategoriju ovih malih automobila čija je cijena uključujući i PDVe i uključujući trošarine do 100 tisuać kuna. I gle čuda umjesto da se pomogne najsiromašnijim krugovima u Hrvatskoj da se i dalje obnavlja vozni park. Idemo udar na njih. U isto vrijeme trebal obi daleko više povećati trošarine nam skupa osobna vozila. Jer oni koji imaju novaca neka to i plate. Druga stvar zbog kojih tvrdim i ne mogu prihvatiti ovakve izmjene zakone kojim se reguliraju trošarine za osobna vozila ali i ostala. i čime tvrdim da je i ovaj zakon izravno kao i niz drugih u funkciji bogatih a na račun Hrvatske sirotinje ili onih koji žive teže nego ostali i u člankom 4. gdje je uveden ovaj novi članak 6., koji govori ja ću citirati. "Posebni porez ne plaća se na plovila broj ili brodicu ( jahtu ), i čamac unutarnje plovidbe koji se uvoze ili isporučuju za obavljanje registirane djealtnosti." Na Odboru za gospodarstvo moram priznati da članovi Vlade ili oni koji su bili u ime vlade su dosta nemušto objašnjavali koja je to tanka linija između korištenja i zlouporabe plovila pa i aviona koji je kupljen za nekkavu kompaniju neko trgovačko društvo, koja je to tanka nit kada će neki od naših tajkuna koristiti to vozilo za odmor i za ono što ne spada u nekakvu djelatnost. I tu se dame i gospodo pokazuje kako se ide u korist bogatih, a ne u korist sirotinje, jer za ova plovila koja koštaju milijune eura neće se plaćati trošarina. Ma gle čuda! I ovdje se vidi da je ovaj zakon isključivo u funkciji potrošnje i nabavi novaca, a novci se uvijek nabavljaju od sirotinje. Moram naglasiti isto tako da mi je čudno kada se govori o našim trošarinama, tu je kolega Jurčić imao jednu izuzetno dobru raspravu na Odboru za gospodarstvo, da se niste sjetili pa onda zahvatili i neke druge vidove potrošnje za koje već sada postoje trošarine od piva, kave, vjerojatno se i tu bojite šverca pa malo ipak kočite. Međutim postoje druge usluge od GSM usluga i svega ostaloga, ali izgleda da još niste u toj fazi da ipak razmišljate malo šire, jer stalno najavljujete nove porezne reforme kojih jednostavno nema. I ako se govori o pušenju, ja se slažem sa kolegicom Ružom Lelić da je pušenje problem i kada bismo gledali samo sa aspekta zdravlja što na žalost ovdje nije slučaj i tu ću demantirat kolegicu koja kaže i ja se slažem s njom da povišenjem trošarina se u zemljama Europske unije smanjuje za 4% pušenje i sve ostalo, ali poštovana kolegice ovdje se navodi da će se sljedećih godina bez obzira na sve, predviđa se čak povišenje trošarina, odnosno povišenje novaca koji će se na taj način ubrati u državni proračun, a ni jednom jedinom riječju se ne kaže da će se ti novci potrošiti za zdravstvo kako bi se liječilo ili kako bi se utjecalo da se liječi nacija koja izgleda općenito previše puši. Nemojmo zaboraviti da upravo zabranom pušenja u Sjedinjenim Američkim Državama se ide na to da se uzrokuje da su manje posljedice pušenja, a manje sa porezima jer su ustanovili da ih više košta liječenje zdravlja nacije zbog pušenja nego što uberu preko ovakvih poreza. Ovo su značajni argumenti, a meni se čini da od jamstvene kartice ponovo poštovane dame i gospodo nema ništa. Obećano je da povećanja poreza, samim time i ovih trošarina neće biti. Sjećam se i žao mi je što ministra nema ovdje, jer bio je jedan od onih najglasnijih kada je još 2001. čini mi se, išlo se u ondašnje preuređivanje trošarina i bio je drastično protiv bilo kakvog povišenja trošarina. Ma gle čuda kakav je to veliki zaokret kada treba ponuditi državnu blagajnu onda itekako razmišlja da treba oderati hrvatsku sirotinju. Upravo zbog toga nisam spreman i neću dati glas za ove zakone. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Markovinović.
Gospodine dopredsjedniče pa evo moram reći, jer sam to rekao i na Odboru. Opet krivi navod da su stari automobili među bitnim uzročnicima, odnosno ne sad jel' nego onda kad ostare valjda, kad će bit jel'. Malo prije smo čuli da su branitelji pokupovali automobile, da su prošlih godina sve novi automobili. Dakle ne znam jel' uopće postoje ti stari automobili na cestama. Postoje jel'? Ako postoje oni idu vrlo sporo to ste mogli primijetiti, često su smetnja. Napravite jedanput analizu a ne insinuacije, tko proizvodi te velike nesreće, krasni, lijepi, brzi i skupi automobili i na žalost mladi u njima.
Zahvaljujem. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Korenika.
Povrijeđen je članak 209. jer kolega pokušava ispraviti moje mišljenje, a činjenica je dragi kolega da već prosječna starost od gotovo 11 godina pokazuje da nam je vozni park itekako star.
Vi ste i sad izrekli tvrdnju, a ne mišljenje. Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, cijenjeni kolegice i kolege. Kad dobijemo neki zakon na stol onda prvo što se postavi pitanje koji je smisao, koji je cilj nekog zakona. Ovdje je jasno i nedvosmisleno da cilj ovog zakona je da se povećaju proračunski prihodi. Postoji za to očito potreba, Vlada ima namjeru povećati proračunske prihode i misli da će povećanjem trošarine na ove dvije grupe proizvoda ili na ove grupe proizvoda doći do povećanja proračunskih prihoda. Ja ne bih ništa imao protiv toga kad bi doista to bilo opravdano, utemeljeno i kad bi se to doista i dogodilo, ali ja ću pokušati u svojoj raspravi sa brojkama pokazati da Vlada neće na žalost postići ovaj cilj koji je ona ovdje sebi proklamirala. Prvo neće to postići zato što je to argumentirala i kolegica Lelić samo ne znam zašto to niste ministru Šukeru rekli na vrijeme, prije nego što je pisao ovaj zakon. Jer ako je točno ono što ste rekli da se povećanjem trošarina, a ovdje se radi o povećanju trošarina, u razvijenim zemljama smanjuje potrošnja cigareta 4%, u nerazvijenim 8, a mi smo zemlja u razvoju pa znači kod nas je prosjek 6% onda ste trebali ministru Šukeru reći ne da će se povećati prihod od trošarina nego da će mu se smanjiti prihod od trošarina za 6% i ja očekujem od vas da upravo vi predložite amandman možda ne na zakon, ali u rebalansu proračuna u kojem ćete stavku prihoda od trošarina cigareta umanjiti za to u što nas pokušavate ovdje uvjeriti. Ja vam vjerujem samo dajte probajte to i ministru Šukeru reći da je to točno što vi govorite i uvjerite ga u to da ne bi prihodovnu stranu proračuna napuhali da bi mogli s druge strane onda mogli imati rashodovne strane. Što se događa sa automobilima? Bilo je tu nekih podataka te ovoliko uvezeno te onoliko uvezeno. Dakle 2003. godine uvezeno je 75 tisuća, nešto manje od 75 tisuća novih automobila i 29 tisuća rabljenih automobila. Godinu dana prije toga uvezeno je dakle 2002. 72 tisuće novih automobila i 24 tisuće starih automobila. U prvih šest mjeseci ove godine uvezeno je 36 tisuća novih automobila ili to je 4400 automobila manje nego što je uvezeno u prvih šest mjeseci prošle godine, odnosno 11% automobila manje u cjelini ili 20% automobila vrijednosti manje od 100 tisuća kuna, ali je u prvih šest mjeseci uvezeno 30% više sportskih automobila, odnosno automobila koji koštaju više od 200, 250 tisuća kuna. Prošle godine je proračunski prihod od trošarine na automobile bio negdje oko 900 milijuna kuna, ove godine je u proračunu mislim planirano 940 milijuna kuna, a u prva tri mjeseca je ostvareno 190 milijuna kuna prihoda u državnom proračunu od trošarina. Kada bi se tako kvartalni prihod ostvarivao do kraja godine to bi bilo ispod sa onim sezonskim povećanjima ispod 900 milijuna i to govore podaci o prodaji automobila. Mi danas raspravljamo o povećanju trošarina na automobile i ja bih još to možda i razumio kad bi bilo povećanje trošarina za sve isto, međutim što predlaže Ministarstvo financija. Da se trošarina na automobile do 50 tisuća kuna poveća 30%, da se trošarina na automobile do 100 tisuća kuna poveća 21,7%, da se trošarina na automobile do 150 tisuća kuna poveća 17,1%, da se trošarina na automobile do 250 tisuća kuna poveća 12,3% itd. itd. a gle čuda na automobile od 350 tisuća kuna 9,2% jer vjerojatno oni koji kupuju automobil od 350 tisuća kuna ne mogu plaćat visoke trošarine ili veće trošarine. Ali oni koji mogu skupiti 50 tisuća kuna za automobil, e njima ćemo sada rebnuti 30% veću trošarinu. Ako gledate statistiku prodanih automobila u posljednjih nekoliko godina pa i zlatnih godina HDZ-a, što će netko ovdje reći, ali u zlatnim godinama HDZ-a nije se prodavalo više od 50 tisuća automobila godišnje. To su pokazatelji koji su vrlo egzaktni. U zlatnim godinama HDZ-a je bilo manje od 50, a u doba SDP-a 75. To je tek tolko, jel. Dakle, kada to pogledate, te statističke pokazatelje onda automobili do 100 tisuća kuna čine 72% ukupne prodaje na hrvatskom tržištu, a automobili vrijednosti do 150 tisuća kuna, ove obračunske, dakle, za trošarinu čine 90% prodaje na hrvatskom tržištu. Mi dakle, na 90% prodaje na hrvatskom tržištu podižemo trošarinu za 30%, a na nekih 6% koje čine ovi automobili iznad 250 tisuća kuna dižemo trošarinu ispod 10%. Za koga je ovaj zakon pisan? Ovaj zakon nije pisan za prosječnog hrvatskog građanina. On je pisan za bogate u Hrvatskoj jer ćemo prosječnog hrvatskog građanina ovim zakonom oporezovati trošarinom 3 puta više nego što ćemo oporezovati onoga tko ne zna što bi pa kupuje sve više cilindara, pa kupuje sve novije i novije modele. Ja sam ovdje tražio od ministra Šukera na jednom aktualnom satu da nam kaže da li će provjeriti porezne kartice onih koji su kupili automobile i skuplje od 50 tisuća eura. Podatke, rekao je da hoće, podatke nismo dobili. U javnosti podaci nisu izneseni. Ali ja sam provjerio, recimo, tih famoznih A6 koji su promovirani na Zagreb Auto show-u u 4. mjesecu do danas je u Hrvatskoj registriran 71. Njegova prosječna vrijednost je, cijena je negdje između 40 i 60 tisuća eura, zavisno od opremljenosti. U prvih 6 mjeseci je prodano 167 BMW-a 5 i 20 BMW-a sedmice i 148 Mercedesa E klase. Kad gledate rasprostranjenost tih automobila po Hrvatskoj onda ispada da je recimo BMW sedmice 12 komada u Zagrebu, 5 u Osijeku, 1 u Dubrovniku, 1 u Bjelovaru, 1 u Sisku. To je svih tih 20 komada u Hrvatskoj. Da je, recimo, A6-ice 35 u Zagrebu, 14 u Splitu, u županiji govorim, Splitu, 25 u Istri, 9 u Osijeku, itd., itd. Da je Mercedesa 76 u Zagrebu, 13 u Rijeci, 11 u Osijeku, 11 u Istri, itd., itd. Kad gledamo prosječne automobile, onda primjerice Corse imate 725 u Zagrebu, dakle, rang govorim. 266 u Šibeniku, 220 u Splitu, 209 u Rijeci, Osijek je tek negdje na 10. mjestu sa 91 automobilom. Astre imate 533 u Zagrebu, 169 u Splitu, pa ponovno je Šibenik na 3. mjestu, pa je Rijeka, pa je Istra, pa je Osijek, pa je Požega. Dakle, nije nam baš ravnomjerno raspodijeljeno bogatstvo unutar Hrvatske jer se skupi automobili kupuju neravnomjerno poreznim doprinosima. I ovdje doista se govori o jednom zakonu koji će biti udar na prosječnog građanina Hrvatske. Ovaj zakon o trošarinama jedino i isključivo pogoduje bogatima. Oni neće niti osjetiti tih 10% povećanja trošarine na skupe automobile, ali će prosječni automobil za prosječnog građanina, za prosječnu obitelj u Hrvatskoj postati nedostupan. Mi ovdje povećavamo trošarine za više nego, više od nekoliko prosječnih plaća građana u Republici Hrvatskoj i zbog toga ako Vlada doista misli, treba automobile do 150 tisuća kuna ostaviti na staroj trošarini. Što se tiče cigareta, ja bih se složio čak i ako tezu kolegice Lalić odbacimo, da pola toga prihoda koji neće biti ostvaren usmjerimo u poticanje proizvodnje duhana, a pola u preventivno zdravstvene programe Ministarstva zdravlja. I u konačnici, želim pitati što je sa trošarinama na pivo? Trošarine na pivo u Hrvatskoj nisu usklađene sa trošarinama u Europskoj uniji i grupacija pivara je bila kod ministra financija. Ministar financija je obećao da će još ove godine uskladiti trošarine na pivo u skladu sa onim kao što su trošarine u Europskoj uniji jer kod nas u Hrvatskoj se plaća jednaka trošarina na bezalkoholno pivo kao i na pivo sa 12 promila alkohola. I jednako tako je, jednako tako je problem sa trošarinama na alkohol. Prema tome, to je možda bio zakon kojim je trebalo mijenjati ga da bi se punio državni proračun. Hvala.
Zahvaljujem. Zahvaljujem na raspravi. Za nadopunu vaših statističkih podataka, i moja županija polako kaska, ima jedna sedmica i kod nas. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ispravak netočnog navoda, Sučec-Trakoštanec.
Da, gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod kolege Mršića glede broja automobila koji su od 1. siječnja do 30. lipnja ove godine uvezeni u Republiku Hrvatsku. Točan broj je 58 tisuća 485 komada, a ne 20 tisuća i nešto, koliko ste vi rekli i netočan je podatak da će za povišenje trošarina prosječan građanin izdvojiti nekoliko plaća. Dakle, u apsolutnim iznosima će on izdvojiti za automobile do 100 tisuća kuna 3 tisuće kuna više za trošarine u odnosu na sadašnje. Za automobile cijene do 150 tisuća kuna 4 i pol tisuće kuna više i za one do 200 tisuća kuna 6 tisuća kuna više i tako redom. Dakle, ako je prosječna plaća 4 tisuće kuna onda to nije nekoliko prosječnih plaća nego, eto, kad se igramo brojkama da budu točne. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Korenika.
Moram priznat da mi je jako žao što kolega Mršić nije iznio i podatke, a pretpostavljam da to kolege iz Vlade ovdje imaju, koliko je to kupljeno jahti ove i prošle godine u Republici Hrvatskoj i koliko je njih registrirano. Koliko je takvih jahti, jer se njih želi osloboditi trošarina, koliko ih je registrirano da su pojedinci vlasnici, a koliko ih je registrirano u pojedinim trgovačkim društvima. Jer razlog više ako su u trgovačkim društvima, što sam već u svojoj raspravi napomenuo, one se najviše i najčešće zloupotrebljavaju umjesto u nekakvu namjenu koja bi trebala biti privredna, koriste se za baškarenje i sve ostalo što rade naši tajkuni na moru. Nažalost, očito da ova Vlada njima hoće pogodovati, a ja bih molio, možda kolega Mršić ima i te statističke pokazatelje jer vidim gospoda iz Vlade to skrivaju kao zmija noge.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku. Uvaženi zastupnik Mršić.
Nažalost, ja dolazim iz krajeva gdje je more isušilo davno prije pa nemamo jahti, a na Dravi nadam se da nećete naplaćivati trošarine na čonove na kojima se vozimo dok ribarimo. Ali iskoristit ću priliku da govorim o vjerodostojnosti svojih podataka. To možete kolegice provjeriti u MUP-u, ja sam ... ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ja imam odgovor na repliku, mogu [[Upadica: Ja nisam imala repliku.]] Ne, ne, pa ja vama ne odgovaram.
Izvolite. Ne možete, ne možete odgovarat.
Molim? Ne, ne pa ja imam ...
Imate odgovor, odgovor na repliku.
Na repliku, tako je.
Izvolite.
Da. Ja govorim o vjerodostojnosti podataka koje sam iznosio. Dakle, radi se o registriranim automobilima do 30.6. u Republici Hrvatskoj. Podatke možete provjeriti u MUP-u. Ti automobili koji su registrirani do 30. 6. na njih je plaćena trošarina i od njih je Ministarstvo financija prihodovalo. Bilo bi korektno da nam je prilikom podnošenja Zakona Ministarstvo financija podastrijelo podatak koliko je uplaćeno trošarina prvih šest mjeseci u proračun Republike Hrvatske pa biste tada kolegice Sučec-Trakoštanec vidjeli da sam ja bio u potpunosti u pravu.
Gospodine Mršić, nemate pravo u odgovoru na replicu obraćati se zastupnici koja je ispravljala vaš netočni navod. Zahvaljujem isteklo je vrijeme. Ja sam vas prekidao kada ste otišli sa teme i obraćali se zastupnici Sučec-Trakoštanec na što nemate pravo.
Meni je zgodnije ... gledati na ovu stranu nego na ovu.
Može dok ne zatrepće..
Tako je, a kraj iz kojeg ja dolazim a dolaze i još neki zastupnici. Nemojte ako vas.
Izvolite imate još 10 sekundi.
Pa ne mogu tako govoriti kada me stalno prekidate pa nisu moje riječi tako opake. Iz krajeva iz kojeg ja dolazim i dolaze još neke zastupnice, prosječna plaća je nekih, većini mojih sugrađana nedostižna pa će i povećanje trošarine pa i za prosjećnu plaću učiniti te automobile nedostupnim.
Zahvaljujem. Ja ... povreda Poslovnika ja sam upozorio, pa molim onda. Zahvaljujem. Znači sljedeći na redu je zastupnik Franjo Arapović.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo saborski zastupnici. Mislim da smo puno toga danas rekli tijekom ove rasprave o štetnosti ja bih rekao duhanske industrije, duhana ili cigareta kako hoćemo. Ja dolazim iz jednoga kraja rođen sam gdje je duhan bio jedan od prihoda jedan od načina zarade i mislim da je jako teško pa se osjećam pozvanim da mogu par stvari reći o štetnosti duhana za našu pogotovo za naše mlade i inače za što će se ovim Zakonom možda sigurno i promijeniti. Znači, sada ću pušenje odnosi više života nego alkohol, kokain, heroin, samoubojstvo, aids, i prometne nesreće zajedno. Znači to je samo jedan od načina da ovoga da probamo smanjiti ove što sam sada nabrojao. Reći ćemo samo još da u Zagrebu se hipotetski rećeno u jednome danu popuši toliko cigareta da je taj katran koji se popuši da se s njim može napraviti 400 kvadratnih metara asfalta. Imam primjera samo, ... doktori to bolje znači objasniti. Samo moje mišljenje je da moramo ovim Prijedlogom zakona o dopuni zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode mišljenja sam da je to samo jedan od prevencija. Još bih tu dodao više stvari kao opća zabrana reklamiranja svih duhanskih proizvoda. Propisi kojima se djeca i mladež štite od nasrtaja duhanske industrije, stroži zakoni koji zabranjuju pušenje na javnim mjestima, agresivna i sistematska uporaba medija o podučavanja mladeži o rizicima pušenja. Bitno veći porez na cigarete i duhanske proizvode. Propisi kojima se od duhanske industrije zahtjeva da plati zdravstvene troškove vezane uz uporabu njezinih proizvoda. Ovaj Prijedlog zakona je direktna mjera koja će odvuči potencijalne konzumente cigareta da odustanu od svoga nauma i direktnoj namjeri koja će odvuči mnoge konzumente da prestanu pušiti. Povećani porez na duhanske proizvode će obeshrabriti potrošnju cigareta i duhana na duži period a samim tim ... pozitivno utjecati na državni proračun. Opravdanost povećanja trošarina na potrošnju ovih proizvoda mora se promatrati kao način da država ubere sredstva za pokrivanje javnih troškova koja sa sobom odnose konzumiranje duhana i cigareta. Također opravdanost povećanja trošarina može se primijeniti i na alkoholna pića. Što se tiče šverca cigareta svi znamo da je veliki problem u Republici Hrvatskoj. Naime, uprkos svim naporima Hrvatske policije i inspektora ministarstva financija količina ilegalnih cigareta na tržištu posljednjih je godinu dana tek neznatno smanjene, a u dobro uhodani krijumčarski putevi kojima cigarete dolaze u Hrvatsku nisu zaustavljeni. Cigarete proizvedene u Hrvatskoj kako sada stvari stoje legalno izlaze iz zemlje da bi se ilegalnim putem vratile nazad i završile na Hrvatskim tržnicama, ispred kafića u kafićima i ne znam ni ja gdje sve ne. Samo minimalna količina otkrivena je na granicama preko kojih švercana roba ulazi u Hrvatsku. To navodi na zaključak da je naša granica vrlo mekana odnosno propusna, a to je vjerojatno na kopnu tako i na moru. Apeliram na gospodina ministra Šukera da uloži dodatne napore da uz dogovor sa ministrima susjednih zemalja spriječi šverc cigareta koji će vrlo vjerojatno donošenjem ovog Zakona malo se i povećati. U svakom slučaju Hrvatskom društvu treba nametnuti misao da su cigarete luksuz i kao takve trebamo ih dodatno oporezivati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Arapoviću. Na redu je uvaženi zastupnik Kapraljević, nije nazočan, gubi pravo na raspravu. Uvaženi zastupnik Perica Bukić izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovani članovi Vlade, dame i gospodo zastupnici. Dopustite mi da na početku istaknem kako su moja ranija razmišljanja vjerujem da i ovog dijela vas oduvijek bila usmjerena ka pomalo iracionalnim željama kako valja uraditi sve ne bi li ubuduće porezna i svekolika druga opterećenja građana bila ako ne manja, onda u najmanju ruku ista odnosno bez nepopularnih obećanja. NO, u ovom slučaju posebnog poreza na duhanske proizvode, želim reći kako ovaj prijedlog maksimalno podupirem i držim da je njegova utemeljenost uz nepotrebno obrazlaganje o svim ostalim brojnim društveno gospodarskim razinama koje proračun mora pokrivati, a ovdje naravno jest riječ o proračunu i njegovom punjenju dakle da se po mom sudu ovaj prijedlog može za kratko osvijetliti sa još dvije točke i to povezane. S jedne strane riječ je o svijetu sporta, vrhunskog i svakog drugog, ali i onog što bih volio da ubuduće svi radimo ne kao tehničku izreku nego kao i dio osmišljenog sustava a moglo bi se najviše kazneno smjestiti u tjelovježbu i tjelesnu kulturu uopće, o svijetu čija je paradigma zdrav život i borba protiv svih oblika ovisnosti svijet je iz kojeg na sreću sve više velikih imena i na naše zadovoljstvo sve češće sudjeluju u kampanjama protiv ovisnosti pri čemu uživanje u duhanskim proizvodima zauzima izrazito visoko mjesto. Dame i gospodo, Prijedlog koji je na dnevnom redu bi u državni proračun trebao u narednom razdoblju donijeti oko 440 milijuna kuna prihoda godišnje a primjerice Hrvatskom sportu se iz proračuna trenutačno izdvaja oko 50-tak milijuna kuna godišnje. Dakle, uz sav nužan oprez kako bi se moglo reći da je problem mnogo složeniji, da mi sportaši imamo karakteristiku stvari krajnje pojednostavljivati, svejedno ću potcrtati, usvajanjem ovog prijedloga u državni proračun će se u narednoj godini sliti, dakle novih sredstava kojih sad nema, iznos koji je u startu 10-tak puta veći, nego što se uopće izdvaja za cijelokupan sport. Ne mogu i ne želim … da se takva matematika kad je u pitanju financiranje sporta u najširem smislu neće promijeniti. Hoće bez ikakve sumnje. Hoće li jedno od opredjeljenja ove Vlade upravo razvoj sporta izgradnja objekata i svih uvjeta za za bavljenje sportom kao i unapređenje sportske kulture i zdravog života uopće. No, dopustite da kratko iznesem jednu drugu uporišnu točku za podupiranje ovog prijedloga koje je zapravo sastavni dio. Riječ je o podupiranju novog nametanja na duhanske proizvode upravo zbog razvoja sporta kao negacije, u ovom slučaju prevencije kad je u pitanju ovisnost, ili da to kažem razumljivim sportskim riječnikom, sredstva iz ovog novog nemeta na cigarete uloženo u sport, vratit će se gotovo, pa direktno natrag u proračun smanjenjem milijunskih troškova koje zdravstvo, dakle ova država izdvaja za liječenje oboljelioh upravo zbog između ostalog i uživanje duhana. Suglasit ćete se samnom prevencija u smislu ulaganja u sportski život umjesto cigarete među najučinkovitijim je sredstvima za smanjenje budućih oboljelih, budućih … troškova za njihovo liječenje. i svaka buduća nova kuna u proračunu proizašla iz duhanskog dima uložena u sportsku kulturu višestruko je opravdana. Da zaključim, ako će u ovoj zemlji, a posebno oni mladi ovog časa i u skorijoj budućnosti prestati konzumirati duhanske proizvode i prestati se ubijati cigaretama na očigled sebe, svojih roditelja i svih nas, i ako zbog toga neće u buduće u proračun s tog naslova ući niti jedna kuna i Hrvatski sport neće dobiti ni jednu kunu iz tog duhanskog dima, bit ćemo najsretnija zemlja svijeta i neće nam nedostajati novci. Nažalost, sumnjam da će tako biti. i upravo zato podržavam ovaj prijedlog, posebno njegovu primjenu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Bukiću. Na redu je uvažena zastupnica Sučec-Trakoštanec.
Gospodine potpredsjedniče, zahvaljujem, puno smo toga danas čuli i želim vrlo kratko svojim doprinosom, evo malo možda i s druge strane vidjeti prijedlog ovog zakona, jer naravno da se svaki zakon može promatrati iz uglova kojih se želi i na način na koji se želi. Ali ja bih rekla i ovdje moramo uzeti u obzir ukupno stanje našeg gospodarstva i nacionalno gospodarstvo kao sustav kojeg je onda dio i porezni sustav, i uvoz, izvoz i sve ostalo, pa bez obzira što je bilo primjedbi da ministar kaže, ja ću citirati dakle da je nemoguće izbjeći godišnje izvješće Narodne banke za 2003. godinu, gdje jasno rečeno, da su se pojavile određene naznake da je potrošačka ekspanzija zabilježena u prošlim godinama u drugoj polovici 2003. počela gubiti na intenzitetu, iako je u segmentu prodaje automobila zadržana dotadašnja dinamika rasta, što je na koncu pridonijelo rastu trgovinskog deficita, dakle eksplicitno piše. i isto tako piše, da je dio trgovinski deficit od 8 milijardi američkih dolara, da je snažnom porastu robnog uvoza najviše pridonio uvoz cestovnih vozila, dakle sve ovo što sam rekla pročitala sam i citirala izvješće Narodne banke Hrvatske za 2003. godinu, dakle stanje je takvo kako tu piše. Temeljem toga došao je ovaj prijedlog, koji, kada se promatraju postoci što sam već neke i argumente i brojke iznijela u ispravkama netočnih navoda, ja ću ih ponoviti dakle. Sadašnje stanje je takovo da u strukturi cijene čini na primjer do 50 tisuća kuna vrijednosti automobila posebni porez 9%, u novom prijedlogu posebnog poreza će činiti 11%, dakle 2 postotna poena više. U cijeni prodaji automobila do 100 tisuća kuna, on je do sada bio 11%, dakle posebni porez će sada biti 13%. U iznosu do 150 tisuća kuna on je bio do sad 22 tisuće i 500 kuna, sad ću prijeći na apsolutne iznose, sad će biti 27 tisuća kuna, što je porast sa 13 na 15% i tako redom za svaku kategoriju i za svaku tablicu dakle, ovo što sam iznijela kao primjer dokazuje da to nije tako veliki postotak, niti tako strašan udar na naše građane. A i podatak koji sam iznijela ponovo ću ga ponoviti, a on je službeni podatak Ministarstva financija i Carinske uprave jest, da je u periodu od 1. siječnja ove godine do 30. lipnja ove godine u Hrvatsku uvezeno 58 tisuća 485 automobila u ukupnoj vrijednosti od 3 milijarde i 700 milijuna kuna. Dakle, možda bismo mogli promatrati cijeli problem i na drugi način sa značaja nacionalne ekonomije da smo te novce upotrijebili hipotetski postavljajući da jedno radno mjesto košta 200 tisuća kuna, dakle moglo se otvoriti 18 i pol tisuća radnih mjesta i nije popularno, nije populistički, ali je možda društveno odgovorno da svi zajedno probamo razmišljati nije li potrebno mijenjati naše navike da svaki posao ne treba početi kupnjom skupoga automobila, nego treba početi privređivanjem, pa kad se zaradi, onda kupiti i taj skupi automobil. i naravno da građani koji izdvajaju silne novce i za trošarine i za sve ostale poreze imaju pravo prigovarati na svako povišenje cijene, pa i u obliku trošarine ili bilo koje druge vrste poreza. Ali moramo biti svijesni da ovo što je kolegica rekla za cigarete u drugim zemljama, pa i kod nas, da su srećom automobili manje nažalost u Hrvatskoj cijenovno elastični, nego u drugim zemljama, da je to isto i slučaj kod cigareta. Prema tome, postoje različita razmišljanja i u građanima, pa mi je konkretno eto jedan kolega rekao da bih mogla u okviru rasprave ovih zakona predložiti, jer ovdje ne govorimo o alkoholu, da se onda dio novca koji se na televiziji vrte reklame, konkretno za pivo i ostalo isto upotrijebi za suzbijanje poroka sviju vrsta, pa i prestanka pušenja ili u riješavanje zdravstvenih problema onih koji su ih stekli konzumiranjem konkretno cigareta ili alkohola. Dakle, u svakom slučaju podržavam prijedlog ovog zakona, i nadam se da će on osim što će puniti proračun, a proračun se naravno troši i za potrebe svih onih socijalnih slojeva i za sve ono što ljudi od nas očekuju, da će u okviru toga sasvam sustavno biti sniženjem drugih vrsta poreza ispunjeno ono obećanje iz naše jamstvene kartice, da se ukupno uvodi red u državne financije, a da se onda automatski time i standard riješava na jedan drugi način. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite. Replika, uvažena zastupnica Ingrid Antičević.
Gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegica je rekla, ustvari poručila građanima da se puno trošilo je li prošlih godina na kupnju automobila, pa je poručila jel pogotovo kad se otvara neki posao, ne treba se odmah kupovati automobil itd. To je jedna krasna poruka građanina, gdje se građanima poručuje, dakle prosječnih građana da je automobil imati luksuz, jer što će njima automobil, oni nemaju djecu koju bi trebalo prebaciti na engleski, oni nemaju djecu koju bi trebalo prebaciti na balet, njima to ne treba, za njih je to luksuz. Sad nam je drago što mislite o prosječnom građaninu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Možda kolegica Antičević razmišljajući o nečem drugom nije dobro slušala kad sam ja čitala i citirala stranicu 1. i stranicu 15. godišnjeg izvješća za 2003. godinu Hrvatske Narodne banke izdanu u Zagrebu 2004. godine, imam ju u rukama, pa neka pročita. Dakle, nisam ja poručila ništa drugo,ja sam samo citirala ono što je Hrvatska narodna banka poručila urbi et orbi ovu publikaciju u ruku. To je jedna stvar. A ono što mislim o patetici koju je gospođa ovdje probala prodati a ozbiljni građani to ne piju jer su svojim glasovima 23. studenoga rekli što misle o takvoj vrsti razmišljanja, dakle ostavljamo njima da prosude što će gospođine riječi ne moje proizvesti u njihovim glavama. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče, predstavnici Ministarstva financija, kolegice i kolege! Hrvatska narodna banka dala je pregled statistike zaduživanja a kolegica Sučec-Trakoštanec nam je poručila kako se prosječni građanin u Hrvatskoj mora ponašati i da mora mijenjati svoje navike i da mora mijenjati svoju svijest. Možda je to tako i dobro ali pustimo to građanima da oni odluče. Kad govorimo o porezima onda je opće poznata činjenica da visoki porezi zapravo potiču utaju poreza i da stimuliraju crno tržište. Da je to tako mogli smo se uvjeriti prije nešto više od možda dvije godine kada smo ovdje raspravljajući o trošarinama na alkohol izglasali amandman koji je značajno povisio trošarinu na alkohol daleko više nego što je to tada predlagala Vlada. Koja je bila posljedica toga? Posljedica toga je bila da je posebni porez na alkohol bio odnosno prihodi po posebnom porezu na alkohol u proračunu bili su manji nego što su se do tada ubirali, da su proizvođači alkoholnih bića značajno imali podbačaj u proizvodnji i prodaji ali to ne znači da se u Hrvatskoj manje pilo alkohola. Dakle, treba učiti i na pogreškama a tada smo pogrešku zapravo učinili mi zastupnici koji smo izglasali takav amandman da bi kasnije nakon možda godinu dana kad se vidjelo koje su posljedice svega toga mi smo u dva navrata smanjivali iznos posebnog poreza na alkohol. Bojim se da to ne učinimo takvu pogrešku još jedanputa. Dakle, obrazloženje jednog i drugog zakona zapravo su proračunski efekti, očekuju se proračunski efekti. Nažalost, ovo je ad hock mjera ili kako to volimo reći vatrogasna mjera kojom se ne sagledavaju niti kratkoročne niti dugoročne posljedice. Dakle, ako se očekuje povećanje proračunskih prihoda i ovdje kroz raspravu se često provlači i teza da će se time doći do smanjenja uvoza, dakle smanjit će se onda kaže se inozemno zaduživanje. Međutim, kad nema te domaće proizvodnje a nemamo domaću proizvodnju automobila onda posljedica smanjenja uvoza ili smanjenja ino zaduženja zapravo je činjenica da neće doći do obnove voznog parka, pogotovo ne kod onih kategorija građana koji nemaju mogućnosti kupovati ili u gotovini plaćati automobil. Kad kažemo da je ili baratamo podatkom da je starost automobila u Hrvatskoj preko deset godina onda zaista postoji i objektivna potreba da se godišnje određena količina promijeni, zamijeni itd. Međutim, kad govorimo o ovom povećanju trošarina kod automobila onda treba reći da možda to nisu tako veliki iznosi, financijski iznosi kad se čovjek odluči na kupnju automobila ali kad jer se ovdje iznosili su se podaci da će se kod ove prve kategorije do 50 tisuća ili automobil u vrijednosti od 50 tisuća to povećati za tisuću i 500 kuna. To je 30% ali treba uzeti u obzir činjenicu da se trošarina uzima u osnovicu za obračun PDV-a. Dakle, povećat će se i osnovica za obračun PDV-a pa će onda ta osnovica biti kod ove prve kategorije 6 tisuća 500, kod druge 15 tisuća 500, pa 27 tisuća, pa 41, pa 57 500 itd., itd. Ali, u relativnim odnosima najveće povećanje će biti kod prve dvije kategorije 30 odnosno 24% da bi to bilo na ovoj kategoriji kad kupujete automobil u vrijednosti od 350 tisuća kuna 12%. Dakle, trebalo bi voditi računa o tome kakve će biti posljedice i hoćemo li uopće ostvariti ovaj proračunski efekat za koji kratkoročno kažemo u ovoj godini da ga želimo postići. Međutim, postoji tada i druga mogućnost da će građani kupovati u većoj mjeri rabljene automobile jer će im novi automobili na ovaj način biti preskupi. Međutim, željela bih upozoriti na još dva momenta u ovom zakonu o kojima do sada nije bilo riječi. Naime, mijenja se i dosadašnji stavak 3. koji se odnosi na plaćanje posebnog poreza na plovila bez kabine i na plovila s kabinom. Ova prva ostaju u visini od 6 tisuća kuna, takav porez druga vrsta dakle s kabinom i polukabinom 15 tisuća kuna, međutim taj porez će plaćati svi koji nabavljaju takva plovila. Do sada je, dakle briše se onaj nastavak u tom stavku da se taj posebni porez ne plaća na ona plovila koja služe za gospodarski ribolov. Što to znači? To znači da ćemo ljudima koji se bave gospodarskim ribolovom također naplaćivati ovaj posebni porez za ta plovila. Međutim, kada se radi o nabavci jahta, brodica tada kažemo da oni koji imaju registriranu djelatnost uopće se ne kaže koja bi to djelatnost trebala biti oni taj posebni porez neće plaćati. Šta to znači? To znači da ćemo onima koji se malim poduzetnicima, obrtnicima, ribarima naplaćivati taj porez a onima koji kupuju velike brodove, jahte koje kažemo i ne znamo, teško je odrediti po ovakvoj definiciji u kojoj to djelatnosti će oni koristiti ta plovila, oni će biti oslobođeni plaćanja toga poreza. Već sam rekla da i jedan i drugi prijedlog zakona obrazlažu se potrebama proračuna, dakle žele se dobiti veći fiskalni prihod. Ovdje su nam neki kolege i kolegice pokušali nas uvjeriti da kod Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode on zapravo ima i jednu drugu namjenu ili proizlazi da bi on prvenstveno trebao imati namjenu zaštite zdravlja. Dakle, Vlada nije išla s tom namjerom kada je predlagala povećanje posebnog poreza na duhanske proizvode jer se to vidi iz njezinog obrazloženja. Ona kaže da bi se s jedne strane izmjena u iznosima trošarina bila bi se odrazila na zaustavljanje rasta količina isporučenih i uvezenih kutija cigareta u tuzemstvu. A s druge strane, ovim bi se izmjenama ostvario pozitivan fiskalni efekt. Dakle, netočno je da Vlada ima namjeru zaštite zdravlja na način da kroz povećanje trošarine se smanji prodaja. Naime, Vlada želi da se poveća prodaja kako bi se povećao i fiskalni prihod. Tako se predlaže da će cigarete A skupine imati trošarinu povećanu za 10%, druga kategorija za 18,52 i treća kategorija sa 22,47%. Dakle, i to će biti još malo nešto veće poskupljenje ovih proizvoda jer će oni ući u osnovicu za obračun PDV-a pa će ti postoci biti i malo veći nego što su ovdje iskazani. Međutim, nismo dobili nikakvo obrazloženje zašto nema povećanja trošarina kod ostalih duhanskih proizvoda, kao što su duhan, cigare, cigarilosi, oni ostaju na istoj razini. Dakle, ili je Vlada ocijenila da je to tako maleni promet da ne bi donio nekakve efekte ali svejedno ako već se Zakon zove o posebnom porezu na duhanske proizvode onda nema razloga da svi duhanski proizvodi, dakle, i cigarete i ostali duhanski proizvodi nemaju adekvatno povećanje trošarina. Iz svega ovoga što je do sada rečeno i što su u ime klubova i što smo u pojedinačnoj raspravi izrekli, postoji određena bojazan svih nas koji o tome govorimo da ovi efekti će biti kratkoročni, oni će možda donjeti trenutačno nešto povećane prihode ali kada ljudi zapravo počnu računati što to znači za njihove kućne buđete onda će padati legalna prodaja, dakle, prodaja kroz koju se obračunava porez, a vjerojatno će se povećavati nelegalni način trgovine i po tom osnovu proračun sigurno neće dobiti prihode. Ja sam se trudila da dođem do crvenog svjetla. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je uveženi zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Duža ili kraća varijanta? Podržavam donošenje ovoga Zakona koji će osigurati više sredstava u proračunu i više sredstava za programe suzbijanja od pušenja u krajnjem slučaju. Također podržavam ovaj Zakon, mislim na Zakon o porezu na duhanske poreze i kao instrument koji će osobito mlade ljude odvraćati od konzumiranja duhana te podržavam ga i kao ... [[Govornik se ne razumije.]] poreskim i carinskim službama da kontroliraju i nadziru promet duhanskim proizvodima te spriječe ilegalnu prodaju duhanskih proizvoda. Na koncu bih poručio, u skladu sa kampanjom Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo i Ministarstvo zdravstva prestanimo pušiti i pobjedimo time državni proračun neće ništa izgubiti jer su troškovi za liječenje prouzročene oboljenjima kao posljedica od pušenja daleko veći od svih dobiti vezanih za prodaju duhanskih proizvoda. Toliko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Anton Peruško.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo iz Vlade, kolegice i kolge. Da, slažem se sa gospođom Sučec-Trakoštanec da su građani 23. 11. imali jedan stav o jednom programu ali nažalost vrlo brzo mnogo ranije nego što su to i najveći pesimisti a možda optimisti kako se uzme, očekivali, konkretnije već 6 mjeseci nakon ustaličenja nove Vlade razotkrivaju se sve pukotine tog programa koji se zove pokrenimo Hrvatsku. Građani su izgleda zaista povjerovali da HDZ ima program koji će pokrenuti Hrvatsku, koji će građanima naše zemlje omogućiti razvoj i u konačnici bolji standard. Danas se jasno razotkriva sva faličnost tog programa. Odustaje se od razvojnih programa, primjerice modernizacija željeznica, ide se na proiciranu stopu rasta od nešto preko 3% za razliku od stope rasta koja je za vrijeme Vlade Ivice Račana iznosila povremeno i preko 5%. U noći pred izbore, pred izbornu šutnju obećava se smanjenje stope PDV-a sa 22 na 20%. I što se zapravo dešava? Nema razvojnih projekata, nema ih definitivno. Nema gospodarskog rasta, nema, zaboravite građani, nema stope PDV-a, to moramo jasno i glasno reći ali ima zato povećanja poreza na uvoz novih i rabljenih vozila i plovila. Da, velika mudrost u vođenju gospodarske politike, diži poreze, da li zaista treba imati program koji će se temeljiti na povećanju ... [[Govornik se ne razumije.]] na ulasku u njihov džep. Netko će reći, radi se o porezu na vozila i plovila što se može smatrati kao luksuz. Ne, ne radi se o luksuzu već o nasušnim potrebama građana. Pogotovo je neutemeljeno povećavati kao što su i brojne moje kolege rekli, poreze i trošarine na automobile čija se vrijednost kreće od 50 do 100 tisuća kuna. Radi se o najvećem broju automobila koji spadaju u nižu klasu i koje naši građani uglavnom uvoze. Da, njima ne treba povećavati poreze i za to se mi u SDP-u zalažemo. Neka se dižu porezi na automobile vrijednosti preko 150 tisuća, neka se oni koji su bogatiji i tjeraju luksuz plate ali prosjećnom hrvatskom građanu na uvozu automobila na uvozu automobila niže klase koji su u zemlji da napomenem, ne proizvode, zaista ne treba dizati porez. Zamislite obrazloženje predlagaća da bi ovo usporavanje uvoza doprinjelo smanjenju deficita robne razmjene i smanjenju vanjskog duga. Da, građani Hrvatske, Račanova vam je Vlada omogućila si nabavite novi vozni park, ne park luksuznih već prosjećnih automobila. Time je dat puni doprinos povećanju sigurnosti na našim cestama koji ionako ubiru danak u krvi, a što bi bilo da građani nisu mogli obnoviti svoj vozni park, već da su bili, već da su bili kao, jer su automobili nasušna potreba a ne luksuz. Koju pak poruku šalje ova Vlada? Povećavanje poreza. Kupujte polovna vozila, kupujte nesigurna vozila. I onda se SDP-u i kolicijskim partnerima prebacuje vanjski dug i njegov porast, da, ali naši građani moraju znati da je preko 4 milijuna eura, a gotovo 5 milijuna eura dug banaka a zapravo građana, a građani kao što smo se složili i iz oporbe, iz pozicije su najuredniji i platiše i vraćaju najurednije svoje kredite. Vlada Ive Sanadera im sada diže porez i prisiljava ih na nešto što ne žele. Pri kraju, svjestan sam da bez obzira što u ovoj raspravi rekao ja ili što su rekli moji kolege, bez obzira na argumente koji su se čuli, biti će onako kako HDZ želi a on želi zagrabiti u džep građana. Kada je već tako, predlažem da se u članku 4. kojim se mijenja članak 3. postojećeg Zakona u stavku 6. definira djelatnost kao pomorska djelatnost za što sam uputio i odgovarajući amandman. Naime, ne bi bilo u redu da se zlorabi pojam registrirane djelatnosti na način da pojedinac koji može biti nekakav tajkun i koji da me, da pogrešno ne budem shvaćem može imati registriranu krovopokrivačku djelatnost i da može pod tom djelatnošću uvoziti, uvoziti ovaj plovilo i onda se to zlorabi znam, iz prakse, na koji način se to sada provodi. S druge strane zašto se postavljam i pitanje, ne bi npr. nekoj građevnoj tvrtki ili nekom, nekom pravnom subjektu nekakvog bogatog vlasnika moglo omogućiti da u svrhe reprezentacije uveze plovilo i da ga registrira za sport i razonodu ali da dakako plati i porez. Da, to bi bilo pošteno, to bi bilo pošteno prema prosjećnom građanu, to bi bilo pošteno prema onima koji na moru obavljaju registriranu pomorsku djelatnost a ne da se na ovakav način štiti tajkune da mogu zlorabiti jednu namjeru zakonodavstva, ne znam da li svjesno ili ne svjesno. Da napomenem i to da danas u Hrvatskoj to, da pravni subjekt registrira plovilo za sport i razonodu nije jednostavno moguće jer postoje dva upisnika brodica, prema pravilniku o upisu brodica iz 1994. godine, upisnik brodica za sport i razonodu tzv. osobne potrebe i drugi upisnik brodica za gospodarske svrhe. U upisnik brodica za gospodarske svrhe upisivala su se sva plovila pravnih osoba bez obzira na djelatnost i na neki način gotovo po sili zakona izbjegavalo se plaćanje poreza. Učinimo to u ovom Zakonu prihvaćanjem mog amandmana te kako je u, blizu procedura oko Pomorskog zakonika i podzakonskih akata koji će biti doneseni na temelju njega ja ću osobno voditi računa o tome da dođe i do izmjene pravilnika o brodicama, a sama činjenica da je na Odboru za gospodarstvo bilo rasprave o ovoj temi mislim da govori na opravdanost amandmana kojega sam podnio. Hvala.
Zahvaljujem na raspravi. Sljedeći je na redu Željko, uvaženi zastupnik Željko Pavlic nije u sabornici, gubi pravo na raspravu. Sljedeći uvaženi zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege čuli smo puno filantropskih rasprava ovdje sa sportskog aspekta, s medicinskog aspekta, a čuli smo odnosno pročitali obrazloženje predlagača. E pa sad Vlada bi se trebala odlučiti zapravo koja je svrha donošenja ovog Zakona. Ako je svrha donošenja ovog Zakona odvikavanje građana od pušenja, odvikavanje građana od vožnje na posao i s posla da ne bi slučajno stradali na cesti. Dakle ako je svrha filantropska onda u proračunu neće biti para. S druge strane ako Vlada ima namjeru prikupiti pare od duhana i od automobila onda joj je u interesu da građani više puše, kupuju cigarete i da kupuju aute. Evidentno je da je proračun poluprazan, da ima rupa, evidentno je da su dana ogromna obećanja sa svim onim karticama i pored njih. Ta se obećanja ne ispunjavaju, ali da bi se bilo što od njih moglo ispuniti potrebno je prikupiti pare. Pare se nalaze u džepovima građana. Oni koji su od prodaje automobila u Hrvatskoj najviše zaradili, a to su banke nisu u hrvatskom vlasništvu. Njihov profit ode nekamo drugamo. Da se to nije dogodilo kad se je dogodilo možda bi situacija sa proračunom izgledala drugačije. Socijalni aspekt prijedloga ovog Zakona govori o tome da će se uzeti onima koji se bave tako štetnim aktivnostima kao što je pušenje, da će se uzeti onima koji imaju za kupiti automobil. Pa naravno da će se uzeti njima. Uzeti će se onima koji imaju pare, ne mogu se uzeti onima koji nemaju. Sasvim sigurno da se, da se ovaj porez neće barem većim dijelom uzimati primateljima socijalne pomoći. Što će se dogoditi sa voznim parkom na hrvatskim cestama već smo čuli. Mislim da je nepotrebno to ponavljati, ali ono što je bitno za intenciju predlagača dakle za prikupljanje tih para jeste da će se ako se ostvari to što predlagač kaže, građani manje voziti. Kratkoročno će se prikupiti pare od, od benzina, kratkoročno će se, od automobila i od duhana međutim dugoročno će proračunski prihodi evidentno pasti. Izgleda da ova Vlada zapravo dugoročno ni ne razmišlja. Pitanje je koliko vremena sama sebi stavlja pred sebe. Ono što bi čovjek ako bi pošteno mogao analizirati situaciju i priupitati se koliko smo odgovorni kad zavlačimo ruku u džep poreznih obveznika hrvatskih građana Hrvatske, trebalo bi se priupitati kud će se te pare potrošiti. Kad bi se pare od, prikupljene od poreza, dodatnog poreza na duhan, duhanske proizvode potrošile za zdravstvo, za sve ono što ministar Hebrang kaže da će građani morati ubuduće plaćati iz vlastitog džepa opet, kad bi se pare prikupljene od povećanog dodatnog poreza za automobile potrošile za pojačanu sigurnost na cestama onda bi mirne duše mogao glasati za ova dva zakona. Ovako biti ću definitivno protiv njih. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Slavko Linić.
Porezna politika je i dio izbornih programa i dio političkih programa i nitko ne osporava pravo vladajućoj stranci da svojom poreznom politikom pošalje i potrebne ... [[Govornik se ne razumije]] I poruke su poslate. Neophodni novac za državni proračun je na tome da ih plate građani. Platit će ih građani i to zato što kupuju automobile, zato što puše ili konzumiraju duhanske proizvode. I to je poruka, to je poruka da je jednostavno to novi namet, novi porez. Na nama je iz opozicije da vrlo jasno rečemo: Gospodo to je ono što vladajuća stranka nije govorila. Dapače govorila je da će smanjiti poreze i posebno da će osigurati bolji životni standard građana, a znamo da u Hrvatskoj građani kupuju automobile i ono što je važno, najveći, veći dio stanovništva konzumira duhanske proizvode. Prema tome jasna prouka zato što nam treba novac građani trebaju platiti. I to znači i ja bih rekao suprotno onom jamstvenoj kartici a to je da životni standard građana će biti niži zbog ovih dva zakonska prijedloga. Još je nešto važno. Važno je i da li taj novac ide u razvoj? Jer je razvoj bitan za stabilnost gospodarskih promjena u Hrvatskoj, razvoj je bitan za stabilnost makroekonomskih elemenata ali razvoj je bitan i za radna mjesta. Odgovor je ne ide. Vladajuća stranka je itekako osporavala koalicijskoj vladi uvođenje trošarina za izgradnju autocesta koje su čak direktno i dane u trgovačka društva koja se bave gradnjom cesta. Osporavali. Znači trošarina koja je imala direktnu namjenu graditi ceste i svi smo ponosni na to da imamo cestu od Zagreba do Rijeke, da ćemo imati cestu od Zagreba do Splita, ali je vladajuće stranka bila protiv tih trošarina. I svježa rana za mnoge od nas kojima je razvoj ipak nešto što smatramo da je bitno za Republiku Hrvatsku to je ne trebaju trošarine za izgradnju Hrvatskih željeznica. Ne trebaju trošarine, ali to nije poruka samo za Hrvatske željeznice, to je poruka i za metalnu industriju u Republici Hrvatskoj, ali isto tako i za “Rade Končar” i još neke koji su itekako ovisili o programu Hrvatskih željeznica. Prema tome pitanje čemu služe ovo povećanja poreza. Zašto ćemo ga potrošiti. I evidentko je to problem potrošenje u proračunu, to je problme nedostaka novaca za rashode u proračunu. Prema tome, poruka da je to i potrošnja u RH. Ali danas smo čuli jop neke čudne poruke koje šaljemo građanima Hrvatskse.Koje su to čudne poruke? Pa čudne poruke da oni koji su bogati imaju se pravo ponašati kao europski građani da, odvjetnici imaju pravo mijenjati tarife to je nešto što imaju pravo se usklađivati sa Europom, i ne trebaju se zbog toga opterećivati. Vlada neće poduuzeti ništa. Ali građani Hrvatske kupovati automobile, male automobile kupovati automobile na kredit pa to nije prihvatljivo, je u u Eurpi da u Hrvatskoj ne. To nije dobro. Zašto. Krivi ste je eto vanjski dug je velik, na žalost moramo uzimati kredite za kupnju vaših automobila, i nije to dobro kupovati nove automobile. To su poruke za hrvatske građane, za siromašena građene, Prema tome evidentno da se razlikujemo i u politici. Da, HDZe ili vladajuća stranka koja podupire one koji su bogati imaju sepravo ponašti ako europljani, trebaju živjeti kao europljani oni koji su siromašni trebaju se nadalje odricati. To nisu dobre poruke u Saboru. I dio nas se s takvim porukama sigurno ne slaže. Građanima treba osigurati minimalne životne stanrde, pogotovo ako govorimo da ćemo sljediti Europu onda imaju pravo, a Europi se auta kupuju s kredita,u Europi se omogućuje građanima da imaju auto. Omogućuje. To je ono što mi želimo kažnjavati sa većim porezom jer nam nedostaje i novaca u proračunu. Evidentno je da ono što je možda trebalo razmišljati toj ešto je sa proizvođačima za potrebe automobilske industrije, koje bi sigurno trebalo vezivati sa isporučiocima iz Europe automobila i to iz razloga jer je i te ako velika potrošnja automobila i kupnja automobila u Hrvatskoj. I sigurno je da svaka Vlada treba pokušati naći način model da tako jako tržište kao Hrvatska tako jako za naše pojmove jako možda za njihove ne, je razlog da bi Vlada trebala se boriti se za proizvođače autodijelova i na neki način omogućiti im učešće u natječajima za proizvodnju tih dijelova za velike automobilske kompanije. A ovako mi šaljemo takođre poruku, ne, visokim porezima, automobili nisu potrebni u Hrvatskoj, nećemo biti srteni ako se građani voze a to je odgovor za našu automobilsku industriju ili industriju rezervnih i autodijelova. Nećemo se brinuti za vas. I opet problem i za hrvatskoj gospodarstvo. Evidentno je da ova današnja rasprava će biti i negativna poruka svim hrvatskim firmama klje izvoze dijelove za autoindustriju u Europi. Negativna poruka. Jer se visokim porezima smanjuje mogućnost uvoza novih automobila. Ostaje i ona treća poruka, a to je da će građani kupiti i morati će kupovati automobile. Ostajat će evidetnno njihova ja bih rekao osnovna problematika kako osigurati dovoljno sredstava i tada će pribjegavati kupovini polovnih automobila jeftinijih autmobila, i sigurno će to biti i automobili iz Europe. Onda se opet vraćamo na pitanje, zaštite prirode, vraćamo se na pitanje kvalitete toga vouznog parka, sigurnosti građana Republike Hrvatske. Ali je sigurno i velika šteta koju ćemo imati u hrvatskom prostoru iz razloga što ćemo koristiti motore onih ranijih genracija mkotore koje zagađuju okoliš. Sve su to negativni ja bih rekao efekti ovih odluka, i sigurno da jedino opravdanje je problem nedostaka sredstva u proračunu. I da u dilemi dali nalaziti mogućnost štednje ili optrećivanje građana novim porezima mislim da je ipak bolja varijaneta štednje.
Zahvaljujem. U ime predlagatelja Ministar Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Bio sam zastupnik u ovom Saboru 4 godine znao sam vrlo često i kritizirati međutim nikada niti jednoga predlgatelja nisam vrijeđao da ne zna, ili bilo šta. DAnas u nedostatku argumenata ovdje se svega i svačega čulo. Međutim ono što nisam htio reći u svom uvodnom dijelu, jer mislim dje vrijeme da se okrenemo sutra, nije da govorimo o prošlosti, meštuim, gospodo kada hoćete ja ću vam odgovoriti. Trošarine su za pokkriće vaših promašaja, i prekoračenje troškova koji su napravili u svom manadtu. Jasno i glasno. Deficit ove države je 6,3 izvještavali ste javnost da je on 4,2 – 4.5. Išli ste kreditima mimo proračuna pa je kasnije evidnetirali radili ste svašta. Što se tiče proizvođača rezervnih dijelova automobila jasan poziv sa sjednice Vlade svim proizvođačima autmomobila koji naprave znatniju proizvodnju rezervnih djelova ili montaže u Hrvatskoj hrvatska Vlada će prema njima odnjeti olakšice što se tiše troašrina. Vrlo jasno i glasno, prema tome, tu nema nekakve veće filozofije to je bilo jasno rečeno na sjednic hrvatske Vlade. Druga stvar, govoriti o tome da u govorito o tome da zadnje godine je vanjski dug narastao za 8 i pol milijardi dolara. Niti jedan strukturni problem nitit problem ove države nije riješen. Ako se jedna država dvijegodine ona njeon gospodarstvo, banke zaduži za 13 milijarde a ne riješiti niti jedan problem niti problme vanjskotrgovinske bilance, niti imate značajni gospodarski rast, niti ne riješite problem nezaposlenosti, i onda tvrdite da je to u redu. A istovremeno dovedete Vladu koja dolazi iza vas, da se ne može praktički više lipe zadužiti. To je u redu. I stalno pričate o nekakvoj gospodarskoj politici, gdje su rezultati t gospodarske politike. I nemojte govoriti d aje netko bio protiv trošarina, za autocestu. To nije bio nitko. Ali smo bili protiv toga da ide izvan kontrole ovoga Sabora i da se događa ovo što se događalo. DA trošite više nego što ste smjeli. Bili smo protiv toga da dajete jamstvo za Viktor Lenac i da potrošite 500 ili 600 miliona dražvnih novaca. Bili smo protiv toga. Jasno i glasno. Možda da niste potrošili tih 500, 600 miliona, možda da nismo morali platiti sada 100 miliona jamstava u prvom polugodištu, možda ne bi bili ovakvai problemi. Nemojte sad pričati o željeznicama, da niste potrošili milijardu i 600 miliona kuna, da set ih uredno evidentirali kroz proračun, kako to nalažu hrvatski zakoni, vjerojatno ova Vlada ne bi imala ovakovih problema. Da ste obnovu uredno evidentirali kroz proračun, vjerojatno ova Vlada ne bi imala ovakovih problema. Kako se može dogoditi da Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje potroši milijardu i 600 milijuna, a da ni uz jedan trošak nema evidentirano niti jednog računa i zato je kriva Vlada Ive Sanadera. Nalaz Državne revizije za Ministarstvo obnove i razvitka krivi su referenti, a ne ministri. Sjećam se kada sam sjedio tamo prvog polugodišta 2000. godine kad su pljuštale optužbe na račun HDZ-ovih ministara, onda su oni bili kriminalci i lopovi, onda su oni bili saslušavani, onda su oni bili privođeni i to je bilo u redu. Danas to nije tako nego je to drugačije. Danas kažemo da pozitivni makroekonomski pokazatelji prvih pet mjeseci su rezultat gospodarske politike Ivice Račana. Bivši potpredsjednik gospodin Linić okreće se k meni i tu kaže, želim vam da vam sto tisuća ljudi dođe na ulicu zato što ne plaćate radove. Prošlo je od tada tri mjeseca, tih sto tisuća ljudi nije došlo. Ali vi Liniću niste, gospodine Liniću niste platili 840 milijuna radnicima koji su gradili hrvatske autoceste. Vi im niste prebacili 230 milijuna obveznica koje je izdala Hrvatska država i koje je odlukom vaše Vlade trebalo prebaciti do 20.11. To su sve podaci koji su tu, koji su takve podatke koji su uvršteni uredno u deficit godine u kojoj ste vi bili potpredsjednik. Danas nama držite lekcije da se ne smije ovako i onako. To je vaše pravo. Vaše političko pravo i to vam nitko ne spori, ali ne možete nas optuživati za svoje promašaje. "Viktor Lenac" nije promašaj ni Ive Sanadera, ni Branka Vukelića ni Ivana Šukera. Oni nisu pričali o menadžeru godine i uz brodogradilište radili još jedno brodogradilište uvjeravajući danas da taj "Viktor Lenac" je takav i sad se želi prodati nekome za par tisuća dolara. Ali ponavljam, da taj "Viktor Lenac" nije došao na naplatu, vjerojatno bi bilo novaca za nešto drugo. Dakle problemi su tu. Vi dobro isto znate kao i ja koji su problemi javnih financija u Republici Hrvatskoj i vi isto jako dobro znate da ćemo kad-tad i vi i mi se morat sjesti i reći to je problem i taj problem moramo riješiti i da ćemo oko toga morati postići politički konsenzus ako želimo da ova država 2007. ili 2008. uđe u Europsku uniju. Zašto? Zato što su to napravile sve zemlje koje su napravile značajniji gospodarski iskorak, a ušle su u Europsku uniju. Napravile su taj korak i mi ćemo ga morati napraviti u Hrvatskoj, ali ćemo morati jedni druge pogledati u lice i reći gdje je tko pogriješio. Hvalit se s tim da će se ministru Šukeru i predsjedniku Vlade Sanaderu razbit o glavu zato što smo otkrili tajne načine financiranja je stvar koju ne treba komentirati. Mene tajne načine financiranja ne zanimaju. Mene zanima ono što ovaj Sabor donese neka se to plati, ako možemo izdržat možemo, ako ne možemo onda pošteno treba reći gospodo to ne možemo, moramo mijenjat stvar. Mi smo pošteno rekli da dižemo trošarine bez uvijanja, prvenstveno s fiskalnog razloga. Trošarine na naftne derivate. Pa tko će dignut u trenutku kad je cijena nafte za koju nitko, ni vi, ni ja, nitko nije mogao znati u trenutku kad se donosio proračun da će cijena naftnih derivata otići gore, tko će u ovom trenutku kad je nafta dosegla rekorde u zadnjih 20 godina ići dizati trošarine na naftne derivate. Trošarine na naftne derivate daleko više utječu na životni standard nego kupnja osobnog automobila. Ali ima nešto drugo. Pogledajmo što su najprofitabilnije grane gospodarstva u Hrvatskoj u zadnjih nekoliko godina, duhan i trgovci i serviseri i zastupnici automobilske industrije. Oni imaju prostora i vjerojatno oni koji su financijski jači i moćniji će dio trošarina prevaljat na sebe. Međutim, voditi dušebrižje o tome da li će trošarina otići ovoliko ili onoliko ili još što je gore kutija cigareta hoće li koštati 15 ili 14 kuna, a istovremeno ne voditi brigu o tome kamo se potroši milijarda i 600 umirovljeničkih novaca je vrlo čudno. Ono što bih želio reći na kraju je da ova Vlada je naglasila da je isključivi razlog povećanja ovih cijena je fiskalni rezultat, jasno i glasno. Isto tako jasno i glasno to ćete vidjeti u rebalansu proračuna smo sve troškove Hrvatskih željeznica stavili u proračun bez sakrivenih kratkoročnih kredita sa strane iz jednostavnog razloga. Ja čak nemam ništa protiv toga da ste vi radili na takav način, ali da u trenutku kada je došlo do preuzimanja vlasti da smo upozoreni bili da će nam to doći na naplatu i ne bi uopće bilo nikakvih problema. Dakle u tome je problem, što ja u trenutku kada sam preuzeo Ministarstvo financija po papirima koje sam dobio, žao mi je što nema tu mog uvaženog kolege dr.Crkvenca, nije bilo naznačeno da su to kratkoročni krediti koji dolaze ovdje ni vi to niste napravili. Vrlo interesantno da ste na razgovoru gdje su bili predstavnici bivše Vlade i ove Vlade sami priznali sa bivšim predsjednikom Vlade gospodinom Račanom, da za neke stvari niste znali, da nakon dva mjeseca tvrdite da je to tako. Ali bez jasnih i transparentnih financija, bez Državne riznice i ne možete reći da je u redu ako su se trošarine prebacile u carinsku upravu da se tamo nije osposobila služba da ih provodi i naplaćuje kako treba. Ja poznajući vas osobno, poznajući … ne mogu nikako prihvatiti da se vi slažete s tim. To vam otvoreno kažem tu u sabornici. Ne možete jednu službu ugasiti, prebacit je na drugu stranu i ne raditi na ustrojavanju te službe. To je nemoguće, ali to se na žalost dogodilo sa službom koja prati trošarine, a nafta, alkohol, duhanske prerađevine je nešto što je najatraktivnije za šverc onima koji švercaju. Zašto se to dogodilo ja ne znam, čiji su to motivi bili, ja ne znam. Ali znam da, evo tu su dva gospodina, da oni čak nemaju mogućnosti otići na teren i provjeriti naplatu te trošarine. Zašto se to nije radilo u protekle dvije godine, ne znam možda je moje neznanje kao što mi je rekao uvaženi zastupnik Stazić, što inzistiram da se to napravi. Možda je to moje neznanje, vjerojatno i je. Ali za neke stvari koje niste napravili ne možete kriviti nas. Isto tako za neke stvari koje ste loše napravili ne možete kriviti nas. Isto kao što i mi za neke stvari koje ste vi dobro napravili ne možemo reći da ih niste napravili, ali ovako žmiriti na probleme koje ste nam ostavili u javnim financijama mislim da u najmanju ruku nije korektno. Hvala.
Zahvaljujem ministru Šukeru. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Ispravljam ministra Šukera koji veli da nisu bili evidentirani svi rashodi za ceste, za zdravstveno osiguranje, rashodi za željeznice, jamstva itd. Sve je to bilo evidentirano, sve je to u primopredaji i predano Vladi. Sve do detalja osim samo jednog koje nije evidentirano, a to je ono što smo i vrlo jasno naglasili, a to je pitanje troškova za obnovu kuća. To je ono što nije korektno evidentirano i nije prikazano. Svi ostali troškovi i svi ostali ugovori, svi ostali izdaci su korektno evidentirani i predani sa svim odlukama Vlade Republike Hrvatske.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi gospodine ministre, predstavnici Vlade, zastupnice i zastupnici. Dakle, ja želim na početku kazati da podržavam, u cijelosti podržavam izmjene i dopune i jednog i drugog zakona. Ne bi htio dužiti zapravo i ponavljati se ono što su moji prethodnici već kazali i za i protiv. Međutim, htio bi podsjetiti i vratiti se možda dvije ili tri godine unazad, točnije 2001. godine kada je i bivša Vlada, isto želim se ograničiti i na duhanske, odnosno na ove izmjene i dopune posebnog poreza na automobile, isto tako su povećane trošarine objavljene u Narodnim novinama 55. Dakle, 2001. godine. Jasno, ono što je evo maloprije ponovio i ministar Šuker, da je temeljni razlog zapravo nedostatak novca u proračunu, ali je isto tako jasno da taj nedostatak novca u proračunu vuče porijeklo iz bivše Vlade. Kao što je, kao što je činjenica isto tako, a to smo imali prigode i ovdje u Sabornici i raspraviti, da nije deficit bio onakav kakav je prikazan nego je deficit na kraju utvrđen sa 6,3%. I činjenica je da ova Vlada ima namjere do kraja godine deficit zadržati na 4 i po posto. Dakle, jasno je da ove izmjene i dopune i jednog i drugog zakona idu u smjeru da u okviru proračuna omoguće dovoljan prihod, odnosno dostatan prihod ne samo za nekakve kao što se ovdje moglo čuti i konstatacija da Vladu nije briga niti za zdravlje, niti za prometne nezgode koje se događaju. To jednostavno nije točno. Vladu je itekako briga i za zdravlje pučanstva u Hrvatskoj i za prometne nezgode. Evo, upravo je u pripremi i ovdje ćemo u Sabornici imat i Prijedlog zakona o sigurnosti na cestama. Tako da ta tvrdnja jednostavno ne stoji. Da li će negacija neprihvaćanje i odbijanje ovih izmjena i dopuna biti to što je obrazloženje da će ovo biti stimulacija kako se kaže ilegalne prodaje cigareta? Pa ako je to zaista tako, ilegalna prodaja cigareta je bila i u prethodnim godinama i u prethodnih 15 godina, ako hoćete. I u prethodne 4 godine. Vlada Ive Sanadera je 6 mjeseci, međutim, bilo je i ranijih godina mogućnosti isto tako da se stane u kraj ilegalnoj prodaji cigareta. Konačno, za nelegalne poslove, za nelegalno tržište imamo institucije u državnom sustavu koje su dužne i obvezne ilegalnu prodaju, odnosno ilegalno tržište suzbiti. Dakle, podržavajući ove izmjene i dopune zakona, Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o posebnom porezu na duhanske proizvode, na kraju bih htio samo još nešto podsjetiti. Zar nije bilo zavlačenje u džep poreznih obveznika i hrvatskih građana "Viktor Lenac"? Neću nabrajati, elaborirano je maloprije. Dakle, to je bilo notorno i očito zavlačenje ne jednom zavlačenje, zavlačenje u džepove poreznih obveznika. A ne ove, da ne spominjemo Riječku banku i brojne druge stvari. Dakle, mislim da je to demagogija, mislim da je činjenica da u državnom proračunu treba namaknuti sredstva, čak i ona sredstva na koju smo preuzimajući vlast računali, a vidjeli smo da nismo mogli naći u Državnoj blagajni i zbog toga ove izmjene i dopune Zakona idu i jedne, i jednog i drugog prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Evo, dame i gospodo, s ovim smo došli do ispravka netočnog navoda.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo, uvaženi kolega Šišljagić je rekao da Vladu nije briga za pučanstvo. Ja sada to ... [[Govornica nije uključena.]] doba, ali moram reagirati na ovo pučanstvo. Po Klaićevom rječniku "pučanstvo" je naziv za svjetinu. Dakle, pogrdni naziv. Ovdje u Saboru, i neobrazovani, dakle ... [[Govornica nije uključena.]] za masu, za svjetinu. Dakle, vjerojatno ste mislili i mislim da se tako onda trebate izraziti poštivajući i narod, a i građane Hrvatske onako kako to oni zaslužuju i kako to dolikuju. Dakle, da se radi o građanima jer konačno, i svojim ponašanjem trebamo o tome voditi računa, da konačno svaki naš građanin, od onog podaničkog mentaliteta zaista postane građanin i ponosan građanin, a ne pučanstvo.
Zahvaljujem. S ovim smo iscrpili raspravu za današnji dan. Sutra nastavljamo sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zemljišnim knjigama i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakon o prostornom uređenju i građenju, u 9 i 30.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim porezima na osobne automobile, ostala motorna vozila, plovila i zrakoplove, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. br. 124. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmani su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Antun Peruško. Molim ministra financija, gospodina Šukera da se očituje o amandmanima. Prvo amandmani Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Vlada prihvaća amandman Odbora za zakonodavstvo, jer je on čisto nomotehničke naravi.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio zakona. Drugo, amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Vlada ne prihvaća, jer ovaj amandman se koncepcijski razlikuje od prijedloga Vlade.
Poštovani zastupnik Slavko Linić.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Koncepcijski ocijenjujemo da se ne razlikujemo i predložili smo samo ako već idete na povećanje trošarina na automobile nemojte ići na one koje kupuje skoro svaki građanin. i ocijenjujemo da možete i bez ovog zahvata ostvariti ciljeve koje ste ocijenili. i zato je naš prijedlog da jednostavno ostanemo na starim stopama kad su u pitanju mali automobili. A da idemo samo na povećanje stopa kod velikih automobila i bogati koji to mogu platiti. Iz razloga što to nije veliki iznos vezano za zahvat u proračunu.
Želite glasovanje?
Želim glasovanje.
Hvala. Molim, tko je za ovaj amandman? Nije dobio potrebnu većinu. i treći amandman poštovanog zastupnika Antona Peruška.
Vlada ne prihvaća, iz jednostavnog razloga što gospodin zastupnik predlaže da se iza riječi: "registrirani" doda riječ: "pomorske", to bi značilo da svi oni koji imaju bilo kakvu djelatnost na rijekama, jezerima gdje bi kupili čamce iste kategorije bi morali platiti trošarine. No, s obzirom da u Hrvatskoj postoji gospodarska djelatnost i na rijekama i jezerima, prema tome, ne možemo prihvatiti ovaj prijedlog amandmana gospodina zastupnika Peruška.
Budući da poštovanog zastupnika nema, moramo glasovati. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 74 glasa za i 13 protiv donesen predloženi zakon u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanom.