Dobro jutro, ja predlažem da počnemo sa našim radom. Danas imamo kao prvu točku: - Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju, prvo čitanje, P.Z.E. br. 857; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija, Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS-a, poštovane dame i gospodo. Uvodno bih želio poželiti puno zdravlja pa onda idemo na ovaj zakonski propis koji se predlaže. Dakle zakon je izrađen s ciljem daljnjeg usklađenja hrvatskoga pravnoga okvira s propisima EU u ovom području, odnosno Uredba EU 2017/2402 EU Parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. Ona se zove Uredba o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju. Važno je napomenuti da je uredba u primjeni od 1. siječnja 2019. g. za svih 28 država članica. Što se tiče razvoja sekuritizacije, EU komisija je najavila svoju namjeru ponovnog pokretanja tržišta kvalitetnih sekuritizacija bez ponavljanja pogrešaka iz razdoblja prije financijske krize 2008. g. Razvoj jednostavnog, transparentnog i standariziranog sekuritizacijskog tržišta sastavni je dio unije tržišta kapitala i doprinosi prioritetnom cilju EU komisije, a to je poticati otvaranje radnih mjesta i povratak održivom rastu. EU želi ojačati zakonodavni okvir nakon financijske krize u cilju rješavanja rizika svojevrsnih iznimno složenim netransparentnim i rizičnim sekuritizacijama. Nužno je osigurati donošenje pravila kojima će se jednostavni, transparentni i standardizirani proizvodi bolje diferencirati od složenih netransparentnih i rizičnih instrumenata. Potrebno je osigurati da EU funkcionira kao jedinstveno tržište za standardizirane transparentne sekuritizacije, tzv. STS sekuritizacije te da olakšava prekogranične transakcije. Prije nego što iznesem najvažnije ciljeve same Uredbe, uvodno bih iznio i nekoliko podataka odnosno informacija o samoj sekuritizaciji kao takvoj. Dakle, sekuritizacija predstavlja proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja, primjerice kredita u prenosive instrumente, primjerice, vrijednosne papire. Sekuritizacijom se obuhvaćaju transakcije koje se zajmodavcu ili vjerovniku, obično kreditnoj instituciji ili trgovačkom društvu omogućuje refinanciranje skupoga kredita, ... [[Govornik se ne razumije.]] ili potraživanja, kao što su npr. stambeni krediti, krediti za kupnju automobila, leasing, leasinzi, potrošački krediti, kreditne karte i sl. i to njihovim pretvaranjem u vrijednosne papire kojima se trguje na uređenom tržištu, odnosno općenito trguje. Zajmodavac objedinjuje i pretvaranje u vrijednosne papire i preoblikuje portfelj svojih kredita i raspodjeljuje ih u različite kategorije rizika za različite ulagatelje, čime ulagateljima omogućuje pristup ulaganja u kredite i druge izloženosti u kojima inače ne bi imao izravni pristup. Povrat od ulaganja ulagatelj ostvaruje iz novčanih tokova ... [[Govornik se ne razumije.]] kredita. Što se tiče RH, kod nas do sada nije postojao specifični pravni okvir za samu sekuritizaciju i često se u javnosti brkaju pojmovi u smislu prodaje i potraživanja, kao prodaje potraživanja sa sekuritizacijom, to ovdje, naravno, nije slučaj. Djelatnost sekuritizacije prethodno dakle, nije bila regulirana nacionalnim zakonom niti je bila u opsegu nadležnosti nadležnih tijela financijskih institucija. Stoga nisu dostupne precizne informacije o zastupljenosti sekuritizacije u RH, međutim, prema trenutno raspoloživim podacima možemo zaključiti da ista nije rasprostranjena te, ako se i koristi, da se koristi, da se ne koristi učestalo. Primjena ovakvih tipova financiranja veže se za razvijena tržišta, dok se za manje razvijena tržišta i tržišta u razvoju učestalija su financijska, financiranja putem direktnih bankovnih kanala. Sekuritizacija je i važan element za dobro funkcioniranje financijskih tržišta te omogućuje raspodjelu rizika unutar financijskog sustava EU. Cilj sekuritizacije je diversifikacija izvora financiranja odnosno raspodjela rizika diljem financijskog sektora te pružanje dodatnih izvora financiranja koja u manjoj mjeri ovise o bankarskom sektoru, čime se postižu ciljevi stabilnijeg i otpornijeg financijskog sustava. Sekuritizacija može doprinijeti i oslobađanju bilance inicijatora, dakle, dijela kapitala koji bi inače bio predviđen za pokrivanje rizika kredita koji su prodani, kako bi se kroz dodatno financiranje omogućilo daljnje kreditiranje gospodarstva. Također, možemo povećati učinkovitost u financijskom sustavu i osigurati dodatne prilike za ulaganja. Sama sekuritizacija može biti poveznica između kreditnih institucija i tržišta kapitala što će neizravno donijeti koristi poduzetnicima i građanima, npr. ... [[Govornik se ne razumije.]] jeftinijih kredita i financiranje poduzetnika te kredita za nekretnine ili kreditne kartice i sl. Glede tržišta sekuritizacija u EU nakon krize vezane za tzv. ... [[Govornik se ne razumije.]] subprime kredite, dakle to su oni bili krediti ili rizični krediti koje su banke počele odobravati 90-ih godina prošlog stoljeća i to klijentima sa lošim odnosno rizičnim kreditnim rejtingom, dakle trebali su proći godine i godine da bi se investitori postepeno vratili ovaj i u smislu povjerenja u financijski sustav. A uredba o sekuritizaciji služi kako bi se spriječilo ponavljanje istih grešaka odnosno scenarija u budućnosti. Subjekti na tržištu su nakon krize razvili percepciju o sekuritizaciji kao riskantno je za ulaganje i kompleksno je za evaluaciju. Međutim, možemo reći da je sekturitizacija koja je provedena unutar EU pokazala dobre performanse, zdravije fundamentalne temelje i veću otpornost na turbulentnost krize u usporedbi sa strukturnim proizvodima koji su proizašli iz tržišta …/nerazumljivo/… kredita koje sam uvodno spominjao. Izdavanje sekuritizacijskih vrijednosnica je u laganom ali konstantnom padu od 2009. pa je tako primjerice bilo 423,9 milijardi EUR-a novih izdavanja u usporedbi sa recimo 2017. kada je to palo na 236,5 milijardi EUR-a. 2018. bilježen je lagani rast i on je iznosio 269,7 milijardi EUR-a. Što se tiče samog prijedloga zakona i njegovog, ono što donosi u smislu razvoja održivog tržišta sekuritizacije cilj same uredbe između ostalog jest pokrenuti održivo tržite sekuritizacije koje će poboljšati financiranje gospodarstva EU, a istodobno osigurati financijsku stabilnost i zaštitu ulagača. Ovim prijedlogom zakona osigurava se regulatorna platforma na kojoj se može graditi povjerenje ulagača kako bi na tržištu postojalo više dosljednosti i standardizacije te kako bi se uspostavio regularni okvir osjetljiviji na rizik. Uredbom također utvrđuje opći okvir za sekuratizaciju, a primjenjuje se na sekuratizaciju čiji su vrijednosni papiri izdani nakon stupanja na snagu same uredbe, dakle nakon 1. siječnja 2019. definira se sekuratizacija te se uspostavljaju kriteriji za jednostavnu, transparentu i standardiziranu sekuratizaciju. Smatra se da je sekuratizacija jednostavna kada nastaje upotrebom iste vrste kredita te da je transparentna i standardizirana kada je zahtjev izdavatelja upotrebljen i upotpunjen jasnom dokumentacijom u svezi strukture instrumenata i rasporeda plaćanja. 1% sekuratizacije može uključivati više različitih strana, uz inicijatora mogu postojati i serviseri zastupnici, upravitelji …/nerazumljivo/… imovinom, rejting agencije te sami investitori. U tom smislu podsjetio bih kad smo radili izmjene i dopune Zakona vezano investicijske fondove da je ove odgovarajuće odredbe uredbe o sekuratizacije u tom dijelu pretočen u taj dio normi. Propisuje se također obvezno zadržavanje rizika, što je vrlo važno i važno je naglasiti. Znači što sprječava da se krediti ili zajmovi koji se ne mogu vratiti uklone iz bilance putem sekuratizacije. Uvodi se zabrana resekuritizacije i koja bi se mogla omesti razina transparentnosti pa je resekuratizacija dopuštena samo u posebnim slučajevima. Isto tako, dalje bi naveo i oko obveze dubinske analize. Dakle, uredbom se propisuje obveza primjene dubinske analize koju provode ulagatelji. Što se nas tiče ovo je ovim prijedlog zakona prošireno i na mirovinske fondove te mirovinska osiguravajuća društva radi njihove sistemske važnosti u pogledu standardiziranih transparentnih sekuratizacija ovih koje sam reko uvodno …/nerazumljivo/… sekuratizacija i utvrđuju zahtjevi za provođenje dubinske analize. Osigurava se da institucionalni ulagatelj u RH kod ulaganja u bilo kakve sekuratizacijske pozicije moraju provesti dubinsku analizu takvog ulaganja. Ulagatelji mogu prikupiti informacije koje se objavljuju, koje objavljuju stranke sekturatizacije osobito STS obavijesti i povezane informacije objavljene u tom kontekstu. Na taj način dobivanje relevantne informacije, dobivaju relevantne informacije o načinu ispunjavanja STS kriterija što svakako povećava transparentnost za stranke uključene u sekuratizaciju. Što se tiče uspostavljanja repozitorija u svrhu postizanja bolje tržišne transparentnosti propisuje se dakle uspostavljanje repozitorija podataka za sekuratizacijske transacije kao središnje evidencije o sekuratizacijama pomoću kojih bi se prikupljala odgovarajuća izvješća, prije svega u odnosnim izloženostima u sekuratizacijama. Europsko nadzorno tijelo za prijenosne papire i tržište kapitala tzv. ESMA odobrava i nadzire takve registre podataka o sekuratizaciji osiguravajući da se informacije u tim registrima što više temelje na postojećim obrascima za objavljivanje takvih informacija. Poboljšava se također i makrobonitetni nadzor tržišta sekuratizacije od strane Europskog odbora za sistemske rizike. Također, države članice prema uredbi trebaju u okviru uspostavljanja zakonskog okvira koji omogućuje provođenje učinkovitih mjera praćenja i nadzora same uredbe odrediti i nacionalna nadležna tijela zadužena za provedbu. Kao nadležna tijela za provedbu uredbe u RH ovim prijedlogom zakona određuju se Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga i HNB te se određuju njihovi subjekti nadzora i nadzorne mjere. Evo, ukratko to bi bilo to što se tiče ovoga prijedloga zakona i zahvaljujem svima na pozornosti.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Međutim prije nego što krenemo na njih dozvolite mi da možda ja dam jednu sugestiju samo ovaj s obzirom da se radi o provom čitanju, ja bih volio da zamijenimo izraz sekuratizacija sa hrvatskim izrazima. Svjestan sam da ne postoji jedna riječ koja bi to mogla zamijeniti, ali možda ako treba i 2, 3 riječi jer ja se sjećam kad smo donosili zakon o faktoringu da mi je svaki puta proparalo uši jer ovaj tako da, možda da razmislite malo o tome, evo.
Da, naziv same uredbe je takav, pa bilo bi dobro kad bi mogli to prevesti barem s par riječi, ali teško ćemo.
Imamo, imamo replike. Prva je poštovanog zastupnika Bulja. Izvolite.
Uvaženi tajniče evo govorimo kolegice i kolege o Uredbi o sekuratizaciji, dal je to hrvatska riječ, nije, dal imamo prijevod, ne znam dal su dali prijevod. Međutim, pošto se ovdje radi o vrijednosnim papirima znači da je i uzrok krize 2008. bio u biti ovo sve što se sad radi. Međutim, vidim da je regulator HNB koja je trebala regulirati i najveću gospodarsku krizu i mjenice bez pokrića koje je koristio Agrokor o 10 milijardi kuna se radilo koje nisu kontrolirali, bez pokrića su korištene. Pa zašto mi i dalje vjerujemo istome guverneru koji je doveo do kolapsa gospodarskog tada, a sad u ovoj krizi govoriti o ovome zakonu tj. ovoj uredbi dobro bi se bilo sjetiti određenih mjera koje sad ova Vlada nudi, a u biti to su poduzetnici i gospodarstvenici koji će doći u problem jer njima ne treba odgoda za njihovo, odgoda, njima triba ukidanje znači određenih njihovih davanja, pa naravno i ovrhe, ljudima blokiranima ima mnogo, pa bi evo želio da vidim vaše mišljenje da li ste, imate li novih nekakvih mjera po pitanju ove sada krize? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Nije baš izravno vezano, ali izvolite kolega.
Da, hvala lijepo na postavljenom pitanju. Slažemo se da nije izravno vezano. Što se tiče same sekortizacije uvodno sam naglasio da ona sama po svojoj prirodi nije pandan onome što svi podrazumijevamo u smislu prodaje i potraživanje i takvih vrsta ovaj ponašanja gospodarskih subjekata koji mogu dovesti, naravno posebno ako je netransparentno do problema u poslovanju drugog gospodarstvenika ili građanina naravno. Što se tiče mjera Vlade, evo svaki dan ovaj osobe koje su za to zadužene izvješćuju ispred Vlade odnosno kriznog stožera o svojim aktivnostima. A naravno košto i taj isti krizni stožer u dijelu zdravstvenog segmenta dozira mjere sukladno situaciji na terenu i u gospodarstvu, tako će i Vlada u gospodarskom dijelu.
Hvala. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Panenića.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče upravo što ste napomenuli ključno je uređeno tržište. Znači u uređenom tržištu gdje odnosi su vrlo jasni. A ovdje mi govorimo zapravo o još jednom modelu nastajanja novoga modela prijenosni papir, dužnički papir koji se zasniva na prethodnom dugu. Vidimo da iz ruku je iscurilo svih nadležnih institucija prodaja potraživanja banaka prema svojim dužnicima i tu je nasto jedan prostor koji se je zloupotrebljavao i doveo zapravo do značajnih poteškoća u funkcioniranju cijelog našeg tržišta, pa na kraju evo i vaša Vlada je radila otpise koji su u mnogočemu bili vezani upravo uz takve oblike. Samo pitam ono da li smatrate da tržište koje sada imamo je dovoljno uređeno da možemo podržavajući ovakav prijedlog zakona kod nas provesti ga i da neće doć do takvih negativnih posljedica? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Hvala lijepa. Što se tiče samog uređenja tržišta kapitala podsjetio bih vas, u proteklim mjesecima inicirano je i u ovom visokom domu bilo je i rasprava oko izmjene samog, samih zakonskih normi koje to reguliraju prije svega u odnosu na Zakon o tržištu kapitala kao krovnog propisa. Jasno je da određene ovlasti koje nadzorna tijela trebaju imati u tom dijelu, prije svega ovdje mislim na HANFA-u kao regulatora, trebaju ovaj biti izričitiji u nekim stvarima, a u, što se tiče same sekoritizacije kao što sam rekao u uvodnom izlaganju, ona kao norma, kao djelatnost nije bila adekvatno riješena do sada niti na razini EU, a tako niti u RH. Prijenosom ove uredbe želi se ta norma regulirati baš u tom dijelu da se potiču tzv. standardizirane transparentne sekoritizacije nikako one koje bi bile netransparentne ili rizične uz zabranu prijenosa rizika kao što sam rekao u smislu [[Upadica: Hvala]] prodaje kredita koji nisu naplativi.
Hvala lijepa, to je to. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Onda ću otvoriti raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku govoriti poštovani zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, državni tajniče, a posebno pozdravljam vas građani koji nas pratite. Teška su vremena, pozdravljam vas diljem RH. Vozio sam se jutros od Svetog Ivana Zeline jer sam se odvojio zbog sigurnosti obitelji, male djece. Gledam naše policajce, rade dobro svoj posao, malo ljudi na cesti kroz Sesvete. Pozdravljam sve vas. Ali evo ovo vrijeme se može iskoristiti i pozitivno da čujemo i raspravimo kako se neki zakon, prijedlog zakona može konkretno primijeniti dobro u RH. Stručnjaci Stranke Promijenimo Hrvatsku, ekonomisti imaju dva prijedloga koja ću ja ovdje danas iznijeti jer vidite sama riječ sekuritizacija, a to prosječnom građaninu ama baš ništa ne znači, ne govori, najradije bi ugasio televizor i nešto drugo radio. Ali vidjet ćete da se tu mogu napraviti izuzetno dobre stvari, ali ako se provode pod striktnim nadzorom i države i određenih institucija, a u protivnom ovo može biti oružje za masovno uništenje kao što je to bilo u slučaju krize 2008.g. u Americi. Ovim područjem se i profesionalno bavim, ali nije mi cilj držat predavanje o tome, nego građani očekuju da čuju konkretno čemu to služi, za što se može iskoristit. Pa evo, iznijet ću dakle u ime naših stručnjaka dva konkretna, dva konkretna prijedloga. Prvi je sekuritizacija svih kredita koje su banke prodale Agencijama za utjerivanje dugova. Vidite, kod nas nije bilo sekuritizacije nego su banke svoja potraživanja tzv. loša potraživanja prodale utjerivačima dugova. E sad kako bi se to moglo dogoditi odnosno sada napraviti i pretvoriti u sekuritizaciju? E o tome ću ja sada govoriti. Dragi građani ja znam da je vama dosta šupljih priča iz sabora već čekate posebno vi blokirani ovo je priča za vas, ovo je model za vas, ovo je priča za 230.000 ljudi koji su pod blokadama i koje možemo osloboditi dužničkog ropstva. Kako? Evo u nekoliko koraka. Znači prva prilika napravljena je greška i banke su do sada prodale ukupno oko 38 milijardi kuna svojih potraživanja loših kredita takozvanih, diskont je bio velik, da zaokružim 38 milijardi kuna su prodali agencijama za utjerivanje dugova za oko 11 milijardi kuna, znači ogroman je diskont vidite. A nisu ponudile odmah građanima recimo da građani kupe tih 38 milijardi kuna za 11 milijardi i riješila bi se priča, međutim nisu. Ali evo što mi predlažemo da se to može riješiti. Dakle, te agencije za utjerivanje dugova maltretiraju ljude jer ako banka nije kao najorganiziranija institucija u skladu sa zakonom nije mogla naplatiti te kredite pa ih je tako jeftino prodala, pa onda to znači da svako drugi tko je kupio on mora neku vrstu terora provoditi da bi naplatio 100%. E pa koja je ideja? Ideja je sljedeća, od ovih agencija za utjerivanje dugova država će osnovati fond, fond koji će ponuditi, znači ne možemo tim ljudima reć oduzimamo od vas potraživanja, ako su oni platili 11 milijardi, a sigurno su nešto naplatile, ali dobro ovo je model, država će im ponuditi 12 milijardi, nešto moraju zaradit. Ako slučajno neće prodati onda treba donijeti uredbu o ekstra porezu tako da će sutradan sami to htjet to prodat jer ovo je spašavanje naroda. A spašavanje naroda mora biti najviši zakon u Hrvatskoj. Ima jedna latinska izreka koja kaže spašavanje naroda mora biti najviši zakon, a mi smo u takvoj situaciji. Ova kriza u koju smo se ne samo mi upali nego zaista i mnogi drugi je prilika da riješimo ove strašno teške probleme. Da se vratim na ovo, znači država osniva fond, taj fond nudi 12 milijardi kuna agencijama za utjerivanje dugova i one recimo pristanu, ta potraživanja dolaze u posjed državnog fonda. A od kud ovom fondu novac? E tu veliku operaciju ne može napraviti bez središnje banke, središnja banka će odobriti ako je prosječno recimo da je dospijeće svih tih kredita 10 godina onda će fond državni emitirati ovu obveznicu na 10 godina jel tako, i ponudit će svima na otkup, kamata će biti viša nego je u bankama, one su u bankama beznačajne 0,1, 0,2 to niko neće štedjet, ovdje damo 2% recimo i naravno kada je 10 puta veći prinos da će ljudi kupovat, a država daje jamstvo. E sada što se događa? Da ja ne bi to dužio, da vi građani razumijete, kada fond otkupi te kredite i emitira obveznicu koju kupe građani, poduzeća, banke tko god hoće, taj fond će nastaviti naplaćivati te kredite 10 godina kako su i bili. Ali koja je poanta? Građani neće otplatiti 100% i neće ih više nitko maltretirat i zvat telefonom i njihove susjede, rodbinu nego će platiti 40 do 45%. Čini li vam se dragi građani ovo dobrim ili možda mislite da je ovo lijepa priča? Vidite, ovo se u uređenim zemljama događa. Naravno, već sam rekao na početku ovo je sekuritizacija, kada je potpredsjednik pitao ima li neki hrvatski izraz, mi bi mogli reć to je popapirenje potraživanje odnosno to je pretvaranje pretraživanja u vrijednosnice, sad je tu potraživanja banaka od građana blokiranih pretvaramo u državnu obveznicu, nju prodaju na tržištu iza nje država daje jamstvo i ljudi moji mi riješili strahovit problem. I nakon ove operacije mi imamo 230.000 ljudi puta 3 njihovih obitelji koji su slobodni i oslobođeni dužničkog ropstva. Evo vidite dragi građani samo je znanje moć, konkretni prijedlozi, a sada je prilika da ne pate naši ljudi zbog virusa, zbog zemljotresa i još su blokirani i još su u dužničkom ropstvu. Evo iznosim ovaj prijedlog, on je konkretan i molim sve vas zastupnike da ga podržite. Nema veze tko ga je iznio, zaboravite, ali spasimo naše ljude jel im je danas i onako teško jer to je veliki dio hrvatskog naroda pati zbog ovih blokada. Znači dragi građani vidite ovo je jednostavno za riješiti. E sada će netko reći pa čekaj kako to misliš da će Narodna središnja banka dati 10 milijardi da se isplati ovih, pa nije ona vlasništvo nekoga s Marsa. Pa što radi Američka središnja banka, švicarska, francuska, njemačka? Ma isto to rade. Nemile milijarde dolara, franaka, eura ubacuju u sustav ovakve projekte. Zašto? Da to riješe. Dakle, rekao sam nije mi namjera da ovdje govorim sofisticirane priče jer to ništa ne znači vama. O tome što je sekuritizacija, što bi bilo kad bi bilo, o tom po tom, kad prođe ova kriza, ali dajmo ljudi ovo riješimo. Ali poštovani građani vi koji ste blokirani, vas ima 230.000 kada biste samo vi na izbore izašli i samo vi dati glas onima koji ovo znaju riješiti, pa mi bi to riješili. Za ovo treba politička volja, pazite, ne može Ivan Lovrinović ili još par zastupnika ovdje predloži model i dođe glasanje i ovi kažu, čuj ne može, oni znaju da je intimno dobro dragi građani, oni znaju da je ovo dobro rješenje, krasno, pravo, e ali dolazi iz oporbe iz ovoga koji stalno nešto ovdje govori, ali ljudi moji Hrvatska sada treba čvrste, radikalne, državničke odluke, moramo ljude osloboditi od ovoga tereta. Koji je drugi problem? Drugi problem je poljoprivreda, isto njihove kredite treba otkupiti od banaka isto ovaj fond, treba sve tržnice otvoriti ljudi moji sa maskama neka se prodaje. Na tržnicama je, ajmo budimo otvoreni zdravije prodavati i sigurnije nego u Konzumima i zatvorenim prostorima. Pa ne mogu ljudi sjediti kod kuće. Otvorimo tržnice, dajmo poljoprivrednicima, financirajmo sjetvu, zaustavimo i moratorij na otplatu svih njihovih dugova. Znači sekuritizacijom možemo riješiti i njihove probleme. Evo ja vam stojim otvoren ukoliko imate pitanja, ovo je dobra priča. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pred nama se nalazi danas Prijedlog zakona o provedbi Uredbe o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju čiji su vrijednosni papiri izdani nakon 1. siječnja 2019. godine. Znači u RH do sada nije postojao pravni okvir za ovaj oblik sekuritizacije odnosno kao što smo ovdje uvodno čuli da je to proces pretvaranja neprenosivih oblika potraživanja tzv. kredita u prenosive instrumente tj. vrijednosne papire. Osnovni ciljevi ove uredbe su uspostavljanje kriterija za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju, što znači uspostava iste vrste kredita, zahtjev izdavatelja, upotpunjuje se jasno dokumentacijom u svezi strukture instrumenata i rasporeda plaćanja, te propisivanje obveznog zadržavanja rizika što sprečava da se krediti ili zajmovi koji se ne mogu vratiti, ne mogu ukloniti iz bilance putem sekuritizacije. Propisuje se repozitorij podataka za sekuritizaciju, transakcija znači postoji jedna središnja evidencija u sekuritiziranim koji nadzire europska nadzorna tijela. Jedan posao sekuritizacije može uključivati više različitih strana, uz inicijatore mogu postojati i serviser zastupnik, upravitelj imovinom, rejting agencija i investitori. Uvodi se zabrana resekuritizacije kojom bi se moglo omesti razina transparentnosti, dopušteno je samo u posebnim slučajevima i poboljšava se maksimalni nadzor nad tržištem sekuritizacije. Implementacijom ovog zakona u naš sustav određuju se HANFA i HNB kao nacionalna nadzorna tijela za provedbu ove uredbe i njihovi subjekti nadzori i nadzorne mjere. Osigurava se da institucionalni ulagatelj u RH znači nacionalno i ono prošireno na mirovinske fondove, na mirovinska osiguravajuća društva radi njihove sistemske važnosti kod ulaganja u bilo kakve sekuritizacijske poslove i cilj je da moraju provesti dubinsku analizu. Cilj sekuritizacije diversifikacije izvora financiranja, raspodjela rizika diljem financijskog sektora te pružanja dodatnih izvora financiranja koji u manjoj mjeri ovisi u bankarskom sektoru čime se postiže ciljevi strateškog i otpornijeg financijskog sustava. Sekuritizacija doprinosi raspodjeli rizika diljem financijskog sektora te također može doprinijeti oslobađanju bilance dijela kapitala koji je inače bio predviđen za pokrivanje rizika kredita koji su prodani. Tako kaže zakon. Šta kaže realno praksa? Od kada je Europska komisija uvela ovaj zakon odnosno ovu direktivu 2019. godine, tržište sekuritizacije u EU je značajno palo. Zašto? Zato što se ovim zakonom uvodi red na tržište sekuritizacije. Uvodno je ovdje bilo govoreno od 2008. godine europske tržište sekuritizacije iznosilo je 819 milijardi eura, znači to je ono pred krizno razdoblje. 2018. ono je 269 milijardi eura, a odmah kada se uvela ova direktiva, znači da bi se standardiziralo da ne bi bilo raznoraznih određenih preprodaja mimo određene kontrole mehanizama, tržište sekuritizacije u prvom kvartalu 2019. godine iznosi 32,4 milijarde eura što je 63% pad u odnosu na zadnji kvartal 2018. godine, što znači da će ova direktiva u potpunosti promijeniti tržište sekuritizacije unutar EU, što pokazuje značajan pad, time je postrožila kriterije, uvela je dodatne nadzore i onemogućila je preprodaju loših kredita. Jel neko kada kupi taj loši kredit u konačnici kada pretvori loši kredit u financijski instrument odnosno u vrijednosnicu se dogodi ono što se dogodilo 2008. godine. U 2008. godini upravo se to dogodilo, 2008., čisto da znate za omjer. Znači Amerika ima trenutno ima oko 3000 milijardi sekuritizrano razne vrste imovine koji su pretvorene u vrijednosne papire. I onda 2008. godine ima puno novca na tržištu, banke ne znaju šta će s tim novcem, plasiraju ga labave kriterije, može svako dobiti kredit, pumpaju određenu gospodarsku aktivnost. Svako ko je dobio kredit, banke šta dalje rade, sekuritiziraju odnosno preprodaju tu imovinu, prepakiraju ga u vrijednosni papir, taj vrijednosni papir dolazi na financijsko tržište i dobija od rejting agencija Triple-A , da je sve to dobro, da imaju rejting agencije to određivaju da su to najkvalitetniji vrijednosni papiri. Šta se događa 2009. godine? Ti građani ne mogu vraćati te kredite, ne mogu ih više vraćati, rejting agencije su lagale kada su davale takvim vrijednosnim papirima odnos 3A i dolazi do urušavanja tržišta. Zašto? Zato što je vrlo slično kao ovaj virus, nitko ne zna ko ima taj vrijednosni papir i onda dolazi do panike na financijskom tržištu. Znači onda se nalazi da ga imaju i osiguravajuće kuće i mirovinski fondovi i u Norveškoj da se nalaze i u Njemačkoj i onda jednostavno svi se pokušavaju rješavati tih vrijednosnih papira koji imaju oznaku Triple-A da su vrhunski, da su kvalitetni, da su najbolji, da neće moći, da će sigurno, da i podloga da će se vraćati krediti, međutim, dolazi do urušavanja tržišta i dolazi do bijega odnosno masovne rasprodaje tih vrijednosnica. Ono što EU komisija i onda se taj proces ide dalje, ide se u recesiju, ide se u pomoć državi. Znači što EU komisija donosi 2019. g.? Uvodi standardizaciju tih procesa, znači uvodi da ne može se prodavati loši krediti, da to mogu biti krediti, to barem govori ova Direktiva, da moraju biti krediti istog rizika, da ne može dalje se prebacivati taj rizik na krajnjeg onoga tko dobije taj vrijednosni papir, a da ne zna što ima u tom vrijednosnom papiru. To je najvažnije, znači da onoga krajnjega se zaštiti. Jer, tko su ti krajnji, koji kupuju te vrijednosne papire? Mirovinski fondovi. I kada mirovinski fondovi otkupe vrijednosne papire koji ne mogu se sutra utržiti na tržištu i kada im značajno pada vrijednost, dolazi do ugroze mirovina i zbog toga ova direktiva, a vidite što je napravila na tržištu EU-e, drastični pad sekuritizacije, od čak 60% u odnosu za zadnji kvartal 2018. g. dovodi se do toga da će u potpunosti se naći sekuritizacije koji je bio prisutan u SAD-u se u potpunosti promijeniti u odnosu što radi Europa. Europa inače, kao jedan od izvora plasmana, koristi kredite, vrlo malo koristi ovakve vrijednosnice koji su prepakirani u nekakav oblik potraživanja i ovom Direktivom se zapravo postavlja vrlo jasan standard i nekakva zaštita vjerovnika, odnosno u konačnici, vlasnika tih vrijednosnih papira. I zato je ova sekuritizacija o kojoj danas govorimo bolje rješenje. Zašto? Zato što ipak sada postavlja, koliko god je, ljudi imaju averziju prema tome što se dogodilo u prošlosti, postavljam određene kontrolne mehanizme. Tako da ćemo, evo, mi iz Kluba SDP-a ovakav oblik direktive podržati. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj Nezavisne liste mladih u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Naravno da ovaj zakon ima i posebnu težinu ako gledamo okolnosti u kojima se događa. Intencija EU-e kada je htjela pristupiti samom uređenju, kao što je, evo i kolega Lalovac odgovorio prije mene je bila zapravo da upravo se izbjegnu rizici koji nastaju, a sami rizici proizilaze iz situacije koja nam je već trenutno i koja će se zapravo i eskalirati u budućem vremenu, a to je kako će banke pristupiti poslovanju sa svojim klijentima u uvjetima u kojima će se naći brojni njihovi klijenti, a to će biti uvjeti zapravo krizne situacije. Razmatra se brojni modeli pa je tu Hrvatska udruga banaka i predložila stvaranje državne garantne sheme za banke. Tu bi evo, na neki način i povezao se na izlaganje i prof. Lovrinovića koji je upravo u tom smjeru, ako banke u ovom trenutku predlažu državnu garantnu shemu za njih, onda je, postoji onaj obrnuti model, a to je državna garantna shema zapravo za one koji su dužnici. Pa možemo upravo na taj način pristupiti pa da banke ostanu u svom redovnom poslovanju, a da oni koji su dužnici dobiju jednu potporu upravo od države koja treba na kraju i najviše skrbiti. Sad, naravno da u tim uvjetima i nestabilnosti, banke će pronalaziti razne modele po kojima mogu prvenstveno svoja teško naplativa potraživanja pretvoriti u likvidnu imovinu, znači iz nelikvidnoga, nenaplativog stanja pretvoriti u nešto što oni mogu koristiti. Ako pogledamo model koji sam evo i u replici napomenuo, to je jednostavna prodaja potraživanja koja se na kraju izgubila iz institucionalnog nadzornog okvira, onda mogu nastati posebne jedne situacije koje dodatno utječu, ne možda toliko u obavezu nego u način pokušaja naplate obaveze i ono što proizilazi, da stvaraju se posebni uvjeti za dužnike u kojima oni fizički budu često maltretirani, zapravo htio sam reći, budu maltretirani raznim oblicima, a dogodi se isto tako i fizičko maltretiranje. Kad govorimo o sekuritizaciji, dovoljno je reći kakvu povijest ima kad su ga nazvali i sotonskim oružjem i onda je jasno da i EU i sa pravom pristupila uređenju ovoga pitanja upravo da bi onemogućavala pokušaj, prvenstveno financijskih institucija koje su ga zloupotrebljavale. Najčešći model je zapravo izdvajanje određene imovine od matične banke ili sponzora, a u ovom našem slučaju moći ćemo govoriti o bankama koje su domicilne u nekoj drugoj državi, bilo Austriji, bilo Italiji, a koje kod nas imaju svoje poslovnice. One će, isto tako određena potraživanja koja će možda kod biti teža, nenaplativa, pokušati pretvarati u naplativu likvidnu imovinu i stvarat će, ono što smo se već susreli, posebne pravne osobe ili SPV-i koje imaju upravo posebnu namjenu. Na osnovu toga izdati opet nove dužničke vrijednosne papire i stvarati likvidna sredstva, s kojim ciljem? Na kraju je cilj da se izolira imovina matičnoga društva da bi podržali, kao što je rečeno i malo ranije, svoj rejting da bi se zaštitili od rizika i događa vam se otprilike da pokušava se matično izvorno društvo sačuvati od svih rizika da bude što stabilnije, a sve što mora propasti to se otpusti i onda kreće život iznova. Međutim, svim korisnicima tih društava koje se nalaze u problemima, njima su također problemi puno veći. Tako da i sa strane Kluba nezavisne liste mladih dati ćemo potporu ovome prijedlogu zakona, ali upozoravamo samo na to da neće banke, upravo kao što je i rečeno, pokušavati niti koristiti ovakve oblike ili u vrlo malom i u malome udjelu, a da će tražiti sve druge oblike kojima će pokušati biti što likvidniji. Na kraju trebamo razumjeti da to je nešto što je i svaki naš poduzetnik, fizička osoba u vremenima krize pokušava biti što likvidnija, što sposobnija, što mobilnija, pa isto tako onda kad govorimo o bankama jasno mi je zašto država treba propisati okvire u kojima će djelovati takve institucije da ne bi mogle svojom mobilnošću dodatno ugroziti financijski sustav i dodatno ugroziti brojne dužnike koji će imati probleme u otplatama. Još jednom bi samo upozorio, a to su brojni subjekti koji se pojavljuju u cijelome procesu sekoritizacije, to su od inicijatora financijske institucije, pa postoje aranžeri, serviseri, menadžeri na upravljanje imovinom, rejting agencije, vidite koliko samo rizika ima da bilo tko od ovih koji su u tome nizu zlouporabe svoj položaj i da time stvori problem u cijelom sustavu, tako da oblikovanje njihovog djelovanja je nešto što jednim dijelom pokriva se ovim zakonom, a isto tako drugim nadležnostima HANFA-e i drugih organizacija i institucija treba biti značajno praćeno, pogotovo u današnje vrijeme i u vremenu koje nam dolazi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. Na početku rasprave pozdrav svima onima koji se bore za naše zdravlje i vode brigu o … [[Govornik se ne razumije]] i puna im podrška. A kad govorimo o ovom zakonu, ja nažalost dobivam dojam da mnogi nisu pročitali tekst zakona jer kad bi pokušali sekuritizaciju prevest na hrvatski jezik onda bi mogli reći da je to postupak u kojem zajmodavac poput banke preoblikuje zajmove koje posjeduje npr. hipoteke i zamjenjuju ih sa vrijednosnim papirima. Druga stvar, sve ove direktive koje se odnose na financijski sektor na određen način oni koji su regulirali financijsko tržište, o tom ću nešto kasnije više govoriti, priznaju određene greške i propuste koji su se dogodili, a o tome je nešto govorio i kolega Lalovac, u vrijeme velike gospodarske i ekonomske i financijske krize. Dakle, što se nakon krize dogodilo? Na, u vrijeme krize je bila opća nestašica kapitala, nakon nekog vremena pojavila su se, pojavio se veliki kapital na financijskom tržištu koji zbog svog oblika, svog svog izbora i zbog svog načina korištenja i ovoga i davanja na raspolaganje onima kojima bi trebalo koristit, nije mogo dotaknuti one koji su u tom trenutku trebali, bili i jesu nosioci gospodarskog oporavka kompletne EU, a to su mali i srednji poduzetnici. Jel vi znate da mali i srednji poduzetnici praktički ne mogu kotirat na burzama, ne mogu se izlistat na burzama, ne mogu na takav način doći do dodatnog kapitala. E sad, ti koji imaju ta sredstva su naprosto, trebalo je nać put i prostor kako da dođu do malih i srednjih poduzetnika. I onda je logično stvar da neko oblikuje rizike koje ima, da ih pretvori u nekakav drugi instrument na takav način smanji potrebu vlastitog kapitala za sprečavanje tih rizika, a otvara prostor drugom kapitalu da dođe do onoga dokle ga treba. To je najprostijim jezikom objašnjeno jedno vrlo, vrlo ovoga komplicirana transakcija. Zašto to govorim? Pa zato što naprosto rizik se želi preraspodijeliti na šire financijsko tržište i sad dolazim do teksta zakona. Uz ona prva 4 članka koja daju pojmovno obrazloženje, daju tehnička obrazloženja, vrlo interesantno da praktički od 5. do 14. članka i to je skoro negdje 10 stranica teksta, namjerno govorim ove brojčane pokazatelje, govori o kontroli. Jer osnovna nakana ovog zakona je kontrola sprečavanje rizika, sprečavanje zlouporaba i sprečavanje nekakvog mešetarenja unutar financijskog tržišta. I opet ću reći nešto što ponavljam stalno kad govorim o fondovima, kad govorim o toj fondovskoj industriji. Dakle, koje to dvije institucije trebaju vršit kontrolu da se takve stvari ne odgode. HANFA, dakle Agencija koja se bavi nadzorom nebankarskog financijskog sektora i HNB. To su institucije koje mi imamo i koje u suradnji sa Središnjim europskim institucijama trebaju spriječit da se dogode neke stvari. E sad jedno, zapravo u stvari dva velika upitnika. Prvi je da li u RH mi imamo financijsko tržište koje bi moglo zadovoljit ovo sve skupa? Nažalost nemamo. Jer vi kad pogledate prometne zagrebačke burze one praktički … [[Govornik se ne razumije]] Nakon onih velikih izlistanja koja su se dogodila i prodaja 2007.-2008. vi praktički niste imali značajnije nikakav događaj na zagrebačkoj burzi. Dakle, to tržište kapitala u RH je nažalost takvo kakvo je. Dakle, na naše tržište dolaze igrači koji su itekako u dobroj formi, itekako su obučeni kako se trebaju ponašati i kako mogu plasirati ova svoja sredstva. I kad uzmete s druge strane vlasnike financijskog sektora u RH oni dolaze s tog istog područja s kojeg dolaze ovi drugi koji bi trebali plasirati sredstva i zato je svjesni činjenice ista stvar se događa i u Europi, svjesni činjenice da taj sustav treba kontrolirati, dakle ovim zakonom, ovaj zakon se u stvari najviše bavi sa institucijama koje trebaju kontrolirati, način na koji trebaju kontrolirati, kako se to kontrolira praktički tehnička obrada i druga stvar definira određene stvari koje se naprosto ne smiju dogodi ovim procesom. E sad, danas se pokušalo to usporediti i sa prodajom koje su banke prodavale agencijama, prodaja loših potraživanja agencija i ovo da tako kažem ako nećemo koristiti ovoga sekuritizacija možemo govoriti koristiti izraz preoblikovanja ovoga su dvije sasvim različite stvari. Banka ne prodaje ništa. Banka samo mijenja nešto jedan instrument za nešto, dolazi do sredstava, a netko drugi preuzima taj instrument, temeljem toga naplaćuje ono što treba naplatiti, koliko košta kapital koji je dobio temeljem tog kredita, a banka je temeljem toga dobila nova sredstva koja može plasirati u neke nove projekte. Logična stvar, ako se događaju takve transakcije da je kontrola i te kako potrebna jer u onom trenutku vi kad poslujete na burzi vi ne znate gdje su vaši vrijednosni papiri. Oni vrijednosni papiri koji vrijede, koji su sigurni i koji imaju dobar prinos njima se puno ne trguje. Puno se trguje sa papirima koji su varijabilne vrijednosti, danas vrijede ovoliko, sutra onoliko i tu su špekulativne procjene koliko se kome isplati ih imati. Vi naprosto ne znate gdje su ti papiri. I zato mene vrlo često rasprava i oko NHB-a i oko HANFE bez obzira na sve njihove vrline i mane smeta iz razloga ako hoćemo omogućiti da hrvatski poduzetnici dođu do jeftinog kapitala i do kapitala pod kojim, pod istim uvjetima po kojim dolaze njihove kolege u EU onda moramo isto tako, onda moramo to omogućiti ali moramo osigurati nadzor svega toga skupa. I zato HANFA kao institucija koje je nažalost 2012. pretvorena u jednu birokratsku instituciju treba osnažiti, treba im dati prostora da se educiraju jer kad pogledate nove izvore financiranja oni su daleko više vezani na financijske, ne bankarske, financijske institucije koje nadzire HANFA nego što su to sredstva od onih financijskih institucija iz bankarskog sektora koje nadzire HNB. I zato je značaj HANFE i te kako bitan naprosto da nam se ne dogode neke stvari jer gledajte mi smo u stanju nažalost iz jednog tehničkog zakona doći do jedne velike političke rasprave. Ovaj prostor o kojem mi danas govorimo o sekuritizaciji ili preoblikovanju ili kako god hoćemo ga nazvati ovoga u Hrvatskoj vrlo malo ljudi zna i vrlo malo ljudi se bavi s njim, ali poruka zakonodavca kad vidite što sadrži zakon onda je ona kristalno jasna. Prije svega kontrola, kontrola, kontrola, omogućiti onome tko želi uložit novce i zamijeniti praktički omogućiti kredit da zamijeni tu hipoteku da napravi dubinsku analizu, da dođu do podataka o tome u što ulaže i kako ulaže iz jednostavnog razloga da se ne bi dogodile ovoga loše stvari. I druga stvar, nemojmo licitirati sa sredstvima HNB-a. Najveća stvar je što je Vlada RH, HNB i kompletan financijski sektor, to sam zadnji put govorio, mislim da se tu itekako trebaju uključiti osiguravajuća društva jer prema njima puno obaveza imaju naši poduzetnici koji su u ovom trenutku najpogođeniji sa plaćanjima ovog polica i do kad te police vrijede. Dakle, naprosto ovoga nemojmo se razbacivati sa tim novcima jer gospodarska situacija, a takva situacija u proračunu je takva da ćemo i te kako ih racionalno morati koristiti jer bez obzira na sve nitko vam neće pokloniti novce. I zato iskoristimo ovu dobru situaciju da kao članica EU imamo pristup određenim, ne određenim nego velikim financijskim sredstvima na koje nismo imali do sada, imamo jednu manu što, a to je da nismo članica eurozone i imamo, ja se iskreno nadam da će i predsjednik Vlade i ministar financija to riješiti jer imamo određenu da tako kažem prepreku da dođemo do sredstava Europske središnje banke zato upravo i te kako racionalno postupajmo sa sredstvima koja imamo jer će nam trebati. Ništa ovo neće prestati preko noći, da ćemo se ujutro probuditi da će biti sve u redu, ponašajmo se prema ovim financijskim sredstvima izuzetno racionalno iz dva razloga. Zato što iz njih ćemo financirati one koji se svakodnevno bore za naš život, a to su zdravstveni radnici, policajci i svi ostali, a s druge strane isto tako treba financirati i one koji će sutra dati novi dah u oporavljenim plućima RH, a to je gospodarstvo RH [[Upadica: Hvala.]] dakle, prije svega odgovornost, odgovornost, a ovaj zakon upravo poziva na to. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeći je Klub zastupnika onaj GLAS-a u ime kojeg će govori poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege dozvolite da i ja iskoristim ovu priliku da pozdravim sve one koji ovoga časa rade na našoj sigurnosti, zaštiti zdravlja i osiguranju budućnosti čitavoga društva, naravno i one koji se trenutno odmaraju jer su upravo došli iz svojih smjena koje će nastaviti u toku dana ili sutra. Najprije ova tema oko hrvatskih termina, ako budemo silovali ovu situaciju da sekuratizaciju moramo prevoditi doći ćemo do besmislenih rješenja jer naš jezik nije baš tako bogat da bi mogli jednom riječju prevoditi druge riječi, pa s druge strane i u samom ovom vokabularu morali bismo se ona i odreći i izraza kao što su financiranje, kredit, leasing, itd. Radi se o jedinstvenom pravnom okviru EU-e, on ima svoju terminologiju, ne bi bilo loše da je zadržimo, ali kao je moguće, da je naravno, razumijemo. Ovo je tema koju može razumjeti relativno uski krug ljudi, ovo je specifična jedna financijska problematika. Ni svi bankari nisu na ti sa ovom temu, a kamoli bismo bili mi. Međutim, valja ovdje reći nekoliko riječi zašto je EU pristupila jednom vrlo važnom procesu, a to je sređivanju stanja na prostoru sekuritizacije, odnosno uvođenju jasnih, transparentnih pravila kojima bi se spriječilo daljnje zloupotrebljavanje tog financijskog postupka koji, moramo odmah reći su izmislile američke financijske institucije 70-ih godina. I to je onda postala jedna raširena praksa u kojoj su, ne samo banke nego i drugi financijski dionici počeli svoja potraživanja, recimo, banke zajmove, ali mnogi drugi su to napravili sa svojim financijskim instrumentima, kao što su, npr. kreditne kartice, leasing, krediti za nabavu automobila, itd., praktički pretvarati u druge financijske instrumente. Dakle, nešto što je visokorizično, pokušali su pretvoriti u manje rizične i na taj način zapravo, što je bio ključni i temeljni njihov interes, brisati manje rizična potraživanja iz svojih bilanca, kako bi prikazali zapravo svoju bolju financijsku krvnu sliku. To je otišlo do iznemoglosti, do perverzije. Jedna od posljedica tako nečega je bila dodatna težina financijske krize koju su, da se razumijemo, 2008. generirale upravo financijske institucije, odnosno financijski sektor. Jedan od elemenata zašto je ta financijska kriza bila jako teška i duboka je upravo bilo to što je cijeli postupak sekuritizacije godinama unatrag bio toliko razmahan i potpuno netransparentan da se zapravo dovelo do kaosa u financijskom tržištu. I onda, naravno, sve su te banke, prije svega, ali i mirovinski fondovi došli u poziciju da postanu nelikvidni i da kucaju, kome na vrata? Državi, poreznim obveznicima. Sjetite se koliko je ulupano milijardi u velikim zemljama, prema velikim bankama, da se ne sruše čitavi sustavi. EU pristupila je ovome problemu praktički odmah. Napravila je čitave studije 2014. g. kako bi jednom dubinskom analizom ustanovila do koje mjere ide ta mjera u sekuritizaciji, na koji način se sve ona provodi i koliko to zapravo ugrožava financijsku kapacitiranost čitave Unije, ne bi li zapravo smislila način, pravila i okvir, kako bi se zaštitila od neke buduće financijske velike krize, odnosno kako bi spriječila da buduća neka nova recesija, do koje, po sili pameti, zakona, ekonomskih uvijek dođe jednog dana, bude što manje generirana od ovakvih postupaka financijskih aktera. Dakle, punih 5 godina, praktički, EU je stvarala jedan dokument koji je stupio na snagu 2019. g. i po onome, što i kolega Lalovac kaže, već se tada vidjelo, već 2019. kako su zapravo snažni efekti toga kad vi uvedete red. Dakle, može sekuritizacija, nije nikakav problem. Dakle banke i ostali financijski akteri pretvarati svoje visokorizične plasmane u manje rizične, ali ne više na isti način kako su to radili prije, ne na način da od toga izvode čitave ekvilibrije u kojima, na konačnici više ne znate na kome je rizik takvog jednog ulaganja i prodaje potraživanja. Dakle, da se ne dogodi jedna petljavina koja će cijeli sustav srušiti. Ne, sve može, ali po jasnim kriterijima, mora biti transparentno, mora postojati regulator koji to nadzire, ne smije se vršiti resekuritizacija, dakle dodatno zapetljavanje financijskih odnosa. Može, samo u određenim vrlo, vrlo malom broju iznimnih slučajeva i opet, pod vrlo snažnim nadzorom. Dakle, EU je napravila nešto što je za nas sve vrlo, vrlo važno. Mi jesmo malo tržište, ali mi smo dio velikoga europskoga tržišta i u tom smislu moramo i razumjeti i ponašati se onako kako je zapravo za dugogodišnje ili dugotrajno dobro same EU i njene financijske stabilnosti najbolje. Ova sada situacija kada je čitavo europsko gospodarstvo, naravno i financijski sektor, preko noći praktički u potpuno suludim okolnostima, neočekivanim dovedena pred jednu novi izazov. A to je ne samo da li će vjerovnici biti u stanju vratiti svoje dugove i osigurati likvidnost iz koje će servisirati svoje obveze, nego se još dodatno traži od banaka da u ovakvim situacijama, pod 1, uvedu moratorije, pod 2 refinanciranja, pod 3 dodatno, ulože dodatna sredstva. EU procjenjuje da ako sekuritizacija bude rađena po pravilima ovako kako je to Uredba i naložila, da će europske banke bez ikakvih problema osloboditi otprilike do 150 milijardi eura sredstava, ako žele ići u sekuritizaciju, koju onda mogu dalje plasirati prema svojim poslovnim politikama. Naravno, to je i samo jedan element ove situacije. Najvažniji element će biti komunikacije Europske središnje banke prema bankovnom sustavu. Dakle ako Središnja banka stane iza ovoga projekta financiranja dodatnih potreba koje su stvarno izvanredne, onda naravno da će i sve druge banke se posložiti u tom redu jer njima je interes da čuvaju svoje bilance, svoju likvidnost i dugoročna potraživanja, pa hoće li odgoditi, staviti moratorij, to je uvijek manje bolno nego zapravo izgubiti one koji su im dužni. Ja vjerujem obzirom na to obzirom na to da je koordinacija na vrlo visokoj razini među svim ključnim financijskim akterima u EU trenutno, također i među vladama najjačih ekonomskih aktera u EU poput Francuske, Njemačke oko financijskih praćenja mogućih rješenja ove krize da će se na kraju … kriza voditi na način koji će prouzročiti što je moguće manje štete. Mi iz svoje perspektive naravno jednog malog gospodarstva i relativno malog financijskog sektora osjećamo koliko su teški problemi već i samim tim što će netko recimo biti zatvoren mjesec dana ili dva dana, to dovodi do čitavog lančanog sustava reakcija gubitka radnih mjesta, financijske nelikvidnosti i najgorih mogućih oblika ugrožavanja poslovanja i budućnosti. E sada zamislite što je sa velikim ekonomijama koje također prolaze kroz istu ovu dramu kao i mi. Zato harmonizirati pristup, neke zemlje su brže u tome neke sporije, ali ja vjerujem da će i EU u tom smislu dati još čitav set vrlo korisnih rješenja i da će RH imati financijski itekako snažnu injekciju, razumijevanje kod korištenja postojećih financijskih instrumenata poput strukturnih fondova odnosno fondova EU i da ćemo zajedničkom politikom na razini EU i ovu krizu preboliti što je moguće mekše. U svakom slučaju klub građansko liberalnog saveza podržat će ovaj prijedlog u prvome čitanju, a već vidimo da neće biti problema niti da se on uskoro donese i u drugome. Hvala lijepa.
Hvala. I sada dolazi na red Klub zastupnika HNS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Jedan naime tehnički zakon provedba uredbe i možda prijedlog, ali već je sada i kasno, to smo trebali u bitnoj proceduri jer smatram da je ovo izuzetno važno pogotovo u ovom trenutku i ono koje su prognoze što se tiče našeg zakonodavstva i financijskog tržišta, financijskog sektora u cjelini. Tu je bilo dileme sekuritizacija što to znači? Latinski „securitas“, sigurnost, znači na neki način financijskim rječnikom prevođenje manje likvidnih potraživanja u ajmo tako reći u ona koja su što se tiče kredita ili nešto slično jednostavnim rječnikom odnosno mogućnost raspodjele rizika na neke druge. Ali to ne znači da onaj tko je dao kredit, kreditna institucija ne snosi dio rizika čak sav rizik onoga ako nekome i daje određeno potraživanje. Mislim da je ovo više stručna tema, politički svakako klub HNS-a će podržati jer dat je jedan pravni okvir kojega do sada nije bilo u RH i iz povijesti vrlo dobro znamo, svjedočimo da je i niz banaka bilo u vrlo teškim situacijama upravo iz razloga jer nisu kod samih izdavanja kredita, niti su radili dubinske provjere onome kome su davali kredite, nisu osiguravali niti kolaterale na adekvatan način i desilo se praktički da je u velikoj mjeri i država bila ta koja je morala podmetnuti leđa financijski da se određene banke spase. Sa primjenom ove uredbe, to bi trebalo ići u jednom sasvim drugom smjeru, znači prvenstveno ključna riječ je sigurnost i ono što je važno, propisani su i regulatori od HNB-a do HANFA-e koji bi trebali pratiti čitave te procese. Ono što također je iz svjetskog i europskog iskustva je bilo rečeno, ja ću samo ponoviti zašto je važno u ovoj situaciji u kojoj smo se našli, na taj način u koliko naravno na tržištu kapitala bude interesa za sekuritizaciju temeljem ove uredbe, određene banke će moći osloboditi jedan veći dio kapitala i kod nas u Hrvatskoj, ne samo u EU, a upravo taj kapital će biti više nego potreban i za oporavak i našeg gospodarstva, jednako tako i gospodarstva EU. Ono što je također važno prije ste svjedočili smo u povijesti krediti su se bankovni dodjeljivali na raznorazne načine i praktički rizik nije bio kontrolabilan na način ako su se i potraživanja prenosila na nekoga drugoga. Ovo je izuzetno važno jer je jedan veliki dio postoji mogućnost i kroz mirovinske fondove, mirovinska osiguravajuća društva koja su od sistemske važnosti za državu za imaju određenu sigurnost i stabilnost ukoliko uđu u procese sekuritizacije. I ono što je posebno važno i kod izdavanja kod same sekuritizacije izuzetno je važna dubinska kvalitetna analiza koja također regulator imaju nadzor nad time i vjerujem da će ova uredba možda u prvo vrijeme neće biti više raspoloživog kapitala na tržištima kapitala, međutim da kada se stvari svedu na jedan kvalitetniji način, kada se i određene banke koje danas preprodaju potraživanja, vjerujem da će se i financijsko tržište popraviti u Hrvatskoj, biti stabilnije, sigurnije i da će adekvatno i ova uredba koja govori znači sekturitizacija, sigurnost prvenstveno da će ispuniti svoju ulogu. Klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je trebao biti poštovani zastupnika Ivan Pernar, ne vidim ga, nema ga, pa ćemo preći na slijedeću pojedinačnu raspravu, a to je poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, o pardon Domagoj Ivan Milošević. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, državni tajniče, pa ovo danas o čemu raspravljamo je dobar i koristan prijedlog. U neka normalna vremena s veseljem bih ja isto detaljno o tome raspravljao, međutim mislim da su kolege prije mene dovoljno o ovom prijedlogu rekle. Slažem se sa velikom većinom toga, ali ću se usmjeriti u ovom kratkom vremenu koliko imam na dvije zapravo ključne riječi koje se tiču i ovog zakona, ali i okolnosti i krize u kojoj smo se zatekli, a to je s jedne strane smanjivanje rizika, a s druge strane povećanje povjerenja. Kriza u kojoj smo se zatekli ja mislim da je bez presedana, ne volim uspoređivat sa mnogim prethodnim krizama pa i medicinskim, zdravstvenim ali bez presedana je utoliko što mislim da nikad prije čovječanstvo se nije nosilo s ovakvim izazovom u vrijeme društvenih mreža, pametnih telefona i milijardi koje instantno dobivaju informacije nažalost koji puta i pogrešne i tu je bitno tu upravo s jedne strane prije svega govorim o lažnim vijesti, smanjivanje rizika, povećanje povjerenja. I zbog toga i nije jednostavno upravljati ovom krizom sa više aspekata. Ja ću se usmjerit samo na dva aspekta ove krize u kojoj smo se zatekli, s jedne strane dakle zdravstvena, medicinska s kojom mislim da se s obzirom na okolnosti i susjedstvo vrlo dobro nosimo i ja se pridružujem zahvalama svim onima i zdravstvenom osoblju i liječnicima, ali i svim ostalima policajcima, koji se nose u ovim trenutcima s ovom krizom i na njih se ne odnosi slijedeće što ću reći, a reći ću drugi aspekt, a to je ovaj društveno-ekonomski. Ja vjerujem da mi, evo nema nas tu puno, ali puno šire od toga mislim na nas političare, javni sektor vjerujem da smo svjesni da nam slijedi, dakle nije pitanje da li, nego isključivo i kada ćemo rezati javnu potrošnju na svim razinama. Dakle, od centrale države pa na niže razine. To je bitno barem iz dva razloga, više ih je, ali ja ću se usmjeriti samo na dva s obzirom na količinu vremena. Prvo je radi održivosti proračuna, dakle zašto je to toliko bitno iako zvuči tehnički, zato da bi se nastavila isplaćivati penzije našim sugrađanima, da bi se zdravstveni sustav nastavio financirati posebno u ovo vrijeme kad je zdravstvena kriza i ono što će eventualno slijediti dalje, zato da u krajnjoj liniji država se i može zadužiti da ostane u investicijskom rejtingu upravo kako bi pomogla vlastitom gospodarstvu. S druge strane razlog je po meni najvažniji u svemu tome, a to je pitanje solidarnosti. To pitanje solidarnosti između privatnog i javnog sektora odnosno obratno je bilo dosta uneravnoteženo da ne kažem narušeno u prošloj krizi kojoj smo svjedočili. Cijena toga je bila otprilike 200.000 radnih mjesta izgubljenih u prošloj krizi u privatnom sektoru isključivo. Indirektno to možemo dovesti naravno i u vezi i sa posljedično iseljavanjem proteklih godina, ali sad smo tu gdje jesmo. Dakle, želim samo naglasiti i vjerujem da smo svi dovoljno naučili, dovoljno iskusni, poučeni, razumijevajući koje su posljedice vrlo blizu pred nama ove sada u ovom trenutku još uvijek, prije svega zdravstveno medicinske krize i da nećemo ispustiti iz vida našu odgovornost, solidarnost prema svim ljudima, oni koji su već bez posla, oni koji su sutra na minimalcu ili u puno težim situacijama. Dakle evo, to sam želio reći, ja vjerujem da smo svi svjesni da ćemo ekonomski izaći oštećeni iz ove krize, ali to ne znači da trebamo izaći društveno oštećeni, dapače mislim da je ova kriza prilika da u društvenom smislu, pa i političkom smislu izađemo jedinstveniji i da rješavamo probleme koji su pred nama. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Kolega Miloševiću, u vašoj raspravi spomenuli ste situaciju i spremnost za gospodarsku krizu koja je pred nama. Mene osobno zanima kao zastupnika koji se bavite gospodarskim temama da li smatrate da su ove mjere korektne, dovoljne što je Vlada predložila jer vidimo veliko nezadovoljstvo je kod poduzetnika, čak su jučer zahtijevali ostavku ministra Horvata koji je govorio o tim mjerama vrlo optimistično uopće ne shvaćajući da nije pitanje u ovom trenutku solidarnosti na način da se treba netko nečega odreći. Jer većina poduzetnika malih i srednjih koji sada ne rade, su ostali preko noći bez prihoda. Znači mi moramo odmah djelovati, mi moramo pokazati odmah da se tim ljudima može pomoći da se ne govori o odgodama, nego odmah o injekciji određenih sredstava i sa druge strane obustavi doprinosa i plaćanja doprinosa. Znači zanima me vaš stav [[Upadica: Hvala.]] o tim mjerama odnosno da vi mislite da su one dovoljne? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Miloševića.
Pa logično u prvim danima i tjednima je fokus bio na zdravstveni, medicinski i na živote ljudi. Reakcija Vlade je potpuno suprotna od prije 10-tak godina i neću se vraćati u prošlost, ali ću reći dakle koraci su u pravom, ispravnom smjeru, dakle svjesni dubine problema koji tek dolaze donose se mjere. Ja očekujem da će te mjere koje je u vremenu pred nama biti još brže, još učinkovitije, još čvršće duboko svjesni sveg onog što nam dolazi u susret u smislu prije svega kao što ste rekli srednjih i malih poduzetnika i obrtnika.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Milošević otvorili ste nekoliko tema, međutim mislim da ovdje treba jasno radi javnosti reći, Vlada je sa 63 mjere i sa izmjenom 19 zakona omogućila i dala sebi prostor za djelovanje i djelovat će onako kao situacija bude nalagala jer naprosto ići sada sa ovim ili s onim mislim da nema potrebe. Međutim, ono što je vrlo bitno spomenuli ste javnu potrošnju. Izmjenom Zakona o izvršenju državnog proračuna i prihvaćanjem jednog oporbenog amandmana kojim se definira da će Vlada svakih 14 dana izvještavati sabor, Vlada si je dala prostora da može promptno mijenjati kako rashodovnu tako i prihodovnu stranu proračuna, dakle one pozicije koje smatra da se naprosto ne mogu … [[Govornik se ne razumije]] zbog novog načina će preusmjerit na ono što je vrlo bitno. Međutim, ovdje treba i upozorit i jedinice lokalne samouprave da ne dođu u velike probleme. Mnoge aktivnosti koje se financiraju iz lokalnih proračuna naprosto ne postoji, oni trebaju postupat na isti način. Dakle, već su trebali [[Upadica: Hvala]] donijet takvu odluku. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Miloševića.
Slažem se, slažem se kolega Šuker. Ja sam ono uvodno i već i napomenuo sve razine državne administracije do najniže i cjelokupni javni sektor izuzev onih koji se neposredno nose sa krizom, ne mislim samo na medicinsko osoblje nego i na druge javne službe, imamo i u Zagrebu s obzirom nažalost na zemljotres koji smo, koji smo svi skupa prošli. Kao što ste rekli, mjere, mjera je dosta, mjere su ispravne, dovoljno je prostora i, i svijesti o problemima, razgovara se dnevno sa svim strukovnim udrugama, donose se prijedlozi, prema tome tako će se i na tjednoj razini i donositi i zakoni i uredbe. Dakle, duboko smo svjesni onog što je pred nama. Svi, Vlada u cijelosti, uopće nemam dilema, a i mi ovdje u HS moramo, mislim da moramo ovaj pokazat tu, tu svijest o tome da moramo zajednički slat jedinstvene, jedinstvene prijedloge zato što mislim da u ovako kriznim vremenima svi smo na istom brodu, naš brod se zove država Hrvatska, hrvatsko gospodarstvo i svi zaposleni i u privatnom i u javnom sektoru.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja bih isto svoju raspravu započeo sa zahvalom svima koji su uključeni u nošenju sa ovom krizom i jednom i drugom koja nas je zadesila, ali bi se posebno zahvalio i radnicama i radnicima koji nisu u javnom sektoru, a koji su neophodni za svakodnevno normalno funkcioniranje naše države uključujući tu naravno i naše službe u saboru, ali i prodavačice i prodavače i sve one ostale radnike u komunalnim djelatnostima bez kojih jednostavno ne bi moglo biti moguće normalno funkcionirati, svim zaposlenicima HEP-a, vodovoda i čitavog niza drugih usluga bez kojih ne bi mogli normalo funkcionirati. Biti ću vrlo kratak budući da je dosta toga rečeno o ovome zakonu već prije. Dakle, ovdje se prvi put jasno normatizira opći okvir sekuritizacije i to je jako dobro. Uvodi se reda na tržište i svako uvođenje reda na tržište je zapravo dobro. Sama činjenica da je, da smo bilježili drastični pad sekuritizacije nakon ove uredbe EU vam govori o tome koliko je tu bilo nereda, koliko je tu bilo u najmanju ruku nedorečenih, nejasnih, pa možda i sivih, usudio bih se reći, transakcija, prebacivanja, presipavanja iz šupljeg u prazno, ovo ćemo, ovim zakonom ćemo to izbjeći. Isto tako mislim ono što bi posebno istaknuo da se, ne mogu se prodavati loši krediti, dakle ne moraju biti istog rizika što je izuzetno bitno ukoliko želimo zaštititi krajnje korisnike, u ovom slučaju to su mirovinski fondovi, a govornici prije mene su govorili o tome koliko je bitno zaštititi mirovinske fondove zbog održivosti samog mirovinskog sustava. I na kraju samo bih rekao par rečenica o mjerama Vlade. Moram reći, izraziti svoju osobnu sumnju, nemam drugog mogućnosti nego ovdje za govornicom, pa vjerujem da ćete mi omogućit digresiju od par sekundi. Dakle, da su mjere nedorečene, nejasne, da često ni institucija, ni poslodavci, a ni radnici ne znaju kako ih mogu konzumirati. Moramo tu biti puno proaktivniji jer nije pitanje da li gospodarska kriza dolazi, ona dolazi definitivno nakon ovakve dvije krize koje su nas potresle i potres uključujući i Zagreb, dakle to je još jedna dodatna otegotna okolnost. Nema uopće sumnje, danas gospodarske, gospodarski tektonski poremećaji čekaju. Moramo tu biti proaktivni i naravno iako je zaštita ljudskih života sada prioritet moramo se orijentirati i na zaštitu gospodarstva, zaštitu radnih mjesta, zaštitu egzistencije naših građana.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepo. Kolega Hajduković, kriza ne samo da dolazi, ona je već došla. Znači u ovom trenutku dosta ljudi koji su ostali bez mogućnosti da privređuju, da rade, uslužne djelatnosti, turizam i sve ono šta se ograničilo u radu ovih mjesec dana, ljudi su sada doma i svjesni su težine situacije u kojoj je, ne samo su se oni našli nego i nakon šta prođe ova kriza koliko će im trebat da se vrate u neku normalu. Zato iznenađuje da je Vlada bila u mogućnosti donesti određene prijedloge i zakone koji bi išli za radikalne mjere poput ovog jučer zakona vezano uz nadzor mobitela, ali nije našla nažalost još nije našla, nadamo se da će uskoro naći mjere radikalne koje će pomoći poduzetnicima koji su ostali doma. U ovom trenutku mi nemamo ništa od odgađanja doprinosa, mi moramo ukinuti plaćanje doprinosa i poreza za sve one koji nemaju mogućnost radit i koji su pogođeni ovom krizom.
Hvala, odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala. Kolega Maras, pa apsolutno se slažem. Odgoda znači samo da ćete nešto morati platit kasnije, a kako to se opet ne zna jer jedno je, jedna je sigurna stvar da poslije ove epidemije koronakrize, korone virusa, pardon, ništa više neće biti isto, pogotovo gospodarstvo. Gospodarstvo je to koje će pretrpiti ogroman udarac i već trpi i zato sam i rekao da trebamo biti proaktivni i puno agresivniji u zaštiti radnih mjesta, u zaštiti gospodarstva. Mi smo to i predlagali i predlažemo i dalje, dakle nismo samo kritičari nego dajemo i prijedloge i bojim se bez više odlučnosti, bez jače proaktivnosti posljedice će biti samo puno, puno teže odnosno samo odgađamo nošenje sa njima. Hvala.
Hvala lijepo. Slijedeće pojedinačne rasprave poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala vam lijepa kolegice i kolege zastupnici. Svi oni koji nas sada gledate, vjerujem da je dosta ljudi kod kuće i da prate što se dešava u RH, ali i da prate isto tako, kakve zakone i poteze Vlada donosi. Jučer smo imali jedan zakon koji je dosta radikalno trebao regulirati nadzor naših građana, mada se dosta često ljudi pitaju, nadziranje mobitela u kriznim situacijama, ali što ako ljudi ostave mobitel doma pa ne pridržavaju se određenih mjera i ako im je nadziran mobitel. Znači treba uvijek voditi računa o tome da određene mjere koje predložimo budu na način što se tiče RH napravljene tako da ne ograničavamo slobode građana, da pokušavamo stvarati i održavati normalno funkcioniranje države i da razmišljamo o tome što će biti poslije, kada kriza prođe i ovaj zakon o sekuritizaciji, odnosno, ne zakon nego prijedlog zakona o provedbi uredbe EU-a o sekuritizaciji u biti otvara jednu temu koju Vlada RH nažalost nije dovoljno dobro anticipirala i nije ponudila dovoljno dobra rješenja na samom početku ove krize, odnosno, kao što je rekao g. Hajduković prije mene, gospodarska kriza nije pred nama, mi smo u gospodarskoj krizi. Tko to ne shvaća, nažalost ne shvaća puno i zato mjere koje bi trebali donositi vezano uz gospodarstvo su posebno bitne, ne mogu se odgađati i moraju poslati poruku našim poduzetnicima i obrtnicima da smo svi zajedno u ovoj krizi, da jednostavno možemo i zajedno tu krizu proći i da ćemo, nakon što kriza prođe zajedno moći nastaviti pokretati gospodarstvo i vratiti se na neke pozicije koje smo imali prije same krize. Sekuritizacija odnosno trgovanje potraživanjima također, personificira jednu situaciju koja se sada dogodila u RH, odnosno Vlada RH je odlučila odgoditi plaćanje doprinosa za one koji u ovom trenutku ne mogu raditi, znači za poduzetnike i obrtnike. Što, kakav je tu smisao, zbilja teško je za shvatiti s obzirom da ljudi ne mogu raditi, znači Vlada je ograničila mogućnost da ljudi rade. Kriza koja nas je zadesila također je ograničila ljude da rade zbog toga što, nemoguće je raditi u ovim uvjetima i ograničavamo socijalne kontakte i uslužne djelatnosti moraju na taj način podnijeti određenu žrtvu, ali nije jasno zbog čega je Vlada RH odlučila zadržati obvezu plaćanja doprinosa i poreza za te djelatnosti. To stvarno nikome tko malo razmisli o cjelokupnoj situaciji nije jasno. Odakle će ti ljudi za 3 ili 4 mjeseca moći platiti ove dugove? Jučer slušamo ministra Marića koji govori da će se razmišljati o obročnoj otplati. Ljudi ne mogu raditi, regulirali smo da ne mogu raditi i sada ministar Marić razmišlja kako ćemo im dati na rate da plate te doprinose. Ja i moj stav i stav SDP-a je apsolutno da trebamo obustaviti plaćanje doprinosa i poreza u ovom trenutku kada ljudi ne mogu privređivati i ne mogu raditi i da se mora pomoći i izdašnije od ovoga što je Vlada RH napravila u zadržavanju radnih mjesta. Jer u ovom trenutku smo kao država u poziciji da svi zajedno vidimo kako zadržati ljude na tim radnim mjestima i kako zadržati kakvu takvu potrošnju s obzirom da ljudi nemaju prihoda koje mogu ostvarivati iz svoje gospodarske djelatnosti. Znači, sve države su to napravile, gledajte oko nas, Sloveniju, Njemačku, Njemačka nudi 80% plaće, Slovenija 75% plaće, mislim da bi i Hrvatska trebala krenuti u tom smjeru jer tko se sada jedino, evo, tu je g. Šuker, može zadužiti i priskrbiti određeni novac kako bi prošli kroz ovu krizu. To je jedino država i ona mora stati iza poduzetnika i radnih mjesta. Ne naplaćivati ono što se naplatiti neće nikad moći i poduprijeti financijski poduzetnike ili direktnim poticajem, znači, određenim iznosom koji bi svaki poduzetnik dobio, što su neke zemlje i napravile, ili kreditima koji bi bili otpisani ukoliko se zadrže radna mjesta, što rade neke druge zemlje. znači mi u ovom trenutku imamo mogućnosti i financijskih sredstava kao država izdržati ovu krizu, ali to možemo napraviti jedino ako svi zajedno stanemo iza gospodarstva i naših sugrađana. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Pa kolega Maras, apsolutno ste u pravu. Tim više, ako uzmemo u obzir da trećina našeg BDP-a su upravo najpogođenija industrija, a to je turizam i ugostiteljstvo i moramo biti jednostavno proaktivniji i puno agresivniji u zaštiti našeg gospodarstva. Spominjali ste slovenski primjer, spominjali ste njemački primjer, Njemačka je, ako se ne varam oko nekih 10 milijardi izdvojila samo za zaštitu jednog malog segmenta tržišta, a to su vam freelanceri, dakle samostalni obrtnici uglavnom. Pazite, samo za samostalne obrtnike koji nemaju stalne radne odnose, koji isto plaćaju paušalno poreze, itd., a kamoli onda nešto drugo. Dakle, ovdje nije više stvar želje ili oklijevanja ili konzervativnih metoda zaštite, ovdje moramo biti izuzetno agresivni i proaktivni. Dakle, zaštite trebamo donositi sada da bi kriza poslije ove epidemije trajala što kraće.
Poštovani zastupnik Maras, odgovor.
Hvala lijepo. Njemačka je donijela set mjera i ovaj tjedan u Bundestagu raspravlja o njima. Ovaj tjedan, znači da govorimo o tome tko je kako spreman i tko razmišlja o tome kako pomoći gospodarstvu u vrijednosti 750 milijardi eura. Kada bi se usporedilo njemačko i hrvatsko gospodarstvo, hrvatska Vlada bi u tom ekvivalentu trebala donijeti mjere od minimalno 12 milijardi eura. E sad, probajte procijeniti koliko je hrvatska Vlada u ovom trenutku namijenila za pomoć gospodarstvu. 12 milijardi eura je otprilike 80 milijardi kuna. To je ono što smo mi trebali već sada o tome raspravljati i donijeti određene zakone i pomoći gospodarstvu kako bi se ponašali na način kako se ponašaju najrazvijenije i najnaprednije članice EU. Nažalost mi govorimo samo u Hrvatskoj o odgodama, ne govorimo o tome kako direktno pomoći ljudima. Hvala.
Hvala. Čini mi se da kolega Grmoja želi stanku.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku u ime kluba MOST-a, javljaju mi se ljudi vezano uz temu, tu su i predstavnici ministarstva molim da se hitno reagira i prema Vladi i prema HNB-u. Naime, što se događa? Blokirali smo sela, ljudi ne mogu iz jedne općine u drugu, blokirani su, to su ljudi koji ne mogu koriste kartice za dizati novac, otići na bankomat oni moraju do banaka u veća središta, znači ljudi uopće nemaju nikakva sredstva. Molim da se hitno reagira. Isto tako molim Vladu RH i sve nadležne što ćemo sa blokiranima u ovom periodu, što ćemo sa ovrhama, pod hitno moratorij na ovrhe i dajte riješite ovaj problem. Naši stariji ljudi ne mogu do banaka, do šaltera gdje mogu dignuti novac, kartice nemaju oni koji su blokirani sasvim je jasno, a i stariji ljudi to ne koriste. Trebamo pod hitno nešto poduzimati, nadam se da netko u Ministarstvu financija, da netko u Vladi vodi računa o tim ljudima. Ne samo da su bitni naši poduzetnici koji sada gase poslovanje. HGK je jučer objavio nevjerojatne podatke, to je gotovo kataklizma koliko ih je prijavilo nula kuna. Dakle jednostavno ne samo prema poduzetnicima nego prema starijim ljudima, prema našim ugroženima, prema našim radnicima trebamo pokazati solidarnost u ovom trenutku, trebamo prepoznati njihove potrebe. Mili li iko na te ljude? Oni uopće ne mogu doći do novca, ne mogu kupit, ne mogu onim ljudima ako zovu nekoga da im donese potrepštine ne mogu im dati ni novac. Nitko o tome ne razmišlja. Zatvorili ste općine i gradove, dakle kako ljudi mogu doći uopće do banaka kako dignuti novac, posebno ako su u izolaciji. Znači nemaju pristup nikakav novčanim sredstvima.
Hvala. Naravno da ćemo odobriti stanku. Ali i kolega Hrelja čini mi se traži stanku.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege. Tražim stanku u trajanju od pet minuta radi dodatnih konzultacija, ali da bih upozorio predstavnike Ministarstva financija i Krizni stožer da jednostavno ova totalna blokada u općine koje su tako male, koje jednostavno u ovom trenutku vidimo koji su to negativni efekti ovakvog cijepanja Hrvatske i ekonomski i ako ćemo reći u socijalnoj elementarnoj ugrozi su ljudi zato što ne mogu najnormalnije obavljati svoje funkcije. A ništa ne govorimo o onima koji imaju mjeru izolacije propisanu, oni koji su sami otišli pod samoizolaciju, ali u smislu pridržavanja svih uputa koje daje Krizni stožer zašto tako usko limitirati ljude. Jučer sam govorio da u Puli ne mogu doć do pješčane uvale koja se naslanja odmah koji je praktički građevinski dio Pule zato što je ona u općini Medulin. To su stvari koje ne možemo tako određivati ex cathedra. Treba vidjeti i jučer je pao jedan prijedlog ovdje da treba omogućiti ljudima kretanje negdje u okvirima nekadašnjih zajednica općina, jedan malo širi pojam. Naravno da je i pitanje mirovina koje će uskoro stići umirovljenicima na svoje račune je pitanje koje isto treba prilagoditi. Da li Hrvatska pošta može ponovno donositi na adrese jel može doći nažalost do neželjenih posljedica da nam netko zbog nemogućnosti kretanja, a na neki način targetirani su stari ljudi kao oni koji su najugroženiji da nam dođe do neugodnih situacija.
Hvala lijepo. Stanku će vjerojatno zatražiti u ime kluba Živog zida i Promijenimo Hrvatsku i poštovani zastupnik Lovrinović.
Poštovani potpredsjedniče Sabora. U ime kluba Promijenimo Hrvatsku i Živi zid tražim stanku od 10 minuta jer dobivam sve više dopisa i zovu me ljudi iz raznih sela poljoprivrednici da im se omogući otvaranje tržnica jer oni naprosto ne mogu, ne znaju kako će živjeti. Zvao me je jedan čovjek iz okolice Svetog Ivana Zeline … ljudi imaju krave on ne zna što će sa sirom razumijete, on proizvodi tvrdi sir, mekani sir što raditi s tim. Drugi mi piše da ima pet tona luka, kako to realizirati? Vidite kad sam se vozio i odlazio ljudi su se disciplinirali, čekaju pred pekarnom sa maskama udalji dva, tri metra, pred mesnicama, samoposluga, naši su ljudi kulturni, već su shvatili ozbiljnost situacije. Ali molim vas kada ulazite u zatvorene prostore i s maskom unutra je zrak, a na tržnici je otvoreno. Prema tome, kada dođu ljudi sutra otvorite tržnice, kada dođu sa svojim proizvodima pa ljudi se znaju ponašat, stat će opet u red, a otvoren je zrak znači nije zatvoren prostor. Ja znam da ovo što govorim izgleda rizično, međutim moramo unijeti zrno razuma u svemu ovome. Zaista je manja opasnost da se ljudi zaraze na otvorenom, znači opet da stoje u redovima s maskama nego u zatvorenom. Dakle, spasimo poljoprivrednike, otkupite odmah Ministarstvo poljoprivrede interventni program sve zalihe hrane, siguran otkup vina, svega i dajte otpišite moratorij da se za vrijeme krize ne plaća poljoprivrednici nikakve obveze i spasimo ih od dužničkog ropstva koji su imali kredite, sada su blokirani jer jednostavno sada dolazi sjetva mora im se dati novac da posiju. Imat ćemo problema sa hranom, a moramo jesti domaću hranu nego uvozno smeće. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba SDP-a stanku je zatražio i poštovani zastupnik Maras.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, također tražimo stanku i ove teme koje su ovdje otvorene su apsolutno važne. Znači u ovom trenutku imamo nekoliko gorućih problema u RH i kretanje je sigurno jedan od njih. Ja se, mi se pridružujemo ovom zahtjevu koji je dao i kolega Hrelja. Sada se pokazuje u biti kod kretanja naših sugrađana, pogotovo u malim općinama, totalni besmisao ovakvog teritorijalnog organiziranja odnosno da moramo drugačije organizirati lokalno samoupravo i jedna je smislenije, veće cjeline imati na način da one mogu funkcionirati u kriznim vremenima na način kao što se to funkcionira u nekim većim gradovima. Ne možemo imati situaciju da sada u nekim malim općinicama u RH ljudi ne mogu niti do pošte, niti do banke, niti do ničega zbog toga što nema pošte i banke u njihovom mjestu odnosno njihovoj općini. O tome treba razmišljati i treba sada urgentno dati neke nove mjere kako bi ljudi mogli, pogotovo ovo što je rekao gospodin Hrelja je vrlo važno, uskoro stižu mirovine i moramo razmišljati o tome kako stariji ljudi mogu doći do određenih sredstava odnosno na način da mogu funkcionirati u narednom periodu. Druga stvar, moram još jednom istaknuti pošto se ovdje radi o ekonomskim temama da je Klub zastupnika SDP-a pripremio danas 7 zakona, ovaj tjedan ide sve u proceduru, mi moramo pomoći poduzetnicima pod hitno, odmah. Ljudi moraju imati sigurnost i ljudi kada se nađu u redovima trgovina, ljekarne ne smiju između sebe pričati da ne znaju šta će biti za 2 mjeseca i od čega će živjeti za 2 mjeseca. Država mora poslati poruku da stoji iza svakog radnog mjesta koje je bilo u trenutku krize. Ljudi moraju imati tu sigurnost, ljudi moraju imati sigurnost da će ova 2, 3 mjeseca izdržati i da ćemo nakon toga zajedno početi ponovo graditi hrvatsko gospodarstvo tamo gdje smo nažalost morali stati na početku krize. Znači, vrlo jasne poruke [[Upadica: Hvala lijepa.]] i želimo urgentnu, urgentnu reakciju Vlade. Hvala vam lijepa.
Slijedeća stanka biti će ona koju su zatražili u ime Kluba Hrvatskih suverenista, Željka Glasnovića i kolege Hasanbegovića, poštovani zastupnik Željko Glasnović. Izvolite.
Ja bih također tražio stanku ovaj dosta ljudi me zovu tamo iz epicentra Markuševac, znam da rade službe na terenu, da su preopterećeni, ali neki ljudi imaju djecu, oni ne znaju šta će napraviti gore, neki spavaju u garažama, u podrumima, nisu sigurni, mislim da bi trebalo usmjeriti svu energiju tamo. Znamo kako se radi trijaža i ovaj imamo dovoljno ljudi i mislim da možemo iz inspektorata da napravimo sinergiju između službi, da se pomogne prvo tim ljudima jer to je sad prioritetno. Vidimo kakvo je vrijeme i mislim da možemo to sanirati što brže, bit će bolje za njih. Hvala.
Hvala lijepo. Zatražio je također stanku i Klub Stranke rada i solidarnosti. Izvolite, u ime kluba će poštovani zastupnik Madjer.
U ime Kluba Stranke 365 tražim stanku jel isto imam pozive od mnogobrojnih poljoprivrednika, znači bliži se poljoprivredna sjetva njima je onemogućeno kretanje prema svojim njivama, znači kad kreće proljetna sjetva bit će problema sa zaoranim njivama, sa sjetvom. Također dolazi i do problema da se treba isfinancirati proljetna sjetva, pa apeliram na Vladu da što prije isplati ovaj preostali dio poticaja. Rok je 30.6. ali da u što kraćem roku isplati ovaj dio poticaja, a što se tiče i samih tržnica. Apeliramo da se otvore tržnice da uz sve poštivanje stožera civilne zaštite mogu se tržnice otvoriti kako se kupuje u velikim trgovačkim lancima, tako se može u tržnicama uz kontrolirani ulazak u tržnice, uz kontrolirani rad u redovima na tržnicama, mogu tržnice radite, pa apeliram na stožer civilne zaštite da se tržnice otvore da se omogućuje našim malim, prvenstveno manjim obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima prodaja jer ukoliko uništimo ta mala mala obiteljska poljoprivredna gospodarstva bojim se da ne ostanemo gladni u lijepoj našoj. Hvala.
Hvala vam lijepa. Naravno sad ćemo napraviti onda stanku do 11 i 20. Hvala. STANKA
Prijavio se je Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, u njihovo ime govorit će zastupnik Ivan Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovani građani, evo na kraju rasprave o prijedlogu Zakona o sekuritizaciji još jednom se želim obratiti i posebno ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku jer sam jutros iznio konkretne prijedloge ekonomskih stručnjaka iz naše stranke kako riješit problem blokiranih u RH kojih ima oko 230 000 i kako ih oslobodit dužničkog ropstva. Svi vi koji niste vidjeli ovaj, imali priliku čuti govor, možete na našoj facebook stranici pogledati jer je to konkretan prijedlog koji će pomoći, on je u interesu za čitavo društvo i molim, apeliram na Vladu koja je sad na vlasti da zaista ovaj koristan prijedlog provede jer će zaista osloboditi ljude jer imamo ionako nevolja od virusa, zemljotresa i još kad si blokiran kud si onda prispio što kaže narod. S druge strane, ta sekuritizacija znači predstavlja otkup potraživanja prije svega od banaka odnosno prodaju potraživanja kredita od strane banaka ka nekom drugom, nekom drugom entitetu koji se formira, koji traje onoliko kolko traje znači ta vrijednosnica i na kraju to možemo tako riješit. Međutim, ovdje želim još nešto naglasit. Znači kako možemo sekuritizacijom riješit probleme poljoprivrednika seljaka. Veliki broj naših poljoprivrednih proizvođača je uzimao kredite u švicarcima, veliki broj njih je blokiran, uzimali su kredite za nabavu strojeva, traktora, kombajna, gradili su farme, međutim, kupovali stada, a onda su poslije namjerno pale cijene mlijeka, došle su multinacionalne kompanije i počele rasturati to tržište, vidimo do čega je to došlo. Mi moramo te ljude spasiti odnosno moramo se okrenuti domaćoj poljoprivrednoj proizvodnji. Vidite, iz dobro obaviještenih krugova, upravo sam maloprije saznao za vrijeme ove stanke, da da se povećava uvoz mesa i povrća iz Italije, šleperi dolaze, znate kako sad nema zbog ove gužve, možete mislit kakva je kontrola, a za to vrijeme znači dok uvoz iz Italije ide i on se krca u trgovačke centre i ljudi naši kupuju, za to vrijeme naši seljaci imaju problem sa prodajom svojih proizvoda koji su puno kvalitetniji, bilo da je riječ o mesu, povrću, voću, mlijeku itd. itd. Znači, molim vas, ovo je šok. Zašto ova kriza se ne može uporedit sa nikakvom drugom? Pa zato što je, kao prvo naglo je došla, ona je široko otišla, otišla je duboko, pad je, pad je izuzetno veliki u kratkom roku. Nitko drugi ne može sada, tržište je pomjereno u kut. Jedino sada državna intervencija može spasit, ali država nema novaca. Ona mora, mora na scenu stupiti Središnja banka, HNB ljudi moji, oni se bave sami sobom, a Vlada se bavi time kao vidjet ćemo kako idu mjere, pa ćemo poslije raspravljat. Dragi građani, nije mi stalo da ovdje dodajem ulja na vatru, ja razumijem tešku situaciju, svi smo zbog toga pogođeni. Ali to nije razlog da neke stvari koje se mogu napraviti da se ne naprave odnosno da gledamo kako neke mjere su loše itd. Poljoprivrednicima se mora, sad će sjetva, mora im se isplatiti ono za sjetvu sve šta im treba, mora se sve otkupit šta imate kod kuće, pa dajte krenite Ministarstvo poljoprivrede, otkupne stanice organizirajte, robne rezerve, sve se to može riješiti. Za ovo vrijeme krize seljaci ne smiju ništa, moratorij na kredite, otplatu kredita, uplatu mirovinskog, zdravstvenog, sve mora stat i otvorite tržnice. Vidite, jučer sam vidio i podržavam, Stranka Promijenimo Hrvatsku podržava, već 23 000 poduzetnika stvorilo je inicijativu na facebook profilu umjesto kad sam predložio prije tjedan dana u onom gore saboru da svaki dan imamo krizni stožer za poduzetništvo, njega nema, oni se organiziraju sami na facebooku i traže, ocjenjuju ove mjere nedostatnim, neću reć kako ih sve nazivaju da ne dolijevam ulje na vatru, ali te mjere nisu ono što oni traže. Znači, otpisati, nema plaćanja poreza, doprinosa za vrijeme krize. Brzi krediti za likvidnost, ali ne može se to ništa riješiti jer ovdje ja, meni je žao, slušam i predstavnike oporbenih stranaka, ma nema država kune ljudi moji, nema kune, ne može pomoć, samo središnja banka neće i ja da sam direktor banaka ne bi odobravao i gledao bi kome kredite jer je sad rizično, samo HNB, a on se bavi molim vas, bavi se nekom stabilnošću koja nas je i razarala i bez ove krize.
Hvala. Zastupnik Lovrinović isteklo je vrijeme. S ovim zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2017/2402 o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju, prvo čitanje, P.Z.E. br. 857. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se navedeni prijedlog zakona; i drugo: sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja konačnog prijedloga zakona. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Vidim da imamo 4 suzdržana. Dakle, utvrđujem da je većinom glasova donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela, 125 za i 4 suzdržana.
Sljedeća točka dnevnog reda je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 856. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Zdravko Zrinušić, državni tajnik u Ministarstvu financija, izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. potpredsjedniče HS. Dakle, što se tiče Zakona o koncesijama on je donesen u ovome visokom domu na njegovoj sjednici održanoj 30. lipnja 2017.g. i objavljen u Narodnim novinama 69 iste godine. Zakon je donesen u cilju usklađivanja sa Direktivom 2014/23 EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodijeli Ugovora o koncesiji, što dodatno treba pridonijeti transparentnosti postupanja u postupcima davanja koncesije i pozitivno utjecati na stvaranje uvjeta ravnopravne tržišne utakmice u provedbi malih ili većih projekata koji imaju obilježje koncesije. U međuvremenu Europska komisija provela je evaluaciju prenošenja same direktive u nacionalno zakonodavstvo u RH te je putem službene opomene odnosno povrede broj 2018/2269 obavijestila RH o rezultatima evaluacije i izrazila svoje nedoumice i pitanja koja su se nametnula prilikom provjere usklađenosti zakona sa samom direktivom. RH poslala je svoj odgovor u roku koji joj je bio zadan, s predstavnicom Europske komisije održana su i dva sastanka te su raspravljane sporne odredbe. I na kraju budući da je u pojedinim segmentima utvrđeno ne odgovarajuće odnosno nepotpuno prenošenje odredbi direktive, a nakon provedenih tih konzultacija razmotrene su nužne izmjene kojima se postiglo puno transponiranja odnosno prenošenje predmetne direktive i pristupilo se izmjeni Zakona o koncesijama kroz ove izmjene i dopune. Nastavno bih samo kratko iznio koje su osnovne izmjene i dopune. … izmjenama zakona predlaže se izmjena definicije gospodarskog subjekta kojima se detaljnije propisuje tko se sve smatra gospodarskim subjektom odnosno direktiva je i Europska komisija zahtijevala širu definiciju nego što smo je mi bili predložili. Preciziraju se odredbe o sukobu interesa osoba uključenih u postupak davanja koncesije te svih koji mogu utjecati na tijek postupka davanja koncesije na način da se isto povezuje sa Zakonom o javnoj nabavi. Znači u tom dijelu primjenjuju se podredno odredbe Zakona o javnoj nabavi. Dalje, direktiva predviđa davanje koncesije između javnih subjekata, oni to zovu in haus koncesije što našim zakonom nije bilo predviđeno odnosno ne želimo predvidjeti i tako smo opravdanost ne prenošenja direktive dodatno propisali kroz odredbe kroz izmjenu i dopunu ovoga zakona na način da se propisuje da davatelji koncesije ne daju koncesije međusobno, a konkretno u čl. 7. dodan je potpuno novi st. 7. ako dopuštate i pročitat ću. „Davatelji koncesije ne daju koncesije međusobno niti se odgovarajući primjenjuju propisi kojima se uređuje javna nabava, a u dijelu koji se odnosi na ugovore između subjekata u javnom sektoru“. Nadalje, direktiva predviđa i niz odredbi o davanju koncesije u područje obrane i sigurnosti, mi također u tom dijelu ne želimo davati nekome da dobiva koncesije i naš sustav to ne predviđa. I opravdanost ne prenošenja tih odredbi direktive bilo je potrebno osigurati kroz još detaljniju normu unutar samog propisa, pa smo tako u okviru čl. 4. st. 2. uz odredbu koja je već postojeća dodali i područje obrane i nacionalne sigurnosti u smislu da se ne može davati koncesija. Nadalje, dodatno se određuju ostali razlozi isključenja gospodarskih subjekata odnosno u slučaju kojima davatelj koncesije može isključiti gospodarskog subjekta iz postupka davanja koncesije, a koji davatelj koncesije može koristiti u postupku davanja koncesije tj. … traje inače tri godine. Pa samo ću ponoviti odnosno navesti koje su to odredbe, dakle isključenje ide iz razloga npr. nepoštivanje odredbi iz kolektivnog ugovora osobito isplate obveze ugovorne plaće, otvaranje stečaja, ako gospodarski subjekt je pravomoćno osuđen za kazneno djelo ili prekršaj u vezi s obavljanjem profesionalne djelatnosti, potom ako se može dokazati odgovarajućim sredstvima da je gospodarski subjekt učinio težak profesionalni propust, ako se može na odgovarajući način dokazati da je gospodarski subjekt sklopio sporazum s drugim gospodarskim subjektima koji imaju za cilj narušavanje tržišnog natjecanja, ako je gospodarskom subjektu zbog značajnih ili postojanih nedostataka tijekom provedbe bitnih zahtjeva iz prethodnog ugovora o koncesiji raskinut taj prethodno sklopljeni ugovor i slične norme. Dakle to je već norma koja je od prije bila i mjera ide na tri godine kao što je bilo i prije propisano. Preciziraju se mogućnosti za izmjenu ugovora o koncesiji, potom tu se detaljnije propisuje način izračuna nove procjene vrijednosti koncesije prilikom izmjene ugovora o koncesiji te se dodatno preciziraju odredbe o prijenosu koncesije i mogućnosti osnivanja založnog prava uz suglasnost davatelja koncesija. Isto tako određuje se postojanje mogućnosti podugovaranja koje je propisano uredbom liberalnije nego je odredbom zakona, dok se i dalje zakonski propisuju uvjeti za sklapanje ugovora o koncesiji. Dakle otprilike 11 pozicija koje smo temeljem zahtjeva Europske komisije bili dužni unijeti u postojeću normu zakona, ovim izmjenama i dopunama je predloženo da se unesu u postojeći zakon. Hvala lijepa.
Zastupnik Gordan Maras javio se za repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Zrinušić, evo moje pitanje prvo vama ide. Vi ste relativno nedavno predlagali ovaj zakon u Hrvatskom saboru znači prije nekoliko godina, mislim to je u ovom mandatu, zanima me šta se toliko dogodilo u međuvremenu odnosno zbog čega već u tim prvim izmjenama zakona nismo uvrstili ove stvari koje od nas EU i Europski parlament tražio? Znači to je konkretno pitanje. I još jedno pitanje koje me posebno zanima, na koji način se postavila Vlada RH prema korisnicima koncesija u vrijeme ove krize ovisno o plaćanju koncesije s obzirom na nemogućnost obavljanja djelatnosti, govorim o turističkom sektoru? I zanima me, kada će Vlada RH odlučiti da se doprinosi za one poduzetnike koji su pogođeni krizom ne plaćaju, ne odgađaju nego da se prestanu stvarati obveze u Poreznoj upravi prema onima koji u ovom trenutku nisu u mogućnosti raditi? Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa. Što se tiče same norme, evo navest ću jedan od primjera što se tiče zahtjeva Europske komisije naše je bilo mišljenje da je dosadašnja norma bila primjerenija za nas, međutim ovim izmjenama se traži liberaliziranje postavljenih normi. Primjerice, definicija gospodarskog subjekta koji smo do sada imali po klasičnoj definiciji Zakona o trgovačkim društvima, sad je tu dodana i podružnica ili javno tijelo uključujući svako njihovo privremeno udruženje koje definira sama direktiva što ide ovaj i izvan okvira ovaj Zakona o trgovačkim društvima. Dakle, nisu to neke stvari koje su bile nejasne u samome našem propisu, ali Europska komisija je tražila da ne bi radili negativnu selekciju u tom smislu. Ovaj dio koji smo ovaj pojačavali u odnosu na zabranu davanja koncesija u smislu obrane i nacionalne sigurnosti dodatno smo željeli u zakonu to naglasiti mada direktiva recimo to dopušta da se tako [[Upadica: Hvala, isteklo je vrijeme.]]
Zastupnica Anka Mrak Taritaš zatražila je repliku.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, dakle razlog izmjene i dopune je usklađivanje sa zakonodavstvom EU odnosno mene zanima da li je bio neki pilot projekt, pa je bilo konkretno riječ o nečemu ili je samo gledan cijeli zakon, jer ovaj dio gdje je liberalizacija je apsolutno ok i zanimljivo je da u ovo vrijeme imamo ovaj neke stvari u ovom zakonu. Pa ja ću samo reći gdje Hrvatski sabor može izmijeniti ugovor o koncesiji kad se utvrdi da je ugrožena nacionalna sigurnost i obrana države, okoliš ili ljudsko zdravlje. Uvijek je interesantno trenutak kad se raspravlja. Ali moje pitanje, replika vama je, zaista da li je bio konkretno neki slučaj, dakle da li je bio neki pilot projekt koji je onda bilo ili je načelno u pregledu zakonodavstva odnosno određenih zakona se naglasilo da se treba vezati uz liberalizaciju ovih podkoncesija što mislim da je dobro da već kad se koncesija ugovara da definirate sve što treba biti. Na taj način ćemo niz nedoumica riješiti. Hvala.
Odgovor na repliku.
Apsolutno se s vama slažem, znači i Europska komisija provela je evaluaciju prenošenja same direktive i u tom smislu nam je uputila službenu opomenu još 2018., mi smo imali razgovore u međuvremenu s njima da vidimo da li je ta norma dovoljno jasno prenijeta i one odredbe koje su trebale biti ograničavajuće a gdje se dopušta nacionalna diskrecija pojedinih država članica, kao što smo naveli malo prije u kontekstu i ovih odluka sabora ili prenošenja koncesija vezano za obranu itd. Dakle, evaluacija prenošenja direktiva od strane Europske komisija koja je rezultirala tom službenom opomenom odnosno povredom.
Hvala. Hvala državnom tajniku. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ako ne onda otvaram raspravu. Za raspravu prvi klub koji se javio za sudjelovanje Klub zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku. U njihovo ime govorit će zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, malo nas ovdje ima i ovdje smo na 2 metra rašireni. Poštovani građani posebno vas pozdravlja, eto zbog nevolje koja nas je snašla i puno drugih zemalja i naroda, uglavnom boravimo unutar svog doma, pratite sigurno televiziju pa prema tome i dio ovih rasprava. Danas raspravljamo, no prije no što kažem, prenesem stavove nas iz Stanke Promijenimo Hrvatsku glede koncesija ja bih vas zamolio gospodine potpredsjedniče da sazovete Predsjedništvo obavijestite predsjednika sabora da uvrstimo u dnevni red i one teme koje naše građane zanimaju. Prije svega vidite, vidim okolo mediji su vrlo aktivni, naprosto u vezi nastavno na ovu krizu traži se mogućnost praćenja mobitela za građane gdje se mi nalazimo itd. Pa čekajte molim vas, ne možemo mi ovdje kao sabor, vrhovna institucija dakle raspravljati sve su točke u redu, ali ovo je prevažna stvar, stavite tu točku dnevnog reda da raspravimo jer građani su uplašeni zbog toga, ja osobno ne želim da me netko prati.
Zastupnik Lovrinović ja vas moram upozoriti, evo samo trenutak ta rasprava je bila jučer.
Dobro, ja moram priznat zbog ograničenja nisam jučer mogao doći jer smo se podijelili, ali vidimo da se odluka treba donijeti prema tome ona nije očito stala.
Ja bi samo molio ako možete u baš u ovoj temi biti.
Dobro vraćam se na to, kao i druge neke teme. Prema tome, ovo je važna priča. Kada je riječ o koncesijama vidite ovdje prije svega nas zanima poljoprivredno zemljište, prirodni resursi, vode, šume itd., mi se zalažemo da za razliku od onih koji naravno su liberalne orijentacije, svaka čast, prema tome treba gurat svak svoju po svom kolosijeku da se onemogući strancima koncesija nad ovim dobrima. Znači crpljenje vode, korištenje poljoprivrednog zemljišta, šuma, to su ona prirodna bogatstva. Evo, čuli smo malo prije od državnog tajnika da je ključni prigovor bio da treba još liberalizirati dakle taj postupak dobivanja koncesija. Mi s druge strane vidimo u drugim zemljama u Mađarskoj npr. drugim zemljama ne možeš dobiti poljoprivredno zemljište ako si stranac u koncesiju, ne možeš ga obrađivati, pa ljudi moji to je logično, nije to zbog toga što netko treba ogradit Hrvatsku jer netko nekog ne podnosi iz druge zemlje, nego treba prije svega poljoprivredno zemljište ponuditi našim seljacima, ljudima koji žive u tim krajevima od Like, Slavonije, Baranje, bilo gdje. Zašto? Jer oni tamo žive, oni moraju tamo preživjeti da zadrže obitelj. Ne može on, ako imamo prije jedno 2 mjeseca bio sam u Slavoniji i Baranji, ljudi bi uzeli više zemlje, međutim ne mogu iz razno raznih razloga doći do toga. Samo možda neka 2, 3 km dalje gdje sam bio u Baranji pokazuju mi Belje. To je veliki kompleks. I u čemu je ovdje stvar, sjećam se kad smo donosili taj, kad je donošen taj Zakon o koncesijama 2017. godine i tada smo prigovorili i tada smo tražili. Posebno smo se usprotivili kada je donesen lex Agrokor koji je automatizmom dao molim vas pravo, to je bila, to je jedno nasilje, naprosto izvršeno je nasilje da se Agrokoru, da se koncesija od Agrokora prenese na novo društvo koje se zove Fortenova. U kakvom ambijentu je donesen takav zakon i što se tu događalo? Onda se poslije toga otkrilo da je Agrokor praktično, a i Fortenova pretpostavljam sada, da je dobivao hektare po puno povoljnijoj i po nižoj cijeni nego što su tu istu ili sličnu zemlju u Slavoniji ili Baranji dobivali znači mali OPG-i i poljoprivredni proizvođači koji su imali već 100, 200, 300 hektara. Vidite, to je nedopustivo. Što se, koja je poruka? Privilegira se znači one multinacionalne kompanije, strana, strane ovaj tvrtke koje dolaze u RH i što oni na kraju, što oni od toga žele? Pa naravno da se od RH traži da liberalizira koncesije. Zašto? Jer je u ovom području, ajmo tako reć od RH, pa tamo prema Balkanu, ovdje je tlo još uvijek sačuvano, nije tolko zagađeno kao u zapadnoj Europi. Ovdje je voda još uvijek pitka, možete se napiti znači na, na puno mjesta izvorske vode, nije problem, šume su i prema tome, ovdje su te zalihe prirodnih resursa. E sad se traži koji uvjeti? Znači moraš biti tu 10.g., moraš ostat tu živjeti, da puno strogih uvjeta treba stavit da bi ti mogao dobiti u koncesiju neko zemljište, a ne da je dovoljno da ti osnuješ neku tvrtku, pa uzmeš u koncesiju šta ja znam, 500, 1000 hektara itd. itd. Mi moramo već jednom shvatiti i podvući crtu. Koju? Da napravimo koristit i štete koju imamo od ovih zakona koji dolaze iz EU. Vidite, problem je u tome zašto je projekt EU zastao i zašto će sada uć u još veću krizu. Pa zato što je humana ideja EU da bude jedna Unija, jedna, ajmo tako reć, država suverenih naroda, ne ona umjesto države i jedne federacije, konfederacije suverenih naroda, ona je postala Unija suverenog kapitala, a taj kapital, krupni kapital, financijska oligarhija prije svega, oni ne trpe granice, oni ne trpe nacionalne zakone, oni ne trpe bilo koja ograničenja, e pa zato mi vidimo koliko je recimo naša poljoprivreda uništena, nikada se nije toliko proizvodilo. Uvoz je 2,4 milijarde EUR-a, izvoz je 1,4 milijarde EUR-a, nikada nije bilo gore, a mi imamo potencijala da možemo hraniti još najmanje jednu možda i dvije RH. Zato je ovdje potrebno resetirati sustav, trebamo braniti prije svega nacionalne interese. Kad kažem nacionalne interese, dakle onih koji žive u RH, to su poljoprivrednici seljaci, izvore vode, pa mizerno je koliko RH dobije od jedne litre punjene vode, od izvora koji je uzet u koncesiju. Pa to je mizerno. Izgubili smo milijarde kuna do sada proteklih godina zbog niskih koncesijskih naknada za znači crpljenje nafte, plina, vode. Kad uporedite koncesijske naknade za vađenje odnosno vađenje nafte i plina u odnosu prema Mađarskoj koja recimo kod nas to radi, a kod sebe ima osjetno veće koncesije. Znači mi imamo jednu politiku koja nas godinama vuče prema dnu, osiromašuje i mi smo zbog toga izgubili milijarde. U tom smislu mi iz Stranke Promijenimo Hrvatsku se zalažemo za jasne kriterije, a to je prije svega da se zemlja, poljoprivredno zemljište dodjeljuje ljudima koji žive u tim krajevima, da ih se zadrži, da ne iseljavaju, da od toga mogu živjeti, to je prava, to je prava priča. Pitanje Belja, uzmimo samo pitanje Belja, pa to je pitanje nacionalne sigurnosti ljudi moji. Zašto? Jer je to rubno područje koje graniči sa Mađarskom i Srbijom. Tamo je raseljavanje već godinama. Pa to je par excellence, ja sam na to upozoravao već prije 2.-2,5.g. kad je počeo ovaj slučaj, problem s Agrokorom. Znači, vrijeme je da, da što se kaže stanemo, razmislimo jel kao što sam i jutros rekao ova kriza traži državničke poteze, ovo nisu udžbenička rješenja, a prije svega se moramo voditi o nacionalnim interesima. Ja gledam, ovih dana slušam, prije tjedan dana, kako će se riješiti problemi u RH, kaže, pitaju ministra financija, on kaže vodim užurbane pregovore sa vanjskim kreditorima. Molim vas lijepo, molim, sa vanjskim kreditorima? Prema tome, ovdje je riječ o tome da mi imamo svoje resurse, ne smije se RH zaduživati tijekom ove krize u inozemstvu, imamo svoju središnju banku, imamo ako treba i devize, imamo 19 milijardi deviznih rezervi, prema tome to je ta priča. A da se vratim sad ponovo na koncesije, pa onda ljudi moji ako mislite imat ovakav zakon koji pogoduje svakome ko dođe, posebno strancima, pa onda im dajte i džabe, prema tome ionako su te koncesijske naknade na najnižoj razini i zbog toga mi gubimo, gubimo milijarde. Tražim u povodu rasprave o koncesijama obustavljanje plaćanja koncesijskih naknada državi prema malim i srednjim, prema malim OPG-ima, srednjim proizvođačima jer je sad kriza, oni ne mogu to izdržat, ne mogu platit. Hvala.
Za sudjelovanje u raspravi javio se i Klub zastupnika SDP-a, u njihovo ime govorit će Boris Lalovac, izvolite. Možete samo pričekati trenutak dok se očisti govornica.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama se danas nalazi prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama. U izmjenu Zakona o koncesijama ide se iz razloga što je Europska komisija provela evaluaciju prenošenja direktive u nacionalno zakonodavstvo, te je putem službene opomene obavijestila RH o rezultatima evaluacija, te izrazila svoje nedoumice i pitanja koje je nametnuo prilikom provjere usklađenosti. RH je komunicirala s Europskom komisijom, međutim ipak danas znači njihove prijedloge moramo usvojiti i na taj način se danas pred nas našao ovaj zakon. Ovo je jedan krovni zakon, znači Ministarstvo financija vodi krovni zakon, Zakon o koncesijama, dok su svi ovi vertikalni zakoni, zapravo zakoni u pojedinim ministarstvima, tako i Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo pomorstva, Ministarstvo energetike odnosno gospodarstva, gdje imamo zapravo koncesije nad energentima, ali ovo je jedan krovni zakon koji zapravo horizontalno pokušava urediti pitanje koncesija i sada zbog usklađivanja i određenog daljnjeg pojašnjenja, pred nama se danas nalazi ova izmjena kojim se izmjenjuje, kao što je uvodno sam predlagatelj rekao, definicija gospodarskog subjekta kojim se propisuje, koji se propisuje detaljnije, znači ovim zakonom su još dalje liberalizirao odnosno proširuje ta definicija koja je bila preuzeta iz drugih hrvatskih zakona. Tako, Zakona o trgovačkim društvima, tako da sada zapravo je obuhvat širi. Također, zatim se propisuje odredbe u sukobu interesa, osoba uključenih u postupak davanja koncesije te svih koji mogu utjecati na tijek postupka davanja koncesije, mislim da je ovo dobro i što se tiče ove transparentnosti davanja koncesije da imamo ugrađeno još ovu odredbu kako bi se same te koncesije imali još jedan dodatni nadzor i samo određeni dio kontrole. Također, Direktiva predviđa davanje koncesija, znači da se između javnih subjekata, in house, tzv. znači koncesija unutar samih kuća, da ne bude, je li tako da nema više mogućnosti davanja koncesija, što baš ne znam da li je baš bilo u praksi takvih davanja koncesija, međutim, ovom Direktivom je još dalje to pojašnjeno da ne mogu zapravo ti subjekti jedni drugima, koji inače odobravaju koncesije davati međusobno koncesije. Također, opravdanost je nepodnošenje, znači zatim Direktiva predviđa niz odredbi o davanju koncesija u područjima znači zabranu davanju u područjima obrane i sigurnosti. Također, i u području ovdje u čl. 3. ne može se davati i koncesije nad šumama i šumskim zemljištem. Znači ovdje još, iako je ovaj taj dio se nije dao ovdje još izričito se navodi znači koja posebno područja se ne mogu davati u područje koncesije. Također, potrebno je osigurati, znači preciziraju se mogućosti za izmjene ugovora o koncesiji na način da se briše mogućnost. Hrvatski sabor može zahtijevati ugovora o koncesiji ako se to zahtijeva interes RH. Ovdje, barem tako zakonodavac, predlagatelj zapravo predlaže da se ta odredba briše s obzirom da takva je preopćenita te da je već ona propisana točkom 1. st. 1. čl. 62. zakona kojim se propisuje da Hrvatski sabor može izmijeniti ugovor o koncesiji kada se utvrdi da je ugrožena određena nacionalna sigurnost i obrana države, itd. Ova odredba bila je sadržana i u Zakonu o koncesijama i do sad, koliko baš govorite, piše u dokumentu zar nije bila do sada bila konzumirana. Nadalje se detaljnije propisuje način izračuna nove procjene vrijednosti koncesije prilikom izmjene ugovora o koncesiji te se dodatno preciziraju odredbe o prijenosu koncesije te mogućnosti osnivanju založnog prava uz suglasnost davatelja koncesije. Jasnije se određuje postojanje mogućnosti podugovaranja, što mislim da je dobro da se odmah na početku, kao što smo ovdje vidjeli, danas rekli jasnije cjelokupni taj proces postavlja te je propisan liberalniji u odnosu, on je liberalniji u odnosu na važeći zakon, međutim, oni su ovdje su nužni da bi se uspostavili određeni cjelokupni proces, odnosno i u konačnici imali i određeni kontrolni mehanizam. Mogućnost za sklapanje ugovora o podkoncesiji definira se u okviru dokumentacije za nadmetanje, to je mislim, bitno da odmah znači prilikom samog podnošenja, odnosno zahtjeva za koncesiju da se unutar samog toga i u okviru dokumentacije se to i navede, tako da budući koncesionar unaprijed je upoznat u područje u kojem je moguće sklopiti ugovor o podkoncesiji. Znači to je jako bitno da znamo da nema kasnije dodatnih izmjena, itd., znači kada se odmah daje, da se to zapravo i navede u samom početnome ugovoru. Također, zaključno, znači u cilju dodatnog usklađivanja s Direktivom, predlaže se donošenje izmjena Zakona o koncesiji, znači on je zakon od nekih 14 članaka, koji će, vjerujem, sada na ovo mišljenje ste dobili pozitivno mišljenje EU komisije, ja mislim, pretpostavljam. Tako da, ispričavam se, tako da će i ovo područje Zakona o koncesijama, sada biti u potpunosti usklađeno. Ovdje danas je isto bilo govora o nenaplati koncesija za ovo određene područje, to se prvenstveno misli za turističke koncesije ili razne, one koje su zapravo zatvorene ove djelatnosti, mislim da jedan od prvih zadataka i ovaj dio koncesija, da se ova 2 mjeseca, ne samo da se može dati odgoda za koncesiju puno lakše nego neki drugi prihod, da se ovdje može ići u ukidanje koncesije za razdoblje jer je ona direktno vezana za korištenje tog, direktno je vezana za korištenje tog javnog dobra i mislim da ovdje, ukoliko se ne koristi to javno dobro, da nema onda nikakvog ni smisla zaračunavati i naknade i mislim da tu Vlada može, bez ikakvih problema doći do otpisa. Ovaj jedan dio prihoda od koncesija je, jedan dio ide u državni proračun, a jedan dio ide u prihode jedinica lokalne samouprave odnosno i županije i gradove i općine, tako da bi zapravo na ovaj dio određenog dijela koncesioniranja odnosno ne možemo učiniti otpis ovim zakonom jer on je krovni zakon, međutim, ono to može učiniti svaka općina, županija, odnosno jedinica lokalne uprave koja zapravo prikuplja taj određeni dio prihoda i da bi olakšalo lokalnim poduzetnicima taj dio prihoda lokalna zajednica vjerujem da će, ne samo odgoditi nego čak i otpisati za ova 2, 3 mjeseca, koliko traje trenutne okolnosti u RH. Znači Klub SDP-a će prihvatiti i podržati ove izmjene Zakona o koncesijama. Zahvaljujem.
Hvala. Klub zastupnika Nezavisne liste mladih također se prijavio za sudjelovanje u raspravi u njihovo ime govorit će zastupnik Tomislav Panenić.
Hvala lijepo. Naravno da koncesije kada spomenemo i sam pojam asocira na jednu negativnost koja je stvorena tijekom vremena, pa bih ja možda iskoristio aktualan momenat naravno da ova implementacija koja je zatražena da se kvalitetnije provede u hrvatsko zakonodavstvo iz europskog zakonodavstva pokazuje samo da ni vlada koja je 2017. godine davala prijedlog nije bila voljna prihvatiti sve odredbe koje je definirano europskim zakonodavstvom pa je tek pod pritiskom sada ovdje raspravljano, … generalno to su pozitivni pomaci koje ćemo prihvatiti. Međutim, vratimo se na samo iskustvo koje imamo u RH sa davanjem koncesija i ono što nam u budućem vremenu što nas očekuje. Tri najpoznatije koncesije koje imamo su one za Međunarodnu zračnu luku „Franjo Tuđman“, za autocestu Zagreb-Macelj i za Istarski ipsilon. Što im je zajedničko? Zajedničko je da u slučaju pada prometa razliku plaća RH i to je u sve tri koncesije. Aerodrom trenutno u ovoj situaciji koja jeste imat će sigurno pad prometa i to ćemo morati platiti. Dva su nabrojana razloga, jedan je bio u originalnom ugovoru to je viša sila, a onaj drugi koji je naknadno dodan je smanjenje broja letova Croatia Airlinesa. Ispunjavaju se dva uvjeta. A ono što je 2013. dodano potpisano za vrijeme vlade Zorana Milanovića da će RH jamčiti bankama povrat kredita u iznosu 196 milijuna eura, znači Hrvatska je stala i iza njihovoga kredita. Možemo samo pretpostaviti koji će biti zahtjev koncesionara, a isto tako možemo postaviti pitanje, ovdje je Ministarstvo financija koje je na kraju platiša, ali i Ministarstvo prometa je to koje je resorno nadležno, da li su oni stupili u kontakt i razgovaraju sa koncesionarom, da čujemo stav i koncesionara francusko-turska tvrtka možemo reć, da li će oni izaći u susret ovoj krizi ili će se izričito držati odgovornih odredbi? Da li će teret krize koja dolazi platiti svi na kraju građani putem državnoga proračuna ili će se naći neki novi model? Samo za Binu-Istru uplaćeno je do sada oko milijardu i pol kuna tijekom ovoga vremena, pad prometa vidljiv je već sada i moguće je da ćemo isto tako i njima morati platiti. Ista je u pozadini vlasnička struktura i tamo je ista francuska tvrtka, da li će ona izaći u susret i trebamo tražiti odgovor od Vlade i Ministarstva prometa. Autocesta Zagreb-Macelj po svim ugovornim obvezama uplaćeno je negdje po nalazu revizije oko 650 milijuna kuna za razne potpore koje su bile predviđene originalnim ugovorom, također za pad prometa razliku će uplatiti RH. I u svemu tome ako pogledamo što je još tragičnije, revizija je utvrdila, izgubljeni su ugovori dokumentacija za davanje koncesije koja je bila tijekom postupka za autocestu Zagreb-Macelj isto tako i za Istarski ipsilon, onda je jasno koliko je ovaj zakon važan, koliko treba biti precizan, koliko će on biti pozitivan. Ali s druge strane vidimo da brojnim izmjenama originalnog koncesijskog ugovora dolazi do raznih manipulacija koje na kraju plaćaju hrvatski građani. I izvorni postupak koji i bude proveden uz određene rasprave na kraju se možemo reći potajice promjeni pa se preuzimaju obaveze koje nisu bile originalno predviđene, a sve to skupa plaćamo. A onda ako izuzmemo samo ova tri velika dolazimo do cijelog niza manjih koncesija, koncesija na plažama, na lukama nautičkog turizma, koncesijama za eksploataciju rudnog blaga, rudnog bogatstva RH i razne druge i cijelo vrijeme gdje god je korištenje javnog dobra i također javnih sredstava u okviru koncesija susrećemo se isključivo i samo sa zlouporabama i o kojima se raspravlja. A mi nikako da se pomaknemo nego cijelo vrijeme dolazimo u nove i nove situacije, pa i do one tragične kada dobijete koncesionare na plažama da onda građani nemaju više pristupa ili da moraju se stvarno nadmetati da mogu uopće pristupiti nekoj plaži. I stvarno imamo tragedije gdje god dotaknemo pitanje koncesija i smatram da i u ime kluba ću to reći da pitanje koncesija nije samo pitanje zakona koji ga regulira u smislu provedbe postupka nego isto tako kasnije u smislu nadzora, provedbe, realizacije, nadležnosti, sankcioniranja i svega onoga što često nije regulirano Zakonom o koncesijama nego drugim zakonima i dok ne budemo imali ukupnosti postupanja mi ćemo u svakoj izmjeni Zakona o koncesijama govoriti u, zapravo ne samo da ćemo govoriti nego će ga i ljudi promatrati samo u okviru onih zlouporaba koje vrlo često izlaze prema, kroz medije i definiraju zapravo koncesiju kao jedan negativan instrument koji umjesto da bude instrument kojim će se unaprijediti razvoj infrastrukture, gospodarstva, kvalitete života, na kraju bude nešto što je zapravo prelijevanje javnih sredstava zapravo iz javnih izvora u privatne džepove. Hvala lijepo.
Za sudjelovanje u ovoj raspravi prijavio se i Klub zastupnika HSU-a, SNAGE, Nezavisnih zastupnika i Nove politike, u njihovo ime govorit će zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče, ma gledajte mi smo jedan čudan narod, čudna država koja je ginula u ratu, a nikad nije proglasila ratno stanje. Sada imamo izvanrednu situaciju, a ne želimo proglasiti izvanredno stanje. Čega se mi to bojimo? O kome smo mi to ovisni i kome se to ne želimo zamjeriti? Da proglasimo izvanredno stanje onda svi specijalni zakoni tzv. tex specialis bi mogli riješiti ove probleme o kojima cijeli dan govorimo. Mogli bi imati zakon u kojem se obustavljaju, dakle obustavljaju se sva potraživanja prema građanima jer je prvi prioritet preživjeti u ovoj situaciji i sačuvati zdravlje i sposobnost da brzo izađemo iz ove krize. Tu ne može nitko biti nedodirljiv, a i u ovom zakonu piše, i u ovom zakonu piše i stvaraju se novi uvjeti da banke budu nedodirljive, da banke budu nedodirljive. Oni bi prvi vidjevši kamo ide ova situacija, prvi, samoinicijativno bez Vlade trebali reći građani onaj naš kompjuter će vam produljiti ne morate ništa plaćati, mjesec, dva, tri koliko god ovo traje, naši kompjuteri će vam produžiti automatski rok plaćanja vaših kredita. Oni bi to mogli napraviti da su dio ovog društva, ne oni cijelo vrijeme beru vrhnje. Ja sam vrlo pošten prema njima, poštujem sve moje odnose koje imam sa bankama, uredno plaćam sve svoje kredite i većina građana to čini, ovo je vrijeme izvanredno i situacija je izvanredna i ovdje treba, to treba proglasiti, to treba reći i treba sve raditi u cilju spašavanja ljudi jer ljudi mogu sve riješiti, prvenstveno ljudi i onda gospodarstva ove zemlje da se brzo možemo izvući. Inače, opet ponavljam kao i jučer imamo iskustva iz 2008., zadnja smo zemlja koje se izvukla iz recesije. Zašto? Zato što smo kilavi, zato što nemamo hrabrosti povući hrabre poteze koji osiguravaju brze izlaske iz ovih situacija. Neke zemlje drugačije čak i riskiraju, pogledajte i pročitajte si na internetu kako Švedska funkcionira u ovom ovaj, u ovoj situaciji. Pa si to malo pogledajte i vidite da postoje i drugačiji pristupi sa više rizika, sa više organizacije i sa više uvažavanja struke. Što se tiče ovog zakona, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesiji, on samo govori da kad se iz prve ne napravi, ko kod onog zavarivača u brodogradnji, kad ne napraviš iz prve posao kako valja onda idu popravci, onda ide kopanje, pa treći, drugi, treći, četvrti pa te špotaju oni sa strane da nisi dobro napravio, pa nisi uskladio svoje zakonodavstvo sa direktivama i ajde opet, opet, opet, opet radiš posao koji ne vodi ničemu. Dakle, cilj je, cilj je svih nas da napravimo posao, da napravimo odredbe zakona koji će omogućavati da pojedini sustavi funkcioniraju. Zašto nam je sustav davanja koncesija i same koncesije na neki način u javnosti percipirano kao siva zona, jer doista ima svašta unutra. Ima u tome svašta i nema kontrole, nema sustavne kontrole, nema nadzora i naravno da ima muljanja za što smo mi kao Hrvati posebno, posebno talentirani jel. Prema tome, ne izdvajam se iz tog društva, mi smo to, mi smo to i to treba otvoreno priznati. Dakle, naravno da postoje u ovom prijedlogu zakona i stvari koje su dobre, ali opet ne idemo do kraja, opet ne idemo do kraja, opet ne snimamo situaciju i jedina sreća u ovoj priči da je ovaj zakon u provom čitanju da možemo raspravljati i razgovarati i popraviti ovaj zakon, ako ne predlagatelj onda mi kroz amandmane u, moguće u drugom čitanju. Zašto se miče iz članka, samo trenutak, iz članka ovaj 62. stavka 1. i 2. ako to zahtjeva interes RH utvrđen u Hrvatskom saboru. Piše da već to negdje drugdje piše. Da, ali nije sve ono što pokriva Hrvatski sabor u nadležnosti i nije od nacionalne sigurnosti. Hrvatski sabor po Ustavu ima nadležnost puno, puno širi, puno, puno širu nego samo nacionalnu sigurnost, a odredba koja ostaje je ukidanje koncesije samo zbog pitanja nacionalne sigurnosti. Zašto to radimo? Zašto ne dogradimo onaj prvi. Dobro objasnit čete državni tajniče imam pravo, imam pravo kao zastupnik i pogriješiti jel i kao i vi. Prema tome, ja molim tu smo, razgovaramo o tome i ovaj sukobljavamo razmišljanja. Drugo, u čl. 67., dakle imamo, koji prema prijedlogu glasi prijenos ugovora o koncesiji može se dozvoliti uz pisanu suglasnost davatelja koncesije u korist financijske institucije koja daje kredite odnosno kredite koncesionaru u svrhu provedbe Ugovora o koncesiji radi namirenja zalogom osigurane tražbine koja se ne ispuni o dospijeću kada je takva izmjena predviđena u dokumentaciji za nadmetanje i Ugovore o koncesiji u skladu s toč. 62. st. 5. toč. 1. ovog zakona. Dakle, to će ubuduće biti u svakom takvom ugovoru predviđeno jer će banke to tražiti. I dakle prema ovoj odredbi, prema ovoj odredbi mogu, banke mogu kod neispunjavanja koncesije steći prestrašnu moć. Dakle, oni su, postaju gospodari, postaju gospodari svega. Prije je bilo da je prijenos koncesije na treću osobu, na naravno uz dogovor, ona koja može ispuniti koncesijski ugovor, dakle ne može pravna osoba koja je dobila koncesiju ne može izvršiti svoje obaveze, ugovor se može prenijeti na drugu, na drugog koncesionara koji je spreman to ispuniti, obaveze, obaveze iz ugovora što je puno prirodnije i puno normalnije. Ovdje dajemo ogromnu, ogromnu, stravičnu moć, prestrašnu moć bankama koji ionako imaju svu moć jer mi smo svi robovi financijske, financijske industrije koja je pokazala potpunu, potpunu neosjetljivost na ovu situaciju i samoinicijativno ne vuče nikakve poteze kao da oni ne žive od ovih, od ovih građana. Prema tome, poštovani predlagatelju, mi ćemo ovo pratiti, pozdravljamo sve ono što je ovaj ugrađeno u ovaj zakon vezano uz zahtjeve i ocijene Europske komisije uz to što ponavljam da bi nam bilo uvijek pametnije da mi predviđamo te situacije na koje će nas neko upozoriti da ih unaprijed u prvom pokušaju otklonimo, a ne da smo oni mali mangupi koji misle da nećemo bit otkriveni od jedne Europske komisije, pa ćemo mi opet nešto zakukuljiti i zamumuljiti. Preporučam da iz prve radimo kvalitetne zakone i da gledamo što piše u Europskim direktivama jer to je naš širi pravni okvir i mogli bi snositi i financijske posljedice zbog toga što izbjegavamo u potpunosti primijeniti, primijeniti odredbe svih direktiva odnosno tog našeg šireg pravnog, pravnog okvira. Molim da i u ovom slučaju i u svim drugim takvim slučajevima budemo potpuno odgovorni i da ne štetimo na neki način i ugledu RH da dobivamo ovakve opomene o neusklađenosti sa Europskim direktivama, pa da onda popravljamo drugi, treći i četvrti put naše zakone. Hvala vam lijepa, mi ćemo ukoliko vi ne budete ništa promijenili, mi ćemo ovaj gledati i pratiti ovaj zakon i pokušat sa amandmanima popraviti onaj dio za koji smatramo da treba popraviti. Hvala vam lijepa.
Zastupnik Panenić, izvolite, tražite stanku, izvolite.
U ime Kluba nezavisne liste mladih tražim stanku upravo vezano za pitanje koncesija, zakupa za poljoprivredno zemljište gdje smatramo da mjera odgode koju je Vlada predvidjela apsolutno je nedovoljna i kao takva neće pomoći poljoprivrednom sektoru da se ubrzano oporavi i ovim putem apeliram i prema državnome tajniku da uzme u obzir da u slijedećim mjerama koje će predložiti, mjera oslobađanja koja je bila do sada predviđena i u drugim situacijama kada smo imali krizu tada su prijašnje Vlade oslobađale od toga davanja zakupce odnosno koncesionare. Također, osvrnuo bi se i na to da poljoprivredno zemljište u vlasništvu RH kojim se treba raspolagati sada će se naći u jednoj posebnoj situaciji oko ove krize. Najavljeni natječaji koji su se trebali otvarati, pogotovo ovih dana kad je velika bila spremnost, svi će se izvjesno odgoditi na jedan dulji rok dok ova kriza ne prođe, ali ostaje novi problem, a to je istek ugovora na vrijeme koje su potpisani gdje je, zakonom je onemogućeno i produženje privremenih ugovora i brojni zakupci naći će se u teškoj situaciji gdje nit je proveden program raspolaganja, niti imaju mogućnost produžiti, te ovim putem također predstavnika Vlade zamolit ću da urgira oko toga pitanja da se naprave nužne izmjene Zakona o poljoprivrednom zemljištu kako bi ova situacija se relaksirala i time poslao pozitivan signal poljoprivrednim proizvođačima da imaju stvarnu potporu RH. Hvala lijepo.
Hvala. Određujem stanku u trajanju od 5 minuta. STANKA NASTAVAK NAKON STANKE Nastavljamo s radom. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista također se prijavio za sudjelovanje u ovoj raspravi. U njihovo ime govorit će zastupnik Nikola Grmoja.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče. Dakle, mislio sam se hoću li sudjelovati u ovoj raspravi, ali ipak mislim da ima puno važnih stvari koje je dobro reći, koje je dobro prenijeti hrvatskoj javnosti i hrvatskim građanima onima koji nas sada gledaju, ali naravno i Vladi RH. Govorili su ovdje kolege o tome da ne može se najam sada plaćati, imamo jednu paradoksalnu situaciju da treba ići u oprost, isto tako govorili smo i cijelo vrijeme ponavljamo, sve ono što ide prema našim poljoprivrednicima, prema našim poduzetnicima, prema našim obrtnicima gdje im se obećava nekakva odgoda, nikakva odgoda, poštovani državni tajniče, jedino otpis u ovom trenutku je nekakva normalna mjera. Ono što je isto tako važno napomenuti, prije tri godine ovdje, naravno ne u ovoj zgradi nego u hrvatskoj sabornici donijeli smo Zakon o poljoprivrednom zemljištu, koliko je hektara državne zemlje podijeljeno hrvatskim poljoprivrednicima? Niti jedan, niti jedan. Dakle, moramo staviti to zemljište na raspolaganje hrvatskim poljoprivrednicima, moramo biti samodostatni što se tiče poljoprivredne proizvodnje, to se posebno pokazuje važnim u ovim uvjetima u uvjetima ovakve ugroze gdje jednostavno zemlja koja ne koristi sve svoje resurse, koja ne obrađuje svoje poljoprivredne površine, koja ne proizvodi svoju hranu jednostavno ne može egzistirati. Imamo ovdje još jedan problem istaknuo sam ga tijekom stanke oko ovih starijih ljudi koji ne mogu do banaka, ne mogu dignuti novac, a imamo što sa poljoprivrednicima koji imaju svoje poljoprivredne površine u drugim općinama. Evo u Neretvi netko tko živi u Metkoviću ima poljoprivredne površine npr. u Općini Pojezerje, isto tako u Slavoniji vjerojatno imamo slične situacije da u drugim općinama to poljoprivredno zemljište. Ljudi zbog ove zbrane kretanja ne mogu obrađivati svoje poljoprivredne površine u ovom trenutku. I znate što mi poručuju, umrli mi od korone ili od gladi isto nam je, to poručuju hrvatski poljoprivrednici. Isto smo mrtvi, kako je rekao onaj u Srbiji da je smrtnost 100% ako si mrtav tako i u ovoj situaciji. Dakle, isto nam je umrli mi od gladi ako ne obrađujemo svoje poljoprivredne površine ili ne daj Bože od korone ista nam je stvar. Dakle i o ovom aspektima treba razmisliti i ovo uzmite u obzir. Vi možete to adresirati prema premijeru i prema onima koji donose odluke, znači dva bitna problema. I evo zašto je bitno da Hrvatski sabor zasjeda. Dva bitna problema su zastupnici, ne samo ja, znači više zastupnika je o tome ovdje govorilo, dva bitna problema koja treba riješiti, znači naših starijih ljudi koji ne mogu do svojih novčanih sredstava i naših poljoprivrednika koji ne mogu do svojih poljoprivrednih zemljišta. Možda je dobar prijedlog kojeg su dale kolege iz oporbe da imamo ona područja bivših zajednica općina ili nešto slično što bi olakšalo nekako situaciju jer evo na području Neretve bi to sigurno bio jedan dobar prijedlog, a vjerujem i drugdje jer na jednom većem području ima i puno više nekakvih ustanova od pošta, banaka, ali sigurno da i građani koji imaju poljoprivredno zemljište imaju ga u nekom radijusu od ne znam 40-ak kilometara. Ali smo sada sve ograničili na područja ovih općina kojih ima puno i tu se stvaraju ogromni problemi. I na kraju samo jedan osvrt na ovo što je rekao kolega Hrelja, nikao nismo za uvođenje izvanrednog stanja. Zašto? Prvo, jutros smo imali konferenciju za medije gdje je rečeno da je situacija pod kontrolom, čak da je puno bolja nego u jednoj dobro organiziranoj Njemačkoj, da je situacija puno bolja. Ako se ljudi pridržavaju mjera, a pridržavaju se, ne možemo mi zbog jednog incidenta kao što je bio ovaj stariji bračni par o čemu su mediji pisali, ne možemo mi zbog jednog incidenta reći da se svi naši ljudi ne pridržavaju. Uostalom iz stožera imamo dvoznačne poruke, jedan član stožera kaže da jednostavno Hrvati se loše pridržavaju mjera, drugi član stožera kaže da je situacija odlična da ljudi poštuju upute. A ono što ja mogu vidjeti ovdje po Zagrebu, ljudi se uglavnom pridržavaju pravila i mjera. Nema nikakvog razloga za uvođenje izvanrednog stanja, Hrvatski sabor treba zasjedati upravo zbog ovih prijedloga koji su od jutros ovdje izneseni koji su konstruktivni. Nismo kritizirali niti stožer niti Vladu nego smo iznijeli probleme stvarno koje ljudi imaju, ljudi nam se javljaju i Vlada tu može intervenirati i te stvari ispraviti, naravno u korist naših građana. Evo u tom smislu i zaključujem ovu raspravu. Hvala.
Klub zastupnika GLAS-a također se prijavio za sudjelovanje u raspravi u njihovo ime govorit će zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo pred nama je u prvom čitanju i izmjena i dopuna Zakona o koncesijama koja je kao što su već svi prethodnici, a i predlagač rekao nastala zbog usklađenja sa direktivom odnosno zahtjevima koji su bili da se taj zakon uskladi. Ovo je jedan zakon koji je krovni u odnosu na njega će se usklađivati i sve druge stvari i situacije. Mi u Klubu GLAS-a ćemo podržati ovaj zakon u prvom čitanju jer cijenimo da ove izmjene koje su bile zaista odnosno koje se predlažu su dobro došle. Naime, vi kad radite zakon ne možete, ja tu moram nekako stati i u obranu predlagatelja iako je to neobično ja sam ona stran oporbe, ali vi kad radite zakon vi ne možete predvidjeti sve situacije. Neki zakon vi radite na temelju svoje tradicije, na temelju nekakvih bivših iskustava, na temelju što je bilo, tako da mene ne čudi da kad se detaljnije pogleda dođe do nekakvih zahtjeva da se treba uskladiti i na te zahtjeve treba reagirati, greške ne ponavljati. Dakle, to je ono na što treba ukazati i što treba reći. U ovom zakonu imaju nekoliko stvari koje treba naglasiti. Prvo je zabrana davanja koncesije u području obrane i sigurnosti. Mi se nalazimo u jednom vrlo interesantnom vremenu. Vremenu korona virusa i onda je Grad Zagreb zaista zadesio i potres od kojeg će grad oporavljati slijedeće 3-4 godine zasigurno u odnosu na štetu koja je napravljena. Naravno da su bile razne šale, da nas slijedi najezda, da nam fali još najezda skakavaca i ne znam što sve ne i mi smo narod koji se voli šaliti pa ovaj postoji i onaj nekakav vic da djed priča unuku znači bio je korona virus, pa je bio potres i unuk kaže hoćeš mi reći pao je i snijeg, dakle jel je pao snijeg. Ali jednostavno u ovim trenucima nam treba razum, u ovim trenutcima nam treba odgovornost i u ovim trenutcima moramo voditi računa da zaista svatko od nas radi svoj posao. Nas ni u sabornici, da je sve normalno teško da bi bilo puno više nego što nas je sad u ovom prostoru jer su neki zakoni koji izazivaju veću pažnju, a neki zakoni su koji izazivaju manju pažnju. Mi u GLAS-u smo stanovišta i mislimo da sve dok su, dok rade druge službe kao što su policija koja radi i sve ostalo i mi trebamo zasjedati i mi trebamo biti, ovo je naše radno mjesto. Nas su građani birali da predstavljamo njih u saboru RH, nas su građani birali da štitimo demokraciju, da štitimo ljudska prava, da štitimo Ustav i sve ostalo i sve dok su uvjeti da mi možemo doći, da možemo raditi, mi trebamo raditi. I ovaj dogovor koji smo postigli na razini proširenog Predsjedništva da radimo srijedu, četvrtak, petak, da radimo možemo se čak i dogovoriti da se radi jedna točka ali ne dvije, ali ovisno kako će dolaziti, ali neke odluke će trebati donositi. Ja tu poveznicu ću napraviti s jednom odredbom ovog Zakona o koncesijama, to je odredba članka 62. koja je se je mijenjala i kaže, mijenjala se, brisao se „ako to zahtjeva interes RH utvrđen u Hrvatskom saboru“, ali ona koja je ostala i kaže „kada Hrvatski sabor utvrdi da je ugrožena nacionalna sigurnost i obrana države, okoliš ili ljudsko zdravlje“, to je ostalo. I tu je obaveza Hrvatskog sabora i tu moramo znati da mi imamo, imamo niz zakona u kojem su jasne obaveze koje jesu ovog sabora i ovaj sabor da ponavljam mi u GLAS-u smo stanovišta sve dok se može doći, dok se može funkcionirati, dok nije sodoma i gomora takva, a ja ne želim biti zloguki prorok i mislim da će se ovaj stvari krenuti rješavati. Tko je od nas tu mislio, imam nas nešto i starije životne dobi, a nešto i mlađe da ćemo imati ovo što imamo, da ćemo imati to na razini svijeta? Nitko nije mislio, ali svi se prilagođavamo, pa ćemo se prilagoditi i mi i trebamo se prilagoditi. Ono što je jasno, što odavde moramo širiti, a to je razum, odgovornost i ne širiti niti u jednom trenutku paniku. Način na koji radi stožer koji se brine o našem zdravstvu je apsolutno nešto za pohvaliti i naša odgovornost svih tih, svih mi koji tu sjedimo i radimo da jednako tako se prema tome odnosimo. Onaj dio, sad ću se vratiti naravno na Zakon o koncesijama iako je, nema više, neće biti više ni jedan zakon koji će tu biti, a koji mi nećemo moći povezati uz našu trenutačnu situaciju. Ovaj zakon ima jednu stvar koja je apsolutno dobra, a to je da vezano uz podkoncesije, da u trenutku kad ugovarate koncesiju da se odmah definiraju i područjima kojima je moguće sklopiti ugovor po koncesijama. To znači da ćete odmah znati što može ići u podkoncesije, da ćete ostaviti to tržištu, da ćete biti brži, da ćete biti transparentniji, da ćete biti jasniji u postupanju. Ja ću vam reći primjer koji svi možemo razumjeti, jedna marina, marina, dakle marina mjesto gdje ima svoj kopneni dio, ima svoj morski dio, ima svoje objekte i netko tko je dobio koncesiju za marinu njega zanima zapravo ovaj morski i kopneni dio. Marina ima trgovinu, ima ugostiteljski objekt, ima ovisno koliko ima sidara ima i nekakav prostor koji zapravo nudi ili manje ili veće popravke i ja ne vidim niti jedan problem odnosno ono što treba ići te stvari idu pod koncesiju. Do sada do još zakona iz 2017. to je uvijek izazivalo prijepor i izazivalo raspravu da li da, da li ne, sad će biti jasno definirano i dobro je da je tome tako. I za kraj, zaista želim naglasiti još jednu stvar i još jednu situaciju. U članku 8. se jasno navodi što je predmet koncesije i sad vi tu imamo odnosno tu imamo sad navedeno, ja ću samo referirat se na dvije stvari, kaže jedna stvar obavljanje djelatnosti linijskog i obalnog pomorskog i riječnog prijevoza i pružanje usluga javnog prijevoza. Mi se nalazimo u situaciji kad netko tko je dobio koncesiju ne može raditi. Ne da ne može raditi, on ne smije raditi. Pogotovo kad je riječ ovim koncesijama za usluge javnih prijevoza, dakle ne može to više raditi, ne može ići između gradova. Prema tome, ono bi što trebalo biti jasan stav i što bi trebalo biti apsolutno svima jasno, za vrijeme kad ne radi, ne zato što on to ne želi ili zato što su nekakvi uvjeti, nego zato što ne smije raditi, država mu je rekla ti ne smiješ raditi, to je period za koji on treba biti oslobođen plaćanja koncesije. Dakle, poruka koja treba biti za vrijeme kad ne radiš ne plaćaš koncesiju, kad ćeš krenuti raditi vidjet ćemo dalje. Mi u ovom trenutku kroz sve, kroz sve poruke koje šaljemo, kroz sve rasprave koje idemo, razmišljamo o današnjem danu. Dakle, razmišljamo o danas, razmišljamo o sutra, svi gledamo i pratimo stožer koji dva put dnevno objavljuje koliko je ljudi zaraženo i svi smo skoncentrirani na ovo. Ono što se u ovom trenutku očekuje da se malo svi zajedno skoncentriramo na dan poslije. Ja sam sigurna da će taj dan poslije doći, sigurna sam da će brdo gospodarstvenika biti spremno odmah raditi možda neke druge poslove, možda na nekakav drugi način, mi moramo biti spremni za dan poslije. Ne smijemo svojim odlukama ubiti one koji su spremni za to jer ih neće biti. Neće biti onih koji će raditi. Prema tome, ja očekujem nekakav drugi set mjera, očekujem da se napravi dobra analiza, očekujem da bude jasna poruka, oni, ovo je odličan, dakle ovaj zakon je odlično, imate 23 stvari u koje je popisano za što dajemo koncesije. Ja neću ulaziti u, namjerno nisam spomenula turizam, namjerno sam spomenula vezano uz promet. Ti ljudi koji imaju koncesiju ne smiju raditi, za vrijeme kad ne smiješ raditi oslobođen si plaćanja, kad kreneš raditi onda će trebat vidjeti kako pomoć tim ljudima da odmah kad krenu raditi zaista rade punom snagom. Samo zaključno, mi u Klubu GLAS-a ćemo u prvom čitanju podržati ovaj zakon. Mi cijenimo da je taj zakon relativno spreman i za drugo čitanje i jednostavno mislimo da i to je jedan o primjera kad napravimo dobru izmjenu i dopunu uvijek može biti bolje, uvijek možemo prigovarati, ali nije vrijeme za velike prigovore. Hvala lijepo.
Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a također se prijavio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ja ću odmah na početku reći da će Klub HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a podržati prijedlog zakona u prvom čitanju. Normalno je da se moramo da tako kažem usklađivati sa odlukama i zakonima EU, ali je normalno da i u tom zakonodavstvu moramo čuvati i ono što je za Hrvatsku bitno i gdje je Hrvatska različita u nekim dijelovima i ne treba uvijek biti baš onako kako se zna često čuti da sve što nam Europa naredi da tako moramo odmah mi napraviti. Mi upravo tako i gledamo ovaj prijedlog ovog zakona. Mnogo je govora danas i kao što je maloprije i kolegica rekla teško je danas bilo koju raspravu provesti i govoriti o njoj, a da se ne dotaknemo aktualne situacije u državi i u svijetu u krajnjem slučaju. Pa, ja neću na taj način raspravljati, ali ću se samo vezati na prethodni govor i reći da vjerujem da će naša država, naši resori koji pokrivaju dakle ovakve poslove raznih koncesija u vrijeme ove krize i nakon okončanja te krize imati zdravog razuma i sigurno dovoljno mudrosti da se sagleda i ova situacija na koju svi ukazuju, a vezano na koncesiju i na naknade za koncesiju koje ljudi moraju plaćati. Malo me je u raspravi na jednom konkretnom primjeru također kolegica Mrak Taritaš potaknula kad je govorila o koncesiji prijevoznika. Mi imamo problem koncesije javnog autobusnog linijskog prijevoza ne zbog plaćanja koncesija nego imamo problem ukidanja linija zbog nerentabilnosti. Tako da ova kriza sa korona virusom nije ništa moglo bi se reći značajnije utjecala osim što je sada to nastao potpuni prekid i potpuni kolaps i tu moramo razmišljati o različitim vrstama koncesije, ne samo o onom dijelu da želimo naplatiti koncesiju nego i da ako za nešto dajemo koncesiju da onda osiguramo da ono što je bitno, vitalno za život građana i funkcionira. Kao što je primjer, evo koristim priliku da ukažem na taj problem koji nam se pojavio već pred par godina u krajnjem slučaju, gdje javni linijski prijevoz, gdje prijevoznici imaju obaveze imati otvorene linije ustvari umire jer nema putnika, a oni sami ne mogu samoodrživo funkcionirati jer je taj prijevoz nerentabilan. Ono što mi je dobro u ovom zakonu govori se o malo pojačanoj kontroli, govori se o primjeni zakona i o javnoj nabavi i posebno mi upalo u uho kada je državni tajnik davao uvodno obrazloženje onaj dio da će se primjenjivati odluka da koncesionari koji uzmu nešto u koncesiju moraju poštivati kolektivne granske ugovore u grani poslovanja u kojoj djeluju i isplaćivati plaće sukladno tim ugovorima inače praktički nemaju pravo na koncesiju. To nam je problem i kod Zakona o javnoj nabavi u njegovoj primjeni i to je inače problem hrvatskih zakona jer kada se zakoni i u Hrvatskom saboru donesu oni krenu dalje u razradu, odlaze u ministarstva, odlaze dakle u operativu i iz tih zakona često puta izađe van nešto sasvim drugo od onoga kakva je bila percepcija i nas zastupnika kada smo o tome raspravljali uopće ne očekujući što sve od toga izađe van. Mislim da nam je generalno zakonodavstvo prekomplicirano, da smo prenormirani, o čemu se govori da imamo previše administriranja i da iz tih razloga jednostavno imamo često puta i neefikasnost u provedbi razno raznih zakona. Ja se nadam da s ovim zakonom to neće biti slučaj iako će kasnije po onim granskim … [[Govornik se ne razumije]] dijelovima svatko provoditi naravno i postupke koncesija na svoj način, ali u svakom slučaju ovaj zakon tjera da bude to transparentnije, što je posebno važno, što je posebno važno na mikrorazinama. Dakle, govorim o lokalnim razinama jer imamo problem koji nema veze sa koncesijama, imamo problem o kojem sam govorio kada smo raspravljali o izvješću državne revizije. Dakle, mi nemamo uopće pojma što nam se sve događa na lokalnim razinama jer državna revizija u vrijeme mandata jednog čelnika lokalne samouprave ne može doći u sve te lokalne samouprave, posebno općine gdje u stvari može doći u neki možda 25 do 30% lokalnih samouprava, a tamo se gledaju ovakve stvari. I zato je dobro postrožiti zakon, napraviti ga transparentnijim, ali omogućiti da se to i kontrolira i u krajnjem slučaju da se agresivnije i sankcionira. Dakle, podržavamo Zakon o provođenju … [[Govornik se ne razumije]]
Klub zastupnika HDZ-a također se prijavio za sudjelovanje u raspravi, u njihovo ime govorit će zastupnica Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Naime, prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesiji Klub HDZ-a će podržati. Kao što smo mogli čuti ovim zakonom se postojeći zakon koji smo donijeli 30. lipnja 2017.g. usklađuje sa Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća i u biti samo se detaljnije preciziraju od definicija do određenih odredbi koje se odnose i na sukob interesa osoba uključenih u postupak davanja koncesije, tijek postupka davanja koncesije, preciziraju se mogućnosti za izmjenu ugovora pod ugovaranjem nove procijene vrijednosti koncesije, zatim odredbe o prijenosu koncesije i mogućnost osnivanja založnog prava naravno uz suglasnost davatelja koncesije. Ovo je krovni zakon treba reći i njime se uređuju koncesije u različitim i područjima i djelatnostima. Te djelatnosti su iznimno brojne, a imamo posebno 23 područja koja se posebno određuju novim sektorskim zakonima. Tu se radi o izuzetno vrijednim resursima RH od eksploatacije mineralnih sirovina preko korištenja voda, komunalnih djelatnosti, koncesija na pomorskom dobru, u turizmu, zdravstvu itd. Košto sam rekla ova direktiva uz samu definiciju gospodarskog subjekta uz fizičku ili pravnu osobu ili zajednicu tih osoba predviđa i dodaje i podružnicu i javnopravno tijelo i zajednicu tijela, ali uključuje i svako privremeno udruživanje. Nadalje, direktiva propisuje davanje koncesije između javnih subjekata što u sustavu koncesije u RH nije predviđeno, ali nam je direktivom naloženo da u zakonu izričito stoji da davatelji koncesije ne mogu davati koncesiju međusobno. Isto tako kada je u pitanju koncesija u području obrane i sigurnosti, naš hrvatski pravni sustav ne poznaje takva davanja, niti ima namjere davati takve koncesije, međutim i tu je bilo potrebno intervenirati i u zakon decidirano staviti da se ovim zakonom propisuje zabrana davanja takve koncesije. Kad su u pitanju izmjene ugovora kolega Hrelja je kritizirao odredbu gdje se briše mogućnost da HS može zahtijevati izmjenu Ugovora o koncesiji zbog toga što se ne definira što bi bio interes RH. U čl. 62. stoji da izmjena ugovora je moguća i potrebna i čini se u slučajevima kada je ugrožena nacionalna sigurnost i obrana države, okoliš ili ljudsko zdravlje, što mislimo da je sasvim dovoljno. Jasnije su određene i postojanje mogućnosti podugovaranja, kolegica Mrak Taritaš je upravo ovo pohvalila što je propisano liberalnije i prepušteno je tržišnim uvjetima za razliku od postojećeg zakona gdje je decidirano navedeno u kojim uvjetima je moguće podugovaranje. Naime, do sada stoji da je to samo za izvođenje radova ili pružanje usluga u manjem opsegu ili obavljanjem sporednih djelatnosti. Studija opravdanosti davanja koncesije kao i tehnička analiza studija uključuje od sada i usklađenost sa prostornim planovima. Znamo da bilo kakvo izvođenje radova i gradnja nije moguće bez usklađenosti sa urbanističkim planom odnosno prostornim planom ili ono čak višeg reda, pa sada također stoji i davanje koncesija nije moguće suprotno prostornim planovima i to je potrebno već staviti i u studio opravdanosti davanja koncesije, kao i u tehničkoj analizi uzeti u obzir. Kad je u pitanju vrijeme pokretanja postupka, davatelj koncesije sada treba najmanje 12 mjeseci prije isteka roka pokrenuti taj postupak za razliku od postojećeg zakona gdje to predviđa u roku od 9. mjeseci i ako taj postupak nije uspješno okončan onda može produljiti postojeći ugovor na rok od 6. mjeseci opet pod određenim uvjetima. Daje se mogućnosti prijenosa Ugovora o koncesiji na treću osobu uz pisanu suglasnost davatelja koncesije kao i založno pravo je moguće, međutim tu treba naglasiti da tražbina financijskih institucija može se odnositi isključivo na financijski instrument pribavljene u svrhu provedbe ugovora o koncesiji, a ne po bilo kojim drugim osnovama, što znači ako se zatraže određena kreditna sredstva za izgradnju objekta ili ulaganje na pomorsko dobro onda se može to založno pravo odnositi samo na tu koncesiju, a ne može se tražiti za kupnju poslovnog prostora na nekoj drugoj lokaciji ili vozila i založiti se nešto vezano za koncesiju. Mogućnost sklapanja podugovora i ugovora o pod koncesiji davatelj koncesije predviđa i uz studiju opravdanosti davanja koncesije u dokumentaciji itd. Ono što je jako bitno i za naglasiti da davatelj koncesije sada može isključiti gospodarskog subjekta iz postupka davanja koncesije, ne samo kao do sada ako je nad njim otvoren stečajni postupak ili ako je gospodarski subjekt pravomoćno osuđen na kazneno djelo ili prekršaj u vezi obavljanja profesionalne djelatnosti ili pak ima teži profesionalni propust nego ove izmjene zakona predviđaju ako je gospodarski subjekt … za ozbiljno i pogrešno prikazivanje činjenica pri dostavljanju podataka ili ako na nepropisan način utječe na taj postupak. S obzirom da je dosta kolega tu govorili i o načinu i plaćanju i oslobađanju plaćanja upravo u ovim situacijama koncesiji ja bih naglasila još jedanput, da je Vlada RH donijela 63 mjere zbog epidemije korona virusa da bi obuhvatila sve gospodarske resore s ciljem očuvanja radnih mjesta i isplate plaća i da se radi o prvom setu mjera. Sada se govori o odgodi plaćanja, a sigurno suglasni smo i mi ako ova situacija potraje, što vidimo da hoće, da će biti neophodno i osloboditi, a ne samo odgoditi određena plaćanja. Kada je u pitanju koncesija na poljoprivrednom zemljištu onda bih podsjetila kolege da je samo Ministarstvo poljoprivrede u prvom paketu mjera predvidjelo iznos od 350 milijuna kuna što će biti određena pomoć našim poljoprivrednicima. Zaključno, klub HDZ-a podržat će ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama jer se njima unapređuje transparentnost, jasnoća postupanja i zaštita tržišnog natjecanja u postupku davanja koncesija, a time je unaprijeđen i hrvatski pravnih okvir poslovanja.. Hvala.
Sada prelazimo na pojedinačne rasprave, za pojedinačnu raspravu po ovoj temi prijavio se zastupnik Ivan Pernar kojeg nema pa time gubi pravo sudjelovanja u raspravi. Sljedeći zastupnik koji se prijavio je zastupnik Branko Bačić za pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Prijavio sam se za raspravu o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama kako bih rekao svojih nekoliko misli o potrebi usklađivanja našega zakona sa direktivom EU u dijelu u kojemu sam zakon koji je donesen prije tri godine nije do kraja usklađen, a potrebno je i radi koherentnosti samoga zakona, a potrebno je i zbog dodatnog pojašnjavanja vrlo važnih ugovornih obveza koji se propisuju zakonom, a kasnije implementiraju samim ugovorom između davatelja koncesije i koncesionara. U prvom redu vrlo je važno propisati definiciju gospodarskog subjekta koji sudjeluje u ovom procesu jer je bilo određenih nedorečenosti kada je u pitanju podružnica, kada je u pitanju status pravne osobe i kada je u pitanju ovlaštena osoba za potpisivanje samih ugovora, što je u provedbi Zakona o koncesiji, a prije svega realizacije samog postupka koncesioniranja izazivalo u mnogome nedoumice i dodatna pitanja koja su otežava, usporavala provedbu samog Zakona o koncesiji. Ono što je važno istaknuti, a što je ovim zakonom sada definirano to je mogućnost prijenosa koncesije. Kao što je prije rekla gospođa Branka Juričev Martinčev razgovaramo o nekoliko odnosno čini mi se 23 sektora i djelatnosti za koje se izdaju koncesije temeljem ovog krovnog Zakona o koncesiji. Postoje brojni zakoni lex specialis koji definiraju postupanje i postupak davanja koncesije za jedan od tih sektora, pa primjerice Zakon o pomorskom dobru je propisao način na koji se daje koncesija na pomorskom dobru, ali već i tim zakonom koji je na snazi već 27 godina, koji je doduše doživio i određene izmjene tijekom ovih desetak godina prije svega i u dijelu koji se odnosi na koncesiju … zbog njegove potrebe s usklađivanjem sa ovim krovnim zakonom kojega smo donijeli kažem prije tri godine je propisivao mogućnost prijenosa koncesije na pomorskom dobru, jasno uz suglasnost davatelja koncesije, bilo da se radi o jedini područje odnosno regionalne samouprave tj. županije ili bilo da se radi o Vladi RH koja je donosila i davala koncesiju za korištenje pomorskog dobra. Prema tome, ta činjenica koju smo sada sa ovim zakonom dodatno objasnili, dodatno pojasnili je već implementirana kažem u jedan od naših zakona kojim se definira postupanje za jedan segment, jedan sektor koncesioniranja u Hrvatskoj. Također što je jako dobro mogućnost ostvarivanja založnog prava na koncesiji, to je vrlo važno jer omogućava često puta da se kroz koncesijski ugovor izvrši zabilježba založnog prava na koncesiji koja onda omogućuje gospodarskom subjektu koji je koncesionar da za vrijeme trajanja koncesije s tom svojom koncesijom ulazi u novu investiciju čime dodatno doprinosi gospodarskom snaženju samog subjekta, a jasno da kroz svoje poslovanje onda pomaže na kvalitetnijom obavljanju same gospodarske djelatnosti. I mislim da je to u svakom slučaju jasno u interesu i samog davatelja koncesije. Ono što mi se čini da je doista promaklo i da nas na to nije trebao upozoriti nitko, a mislim da smo o tome i u samom postupku donošenja temeljnog zakona, a to je izričita odredba koja je ovim zakonom propisana, a to je da pored gospodarske osnove studije opravdanosti, temeljni akt je prostorni plan pojedine jedinice lokalne odnosno područne samouprave. Naime, često puta sama koncesija podrazumijeva gradnju, gradnje nema bez lokacijske dozvole, lokacijske dozvole nema bez prostornog plana. Prema tome, ta povezanost od prostornog plana pa do akta rješenja o koncesiji i ugovora o koncesiji podrazumijeva da je prostorni plan nezaobilazni dio ovog zakona i doista je čudno da već i tada nismo definirali tu mogućnost i predvidjeli da se [[Upadica Petrov: Hvala, isteklo je vrijeme.]] a sada ću još iz [[Upadica Petrov: Iz replike.]] da evo zaključit ću. Dakle, prostorni plan je preduvjet za bilo kakvo koncesioniranja u Hrvatskoj i dobro da smo to ovim zakonom regulirali. Hvala.
Hvala. Zastupnik Gordan Maras zatražio je repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačiću vi ste u svojoj raspravi spomenuli da se ovo područje koncesije odnosi na preko 30 djelatnosti od kojih mnogi zbog novonastale situacije ne mogu kao i ostali poduzetnici u RH obavljati svoju djelatnost, stjecati prihode i na neki način plaćati zaposlenike, plaćati njihove poreze i doprinose. I moje pitanje ide prema vama i prema vladajućoj većini, da li razmišljate i kada ćemo krenuti sa time i da li ćete možda podržati prijedlog Kluba zastupnika SDP-a da se u ovom trenutku za te sve pogođene krizom korona virusa poduzetnike, a i u koncesijama ili neke druge da se obustavi plaćanje jednostavno doprinosa da omogućimo ljudima da ne stvaraju dugove i da na neki način imaju perspektivu i da budu svjesni da kada kriza završi da mogu bez dugova krenuti raditi dalje i da im država na taj način pomogne? Evo hvala lijepo.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Kolega Maras ne trebate vi iz oporbe upozoravati vladajuću većinu kako je dobro da se poduzetnici u Hrvatskoj oslobode javnih davanja kada su neposredno pogođeni ovom krizom oko korona virusa. Ne samo da ne trebate nego je Vlada već to napravila sa brojim mjerama ukupno 63 mjere kojima je omogućila da poduzetnici koji imaju u svom poslovanju problema zbog korona virusa da im se brojnim mjerama olakša to poslovanje, prije svega kako bi zaštitio poduzetnika i kako bi zaštitio radno mjesto. Vlada je kao što sam rekao i Hrvatski sabor prošli petak te mjere usvojila, a danas je predsjednik Vlade na sjednici Vlade najavio novi set mjera idući tjedan kojima će se još dodatno ići u prilog poduzetnicima pa i onima koji jasno moraju plaćati javna davanja, prije svega davateljima koncesije kako bi im se olakšalo poslovanje u trenutku kada ne ostvaruju gotovo nikakav prihod iz koncesije koju su dobili od strane davatelja koncesije, ako hoćete primjerice i državnih institucija.
Sljedeća replika zatražio je zastupnik Miro Bulj.
Kolega Bačiću ovdje se radi o 23 koncesije u svim vidovima, ja bih ovdje jednu vrlo bitnu temu spomenuo, a to je naše poljoprivredno zemljište. 800.000 hektara, nešto manje je neobrađeno, od toga je državnoga 400.000 hektara je nepodijeljeno tj. nije dato u koncesiju našim poljoprivrednicima, a zakon je donesen prije dvije godine. Samo 11.000 hektara je podijeljeno jer trebaju brojne suglasnosti županije, ministarstva. Što ne izbacimo županiju? Evo ja sam dao prijedlog i to sam postavio pitanje premijeru da se u ovoj krizi podijeli to zemljište našim poljoprivrednicima, a ovi koji obrađuju da se oslobode koncesije jer ljudi jednostavno u ovome trenutku imamo neobrađenoga zemljišta državnoga, ništa se ne poduzima nego ste kočnica ovim zakonom u biti o koncesiji poljoprivrednog zemljišta je kočnica županije. Ja sam dao zakon da ta dvojna mišljenja skinete i da napokon se obradi hrvatsko zemljište da budemo samodostatni. Hvala lijepo.
Isteklo je vrijeme.
Zahvaljujem kolega Bulj. Dakle, ova vladajuća većina i ova Vlada je izmijenila Zakon o poljoprivrednom zemljištu i u dijelu koji se odnosi na davanje u zakup poljoprivrednog zemljišta i prepustila ga jedinicama lokalne samouprave pod uvjetom da jedinice lokalne samouprave napravi program raspolaganja državnim zemljištem. To što mnoge jedinice nisu napravile nisu samo one krive, često puta je to kao što ste sami rekli pretpostavka je ishođenju brojnih predradnji, predakata, dokumenata da bi jedinica lokalne samouprave mogla dobiti suglasnost od resornog ministarstva kako bi mogao krenuti u proces davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta. No ono što i vi i ja jako dobro znate da je nekad i put u pakao popločen najboljim namjerama pa onda kako bimo željeli nešto preskočiti, nešto ubrzati možemo učiniti još veći nered. Ja se slažem s vama da treba pojednostavniti proceduru pa i ako hoćete i u ovom trenutku kada smo u ovoj krizi da se utvrde mjere koje će pojednostavniti proceduru davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta i tu se s vama slažem. Ali uvijek mora postojati red, uvijek mora postojati načelo pravičnosti kada se dodjeljuje poljoprivredno zemljište [[Upadica Petrov: Hvala.]] koliko god ga što prije htjeli staviti …
Zastupnik Bačić debelo isteklo vrijeme. Zaustavit ćemo privremeno ovu raspravu budući da slijede iznošenja stajališta u ime klubova. Sada nastavljamo dalje sa točkom. Zastupnik Domagoj Hajduković javio se za pojedinačno sudjelovanje u raspravi. Izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče. Dakle, moram se referirati na neke stvari čisto radi javnosti. Izvanredno stanje nije u smislu da Sabor ne može zasjedati, izvanredno stanje je po puno drugih stvari. Mislim da ne moram nabrajati to. Svi smo ovdje u kontaktu i sa svojim bližnjima i sa ljudima koji rade u zdravstvenom sustavu, koji rade u javnim službama, koji rade i u svim drugim bitnim službama i poslovima koji su bitni za ovo stanje jer mislim da je s te strane, apsolutno situacija izvanredna i ne vidim ni ja razloga da Sabor prestane zasjedati. Dapače, kao što sam i rekao i izjašnjavao se o ovome, Sabor treba permanentno zasjedati dok je ova kriza traje. Barem po meni i volio bih i da Vlada izvještava kategorički, odnosno periodički Sabor, ako ne plenum, onda barem nadležne odbore o situaciji kako se nosi sa krizom. No, vratimo se na temu, na Zakon o koncesijama. Ja bih se tu isto bazirao na ono što su neki prije mene govorili, a to je poljoprivredno zemljište. Prvo, pohvalio bih što je ponovno izrekom navedeno da šume i šumsko zemljište ne mogu ići u koncesiju, to je jedno od strateških resursa. Međutim, što se tiče poljoprivrednog zemljišta, bojim se da tu ne radimo dobar posao. Podsjetit ću vas, ova većina, ova Vlada uvela je, odnosno ja bih rekao vratila nas je unazad novim Zakonom o poljoprivrednom zemljištu kada je vratila u nadležnost jedinicama lokalne samouprave davanje u zakup poljoprivrednog zemljišta. U praksi to znači da to ide vrlo sporo, da se zemljište ne daje u zakup, da se često zemljište koristi i izvan zakupa, odnosno ilegalno, doslovno po principu da onaj tko prvi zavare brazdu da taj to zemljište i koristi, a zemljišta država, odnosno RH nema nikakve koristi. Kome je u interesu ovakav kaos to zaista ne znam. Kome je u interesu da se na ovaj šerifski način provodi zapravo raspolaganje jednim isto strateškim resursom, a to je poljoprivredno zemljište, to isto ne znamo. Puno smo pitanja postavljali kada je u pitanju, kada smo govorili o aferi Agrokora, o raspolaganju zemljišta koje je bilo u koncesiji, odnosno u zakupu od strane nekih od sastavnica koncerna Agrokor. Nismo dobili jasne odgovore, to je preneseno na neke nove tvrtke. Svjedočili smo i tome da su se određeni čelnici jedinica lokalne samouprave koji su bili pod pritiskom da potpišu dakle da koncesije prelaze u, na druge tvrtke, tome opirali. Da li je to provedeno sukladno zakonu ili ne, ne mogu sada ovdje tvrditi, no ono što je činjenica je da u raspolaganju poljoprivrednim zemljištem i dalje traje kaos. A to je posebno bitno i sada kada ćemo dijelom, očito je, ako ova kriza potraje, a za sada, kako izgleda trajat će još barem nekoliko mjeseci, kada ćemo se sve više morati oslanjati na vlastite poljoprivredne i prehrambene proizvode. Nažalost, sustavnom lošom gospodarenjem poljoprivrede, posebno u zadnjih 5 godina, našu proizvodnju sveli smo na vrlo niske grane. Kolege prije mene govorili su o proizvođačima koji su, koji ne mogu plasirati svoje proizvode, koji ih moraju uništavati zbog rigoroznih mjera koje su gledane u tržnice. Različiti OPG-ovi se svakako snalaze, dostavama i sl., ali, ali, mislim da treba gospodarenje zemljištem usustaviti kako bi bilo u, što više u upotrebi odnosno kako bi mogli proizvesti što više hrane, ali isto tako treba razmišljati i o lancima opskrbe, odnosno da ta hrana koja je proizvedena na hrvatskom poljoprivrednom zemljištu onda može biti i plasirana na tržite. Jasno je da je zatvaranje tržnica tu veliki problem. Jasno je da ta odluka nije donesena lako, da je bilo puno kršenja propisa koje su stožeri civilne zaštite propisivali i da je zbog toga donesena takva odluka, no moramo naći što prije kako premostiti ovaj problem, logistički, kako ne bi na kraju bilo i nedostataka hrane, odnosno kako opskrba ne bi trpila. I na kraju, govore vladajući da ne treba oporba upozoravati kako se njihov posao radi, pa gospodo, mislim da 60 tisuća poduzetnika koji je okupljeno na inicijativu koja traži smjenu ministra gospodarstva vam jasno govori koliko kompetentnom vas nadležna javnost, u ovom slučaju poduzetnička ocjenjuje i kako ocjenjuje vaše mjere. Mi nismo oporba koja samo [[Upadica: Hvala.]] je kritična [[Upadica: Isteklo je vrijeme.]] mi i predlažemo, nitko vam ne brani [[Upadica: Hvala.]] da neke rješenja [[Upadica: Isteklo je vrijeme.]] preuzmete. Hvala.
Hvala. 4 su zatražene replike. Zastupnik Nikola Grmoja zatražio je prvu repliku.
Poštovani kolega Hajduković, javio sam se kako bih vas upitao je li imamo nekakav dogovor o svojevrsnoj velikoj koaliciji s obzirom da je ono što je kolega Bačić sinoć najavio u emisiji Otvoreno, a to je uvođenje izvanrednog stanja, vi jutros u svojoj izjavi zazivate. Ne znam zašto, koji je razlog za izvanredno stanje ako iz Stožera imamo tvrdnje da stvari u Hrvatskoj funkcioniraju puno bolje nego npr. u jednoj super-uređenoj Njemačkoj. Zašto idete u tom smjeru, zašto želite ograničiti odluke koje će donositi Hrvatski sabor i prepustiti to Vladi RH i molim da evo, pred javnošću odgovorite zašto ste to zatražili i na čiju inicijativu? Je li to na inicijativu šefa SDP-a Davora Bernardića koji se možda prepao situacije da treba sudjelovali u donošenju [[Upadica: Hvala, isteklo je vrijeme.]] i kreiranju odluka?
Hvala. Pa prije svega, ja bih vam kolega preporučio da ne čitate samo naslove, to možda ide na kolegu Bačića. Izvanredno stanje je i zašto, to sam obrazlagao pola svoje pojedinačne rasprave i nema nikakve velike koalicije, ne znam koliko puta to moram ponoviti i kojim medijima sve. No, ono što sam govorio kada sam govorio o tom izvanrednom stanju govorio sam o tome da sabor permanentno treba zasjedati. Dakle, da unatoč tome ne treba raspuštati Hrvatski sabor i da Hrvatski sabor treba periodički izvještavati o tome što je učinjeno i da li treba eventualna stanja produživati ili ne. Dakle, ja sam vaš, odgovor na vaše pitanje nema velike koalicije, u ovom smo problemu doduše svi zajedno. Mi stalno predlažemo, dakle nismo tu samo da budemo kritičari nego smo tu i da nudimo rješenja. Rješenja su na stolu i nama je svejedno hoće li to vladajući preuzeti, ako preuzmu i u svoj zakone ugrade tim bolje jer će hrvatski građani imati koristi to je jednina, jedini cilj.
Zastupnik Bulj zatražio je repliku.
Kolega Hajdukoviću vi ste iznijeli svoj, to je stav SDP-a o izvanrednom stanju tj. aktiviranju Članka 17. Ustava RH, što znači da bi sabor prinio ovlasti na Vladu i na predsjednika republike, a to je stvarno sinoć rekao kolega Bačić sada se malo gradi, vjerojatno ćete par dana sad vi pričati, sad će on braniti da ne triba izvanredno stanje i na kraju će se očito dogovoriti. Možete li točno reći jel to stav SDP-a jel se vi bojite preuzimanja vlasti pa na taj način želite olakšati sebi i svome šefu stranke da prebrodi ovu krizu koja je pred nama jer izvanredno stanje u ovome trenutku nema elemenata. Pa to govori i sami stožer za civilnu zaštitu, nacionalni stožer. Koji su to elementi da mi predamo svu vlast Vladi RH i predsjedniku RH, jel vi stvarno imate nekakav ozbiljan razlog, al dobro ga prezentirajte i recite ovdje javnosti ili je to dogovor o velikoj koaliciji [[Upadica: Hvala, isteklo je vrijem.]] SDP – HDZ.
Odgovor na repliku.
Dakle, moram ponovo ponoviti da tu nikakvoga dogovor nema, da jedino što je nama na umu je dobrobit hrvatskih građana. Ja sam davao izjave u svoje osobno ime, nemam …/nerazumljivo/… govorit u ime stranke barem ne u ovom slučaju. A što se tiče odgovornosti mi odgovornost i te kako pokazujemo baš time što nismo ti koji samo kritiziraju nego oni koji predlažu. Znači mjere smo predložili, novi paket zakona šaljemo u proceduru, aktivno sudjelujemo u izvještavanju javnosti o tome koje mjere treba poduzeti, pokušavamo biti proaktivni, a mislim da je to odlika odgovorne oporbe. Nisam puno drugih prijedloga vidio barem ne onih konkretnih u obliku zakona koji su na stolu, zbog toga mislim da postupamo izuzetno odgovorno. Ne bojimo se preuzimanja vlasti ni u jednom trenutku. U ovom trenutku moramo predložiti rješenja koja će biti na dobrobit prije svega naših građana jer ono što nam slijedi poslije epidemije kad je prevladamo, a siguran sam da hoćemo, će isto biti teško.
Za repliku se javio zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hajduković, ponovit ću ono što sam maloprije rekao. Dakle, Člankom 17. Ustava RH sabor 2/3 većinom može ograničiti pojedine slobode i prava građana RH. Mi u Klubu zastupnika HDZ-a smo o tome razmišljali i razmišljamo, ali držimo da u ovom trenutku Hrvatski sabor temeljem Članka 16., 32. i 50. Ustava može donositi zakone kojima će odgovarati na ovu veliku krizu uvjetovanu pandemijom, širenjem pandemije korona virusa. Prema tome, za sada držimo da nema potrebe za to, postoje, u slučaju da sabor bude onemogućen u svom radu onda nastupaju okolnosti u kojima bi se određene ovlasti prenijele na Vladu odnosno na predsjednika RH. Do tada temeljem Zakona o zaštiti pučanstva od širenja bolesti [[Upadica: Hvala vam.]] i zaraza, temeljem Zakona o sustavu civilne zaštite … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Zastupnik Bačić, ali stvarno mislim svaki put po 10 do 15 sekundi više. Vi ste promijenili Poslovnik, ograničili ste replike, skratili za minute i budući da ste to vi napravili molim vas da se i vi držite propisanog vremena koje ste izglasali. Hvala vam. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Isto sam rekao u izjavi za medije da u ovom trenutku ne vidim nikakve prepreke da sabor nastavi i dalje zasjedati. No ono što bi ja vas volio pitati kolega Bačić, ako govorimo o ograničavanju pojedinih sloboda hrvatskih građana zašto onda 2/3 ne glasamo i o Zakonu o elektroničkim komunikacijama jer apsolutno se radi o ograničavanju sloboda. Dakle, apsolutno se radi o ograničavanju sloboda i ljudskih prava hrvatskih građana tim više što nije jasno propisano zakonom ni na koga se ta mjera odnosi, ni koliko dugo će se primjenjivati, ni da se oni koji su pod nadzorom trebaju obavještavati, ni što će se raditi sa podacima nakon što vrijeme promatranja prođe kao niti da će biti parlamentarna supervizija nad ovim procesom. Dakle, ovo je sve po meni naginjanje ka totalitarizmu. I zato trebamo 2/3 većinu. Osim toga struka je i kazala da je i pitanje koliko je efektivni mogu biti takvi metode praćenja.
Zastupnik Hrelja također se javio za repliku.
Poštovani kolega Hajdukovi, naravno da i ja cijenim odredbu u ovom Zakonu o koncesijama da se šumsko zemljište i šume ne daju u koncesije, ali vas pitam kako možete i vi u vašoj susjednoj općini Voćin, tamo gdje vi živite u susjednoj župani se šume sijeku, lokalne pilane nemaju dovoljno materijala za obradu, a veliki igrači imaju i previše posla odnosno izvlače šumsku građu i njihove pilane i njihovi lanci distribucije funkcioniraju. Da li Hrvatske šume mogu opstati ovako centralizirane ne vodeći i donositi odluke o raspodjeli šumskog bogatstva, ne vodeći o zaposlenosti lokalnog stanovništva? Ja sam se uvjerio da je tamo, da ljudi žive od tog rada i da to za njih život znači, šume su ogromno bogatstvo, a netko drugi izvlači koristi. Hvala.
Odgovor na repliku.
Hvala kolega Hrelja, apsolutno se slažem. Dakle, postoji tu čitav niz probleme i Hrvatske šume bi trebale biti orijentirane na dodanu vrijednost ne u smislu profita, nego dodanu vrijednost za RH. Dakle, za naše proizvođače, za lokalnu zajednicu i sl., bojim se da to u ovom trenutku nisu, da su više koncentrirani na profit i to apsolutno nije dobro. Naveli ste primjer Voćina, ali takvih primjera ima jako puno, možemo početi nabrajati, mogu vam ih ja nabrojati isto. No drugi problem su vam isto i privatne šume, privatne šume koje se eksploatiraju previše. Evo samo u našičkom kraju vam je jako, jako veliki dio šuma otišao u povrat bivšem vlasniku, to je biskupija ako se ne varam, ima nešto što je vraćeno bivšim veleposjednicima odnosno plemićima. Dakle, ostali smo bez jednog velikog fonda šuma kojima su Hrvatske šume gospodarile. O tome ovise i radna mjesta i dobrobit lokalnih zajednica, ali i neki socijalni elementi poput ogrijeva.
Hvala. Za pojedinačnu raspravu o ovoj točki javio se i zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Kolegice i kolege, kad govorimo o koncesijama onda o koncesijama trebamo govorit kao što je rečeno ovdje, od 23, znači ono što možemo dati u koncesiju, to je od voda, šuma, poljoprivrednog zemljišta, mineralnih sirovina, pomorskoga dobra što govori da u RH imamo značajan dio onoga što je u državnom vlasništvu i što dajemo u koncesije. Ja ću ovdje sad odma reći i demantirati kolegu Hajdukovića kad je reko da ništa ne poduzimao po pitanju zakonskih inicijativa. Dapače, ja mislim da je Klub MOST-a najviše dosad dao zakonskih inicijativa i ja sam osobno evo nedavno dao prijedlog već kad je bila ova kriza o poljoprivrednom zemljištu o kojem ste vi govorili jel nažalost samo od 400 000 hektara poljoprivrednoga zemljišta danas je, date su koncesije našim poljoprivrednicima 11 000 četvornih metara. Ja sam dao zakon jel zbog toga što je lokalna samouprava ima, triba napraviti program dodjele zemljišta, treba napraviti ovaj, je al triba, triba suglasnost županije, županije to vraćaju. I sad u ovome trenutku šta treba? Triba izbacit te šerife jel to vam je princip, mislim moramo otvoreno govorit. Ovdje se radi o samodostojnosti RH, 800 000 hektara neobrađenog zemljišta, od toga je 400 000 vlasništvo države, samo 11 000 hektara je podijeljeno. Znači niti 3%, 2-3% je podijeljeno poljoprivrednoga zemljišta, ostalo je u korovu. I naravno dao sam ja zakon koji je sad u proceduri, potpisalo je dovoljan da bude u hitnoj proceduri, pa evo ako će Vlada neka da u hitnu proceduru ovdje, 16 saborskih zastupnika mi je potpisalo, ja im se zahvaljujem i u ovome trenutku mi nemamo razloga kad govorimo o koncesiji te stvari ne rješavati. Bar smo sad vidili šta nam je napravilo uvozni lobi i štetočinu unutar ministarstava. S ovim pozivam ministricu Vučković, ministricu poljoprivrede da pod hitno poduzme nešto i da dodijeli ovo zemljište, a ne da stoji u ovoj krizi. Vidimo ako stožer u ovome trenutku dobro radi za civilnu zaštitu vidimo da ministrica poljoprivrede je slično ono šta kažu i za ministra gospodarstva Horvata, ministrica poljoprivrede koda je „Alisa u zemlji čudesa“. Pa pod hitno, ne samo ono što sam rekao otvoriti treba ove tržnice, nego i podijeliti, dodijeliti poljoprivredno zemljište, maknuti puste te podjele, pusta ta odobrenja e-županija, pa ministarstvo, lokalna samouprava kad napravi ja ću je podržat. Neka nađe model i način da bude u skladu s procedurom da se to skrati, a ne da je sustav kozaračkog kola, svak svakoga drži niko ne pušta, župan lokalnu samoupravu, ministarstvo župana. I to tako u nas funkcionira. Zbog toga trenutno imamo znači 800 000 hektara poljoprivrednog zemljišta neobrađenog, a od toga je pola državnog, to je ključni problem, ključni problem zbog čega uvozimo, a nikada više nismo dali poticaja poljoprivrednicima, a nikad više ne uvozimo i nikad manje ne proizvodimo. Znači, vrijeme je da se ozbiljno stvari shvate. Zovem, evo pozivam sve, neću sada govoriti o onome što se događalo na pomorskome dobru, to neću se sad vraćat, nije možda trenutak, šta se radi sa mineralnim sirovinama, RH je bogata država. Imamo šume, također jedan ogroman resurs gdje nažalost naše pilane vrlo malo dobivaju u biti ovaj, više se izvozi nego, nažalost na razno razne načine nego šta se dodatna vrijednost kroz gotovi proizvod. Ja kad vidim u Gorskom Kotaru imamo pilane, imali smo stručnjake ljude na tome području, na kraju su otišli i ljudi i, i balvani su otišli doli u Italiju primjera i doli su stvarali gotove proizvode naši ljudi, ispraznili smo područja. Prema tome, sve se radilo naopako. Ako sad nije trenutak u ovoj krizi da vidimo da ste sve krivo radili, sve Vlade, onda kad će bit trenutak, kad će bit trenutak? I sada radimo opet greške gdje dozvoljavamo da trgovački lanci prodaju strane proizvode, sir, voće, povrće, jagode španjolske i čije će mislim sve bit, a dok naše domaći, proizvodi naših sirara, naših poljoprivrednika, naših voćara, naših ljudi koji proizvode u staklenicima, npr. evo kaštelanski staklenik, čovjek koji se bori doli uz brojne probleme, gdje će on svoj rasad i materijal sad prodati? Na koji način? Hitno otvoriti tržnice i dodijeliti poljoprivredna zemljišta, a ministrica poljoprivrede nek se probudi iz sna i neka ne bude „Alisa u zemlji čudesa“.
Hvala. Za repliku se javio zastupnik Hajduković.
Hvala potpredsjedniče. Kolega, kada sam govorio da treba predlagati znam da ste predložili puno zakona, neke sam ja podržao, mislio sam konkretno na ovoj krizi da trebamo predlagati i rješenja. No apsolutno ste u pravu što se tiče šumarstva i gospodarenja šumama. Mi smo se doveli u poziciju da izvozimo sirovinu, a da naši pilanari i naša industrija uopće nema ni prilike doći do sirovine odnosno ne može ni zgotoviti gotovi proizvod. Imali smo situaciju gdje trupci odlaze u Austriju i Italiju, a onda se nama vraćaju kao skupi namještaj. Dakle, dodana vrijednost je potpuno izgubljena. I mislim da je ova kriza i što se tiče šuma i što se tiče poljoprivrednog zemljišta prilika da zaista razmotrimo politiku gospodarenja tim bogatstvom jer vam sad će kriza pokazati koliko zapravo smo ovisni o uvozu, koliko je poljoprivredna proizvodnja devastirana i koliko ćemo biti zapravo u nezgodnom položaju zato što poljoprivrednom proizvodnjom ne možemo namiriti ni pola naših potreba.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepo kolega. Pa upravo to. Znači imamo kvalitetne sirovine što se tiče šuma, dodatnu vrijednost naših ljudi su iselili i stvaraju tamo dodatnu vrijednost. Zbog toga smo mi i predlagali brojne zakone, Zakon o zabrani prodaje poljoprivrednoga zemljišta stancima, zabrane uvoza, prijevoza, sadnje i prodaje GMO-a, ja sam osobno to predlagao, da bi poticali domaću proizvodnju i eko proizvodnju. Predlagali smo, primjer zakona, zato smo izgubili dio suverenizma jer sve smo dali strancima. Koncesije na vodu, također je vrlo bitno pitanje. Zašto bi moju Cetinu netko, pakirao vodu iz vrla Cetine, a da je stranac? Zbog čega, koji je to razlog? Znači, mi smo izgubili dio suvereniteta i sad u ovoj krizi moramo sve napraviti da se vratimo suverenitet di možemo RH, ako može Mađarska zaštititi poljoprivredno zemljište, nema prodaje strancima, onda nema razloga da i Hrvatska to ne napravi. Hvala lijepo.
Hvala. S ovim ako nema drugih primjedbi zaključujem raspravu. glasovat ćemo o tome kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo s radom u 9,30. prva tema na sutrašnjem nastavku sjednice bit će Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o odvjetništvu, prvo čitanje, P.Z. br. 884. Hvala. SJEDNICA PREKINUTA
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 856. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1. Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja Konačnog prijedloga Zakona“. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Dignite samo ruku da vas vide. I tko je za? Utvrđujem da je većinom glasova donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela, a rezultat je 114 za, 5 suzdržanih i 10 protiv.