Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 63. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dame i gospodo, pored poslanika, na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara, predstavnici OHR-a, OSCE-a i drugih međunarodnih organizacija u BiH koji prate rad našeg doma i predstavnici određenih nevladinih organizacija koje su zatražile dopuštenje da prisustvuju današnjoj sjednici. Pozvali smo i predsjednika Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture u BiH, gospodina Žiku Krunića, radi razmatranja Poslovnika ovoga odbora. Na sjednici su prisutni, u svojstvu gostiju, predstavnici Međunarodnog komiteta Crvenog krsta/križa, Međunarodne komisije za nestale osobe i Kompanije „Japan Tabako“. Sve prisutne poslanike i goste pozdravljam, predstavnike medija takođe. Prema informaciji službe, na sjednici je prisutno 29 poslanika. Odsustvo su opravdali poslanici: Savo Erić, Jerko Ivanković i Vinko Zorić. Konstatujem da na sjednici imamo kvorum za punovažan rad i odlučivanje. Dame i gospodo, prije nego pođemo da raspravljamo o dnevnom redu, u okviru prethodnih pitanja želim vas upoznati o sljedećem. Poslanik Denis Bećirović je dostavio Rezoluciju o istorijskoj vrijednosti i važnosti Prvog zasjedanja ZAVNOBiH-a 25. novembra 1943. godine za državnost BiH, u skladu sa članom 148. stav (2) Poslovnika Doma. Po našoj dosadašnjoj praksi, Dom se treba u okviru prethodnih pitanja izjasniti da li da se ova rezolucija uputi u nadležnu komisiju. Ukoliko Dom usvoji ovaj prijedlog, ova rezolucija će se uputiti nadležnoj komisiji; u suprotnom, ista će se uvrstiti na današnji dnevni red sjednice. Stavljam na glasanje prijedlog da se ova rezolucija dostavi nadležnoj komisiji. Molim vas, mi nemamo mogućnost, jel, nemamo mogućnost. Znači, glasamo na način da nam određuju drugi kad ćemo glasati. Izvolite, glasajte sad. Možemo ponoviti glasanje. Molim vas, molim vas pripremite se za glasanje, pripremite se za glasanje, ponovićemo glasanje. Možete glasati sad. Molim vas da pratite na monitoru vrijeme kad je za glasanje, jer nemam ja mogućnost da kontrolišem. 2 „Za“ 28 glasova, bez „suzdržanih“ glasova i onih koji su „protiv“, dovoljna entitetska većina te konstatujem da smo uputili u komisijsku fazu ovu rezoluciju. Dame i gospodo, koleginice i kolege poslanici, uskoro ću vas upoznati sa izmjenama ranije predloženog dnevnog reda. Naime, sa dnevnog reda se skida: Tačka 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave. Na zahtjev Ustavopravne komisije Kolegijum Doma je produžio rok za dostavljanje mišljenja do 15.11.; Tačka 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom RTV sistemu BiH – predlagač: Savjet ministara (prvo čitanje); Tačka 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom RTV servisu BiH – predlagač: Savjet ministara (prvo čitanje); I tačka 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunikacijama – predlagač: Savjet ministara BiH (prvo čitanje). Sva tri nisu dobila mišljenje komisije, je li tako?
Nemamo mišljenje komisije.
Nemamo mišljenje komisije, tačke su skinute iz tih razloga. U tački 28. pod b) skida se Sporazum između Savjeta ministara BiH i Kraljevine Danske o razvojnoj saradnji na zahtjev naše Komisije za spoljne poslove koja takođe nije dostavila mišljenje u vezi sa ovim sporazumom. Na dnevni red u isti mah se dodaju sljedeće tačke: Tačka 3. Zahtjev poslanika Milorada Živkovića, Nike Lozančića i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga izmjena Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika; Tačka 25. Izvještaj sa sastanka političkih direktora država članica Jadranske povelje, održanog 20. 9. 2009. godine, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost od 27. 10. 2009. godine; Tačka 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagač: Savjet ministara (dopunjuje se sa Izvještajem Ustavopravne komisije); Tačkom 12. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu BiH – predlagač: poslanik Momčilo Novaković (dopunjuje se sa Mišljenjem Ustavopravne komisije); 3 I tačka 14. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o reviziji institucija BiH – predlagač: Momčilo Novaković (dopunjuje se sa Mišljenjem Komisije za finansije i budžet). Sva tri su negativna mišljenja, ima u dnevnom redu boldirano. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Cijenjeni predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege, uvaženi gosti i predstavnici medija, na osnovu člana 65. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH podnosim sljedeći prijedlog dopune dnevnog reda 63. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Predlažem da se na današnju sjednicu uvrsti sljedeća tačka dnevnog reda Razmatranje zaključaka o smanjenju plata i ostalih materijalnih prava poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH. Uz prijedlog za uvrštavanje spomenute tačke u dnevni red dostavljam i prijedlog konkretnih zaključaka kao materijal za raspravu po ovoj tački dnevnog reda. S obzirom na važnost ove problematike za moralni kredibilitet najvišeg zakonodavnog organa u BiH, predlažem da ovo bude prva tačka dnevnog reda nakon razmatranja zakona u prvom i drugom čitanju. Ovdje neću podsjećati na to šta su poslanici SDP-a u kontinuitetu u posljednje tri godine govorili i za šta su se borili kada je riječ o ovoj tematici, neću podsjetiti ni na ovu poslaničku inicijativu, koja je zvanično u ime kluba, koju je potpisao predsjednik kluba i upućena 1. aprila 2009. godine i gdje imamo mišljenje o toj inicijativi, ali zato hoću danas da predložim da ovo uvrstimo u dnevni red i predlažem da sljedeće zaključke pokušamo danas kao Predstavnički dom usvojiti. Pod broj 1. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zaključuje da svim poslanicima i delegatima koji su u stalnom radnom odnosu u Parlamentarnoj skupštini BiH smanji plaće za 30% u odnosu na trenutnu visinu plaće. Pod broj 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zaključuje da svim poslanicima i delegatima u Parlamentarnoj skupštini BiH smanji mjesečne paušale za 50% u odnosu na trenutnu visinu mjesečnog paušala. Pod broj 3. i 4. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zaključuje da svim poslanicima i delegatima potpuno ukida sve mjesečne naknade za učešće i i stalnim komisijama domova Parlamentarne skupštine i u privremenim komisijama domova Parlamentarne skupštine. Pod broj 5. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zaključuje da svim poslanicima i delegatima u Parlamentarnoj skupštini BiH potpuno ukida regres za godišnji odmor i pravo na naknadu troškova za učenje stranih jezika. 4 Pod broj 6. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zaključuje da svim poslanicima i delegatima u Parlamentarnoj skupštini BiH potpuno ukida dnevnice prilikom putovanja u inozemstvo.
Vrijeme!
Pod broj 7. i 8. Zadužujemo konkretno Administrativnu komisiju, ne više da to bude njena volja itd., već da konkretno provede ovu inicijativu. Dakle, da završim, uvijek je bilo kada predlažemo ovakve ili slične ideje da dogodi se kao neko vara ovu većinu koja nije za ove zaključke, pa uvijek je, pod znacima navoda, prevareni su oni koji ne glasaju za ovo. Evo, ja danas pozivam da većina prevari ove koji su predlagači, opet pod znacima navoda, ovakvih zaključaka, jer mislim da samo ako to svi danas plebiscitarno izglasamo možemo pokazati jasnu volju.
Vrijeme!
Da ljudi ne kažu s kim si takav si, već da to uradimo. Ja danas
Vrijeme!
neću govoriti o tome (evo završavam, jedna rečenica) gdje sam ja do sada ulagao u humanitarne svrhe, vjerovatno su to radili još neki poslanici, ako treba i to ćemo, ali predlažem da ne vodimo veliku raspravu. Hajmo danas donijeti ove zaključke, hajmo iskazati volju Parlamenta na jedan jasan način i nakon toga ovaj parlament imat će kredibilitet da postavi pitanje i šta je sa ministarskim platama
Vrijeme!
i platama u javnim preduzećima itd., itd. Hvala i nadam se da se više neću javljati. 5
Ja vas upozoravam, raspravljamo o dnevnom redu. Predlagači tačke dnevnog reda su upoznati sa Poslovnikom, ne ulazi se u meritum stvari, predlaže se tačka dnevnog reda. Ako pristanemo da bude tačka dnevnog reda, otvorićemo raspravu o tome. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi predstavnici Savjeta ministara, nevladinih organizacija, naravno, novinari, pa ovako kako smo krenuli, ja predlažem da ovaj predviđeni dnevni red ostavimo za neku narednu sjednicu, da sve ove tačke što je gospodin Bećirović sad predložio da to uvrstimo i da o tome raspravljamo, jer zaista ne vidim nikakav drugi način. Ovo nije prvi put, ovo je jedno petnaesti put. Ja ne znam šta vi, zapravo znam šta vi u Kolegijumu radite, zar se ovo nije moglo ranije staviti na dnevni red pa da vi o ovome zauzmete stav i da danas imamo tačno jasan stav možemo li ovo imati, može li dobiti podršku i da se uvrsti na dnevni red. A ovako ad hok stalno od početka sjednice kad mi nismo pripremljeni, kad mi ne znamo šta je, samo predlagati određene tačke dnevnog reda, to pokazuje da ova sjednica ne može dobiti onaj tok koji bi trebala da ima. Zato predlažem da se sve ovo danas odbije i da se stavi na neku buduću sjednicu kada vi u Proširenom kolegijumu zauzmete svoj stav i kažete, izjasnite se i date svoje mišljenje o svemu ovome što se predlaže svaki put. Ovo stvarno više nema smisla.
Uvaženi poslaniče, treba da Vas upozorim da je poslanik Bećirović u skladu sa tačkom Poslovnika predložio dnevni red i ja sam prvi put čuo ovu tačku kao što ste i vi danas. Na Proširenom kolegiju o tome nije bilo riječi, prema tome otvara se rasprava o dnevnom redu. Uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja u ime Kluba SNSD-a želim predložiti tačku dnevnog reda Popuna nadležnih komisija Predstavničkog doma. Ja se izvinjavam ... što to ranije nismo uradili.
nije uključen mikrofon
Ne čujem dobro, ne čujem uvaženog kolegu Džaferovića. Svako misli na svoje popune i svako neka radi svoj dio posla. Znači, s obzirom da znate kakva je situacija u našem klubu i ono što se dešavalo sa našim kolegama i ja bih molio u skladu sa ranijim zaključkom da danas uvrstimo tu tačku dnevnog reda. Nećemo praviti nikakav problem i ako to ne može danas, ali mislim da nije ništa sporno, to je samo zamjena ljudi koji više nisu tu. Što se tiče ove tačke, nisam, pripremajući ovaj prijedlog, nisam slušao kolegu Bećirovića. Ako je uvrstio i prijedlog da se na dnevni red stavi ta tačka i ako ima prijedlog da se istovremeno 6 i svi mandati dodijele poslanicima koji žive u Sarajevu, ja bih možda to mogao i podržati, jer da to u nekom krugu ovdje dvojke, završimo. I možda bi to moglo i nisam čuo da li se vraćaju pare, razumio sam da bi poslanici trebali da vrate neke pare i ne znam da li i partije koje su primile neke pare proteklih dana da li isto vraćaju te pare. Da li smo riješili da se obračunava sa svim tim primanjima koje primamo iznad i ispod stola i na svaki drugi način, ali nisam to dobro čuo, pa evo neka se ...
Replika, uvaženi poslanik Martin Raguž. Izvolite.
Ne, ne, nemam repliku.
Onda, Bakir Izetbegović. Gospodine Izetbegoviću, Vi ste tražili repliku, je li? Izvolite.
Pa evo, ovo što reče Šefik u šali, mislim da treba ozbiljno reći da je puno bitnije popuniti Vijeće ministara, pa mislim dok se to ne popuni da ne bi trebalo ništa drugo popunjavati.
Zahvaljujem. ... Ako nema više rasprave o dnevnom redu, zaključujem raspravu. Imao bih dva prijedloga. Jedan prijedlog koji još nisam dobio na sto, pisani, gospodina Bećirovića koji traži da se kao tačka 18. uvrsti njegov prijedlog zaključaka za smanjenje plata izabranim ..., ili poslanicima i delegatima, ispravite me, nemam pred sobom kako ide tačno. Ali evo, ako usvojimo taj prijedlog, ja ću pročitati onako kako ste Vi dostavili u pismenoj formi. Molim vas da se pripremite za glasanje. Bećirević, imate nešto? Izvolite.
Ja bih ipak zamolio – mislim da će to biti za nekih pet minuta umnoženo – da napravimo pauzu.
Tražite pauzu pet minuta.
Pet minuta dok se to sve ...
Nema problema. Pauza, na zahtjev Kluba SDP-a, pet minuta. [[PAUZA]] 7
Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo nastavili raditi. Zahvaljujem. Nakon ove kratke stanke, nadam se da ste svi dobili pisani prijedlog uvaženog zastupnika Denisa Bećirovića pa ćemo pristupiti izjašnjavanju o prijedlogu. Prijedlog je da se uvrsti točka dnevnog reda Razmatranje zaključaka o smanjenju plata i ostalih materijalnih prava poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH. Drugi, to nema, nemamo ovdje mogućnost. E, sad izvolite i glasujte. 24 glasa „za“, devet glasova „protiv“, jedan „suzdržan“, a nemamo entitetsku većinu. Naknadno ćemo vršiti usuglašavanje. Imamo drugi prijedlog uvaženog zastupnika Drage Kalabića da se u dnevni red uvrsti točka dnevnog reda Izmjene u članstvu povjerenstava Zastupničkog doma i zajedničkih povjerenstava obaju domova.
nije uključen mikrofon
Uvaženi zastupnik Kalabić.
Ja se izvinjavam, gospodine predsjedavajući, ja povlačim prijedlog s obzirom da smo imali primedbe i da očito naš klub ne može dobiti popunu komisija umjesto preminulog poslanika Jove Todorovića i poslanika Mitrovića pa ja povlačim prijedlog.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Kalabiću. Pošto nije bilo drugih prijedloga, konstatiram da 63. sjednica Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ima sljedeći 1. Usvajanje Zapisnika 62. sjednice Zastupničkog doma; 2. Zastupnička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore, b) Nova zastupnička pitanja; 3. Zahtjev zastupnika Milorada Živkovića, Nike Lozančića i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga izmjena Poslovnika Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po žurnom postupku, u skladu s člankom 127. Poslovnika; 8 4. Prijedlog zakona o općoj sigurnosti proizvoda – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-8609, od 25. 9. 2009. godine (drugo čitanje); 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru nad tržištem u Bosni i Hercegovini – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-8409, od 25. 9. 2009. godine (drugo čitanje); 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku BiH – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-5-8209, od 14. 9. 2009. godine (drugo čitanje); 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5-8009, od 14. 9. 2009. godine, s Izvješćem Ustavnopravne komisije; 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ravnopravnosti spolova u BiH – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-3-8709, od 25. 9. 2009. godine (drugo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o financiranju političkih stranaka – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-4-8509, od 25. 9. 2009. godine (drugo čitanje); 10. Prijedlog zakona o duhanu Bosne i Hercegovine – predlagatelj Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-8909, od 30. 9. 2009. godine (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nestalim osobama – predlagatelj Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, zakon broj 01,02-02-3-7709, od 8. 9. 2009. godine (prvo čitanje); 12. Prijedlog zakona o Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine – predlagatelj zastupnik Momčilo Novaković, zakon broj 01,02-02-5-9309, od 13. 10. 2009. godine, s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva; 13. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Vijeću ministara Bosne i Hercegovine – predlagač zastupnik Momčilo Novaković, zakon broj 01,02-02-5-9109, od 13. 10. 2009. godine (prvo čitanje); 14. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine – predlagatelj zastupnik Momčilo Novaković, zakon broj 01,02-02-4-9509, od 13. 10. 2009. godine, s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun; 15. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o osnovama sigurnosti prometa u Bosni i Hercegovini – predlagatelj zastupnik Momčilo Novaković, zakon broj 01,02-02-3- 9409, od 13. 10. 2009. godine (prvo čitanje); 16. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj zastupnik Momčilo Novaković, zakon broj 01,02-02-5- 9209, od 13. 10. 2009. godine (prvo čitanje); 17. Prijedlog zakona o učeničkom i studentskom standardu u Bosni i Hercegovini – predlagatelj zastupnik Denis Bećirović, zakon broj 01,02-7-9609, od 14. 10. 2009. godine (prvo čitanje); 18. Izvješće Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH – predlagatelj zastupnik Bajazit Jašarević, zakon broj 01-02-4-8309, od 16. 9. 2009. godine (prvo čitanje); 19. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o Agenciji za kontrolu i osiguranje prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelima i upravljanje oduzetom imovinom – predlagatelj Klub 9 zastupnika SDP-a BiH, zakon broj 01-02-5-8109, od 14. 9. 2009. godine (prvo čitanje); 20. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Mišljenju Komisije za financije i proračun o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost – predlagatelj Klub zastupnika SNSD-a, zakon broj 01-02-4- 3509, od 10. 4. 2009. godine; 21. Izvješće Posebnog istražnog povjerenstva o nabavci automobila koje je Generalno tajništvo Vijeća ministara BiH kupilo u periodu od 15. 4. 2008. do 15. 4. 2009. godine; 22. Prijedlog poslovnika o radu Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture u Bosni i Hercegovini (akt Neovisnog odbora, broj 01,02-34-6-112409 od 28. 9. 2009. godine); 23. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika Mirka Okolića sa 62. sjednice Doma, održane 14. 10. 2009. godine „da Vijeće ministara Bosne i Hercegovine kvartalno ažurira usvojene mjere za ublažavanje negativnih efekata globalne ekonomske krize u Bosni i Hercegovini dok za mjerama ima potrebe i da o tome izvještava Zastupnički dom PSBiH; 23. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o ostavci zastupnika Rifata Dolića na mjesto člana Posebnog istražnog povjerenstva; 24. Izvješće sa sastanka političkih direktora država članica Jadranske povelje, održanog 20. 9. 2009. godine, s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost, broj 01,02-05-43809 od 27. 10. 2009. godine; 25. Imenovanje tri zastupnika iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanje teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobraniteljstvu BiH; 26. Imenovanje tri zastupnika iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanja teksta Zakona o slobodnim zonama u BiH; 27. Imenovanje tri zastupnika iz Zastupničkog doma u Zajedničko povjerenstvo za usuglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH; 28. Davanje suglasnosti za ratifikaciju a) Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica u pogledu „Jadranskog prekograničnog programa suradnje u okviru IPA-e“ Prelazimo na utvrđen dnevni red. Točka 1. Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 62. sjednice Zastupničkog doma Ima li primjedbi na Zapisnik 62. sjednice Doma? Ne vidim prijavljenih, zaključujem raspravu. ¸ Prelazimo na 2. točku dnevnog reda Ad. 2. Zastupnička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore 10
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dozvolite mi da pozdravim kolegice i kolege poslanike, predstavnike Savjeta ministara, ... međunarodne zajednice, nevladine organizacije, sredstava informisanja i goste. Pazite, ja sam postavljao poslaničko pitanje u dva navrata oko slučaja Branimira Glavaša koji nije osumnjičen za ratni zločin nego koji je osuđen za ratni zločin i on je znači lice kojemu je dokazan ratni zločin. Dešava se ono što je apsurdno i što se veoma rijetko može desiti da lice koje je osuđeno za ratni zločin iz jedne države, po misterioznim okolnostima, pređe u drugu državu i da ta država nikako ne reaguje, čak mu još pod sumnjivim okolnostima, to smijem reći, a navodno transparentnim se dodijeli i određeno zemljište za pravljenje stambenog objekta, vjerovatno. I na kraju, na moje ponovno nezadovoljstvo sa odgovorom na pitanje 'zbog čega se dalo državljanstvo i ima li i političke odgovornosti?', znači zbog čega se dalo i ima li političke odgovornosti kada se znalo da je u procesu suđenje i u vrijeme izricanja kazne, odnosno, zašto nema nikakvih reakcija zbog toga što je na teritoriji BiH, a počinio ratni zločin nad srpskim stanovništvom u Republici Hrvatskoj, a znamo da su jedan od konstitutivnih naroda u BiH upravo i Srbi, dok na drugoj strani, što nemam ništa protiv, se progone svi oni koji su osumnjičeni za ratne zločine, po čitavoj kugli zemaljskoj, i tako to i treba, ali moramo svi znati, i mi i međunarodna zajednica, da neko ko je osumnjičen za ratne zločine ne može biti više progonjen od onoga ko je osuđen za ratni zločin. 11 Prema tome, ja sam dobio ovdje obrazloženje puko, kojim se navode službeni glasnici u kojima su objavljeni Zakon o državljanstvu i druge uredbe i kako je to sve čisto, bez obzira da li je Branimir Glavaš lice koje je osuđeno za ratni zločin ili nije. U tom smislu ja ću najvjerovatnije pokrenuti inicijativu oko izmjena ili dopuna ili Zakona o državljanstvu, odnosno određenih uredbi ... ili drugih podzakonskih akata koje regulišu tu oblast, jer je zaista nedopustivo da niko ne reaguje da čovjek koji je osuđen za ratne zločine slobodno se kreće u jednoj, a bilo kojoj, državi. Njemu je vrijeme da ide da izdržava svoju kaznu za koju je on osuđen. Da je lice koje je u procesu suđenja ili koje je osumnjičeno bilo, to je već sasvim druga priča. Međutim, njemu je presudu donijela Republika Hrvatska, a onda možete misliti koliko je ta teška presuda kada je njegova zemlja donijela presudu da je kriv za ratne zločine nad Srbima koji su se desili u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeća je uvažena zastupnica Azra Hadžiahemtović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, ja rijetko postavljam pitanja ali imam potrebu zaista da prokomentarišem odgovor. Ja sam postavila pitanje 26. aprila 2007. godine a odgovor sam dobila u oktobru 2009. godine. Na početku da se zahvalim Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, na koje je bilo adresirano pitanje, koje je promtno odgovorilo 14. maja 2007. godine. Dakle, evo i u kontekstu ovog komentara možda i pitanje. Dvije godine putuje odgovor od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća do mene kao parlamentarca. Pa evo, pitanje i možda inicijativa da ukoliko je to stvar Pisarnice ovog parlamenta ovdje da nam šalju odgovore DHL poštom. Ja ću se sada vratiti na sadržaj odgovor. Odgovor je vrlo iscrpan a, podsjetit ću vas, moje pitanje odnosilo se na starosnu dob imenovanih sudija i tužilaca. Između ostalog, dobila sam tada 2007. godine, je li, kada je upućen odgovor i obrazloženje da se trenutno, dakle 2007. godine, 25 sudija nalazi u starosnoj dobi od 65-te do 70-te godine, od 65-te do 70-te godine starosti i da pet tužilaca se nalazi u toj starosnoj dobi. Da vas podsjetim, sudije i tužioci mogu biti imenovani na mjesta dodatnih sudija do navršene starosne dobi od 72. godine života. Malo apsurdno, ali evo pošto se napunilo za ovih 25 sudina i pet tužilaca 72 godine života, ja ću ponoviti pitanje. Dakle, ponovno upućujem pitanje Visokom sudskom i tužilačkom vijeću da dostavi odgovor na ranije postavljeno pitanje koje se tiče imenovanih sudija sa mandatom koji su navršili godine starosti propisane za obavezani odlazak u penziju i koji su razlozi rukovodili Visoko sudsko i tužilačko vijeće da se opredijeli za njihovo imenovanje, odnosno mandat sudija i zašto se ne primjenjuje pravilo o starosnoj dobi za prestanak mandata. Dakle, ponavljam pitanje i molim Kolegij da obezbijedi, odnosno utvrdi način da smanji dvije godine putovanja odgovora od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća do mene kao poslanika. Dakle, uz inicijativu koja se odnosi na brzu poštu, ja imam još jednu inicijativu vrlo kratku. Predsjedavajući, danas je već novembar, kod mene na satu dvije minute do 11, na satu 12 koji je glavni ovdje u ovoj sali je skoro podne, pa ću zamoliti da se obezbijedi da službe tehničke tokom prve pauze nas informišu o tačnom vremenu u ovoj sali. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Osigurat ćemo znači u stanci da službe Parlamentarne skupštine utvrde točno vrijeme i nadam se da ćete biti zadovoljni reakcijom. Sljedeći je uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Hvala. Ja sam još prije nekoliko sjednica postavio konkretno pitanje za tri ministarstva unutar Vijeća ministara BiH vezano za kršenje ljudskih prava državljanina BiH Ilije Jurišića. U postavljanju tog pitanja u skladu s Poslovnikom naveo sam da tražim, s obzirom na izuzetno teške zdravstvene okolnosti našeg državljanina, da mi se odgovor dostavi u roku od tri dana. Prije svega, dakle podsjećam, pitao sam zašto, odnosno koje će mjere konkretne preduzeti Ministarstvo pravde, Ministarstvo ljudskih prava i Ministarstvo vanjskih poslova da zaštiti u okviru svojih nadležnosti državljanina BiH. Naravno, nedostavljanje odgovora na ovo poslaničko pitanje je također neka vrsta odgovora. Stoga sam i ustao da zamolim Vas, koji u ovom trenutku predsjedavate Predstavničkim domom, da još jednom pozovete nadležne da u skladu sa Poslovnikom ovog parlamenta odgovaraju na poslanička pitanja onako kako je to naša procedura propisala. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Željko Kuzmanović.
Hvala, poštovani predsjedavajući. Ja sam na 59. sjednici Predstavničkog doma postavio sljedeće poslaničko pitanje: 'Da li postoji podatak koliko je u strukturi otpuštenih radnika od početka 2009. godine osoba mlađih od 35 godina'? I dobio sam odgovor od Agencije za statistiku da oni raspolažu sa traženim podatkom o strukturi otpuštenih radnika, s obzirom da oni prikupljaju podatke od Agencije za rad i zapošljavanje BiH. Pitanje je postavljeno čisto iz straha da se prilikom otpuštanja radnika rukovodilo metodologijom „Last In, First Out“ što direktno utiče na mlade koji su zaposleni u privredi. Stoga ja predlažem Agenciji za rad i zapošljavanje da ubuduće u strukturi njihovog izvještaja ubace i starosnu dob kao bitnu karakteristiku, a ne samo kvalifikacionu strukturu. Hvala. 13
Zahvaljujem. Je li komentar uvaženi zastupnik Nanić? Uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja sam dobio odgovor na pitanje sa 52. sjednice a ono se tiče znači broja i načina naplate takse za gledanje satelitskog programa u dijaspori, bh. građana u dijaspori. I dobio sam odgovor u tabeli da je to do sada od uspostave, znači mogućnosti satelitskog praćenja BHRT-a, prodato 3.500 kartica, po godinama od 2004. do 2009. godine, uz napomenu da je cijena jedne kartice 90 eura godišnje. Ja zaista mislim da ovi podaci ni u kom slučaju ne odgovaraju stvarnom stanju gledanja televizije u dijaspori, s obzirom na podatke i kontakte i sa rodbinom i ljudima koje tamo imam, da masovno se gleda i da vjerovatno postoji određena zloupotreba načina praćenja satelitskog programa. Zbog toga sam imao potrebu da ustanem i da pozovem BH televiziju, njihov menadžment da ispita zbog čega je ovako slaba naplata i da li zaista je ovakvo stanje u gledanju satelitskog BHT programa. Ako samo, evo u 2008. godini, 551 kartica satelitska je prodana u cijelom svijetu za gledanje BH televizije, zaista je to alarmantno za BH televiziju da nešto učini po ovom pitanju.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za komentare ili ima, ili je ovo pitanje? ___________(?) Pitanje? Ok. Evo, ja ću javno pozvati sve institucije i sve ustanove i sve one kojima zastupnici u skladu sa Ustavom postavljaju zastupnička pitanja da se odgovornije odnose spram svoje ustavne i zakonske i poslovničke obveze da ažurnije postupaju po zastupničkim pitanjima. Prelazimo na b) Nova zastupnička pitanja
Zahvaljujem se. Dame i gospodo, uvaženi zastupnici, članovi Vijeća ministara, ja imam dva pitanja. Oba se odnose na istu oblast, to je pitanje povratka. I evo, prvo pitanje: 'BiH još uvijek prema službenim pokazateljima ima izrazito neriješen problem povratka, i to za više od 200 tisuća izbjeglih i raseljenih osoba koji se žele vratiti svojim domovima. Za ovaj posao neophodno je obnoviti oko 45 tisuća stambenih jedinica i osigurati uvjete za održiv povratak. Minimalna procijenjena vrijednost ovih aktivnosti iznosi blizu jednu milijardu KM. U smislu ovog gore rečenog, Vijeće ministara i Parlamentarna skupština zadužili su bili Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice i Ministarstvo financija i trezora da iznađu povoljne kreditne aranžmane u inozemstvu za financiranje i realiziranje ovog projekta do kraja. Tražim od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice i Ministarstva financija da ogovore u kojoj je fazi realizacija ovih zaključaka Parlamentarne skupštine BiH, kakvi su dosadašnji učinci i kakve su projekcije za naredni period.' To je prvo pitanje. Drugo pitanje: Prije tri mjeseca Dom naroda Parlamentarne skupštine nije usvojio Revidiranu strategiju povratka za provedbu Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma, uz zaključak da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice pripremi novi tekst Revidirane strategije. Poznato je da od usvajanja ove strategije ovisi buduća politika u oblasti povratka, mogućnost raspodjele sredstava, kako za ovaj proces povratka, tako i za financiranje prava na naknadu štete izbjeglih i raseljenih osoba, posebno na mogućnost kreditnog zaduženja o kojima sam maloprije govorio. Drugo pitanje je: 'Da li je Ministarstvo pripremilo i dalo u proceduru usvajanja novi tekst strategije i ako nije zašto nije i kada će to učiniti?' Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Selim Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, poštovani gosti, ja imam dva pitanja. Prvo pitanje je, hajde da kažem, i negativan odgovor koji sam dobio na prethodno pitanje, pa onda može se sada drugim načinom doći do odgovora. Zbog permanentnog napada, osuđivanja i kontinuiranih crvenih potjernica Interpola protiv građana BiH od strane zemalja u okruženju, želim da postavim sljedeće poslaničko pitanje. Pošto nisam siguran koja su ministarstva upućena u problematiku koja me interesuje, pitanje upućujem Vijeću ministara BiH: 'Koje su sve domaće institucije uključene u proceduru kada u našu zemlju stigne ova crvena potjernica Interpola? Da li te procedure podrazumijevaju neku vrstu saglasnosti domaćih institucija i kojih, prije nego se počne postupati po ovim potjernicama? I treće, u konkretnom slučaju, ako je ta saglasnost zaista potrebna, interesuje me: Kako je tekla procedura realizacije 15 potjernice Interpola u slučaju četvorice Tuzlaka, među kojima sam i ja, kada su uhapšeni i privedeni ekstradicionom sudu BiH? Odgovor, znači, tražim od Vijeća ministara, pošto se radi o više institucija.' Drugo pitanje je: Na osnovu Zakona o RTV sistemu BiH „Službeni glasnik BiH“, broj 78/05, od 8. novembra 2005. godine, status Korporaciji odobrava Odbor sistema u roku od 30 dana od dana održavanja konstitutivne sjednice. Korporacija je trebala biti registrirana u zakonskom roku od 45 dana od dana održavanja konstitutivne sjednice. Za napomenu, Odbor sistema prema istom zakonu čine po četiri člana Upravnog odbora BHRT-a, RTVBH i RTRS. Odbor sistema je trebao sazvati konstitutivnu sjednicu u decembru 2005. godine i usvojiti Statut Korporacije i izvršiti njenu registraciju. Nakon četverogodišnje opstrukcije dana 11. 8. 2009. godine sazvana je i održana konstituirajuća sjednica Odbora sistema koji ima funkciju Upravnog odbora Korporacije. Zakonski rok od 30 dana nalagao je usvajanje Statuta Korporacije do 10. 8. 2009. godine i njenu registraciju pred sudom do 25. 9. 2009. godine. Nakon ovog ponovnog probijanja zakonskog roka, Odbor sistema je donio poseban zaključak da će Statut Korporacije biti usvojen do 31. 12. 2009. godine. Pitanje: 'Zbog čijih opstrukcija Odbor Javnog RTV sistema BiH probija zakonske rokove za usvajanje Statuta Korporacije javnih RTV servisa BiH? I drugo, tražim da Vijeće ministara zajedno sa drugim nadležnim institucijama odgovori na razloge probijanja ovih zakonskih rokova.'
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Denis Bećirović.
Ja imam više poslaničkih pitanja koja dostavljam u pisanoj formi u skladu sa našim poslovničkim odredbama. S obzirom da bi svako od ovih pitanja zaslužilo vjerovatno i šire obrazloženje itd., da ne bih trošio vrijeme, s obzirom da sam se već nekoliko puta javljao na početku sjednice, a vidimo koliki je danas dnevni red, sva pitanja dostavljam vama. Izvolite.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Rifat Dolić.
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja danas imam jednu poslaničku inicijativu i dva poslanička pitanja. Poslanička inicijativa upućena je Vijeću ministara a odnosi se na završetak donošenja odgovarajućih propisa i planiranje sredstava u Budžetu institucija BiH za 2010. godinu, u svrhu regulisanja stalnih naknada za zaslužne sportiste u BiH. Inicijativu sa obrazloženjem dostavljam u pisanoj formi. Poslaničko pitanje, prvo, je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara: 16 'Po kojim propisima i ko vrši imenovanje oficira za vezu sa Haškim tribunalom, kome su odgovorni, kome podnose izvještaje o svome radu i da li su nacionalni oficiri za vezu propisano ili još jedno nepisano pravilo nacionalnih kuhinja i kuhara u BiH?' Ovo pitanje postavljam jer moram reći da donedavno nisam bio siguran da BiH, pored svih nacionalnih proizvoda, ima i nacionalne oficire za vezu sa Haškim tribunalom. Interesira me, dakle po kojim propisima i ko imenuje ove ljude, odakle se finansira njihov rad i kome podnose izvještaje, jer je moj dojam, kada slušam njihove izjave na medijima, da su u pitanju portparoli nacionalnih stranaka, a ne oficiri za vezu države BiH sa jednom važnom institucijom kao što je Haški tribunal. Drugo pitanje upućeno je Agenciji za bankarstvo u Federaciji BiH i guverneru Centralne banke BiH: 'Da li je sukladno važećoj zakonskoj regulativi u BiH i Federaciji BiH dozvoljeno i moralno, u vrijeme kada ekonomska kriza i recesija u BiH uzimaju svoj krvavi danak, da banke jednostrano povećavaju kamatnu stopu na odobrene kredite, jednostrano nudeći aneks ugovoru u kojem to regulišu kao, navodno, dobrovoljan čin, a u praksi se radi o nametanju, retroaktivnoj primjeni i grubim zelenaškim ucjenama koje su klijenti prinuđeni prihvatiti, jer kratkoročno nemaju drugog izbora?' Na postavljanje ovoga pitanja potaknut sam usmenim predstavkama pet pravnih subjekata na ucjene koje prema njima vrši Hypo Alpe Adria Bank d.d. Mostar tako što im je jednostrano dostavila Aneks ugovoru u kojem redovnu kamatnu stopu, koja se sastoji od visine šestomjesečnog libora za švicarski franak plus 4,25%, uvećava na visinu šestomjesečnog libora za švicarski franak plus 6,25% ili nominalno za 2%. Svi pravni subjekti koji su mi se obratiti dali su mi na uvid ugovore i odgovarajuće anekse iz kojih je to vidljivo, izuzev Općine Velika Kladuša koji nisu dali saglasnost da ih mogu oficijelno koristiti u postavljanju ovoga pitanja. Molim da se moje poslaničko pitanje uputi i nadležnoj inspekciji i da se tamo ima smatrati kao oficijelna prijava zbog lihvarenja, a kao dokaze u prilogu dostavljam kopije ugovora i ponuđenog aneksa koji je predmetna banka sklopila i ponudila Općini Velika Kladuša. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći je uvaženi zastupnik Sadik Bahtić.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Poštovane kolege i kolegice, dame i gospodo, ja danas imam jednu inicijativu i jedno poslaničko pitanje. Inicijativa je Kolegiju ovoga doma 'da se formira posebna istražna komisija od predsjedavajućeg Doma Parlamentarne skupštine BiH čiji je zadatak da utvrdi razmjere korupcije u organima vlasti na čijem se čelu nalaze kadrovi iz SDP-a, s posebnim osvrtom na grad Sarajevo i Općinu Novi Grad'. U pismenoj formi ovu inicijativu, pa neka se... Moje poslaničko pitanje je upućeno Tužilaštvu BiH: 17 'Povodom velike korupcijske afere u Općini Novi Grad i provaljivanja akcije koja je spriječila hapšenje visokih zvaničnika SPD-a zbog reketiranja sarajevskih privrednika, od Tužilaštva BiH tražim odgovor na sljedeća pitanja: Kako je propala planirana akcija primopredaje označenog novca čelnicima SDP-a i ko je od istražitelja provalio akciju, samo dan nakon planirane predaje označenog novca, te spriječio hapšenje organizirane kriminalne grupe u vrhu SDP-a?' Obrazloženje: Cjelokupna javnost BiH i šire, putem medija, upoznata je sa najvećom korupcijskom aferom u istoriji BiH gdje su najviši zvaničnici SDP-a reketirali najveće sarajevske privrednike i time direktno podrivali ekonomski sistem BiH, sprečavali investiranje i stvorili lošu sliku o ambijentu za ulaganje i investiranje u BiH. Kao državni poslanik imam obavezu da u svoje ime, u ime velikog broja građana, postavim ovo poslaničko pitanje, jer akcija hapšenja visokih zvaničnika SDP-a spriječena je provaljivanjem akcije. Tužilaštvo BiH u ovom slučaju treba što hitnije da utvrdi ko je provalio ... akciju, da se takva osoba adekvatno kazni i da takvim treba što hitnije ... i da takvim nema mjesta u državnim institucijama. Kako su pisali pojedini mediji, evo i danas pišu, a vidi se na osnovu tajnog snimanja i praćenja, imamo ovdje i stenograme, da je prikupljeno obilje dokaza o postojanju kriminalne organizacije, predvođene predsjednikom SDP-a Zlatkom Lagumdžijom (meni je žao što danas on nije ovdje), Marinom Ivaniševićem i Damirom Hadžićem, što dokazuje njihov sastanak u Bošnjačkom institutu gdje je sve snimljeno. U vremenima velike ekonomske krize i recesije za obične građane je neshvaljivo da neko može tražiti 3,5 miliona za uslugu, što je 1% od ukupne investicije – 350 miliona. Ali, kolika je pohlepa za novcem ... čelnici SDP-a su pristali na manji iznos od 2,2 miliona, i to da se isplati u kešu, ne stranci nego u kešu – 10% od kvadratnog metra, znači projektovanog. Sada je svima potpuno jasno, a meni je to odavno bilo jasno, da sam ja bio u pravu kada sam ovdje u ovom parlamentu više puta govorio da je Lagumdžija najbogatiji političar u BiH ... i da je svoje bogatstvo stekao reketiranjem, na kriminalan i nezakonit način. Također sam u Parlamentu više puta kazivao da je tamo gdje je SDP na vlasti – ta vlast najkorumpiranija i najkriminalnija, a sada se i pokazalo. I, stoga tražim od državnih institucija da ovu veliku političku aferu profesionalno odradi i da se oni koju su provalili akciju adekvatno kazne. Imamo slučaj da nam se ovdje drži predavanje o korupciji i kriminalu, to je ono u stilu držite lopova. Dok sam ja ovdje u ovom parlamentu, prvi put kada čujem kriminal, korupcija, korumpirana vlast od gospode iz SDP-a, uvijek ćete imati primjer vaše korupcije i kriminala, tako da znate da ne možete nikome čitati lekciju dok sam ja ovdje. Meni je žao što nije Lagumdžija ovdje. Drug Lagumdžija može biti mjera za mjerenje korupcije.
Vrijeme!
Okliznuo se na bananu, negdje nudio trulu, a ja mu dajem zrelu ovdje ... i neka ga čeka. Kada god dođe, dobit će bananu, jer ono što radi građanima BiH to ne bi radili ... Zahvaljujem.
Nadam se da nećemo dalje dijeliti voće. Hoću da vas upoznam da je u 13,30 ručak (za one koji trebaju to da znaju) do 15,00 sati. To smo rekli i na Proširenom kolegijumu. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić, pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja imam jedno kratko pitanje. Upućujem ga Upravnom odboru RTVBH, a koje glasi: 'Šta Upravni odbor i menadžment RTVBH preduzimaju da se obezbijedi pokrivenost signala na cijeloj teritoriji BiH, a pogotovo na području Mjesne zajednice Janja u Opštini Bijeljina?' Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Husein Nanić, pitanje. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Ja želim danas iskoristiti priliku i postaviti pitanje kojim tražim informaciju od Ministarstva sigurnosti o stanju u jednoj od institucija u BiH, u Agenciji za forenzička ispitivanja i vještačenja. Naime, ja sam dobio – tražeći na jednoj od sjednica, upućujući zahtjev da nam se dostavi na osnovu usvojenog zaključka ovog doma plan aktivnosti u razotkrivanju automafije u BiH, gdje je ovaj dom zadužio Ministarstvo sigurnosti da dostavi... – dobio sam odgovor od zamjenika direktora ove agencije, koju sam spomenuo, Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja i, zaista, kroz taj odgovor se može vidjeti zaista jedno nedopustivo stanje u toj agenciji. Da je takav odnos, znači ... u tom dopisu se navodi da je nezakonito vođenje Agencije od strane direktora, da direktor opstruiše izradu plana i nadzor nad planom borbe protiv automafije itd., da je zamjenik direktora upoznao Ministarstvo sigurnosti o tom stanju, da je upoznao Vijeće ministara o stanju u toj agenciji i da nema postupanja po tim informacijama. U tom smislu zaista nemam pravo, nemam nikakva prava da se ova stvar prećuti, s obzirom na dostavljeni dokument, i tražim informaciju od strane Ministarstva sigurnosti o stanju u navedenoj agenciji i da li su navodi iz ovog pisma tačni. Ukoliko jesu, tražim od Ministarstva sigurnosti postupanje po ovim navodima i informaciju kako se postupa po istom ovom dopisu. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. 19 I zadnji prijavljeni, uvaženi poslanik Adem Huskić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Ma, ja imam jedno pitanje koje tretira malo sumorniju problematiku. Naime, jučer je u selu ..., opština Kotor Varoš, obilježena 17-ta godišnjica od stradanja 163 mještana civila Bošnjaka. Na jednoj lokaciji u selu Plicka u opštini Kotor Varoš eshumirano je pet tijela. To je bilo 2002. godine i DNK-a analiza je pokazala da se radi o grupi od ovih 163. Pitam Tužilaštvo BiH, s obzirom da do sada nije bilo adekvatne reakcije, 'da li će biti podignuta optužnica protiv osoba koje su organizovale i izvršile pomenuti zločin?' I drugo, šta su pravosudni organi do sada poduzeli na rješavanju ovog slučaja?' Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Zaključujem ovu tačku dnevnog reda. Prelalzimo na tačku 3. Ad. 3. Zahtjev poslanika Milorada Živkovića, Nike Lozančića i Beriza Belkića za razmatranje Prijedloga izmjena Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH po žurnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslanika Kao što vidite, ovaj zahtjev za razmatranje je po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Samo ukratko, smjesta, u vezi sa zahtjevom za 127. I na Proširenom kolegijumu smo se svi jednoglasno, konsenzusom dogovorili da se radi o tehničkoj promjeni kojom usklađujemo vrijeme amandmanske faze sa kalendarom rada institucija. Iz tog razloga se ovaj prijedlog našao danas na dnevnom redu. Ja imam prijavljene dvojicu kolega, je li tako, u vezi sa ovim. Znači, uvaženi poslanik Momčilo Novaković. Izvolite.
Hvala Vam, uvaženi predsjedavajući. Ministri, kolegice i kolege poslanici, cijenjeni gosti, vidite, ja sam na Proširenom kolegijumu rekao da nije sporno da ću podržati ovakvu izmjenu, ali hoću da kažem samo jednu činjenicu koja neminovno je posljedica ovoga. 20 Nakon usvajanja ove izmjene Poslovnika, skraćena procedura više nema smisla. Dakle, procedura po članu 126. gubi svaki smisao i mi praktično, usvajanjem ovog poslovnika, sve zakone razmatramo ..., na neki način, u skraćenoj proceduri. Jer, razmatranje sada sa dvostrukim skraćenjem vremena bi podrazumijevalo pet dana, a znamo poslovnički kako se zakazuju sjednice domova, da je potreban određen period za materijal itd., čime praktično prestaje da ima smisla primjena člana 126. To napominjem samo zbog toga da ova komisija koja postoji, a koja je u najvećem dijelu završila rad na izmjeni Poslovnika, treba voditi računa i o ovoj činjenici. Bilo bi dobro, naravno, da nađemo prostora u Poslovniku da ovo pitanje razriješimo, iako je veliko pitanje sada i dilema da li je lakše bilo prilagoditi kalendar Poslovniku ili Poslovnik kalendaru. Ali evo, da tu stvar sada ne otvaramo, tamo je u novim izmjenama Poslovnika predviđeno da zakoni koji imaju onu oznaku EU – podrazumijeva se da se raspravljaju u skraćenoj proceduri. Mislim da je to dovoljno bilo i da će to biti dovoljno: kada budemo imali takav režim rada ovdje da svaki taj zakon bude imao tu oznaku, onda će to biti i dovoljna mjera. Dotle, znači ostaje ova izmjena Poslovnika, evo ja ću je podržati samo iz tih razloga što, na neki način, podržavam da ubrzamo rad na usvajanju zakona, odnosno da brže rješavamo sudbinu zakona koji su u proceduri, bilo da se radi o važnim ili manje važnim, pod navodnim znacima, naravno, zakonima. Hvala vam.
Uvaženi predsjedatelj Milorad Živković, poslovnička intervencija.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Mi raspravljamo o postupku po 127. Razlozi da li je to potrebno da uradimo po tom postupku ili da idemo po postupku 126. u čemu bi došla u vezu i vaša diskusija. I ja stojim otvoren prema tome da ubijedite Parlament, zajedno sa mnom, da je potrebno da ovaj prijedlog koji je Kolegij ovdje dao razmatramo po skraćenom postupku 126. i da prijedlog koji je ovdje naveden, od 10 dana, ponovo zajedno svi razmotrimo. Znači, vaša diskusija nije bila u vezi sa onim šta je tema ovoga dnevnog reda i zato sam se javio za poslovničku intervenciju. Ovdje raspravljamo o ovom zahtjevu da li je ovome parlamentu potrebno da hitno o ovome raspravljamo, jer smo dolazili u situaciju, to smo govorili na Proširenom kolegijumu, da kalendar naših zasjedanja je u suprotnosti sa amandmanskom fazom od 15 dana i da svjesno kršimo Poslovnik. Zato smatram da je 127. jedini izbor za to da uradimo. Ako ostali u Parlamentu smatraju da je to po 126., možemo da glasamo o tome. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, replika.
Vidite, gospodine predsjedavajući, ja nisam predlagao da mi raspravljamo o ovome po članu 126. Ja sam rekao da ... poslovnička odredba koja definiše raspravu po članu 126. više nema smisla kad ovo usvojimo. I stojim kod toga da ona više nema smisla, jer ono skraćenje onda sa 15 na 7 dana, mi imamo sada 10 dana, ako to podijelimo na dva, to je 5 dana, to je 21 nedovoljno za zakazivanje sjednica, jer smo tamo rekli da materijal mora biti dostavljen, odnosno da sjednica mora biti zakazana osam dana prije njenog održavanja. Dakle, htio sam i potpuno sam jasno rekao da gubi smisao to, a ne da ja predlažem po 126. Ja sam čak rekao da ću podržati ovo jer smo se na Kolegiju dogovorili da to podržimo i podržaću ali samo kao rješenje do onog konačnog usvajanja izmjena Poslovnika gdje se ovo pitanje mora potpuno jasno definisati. Ponavljam, velika je dilema, gospodo, da li je pravilnije prilagođavati Poslovnik kalendaru koji Kolegij utvrđuje ili je logičnije da Kolegij prilagodi kalendar održavanja sjednica po postojećem Poslovniku. Ja ovo više shvatam kao našu želju i namjeru da ubrzamo proceduru donošenja zakona i da praktično imamo prvo čitanje, a odmah imamo na sljedećoj sjednici drugo čitanje. Ako tako gledam, ja to podržavam. Ja to tako gledam. Hvala vam.
Uvaženi predsjedatelj Milorad Živković, replika.
Ne, nije nikakav nesporazum. Ja želim samo da poslanika upozorim da raspravljamo o zahtjevu po 127. Ako ima bilo kakva dilema u vezi sa prijedlogom koji je ovdje stavljen, dajte da raspravimo to, ali ćemo onda uzeti raspravu po 126. pa da kažemo: nije 10 dana uredu da stavimo, da se smanjuje, nego će biti 13 dana, pa će pola od 13 biti šest itd., itd. Znači, ne želim da bilo koji poslanik stavi bilo kakvu zamjerku na ovaj prijedlog koji je dao Kolegijum, osim ako nema pravi argument. Ako imaju pravi argumenti, dajte da to zajedno raspravimo po 126. i da prihvatimo te prave argumente. Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pazite, izmjena Poslovnika je ne baš sitna stvar, zato što nam se to odražava poslije u našem radu. Bojim se da nešto što je ishitreno ili evo po članu 127. poslije da nam se ne odbije od glavu. Ja nemam ništa protiv da mi ubrzamo rad našeg parlamenta u smislu donošenja potrebnih zakona, ali se samo plašim da to poslije ne bude došlo u nekakve probleme u smislu da mi skratimo amandmansku proceduru, a da opet ova komisija ne uspije da se sastane, nadležna komisija, do održavanja sjednice Parlamenta, pa ćemo onda zbog zahtjeva ove komisije ili zbog vremena što se komisija nije mogla sastati opet morati tu tačku dnevnog reda staviti na neku narednu sjednicu, što ne znači da možda i neće biti argumenata i za ovo i za ono kao u prijedlogu. I, moj je prijedlog danas da ne raspravljamo, znači idem tačno poslovnički, predlažem da ne raspravljamo po 127. zato što možemo doći u situaciju da možda ovako brze izmjene i dopune, odnosno izmjene ovoga poslovnika nama posle bude tehnički problem u smislu pripremanja amandmana na određene zakone. Pitanje je da li će biti dovoljno 10 ... vremena od završetka Parlamenta do ulaganja itd. Znači, moj prijedlog je da se ne raspravlja po 127. nego u drugom obliku, odnosno po 126. ili u redovnoj proceduri, zajedno sa onim poslovnikom ili kao posebna tačka. Hvala lijepo. 22
Zahvaljujem. Nemam više prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 4. Ad. 4. Prijedlog zakona o opštoj bezbjednosti proizvoda – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-2-86/09, od 25. 9. 2009. godine (drugo čitanje) Na 62. sjednici Doma, održanoj 14. 10. 2009. godine, zakon je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Komisija za spoljnu trgovinu i carine je dostavila Izvještaj 2. 11. 2009. godine te je podržala tekst ovog zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 5. Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru nad tržištem u Bosni i Hercegovini – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-2-84/09, od 25. 9. 2009. godine (drugo čitanje)
Pozdravljam sve prisutne. Nemam namjeru oduzimati mnogo vremena. Javio sam se iz jednog jednostavnog razloga da afirmiram i, da tako kažem, pohvalim način na koji je ovaj zakon obrazložen. Mislim da je ovo obrazac koji bi svi trebali koristiti, jer otklanja niz problema i niz nesporazuma koji se dese ovdje u ovom domu. Dakle, osim obrazloženja promjena date su i još dodatne informacije, kao što su izvršene konsultacije, dat je tekst zakona itd. I moglo se razumjeti da se radi o jednom paketu, govorim i o ovoj tački prethodnoj, dakle Prijedlogu zakona o sigurnosti hrane, tako da 23 ova dva zakona praktično sa ovim obrazloženjem, ko hoće da razumije, zaista su pripremljena na jedan vrlo kvalitetan način i ja odajem priznanje resornom ministarstvu na ovako pripremljenim prijedlozima zakona i, naravno, preporučujem da ovo usvojimo, jer jednostavno izvršavamo dvije-tri direktive i usaglašavamo se sa zakonodavstvom EU. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, mi smo od nadležnog ministarstva i resornog ministra dobili jedno obećanje koje, na svu sreću, vidim, ispunjava se, da ćemo do Nove godine imati u proceduri još nekoliko ključnih zakona koji su u ekonomskoj sferi, tako da smo mi na nadležnoj komisiji ova dva zakona, naravno pojedinačno, raspravljali i donijeli gotovo jedinstven zaključak da oni dobiju prohodnost u Parlamentu. I ja, u ime ove komisije, mogu samo da predložim i da očekujem podršku od kolega poslanika da ovo danas u drugom čitanju usvojimo, jer zaista nije bilo ništa praktično sporno, a oni su vrlo važni za regulisanje i kontrolu bezbjednosti hrane. I ovaj sljedeći zakon koji će doći takođe je gotovo u istoj sferi. Tako da završim, dakle očekujem da oni dobiju podršku, jer zaista tu ništa nije bilo sporno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolići, diskusija. Izvolite.
S obzirom da sam ja ranije predlagao da se uz tekst izmjene i dopune ovog zakona stavi i tekst važećeg zakona, evo dužan sam da kažem da je ovo ispoštovano kada je u pitanju izmjena i dopuna ovoga zakona i da kažem da je ovo zaista dobra praksa i da se lakše snaći u svemu ovome i da oni koji nemaju do sada namjeru da isto ovo rade predlažem da i oni to urade, zato što ćemo efikasnije moći imati uvid za izmjene i dopune zakona u odnosu na tekst koji je važeći. Malo i pohvale.
Zahvaljujem. Nema više diskusija i rasprava prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 6. 24 Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krivičnom postupku BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-5-82/09, od 14. 9. 2009. godine (drugo čitanje) Na 61. sjednici Doma, održanoj 30. 9., ovaj zakon je usvojen u prvom čitanju. Ustavnopravna komisija dostavila je Izvještaj 2. 11. te je podržala tekst zakona. Otvaram raspravu o Predlogu zakona u drugom čitanju. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 7. Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-5-80/09, od 14. 9. 2009. godine, s Izvještajem Ustavnopravne komisije
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, dozvolite mi samo da, iako znam da to poslovnički nije moguće, ipak, kažem jednu rečenicu samo vezano ove izmjene ZKP-a. Čini mi se da postoje neke tehničke popravke tog teksta na koje je Ministarstvo pravde spremno da ih prihvati kao svoje. Ali vidite, ja nisam stigao da se javim da o tome govorim. Možemo to i kasnije popravljati, nije to dakle problem, ali mislim da bi bilo bolje da to uradimo sada. Dakle, Ministarstvo pravde je i ovdje je uvažena gospođa Milana, ona vodi tu oblast, ona može reći o čemu se radi, ali to je završeno. Ja sam se javio da govorim sada o Izvještaju Ustavnopravne komisije, vezano za Zakon o upravi. Vidjeli ste da je Izvještaj Ustavnopravne komisije negativan i većinom glasova članova ove komisije je usvojeno ovo mišljenje. Članovi ove komisije koji su glasali protiv zakona u drugom čitanju, među kojima sam i ja, je li, misle da se u zakonu nalaze neka rješenja koja su neprihvatljiva. Mislim, Zakon o upravi, ovako kako je koncipiran, odnosno njegove izmjene i dopune, obuhvata neka rješenja kojima nije mjesto u Zakonu o upravi, kojima je mjesto u Zakonu o državnoj službi ili koja su već uređena nekim drugim zakonima. Zbog toga mi nismo podržali, ljudi iz Ministarstva pravde znaju o čemu se radi. Ja molim da se o ovome vodi računa 25 ubuduće, jer evo, recimo jedna od stvari, ja ću govoriti sad potpuno otvoreno, u članu 7. izvornog teksta Zakona o upravi se kaže 'da će popunjenost uprave u BiH biti po proporcionalnom principu', dakle shodno popisu stanovništva iz 1991. godine, odnosno posljednjem popisu stanovništva kako se tamo govori, a onda se sada, potpuno nepotrebno, uopće se nije nalazilo na tom mjestu, mijenja jedan član, jedan stav jednog člana koji uopće ne govori o tome i onda se kaže 'da će prilikom imenovanja rukovodilaca u upravi BiH voditi se računa' i upotrebljava se termin, o konstitutivnom sastavu naroda u BiH'. Prvo, ja ne znam šta znači ta definicija. U članu 7. već postoji definicija kako će se popunjavati uprava i jednostavno pravi se konfuzija u samom zakonu. Zatim se na jedno mjesto, iako to uopće nije, to je član 34., o čemu sam ja govorio, a zatim se interveniše na član 55. npr. zakona i uvode se neke procedure za funkcioniranje institucija za slučaj da, recimo, direktori upravnih organizacija nisu više u mandatu ili im je prestao mandat, što, čini mi se, na mala vrata pokušava da razriješi neke situacije koje mi danas imamo aktuelne u praksi, a ništa se dalje o tome ne govori. Ništa od ovoga nije navedeno u obrazloženju ovoga zakona. Ovaj zakon mijenja pola odredbi postojećeg zakona. Dakle, od 110-120 članova ovoga zakona ovim se mijenja najmanje polovina tih članova. Vi imate obrazloženje koje zapravo uopće nije obrazloženje, vi ne možete iz obrazloženja ništa da vidite. I za mene je mnogo važnije da predlagač dostavi kvalitetna obrazloženja i da pošteno kaže u obrazloženju šta mu je namjera pa predlaže određenu promjenu, jer u obrazloženju se kaže i šta je važeća norma i šta se predlaže promjenom. Mnogo je važnije kvalitetno obrazloženje nego, recimo, spisak ili izvorni tekst zakona, da ja mogu da pratim tu stvar. Mi moramo da gradimo odnos povjerenja jedni prema drugima. Predlagač, ključni predlagač i motor u predlaganju zakona u ovoj državi je Vijeće ministara, i ja to želim da bude tako, i ja ću promovirati uvijek taj princip i pozdravljati taj princip, ali hoću da jedni prema drugima budemo, Vijeće ministara prema Parlamentu, potpuno otvoreni, da budemo potpuno transparentni i da kažemo otvoremo šta predlažemo kojom promjenom. Čini mi se da u Zakonu o upravi ima određenih prijedloga zbog kojih nije ni napravljeno obrazloženje ovog zakona, koji nisu na ovom tragu. Ako griješim, ispravite me. Ja vas molim da o ovome povedete računa. Sve će u ovom parlamentu proći što mi ocijenimo da je normalno, da je logično, za što nas ubijedite i mislim da tako treba da radimo. Evo, ja vas pozivam sada da mi kažete. Ja se bavim i svi se mi bavimo na svoj način ustavnim pravom, svi se bavimo, vi znate da je jako važna kategorija u BiH učešće u vlasti. Kako je moguće da u članu 7. Zakona o upravi, koji ostaje i ne mijenja se, postoji jedan princip a da se onda za ukupan broj rukovodilaca na nivou BiH predlaže jedna definicija za koju u osnovi ja ne znam šta znači. Takve definicije u Ustavu nema: konstitutivan sastav naroda u BiH. Šta znači to? Je li to paritet, je li to proporcija, je li to približno paritet, šta je? Nemojte da donosimo zakone koji će sutra u praksi izazivati zabune i ovo neka posluži kao primjer da se ovako ne može raditi i, ako poslije ovoga stvari krenu kako treba, ja ću biti zadovoljan što ovaj zakon nije usvojen, što je usvojen Izvještaj Ustavnopravne komisije. Toliko, hvala vam.
Uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. 26 Naime, želim da govorim o principima u djelovanju poslanika, Savjeta ministara i zakonskih projekata koje dobijamo pred nas. O tim principima neko je govorio na drugi način kada su jednoglasno u Savjetu ministara dolazili zakonski projekti kojima su poslanici iz RS-a davali primjedbe. Ovdje istovremeno imamo jednoglasno u Savjetu ministara dostavljen zakonski projekat gdje se navode drugačiji principi u radu ovoga parlamenta i ne govori se o tome da ovaj Savjet ministara je sav Savjet ministara i kada daje i loše i dobre zakone. Ovdje hoću da kažem i o principu na kojem je radila Ustavnopravna komisija kada je jednoglasno u prvom čitanju predložila zakon i podržala zakon i nije navela ni jedan problem da imamo u ovome zakonu, da bi nakon toga bez i jednog amandmana, bez i jednog amandmana, pokušaja da se ovaj zakon popravi ako ima problema u njemu i došlo do toga da imamo negativan izvještaj i da se traži da ovaj zakon padne. Toliko o principima, toliko o dosljednosti i toliko o radu Parlamenta i Savjeta ministara. Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Znam ja, gospodine predsjedavajući, da je ovo jednoglasno utvrđeno na Vijeću ministara. Ništa to nije sporno. Vi zapravo kucate na otvorena vrata. Nemate potrebe meni davati repliku ovakve vrste. Ja hoću da se radi ovako. Meni je to potpuno jasno. A što se tiče Izvještaja Ustavnopravne komisije, ja sam pokušao da popravljam ovaj zakon amandmanima. Nije moguće, nije jednostavno moguće. Nemate obrazloženja, nemate, i bila je dilema na ovoj komisiji hoćemo li odložiti ili nećemo odložiti. I onda smo se odlučili, mi koji smo glasali ovako, da ... ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] (Je li to nešto meni ...?) (?) nije uključen mikrofon
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Drago Kalabić.
Uvaženi predsjedavajući, ne znam koliko ima smisla u ovom učestvovati jer smo mi ovo ispričali mnogo puta i dobro, uredu je, samo da se podsjetimo kakve su nam pozicije. Gospodin Džaferović nije u pravu, on to dobro zna da je primjena duplih standarda na djelu kada je i priča o radu u Ustavnopravnoj komisiji. Na toj istoj komisiji, znači kada je prije bio prijedlog gospodina Bećirovića o Prijedlogu zakona o učeničkom standardu, dobro zna gospodin Džaferović da nema logike da se usvoji takav prijedlog, ali tad nisu važili principi o kojima je on govorio kada je u pitanju odnos prema ovom zakonu. I mislim da je to izlišno više raspravljati. Znamo svi svoje pozicije. Neko u jednom momentu to zavrne ventil i kaže da sad neće više ići ovako nego će ići ovako, i to je suština. Kakvi su razlozi iza, mi bi sad mogli otvarati raspravu, zašto u posljednje vrijeme SDA sve više obara zakona, sve više blokira procesa, sve više postavlja ovih zapreka, ja ne znam, ali koristi te mogućnosti i to je tako kako jeste i mislim da ne vrijedi da se iscrpljujemo u tim raspravama. Odluka je donesena takva kakva je, a svi imaju pravo na svoj stav.
Uvaženi poslanik Bakir Izetbegović, replika. Izvolite.
Ne znam na šta kolega Kalbić misli kad kaže da SDA u zadnje vrijeme sve više opstruira. Hoćete li navesti neke primjere, molim vas?
Uvaženi poslanik Remzija Kadrić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. U obrazloženju Ustavnopravne komisije kada je u pitanju ovo negativno mišljenje stoji između ostalog: 'Komisija u skladu sa članom 112. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma negativno mišljenje o predloženom zakonu u cjelini (valjda daje negativno mišljenje u cjelini) obrazlaže stavom da izmjene pojedinih odredbi Zakona o upravi sadrže neprihvatljiva rješenja.' Mislim da je to nekorektno od strane, da budemo otvoreni, Ustavnopravne komisije. Trebali su da navedu koja su to neprihvatljiva rješenja za Ustavnopravnu komisiju. Ovo je neprihvatljivo ovako, ovako obrazloženje 'neprihvatljiva rješenja' ... naglašavati da je samo neprihvatljivo rješenje. Koja su to rješenja neprihvatljiva? Iz tih razloga i da se ove stvari više u budućem ovako ne dešavaju: da nam ova komisija ovakav izvještaj ne dostavlja. Trebali ste naglasiti bar nekoliko tih neprihvataljivih rješenja i da znamo zbog čega je Ustavnopravna komisija dostavila negativno mišljenje.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Uvaženi poslanik Drago Kalabić, replika.
Mislim da bi trebalo dosta vremena da elaboriramo sve ono što je SDA u zadnje vrijeme uradila, počevši evo od ovog današnjeg dana, znači gdje principe na kojima ste drugima govorili kada dođu jednoglasno predlozi iz Vijeća ministara, znači ... kroz sjednicu i mogu da dobiju podršku. Iz ovih razloga, da ne ponavljam uvaženom kolegu Remziju koji je objasnio kako je to obrazloženo, zašto to ne ide. Evo vidite, mislim to je, vi ste danas blokirali popunu parlamentarnih komisija, ustali ste i kazali da mi umjesto evo preminulog poslanika ne možemo staviti drugog poslanika u komisiju. Ovdje ste pričali šest mjeseci o uslovima za ispunjavanje iz Mape puta. Poslanici SDA blokiraju usvajanje 'Poslovnika o radu policijskih tijela' iz potpuno neobjašnjivih razloga, zbog tamo zareza, tačaka, ne možemo doći do ovog poslovnika, iako smo izabrali tijela koja treba da rade. Sve to imenom i prezimenom rade, prošle sjednice ste dva zakona oborili. Sve to rade poslanici iz SDA. Ne bi trebalo, ja ne znam, nemate vi ni potrebe da se pravdate. To je vaše pravo, imate, iza toga se kriju neki ciljevi u koje ja neću da ulazim, ali ovo su notorne činjenice koje jasno govore. Ja sam još samo očekivao da ćete jutros kazati da nećete danas ovdje raditi ako ne budu svjedoci, predstavnici Ambasade SAD, ne znam ni ja, zapadnih ambasada EU i ne znam ostali. Evo, očekivao sam, vjerujte, od vas da ćete kazati da ako ne budu oni ovdje prisutni da nećete raditi. Ovo je jedino tijelo koje je još ostalo da ne tražite neku superviziju i ostalo. Mislim, ako to nije vrsta blokade, a ja ne ulazim u to šta su ciljevi.
Replika, uvaženi poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući! Dakle, Drago, evo vama gospodine Kalabiću, jer SDA će glasati protiv svih rješenja kojima se pokušava napraviti lošije stanje od stanja koje sada imamo u BiH i podržat će svako rješenje kojim se pokušava napraviti bolje stanje u BiH od sadašnjeg rješenja, a ima rješenja koja dolaze i od Vijeća ministara koja pokušavaju da postojeće stanje naprave lošijim u pojedinim oblastima. Između ostalog, to se odnosi na Zakon o upravi, i to je suština, i SDA to dobro prepoznaje. Vi to vidite. Ne treba nama nikakva supervizija i te trice koje Vi, i petarde koje ispaljujete, to Vi na nekom drugom mjestu ispaljujte, nemojte ovdje, mislim, sigurno neće izazvati nikakav efekat. A Vama, gospodine Kadriću, (kao poznatom principijelnom predsjedniku Administrativne komisije koja daje uredno potpuno jasna obrazloženja na sve odluke), hvala na pouci kako treba da radi obrazloženja Ustavnopravna komisija, bar na pokušaju, je li. A, za početak ću Vas zamoliti da još jedanput pročitate šta piše u Izvještaju Ustavnopravne komisije, ali dobro, je li, i izvučete pouke. Toliko, hvala vam.
Uvaženi poslanik Bakir Izetbegović, replika.
Kolega Kalabić je ponudio neke razloge i argumente koje ja ne bih rekao da je iko ovdje razumio. Nisu vjerovatno ni njemu jasni, je li, i ne mislim da je ovo nivo uopšte da se razgovara 29 u ovome domu. Dakle, SDA vrlo odgovorno radi svoj posao i pokušava da popravi neke stvari, nipošto da opstruira. Mi pokušavamo da dođemo do toga da se popuni mjesto ministra sigurnosti u BiH. Pogledajte sastav Kolegija ministra sigurnosti. Od devet osoba samo jedan je Bošnjak. I onda još opstruirate stvar vi iz SNSD-a da se postavi ministar. I ne reagujete ni na opomene ni na tražnje OHR-a, a nama tu sad pripisujete neke smiješne neargumentovane stvari.
Replika, uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite.
Replika obojici, i Bakiru i Šefiku. Dakle, SNSD nije isključio nikoga iz Vijeća ministara nego SDA. Vi ste smanjili broj ministara u Vijeću ministara i ... za to ste vi krivi. To je jasna stvar kao dan. A u obrazloženju Ustavnopravne komisije stoji, evo ponovo ću pročitati: 'Komisija u skladu sa članom 112. stav (1) Poslovnika Predstavničkog doma negativno mišljenje o predloženom zakonu u cjelini obrazlaže stavom da izmjene pojedinih odredbi Zakona o upravi sadrže neprihvatljiva rješenja.' To stoji. Tu je stavljena tačka. Ako je to dovoljno obrazloženje, onda zaista, zaista nemam tu nekih dodatnih komentara. Dakle, ovo obrazloženje nije dovoljno. Trebalo je u ovom obrazloženju navesti koja su to neprihvatljiva rješenja. Dakle, ovo nikada ne bi uradila Administrativna komisija kad donosi svoje odluke.
Uvaženi poslanik Ekrem Ajanović, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolege i kolegice, prvo, smatram da je Ustavnopravna komisija ovaj zakon dobro sa svih strana analizirala i o njemu je bila velika rasprava i, na kraju krajeva, rješenje koje je predloženo, po mom sudu, i za taj momenat, za taj način, i za taj trenutak je najbolje rješenje koje je Ustavnopravna komisija dala. Bilo je tu raznih prijedloga i tražila se mogućnost, poslovnička mogućnost kako da se zadrži zakon, a da se zakon u potpunosti ne odbije, i smatrali smo da je najbolje rješenje da se danas u Parlamentu, na određen način, ovaj zakon revitalizira i da se u njemu daju određene promjene. Jer, zakon mora imati određene promjene, jer on ima dosta nelogičnosti i one se moraju ispraviti. Te ispravke, možda smo mi članovi Ustavnopravne komisije u određenom trenutku nešto pogriješili. Možda i prihvatam određenu grešku što nismo u ranijem periodu razmatrali zakon onako, neću reći ozbiljnije, ali preciznije i da na vrijeme damo amandmane koji bi trebali popraviti taj zakon, a da zakon ostane u životu. I, moj je prijedlog da Parlament odluči, a po mom sudu jedini mogući način da se produži amandmanska faza i da se ovaj zakon vrati Ustavnopravnoj komisiji za određeni period, gdje bi se dalo vremena da predlagač i oni koji smatraju da treba određene stvari (hajmo reći, neka su i tehničke prirode) uraditi da se taj zakon promijeni i da dođemo do još jednog zakona kojeg možemo usvojiti. Mislim da bi to bilo rješenje, a u tom slučaju Parlament kao najveće zakonodavno tijelo ne bi napravio ni grešku, ni prekršaj. A Ustavnopravna komisija mogla je u 30 potpunosti odbiti ovaj zakon i ne prihvatiti ga, pa kakva god vi hoćete obrazloženja mogla su se pisati, ali suština se ne bi postigla da se ovaj zakon održi u proceduri, a kao najodgovornije tijelo svakako smo mi poslanici, odnosno ovaj parlament u zasjedanju. I ja predlažem takvo rješenje.
Replika, predsjedatelj Milorad Živković.
Da rezimiramo. Interresorna grupa radila i uradila ovaj zakon. Savjet ministara prošao jednoglasno. Naša Ustavnopravna komisija 28. 9. ustanovila da ima ustavni osnov i da je usklađen sa Ustavom i pravnim sistemom BiH, što podrazumijeva da je i sa zakonima o kojima je ovdje govoreno usklađen. Šta se desilo od 28. 9. do 30. 10. kad je napravljen negativan izvještaj? Šta se to desilo u Ustavnopravnoj komisiji da ovaj zakon koji smatraju da je usklađen sa Ustavom i pravnim sistemom ove zemlje je takav da se ne može čak ni amandmanski popraviti, šta se desilo? O iskrenosti govorim ovde. Recite iskreno šta se desilo. Drago Kalabić, diskusija. Gospodine Džaferoviću, možete se javiti za diskusiju, iskoristili ste replike.
Evo, kolega Džaferoviću, prodaću i vama ovaj recept. I ja idem sa replikom kroz diskusiju, tako da možete. I ja idem sa diskusijom koja je suštinski replika, tako da taj recept poklanjam i kolegi Džaferoviću da može isto da kaže. Ovdje ne vrijedi pričati puno o suštini. Kada SNSD popravlja zakone, tad on ruši državu, zloupotrebljava entitetsko glasanje, a kad SDA ruši zakone, e, kao oni to prave nešto dobro, nešto to popravljaju, kao kad cigo u onom vicu kaže kada je ukrao, kaže, šta dijete zna šta je 100 kila, mislim, ta priča je smiješna. Rušite vi ovo, ne možemo mi vas zaustaviti. Rušite koliko god hoćete. Obarajte, mi nemamo mehanizama da vas zaustavimo. Mi samo konstatujemo stanje i konstatujemo duple standarde. Evo, u zadnje dvije sjednice vi ste toga mnogo destruktivnog uradili, to je vaša odluka, i mi ne možemo na to uticati. Republika Srpska je mnogo uložila u Tarika Sadovića, i vi ste ga srezali jednom sjednicom Predsjedništva SDA. A izgradili smo od njega političara par ekselans. I bio je dobar dok ga niste pokvarili. I vi ste istjerali čovjeka. Evo, opraštam Remziji samo što je iz RS-a, što mi je uzeo repliku maloprije, istjerali čovjeka, i vi sad podsjećate nas, optužili ga za najcrnje stvari. A ja sam ubijeđen, znajući dobro Tarika Sadovića, uz sve primjedbe, da ga nema u ovoj šemi o kojoj se govori. Nije Tarik taj tip, sigurno se njemu ne može pripisati ono što se u šemi drugima pripisuje. I takav vama nije valjao, uklonili ga, i sad postavljate nama pitanje zašto nema ovo, zašto nema ono, zašto ide, zašto ne ide. Pa nemojte, mislim, oko tih stvari. Rekao sam da rušite najobičniji poslovnik ... Odbora za izbor policijskih tijela, poslovnik rušite već evo dva mjeseca. Znate da nam je to uslov iz Mape puta. Evo mi smo prihvatili, izabrali i podržali, i ovaj poslovnik podržali, sad vi tamo, Bog me ubio, ako možete objasniti što to rušite i samim sebi i svima nama. Poslovnik o radu tijela tamo, svi znaju kako to ide i kako će ići, ima procedura, ima zakon, ima sve, ali evo, zapelo na ovom poslovniku. I ne trebate vi se pravdati. I baš me briga zašto ste vi odlučili da tako radite, ali nemojte, očito, vidljiv princip duplih standarda je na djelu. Vi mislite tako da možete bolje voditi politiku, i to je vaš izbor i mislim da nema potrebe da se jedni drugima pravdamo, ali naše je pravo da to konstatujemo. 31 Mi smo poslanika izgubili kako smo izgubili, treba da popunimo ovu komisiju, vi to ne date, šta sada? Ne date i ne može i idemo dalje.
Vrijeme, ustvari nije vrijeme, diskusija je. Izvinjavam se. Halid Genjac, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih ipak da se vratimo na suštinu. Ova manifestiranja govorničkih vještina su dobro došla, međutim riječ je o zakonu koji ima značaj i koji ima dakle i mogućnosti i da se usvoji i da se o njemu razgovara itd. Međutim, ja bih vam samo skrenuo pažnju na neka rješenja iz ovog zakona koji se zove Zakon o upravi. Član 42., član 43., član 44. i član 45., u tim članovima se kaže da riječi 'ministar civilnih poslova i komunikacija' zamjenjuje se riječima 'ministar Ministarstva pravde'. Dakle, zamjenjuje se riječima 'ministar Ministarstva pravde' u svim ovim članovima. Mi nemamo ministra Ministarstva pravde, mi imamo ministra pravde i imamo Ministarstvo pravde. Dakle, to je jedna stvar. Član 34. tog istog zakona kaže: 'Rukovodioce organa uprave imenuje i razriješava organ uređen Ustavom i zakonom, vodeći računa da broj rukovodilaca postavljenih na položaj institucija BiH odražava konstitutivni sastav naroda BiH.' 'Konstitutivni sastav naroda BiH?' Ni nakon dužeg razmišljanja, vjerovatno ja bar nisam uspio, i teško da će iko razumjeti šta ovo znači i šta je htjelo da se kaže time i to su neka od rješenja u ovom zakonu. E sad, slažem se s tim da se moglo ovo amandmanima pokušati popraviti i dotjerati, međutim u zakonu je puno ovakve nepravničke i nevješte leksike koja jednostavno postavlja pitanje šta se dešava i da li je moguće ovaj zakon ovakav amandmanima popraviti. Jedan od načina je da se produži amandmanska faza i da se da još 15 dana i da Ustavnopravna komisija nakon toga rješava i ja sam pristalica tog rješenja. Međutim, ja bih povodom ovoga skrenuo na jednu činjenicu koja je duboko vezana s ovim, i sa ovim zakonom i sa nizom zakona. Jeste Predsjedništvo SDA smijenilo ministra sigurnosti, smoglo snage, argumentaciju iznijelo, prigovore koji su bili prisutni, ne navodeći te prigovore kao svoju argumentaciju, nego navodeći prigovore kao činjenicu, ali je SDA smogla snage da smijeni jednog ministra oko čijeg rada je bilo prigovora. Da li su ostali spremni da smijene možda predsjedavajućeg Vijeće ministara i druge ministra oko kojih također postoje strašni prigovori? To je pitanje. A ja ću vas podsjetiti samo na jednu činjenicu. Prema Zakonu o Vijeću ministara i Poslovniku Parlamentarne skupštine striktno je propisana procedura imenovanja ministra sigurnosti i tu nema ni Vijeće ministara ulogu, predsjedavajući Vijeća ministara proceduru imenovanja ne obavlja već dostavlja parlamentarnoj komisiji, Parlament završava, i mi u Parlamentu to čekamo. Dakle, stao je proces kod jednog čovjeka, posljedica ... nikakvih organa, nikakvih tijela, nikakvih veza, nikakvih uslova. Postoji striktna zakonska obaveza i jedan čovjek je zaustavio i prekršio zakon, samo jedan čovjek. Posljedica toga je sljedeća. Naime, u Vijeću ministara postoji, između ostalog, Odbor za unutarnju politiku koji je koordinirajući organ za oblast iz djelokruga rada Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, Ministarstva civilnih poslova, 32 Ministarstva pravde i Ministarstva sigurnosti. Predsjedavajući tog odbora je potpredsjednik Vijeća ministara iz bošnjačkog naroda, odnosno ministar sigurnosti. Posljedica ove blokade od strane predsjedavajućeg Vijeća ministara je da nema Odbora za unutarnju politiku. A Poslovnik Vijeća ministara kaže da 'sva pitanja iz nadležnosti ministarstava iz stava (1) ovog člana' (koje sam nabrojao, ta ministarstva) 'prije rasprave na sjednici Vijeća ministara, obavezno se prethodno raspravljaju na sjednici Odbora za unutarnju politiku'. Otkako je smijenjen ministar sigurnosti, nije bilo sjednice Odbora za unutarnju politiku. Dakle, svjesnim kršenjem Poslovnika, dakle svjesnom opstrukcijom imenovanja dovedeno je do toga da se svjesno krši zakon i da se svjesno krši Poslovnik o radu Vijeća ministara i vjerovatno je to razlog da dobijamo zakone, između ostalog, i sa ovakvom leksikom i sa ovakvim formulacijama. Da je prošlo kroz Odbor i da je prošlo kroz odgovarajuća tijela, vjerovatno se ne bi ovakve greške dešavale. Ali moj motiv na Ustavnopravnoj komisiji je bio upravo to što je zakon tako napisan, što treba zaista vidjeti da li se može amandmanina popraviti, to je jedna stvar. I druga stvar, ako se opredijelimo da to uradimo, onda treba zaključkom ustanoviti to produženje roka itd. Međutim, zaista se postavlja pitanje: šta sa ostalim zakonima, jer svi zakoni iz navedenih ministarstava moraju na Odbor prethodno prije sjednice, prije nego što dođu na sjednicu Vijeća ministara. Mi imamo nelegitimnu situaciju. Mi imamo situaciju da odluke, rješenja, prijedlozi zakona iz ovih ministarstava ne idu na ovaj odbor. Koji je naš odgovor? Hoćemo li pasivno posmatrati to stanje? Hoćemo li gledati kako se krši Poslovnik, kako se nelegalno i nelegitimno radi? Mislim kao Parlament kome Vijeće ministara odgovara? Mislim da to ne možemo.
Zahvaljujem. Ja vas nisam htio prekidati, ali mislim da bi bilo dobro da predložite to kao tačku dnevnog reda pa da o tome svi raspravljamo. Danas je na dnevnom redu Zakon o upravi ... Nemam ništa protiv da o tome raspravimo, ali to treba da bude tačka dnevnog reda. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, diskusija. Izvolite.
Pa evo, vidite, čini mi se ... pričati u drugom čitanju o popravci zakona, o eventualnom produženju amandmanskog roka ili amandmanske faze, ili poslovnički nešto novo uvoditi, a to je da se još jedan rok odredi za amandmansku fazu, kada je ta amandmanska faza ili rok bio, i ja ne vidim da je bio ijedan amandman uložen od bilo koga, a sada diskutovati da li je ministar Ministarstva pravde ili je ministar pravde stvarno je suvišno zato što se to moglo, kao tehnička greška, popraviti amandmanom u vrijeme amandmanske faze. Ovdje očito da određeni dio političkih partija iz pozicije ne želi ovaj zakon i čini mi se da će biti bespotrebno produžavati, ukoliko bude takav predmet, ovu amandmansku fazu jer se time dobiti vjerovatno neće ništa. Hvala lijepo.
Prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Niko Lozančić. Izvolite. 33
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, gosti, pa evo, šteta što nije bilo više rasprava na ovu temu, jer bismo sigurno još bolje zaključili da svi argumenti tipa nelogičnosti, neprihvatljivosti itd. nisu u biti argumenti za nedonošenje izmjena i dopuna ovog zakona, nego da su u biti razlozi negdje drugo, što nije u sadržaju ovog zakona. Korektno je i to i dopušteno je, nažalost, u političkoj praksi da ako ste nezadovoljni činjenicom da u nekom ministarstvu sjedi ministar koji nije slučajno iz vaše stranke, iz bilo kog razloga, zato što imate određenih problema u odnosu spram te stranke, onda kažete sasvim legitimno: e, ministre, da mi zlatan prijedlog postaviš, tvoj prijedlog neće proći. I ja moram reći .... otprilike vidim ovako. Konkretno sam se javio, ne da branim ministra Čolaka, eto neću ga zvati ni ministrom pravde, ni ministrom Ministarstva pravde, nego zbog gospodina Čolaka koji je ministar HDZ-a BiH (ne piše nigdje u Poslovniku, ali vi to znate da jeste, znam i ja) u Vijeću ministara i ja bih se makar trudio zbog digniteta osobe. Kvalifikacije ovdje koje su iznesene govore da mi u ovoj državi nemamo nestručnijeg ministra. Jer, znate, kad ministar sa interresornom grupom, sa svojim suradinicima, vidim ih ovde makar dvoje-troje, a sve diplomirani pravnici sa višegodišnjim iskustvom, napravi prijedlog zakona i kad eksperti koji o pravu su saznali nešto samo kroz politički rad počnu kritizirati te neznalice, onda možete misliti kakvi su to argumenti. Ja sam razumio gdje je ključni problem: nejasnoće tipa šta znači konstitutivni narodi u BiH, šta to znači. Evo, ja ću vam prevesti. To su Hrvati, Bošnjaci i Srbi, za one koji ne znaju. To je odredba iz Ustava BiH čijim ja sadržajem nisam zadovoljan (eto, sad i ja pričam o nečemu što nije tema ali kao i vi) ali je moramo poštovati. Hajmo promijeniti te odredbe, pa možda ćemo naći nekakav razumljiviji naziv za ono što mi svi znamo šta je. Znači, evo bez konstitutivni narodi BiH, Srbi, Hrvati, Bošnjaci, znači, pa da ne bude dilema. Šta je prijedlog koji je uglavnom sporan, ako je on sporan? Traži se da rukovodeći službenici u upravi odražavaju sastav konstitutivnih naroda ili, da budem još jasniji, da konstitutivni narodi, da narodi BiH budu jednako zastupljeni, ne znam ima li jasnija formula, na rukovodećim... Ja znam da se to nekome ne dopada. Ali treba reći neću to, ja hoću da mene ima više nego ostalih. Tako treba reći, i to je razlog. A nemojte tražiti razloge gdje ih nema. Ako je to jedini razlog, onda je to moglo se amandmanski djelovati. Vjerovatno ja ili neko drugi ne bi podržao taj amandman, s tim što ja nemam dovoljno ruku da zaustavim to. I ja, na svu sreću, ni ja ni moj klub nemamo dovoljno ruku da zaustavljamo bilo koji projekt, bez obzira šta ko mislio o njemu, ali se nastojimo afirmativno ponašati i podržavati sve projekte za koje makar naslućujemo, evo da tako kažem, da donose napredak ovoj zemlji. Ako je Interresorna skupina, a čuli smo i kroz neke druge zakone koji ranije nisu prošli u ovom domu, pratila primjenu i provedbu zakona i došla do spoznaje da određena rješenja u zakonu koji mi imamo treba uskladiti, poboljšati, popraviti, i nije točno da nema obrazloženja. Kaže se u obrazloženju Ministarstva, Vijeća ministara, odnosno predlagatelja zakona da su poboljšana postojeća rješenja, tako da su pojašnjene pojedine odredbe kojim bi se omogućila lakša, brža i jednostavnija primjena propisa. Sad, ja sam u dilemi kome da više vjerujem sad, ovim ekspetima tzv. koji rade u Ministarstvu pravde ili onim stvarnim koji nisu tamo, je li ovo poboljšanje ili je ovo, kako sam čuo u raspravama ovde u ovom domu, nazadak, šteta. Volio bih, za razliku, evo ja vjerujem njima. Dokle god im vjerujem, Vijeće ministara u punom sastavu će 34 imati moju podršku. Kad ne budem vjerovao Vijeću ministara, pa ma koji ministar bio zaslužan za to, ili ću tražiti izglasavanje nepovjerenja tom ministru ili Vijeću ministara. Ali mi očigledno od danas do sutra imamo različita načela, od slučaja do slučaja, i ne možemo onda nikad doći do pozicije da možemo vjerodostojni biti i jedni drugima uistinu u oči gledajući reći hajte da zajedničkim snagama radimo za zajedničko dobro. Ovo mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva je paušalno – vraćam se na temu – ono je paušalno, kada predsjedatelj Ustavnopravnog povjerenstva nalazi kritike predlagatelju kako su mu obrazloženja loša. Pa ovde imamo, evo na stranici i po, obrazloženja. Pa možda je malo obrazloženja, a eto meni su dovoljna. Za stajalište kojim se kompletan projekt odbija obrazloženje je, uvaženi kolega, puno kraće. I vi ste u skladu s Poslovnikom dužni dati obrazloženje zašto to vi smatrate da je nešto neprihvatljivo. Pa nabrojte, recite šta vam je neprihvatljivo. Vi ste samo rekli da je neprihvatljivo i vi cijenite da je to obrazloženje svih obrazloženja. Ja se s takvim obrazloženjima ne mogu složiti. Znači, i evo da zaključim, ja predlažem da odbijemo ovakvo neposlovničko izvješće našeg povjerenstva i da mu zakon vratimo na ponovno raspravljanje i razmatranje i da tražimo dodatno izvješće. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imam zahtjev zamjenika ministra pravde, gospodina Srđana Arnauta. U skladu sa članom 168. stav (2) dajem mu riječ. Izvolite.
Zahvaljujem se na datoj riječi. Poštovani poslanici, Zakon o upravi je donesen 2002. godine i do danas nije mijenjan. I dosta zakona, kao što su Zakon o državnoj službi itd., su mijenjani, i Zakon o ministarstvima, o organima uprave, i očito da u Zakonu o upravi je trebalo izmijeniti za Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija ... – odgovornost upravnog inspektora ... i žalba na rješenje prema Ministarstvu pravde, a ne prema Ministarstvu civilnih poslova i komunikacija. I pravo da vam kažem, izmjene ovog zakona smo mi od početka shvatili kao usaglašavanje sa drugim zakonima. Iskreno rečeno, kada posmatramo i kada sam se interesovao šta se desilo na Ustavnopravnoj komisiji, imali smo primjedbe ..., zapravo je doktor Genjac iznio da umjesto ministar Ministarstva pravde treba da stoji Mistarstvo pravde, ministar pravde zapravo, je li. Dakle, moglo se i jednostavnim amandmanom: umjesto ministar Ministarstva pravde, napisati ministar pravde. Dakle, i to je tenička ispravka. Dakle, nije ništa suštinsko. Druga primjedba koja je spomenuta odnosi se na član 34. i nepostojanje zapravo termina da 'odražava konstitutivni sastav naroda BiH'. Ali evo, da kažem da u Ustavu piše 'odražava opšti sastav naroda BiH'. Opet se je moglo ova jedna riječ u amandmanskoj fazi: umjesto konstitutivnih napisati opšti, jer je to prepisano iz člana IX stav 3. Ustava BiH, o čemu je dopredsjedavajući gospodin Lozančić već nešto rekao. 35 Iz zaključka Ustavnopravne komisije, da ne ponavljam, čak i kad bi htjeli da popravimo zakon, zapravo možemo uzeti stenogram ali mislim da se u stenogramu neće pojaviti mnogo više argumenata od onih koji su ovdje izneseni, ali zapravo su izneseni argumenti koji su bili na Ustavnopravnoj komisiji. Nije bilo jedino dovoljno govora, čini mi se, o članu 56. koji je izmijenjen i koji reguliše situacije kada direktor ... upravne organizacije je spriječen da obavlja svoju funkciju – na koji način se reguliše njegova zamjena, bilo da se radi o upravnoj organizaciji u sastavu ministarstva gdje je to ovlaštenje dato ministru, ili da se radi o drugim situacijama koje su regulisane u zakonu. Dakle, da ne duljim, ako je tu bilo nejasnoća, onda se isto tako moglo pokušati u amandmanskoj fazi reći: predloženo rješenje je dobro ili nije dobro, a ovako pažnju skrećemo na manje-više, da kažem, tehniku pisanja zakona, iako ste vidjeli da je Ured za zakonodavstvo imao 15-tak primjedbi koje smo sve prihvatili, da je ovo razmatrano, više ne znam koliko puta, i da je stvarno bilo šanse da ove tehničke stvari razriješimo. I u pitanju obrazloženja, odmah bi dostavili dodatno obrazloženje ako treba, a ako je suština u članu 56., onda smo to mogli u amandmanskoj fazi. Ja bih podržao taj prijedlog, neka se to još jednom raspravi u ovom dodatnom roku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Halid Genjac. Izvolite.
Ma gospodin Lozančić je u nekoliko navrata dotakao se diskusije. Ja dakle najodlučnije hoću da odbacim svaku pomisao da je ovo vezano sa porijeklom ministra iz bilo koje stranke. Uostalom, zakon je na Ustavnopravnoj komisiji branila pomoćnica, mislim da je Bošnjakinja, evo ovdje je zamjenik ministra iz druge stranke itd. Ne radi se dakle o tome ko je ministar i ja mislim da ministar nije odgovoran za ovo što se desilo, ovi propusti u zakonu. Mislim da nije ministar odgovoran. Tu situaciju sam objasnio. Evo, na neki način od zamjenika ministra smo odgovorili da su to tehničke popravke ali zaista treba ih učiniti. To je jedna stvar. I mislim, i ja bih išao tim putem da se to popravi, da se produži amandmanska faza. I druga stvar. Gospodine Lozančiću, ja razumijem vrlo dobro šta su konstitutivni narodi i ja ih razumijem kako je Ustav propisao i kako je odluka Ustavnog suda, ali ona ne kaže da su konstitutivni Srbi, Hrvati i Bošnjaci, nego kaže da konstitutivnost čine Srbi, Hrvati, Bošnjaci i ostali. Dakle, to su te ... komponente BiH, i to je u preambuli Ustava: Srbi, Hrvati, Bošnjaci i ostali. I ova formulacija u članu 34. jednostavno je formulacija koja se može na tri najmanje načina, veoma različita i suprotstavljena tumačiti. I ovo se mora razjasniti da ne bude podložno tumačenju, nego da govori vrlo jasno šta se hoće da kaže. I pitanje je da li je to samo tehnička greška i da li je potrebna tehnička popravka, jer imamo ustavnu odredbu koja kaže da sastav rukovodnih struktura na nivou treba da odgovara proporcionalnom sastavu stanovništva prema posljednjem popisu. To je smisao. Zahvaljujem. 36
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, replika. Izvolite.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. Prvo, mislim da smo u raspravi o ovom zakonu, ustvari, raspravljali o svemu samo najmanje o samom zakonu, odnosno o načinu kako da izađemo iz ovog problema. Pazite, mi smo na Ustavnopravnoj komisiji imali razmišljanja, neki od nas tamo članova smo imali razmišljanja da zatražimo produženje amandmanske faze i nismo dobili podršku za taj prijedlog. Pazite, a recimo nije rijedak slučaj, ne samo u Ustavnopravnoj nego u svim komisijama da ukoliko postoji mogućnost da zakon dobije podršku, a evo sada između prvog i drugog čitanja u nadležnoj komisiji više se ušlo u suštinu zakona pa došlo do nekih primjedbi, znači nije rijedak slučaj da smo mi produžavali amandmansku fazu. Na kraju krajeva, mi imamo danas nekoliko zakona koje smo skinuli sa dnevnog reda zato što smo, i na Ustavnopravnoj komisiji ali i na drugim komisijama, tražili dodatno vrijeme kako bismo suštinski izučili zakone da stvorimo uslove da ih usvojimo u proceduri, a ne da ih odbijemo. Mislim da smo i ovdje mogli to uraditi. Nažalost, nismo to uradili i ja ne ulazim sada u motive zbog čega neko razmišlja na ovaj ili na onaj način. Ukoliko kolege koje ne podržavaju ovaj zakon u ovom tekstu imaju namjeru da podrže zakon u nekom drugom tekstu koji se može amandmanima popraviti, onda ovaj dom može donijeti zaključak – kad bude odbijao negativan izvještaj ove komisije, naravno, ako odbije negativan izvještaj Ustavnopravne komisije da zatraži od Kolegija ili donese on, ustvari ne od Kolegija – produži fazu kako bi se kroz amandmane zakon popravio, ako uopšte ima mogućnosti da se popravi. Moramo biti iskreni ovdje da primjedbe koje su date ovdje su takve da se amandmanima mogu popraviti vrlo jednostavno. Ja mislim da ovdje nije bilo mnogo iskrenih diskusija i da je to suština što mi nećemo da kažemo zaista šta nam je motiv za ovakvu raspravu. Ali evo, da i ja se sada ne upustim u tu vrstu rasprave, ja mislim da je prijedlog kolege Ajanovća koji je bio i na Ustavnopravnoj komisiji korektan prijedlog, znači da se omogući produžetak amandmanske faze a da one kolege koji imaju amandmane ulože amandmane i da dođemo, ljudi, do zakona. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Adem Huskić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja moram biti korektan pa reći da nije replika, nego da sam zloupotrijebio ovaj institut replike, ali ovo je zaključak, prijedlog zaključka. Neću više, časna riječ. U skladu sa ovim što je 37 kolega Ajanović govorio i što je potencirao kolega Novaković, evo mi smo ovdje imali ustvari priliku na ovom terenu da vidimo razne stvari i ovaj zakon je poslužio samo kao jedan teren, doduše, bilo je izlaska izvan terena, ali. Dakle, predlažem zaključak vezano za ovo: 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH vraća Prijedlog zakona o izmjenana i dopunama Zakon o upravi Ustavnopravnoj komisiji na ponovno razmatranje, na način da se produžava amandmanska faza, u skladu sa članom 112. tačka (3) Poslovnika.' I da prekinemo dalju raspravu o tome. Zahvaljujem.
Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dakle, ja kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije i ova komisija imamo izvanrednu saradnju sa Ministarstvom pravde BiH i naš posao do sada je uglavnom tekao vrlo korektno. Nikada nije bilo problema ni sa jednim zakonom. I zbog toga ja koristim priliku da odbacim bilo kakve insinuacije o odnosu stranaka i ministara i nas koji smo ovdje u Parlamentu i koji smo u Vijeću ministara. Međutim, kada jedanput otkrijete stvar koja, evo blago kazano, nije logična, nije kako treba postavljena i onda uzmete u obzir, recimo, diskusiju gospodina Lozančića koji je rekao istinu, dakle, sve je ono, suština je to, gospodine Lozančić, o čemu ste Vi govorili, to mislim, ja sam to rekao odmah u svom izlaganju pošteno. Ko hoće da razumije, on je mogao to da izvuče iz mog izlaganja, što ste Vi kazali. To je suština. I pazite sada, član 61. stav (3) postojećeg Zakona o upravi govori o tome kako rukovodilac mora biti savjestan, mora biti pošten, mora biti čestit i tako otprilike neka moralna načela, i odjedanput se taj član 61. stav (3) mijenja jednom odredbom kojoj uopće nije tu mjesto, njoj je mjesto tamo u članu 7. ako joj je uopće mjesto i kaže 'rukovodioc organa uprave izvršava organ određen Ustavom, vodeći računa da broj rukovodilaca postavljenih na položaj institucija BiH odražava konstitutivni sastav naroda BiH'. I onda imate obrazloženje koje se uopće ne dotiče ni jednog rješenja, a ovo je kapitalna stvar. Mislim, Vi ste to primijetili, ja sam to kazao. Ima još jedna stvar koja je vrlo važna, koju nismo pominjali. Vezana je za ova imenovanja koja su aktuelna. Mi smo to vidjeli, mislim, propisi se čitaju. Dakle, mi imamo neslaganje. Ja Ustav BiH gledam tako da je BiH postavio da funkcionira na principu: na građansko- etničkom principu i to tako i jeste, ili etničko-građanskom, kako god hoćete. Moguće su i jedne i druge definicije. I Ustav BiH je propisao paritete tamo gdje je nužno da postoji paritet, da se odraze principi koji su propisani u preambuli Ustava BiH. Mi smo ovu diskusiju imali kod recimo promjena Ustava iz aprila 2006. godine, pa je to bila jako teška diskusija, da se, kada je u pitanju sastav Vijeća ministara, uključi paritet, pa to nije uključeno, ali je uključeno zakonom. Evo kazali smo: uredu zakonom. Sad se ide dalje, sad se ide i u odnosu na ove rukovodioce. Ovo je stvar koju, u najmanju ruku, ako hoću ja da budem korektan, moramo da raspravimo, pa da onda kažemo šta imamo da kažemo, a ne da postupamo na način na koji je postupljeno u ovom zakonu. Dakle, bez obrazloženja, na mjestu gdje nije mjesto je jedna kapitalna stvar koja znači, gospodine Lozančić, ovo o čemu ste Vi govorili. Konstitutivan sastav naroda znači paritet. To 38 znači. Ja se slažem sa Vama. Eh, slažem se da to znači to, a ne slažem se da to treba da bude tako i ne slažem se da to treba da ima mjesto tu i mi govorimo o suštini. I zbog toga mi koji smo iz SDA ovo iznosimo kao problem ovde, dakle otvoreno, potpuno javno i zbog toga ja spadam u red onih koji smatraju da ovo ne treba popravljati ni amandmanima, nego da treba oboriti zato što je ovako krucijalna odredba, a ima još jedna, ponavljam, ušla na ovakav način u zakon bez obrazloženja na mjesto gdje nije mjesto. I zato sam govorio o odnosu povjerenja, i zato sam govorio o odnosu iz Vijeća ministara i nas iz Parlamenta. I da se zna, dakle sve će biti pročitano, svaka tačka, svaki zarez protumačen, pa u prvom čitanju nije, jeste u drugom, neće proći. Prema tome, to hoću da znamo svi ovde u Parlamentu, a ne da jedni drugim sad izmišljamo razloge postupanja ovakve ili onakve ili da držimo lekcije ili da sudimo Ustavnopravnoj komisiji, kakvih je pokušaja, između ostalog, bilo danas. Toliko, hvala vam.
Prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Meni je drago da smo se mi razumili i da svi razumijemo šta ko govori i šta su čija stajališta. Ali radi još boljeg razumijevanja, ja ću još jedanput ponoviti: dokle god se bavim ovim poslom, ja ću se zalagati za jednakost naroda u BiH, jer prosperiteta BiH nema bez te jednakosti. Žao mi je što i danas ima onih koji nisu za jednakost naroda u BiH.
Uvaženi poslanik Bakir Izetbegović. Diskusija, je li bješe?
Diskusija, nemam više pravo na repliku, a faktički je replika gospodinu Lozančiću.
Izvolite.
Dakle, normalo, SDA se zalaže za sve to isto za šta i Vi, zamjeniče predsjedavajućeg, ali u skladu sa Ustavom, u skladu sa Ustavom, znači bazičnim, pravim dokumentom koji kaže da ima da bude uprava uspostavljena u skladu sa proporcionalnom zastupljenošću naroda u BiH. Član 34. je dakle protivustavan jer traži paritet i ide na uštrb Bošnjaka. I mi ćemo glasati protiv, da budemo potpuno jasni.
Replika, uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. 39 Kao što je rekao moj zamjenik, da razjasnimo sve, pa evo i još malo. Naime, u preambuli Ustava, uvaženom kolegi Genjcu, zadnji stav u preambuli kaže se: 'Podsjećajući se na osnovne principe', između ostalog, 'i u Njujorku 26. 9. 1995. godine, Bošnjaci, Hrvati i Srbi, kao konstitutivni narodi (zajedno sa ostalim)', gdje nisu ostali konstitutivni nego su zajedno sa konstitutivnim narodima nešto uradili. Prema tome, ti ostali ne mogu biti konstitutivni ali mogu biti građani BiH. Da razjasnimo do kraja te stvari. Da bi mogli proporcionalno da se razmjestimo u institucijama BiH moramo da napravimo popis stanovništva u kome će se znati koliko ima Srba, Hrvata i Bošnjaka i prijedlozi koji su dobronamjerni, to na kraju hoću da kažem, ne ostavlja se prostora u Poslovniku da dajemo dodatnu bilo kakvu amandmansku fazu ili bilo šta drugo, iako ima očigledno većina i dobre volje da se to uradi, ali oni koji rade u Ustavnopravnoj komisiji trebaju da znaju da toga nema. Oni koji glasaju, kada se daje mogućnost da se amandmanska faza proširi, moraju da znaju da ove više ... nema mogućnosti u Poslovniku da se sad naknadno daje amandmanska faza. Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Velimir Jukić, replika. Izvolite.
Pa evo, samo je zapravo ispravak netočnog navoda. Ovdje je više puta rečeno da 'dužnosnici postavljeni na položaj u institucijama BiH će odražavati opći sastav naroda', tako piše u Ustavu. A ne piše nigdje riječ 'proporcionalno', to ne postoji u Ustavu. Dakle, ta riječ ne postoji.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Pa ovo bi se moglo reći da je ispravka krivog navoda, ali s obzirom da ništa ne ispravlja moglo bi se reći dopuna Vašeg navoda, gospodine predsjedavajući. Citirali ste Ustav BiH, rekli ste, je li, 'konstitutivni narodi', u zagradi u Ustavu stoji 'zajedno sa drugima'. Ja samo još želim da dodam ono što piše još u Ustavu: 'kao konstitutivni narodi (zajedno sa drugima), i građani Bosne i Hercegovine' ... Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Adem Huskić. Izvolite.
Pa ovo je direktno replika Vama, gospodine predsjedavajući. Budući da ja nisam pravnik, ja ću pročitati šta piše ovdje u članu 112. stav (3) na koji sam se pozvao u ovom prijedlogu zaključka, a on kaže: 'Ako ne prihvati izvješće, Dom od nadležnog povjerenstva traži izradbu novog izvješća utemeljenog na novim smjernicama koje utvrdi Dom i u roku koji utvrdi Dom.' Ja sam to razumio kao mogućnost da Dom može da ...
A gdje su tu amandmani, gdje su tu amandmani?
Gledajte, Dom utvrđuje smjernice i rok, ako želi, ako ne želi...
Jedino što možemo je vratiti našoj komisiji, samo je problem sa amandmanima. Sadik Ahmetović, replika. Izvolite.
Ustavni sud BiH je donio Odluku o konstitutivnosti naroda i treba pročitati šta tamo piše. Tamo piše da su konstitutivni narodi u BiH Bošnjaci, Srbi, Hrvati i ostali. Dakle, opći sastav je i proporcionalni sastav, dakle vi možete tumačiti to kako hoćete, on, gdje je propisan paritet, to je propisano posebnim zakonom. To je izuzetak. Hvala lijepo.
Uvaženi poslanik Remzija Kadrić, replika. Izvolite.
Replika. U članu 34. prijedloga ovoga zakona stoji: „Rukovodioca organa uprave imenuje i razrješava organ određen Ustavom i zakonom, vodeći računa da broj rukovodilaca postavljenih na položaj institucija BiH odražava konstitutivni sastav naroda BiH.“ Ja bih zamolio predlagača, zamolio bih Srđana Arnauta da nam kaže je li ovaj član protivan Ustav ili nije?
Uvažena poslanica.
nije uključen mikrofon
Zahvaljujem. Ja nemam potrebe ... Znači, ako zamjenik bude tražio riječ, ja ću dati riječ ali po redoslijedu je uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite, diskusija.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Moja diskusija će biti vrlo kratka. Ako bismo sabrali sve argumente ovdje za i protiv, ja bih ih pokušala grupisati u dvije grupe tehničke prirode, tehničko-jezičke itd. i, naravno, one prirode koje se odnose na potrebu usklađivanja sa Ustavom i Odlukom Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda. Ukoliko prijedlog, o kome je već ranije bilo riječi, u smislu produženja amandmanske faze ne bi dobio potrebnu većinu u ovom domu, ja predlažem da idemo u pravcu nekog rješenja, i to u smislu da odbijemo negativan izvještaj Ustavnoptravne komisije i da Ustavnopravnu komisiju ovlastimo da u duhu diskusija koje su se danas čule ovdje izvrši korekcije ove dvije vrste prirode. Dakle, ono što se govori o tehničkim greškama, što je očito i mislim da se svi slažu u tom smislu i, naravno, korekcije u smislu usklađivanja pojedinih konstrukcija navedenih u zakonu sa konstrukcijama u Ustavu, odnosno Odluci Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda. Hvala.
Zahvaljujem. Samo trenutak. Želimo da izađemo iz ove situacije, ako se Dom slaže, na sljedeći način. Naime, u našem poslovniku postoji mogućnost ako komisija da pozitivan izvještaj na Domu da se otvore mogućnosti davanja amandmana u skladu sa Poslovnikom da su to nove smjernice. Mi u Kolegijumu smo raspravili, ako to već može Dom da uradi, zašto to pravo ne bi mogla da ima i ova komisija kad drugi put raspravlja o tom zakonu gdje je Dom rekao da uzme u obzir ovu diskusiju i nove smjernice. Zato mi u Kolegijumu smatramo, ako Dom nema ništa protiv, da se da mogućnost ovoj komisiji kada otvori, kada joj Dom vrati, davanje novih amandmana kao nove aspekte. Time bi, ... ako joj vrati, time bi smanjili mogućnost da na Domu to konkretno radimo, na samom Domu, nego dali mogućnost ovoj komisiji da to radi. Ako se slažete s tim, to bi bilo tumačenja koje nas vadi iz ove situacije. Zahvaljujem. Ja nemam više prijavljenih. Uvaženi zamjenik Srđan Arnaut je htio da odgovori na ovo pitanje koje je postavio uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite.
U Ustavu jasno piše da odražava opšti sastav naroda BiH, dakle ovo 'odražava konstitutivni sastav' – to je u pisanju kad radite ovakve projekte desi se da mislite da znate Ustav napamet i da napišete nešto što u stvari ne znači ništa. Ovdje je trebalo prepisati Ustavnu odredbu. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Samo malo.
Možemo, možemo i na ovaj način razgovarati, nije trebalo ništa. U članu 7. piše da je u skladu sa popisom stanovništva. I ovo ne derogira član 7., dakle ni član 7. ne derogira Ustav. Ako u Ustavu piše da odražava opšti sastav, onda možemo postaviti pitanje možemo li pisati član 7., je li, i tome nema kraja. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Molim vas nećemo dobacivati, imamo mogućnost ovo da raspravimo na Ustavnopravnoj komisiji ponovo.
Pa molim vas ovo rješenje, ako mi dozvolite jednu rečenicu, ne govori ni o proporcionalnosti, ne govori ni o paritetu, ne govori o tim elementima, niti sam ja to ikad spomenuo.
Zahvaljujem. Zaključujem diskusiju i zamolio bih uvaženog poslanika Adema Huskića da zajedno evo sa mnom iz Kolegijuma ovaj zaključak koji je on predložio formulišemo na način da izađemo iz ove situacije. Zahvaljujem. Prelazimo na tačku 8. Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ravnopravnosti polova u BiH predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-3-87/09, od 25. 9. 2009. godine (drugo čitanje) Na 62. sjednici Doma, održanoj 14. 10., ovaj zakon je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Komisija za ravnopravnost polova dostavila je Izvještaj 2. 11. i prihvatila predloženi tekst zakona. Otvaram raspravu. Uvažena poslanica Mirjana Malić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, evo smo u fazi drugog čitanja izmjena i dopuna Zakona o ravnopravnosti polova koji je prošao bez podnošenja amandmana i bilo bi 43 možda čak i suvišno da ja bilo šta kažem. Ali ja imam zaista potrebu da one koji nisu imali vremena ili koje, nemojte mi zamjeriti molim vas, ali recimo, možda ne zanima jednako kao mene ovakva problematika. Podržavajući od sveg srca ovakav zakona, htjela bih da naglasim i ovom prilikom da je ovo zakon koji je ponuđen šest godina nakon usvajanja osnovnog Zakona o ravnopravnosti polova, prvog takve vrste u BiH, i da je zaista bilo nužno da se zbog potrebe usaglašavanja sa nizom zakonskih propisa koji su u našoj zemlji nastali u ovom preriodu od šest godina sa direktivama EU, sa preporukama Vijeća Evrope, a sve nastalo u zadnjih šest godina. Konačno, i nakon usvajanja Zakona o zabrani diskriminacije kod nas mi imamo pred sobom izmjene i dopune zakona koje tačno preciziraju šta to treba da bude u Zakonu o ravnopravnosti polova potpuno pojašnjeno da bi se situacija u našem zakonodavstvu na nekakav način harmonizirala. Ja imam takođe potrebu da kažem, zbog nekih nedoumica koje su nastale u toku rasprave o nekim drugim prijedlozima zakona, da u članu 10. ovog zakona precizira se koje su obaveze organa vlasti svih nivoa da usklade sve zakone i propise sa odredbama ovog zakona i međunarodnim standardima. Takođe se, što mi je vrlo drago i to zaista pozdravljam, proširuju i preciziraju nadležnosti, ne samo Agencije za ravnopravnost polova BiH nego narednim članom i nadležnosti entitetskih džender centara, koji se takođe proširuju u skladu sa aktivnostima koje su potrebne. I konačno, ono za čim uvijek vapimo je čak precizirano u članu 15. da je zakonodavac obavezan da dostavi nakon, ja se nadam, usvajanja ovih izmjena i dopuna i prečišćeni tekst zakona kako bi on bio lakši u upotrebi i lakše primjenjiv. Dakle, evo da ne oduzimam puno vremena, ja mislim da će i oni najskeptičniji među nama vidjeti da je ovo zakon koji je nužan, da su izmjene neophodne, a da je to jedan od zakona koji zaista nama ne samo da stvara iluziju o ravnopravnosti nego je i omogućava. Hvala najljepše.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Malić. Sljedeći je prijavljen uvaženi zastupnik Momčilo Novaković.
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. Pa mislim da nama nije ostavljeno mnogo mogućnosti nego da usvojimo ovaj zakon, znači, imajući u vidu da svaka diskusija posebno od evo nas muškog roda bi drugačije bila protumačena. Ali ono što sam se javio uz to jeste da sam pokušao da nađem, odnosno evo prvo da kažem da me strašno nervira riječ gender, gender, i moram biti iskren da u ovom zakonu ima i gdje treba i gdje ne treba. Evo, ja ne znam šta znači gender. Evo ja tražio u srpskom jeziku tamo i nisam našao nigdje riječ gender. Ovdje je kod mene ćirilicom ona napisana, prevedena znači na srpski jezik, fino piše gender. Kod nas u srpskom jeziku ima geender, znate on je malo duže, ali nije gender, nego geender, to je ono neka veza kao u lancu, je li, ali to nije to. Pazite, ovo sam rekao ozbiljno da me to sada nervira. Ali naime, evo o čemu se radi, evo pogledajte, recimo: 'Član 5. Pol predstavlja biološke i psihološke karakteristike po kojima se razlikuju lica muškog i ženskog pola', a onda dalje, 'a označava i gender/rod.' Ako je gender rod, onda što će nam gender/rod? Znači, 'kao sociološki i kulturološki uslovljenu razliku između lica 44 muškog i', ne znam, hajd sad ne idem, da ne čitam dalje. Ja bih zaista volio, evo da je neko u ovim tamo izrazima šta znači u zakonu napisao objašnjenje: šta znači ova riječ gender. A evo, molim koleginicu Mirjanu da mi ona kaže iskreno šta ovo znači, jer na različitim mjestima sam dobio osjećaj da je to različito. Na jednom mjestu je rod, na drugom mjestu, ne znam, evo kako da prevedemo gender plan. Je li to rodni plan, ako je gender rod i ne znam? Dakle, ta me riječ nervira, ne znam zašto niste našli neku ljepšu riječ.
Odgovor, uvažena zastupnica Mirjana Malić.
Pa evo, ja sam dužna, čini mi se, iako nisam obavezna, nisam ja kreirala zakon i nisam ja autor, ja vjerujem da u srpskom jeziku riječ gender, kako Vi kažete, odnosno džender kako se ona izgovara nema. Ali vjerujem da i Vi – bez obzira što se trudite, zaista, i to vrlo uspješno i svaka čast da vrlo čisto govorite svoju jezičku varijantu – niste potpuno amnestirani od upotrebe internacionalizama prihvaćenih u nekom govornom jeziku, pogotovo kad oni pobliže ili bliže označavaju neki termin koji kad se prevede u našem jeziku može imati dvostruko značenje. I to je, čini mi se, rukovodilo ljude u našoj zemlji da, bez obzira na jezik kojim govorimo ili koji zovu tako kako zovu, prisvoje radi efikasnosti u jezičkoj komunikaciji neke internacionalizme. Jer, kad se radi o rodnoj jednakosti, to nije biološki adekvatan termin. Mi na svu sreću, ja ću reći sad i nemojte me krivo shvatiti, rodno nismo jednaki. Postoje definitivno biološke razlike između muškaraca i žena. Ali postoji težnja savremenih civiliziranih društava da budemo ravnopravni. E sad, jednakost i ravnopravnost nisu isti pojmovi, ni semantički, ni jezički, ni terminološki, ni kako god hoćete, i kad se kaže rodna jednakost, to je onda biološki, odnosno ovaj nonsens. I to je razlog, mislim, što se zakonodavac odlučio da koristi internacionalizam. A džender, mi imamo Džender agenciju. Neko je tu agenciju osnovao i dao joj ime prije nego što sam ja čak i participirala u ovom parlamentu, tako da nemojte mene pitati zašto je podnosilac zakona počeo da upotrebljava jedan internacionalizam toliko prihvaćen svugdje u svijetu da čak uopšte nema dileme šta znači. I pritom vjerujem da su se i Kinezi kad su radili Pekinšku deklaraciju jako su se koristili dženderom, a vjerujem da ga uopšte u kineskom jeziku nema.
Zahvaljujem uvaženoj zastupnici Malić. Sljedeći je uvaženi zastupnik Husein Nanić.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Evo, ja zaista cijenim napore i Vijeća ministara i naših kolega poslanika u cilju usklađivanja naših propisa sa zahtjevima međunarodnih institucija i jedan od njih je i ovaj zakon. Međutim, evo i ja želim samo na dvije stvari da na sve malo usmjerim našu pažnju, a ona je definicija ravnopravne zastupljenosti spolova u kojoj se kaže u članu znači 6. ... 'da ona postoji u slučaju kada je jedan od spolova zastupljen najmanje u procentu 40% u tijelima iz stava (1) ovog člana'. A tijela o kojim se govori: to su znači državna tijela na svim nivoima organizacije vlasti i 45 tijela lokalne samouprave, uključujući zakonodavnu, izvršnu, sudsku vlast, političke stranke, pravna lica s javnim ovlaštenjima, pravna lica koja su u vlasništvu ili pod kontrolom države itd. Ja mislim da je ovo za ambijent BiH i kapacitete koje BiH ima preambiciozno i mislim da će to biti uzrok ogromnih problema u BiH. Cijeneći potrebu ravnopravnosti spolova u BiH, ja mislim da je to ... Na koji način će se kontrolisati političke stranke i učešće 40% spolova kojim neko kaže ... koji je od spolova manje zastupljen, u uvjetima kada su i ove odredbe, kaznene odredbe, čak zakonska ...? Ja mislim da je ovo, možda, možda se moglo naći ... neko drugo rješenje ili ne znam šta, uz uvažavanje potrebe regulisanja ovih stvari u zakonu i uz davanje maksimalne podrške donošenja ovog zakona. Sljedeća stvar koja, zaista, ja cijenim da će donijeti probleme u provođenju ovog zakona, i to jeste činjenica navedena u članu 21., odnosno u članu 10. a stari član 21. – obaveze nadležnih organa vlasti kojim se kaže 'da nadležni zakonodavni i izvršni organi uprave svih nivoa vlasti BiH obavezni su osnovati odgovarajuće institucionalne mehanizme za ravnopravnost spolova'. Šta to znači u jedinici lokalne samouprave osnovati odgovarajući institucionalni mehanizam, u jedinici kantona, u jedinici entitetu, jedinici države itd.? Šta je to institucionalni mehanizam, nema razrađen, nema definisano ko je dužan to uraditi, kojim rokovima itd? I također, sljedeći stav koji kaže da ti 'nadležni državni, entitetski i kantonalni organi vlasti, kao i organi jedinica lokalne samouprave dužni su sve propise i druge akte iz svoje nadležnosti, prije upućivanja u zakonodavnu proceduru, dostaviti na mišljenje institucionalnim mehanizmima za ravnopravnost spolova'. Znači, od općina, sve i jedna općina, sve i jedna odluka, sve i jedna komisija, sve, znači sve što postoji treba dostaviti ovoj agenciji, kako ja to razumijem, Agenciji za ravnopravnost spolova i da ona da svoje mišljenje. Je li to u skladu sa ovim zakonom ili nije? Ja mislim da je to jedna poplava od hiljade mišljenja da će se tražiti od te agencije da li je nešto u skladu ili nije. Mi smo imali predviđeno u ovom dnevnom redu tri zakona koja smo skinuli, također, koji je inicirala Agencija za ravnopravnost spolova, kojima je .... bilo predviđeno usklađivanje tih zakona i cijenili smo da ukoliko taj mehanizam, ta tehnologija krene usklađivanje zakona, da ćemo imati ovdje stotine zakona na svakoj sjednici usklađivanje vezano sa ovim zakonom. I iz tog razloga ja mislim da su ovo pitanja .... koja će prouzrokovati mnoge probleme u provođenju ovog zakona. I mislim da zakonodavac ovdje ... na najbolji način nije ove stvari riješio uz, znači, apsolutnu podršku mene kao poslanika da ove stvari mi donesemo. Da li je kapacitet BiH, ambijent BiH i ono ... što trebamo da radimo, da li je dovoljan; a da će napraviti veće probleme nego da nemamo ovog zakona.
Zahvaljujem. Replika, uvažena poslanica Azra Alajbegović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, ja bih zapravo više dala jedan svoj komentar vezano za ovaj procent o kome je govorio kolega Nanić i rekla bih svoje mišljenje. Ako je ženska populacija u određenom biološkom smislu proporcionalna u smislu jedne 46 biologije muškoj populaciji, ne vidim da je 40% jednako 60%. S druge strane bih podsjetila na tzv. biološko stablo o kojem mi svi znamo, a to je da se, činjenica, nešto više rađa muške djece. Ali s obzirom na veći mortalitet muške djece u odrasloj populaciji i u drugom životnom dobu, znači životnom dobu u kome se radni kapacitet i psihofizički potencijal u potpunosti implementiraju u normalan život, imamo podjednako muškaraca i žena, tako da zapravo ... ja zapravo ovdje vidim diskriminaciju žena, a ne vidim njihovo protežiranje u jednom smislu. Ako se prisjetimo činjenice da na visokoškolskim ustanovama, u srednjem obrazovanju imamo u određenim procentima, statistički dokazano, bolje rezultate zbog opet određenog razvoja muške i ženske djece i adolescenata, mlađih i srednjih i starih, onda zapravo ja, ja zapravo ovaj zakon i ove izmjene vidim kao zakon mogućnosti, zakon aktivnosti, zakon sposobnosti i zakon ravnopravnosti u jednom suštinskom smislu ravnopravnosti, a nikako zakon u kojem su žene ravnopravne u nekim drugorazrednim ili nižerazrednim, nižepozicioniranim poslovima itd. Ja zaista smatram da su obaveze nadležnih organa vlasti po pitanju implementacije učešća žena kako u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti nešto što je imperativ ovom društvu, zato što smatram da mi imamo vrlo kvalitetne žene koje, nažalost, trpe, kako bih rekla, jedinu sintezu djelovanja muškaraca. To su samo njihova djelovanja kad treba zaustaviti kvalitetnu ženu, a u svim drugim segmentima su oni potpuno međusobno u nekoj dihotomiji. Ja, nažalost, ovo moram da kažem da mi je to lično iskustvo i ne govorim s aspekta tako nekih okolnih priča, nego sam to kroz svoje školovanje i kroz svoje pozicioniranje, pa ako hoćete i kroz svoje trenutno djelovanje unutar zdravstva i obrazovanja, doživjela. I zaista smatram da se, na neki način, treba otvoriti prostor sposobnim ženama i svim ženama, ne samo sposobnim nego i manje sposobnim ženama podjednake mogućnosti u odnosu na manje sposobne muškarce i sposobne muškarce. Jer mi nismo jedni drugima muškarci i žene, mi smo zapravo partneri u životu i partneri u kreiranju jednog dobrog ambijenta i življenja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Koleginice i kolege poslanici, ja sam prijatno iznenađen zbog velikog interesovanja za ovu temu i otvorene diskusije, međutim istovremeno sam neprijatno iznenađen jer su svi jednoglasno podržali ovaj zakon na svim komisijama. Zakon nije imao amandmane, u drugom je čitanju, mislim da rasprava ne znam koliko ima svrhe u vezi toga. Međutim, evo da se razjasnimo dodatno. Replika, uvažena poslanica Mirjana Malić.
Ja se zaista izvinjavam, ja mislim da je primjedba predsjedavajućeg sasvim umjesna, ali evo zašto ne otvoriti i raspravu koja neke dileme otklanja. Ja mislim da ja neke strahove od kolege Nanića razumijem, ali mislim da ih mogu i otkloniti. Prvo, institucionalni mehanizmi za ravnopravnost polova postoje od opštinskih vijeća, gdje postoje komisije za ravnopravnost polova, i to legalno i to već dosta dugo i koje se do sad ..., tako dabome i na konatonalnom i na federalnim, odnosno entitetskim nivoima i državnom, i do sad je ovisno od agilnosti onih koji su članovi tih komisija njima dozvoljavalo da se petljaju u zakonodavne procedure na svom nivou, a danas im kažemo ovim propisom da je to na nekakav način njihova dužnost. 47 Što se tiče naših strahova da ćemo biti zatrpani jako velikim brojem zakona koje ćemo morati promijeniti, pa mislim da naše sazrijevanje kao demokratskog društva u svakom slučaju traži naše veće angažovanje u zakonodavnoj aktivnosti i donošenju propisa koji treba da oslikavaju vrijeme, vijek, stanje u svijetu, uslove u kojima živimo. Ali i kad smo neke druge zakone koji su esencijalni donosili, koji su bili polazište za usaglašavanje nekih sljedećih zakona, nije se obaveza da se sa tim osnovnim zakonom usklade ostali podrazumijevala danas, sutra, u trenu. Prema tome, mi imamo pred sobom za sve buduće zakone obavezu da vodimo računa o primjeni Zakona o ravnopravnosti polova i mislim da je to jedini način da ne bude razlike između de iure i između de facto. A što se tiče 40% i to je, slažem se ja s vama, za naše uslove science fiction, ne zbog nesposobnosti žena nego zbog uvriježene percepcije muškaraca, ali evo na putu smo i hajte nam pomozite da svi zajedno to dostignemo jednog dana. Ovdje ne piše termin do kojeg se to mora primijeniti.
Dodatno pojašnjenje je da ako ne bi to funkcionisalo samo ovlaš pogledom na ovaj parlament bi moglo se i promijeniti, je li tako, da. Uvaženi poslanik Bakir Izetbegović.
Dakle, ja mislim da podizanje zdrave porodice, vaspitane djece jedne nove generacije u BiH nikako nije trećerazredan posao. I žene su, prije svega, okrenute tome. I nije ravnopravnost muškarca i žena još ih natjerati i da se s muškarcima takmiče u javnom životu, to je preopterećivanje žene. Ovo kolegica što sa nama ima ovdje u Domu, one ni u kom slučaju nisu ni na koji način manje sposobne od nas muškaraca, čak štaviše. Međutim, evo narod je otprilike procijenio koliko ima, koji je to procent žena koje trebaju da učestvuju, s obzirom na zrelost bosanskohercegovačkog društva, kao što reče maločas Nanić. Drugo je, profesorice, težnja. Mi trebamo težiti ovome. Dakle, kad budemo zreli, ali ovo je 2009., nije 2029. godina. Prenaglo je, prenaglo je i previsoko podignut taj prag, pa se traži od političkih stranaka da i one, između ostalog, imaju 40%. Žene nemaju toga afiniteta kao muškarci da se u toj mjeri i u tom broju bave politikom. Naglo smo mi to uradili. Dakle, ne znam da li ima sankcija u odnosu na ovo. Ako ima sankcija, mi ćemo sad pogledati dole bazni zakon, ja se izvinjavam što to nismo i ranije uradili; ako ima sankcija, onda je to problem; ako nema sankcija, onda to zaista ostaje samo jedna težnja koju treba u sljedećim decenijama postići. Hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, kada je bila amandmanska faza, nije me bilo stid, ali nisam htio da ulažem amandmane jer vi svi muškarci šutite. Al' evo, ja javno kažem da sam ugrožen od žena na svim aspektima i na svim poljima. Evo recimo, da uzmemo, evo da uzmemo izmjene i dopune Izbornog zakona i da stavimo u obavezu da 90% žena mora biti na listama, a samo 10% muškaraca, propadoše izbori. Propašće izbori, neće niko izaći na izbore. Ma možemo mi ne znam šta mijenjati, ma mi ne možemo u ovom parlamentu da uskladimo sat sa evropskim vremenom, jer ide još po ljetnom, a sad je zimsko vrijeme (eno ga tamo 2,00 sata, a sad je 1,00), i da mi dovedemo zakone da budu žene ravnopravne s nama, pa one su više nego ravnopravne. I ja se kao džentlmen zalažem da imaju ista prava. Ali kako je to moguće ostvariti kad nam svaka od njih visi za vratom, pogotovo nama oženjenim za sve i svašta, kad su mnogo ravnopravnije od mene. I naravno, zalažem se da kolegice moje u Parlamentu imaju uvijek viša prava od mene i ja se tako trudim i izuzetno vas poštujem. Ali nema tog akta koji će natjerati nekog muškarca, natjerati vlast, natjerati instituciju, natjerati nešto, da vi sve ono što tražite dobijete, da vi kažete danas, e, vi, mi smo danas po polu žene, ali uzimamo sva vaša muška prava; e, to se neće nikad desiti, nažalost. Ne, što to ja ne želim, zato što nije moguće takvo društvo. I ponavljam, ja sam od vas ugrožen, gospođice, gospođe i ostale dame, ugrožen sam na svim poljima i ja sad smatram i ja ću se zalagati za izmjene i dopune ovog Zakona za ravnopravnost polova i ravnopravnost muškaraca. Ali meni je neprijatno da svi vi moje kolege muškarci šutite da biste se dodvorili damama, što i ja činim na određenim mjestima, ali ne u Parlamentu, ne u Parlamentu, gospodo.
Uvaženi poslanik Mehmed Suljkanović, diskusija. Izvolite. Samo malo molim vas.
Uvaženi predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, ni poslije intervencije predsjedavajućeg, ni poslije nekoliko zagledanja u tekst tačke 8. u kojoj na kraju kaže da je drugo čitanje, ja ne znam u kojem smo mi čitanju. Zaista bih volio ako mi neko može objasniti da li se radi o drugom ili prvom čitanju, da li je ovdje napravljena greška kod pravljenja dnevnog reda. Jer mislim da su zaista ove diskusije iluzorne i da je ovo primjer ... kako smo majstori za gubljenje vremena. I poslije kompletne procedure u kojoj nije bilo nijedne primjedbe zakon dolazi, ovdje je naglašeno u drugom čitanju, i mi otvaramo takve rasprave koje, po mom mišljenju, zaista, nemaju nikakvu svrhu.
Zahvaljujem. Ja nemam više prijavljenih i zaključujem raspravu o ovome zakonu. Prelazimo na tačku 9. Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o finansiranju političkih partija – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01, 02-02-4-85/09, od 25. 9. 2009. godine (drugo čitanje) Na 62. sjednici Doma, održanoj 14. 10., ovaj zakon je usvojen u prvom čitanju. Nadležna Komisija za finansije i budžet je dostavila Izvještaj 2. 11. i prihvatila je predloženi tekst zakona. Otvaram raspravu o Predlogu zakona u drugom čitanju. Izvolite. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 10. Ad. 10. Prijedlog zakona o duvanu BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01, 02-02-2-89/09, od 30. 9. 2009. godine (prvo čitanje)
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, želim, prije svega, izraziti zadovoljstvo što danas imamo na dnevnom redu prijedlog ovog zakona. Ima više razloga za to. Evo, recimo, na današnjoj sjednici imamo 15 zakonskih prijedloga od kojih šest dolaze od zastupnika a od preostalih devet samo su dva novi zakoni. Sve su ostalo izmjene i dopune. Zadovoljstvo je također što ovaj prijedlog dolazi od Vijeća ministara, dakle sa nekakvom dobrom dozom izvjesnosti da će biti usvojen. Ja mislim da je ovaj prijedlog zakona jedna od najboljih ekonomskih mjera koje je ovaj parlament donio, koji će donijeti u ovom vremenu ekonomske krize. Kada samo uzmete u obzir obrazloženje ovog zakona, onda vidite koji su to sve benefiti za državu i kako se može država dobro nositi sa pametnim ekonomskim rješenjima. Evo, ja neću to čitati, naravno, vi to imate, ali samo hoću ukažem na jednu stvar, a to je zaštita domaćih sorti duhana, pa onda zaštita domaće primarne proizvodnje itd., a to je ono za što se naša Komisija za vanjsku trgovinu i carine tri godine uporno zalaže da se u okviru aktiviteta, posebno ovog Ministarstva vanjske trgovine i Vijeća ministara ukupno, pronađu odgovarajuće i efikasnije mjere ne za zaštitu domaće proizvodnje nego za stimuliranje domaće proizvodnje, jer ono donosi jako puno koristi za državu. Evo te koristi, recimo, procjena je danas da trenutno oko pet hiljada obitelji osigurava egzistenciju od proizvodnje duhana, a da sa ovakvim mjerama će to 50 značajno i porasti. Ja vas sada pitam: Nađite mi firmu u BiH koja zapošljava, odnosno hrani ovoliki broj ljudi? Dakle, sa zadovoljstvom, kažem ponovo, prihvatit ćemo prijedlog ovog zakona ali moram izraziti jedno, usput, žaljenje što ovaj zakon nije puno ranije došao. Nikakvih razloga za to nije bilo da se zakon puno prije pojavi. Ja ću vas podsjetiti da točno prije četiri godine i 10 mjeseci SDP je dao prijedlog zakona koji, evo vjerujem da će i predlagatelj to konstatirati, da je bio baza za izradu ovog zakona. I evo, samo da ukažem na to da mi propuštamo jako velike šanse sa sličnim nedonošenjem zakona, ali na kraju želim reći bolje ikada nego nikada. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Velimir Jukić. Izvolite.
Zakon o duhanu urađen je, evo Jozo kaže, malo pokasno, ali bolje je što prije. Mi smo ovdje, i ja se slažem sa onima, svjedoci činjenice da nemamo, nismo imali ovaj zakon koji je puno nedostajao i koji je u ovih proteklih godina, zapravo, zbog njegovog nepostojanja su načinjene velike štete našoj domaćoj primarnoj proizvodnji duhana. Ali, isto tako, ništa nije dobro urađeno, odnosno čak je urađena određena šteta i industriji za proizvodnju cigareta u BiH, pa ja bih dalje rekao, isto tako, da su i možda i neke druge štete se dogodile zbog nepostojanja ovog zakona. Ovaj zakon je urađen dosta korektno i stručno, ima svoju glavu i rep, ima korektna, istina štura, obrazloženja, ali korektna i vrlo razumljiva. I, meni se osobno sviđa jedan dio u obrazloženju kada se govori o razlozima, odnosno ciljevima koji se žele postići sa ovim zakonom. Mislim da bi to bilo dobro da postane praksa i drugih naših zakona, odnosno praksa kod izrade zakona da se ipak u obrazloženju kaže koji su to osnovni razlozi ili najvažniji ciljevi koji se žele postići kroz donošenje zakona. Pa evo, ja ću se ovdje malo na ove ciljeve, odnosno razloge, pozvati se i reći da želim vjerovati da će stvarno ovi ciljevi biti i ispunjeni. Govori se dakle o ujednačavanju uvjeta privređivanja primarnih proizvođača duhana u cijeloj BiH, što je vrlo bitno i važno. Zašto domaćih sorti duhana? Jer se ja ne bih baš ovako složio da se ovako navede po redoslijedu, dakle „virdžinija“, „berle“ i „hercegovački ravnjak“, nego baš obrnuto. Zašto? Zato što jedna od najautentičnijih, možda, ili ono baš autentičnih domaćih sorti jeste „hercegovački ravnjak“ koji nam pomalo neki drugi hoće oteti, da nije naš nego da je njihov. A to se odnosi na susjednu Republiku Hrvatsku i na pojedine dijelove, odnosno, kada govorimo o državama, dakle Republiku Italiju, koji već rade određene aktivnosti da zaštite tu vrstu kao svoju domaću autohtonu vrstu. Mislim da bi trebale vlasti BiH, a nakon donošenja ovog zakona bit će pravo vrijeme, da intenziviraju aktivnosti i da mi zaštitimo ... tu vrstu duhana kao našu autentičnu i domaću sortu. Zatim, ciljevi koji dalje slijede su zašto domaća primarna proizvodnja duhana, vrlo bitno i važno, zadnjih godina, čak desetljeća, na ovom području urađeno je vrlo malo, odnosno, skoro 51 pa ništa i proizvodnja duhana se svela zapravo na, možda, nekoliko postotaka ili maksimalno 10% do 20% one prijeratne proizvodnje duhana na prostoru BiH. Ja smatram da je ponovo ovaj zakon i kako je zamišljeno dosta korektno zamišljeno da se ipak ovaj propust, odnosno ova, ja bih rekao, destrukcija proizvodnje duhana u BiH zaustavi i da se krene ponovo, na jedan način, da se, evo i ovaj jedan cilj ovdje koji stoji realizira i ostvari, a to je da spominje se da se očekuje višestruko povećanje proizvodnje duhana, odnosno i broja proizvođača duhana, što je i prilika da se zaposle domaći ljudi i da značajan broj, naročito onih siromašnijih gazdinstava i obitelji, ostvari svoje prihode radeći na svojim gazdinstvima, na svojim imanjima. O fiskalnoj važnosti duhana i duhanskih prerađevina ne treba posebno govoriti. Mislim da je kroz ovaj zakon možda taj aspekt, možda, malo nedovoljno obrađen, ali on se može rješavati i kroz druge zakone. Ono što ja mogu sada ovdje navesti kao nedostatke, to je sljedeće. Možda je malo trebalo više reći u ovom obrazloženju kakvo je sada trenutno stanje primarne proizvodnje duhana kako bi imali bolju i kvaliteniju podlogu za rasprave, iako sam se ja potrudio u ovih proteklih mjesec dana, a ... ponešto znanja iz ove oblasti sam ipak donekle istražio kakvo je stanje. Ono je, ja ću reći i ponoviti, porazno i očekujem da će se stvarno tek nakon donošenja ovog zakona stvoriti i ... preduvjeti, pretpostavke da se ovo značajno promijeni i unaprijedi. Zatim, ono što ću reći da bi možda trebalo, ali to se može i u drugoj fazi, dakle izmijeniti, a to je oko kaznenih odredbi ovog zakona gdje se malo u jedan dosta nezgodan položaj stavljaju proizvođači i zbog svojih eventualno propusta mogu biti kažnjeni vrlo visokim kaznama, što svakako treba, u onoj fazi kada budu ulaganja amandmana, možda i kroz amandmane, popraviti. Mislim da ipak ne bi trebali ovako ostaviti nezaštićene proizvođače, koji obično nisu u naročito povoljnoj i dobroj materijalnoj situaciji, da dođu pod udar ovako velikih propisanih kazni. Evo, to je ono što je najbitnije, dakle one osnovne najvažnije principe, razloge i ciljeve ... ovaj zakon ... pred sebe i smatram vrlo legitimnim, dakle prihvatljivim, opravdanim, smatram da će ovaj zakon stvoriti stvarno pretpostavku za jedno, ja bih rekao, čak i novo poglavlje u ovoj oblasti, dakle primarne proizvodnje duhana, prerade duhana, klasificiranja proizvoda od duhana itd., sve što ovaj zakon tretira. Dakle, moja potpora i potpora Kluba HDZ-a BiH ovom zakonu u prvom čitanju.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Ekrem Ajanović. Izvolite, profesore.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, kada se govori o duhanu, uvijek postoji .... Znači, s jedne strane, može se raspraviti o tome, o njegovoj štetnosti i, s druge strane, može se govoriti o njegovoj velikoj koristi, a to je finansijska korist koja je izrazita. I ja ću normalno zanemariti ovu prvu, jer to i nije priča ovog zakona, o štetnosti, nego o finansijskoj koristi. I, moram odmah na početku da kažem da smatram da je zakon napravljen po svim ... koji trebaju da postoji u jednom zakonu koji ovu materiju reguliše. U njemu je sadržano sve što treba, 52 između ostalog i, što je vrlo bitno, tačke o kvalitetu i briga o kvalitetu duhana i stvaranje institucija koje će se baviti s njegovim kvalitetom. Posebno bih istakao da mene vesili ovdje dva člana koja su, zapravo možda, i najbitnija u ovom zakonu, a to je član 32. i 35. koji govore o procentima i obavezama konačnih proizvođača, onih koji finaliziraju, da moraju ugraditi domaći duhan u svoje proizvode, što pruža veliku šansu proizvođačima, znači garancija da će njegov proizvod biti upotrijebljen, znači da mu stvara stimulans da on dalje proširuje svoje posjede ili svoju proizvodnju, a što znači da se otvaraju mogućnosti za povećanje radnih mjesta. I, na kraju krajeva, ovo je možda jedan zakon koji će svakako obradovati poljoprivrednike koji već štrajkuju ovdje, čini mi se, 1.500 i ne znam koji dan. Znači, ovaj zakon treba u potpunosti podržati. Svakako, da ne bih mnogo dužio, ovdje jedino čega se plašim – plašim se da mi amandmanima ne pokvarimo ovaj zakon i da stvarajući previše amandmana u amandmanskoj fazi ne dovedemo zakon do nečega što ne bi trebalo i zato sam se i javio za diskusiju, posebno naglašavajući da mi kao Parlament moramo voditi računa o upotrebi naših sorti u finalnim proizvodima duhana a, s druge strane, radi onih koji ga troše da moramo voditi računa o kvalitetu. Dobra strana, po mom sudu, ovog zakona što je uvela baš i kaznene odredbe, bez obzira što se moj prethodnik Jukić plaši da neće te kaznene odredbe biti prevelike za neke proizvođače. Mislim da kaznene odredbe su vrlo značajne, jer mi, kakvi smo takvi smo, po prirodi sve gdje nema kazni to i ne provodimo. I zato, da završim, svesrdno podržavam ovaj zakon kao kvalitetan zakon, kao jedan evropski zakon, zakon koji bi trebalo ovo vijeće i ne sumanjam da ga nećemo usvojiti.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Dakle, da ne ponavljam, dobro je što se ovaj zakon zaista našao pred poslanicima ovdje u ovom domu. Dakle, ja, dok je ovdje ministar, mislim da se neke stvari ovdje u ovom zakonu moglo možda malo i preciznije definisati. Kao npr. u članu 3. kada je u pitanju uloga Vijeća ministara iz ove oblasti kada Vijeće ministara donosi razvojne mjere i privredne politike za domaću proizvodnju u okviru propisa i akata kojim se uređuje podsticaj poljoprivredne proizvodnje, prvenstveno Zakon o poljoprivredi, ishrani itd. Dakle, ovdje moguće da se moglo malo bolje ova rečenica, ova misao da dovrši. I kada je u pitanju ovaj član 5. (značaj pojedinih izraza u zakonu), isto tako, mislim da se moglo još preciznije ove izraze i pojedinačna značenja još bolje i jasnije precizirati. U suštini ovaj zakon je jedno dobro rješenje. I na kraju, samo da napomenem, dakle što je važno napomenuti gdje stoji, kada je u pitanju obrazloženje ovog zakona, u pripremi ovog zakona sudjeluju imenovani predstavnici entitetskih ministarstava poljoprivrede i Brčko Distrikta, te Ministarstva vanjske trgovine itd., i kaže 'prisutni predstavnici entiteta, Brčko Distrikta, ministarstava iz ove oblasti su se usaglasili oko prijedloga teksta ovog zakona'. Dakle, to je jedna 53 dobra stvar da je ovaj prijedlog ovog zakona usaglašen na svim nivoima i na takav način imamo jedan ovako pozitivan primjer usaglašavanja pojedinih zakonskih rješenja.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, neću ponavljati ono što su uvažene kolege rekle, ali najvažnije stvari iz prijedloga ovog zakona jesu ono što je naglasio profesor Ajanović i gospodin Jukić, tj. ova ekonomska korist. Želim da upoznam ovaj dom da ovaj zakon ima i kvalitet i da je, po meni, dobar a evo iz kojeg razloga. Najjača svjetska kompanija Filip Moris je u nekoliko navrata tražila razgovore sa mnom kao sa predsjedavajućim ove komisije. I ja to naravno nisam htio prihvatiti, jer ne volim nikakve tajne razgovore, ali smo, u dogovoru sa svim članovima Komisije, sat prije održavanja sjednice Komisije – dakle nismo im dali mogućnost da oni učestvuju, niti mogu učestvovati, ali da vidimo šta hoće – primili smo ih na razgovor. Njihove osnovne primjedbe, nije lobiranje bilo nikakvo, nema veze sa asocijacijama raznoraznim.
Malo, samo malo, da čujemo ovo.
Svi su ovdje bili uvažene kolege, svi članovi ove komisije, i oni su imali, zamislite, primjedbe na ovaj zakon. Mi smo njih saslušali. Ja sam im rekao: Ovaj parlament, kao što sam i uvijek govorio, otvoren je za sve 24 sata, sa svima želimo da razgovaramo ali niko na nas neće vršiti uticaj niti bilo kakve prisile da mi podlegnemo nečijim zahtjevima da bi oni imali ekonomsku korist. I, evo kolega, citiram rečenicu koju uvijek govorim: 'Ja razumijem vaše interese ali ja štitim interese ove zemlje i tako ćemo dalje ako želite razgovarati, saslušajte šta smo razgovarali, mi ćemo saslušati vas.' Dakle, da se vratim, ... oni su našli zakon na sajtu, jer ga od mene nisu dobili, nisu ga ni tražili, i kada su oni dali primjedbe upravo na ove procente oko zaštite od 50%, da moraju naše uzeti sorte kod proizvodnje cigareta, ja tek sada vidim da je ovo ministarstvo, i da ne kažete da ja samo hvalim ministra, napravilo odličan zakon. Jer da oni nisu imali primjedbe, da su rekli ovo je dobar, ja bih odmah rekao ovo ne valja. Čim oni, dakle oni, pod navodnim znacima, stranci, ali jasno je meni što su oni došli, oni gledaju svoj ekonomski interes. Njima nije važno kolika će biti proizvodnja i koliko ćemo mi ugraditi. Ali smo i svi mi na ovoj komisiji jasno im dali do znanja da je važniji ekonomski interes naših proizvođača, naših ljudi koje će se zaposliti, i na kraju, pa i nas samih poslanika jer će biti više para i u budžetu, pa nas neće ovi ganjati da stalno smanjujemo, nego ćemo možda i povećati nešto. Tako da vi, gospodo, znate da sutra kada izađe negdje u novinama da ja nisam s njima sjedio sam, niti ću kad sjediti. I hoću da se snima svaki 54 razgovor, jer izgleda da se sa duvanske ove industrije prešlo na estradnu. Pa ko je pratio: pa mi eno i Jelena Karleuša prijeti, pa i svako živ. Ali dobro, naša je takva pozicija. Dakle, hoću da svi budete upoznati, ako izađe neki tekst da odmah znate da ni sa kim nikada nisam sjedio, i baš sam im kao dokaz na sjednici Komisije izvadio ... i rekao nije od vas – evo je markica, 3,5 marke košta. Sve do prije pet dana sam i ja plaćao 3,10, i to je malverzacija bila ali od strane naših, a ne od njih. Dakle, želim da vam kažem da je ovaj zakon dobar i da smo ga mi u prvom čitanju pustili jer će donijeti veliku ekonomsku korist o kojoj su govorile kolege. Profesor Ajanović naravno nije govorio, nije pušač, a ja govorim, sada ovo forsiram jer je meni u interesu i nama koji, neću reći, živimo od ovoga, ne daj Bože da živimo, štetno jeste, nećemo o tim aspektima. Dakle, gospodo, želim još jednom da naglasim – ne želim nikakvu aferu, kao što sam govorio da od šećera nisam zasladio, a neću da mi ovo zagorča život i neću da mi niko spočitava, neka pišu šta žele. Javno vam kažem nikada ni od koga nisam uzeo marku, neću ni cigaru, a pogotovo kutiju. Hvala lijepo.
Ja se nadam da ste svjesni da ste time što ste mahali cigarom upravo reklamirali jedan proizvod, da ste rekli da je bilo pritisaka na članove Komisije od strane stranih kompanija itd. i da sve te, iako na šaljiv način, rečene stvari imaju veliki značaj ako bi ih uzeli ozbiljno. Prema tome, preći ćemo preko toga. Uvaženi poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Ja bih kolegi Slavuju sve povjerovao da nije reklamirao proizvod Filip Moris. Reklamirao si, sada si izvadio njihov proizvod.
nije uključen mikrofon
Ma nije, pa pročitaj. Ja mislio da ti vjerujem. Sada smo upali u problem.
Uvaženi poslanik Salko Sokolović, replika. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Malo da uozbiljimo ovu situaciju vizavi ovoga o čemu je Slavko govorio. Znači, nije uz saglasnost sa članovima Komisije sazvan taj sastanak, jer smo ja i gospodin Šemsudin Mehmedović bili. Prvo, nismo znali zbog čega je sazvan sastanak a u toku sastanka smo saznali zbog čega je sazvan i bili izričiti u tome da se on prekine i prekinuli smo ga na kraju. I evo, htio sam Slavka da upozorim i tada je na nekakav šaljiv način pokušavao da nešto kaže, evo i danas reklamira ove cigarete. Mislim da ne trebamo zapadati u tu zamku. 55 I evo, kada sam već uzeo riječ, da kažem da će vjerovatno na sve poslanike u toku ove amandmanske faze biti vršen pritisak, ne samo od ove firme već od svih onih koji uvoze cigarete na ovo područje da se ovaj zakon zaustavi ili izmijeni na način da on ne bude ovog kvaliteta kakvog je u ovom momentu. [[zajednička diskusija]] Samo malo, molim vas.
Samo malo, molim vas.
Prema tome, trebamo biti svjesni toga, čuvati se tih lobiranja i istinski postupiti na ovakav način da ovaj zakon smatramo zakonom koji će zaštititi domaću proizvodnju i koji će otvoriti jednu veliku fabriku, o kojoj je maloprije govorio gospodin Križanović, i na takav način ekonomski ojačati BiH. Ali, mislim da se ne trebamo ni šaliti na ovaj način, jer ako se budemo šalili onda ću ja izvaditi Drinu, jer ja Drinu pušim, je li, neka bude to kontra ovoga Slavkovog o čemu je maloprije govorio. Hvala.
Sada Slavko ima repliku.
Prvo je replika Vama, gospodine predsjedavajući. Niko nije vršio pritisak. Bio je korektan razgovor. Ja sam za razgovore, odmah da razjasnimo. Druga stvar, ja nisam ovdje reklamirao cigarete, niti to radim, ja sam samo zbog cijene izvadio. Dakle, da je i Uprava za indirektno oporezivanje stavila te markice prije pet dana, a znate kada smo usvojili Zakon o akcizama, i sada, koliko su ovi naši domaći lopovi nakupili na tim, dok ovo nije stupilo na snagu, možete onda misliti koliko su se obogatili. Dakle, to je bio smisao, a ne da reklamiram cigare. Kamo sreće da ne pušim, ali eto takva je situacija i dobro. I ovo što je gospodin Sokolović rekao tačno je. Ali upravo iz ovakvih, da se ne bi kasnije neke u javnosti insinuacije pojavile, ja nikada neću prihvatiti da sam razgovaram bilo s kim. Ljudi su tražili, bilo je legitimno, legalno da dođu i rekao sam ne u kafani, ne u vašoj firmi, ne u vašem ..., dođite u Parlament gdje će prisutne biti sve moje kolege da oni čuju šta vi tražite. Dakle, nije bilo pritisaka, korektan razgovor. Saslušali smo ih, nismo ništa uvažili, prekinuli razgovor, fino se ispričali, doviđenja, allahimanet, ćao, završeno. Donosimo mi zakon, a ne oni. Dakle, da budemo potpuno jasni o čemu se radi. Hvala.
Drugi zamjenik predsjedavajućeg, replika, gospodin Beriz Belkić. Izvolite. 56
Vidite, gospodine Jovičiću, iako imam posebne simpatije prema Vama, moram Vam reći da ste sada došli u situaciju, ničim izazvani, došli ste u jednu vrlo specifičnu situaciju, tj. nezgodnu situaciju. Nema allahimanet, ćao, tek ste otvorili, dakle nema kraja sada ovoj priči. Budite sigurni, nema kraja ovoj priči. Dakle, ja sam vrlo dobronamjeran i razumijem šta ste Vi željeli da kažete, ali budite sigurni da ste otvorili jedan proces i da kraja priči neće biti. Nema allahimanet, Vi ste rekli što ste rekli da su vas lobirali, da su ovo, ono, i sada će stotine nagađanja, priča, ode, ode, pustili ste duha iz ... To je, dakle jedna vrsta pouke za ubuduće. Dakle, ljudi uvijek dobronamjerno ne razumiju o čemu govorite. Jedini izlaz je hajmo usvojiti zakon danas i u prvom i u drugom čitanju.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, replika. Izvolite.
Ma, i ja ću vrlo kratko. Dio ovoga što sam mislio reći mi je uzeo zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Belkić. Naime, evo ja sam se čitavo vrijeme trudio da shvatim gospodina Jovičića, u stvari, šta je, i da sam ja ipak na kraju shvatio da je on s nekim razgovarao, ne znam ni ja, a što meni nije ni trebalo da znam da je on razgovarao. Dakle, ja nisam ni tražio da znam je li on s nekim razgovarao o ovom pitanju ili nije razgovarao. Za mene je normalno ako jeste razgovarao. Ne vidim šta je problem da razgovaramo sa svima. Ono što moram reći je, mislim, da ne treba praviti hvalospjeve o ovom zakonu, jer ja sam razgovarao sa udruženjima proizvođača duhana i nije to baš ovako sve lijepo, gospodine Jovičiću, i nije ovaj zakon baš tako zaštitio naše proizvođače da ovo dignemo do tog nivoa. Na kraju krajeva, vidjećemo kroz amandmansku fazu je li ... sve ovako ili nije ovako. Naravno, ja razumijem Vaše motive da hvalite sve zakone koje predlože ministri iz SNSD-a i to je meni jasno, i ja to prihvatam kao model i način rada, ali mnogo ima primjedbi na ovaj zakon. Ponavljam, nije, mi smo pričali ovdje kada smo razgovarali o zaštiti domaće proizvodnje, pa kada smo govorili o akcizama, nismo tada na isti način razmišljali o zaštiti domaćih proizvođača. A znamo koliko je Zakon o akcizama odmogao domaćim proizvođačima duhana. I ovaj pokušaj da se kroz ovo malo pomogne ili vrati ono što im je šteta nanesena Zakonom o akcizama jeste pokušaj. Koliko uspješan, vidjećemo. Dakle, predlažem zaista, predsjedavajući, da uozbiljimo raspravu oko ovoga i da jednostavno koristimo pauzu – evo koja je u pola dva tako ste nas obavijestili – a da onda nakon ovoga uozbiljimo raspravu o ovome i da raspravljamo zaista samo o zakonu, a ne o lobiranjima i nečem drugom.
Ja ne znam da li je to kritika meni. Ja sam pokušavao da je uozbiljim na način da sam upozorio poslanika da shvati ozbiljnost riječi koje ovdje izgovara i nakon toga su ostalih pet poslanika, koji su replicirali, na istom fonu bili, a radimo ozbiljne stvari i na ozbiljan način. Makar se i na šaljiv način to prikazalo, ostaje odjeka ovdje. 57 S obzirom da u 13,30 smo rekli pauzu jer imamo obavezu prema belgijskom parlamentu i ručak, kojem smo mi domaćini, ja ovim prekidam raspravu na ovom nivou, ali ćemo je nastaviti u 15,00 sati kada je kraj pauze. Zahvaljujem. [[PAUZA]]
Mi ćemo nastaviti a pridružit će nam se kolege (sa Belgijancima su) da ne gubimo vrijeme. Imamo puno posla još. Dakle ovako, Mehmed Suljkanović propustio diskusiju, Azra Alajbegović propustila diskusiju, Slavko Matić propustio diskusiju. Replike Lazar Prodanović, također propustio, i ima Željko Kuzmanović. Izvoli.
nije uključen mikrofon
Odustaje. Zaključujem raspravu o ovoj tački dnevnog reda, dakle o tački Prijedlog zakona o duhanu. Idemo na sljedeću tačku dnevnog reda Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o finansiranju političkih stranaka – predlagač Vijeće ministara BiH.
nije uključen mikrofon
Samo malo, izvinjavam se, samo malo. Dakle, sljedeća tačka dnevnog reda je: 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nestalim licima – predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, zakon broj: 01,02-02-3-77/09, od 8. 9. 2009. godine (prvo čitanje) Radi se o zakonu u prvom čitanju. Jedanput smo ga već skidali. 58 Dakle, otvaram, na zahtjev Komisije, naravno, otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nestalim licima. Izvolite se prijavljivati. Mehmede, je li se prijavljuješ za raspravu o ovom? Pobrišite se sa ekrana, Slavko Matić i Vi. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu o ovom zakonu.
Hvala Vam, gospodine predsjedavajući. Neću ja mnogo o zakonu, ja ću više o Mišljenju Ustavnopravne komisije, s obzirom da danas ustvari mi vodimo raspravu i na dnevnom redu imamo Mišljenje Ustavnopravne komisije s kojim se ja naravno ne mogu složiti. Prvo, ne mogu se složiti kao član Ustavnopravne komisije, a onda ne mogu se složiti ni kao predlagač zakona. Zašto se ne mogu složiti? Konstatacija da ne postoji valjan ustavnopravni osnov za zakon ... kome je Ustav, dakle čitav član VI, hajde da kažemo poklonio, naime član VI Ustava upravo govori o Ustavnom sudu i nije moguće da onda zakon koji o tome govori bude neustavan. Mogu neka rješenja u zakonu da ne budu prihvatljiva, da neki principi za neke kolege ne budu prihvatljivi, i to nije sporno, ali da zakon nema ustavni osnov, to je krajnje, ja mislim da to nije logično, krajnje nelogično. I pogotovo, imajući u vidu da smo mi izglasavali u Ustavnopravnoj komisiji vrlo često ustavni osnov za neke zakone gdje u Ustavu smo, hajde da kažemo, najblaže rečeno, izmišljali, na neki način, kao aktivna obrazloženja Ustava, evo, koji omogućuje ustavni osnov za to rješenje. 59 Ja ću uzeti sada i da pročitam dopis Ustavnog suda, odnosno odgovor Ustavnog suda na poslaničko pitanje gospodina Živkovića. I da kažem kakav je odnos ustvari Ustavnog suda prema i ovom i svim drugim pitanjima. Pa kaže ovako, gospodin Živković je postavio pitanje Ustavnom sudu, oni su rekli da oni nisu drugi subjekt, jer je tamo rečeno Savjetu ministara, ne znam ni ja kome se sve mogu postavljati pitanje prema našem poslovniku, pa i drugim subjektima. I onda su rekli: 'Ustavni sud je samostalan, nezavisan u odnosu na druge organe vlasti u BiH. Nijedan organ u BiH ne može donositi zakone i druge propise ili opše akte koji se tiču rada Ustavnog suda.' Pazite, dakle Ustavni sud smatra da nijedan organ, pa ni Parlamentarna skupština BiH ne može donositi zakone koji se tiču rada Ustavnog suda. Prema tome, nadležnost Ustavnog suda BiH i njegova prava i obaveze, uključujući i obavezu prema drugim institucijama BiH, regulisane su isključivo Ustavom. Ja moram reći da nije tačno. U mnogim zemljama ili u većini zemalja je regulisano i zakonom. Ne ulazeći da li je to ustavni zakon ili obični zakon, znači ja ne govorim sada o tome, znači da li se taj zakon treba izglasavati dvotrećinskom ili prostom većinom, ali jesu ta pitanja u mnogim zemljama regulisana tako. Naravno, ovo samo govori o tome da postoji jedna znači institucija koja ni na koji način ne dozvoljava da joj se približi. Ovaj parlament je donio zaključak, odnosno ovaj Predstavnički dom je donio zaključak i zadužio Ustavnopravnu komisiju da otvori na neki način raspravu o zakonu o Ustavnom sudu, odnosno izradi zakon o Ustavnom sudu. I to Ustavnopravna komisija nije uradila. Znači, Ustavnopravna komisija se nije bavila ozbiljno tim pitanjem. I zato što se nije bavila, ja sam predložio ovaj zakon. Da se Ustavnopravna komisija bavila, možda bi ona došla do prijedloga zakona ili ne bi i vjerovatno ja ne bi bio u situaciji da tražim da Predstavnički dom vodi raspravu o tome, jer bi imao jasan stav Ustavnopravne komisije. Ovako, pošto se to nije desilo, ja sam, evo, išao sa ovim zakonom. Mogu ja, mogao bih ja sada da zaista postavim određena pitanja. Kako je moguće da je svojevremeno visoki predstavnik formirao Interresornu radnu grupu u kojoj su radili i predstavnici Ustavnog suda BiH, ako se to pitanje, kao što kažu ovdje predsjednik Suda, ne može regulisati zakonom? Zašto smo radili onda nekoliko mjeseci na tom pitanju ako se unaprijed znalo da taj naš rad ne vrijedi ničemu i da mi to ne možemo uraditi? Dakle, postoji mogućnost da se ovo pitanje riješi, stvar je volje. Nije tačno da ovaj zakon nema ustavni osnov, zakon ima ustavni osnov. Znači, ima ustavni osnov, to je član VI Ustava. Rješenja koja se nalaze u ovom zakonu mogu biti prihvatljiva ili ne biti prihvatljiva, to je drugo pitanje, i to je stvar onda principa. Ustavnopravna komisija je mogla ne izglasati principe ovog zakona i ja ne bih mogao ovako diskutovati zato što ... bi mi u značajnoj mjeri time neke kolege znači mogli ... replicirati. Ovako ostaje pitanje, dakle ustavnog osnova. Ja kao predlagač zakona predlažem Parlamentu, odnosno Domu da ne prihvati Izvještaj Ustavnopravne komisije kojim po ovom zakonu nije dat ustavni osnov, da se znači vrati na ovu komisiji i da Ustavnopravna komisija ima u vidu znači činjenicu da je u Ustavu BiH čitavo jedno poglavlje poklonjeno Ustavnom sudu, te da ovaj zakon ima ustavni osnov i da uđemo u raspravu o principima zakona. Interesantno je da, recimo evo jedna, jedna odredba zakona kojom je predviđeno Vijeće za zaštitu vitalnog interesa. Naime, taj mehanizam je predviđen u slučaju da se ne prihvati član zakona koji kaže da za svaku odluku treba glasati bar jedan sudija iz svakog naroda, što ja mogu razumjeti i da je može biti problematično. I u slučaju da se ne prihvati taj način izglasavanja, 60 predvidio sam varijantu Vijeća za zaštitu vitalnog nacionalnog interesa koje nema stranih članova. Ja cijenim da nije moguće da strane sudije mogu razumjeti ovaj institut zaštite vitalnog nacionalnog interesa bolje od naših. I zbog tog sam tamo predvidio šest, u tom vijeću šest članova, po tri iz svakog naroda, koji odlučuju o vitalnom nacionalnom interesu. Mi smo imali nekoliko slučajeva kada je Ustavni sud odlučivao, posebno mislim da je bilo pokretanje pitanja vezano za zakone o školstvu, srednjem školstvu, RTV sistemu itd., gdje su o vitalnom nacionalnom interesu odlučivali, između ostalih, i trojica stranih sudija za koje sam ja više nego siguran da taj mehanizam u dovoljnoj mjeri ne razumiju. I to je moj motiv bio zbog čega sam i predložio da se u okviru Ustavnog suda formira jedno vijeće koje bi se samo bavilo tim pitanjem i koje bi sigurno adekvatnije moglo odgovoriti na takve dileme koje kasnije mogu imati i političke, i ne samo političke nego i neke druge posljedice. Hvala vam lijepo.
Denis Bećirović.
Prijedlog zakona o Ustavnom sudu BiH kojeg je dostavio kolega Novaković je evidentno u potpunoj suprotnosti sa Aneksom IV. Dejtonskog mirovnog sporazuma, odnosno sa Ustavom BiH, tačnije sa članom VI. Stoga možda, i prije nego što uđemo u razmatranje sadržine ovako dostavljenog zakona, bilo bi možda najbolje rješenje da kolega Novaković povuče ovaj zakon iz procedure. Brojni su primjeri koji na to ukazuju u ovom zakonu, član 9., član 10., 11. itd. Evo samo jedan primjer, recimo, u prijedlogu koji je dostavljen kaže se: 'Za sudiju Ustavnog suda može biti biran samo državljanin BiH.' To je prijedlog, dakle prijedlog rješenja u ovom zakonu. S druge strane u Ustavu BiH stoji: 'Sudije koje bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava neće biti državljani BiH ili bilo koje susjedne države.' Slična situacija je i sa nekim drugim odredbama u ovom zakonu. Stoga za početak zaista predlažem da se ovaj zakon potpuno povuče iz procedure, jer je suprotan Ustavu BiH.
Ja vjerujem da te je gospodin Novaković čuo. Idemo dalje. Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, Vi ste primili Izvještaj Ustavnopravne komisije i primili ste, ne ovim povodom nego drugim povodom, jedno pismo predsjednika Ustavnog suda na koje se pozvao uvaženi kolega Novaković, predlagač ovog zakona. Ja želim te dvije stvari da povežem. U Izvještaju Ustavnopravne komisije je navedeno da zakon nije prihvaćen zato što su odredbe ovoga zakona, neke odredbe ovoga zakona u direktnoj suprotnosti sa Ustavom BiH, odnosno sa članom VI. Ustava BiH. A iz pisma predsjednika Ustavnog suda BiH, kažem, nekim drugim povodom, ne ovim povodom napisanog, navedeno je prema Ustavu BiH: Ustavni sud je jedini taj koji može da propisuje pravila svoga rada, odnosno da donosi pravilnik i tamo je propisan kvorum, to je većina svih članova Suda, a pravila usvaja Ustavni sud. 61 Dakle, naš Ustavni sud u ustavnom sistemu ovakav kakav jeste i ne može biti drugačiji, u njemu moraju biti stranci, u njemu kvorum mora biti ovakav i mora biti napisano da on sam većinom svojih članova donosi procedure ili pravila o svom radu. Jer da nije toga ova država bi bila potpuno blokirana u donošenju zakona. Da je važio zakon koji predlaže kolega Novaković, nikada ova država ne bi ugledala Odluku Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda, nikada. I nije slučajno što je kod ovakvog ustavnog sistema postavljena ovakva ustavna pozicija Ustavnog suda. Mi kad promijenimo Ustav, kada iz funkcioniranja BiH otklonimo sve moguće blokade, moguće je tada govoriti o drugačijoj koncepciji Ustavnog suda. Ali zadržavati sve ustavne odredbe ovakve kakve jesu, a mijenjati iz tog paketa ono što se odnosi na Ustavni sud, i to protivno samoj odredbi Ustava koja piše da Ustavni sud sam propisuje svoja pravila – je nešto što može odvesti ovu zamlju u potpunu blokadu. I ja sam rekao kolegi Novakoviću na Ustavnopravnoj komisiji da je ovo za mene jednako važno pitanje kao i rasprava npr. o unutrašnjoj organizaciji BiH, podjednako važno pitanje. Ustavni sud jedino ovako kako je postavljen može predstavljati jedan prozor kroz koji institucije BiH, Parlament, dakle prije svega, mogu ili vrata da izlaze iz mogućih blokada koje su inače predviđene i ugrađene u ustavni sistem BiH. I zbog toga je Izvještaj Ustavnopravne komisije ovakav kakav jeste. Jer, prvo, nije moguće donijeti ovakav zakona, jer propisuje pravila rada Ustavnog suda, to zabranjuje i Ustav, jer to nije posao Parlamenta, to je posao Ustavnog suda. Mi ako hoćemo šta da radimo, onda hajmo promijeniti Ustav i tu ustavnu normu promijeniti, pa onda donositi zakon, jer sada po Ustavu to treba da radi Ustavni sud. Drugo, stranci, na ovaj način se isključuju strane sudije iz rada Ustavnog suda BiH. Sudije koje imenuje predsjednik Evropskog suda za ljudska prava, oni kao vrhunski pravni stručnjaci predstavljaju odgovarajuću vrstu pomoći i balansa da BiH u strukturi kakva jeste i u strukturi Ustavnog suda kakva je postavljena može da funkcionira. Treća stvar, uvodi se etnički princip u glasanju Ustavnog suda, što je potpuno neprihvatljivo i nije primjerena poredba ili uporedba sa onim šta imamo na nivou entiteta, jer su stvari potpuno drugačije postavljene kada su u pitanju entiteti i država BiH. Ne može se iz jednog dijela uzimati što vam odgovara, a ne uzimati što ne odgovara, i sa drugog dijela obrnuto. Prema tome, ovo je vrlo ozbiljna tema, ovo je vrlo ozbiljan zakona i rekao sam, kažem kolegi Novakoviću, kakvog je to značaja, po mom mišljenju, i naravno Izvještaj Ustavnopravne komisije nije mogao biti nikako drugačiji nego ovakav kakav jeste. I ja predlažem Parlamentu da ukoliko kolega ne povuče ovaj zakon, što predlaže kolega Bećirović, da Parlament uvaži Izvještaj Ustavnopravne komisije i na taj način završimo posao po ovom prijedlogu. Hvala vam.
Martin Raguž.
Zahvaljujem se, gospodine predsjedatelju. Ja moram reći da iz opravdanih razloga, zbog održavanja Sabora, nisam bio na ovoj sjednici Ustavnopravne komisije. I evo, dopustite mi, poštujući odluku Ustavnopravne komisije koja je donesena tako kako jeste, da kratko prokomentiram vrlo važne stvari koje su ovdje u ovoj raspravi otvorene. A to je odnos zakonodavne i sudbene vlasti, odnosno pozicija Parlamenta, Parlamentarne skupštine BiH kao vrhovnog zakonodavnog tijela u ovoj zemlji i Ustavnog suda 62 kao konačnog autoriteta u tumačenju ustavnih odredbi ove zemlje. I odmah da kažem nisam sklon brzim promjenama niti brzim ocjenama kad je u pitanju Ustavni sud i njegova pozicija, i to je jedan od razloga zašto individualne inicijative koliko god one bile korektne, pozitivne i s pozitivnim namjerama kad su ovako važna pitanja u principu, ne mogu podržati, jer smatram da ovo treba rješavati puno temeljitije. Ali, dopustite, ne može stajati u Mišljenju Ustavnopravne komisije da neme ustavnopravnog osnova za ovaj zakon. Jer članak VI. koji definira Ustavni sud BiH u Aneksu IV. Ustava BiH u točki d) kaže, pa pročitat ću: 'Za imenovanje sudaca nakon pet godina od prvog imenovanja, Parlamentarna skupština može zakonom utvrditi drugačiji način izbora trojice sudaca.' Znači, sam Ustav propisuju mogućnost da Parlament mijenja ovu poziciju. I mislim da to ne ide u prilog stavu Ustavnopravne komisije i mislim da stav sa ... ustavne pozicije ne može ostati ovakav zbog korektnosti. Druga je stvar što ja isto smatram da ovaj drugi stav Ustavnopravne komisije stoji, da ovaj zakon nije usklađen sa Ustavom u cjelini onako kako bi trebao. I tako je trebalo biti..., ali eto, ako nešto znači može se izdvojiti ovo kao moje mišljenje osobno ili mišljenje Martina Raguža kao zastupnika oko ovog pitanja. Druga stvar vrlo važna, pazite, Parlament mijenja Ustav, a ne zakon. Pa nemojte da mi potcjenjujemo svoju ulogu sami kao ... konačno vrhovno tijelo koje dvotrećinski može promijeniti ili donijeti novi ustav. Pa o čemu mi pričamo? A nekmoli neke odredbe koje se odnose na neke institucije BiH. Druga je stvar kakav će biti zakon, odnosno kakva će biti rješenja o Ustavnom sudu. Evo, zato sam se javio za riječ, a inače smatram da nismo zreli, ne, nismo zreli, nismo pripremljeni dovoljno za ozbiljnu raspravu o Ustavnom sudu i njegovoj ulozi i načinu izbora. I evo, ako neki zaključak može ići jeste da Ustavnopravna komsija organizira jednu javnu raspravu na ovu temu, pa ćemo vidjeti kako dalje uopće putem, ali mislim da u ovom trenutku stvarno, uz svo poštovanje, inicijative gospodina Novakovića nisu zrele okolnosti za donošenje jednog ovakvog zakona. Evo, hvala.
Replika, Šefik Džaferović.
Gospodine predsjedavajući, dakle Ustavnopravna komisija je sa četiri glasa „za“ i bez glasova „suzdržanih“, ... dakle sa dva glasa „za“, četiri glasa „protiv“ i bez „suzdržanih“, odlučila da ne postoji valjan ustavnopravni osnov za donošenje ovoga zakona. I pod dva, da Prijedlog zakona nije usklađen sa Ustavom BiH i pravnim sistemom. Ukoliko u zakonu imate skoro dvije trećine odredbi koje se referiraju na proceduru rada Ustavnog suda i pravila rada Ustavnog suda, a kazano je da je to posao Ustavnog suda da određuje, onda ne možete kazati, bez obzira što je moguće govoriti o tome, da Parlament može donijeti zakon o Ustavnom sudu. Ima, na kraju krajeva, kolega Raguž je u pravu kad kaže da ima ona odredba oko stranih sudija, da će Parlament svojom odlukom, zakonom odlučiti. Međutim sadržaj ovog zakona je takav da u sebi sadrži rješenja koja su suprotna Ustavu BiH i mi smo bili dužni, bar koji smo glasali za ovo, da ukažemo na tu stvar. To je dakle jedno. 63 I drugo, stoji ovo da Parlament mijenja Ustav, ali ipak mi sad ne govorimo o Ustavu. Različite su procedure, hajmo evo promijeniti Ustav pa ćemo onda da radimo. Ali nemojmo, nemojmo pravdati raspravu o nečemu što je protivustavno argumentacijom da mi imamo mogućnosti da promijenimo Ustav, naravno, jer su to dvije odvojene i različite procedure. Toliko.
Replika, Martin Raguž.
Zahvaljujem se. Ma vrlo kratko. Znači, ja sam također rekao da smatram da ovaj prijedlog zakona nije usklađen s Ustavom i da taj dio u Izvješću Ustavnopravnog povjerenstva treba ostati. Ali ne znam na koga se odnosila replika, gospodine Džaferoviću, ako Vi, i pored onog što sam ja rekao i potvrđujete da sam upravu, i dalje smatrate da ne postoji ustavnopravni osnov za ovo. I ja mislim da taj dio u Izvješću Ustavnopravnog povjerenstva ne može ostati i ništa drugo. Mislim da sam Ustav govori da Parlament može zakonom mijenjati odredbe vezane ..., ne treba nam ta vrsta formulacija u Izvješću Ustavnopravnog povjerenstva kao vrhovnog povjerenstva ovog doma u tumačenju Ustava i bavljenja Ustavom.
Drago Kalabić, replika.
Pa s obzirom da je ovo zaista vrlo osjetljiva tema i o ovom bi se moglo govoriti dugo i uz nju otvoriti i mnoge druge stvari, mislim da to ... ne treba, ali da jeste važno i da ćemo se u narednom periodu baviti i ovim. Ja neću sada govoriti s obzirom da sam na Ustavnopravnoj komisiji rekao i neću, samo ne želeći da komplikujem stvari, cijeloj ovoj situaciji dodati i jednu činjenicu koja jeste takva. Ova četiri glasa su četiri Bošnjaka, to datno komplikuje situaciju i dodatno govori da ... nije to tako jednostavno i da pored svih ovih argumenata da onda, jer to moram da kažem zato što smo eto često mi bili optuživani da smo glasali, ne znam ni ja etnički, entitetski, ovako, onako, evo, vidite i ovdje situaciju da imate stavove članova Ustavnopravne komisije koji smatraju da postoji ustavni osnov, a da imamo situaciju u ovoj komisiji u kojoj četiri člana iz jednog naroda, pored očiglednih argumenata, kažu da ne postoji ustavni osnov. Previše je ovo komplikovano da bi ovako jednostavno bilo.
Vraćamo se prijavljenim za diskusiju. Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, sve one argumente koje je iznio gospodin Raguž, ustvari, ja ću iznijeti iste te argumente ali na suprotnu stranu. U ovom parlament je, inače, u BiH svi hoće da su tumači Ustava i da su oni neprikosnoveni. Zakon o Ustavnom sudu se ustavno može mijenjati, ali neki djelovi koji su u ovom zakonu predloženi oni se ne mogu mijenjati dokle god se ne promijeni Ustav BiH. Ne može se promijeniti član VI. i alineja b) u 64 kojoj izričito kaže da postoje tri sudca iz stranih država, i to da nisu u susjednim državama. Dok se ne promijeni Ustav, to se ne može promijeniti. A ovaj član, zapravo o alineji istog člana VI. d) o kome govori gospodin Raguž, on samo govori o tome da se ti suci mogu drugačije birati. Znači, ne mora ih birati predsjednik, kako tu stoji, Evropskog parlamenta, nego ih može birati i ovaj parlament ako zakonom promijenimo, ali opet moraju biti stranci i opet moraju biti iz država koje nisu susjedne države. I u tome je razlika u tumačenju određenih ljudi ... za određena ustavna rješenja. Prema tome, mi kad bi se do zore oko ovoga prepirali, jedini izlaz ili da se ovaj zakon povuče ili da se ovaj zakon odbije ili da se pošalje tumačenje i traženje mišljenja Ustavnog suda: da li je ispravno ovo što piše i kako mi tumačimo i poslije tog tumačenja onda bi tek mogli ... i jedni i drugi zapravo znati ko je u pravu. Ja sam pobornik, kao član Ustavnopravne komisije, i moje je razmišljanje to da se ne mogu promijeniti stranci dok se ne promijeni Ustav ove zemlje, zapravo ovaj član VI. a izbor tih stranaca, tri čovjeka o kome se govori, on se može promijeniti, način njihovog izbora. Znači, ne moramo tražiti da neki stranci biraju njih, nego možemo i mi izabrati, ali o tome u ovome zakonu koji je predložen ne stoji tako. I zato smatram da ovaj zakon nema ustavni osnov.
Replika, Martin Raguž.
Pa vidite, niti sebe smatram vrhovnim niti nekim drugim autoritetom, niti sam to rekao, iznio sam svoje mišljenje kao član Ustavnopravnog povjerenstva i kao zastupnik, gospodine Ajanoviću. To je prva stvar. Druga stvar, ja ni jednom riječju nisam rekao da trebaju otići međunarodni suci ili da treba mijenjati taj način, ja sam govorio o temeljnom pravu Parlamentarne skupštine koji je ovaj Ustav propisao, pa čak i članak VI. d) da može uređivati zakonom neka pitanja koja se tiču Ustavnog suda. I to ne možete osporiti, mislim, ja sam o tome govorio. I to je nešto što mi, kao članovi Ustavnopravnog povjerenstva, zbog uloge ovog parlamenta, nikad ne bi trebali osporiti. Ništa više, evo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Ma potpuno je jasno da mi o ovome imamo različita viđenja i ne mislim da sad to trebamo elaborirati, ali i ja se vraćam na onaj početni dio. Kolega Ajanoviću, evo ovo o čemu je govorio gospodin Raguž, evo da ostavimo ovaj drugi dio o kome se ne slažemo, evo i stranci i ne znam ni ja. Da li to znači da bilo kakav propis vezan za Ustavni sud u narednom periodu ne može niko predložiti, bilo šta vezano za Ustavni sud? Evo ostavimo sudije strance, evo da stavimo, damo im neko odlikovanje, pa da stoji ploča tamo, pa ćemo staviti u zakonu da na zgradi Ustavnog suda mi, je li to znači da nema ustavnog osnova. O tome se radi. Znači, evo da 65 ste Vi kazali da ima ustavni osnov, ali ovo ne može iz tih i iz tih razloga ili, ne znam ni ja kojih, ja bih mogao prihvatiti, ali da nema ustavnog osnova da se o Ustavnom sudu, to je jedan, ja ne znam kako bih nazvao tu poziciju. Evo sad smo uzeli da zakon tretira najtežu stvar oko koje se najviše ne slažemo. Ali imate o Ustavnom sudu desetak drugih stvari, puno lakših tema vezano za Ustavni sud gdje bilo ko od poslanika može sutra da predloži da to uradi, načine komunikacije, ne znam, ili nešto drugo. Ali, ako nema ustavnog osnova, a imate ustavni osnov ako pogledate rad Ustavnopravne komisije gdje smo sve kazali za stvari da imaju ustavni osnov koje se nikad nisu spomenule u Ustavu BiH i nemaju veze sa Ustavom BiH. E, tu, tu onda nismo principijelni ni blizu da bar imamo nekakav konzistentan stav.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Ekrem Ajanović, replika. Izvolite.
Ja moram Dragi Kalabiću replicirati samo u jednoj stvari, to je da je ovdje danas u raspravi Prijedlog zakona o Ustavnom sudu BiH, prijedlog. I mi, znači govorimo o takvom prijedlogu da nema ustavni osnov, a nigdje nismo rekli da neki drugi prijedlog ... može da ima ustavni osnov. Sama činjenica da u tom zakonu piše da se biraju na jedan drugačiji način i da piše da se automatski brišu suci stranci, on nema ustavnog osnova. To je jedna stvar. A druga stvar, svakako onog dana, onog momenta kad se ukinu entiteti, sigurno neće trebati stranci ovoj zemlji i tu neće biti nikakvog problema.
Uvaženi poslanik Adem Huskić. Nadem se da nećete u ovome stilu nastaviti. [[zajednička diskusija]] Dobro je, dobro je, idemo dalje. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući i poštovane kolege, ja bih prije nego što pođem govoriti o onome što je danas na dnevnom redu htio reći da mi se ova današnja sjednica Parlamenta zaista sviđa, mislim da je ovo jedna od najproduktivnijih, bez obzira što imamo različita mišljenja. Normalno je da imaju se u Parlamentu različita mišljenja, ali mislim da u jednoj finoj atmosferi teče rasprava. I ja bih da nastavimo i da završimo u takvoj atmosferi. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] 66 Kreativnoj jeste. Što se tiče ovog zakona, ja zaista cijenim kolegu Novakovića koji ima dosta inicijativa, dosta, i dobro je, i ja sam predlagao neke zakone, i dobro je da poslanici imaju inicijative. Što se tiče konkretno ovog zakona, ja mislim da je ovo vrlo komplikovana materija, ovo je materija, meni se čini, za eksperte, čak u ovoj sali mislim da ima možda par ljudi koji mogu kvalifikovano govoriti, da druge ne uvrijedim. Ja recimo ne mislim da mogu kvalifikovano govoriti o tome, ali eto svi smo mi poslanici pa smo u poziciji, što bi rekao moj kolega Kalabić, da mi dajemo zadnju riječ o tome. Ja sam član Ustavnopravne komisije i ja sam glasao protiv ustavnog osnova i zbog svih ovih stvari koje su rečene prije imam obavezu da kažem zašto sam bio protiv. Rekao sam da nisam ekspert, ali koristio sam neku analogiju. E, sad gledajte šta sam koristio. Član I. Ustava BiH u stavu 3. ima Sastav, znači član I. stav 3. Ustava BiH kaže Sastav. 'Bosna i Hercegovina se sastoji od dva entiteta: Federacije Bosne i Hergcegovine i Republike Srpske (u daljem tekstu entiteti).' Član VI. u stavu 1. ima Sastav. Član VI. Ustava je Ustavni sud, stav 1. je Sastav. I po meni su te dvije stvari potpuno ravnopravno postavljene u stavu i kaže u Sastavu: 'Ustavni sud BiH ima devet članova' itd. Ako bi mi sad zakonom, ja sam to tako shvatio, mijenjali član VI. Ustava, onda bi isto tako mogao neko sutra da zakonom predloži izmjenu člana I. Ustava zakonom, potpuno analogno, i onda bismo imali problem. I zbog toga sam smatrao da se ne može ni jedno ni drugo zakonom rješavati nego da jedino može izmjenom Ustava. I zbog toga sam glasao protiv ustavnog osnova i mislim da nisam pogriješio. Evo, hvala lijepo.
Sad ćemo vidjeti. Uvaženi poslanik Drago Kalabić. Je li replika? [[zajednička diskusija]] Je li imao dvije replike? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Evo, imamo predlog jednog zakona za koji rekoše mnogi da je izuzetno komplikovan, da je on za eksperte, da je za stručnjake koji se bave tom oblasti pa se zovu eksperti i da ne treba pokretati itd. Šta se time hoće reći? Hoće se reći da ono što jednoj strani ne odgovara ne može 67 dobiti ni prolaznost na Ustavnopravnoj komisiji, pod ovakvim izgovorom da nema ustavnopravnog osnova, što je svakako, sigurno, u najmanju ruku, providno, jer o svemu se da pričati i može se pričati, a ne može se pričati o ovome da nema valjan ustanvopravni osnov, jer je to nešto što je očito. Evo, ja tvrdim, kad bi vam mi sad postavili upit Ustavnom sudu, o kome mi raspravljamo, da bi Ustavni sud morao biti toliko ozbiljan i reći da ovo ima valjan ustavnopravni osnov. Ali dobro. Znači, to je nešto što je Ustavnopravna komisija uzela sebi za pravo, jer vjerovatno ne želi da ovakav jedan zakon ide u proceduru. Ako je ovo komplikovano i ako oko ovoga trebaju eksperti da rade, evo i ja ću se složiti. Ali dajmo šansu ekspertima da rade na ovome. Znači, pustimo u proceduru zakon koji možete – ne mora da doživi sudbinu ni u prvom čitanju pozitivno, ni u drugom – možda, ako prođe u prvom čitanju, ali će se o njemu raspravljati i možda ćemo izvući određene zaključke da eksperti trebaju da prave ovakav jedan zakon, a ne poslanik, i da oni naprave novi zakon koji sigurno nekome ne odgovara i koji bi evo donio možda rješenje da BiH nakon nekoliko godina i već ... daleko više od 10 godina samostalnog rada, pod navodnicima, poslije rata ima u svojim institucijama domaće ljude. Ukoliko toga ne budemo imali, onda mi samo uzalud bacamo prašinu u oči sami sebi i svim građanima i svima onima koji hoće da nas slušaju oko ulaska u EU i evo nekakve druge evropske integracije. Mislim da ovako organizovani kako jesmo to nećemo postići, a opet iz ovoga se vadi zaključak da sve ono što entitetska većina iz RS-a ne podrži to je destrukcija, i to je nešto što se zove upereno protiv BiH, a sve ono što iz drugog entiteta, evo da kažem, obori se, onda je to kao pozitivno za BiH, zato što vjerovatno njima to odgovara. Ja sam u principu za to da se sve pusti u, evo da kažem, opticaj, odnosno u parlamentarnu proceduru i kroz raspravu dođe se do toga da li ovaj tekst zakona valja, da li se može poboljšavati u amandmanskoj fazi ili ne može, ili ga treba u potpunosti odbaciti, i da neko novi sjedne i da napravi novi prijedlog teksta. A sve drugo, ako to ne uradimo, je onda sprečavanje nečega što bi trebalo da nikne bez obzira što znamo da će možda i dati nekakav plod. Hvala lijepo.
Replika, predsjedavajući gospodin Živković. Čovjek ima osjećaj da je u Butmiru. Imamo 21 još tačku dnevnog reda.
Zahvaljujem. Naime, kroz repliku želim da dam svoje mišljenje u vezi sa ustavnim osnovom ovoga zakona i ujedno da dam primjedbu predlagaču. Naime, član VI pod 'd) Za imenovanje nakon više od pet godina po prvobitnom imenovanju sudija, Parlamentarna skupština može zakonom da predvidi drugačiji način izbora troje sudija koje bira predsjednik Evropskog suda za ljudska prava'. Samim navođenjem ovoga člana u preambuli osim IV 4.a) BiH ste mogli da date i upoznate poslanike koji je još osnov za donošenje ovog zakona. Samim čitanjem ovoga osnova, rekao sam svima onima koji smatraju da nema ustavnog osnova da ima ustavni osnov za donošenje ovog zakona i da Parlamentarna skupština treba da donese taj zakon. Druga je stvar da se neko ne slaže da li to treba ili ne treba da se uradi, ali ustavni osnov postoji, ja sam ga 68 pročitao. To što članovi Ustavnog suda žele da imaju tri, da sami uređuju svoje, da kažem, za svoj rad, da imaju poslovnike i pravilnike gdje mogu da rade na tri fakulteta, da primaju 12,5 hiljada maraka, da nose predmete kući, da ne dolaze na poslove i da dalje rade u ovoj državi na način na koji oni to misle da rade i da niko u ovoj državi nema pravo da određuje način na koji Ustavni sud treba da djeluje, to je jedna sasvim druga priča, i o tome isto tako možemo da govorimo. Ja smatram da ovaj parlament treba i o tome da govori, jer očigledno da ne smiju neki drugi da o tome kažu svoje mišljenje. Ako ništa da ovaj parlament pita Ustavni sud da li je ovaj prijedlog zakona usklađen sa Ustavom BiH, i ako bi oni bili u sukobu interesa da o tome raspravljaju u vezi sa time. Ali evo, mislim da sam naveo član u kome postoji ustavni osnov, dao primjedbu i predlagaču zašto nije stavio taj član u preambuli, jer time bi se izbjegle ove nejasnoće. Hvala. /kratko prekinuta veza/ Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, replika.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. Evo ja ću vrlo kratko. Mislim da je bilo dosta diskusija, pa ću pokušati da repliciram nekim kolegama. Prije svega predsjedavajućem, s obzirom da ustavni osnov za donošenje zakona u prvoj rečenici: ja sam naveo da je ustavni osnov za donošenje zakona sadržan u odredbama člana VI 1.d) Ustava BiH. Dakle, to piše kao ustavni osnov i ja sam se upravo pozvao, znači na taj ustavni osnov. Dakle, ima ustavni osnov ovaj zakon i ja sam se pozvao na član VI 1.d). I zato ... moram reći i kolegi Denisu Bećiroviću, znači da upravo ovaj član VI 1.d) daje za pravo da se predloži zakon. Ujedno mogu i gospodinu Ajanoviću na ovo njegovo napredno tumačenje člana d) dati odgovor. Naime, kako je moguće onda da mi donesemo zakon ako evo nema u zakonu ustavni osnov? Hajte, evo da je vaše mišljenje tačno, da to trebaju biti stranci i da ne treba Evropski sud nego neko drugi da ih imenuje, odnosno mi treba da kažemo ko će. Ali mi ne možemo donijeti zakon jer nema ustavni osnov. Evo, Vi kažete da on nema ustavni osnov. Znači, nema drugog načina nego zakonom, a Vi kažete zakon nema ustavni osnov jer tamo piše to što piše. Dakle, nije moguće na takav način braniti poziciju zašto smo protiv ovog. Ja razumijem zašto smo, zašto neke kolege nisu za ovo. I to nije ni sporno. Pazite, to su različiti stavovi i različita razmišljanja o ovom pitanju. Nebitno je koje je napredno, koje je nazadno. Dakle, tačno je, gospodine Džaferoviću, da sud reguliše poslovnikom svoju organizaciju. Pa i ovaj zakon to predlaže. Član 2. ovog zakona predlaže, takođe, znači da Ustavni sud garantuje ... i primjenu Ustava i svoju aktivnost djelovanja temelji na odredbama Ustava, zakona i Poslovnika o radu Ustavnog suda. Dakle, niko nije uzeo pravo Ustavnom sudu da definiše odnose unutar Ustavnog suda svojim poslovnikom. Način na koji ga donosi isti je u Ustavu i isti je u ovom zakonu ovdje koji sam ja predložio. I zbog toga ne mogu se složiti sa ovim obrazloženjima. Mogu se složiti da nisu principi prihvatljivi, ali da nema ustavni osnov, krajnje je nekorektno. Krajnje je nekorektno prema ovoj temi. Ne, naravno, prema meni kao predlagaču, taman posla, nego prema temi o kojoj govorimo. I nisam ni ja, gospodine Raguž, da pojedinci, ja kao pojedinac preuzimam ulogu 69 da mogu da ovakve zakone predlažem, naravno. Da smo mi Ustavnopravnoj komisiji otvorili ovo pitanje kao što je ovaj Predstavnički dom tražio od Ustavnopravne komisije pa da smo otvorili raspravu o ovom pitanju, pa da smo kroz tu raspravu došli do ovoga, mi danas ne bismo imali ovu raspravu. Ta rasprava bi bila završena na ovoj komisiji sa ne znam kime. Možda smo mogli pozvati stručnjake, mini neki okrugli sto, ljude iz Ustavnog suda, sudije itd., itd. i ovo pitanje završiti. Ovo je, rekao sam na početku, reakcija na ne djelovanje, znači na ne djelovanje Ustavnopravne komisije po zaključku Predstavničkog doma. To je suštinski. Naravno, o kreativnosti kolege Adema u izjednačavanju ova dva stava, ne bih zaista diskutovao uopšte, jer evo, nisam kompetentan da tumačim ovu kreativnost. Hvala.
Uvaženi poslanik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Kolega Novakoviću, mislim, jasno je dakle sve, stvari su potpuno jasne. Mislim, radi se o isuviše ozbiljnoj stvari, skoro da i ne vrijedi nešto posebno diskutovati. Ja kad sam Vama kazao da je ovo za mene jednako važno kao i pitanje unutrašnje organizacije BiH, Vi morate znati kakvu ću ja pažnju pokloniti da ovo ne prođe. Mislim, prema tome, suština je dakle u tome. Jedino zašto kod postojećeg stanja Ustava BiH postoji ustavni osnov jeste za zakon kojim bi Parlamentarna skupština, ako smatra potrebnim, drugačije odredila izbor trojice stranaca koje bira Evropski sud za ljudska prava. Ona to do sada nije uradila, ostaje ovaj sistem jer je kazano može. Dakle, jedino za to postoji ustavni osnov. Ni za što drugo ne postoji ustavni osnov kada je u pitanju Ustavni sud BiH i zakon, jer tamo piše da pravila donosi Ustavni sud BiH. Ovaj zakon koji je predložio kolega Novaković samo u jednom dijelu tretira ovo pitanje koje je inače moguće tretirati, ako procijeni Parlament BiH, sve ostalo je pitanje koje je izvan zakona. Zato je zakon neustavan, zato zakon nema ustavni osnov. To je dakle suština ovoga svega. Druga je stvar ako promijenimo Ustav. Kad promijenimo Ustav, vidjet ćemo kakvu će strukturu imati BiH, šta će biti pa ćemo onda vidjeti kakav će biti Ustavni sud. Toliko.
Zahvaljujem. Velimir Jukić, diskusija. Izvolite.
Evo, član sam Ustavnopravne komisije, nisam bio na ovoj sjednici kada se ovo razgovaralo i donijelo ovakvo mišljenje, pa ću reći samo nekoliko svojih razmišljanja i viđenja najprije o ovom mišljenju i moram reći da se ne slažem sa ovakvim mišljenjem, dakle, sa prvim 70 stavom gdje se kaže da ne postoji valjan ustavnopravni osnov. Dakle, on postoji i Parlamentarna skupština BiH jeste nadležna, i to u Ustavu piše, za donijeti ovakav zakon. Ovaj drugi dio koji kaže da prijedlog zakona, dakle, rješenja u ovom zakonu da nisu usklađena sa Ustavom i pravnim sustavom BiH, apsolutnno se slažem. Dakle, rješenja nisu usklađena sa ustavnopravnim sustavom ali ustavni temelj za donošenja ovakvog zakona postoji. Dakle, zakona koji bi ovo regulirao. Pitanje Ustavnog suda BiH je izuzetno važno pitanje. I ja ću sad ovdje reći još naročito važno pitanje za hrvatski narod u BiH. Zašto? Zato što jedino hrvatski narod u BiH u ovakvoj strukturi kakva jeste, način odlučivanja koji vrijedi, koji je na snazi, pokušava preko Ustavnog suda zaštititi svoja vitalna prava kao kolektivitet. U prošlom mandatu bila su tri pozivanja na vitalni interes, od toga su dva odbijena, jedan uvažen, i sad je ovdje vrlo interesantno prokomentirati ono što je bilo dakle ... činjenica. Svaki put se dogodilo da se suci izjasne i ne da kažu mi smo to pa tako glasuje se, ali kad se na kraju vidi, iz rezultata se vidi, jasno je da su suci iz reda hrvatskog naroda bili svaki put preglasani. Dakle, svaki put je odlučeno kontra njihove volje, kontra njihovog stava koji su vrlo kvalitetno i obrazložili. I vrlo zanimljivo, mi kažemo, odnosno, zatvaramo oči pred tom činjenicom, ne želimo to vidjeti. Pa pazite, činjenice su uporne, koliko god ih mi negirali, one ostaju činjenice. A nečija razmišljanja i planovi su samo razmišljanja i planovi. Neki se od tih, ponekad i nečasni, i ostvare. Ali činjenice ne smijemo negirati. I zato ovdje neki dočekaju sve što podsjeća da ima neke prizvuke etničkog i nacionalnog: gdje ćeš to, to je tema koju ne smijemo ni spominjati! I onda, naravno, u onoj svojoj nekakvoj ideji razmišljanja i planova itd., razmišlja se kako to ne treba postojati, kako to treba, ne znam ni ja, na kakav način tretirati itd. Da ne idem šire, evo ni elaboriranje ni iznošenje svojih stavova, smatram da je ovo izuzetno važno pitanje i da ga nadležna komisija nije na korektan način odradila. Na korektan način u smislu svog mišljenja koje nije korektno ni ispravno. A drugo, ni u smislu pristupa ovom pitanju. Naravno da neko unaprijed razmišlja kako nešto nema šanse da prođe, pa se prema njemu tako i odnosi, ali to nije koraktno. Treba se prema važnom pitanju, ovo je važno pitanje, odnositi korektno i odgovorno, bez obzira kolike ima šanse da se to realizuje, da to prođe itd. Da se ponijelo tako, onda ne bi ovaj izvještaj bio, odnosno mišljenje u ovom izvještaju ovako nekorektno i neispravno, nego bi bilo korektno, ispravno, bez obzira što bi možda krajnji ishod bio isti.
Zahvaljujem. Drago Kalabić, diskusija. Izvolite.
Ja ću morati iskoristiti ponovo diskusiju da reagujem na par stvari koje sam mislio ranije, međutim evo i sada, činjenica je, evo nema tu predsjedavajućeg ove komisije, da se danas 71 Ustavnopravna komisija nije baš proslavila u Parlamentu i da je danas ona bila, da ne kažem, najslabija karika u ovom našem lancu, i da su kolege iz Parlamenta držale (raznih profila i zanimanja, da šta ne promašim) ... predavanje Ustavnopravnoj komisiji i ovo je pouka za ovu komisiju, ali, evo predsjedavajući ulazi, prvenstveno pouka za predsjedavajućeg Ustavnopravne komisije, jer mislim da ćemo mi morati otvoriti ovo pitanje zato što je danas bilo tako kako je bilo i nije ni meni bilo ugodno da slušam da smo mi svojim načinom rada u Ustavnopravnoj komisiji, bez obzira što sam ja glasao kako sam glasao, doveli Parlament u ovu sitauciju. I, to je za konstataciju da i nama za nauk da ćemo vjerovatno to pitanje morati otvoriti na Ustavnopravnoj komisiji. Ali, završiću priču oko ovoga. Mi smo zaboravili na amandmansku fazu i zaboravili kada smo pojedine zakone usvajali a neke članove, za koje smo mi smatrali u proceduri da nisu u skladu sa Ustavom, mijenjali. To smo mi radili u ovom parlamentu. I ja pretpostavljam, kad bi sad neke kolege imale mogućnost i usvajanje amandmana po njihovoj želji u ovom zakonu, da bi on odjednom postao ustavan i prestao biti sporan, a to nema veze sa tehnikom i principima. Mislim da se nismo trebali dovesti u ovu situaciju da taj ustavni osnov tako bagatelišemo i da ga valjamo u nekom živom blatu, ali možda je to pokazatelj nekih drugih odnosa. A što se tiče stranaca i ovo što je kolega Ajanović spominjao, mislim da idemo u tom pravcu da će svaka kuća dobiti po jednog stranca, da će svako tijelo dobiti po nekog stranca, svugdje. Očekujem ovdje gore da će nekad pomoći i ovom kolegijumu taj stranac, jer će biti možda revnosniji. Mene ako zapadne kući, neka bar bude nekakav slabiji na hrani, malo uhranjeniji, tako da ako već idemo u tom pravcu da te strance gurnemo gdje god možemo i na svako mjesto i, onda, jer ja vidim da se mi to kao u njih uzdamo, nemoj da oni odu, nego daj ih još i daj da ih bar rasporedimo kako valja.
Zahvaljujemo. Uvaženi poslanik Jozo Križanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. A ja sam u nekoliko navrata ovdje predlagao da kada se nađe negativno mišljenje određene nadležne komisije za neki zakon da bi bilo dobro da se komisija potrudi da da malo deblje obrazloženje za takvo negativno mišljenje, a onda bi na neki način i rasprava na Domu bila malo usmjerenija i konkretnija. Što se tiče ovog prijedloga zakona, ja mislim da on ima ustavni osnov, ali je činjenica da su neke odredbe ovoga i načela ovoga zakona u suprotnosti sa Ustavom BiH. I to je ono, to su činjenice oko kojih zaista nema rasprave. Recimo član 9. je u totalnoj suprotnosti sa Ustavom BiH. I vidite, sad da ne govorim dalje o zakonu, ja mogu reći odmah da jesam za donošenje zakona, ali je pitanje zaista i sadržine i forme tog zakona. Nešto od ovih odredbi bi se moglo zadržati i opet da se bude u skladu sa Ustavom, da se ostavi pravo Ustavnom sudu da uredi svoje odnose svojim pravilnikom, odnosno poslovnikom. 72 I na kraju, mislim da će nas to stalno pratiti. To sam doživio i na osobnom, vlastitom iskustvu, je li, da u nedostatku potrebnog aktiviteta institucija koje bi trebale da predlažu zakon, mi imamo, hajde srećom, izraženu jednu zastupničku inicijativu u ovim zakonskim prijedlozima, i to je dobro. Ali i ja priznajem, ja sam vrlo skeptičan prema tim prijedlozima, zbog toga što jednostavno mi imamo takvu organizaciju u ovom parlamentu da mi nemamo tih kapaciteta kao zastupnici da to dobro, korektno i, da kažem, sa potrebnom dozom i stručnosti i ozbiljnosti obradimo kao definitivni zakonski prijedlog. Dakle, jesam za to da on ima ustavni osnov, ali određene odredbe ovoga prijedloga zakona jesu u suprotnosti sa Ustavom BiH, i mislim da u tom smislu je Ustavnopravna komisija imala pravo da kaže da postoji ustavni osnov, ali da su određeni principi u suprotnosti sa Ustavom BiH i sad je evo stvar Parlamenta da li ovo pustiti dalje ili ne. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Ekrem Ajanović. Izvolite.
Pa, ja sam prvo mislio da me moj učenik skida stalno tamo, pa sam se sad uvjerio, jer su mi i drugi rekli da sam ja pogriješio po pritiskanju onih tačkica, pa se izvinjavam na mišljenju. A nisam se ja javio da repliciram tebi, Kalabiću. Ja sam se javio još prije, samo što je tebe prije prozvalo, da repliciram eto meni dragom čovjeku, Jukiću. Mi moramo shvatiti svi da samo tri institucije imaju pravo da tumače šta je ustavno, a šta je protivustavno. To je Ustavni sud, to je Ustavnopravna komisija koju ste vi izabrali ali joj je dato pravo da daje tumačenje, i to je ovaj dom. Nema treće institucije. I sada, nekorektno je ako neko ne prisustvuje sjednici, iz ovih ili onih razloga, i onda dođe i kaže nije dobar izvještaj, nije korektan izvještaj, jer ja nisam prisustvovao. A, pa to ti je tako, dragi moj Drago Kalabiću. Prema tome, oni koji nisu prisustvovali sjednici, oni mogu da iznesu svoje mišljenje i da kažu: nije naše mišljenje takvo, ali oni ne mogu, niti imaju pravo da kažu da je odluka nekorektna. Odluka je sasvim korektna, imala je kvorum, imala je dovoljno rasprave i, prema tome, ona je takva kakva je. Ako većina u ovom domu smatra da je Ustavnopravna komisija pogriješila i da ima ustavni osnov, oni će glasati danas da postoji ustavni osnov i završena priča.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi poslanik Remzija Kadrić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. 73 Imamo puno vremena, pa ću ja da pročitam Poslovnik. U članu 101. Poslovnika kaže: 'Prijedlog zakona podnosi se predsjedavajućem koji ga odmah dostavlja Kolegiju. Kolegij u roku od sedam dana odlučuje kojoj komisiji prijedlog zakona treba dostaviti i dostavlja ga Ustavnopravnoj komisiji radi davanja mišljenja o usklađenosti sa Ustavom BiH i pravnim sistemom.' ... Znači, on raspravlja o usklađenosti sa Ustavom i pravnim sistemom. U članu 103. 'Ustavnopravna komisija, nakon razmatranja usaglašenosti prijedloga zakona sa Ustavom BiH i pravnim sistemom, dostavlja mišljenje predsjedavajućem Doma u roku od 15 dana.' U članu 107. 'Kada Kolegij primi mišljenje Ustavnopravne komisije i nadležne komisije o prijedlogu zakona iz kojeg proizilazi da komisija nije utvrdila usklađenost sa Ustavom BiH i pravnim sistemom...' Dakle, u kompletnoj ovoj proceduri kada je u pitanju primjena Poslovnika, bilo je dovoljno samo da Ustavnopravna komisija ... utvrdi da li postoji ili ne postoji, da li je ovaj prijedlog zakona u skladu ili nije u skladu sa ustavnopravnim sistemom u BiH. Mislim da je to bilo dovoljno. I ovim procedurama u Poslovniku samo se to utvrđuje da li postoji usklađenost sa Ustavom i pravnim sistemom. Dakle, jasno je da ovaj zakon nije usklađen sa ustavnopravnim sistemom, i to je dovoljno bilo da se da takvo mišljenje. Ja ne znam, ne vidim razloga da, inače, Ustavnopravna komisija, možda to je praksa od ranije da se utvrđuje taj ustavni osnov. Dakle, po Poslovniku se utvrđuje da li je neki zakon ... usklađen sa Ustavom i pravnim sistemom ili nije usklađen sa ustavnim i pravnim sistemom, i to je dovoljno da se utvrdi valjanost ovoga. Iz tih razloga cijenim da je to bilo bolje da je tako ova komisija uradila, a ne da je išla u ovakav ...
Zahvaljujem. Ja nemam više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: Ad. 13. Predlog zakona o dopuni Zakona o Savjetu ministara Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01,02-02- 5-91/09, od 13. 10. 2009. godine (prvo čitanje) Poslanik Momčilo Novaković dostavio je zakon u redovnu proceduru 13.10. Nadležna, Ustavnopravna komisija Mišljenje je dostavila 2. 11. Direkcija za evropske integracije svoje Mišljenje je dostavila 26. 10. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. ... Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, kao predlagač zakona. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Evo, ja ću spojiti raspravu za tri zakona u jednu raspravu. Naime, u samom redoslijedu zakona je među ova četiri zakona ušao ovaj Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o bezbjednosti 74 saobraćaja koji nije vezan, znači nije vezan za ova tri zakona, a to su Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Savjetu ministara, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o reviziji institucija i Prijedlog zakona o dopuni Zakona o državnoj službi.
Samo malo. Da li poslanici smatraju da možemo da zajedno vodimo raspravu o ova tri zakona? Ako nema niko protiv, da to objedinimo? Zahvaljujem. Izvolite.
Dakle, sva tri ova zakona tretiraju istu problematiku, a to je pitanje odnosa prema revizorskim izvještajima i pitanje odnosa prema raspolaganju sa javnim sredstvima. Kao što je svima nama ovdje poznato, mi godinama donosimo, razmatramo revizorske izvještaje, donosimo određene zaključke koji najčešće završavaju negdje u ladicama i, nažalost, najčešće po tim primjedbama revizora i po našim zaključcima se ne uradi puno do sljedeće revizije. Zbog toga smo ja i kolega Šaraba iz Doma naroda došli na ideju da na neki način uozbiljimo ovo pitanje na način da institucije koje dva puta zaredom dobiju negativan izvještaj revizora da rukovodioci tih insitucija znači ne treba da budu dalje na čelu te institucije. Ako se radi o ministrima, onda je to definisano Zakonom o Savjetu ministara i zbog toga smo išli, zato sam išao sa dopunom Zakona o Savjetu ministara, a ako se radi o rukovodećim državnim službenicima, onda je to definisano Zakonom o državnim službenicima i, na kraju, osnovnim Zakonom o reviziji. I prvo na što sam naišao ili jedan od komentara nažalost je bio komentar revizora koji je rekao da je to pritisak na revizora, taj članak, odnosno taj komentar je bio u Nezavisnim novinama. Moja namjera, znači da i revizori ovom pitanju poklone dužnu pažnju, s obzirom da se radi o javnim sredstvima, moja namjera da u članu 1. Prijedloga zakona o dopuni Zakona o reviziji se definiše da revizor treba da da ili mora da da ili negativan ili pozitivan izvještaj – je protumačena kao pritisak na reviziju. Nije taj član ni suštinski član. Dakle, i dalje revizija daje negativne izvještaje i bez tog člana, ako ih daje. Prema tome, suština je u drugom članu tog zakona koji predviđa: znači da rukovodioci, koji dobiju dva puta zaredom negativan izvještaj, ne mogu ostati na tim mjestima. Ja sam bio u dilemi između te varijante i varijante da je organ koji je imenovao te rukovodioce dužan da pokrene pitanje odgovornosti. Znači, ne smjene nego pitanje odgovornosti, pa da se kroz ispitivanje o odgovornosti utvrdi čija je to odgovornost. Je li to odgovornost nadležnog rukovodioca, ili nižih odjeljenja, odsjeka, pomoćnika ministara itd., zavisi o kojoj se instituciji radi. Dakle, postoji više varijanti da se to utvrdi, ali najgora moguća varijanta je da stvar ostane u ovim okvirima u kojima je sada. I naravno, ja ovdje ne govorim o krivičnoj, ne govorim o nekakvoj prekršajnoj odgovornosti, ovde govorim o političkoj, znači onoj moralnoj odgovornosti za rukovođenje nekom institucijom u smislu poštovanja, znači poštovanja obaveza preuzetih za upravljanje javnim sredstvima. Evo, to je sva suština ovih prijedloga. Ustavnopravna komisija je, kao što vidite, podržala principe dva ova zakona, cijeneći da se kroz amandmansku fazu mogu oni popraviti na način da budu prihvatljivi. Komisija za 75 finansije i budžet nije podržala principe Prijedloga zakona o dopuni Zakona o reviziji, smatrajući da su zaključci koje je ona predložila bolje rešenje. Jedan od tih zaključaka traži od Savjeta ministara da predloži zakon, (zaključaka Komisije za finansije i budžet), znači traži od Savjeta ministara da predloži zakon kojim će se povećati odgovornost na neki način onih koji rukovode sredstvima. Naravno, nemam ja ambicija da riješim pitanje revizorskih izvještaja, negativnih i pozitivinih, kako su revizori za 2008. godinu izvještaj ocijenili, odnosno nema ni jednog negativnog. Ovaj zakon je već u startu devastiran, ili ovi zakoni su u startu devastirani i nemaju nikakvog smisla. Nadam se da nije pritisak na reviziju ako kažem da je vrlo interesantno da revizija ocijeni dva puta zaredom jednu instituciju sa izvještaj sa rezervom, uz neka tamo objašnjenja, i onda i sljedeći put opet za istu stvar izvještaj sa rezervom uz dodatna objašnjenja. Valjda, sve se uradi da se ne dobije taj negativani izvještaj. Naravo, ja sam srećan ako nema negativnih izvještaja. Ako sve naše institucije tako gaze u sredstvima da nemamo problem, onda je najbolje da ni nema ovakvih zakona, jer je to sve rešeno. Ali evo, završiću sa ovim. Kolega Jukić mi je rekao, on je bio u Engleskoj gdje se ljudi ne bave uopšte razmišljanjima da li se sredstva koriste u skladu sa zakonom ili ne, to se podrazumeva, nego se bave efikasnošću korišćenja sredstava, znači kroz reviziju. A podrazumeva se da se koriste u skladu sa zakonom. Mi smo još u fazi kad se bavimo da li se koriste u skladu sa usvojenim budžetom, odnosno Zakonom o izvršenju Budžeta. I zbog toga ja mislim da postoji potreba da se oni ocenjuju kao pozitivni i negativni. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Bajazit Jašarević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, htio bih da govorim malo o paketu ovih zakona i gospodin Novaković, kao predlagač, osvijetlio je ovo područje sa dosta detalja. Nekad nije dovoljno precizno iznio i zato bih ja da bude svima nešto jasnije. Temeljni zakon o kome danas govorimo je Zakon o dopuni Zakona o reviziji institucija BiH. Dakle, to je prvi kojeg treba sagledavati. Član 1. tog zakona nalaže, i to je suštinska promjena, da konačni izvještaj o finansijskoj reviziji mora sadržavati ocjenu pozitivan ili negativan. I to nije u skladu sa standardima. Mislim da je, evo na jednoj od narednih sjednica može biti čak i na narednoj, ovaj izvještaj revizije za 2008. godinu i nama će svima biti jasno da je ažurnim radom Ureda za reviziju, Komisije za finansije i budžet i ovog doma i da iz godine u godinu imamo evidentan napredak u segmentima koje pregleda Ured za reviziju. Od toga ne treba bježati i odista nemamo nijedan izvještaj ocijenjen negativno i ne treba se zbog toga brinuti, jer to ne znači da nemamo posla, da smo završili posao. Mi ćemo doći do revizije učinka, ali imamo još objektivno ovdje posla da propišemo sankcije za odnos prema izvještajima o reviziji u dijelu javnih nabavki i prekršajnoj odgovornosti za napravljene propuste, a u dijelu disciplinske odgovornosti kroz pravilnike o disciplinskoj odgovornosti. I to su bili prijedlozi Komisije za finansije i budžet i ako budu podržani zaključci, vjerovatno će Vijeće ministara naći načina da se to realizuje. 76 Ovdje bi odista bilo dobro da razumijemo da mi ne želimo Ured za reviziju uređivati mimo svijeta, kako se to može reći, nego na način kako je uređeno standardima. I ukoliko odustanemo od tog nastojanja da im propisujemo da ocjenjuju izvještaje pozitivnim i negativnim, onda sva tri zakona gube smisao. Dakle, mi jednostavno, ako želimo zadržati standarde u toj oblasti, ne možemo dobiti izvještaje u kojima jasno piše pozitivno i negativno, nego upravo možemo dobiti izvještaje u kojima se govori o pozitivnom, mišljenju sa kvalifikacijama i negativnom mišljenju, i to treba i dalje da ostane na snazi. To je dakle vrlo važno da imamo na umu i ja mislim da, naime, apsolutno razumijem pokušaj predlagača, ali mislim da je bolje ići postupno sa uređenjem te oblasti na način kakva su iskustva drugih zemalja, a evo imamo i određenu edukaciju naših ljudi kada je to u pitanju. E sad, skoro da ne moram više ništa govoriti, ali kada je u pitanju Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Vijeću ministara, dakle nalaže se predsjedavajućem Vijeća ministara da smijeni ministra kada je izvještaj Ureda za reviziju negativan. Dakle, prvo, neće biti negativnog izvještaja, vjerovatno više nikad na način kako je bilo, jer je ozbiljan napredak napravljen a, drugo, predsjedavajući Vijeća ministara nije mijenjao ministre ni do sada. On je pokretao proceduru i ovaj dom je dakle završavao taj posao, i to bi bila jedna neuobičajena praksa, pri čemu i u današnjem zakonodavstvu postoji mogućnost da predsjedavajući Vijeća ministara zbog bilo čega, pa i zbog izvještaja Ureda za reviziju, pokrene smjenu ministra ako to ocijeni korisnim. Imamo onaj Zakon o državnoj službi, ne moram ni komentarisati, on je u ovom momentu manje važan. Mislim da se tamo više mora raditi o disciplinskoj odgovornosti i Pravilniku o disciplinskoj odgovornosti, koji će propisati iz izvještaja sa kvalifikacijom koje kvalifikacije predstavljau grubo kršenje radne dužnosti, radne odgovornosti, zbog čega će se moći izreći disciplinske sankcije. Poslije izlaganja gospodina Novakovića, skoro da mi je jasno da nisu se stekli uslovi da se ovi zakoni podrže. Hoće li se oni kasnije steći, vidjet će se, ali nisam siguran, dakle mislim da će to ići sasvim drugim tokom i da će odgovornost u ovom dijelu biti iz godine u godinu sve veća, pri čemu najveći problem jeste ta javna odgovornost i mi nismo došli u poziciju da je čovjeku previše mrsko pojaviti se pred parlamentarnom kamisijom na saslušanju da javno obrazloži kako raspolaže javnim sredstvima ili kako, eventualno, neke druge segmente za koje je odgovoran izvršava. Ali, od perioda kad ljudi nisu htjeli ni da dolaze do današnjeg dana, razlika je nevjerovatna, i već imamo taj napredak u broju pozitivnih izvještaja takav da je to skoro malo čudo, a čuda naravno ne postoje. Dakle, ipak, ljudi razumiju da je ta javna odgovornost sve više važna našoj javnosti ili važna ovom parlamentu i ovaj parlament će trebati, dakle, i kad bude vrijeme o tome raspravljati, dati podršku Komisiji za finansije i budžet da u svom radu, na temelju iskustava drugih zemalja, jednostavno pojačava taj pritisak na rukovodioce organa da se u tom dijelu izvještaja jednostavno postigne visok nivo odgovornosti. Zbog toga što smo naveli, Klub Stranke demokratske akcije ne može podržati ove principe, jer se radi o nečemu šta je skretanje sa onog puta za koji se opredijelio Parlament prije ovog saziva, dakle ranijim donošenjem zakona i usvajanjem načina rada Ureda za reviziju po standardima i zbog toga nismo u mogućnosti, ni u prvom čitanju, dakle podržati ove principe, jer se usvajanjem zakona sa bilo kakvim amandmanima u ovoj fazi ne bi postigao nikakav efekat. Hvala lijepo. 77
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Momčilo Novaković. Izvolite.
Ma, ja zaista neću više replicirati, ali moram reći samo jednu stvar. Naime, da predsjedavajući Savjeta ministara i danas može pokrenuti inicijative i ne znam ni ja. Molim vas, pa Savjet ministara uopšte ne razmatra revizorske izvještaje zato što nema obavezu, ljudi, da razmatra revizorske izvještaje. Zamislite vi da postoje institucije gdje Savjet ministara imenuje bez Parlamenta, znači bez Parlamenta, bez potrebe da iko drugi da saglasnost za rukovodioce tih institucija, i onda ne razmatra revizorski izvještaj o njihovom radu. Pazite, to je prosto za ne vjerovati. Evo, ja se nisam, recimo, toga sjetio da izmjenim zakon, ali evo može bilo ko, znači da ... zakon, ako ništa drugo da odgovornost Savjet ministara prema tim izvještajima povećamo. Možda će to nešto značiti u čitavom tom sistemu. I ne mogu se složiti da je ovdje neki značajan napredak. Gledao sam te izvještaje i za ovu godinu. Ja ne znam da li ima težeg prekršaja od toga da Zakon o javnim nabavkama nije ispoštovan. A vjerujte da preko 50% izvještaja ima te konstatacije da nije u potpunosti ispoštovan Zakon o javnim nabavkama. Ja ne znam koji je teži prekršaj na koji revizor može naići, sem naravno neki ..., neću da pričam sad o krivičnim nekim stvarima, ali od toga da nije ispoštovan Zakon o javnim nabavkama. Ali ponavljam, ne želim vršiti nikakav pritisak na reviziju. Upravo, spadam u one koji su se ovdje zalagali za potpunu slobodu revizora, međutim činjenica je da nešto moramo uraditi, i ovim završavam, ukoliko želimo da se nešto promijeni i da se poveća odgovornost za raspolaganje javnim sredstvima. Ako ovo nije dobro, slažem se, ako kolege ne misle da je dobro, hajte predložite nešto što je dobro, ja ću podržati sve što je dobro.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Bajazit Jašarević. Izvolite.
Dakle, ovo je dobar stav gospodina Novakovića da o izvještajima o reviziji treba da se izjašnjava Vijeće ministara sa programom za otklanjanje nedostataka koji se javljaju u institucijama. To je jedan od zaključaka Komisije za finansije i budžet i ako bude usvojen, dakle taj zaključak podržan na ovom parlamentu, onda će Vijeće ministara imati takvu obavezu. Nažalost, nema obavezu u dosadašnjem zakonodavstvu. Vjerovatno će trebati ići dalje u izmjenu tog zakonodavstva. Kada je ovo drugo u pitanju, ... dakle napretka ima. Da li može veći napredak? Može i treba biti veći napredak, ali ima ga i evo Parlament će na narednoj sjednici imati izvještaje za posljednjih nekoliko godina, iz kojih će se vrlo jasno vidjeti da je jako povećana ta odgovornost, 78 pri čemu svima nama treba puno više znanja iz toga. Dakle, mi smo u situaciji da mislimo da je to sve sama krivična odgovornost. Današnje naše krivično zakonodavstvo apsolutno može sankcionisati svaku nepravilnost koja se pronađe u izvještaju revizije, i svi izvještaji idu u tužilaštvo. Nemojmo biti nesretni ako tužilaštvo nije ocijenilo da postoji takva odgovornost. Jeste nedostatak da nemamo prekršajne i disciplinske odgovornosti, i na tome treba raditi. Ovo što je predloženo remeti ritam rada Ureda za reviziju. Mi imamo povjerenje u rad Ureda za reviziju i iz rasprava na Komisiji i u raspravama na ovom domu ne bi trebalo ljudima kvariti, ne mislim ja da je to na njih pritisak, ne bi im trebalo kvariti da idu svojim putem, dakle naprijed. Njima naša podrška treba. I na temelju toga da bude pozitivan ili negativan izvještaj, remetimo njihov ritam rada, ali i u dosadašnjem radu Ureda za reviziju, mislim da ovo što je predlagač i pokušao, mogu se naći načini da se pojača i disciplinska i prekršajna i javna i moralna odgovornost, a ova krivična djela se ne mora ništa uljepšavati i sadašnje krivično zakonodavstvo može svako tamo učinjeno djelo sankcionisati na način kako je to u skladu sa zakonom. Dakle, to je prava slika o tome. Naravno da je pojedinačno doživljavamo na različit način, ja, može biti da članovi ove komisije vrlo odgovorno to rade. Zato imamo ovoliko podataka. Dakle, i odgovorno možemo reći da izvještaji Ureda za reviziju govore o boljem stanju, pri čemu mi naravno nismo zadovoljni jer, naročito u velikim ministarstvima gdje se raspolaže sa velikim iznosima sredstava, mislimo da treba i više edukacije i promjena Zakona o javnim nabavkama i sve drugo da bismo mi imali povjerenje u trošenje tih sredstava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Ja mislim da ovakve inicijative ovog kvantiteta i kvaliteta su dobro došle od poslanika, za razliku od ambicija kad se krene u ove velike i složene zakonske projekte. I ja ovo razumijem kao jednu reakciju na iskustvo koje mi ovdje imamo već iz godine u godinu. Da vas podsjetim, mi jednostavno smo dolazili u situaciju praveći neke zaključke, pozivajući tužilaštva i ovdje je, po mom mišljenju, barem ja sam tako, gospodine Jašareviću, doživio, jednostavno, mi smo došli u jednu situaciju nemoći kao Parlament, uz negativnu percepciju javnosti kada je riječ o trošenju javnih sredstava. Dakle, mi jednostavno smo došli u situaciju da ponavljamo stalno iste zaključke, da pozivamo tužilaštvo, da pozivamo ovo, da pozivamo ono i jednostavno gubila se dinamika, na neki način, gubila se koncepcija i zamisao jednog vrlo složenog projekta, u koji je međunarodna zajednica i posebno neke zemlje, Švedska, Norveška itd, uložili ogromne pare. Naši ljudi su na desetine puta išli na seminare, kurseve, Engleska, Švedska, Norveška, nema gdje se to nije išlo. I meni se čini da je došlo vrijeme ... da se konceptualno nešto i mijenja i da se institucionalizira odgovornost i u smislu da može čovjek izgubiti posao. Međutim, mi imamo jedan ovdje praktičan problem. Dobro je da vodimo jedinstvenu raspravu ... o tri ove stvari. Bilo bi bolje da je ovaj Prijedlog zakona o dopuni Zakona o reviziji institucija prije nego što je ovaj Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Vijeću ministara i Vi ste potpuno u pravu. Dakle, ovo je paket. Ali šta imamo? Imamo da je nadležna komisija dala pozitivno jednoglasno mišljenje o promjeni Zakona o Vijeću ministara u ovom 79 pravcu da je dala Komisija, također nadležnoj, pozitivno jednoglasno mišljenje o Zakonu o državnoj službi i imamo negativno mišljenje Komisije za finansije i budžet kada je riječ o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o reviziji, koji je osnovni zakon bez čije izmjene nema smisla ni ova dva mijenjati. I ja sada razmišljam kako i na koji način da izađemo iz ove situacije. Logično je da se podrže ovi izvještaji koji su potpuno pozitivni i jednoglasni za ova dva zakona, s tim što onda dolazite u situaciju da razmišljate da li podržati izvještaj koji je negativan, odnosno prihvatiti izvještaj koji je negativan. ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Bajazit Jašarević, replika druga. Izvolite.
Da, naravno, ovdje je situacija prilično jasna. Dakle, nema ovakve prakse. Kad bismo je tražili, ima li negdje ovakva praksa, ne postoji ovakva praksa.
Kakva praksa?
Praksa da se neko mijenja zato što je izvještaj Ureda za reviziju negativan, a negativan i pozitivan se i ne pišu takvi. Dakle, takva praksa ne postoji. Postoji praksa utvrđivanja krivične odgovornosti kakva je kod nas. Postoji praksa prekršajne odgovornosti kakva je u Srbiji i Hrvatskoj, postoji praksa disciplinske odgovornosti u zemljama u okruženju. Ova praksa da neko nalaže da se neko mora promijeniti zato što je izvještaj negativan a neće ni biti napisan 80 negativan, jer ne može, dakle takvu vrstu promjene zakona možemo prihvatiti ako odstupamo od tih standarda. I, ja moram, bez da se ovoj komisiji koja je ovo utvrđivala, dajem prednost toj komisiji, ali Komisija za finansije i budžet ima tijesnu i vrlo korektnu saradnju sa Uredom za reviziju. Nama je vrlo stalo zbog ovog doma da Ured za reviziju ima podršku i ova komisija Doma i mislim da ovaj noseći zakon, u kome se propisuje pozitivan i negativan izvještaj, treba biti neki signal kojim pravcem treba da idemo. Mi to naravno sve možemo usvojiti ovdje. Ja mislim lično da su zakoni nesprovodivi, da je ministru propisano da na negativan izvještaj da smijeni predsjedavajućeg Vijeća ministara, o tome niko nije razmišljao na takav način, ali evo, dakle, kako Dom odluči, neka tako i bude.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Beriz Belkić.
Ja sam stvarno iznenađen. Vaša replika praktično ohrabruje one koji raspolažu budžetskim sredstvima. Dakle, oni su zaštićeni, sigurno. Dakle Vi kažete da ne možete razumjeti kako da neko odgovara ako ima negativan izvještaj, pošto i nema, ako bi bio negativan, formulacija negativnog izvještaja. Pa mora odgovarati ako krši zakon, Zakon o javnim nabavkama, Zakon o internoj kontroli i niz drugih stvari. Naravno, Vaše je pravo, poslanici SDA imaju to pravo da imaju svoje mišljenje i svoj stav, ali nemojte pritiskati druge ljude da nemaju drugačije mišljenje. Dakle, mi mislimo da treba sankcionisati ljude koji ne raspolažu ispravno sa državnim sredstvima, a imamo praksu, stalno formiramo neke istražne komisije, stalno nešto pokušavamo itd., imamo praksu koja nije svijetla. Ne, ne samo Vi, to je vaše pravo. Ja vam kažem da u ovoj zemlji se ne troše ispravno i po zakonu budžetska sredstva, budite sigurni.
... [[nije uključen mikrofon]] To nije replika meni, to je ...
Replika je Vama, Vi ih štitite.
Momčilo Novaković, replika. Vi ste rekli da nećete.
Ma ja sam rekao da neću više, ali nije mi prvi put ... pa onda. A ne, ne mogu, pazite šta me je iziritiralo. Konstatacija da ova komisija ima dobre odnose sa Kancelarijom za reviziju. Pazite, i ja imam dobre odnose sa Kancelarijom za reviziju, iako nisam član Komisije za finansije i budžet. Ne pipaju me, ja njih ne pipam, i evo imam dobre odnose. 81
To je još iz prošlog mandata.
Imam dobre odnose sa ... Kancelarijom za reviziju. I gledajte, ne smijemo da dirnemo u njih, oni su nezavisni. To je diranje u nezavisnu reviziju, molim vas! Evo ga, Šefik ne da da pipnem u Ustavni sud. Ustavni sud je nezavisna institucija. Nemoj da pipne neko u Ustavni sud! Onaj tamo iz RAK-a ne da da pipneš u RAK, nemoj neko da pipne u RAK, to je nezavisna institucija! Niko ne smije znati kolike imaju plate ljudi. Sud BiH i Tužilaštvo, ne dao ti Bog da pipneš u to! A svi mogu da pipaju u nas ovde i ... Je li to princip? Ako je to princip, evo to je princip.
Dobro, imamo replike. Uvaženi poslanik Husein Nanić. Izvolite.
Ja želim da izjavim repliku na izlaganje gospodina predsjedavajućeg da kao SDA ne želi da sankcioniše one koji krše zakon, odnosno da želimo da to promovišemo i da gledamo i da podržavamo to. Ja zaista ne osjećam to tako i ograđujem se od bilo kakvih tih priča i želim, na način koji zakon dozvoljava i pozitivni propisi, da to riješimo i regulišemo, a ne nikako da to bude etiketirano članovima SDA da oni ne žele da sankcionišu nekoga ko krši zakon i troši nenamjenski budžetska sredstva.
Uvaženi poslanik Salko Sokolović ima repliku. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, u svojstvu člana Komisije za finasije i budžet. Molim vas, ovde očito imamo problem što neko ima više informacija, neko manje informacija, ili neko ugrabio te informacije pa pokušava na jedan drugačiji način da ovdje iznese svoj stav. Gledajte, neko je spomenuo maloprije, mi kad sljedeći put budemo raspravljali o zbirnom revizorskom izvještaju , vidjet ćete šta je ova komisija tu poduzela u ovome pravcu da se određne stvari sankcionišu. I neko reče maloprije nema napretka. Ima napredak. Znači, tačno ćete vidjeti u tom izvještaju, ako ga već niste dobili, da ima napredak. Znači, ako ste imali 9,5% pozitivnih revizorskih izvještaja u 2006. godini, a sad imate 41%, zar to nije napredak, i sa šest institucija više koje su revidirane. Prema tome, mi imamo tu tijesnu saradnju sa Kancelarijom za reviziju prema uputama njihovim i našim, je li. Evo je tu i predsjednik dolazi, on će se vjerovatno sad uključiti u ovaj rad. Mislim da smo objektivno neke stvari realno postavili na noge, ali je to sigurno u ove tri godine uzlazna putanja, i to dobro uzlazna putanja. Ili evo, reći ću vam, znači negativnih mišljenja nije nikad bilo. Imate pozitivnih mišljenja sa isticanjem određene odgovornosti, također u određenom padu. I kad budete dobili ovaj izvještaj, vi ćete vidjeti da smo mi kroz tačke 8., 9. i 10. tačno predvidjeli sankcije ali izuzimajući ovaj krivični dio. Znači, opredijelili se za ovaj dio disciplinske odgovornosti i sigurno da ... kao Parlament treba da damo zadatak Vijeću ministara 82 da utvrdi, kroz izmjenu zakona, koja je to odgovornost. Pozvali smo Tužilaštvo da vidimo šta se to u ove prethodne dvije godine, na osnovu revizorskih izvještaja koji su otišli kod njih, poduzelo po ovom pitanju. Pa kad bude izvještaj Tužilaštva, onda ćemo i njih pitati šta se radilo u tom pravcu. Gledajte, imate i objektivnih i subjektivnih okolnosti djelovanja ljudi na čelnim pozicijama. Mi smo s njima ponaosob sa svakim razgovarali. Oni su iznijeli svoja gledišta na osnovu tih izvještaja koje su imali. I vi tačno vidite da u nekim pravcima i oni nisu mogli drugačije djelovati. Ili je došlo do premještanja institucije, ili nisu popunili sistematizacijom, ili ih je neko drugi, ko im je trebao neka određena akta doturiti, opstruirao u tom dijelu itd, ne skidajući sa njih nikako odgovornost, ali vršeći pritisak na njih da intenzivno rade, ne tom nekom radikalnom mjerom koju treba neko drugi da radi. Mi smo ove tri godine napravili ovaj pomak sa 10% na 41% itd. Znači, uvažavajući sve diskusije ovdje, evo sa nekim podacima koje će neko kasnije imati na stolu i izanalizirati i pročitati, vidjet ćete da ne štiti ova komisija nikoga. Komisija samo hoće da sve natjera zajedno sa Uredom za reviziju da to funkcioniše onako kako treba. I ja se nadam a i obećanje je ovih šefova državnih institucija koje su revidirane da će revizija u 2009. godini pokazati još drastičan napredak u odnosu na ovo stanje koje sad imamo ovdje. Hvala.
Replika, Živković.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Naime, kada smo na 11. zajedničkoj sjednici oba doma Parlamentarne skupštine raspravljali i o zbirnim revizorskim izvještajima, ja sam predložio jedan zaključak, vjerovatno se sjećate toga. Ja ću vas podsjetiti: 'Rukovodioci institucija, koje su obuhvaćene revizijom Ureda za reviziju institucija BiH, a koje dobiju tri uzastopna izvještaja s mišljenjem s rezervom, odnosno jedan od tih izvještaja ima negativno mišljenje, podnijeće neopozivu ostavku ili će nadležni organ pokrenuti postupak njihove smjene, u skladu sa zakonom.' Takav jedan zaključak sam predložio ovdje kada smo raspravljali o tome i koliko sam vidio u sali je bilo odobravanje na takav zaključak. Međutim, nismo tada glasali o tom zaključku nego smo to proslijedili obadvjema komisijama za finansije i budžet i u zbirnom izvještaju taj zaključak nije prošao kroz našu komisiju. U skladu s time ja podržavam napore poslanika Novakovića koji je praktično taj zaključak pretvorio u zakonski projekat i samim tim ga osnažio. A istovremeno, kada govorimo o nezavisnosti revizorskih institucija, ovim predlogom zakona vi njima dajete oružje, dajete im mogućnost da neko sutra strepi za izvještaj koji će dobiti. Jer nakon toga ide sankcija koja se provodi u smislu davanja ostavke, odnosno smjeni tog direktora. Ja ne vidim koji je uticaj na nezavisnost revizora ako mu date dodatne mogućnosti i ovlaštenja da on upotrijebi u slučaju kada ti izvještaji nisu u skladu. Znači, mene čudi izvještaj naše revizije da je na takav način prihvatila ovaj prijedlog zakona kada mi dajemo im dodatne mogućnosti i sredstva da se bore protiv nezakonitosti, odnosno da ojačaju svoje izvještaje, tako da ne vidim da je to udar na 83 institucije. Podržaću ove predloge zakona, pogotovo što je to u skladu sa onim što sam ja već predlagao. Hvala. Uvaženi poslanik Lazar Prodanović, replika. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege poslanici, ja ovdje imam repliku na ove primjedbe koje je uvaženi kolega Novaković iznosio. Dakle, ... bez ikakve sumnje u odnosu na čitavu raspravu i svi se slažemo u jednom da postoji inflacija opštih stavova vezano za ovaj revizorski izvještaj u institucijama BiH i svih nivoa vlasti. Ali ja mislim da su ova dva zakona, čak da dobiju podršku, neprovodivi. Najprije ja smatram da mi ne možemo ... standard izmjenom zakona, da izvještaj može da ima pozitivan ili negativan ukoliko glavna služba za reviziju institucija BiH funkcioniše na osnovu ... standarda, znači međunarodnih revizorskih institucija. Ne možemo odstupati od toga, moramo imati neke komparacija koje bi bile, dakle koje bi bilo moguće usaglasiti sa međunarodnim standardima. Drugo pitanje odnosi se na razrješenje dužnosti rukovodioca institucije. Ja moram reći da mi treba da tragamo za tim rješenjem, ali šta bi se sada desilo u načinu imenovanja nekih rukovodilaca. Evo recimo, odnosi se i na Zakon o Savjetu ministara: Da li je moguće, ukoliko na taj način definišemo, da će predsjedavajući Savjeta ministara ili predsjednik Savjeta ministara ..., nije bitno kako se zove, da pokrene ... na osnovu dva puta uzastopno negativna izvještaja? Ja mislim da mi treba da definišemo ovo što je kolega Novaković maloprije rekao, odgovornost zakonom, odgovornost izvršne vlasti za utvrđivanje odgovornosti nadležnih rukovodilaca u institucijama koje su predmet revizorskih izvještaja. U ovom slučaju sada, dakle najprije obavezu i odgovornost, obavezu da razmatra izvještaje, da obavještava Parlamentarnu skupštinu jednom u šest mjeseci o preduzetim mjerama. Takođe, kada je u pitanju uspostavljanje nekih internih procedura, dakle najveći broj propusta se odnosi na neadekvatne interne procedure, nepoštovanje čak i zakona i svega ovog, ja mislim da treba utvrditi u Pravilniku o disciplinskoj odgovornosti državnih službenika u institucijama BiH kao najteži stepen disciplinske odgovornosti propuste odgovornih lica u provođenju ovih revizorskih izvještaja, odnosno u neprovođenju određenih stavova vezano za revizorski izvještaj. I još jedna ključna stvar koja se odnosi na naš poziv što je uvaženi zamjenik predsjedavajućeg, kolega Belkić, rekao, a odnosi na naše stalno pozivanje ... ovih institucija da nešto uradi, i to ponekad mi budemo smiješni, a oni svako ćuti na svoj način. Ja smatram da Prijedlogom zakona o dopuni Zakona o reviziji institucija BiH (ali to mi, to ovi prijedlozi ne tretiraju) treba definisati obavezu revizora da u momentu kada postoji sumnja na krivična djela u procesu revizorskog izvještaja da se prekida revizija, znači rad revizora u toj instituciji, i da se obavještavaju nadležni organi države BiH koji će na to reagovati. Ja smatram da je ovo realno, a da ova druga priča, jer da je ova priča bila provodiva, nju bi Momo, koji je vrlo iskusan poslanik, briljantan poslanik, siguran sam, predložio prije četiri godine. Ove izmjene zakona, siguran sam, da bi on to predložio prije četiri godine, i jednog i drugog, da budu usvojeni. Ovi zakoni, ove izmjene zakona kad bi bile čak predložene, one bi bile neprovodive, stvarale bi još konfuzniju situaciju. Toliko, hvala. 84
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Selim Bešlagić. Izvolite.
Prije svega da kažem da podržavam aktivnost gospodina Novakovića na pokretanju ovih pitanja. Jer ovdje, ja koliko sam u Parlamentu, nikada niko nije odgovarao za pitanje negativnog revizorskog izvještaja, niko, jednostavno. Druga stvar, sva naša postavljena pitanja prema Vijeću ministara i traženje od Vijeća ministara da poduzme mjere u sprečavanju, da kažemo, ... javnih nabava jer su to, uglavnom, da kažemo, bile stvari izričito ovako prisutne kod svih skoro ministarstava, a nikada nismo dobili pozitivan odgovor. Vi ovdje govorite o tome da smo napravili napredak od 10%, da smo sad došli na 40%. A zamislite da smo imali ovakav zakon prije deset ili ... prvom ovom mandatu, mislim da bi svi revizorski izvještaji bili pozitivni, mislim da bismo u potrošnji javnih sredstava daleko, daleko bili pozitivniji. Zbog toga smatram da prijedlog gospodina Novakovića zaslužuje pažnju. Ja ne kažem da možda on danas u prvom čitanju može, pa amandmanima možda će biti dorađeno, neće biti dorađen, ali nisam zato da sada tražimo da Vijeće ministara sagledava revizorske izvještaje, da ono maltene da ukor predsjednika Vijeća ministara onom ministru koji nije dobro uradio, pa će se on popraviti, pa će onda opet za dvije godine ili godinu dana on da uradi ovo što je i do sada radio. Zato smatram ..., ja bar, ja ću podržati ovo u prvom čitanju, u amandmanskoj fazi ćemo vidjeti šta se može učiniti, a nisam ni protivnik onoga ukoliko bi moglo da se nađe rješenje, da postoje odgovornosti za one koji svoj posao ne obavljaju kako treba i u kontinuitetu dva puta dobiju negativan revizorski izvještaj da se protiv njih ne pokrene i disciplinska odgovornost. Ali zar do sada to nisu mogli pokrenuti oni koji su faktički bili rukovodioci tih odjeljenja ministarstava ili samo Vijeće ministara. Zbog toga ja bar podržavam ovaj prijedlog.
Zahvaljujem. Sadik Bahtić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo i ja ću da objasnim kratko zašto ova komisija nije podržala prijedlog kolege Novakovića. Kolega Lazar Prodanović je kazao da član broj 1. je suprotan standardima međunarodne revizije, ne može biti samo pozitivan, negativan, ima ... rezerva i tako dalje. Član 2., znači organ nadležan za imenovanje mora za ... rukovodioca institucije kojoj dva puta ... Ne možete vi razriješiti nekoga, ako je čovjek državni službenik. 85 ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ___________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Želim da obavijestim samo Dom da smo na 12., odnosno 13. tački dnevnog reda i da ćemo raditi do 18,00 sati, a sutra ćemo u 10,00 nastaviti raditi ako ne završimo do tada. Replika, drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Belkić. Izvolite. 86
Mi smo imali ovdje priliku, gospodine Bahtiću, Vi niste bili prisutni, imati vrlo slično obrazloženje gospodina Jašarevića... Mislim da ste Vi zamjenik, je li, predsjedavajućeg, gospodine Jašarević, ne, član ove komisije, i vrlo korektno je nama objašnjeno o čemu se radi. Dakle, da se razumijemo, niko ovdje, ja barem nisam doveo u pitanje poštivanje standarda i ja tačno znam kako se definiše šta je s rezervom itd. Ja sam govorio o tome da je ovaj paket ... jednostavno neprovodiv, imamo dva zakona sa pozitivnim i to jednoglasno pozitivnim mišljenjem i ovaj parlament je doveden, ja sam doveden u situaciju da poštujući jednoglasne stavove ove komisija podržim dva, a imam treći koji je osnov za ova dva, imam treći sa negativnim izvještajem. Međutim, ono što je mene začudilo kad je rečeno da negativan izvještaj, odnosno, da izvještaj s rezervom ne može proizvesti odgovornost ove vrste, to mi stvarno nikad neće biti jasno. Dakle, mora proizvesti odgovornost i ja mislim da bi bilo najpamentije, gospodine Novakoviću, da Vi ovo troje povučete danas i da se pokuša jedan paket korektan napraviti u skladu s ovim standardima. Ja sam za to ko dobije dva puta, tri puta ... negativno mišljenje s rezervom, neka se pokrene postupak smjene i ja ću to podržati, budite sigurni. Ali ne mogu podržati da se mijenja formulacija ocjene stanja, ako smo potpisali sporazume i ako smo prihvatili direktive da provodimo određene standarde. Dakle, nisam kontradiktoran, apsolutno se zalažem za uvođenje sankcija čelnim ljudima koji raspolažu sa budžetom, da dva puta izastopno itd. izvještaj sa rezervom ozbiljno, ozbiljno nepoštivanje Zakona o javnim nabavkama, ozbiljno ignorisanje uvođenja interne kontrole itd. – da se ti ljudi smjenjuju. Ali da se ne uvode neke stvari koji su van standarda. I imamo ovu situaciju sa tri zakona koja su apsolutno neusaglašena.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, želim samo da podsjetim, krajem 2007. godine privatno sam podnio Tužilaštvu BiH zahtjev da utvrdi i uvaži revizorske izvještaje i dobijem od njih odgovor. Prva na redu BHTV, znate kako je ono bilo, stari menadžment, koliko su uzeli i šta su uzeli i do dan-danas ništa. Ja pitam sad stvarno vas i sam sebe: 'Koji je ovo put da razgovaramo o revizorskim izvještajima i šta mi možemo preduzeti?' I sami sebe pravimo, da ne kažem neki grub izraz, nemoćnim, bespomoćnim, niko ništa ne odgovara. A kad bi se ovo što podržavam od gospodina Novakovića primijenilo, ne znam procenat, ali evo 70% institucija odmah obezglavljeno, nema rukovodilaca, odmah trebaju ljudi u zatvor, vidimo izvještaje normalno, šta ćemo onda. Dakle, zaista je nevjerovatno šta mi radimo. Svaki put revizorski izvještaji, negativno poslovanje, niko ništa ne odgovara. Ima li šanse da mene neko predloži u neku izvršnu vlast pa da i ja jednom okrenem da više se prestanem baviti poštenjem ili ovdje sam bezbroj puta rekao: ko mi je dao marku, pozivam da me, ne sude, nego da me objese. Ali ovi pokupili sve narodne pare, arče, uzimaju nova auta, kaže mi smo planirali u budžetu. Pa jest mu teško planirati, on sam sebi šef agencije i ima zamjenika i 20 radnika na određeno vrijeme i kaže on 87 planirao. Pa normalno da će trošiti kad nema nikakve odgovornosti. I onda se, želim da vas podsjetim, pa čita li taj tužilac veseli, ne reklamiram novine, „Dnevni avaz“, „Slobodnu Bosnu“, „Nezavisne“, „Glas Srpske“, čitaju li oni te novine, vide li šta ti novinari pišu o tim revizorskim izvještajima. I dođemo mi danas, izgubimo evo koliko vremena i ne bi trebali izgubiti, raspravljamo o revizorskim izvještajima i šta smo zaključili. Tresla se gora, ima ono nastavak, rodio se miš. Ma ovdje smo svi miševi, svi miševi koji su se zavukli, pokrali pari, pokrali javno pare i kaže politička odgovornost. Politička odgovornost Alajbegova slama, i sad ja ne smijem o njima govoriti. Eto, oni su svi pošteni, pa i revizori sad uzeli sebi tri nova auta i oni planirali i njima to godi, i sad ja ne smijem o njima reći. Pa molim vas lijepo! ___________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nikad, ja uvažavam profesoricu, to veze nema sa tim, zna se šta je Alajbeg, a šta Alajbegović, nemojte mi to spočitavati.
Polako, polako.
Ne želim da se time igram. Profesorice, znate koliko Vas poštujem, cijenim to Vaše prezime čestito i nećemo s time. Dakle, molim vas, šta ćemo mi danas zaključiti? Nećemo Novakovićeve prijedloge, nećemo ovo, nećemo ono, šta će ispasti? Poslanici amnestirali sve lopove koji su pokrali pare i prekršili ovaj, onaj zakon, javne nabavke! Kao da mi to ne vidimo svojim očima. Hoćemo li se mi uozbiljiti i reći: Dosta više krađe narodnih para! I nisam ja populista, nije ovo predizborna kampanja, bravo Slavuj, ti si legenda braniš interese, pobijedićeš u svakoj stranci. Pobijediću sigurno. Zašto? Zato što se borim da lopovima stanem ukraj. I zato vi iz SNSD-a moji prijatelji radujte se da ostanem s vama, pa ćemo mi opet biti pobjedička stranka. Ali, da završim. Dakle, šta će biti smisao ovo što danas raspravljamo?
Replika je tri minute, prešli ste vrijeme.
Lazo Prodanović četiri, ljubimac Vaš govorio. Hvala lijepo, ja ću odustati.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Remzija Kadrić, replika. Izvolite. 88
Zahvaljujem se, predsjedavajući. Replika predsjedavajućem Komisije za finansije i budžet. Nije Ustavnopravna komisija. Dakle, Vi ste uzeli i prepisali ste Mišljenje Ureda za reviziju u kojem stoji, kaže: 'Komisija podržava ... Mišljenje Ureda za reviziju institucija BiH i Prijedlog zakona i smatra ... da su revizorska mišljenja ... isključivo definirana i utvrđena revizorskim standardima i da nisu materija koja se reguliše u Zakonu o reviziji', a onda te standarde utvrđuje ovaj kongres'. Dakle, prepisali ste Mišljenje Ureda za reviziju. Dakle, i bez ovoga ja smatram (i bez ovoga mišljenja i bez izmjena ovog Zakona o reviziji) ove principe koje je predložio Novaković treba ih podržati i ako neko ima negativne izvještaje revizije da se pokrene pitanje odgovornosti. To je princip za koji se čojek zalaže. I prema tome, Mišljenje Ureda za reviziju uopšte nas ne sprečava da mi prihvatimo principe ova prethodna tri zakona.
Samo malo, da vi to ostavite na klubu možda.
Preporučujem kolegi Remziji Kadriću da ubuduće malo čita materijale kad dobije. Da je pročitao ovo materijale naše, ovih deset zaključaka, vjerovatno ne bi ovako pričao. Mi radimo tamo u Komisiji ... i mi smo u ovih deset zaključaka sve obuhvatili. I prvi put da se uvodi odgovornost, disciplinska odgovornost u ovim zaključcima. A što se mene tiče, provedite, ja ću ih sad prvi smijeniti najslađe, jer mi se s ovim bavimo, najviše vremena troši naša komisija na ovim revizorskim izvještajima, a mora se poštivati. I ovo što smo mi uveli, vjerujte da je to strožije od mnogih zemalja u okruženju, ovo što smo mi sad uveli prvi put. I kažnjavamo 10% tamo neke organizacije i uvodimo u zakon disciplinsku odgovornost, a Bože moj, ne možete smijeniti čovjeka tako, čovjeka imenovali, državni službenik i onda ... imaju procedure, imaju pravila. Ovo je pravna država, nije ovo Alajbegova slama, što kaže maloprije ovaj kolega.
Gospodine Bahtiću, Vi stalno spominjete neke zaključke. O kojim se zaključcima radi i u kojem smo mi materijalu dobili te zaključke?
nije uključen mikrofon
Odakle nama ti zaključci?
nije uključen mikrofon 89
Pa znači nismo dobili te zaključke, ne možete poslanike druge upućivati na zaključke koje nismo dobili kao materijale. To ste možda interno radili kao Komisija, ali mi kao Dom nismo dobili te zaključke. Uvaženi poslanik Adem Huskić. Izvolite.
Moje replike se odnose na moje kolege iz Kluba Bošnjaka. Znači, ostali mogu da se opuste. Gledajte, ako ste vidjeli, pročitali Izvještaj Komisije, tamo stoji tri - tri da je bilo glasanje. Nema Drage ovdje, nije bilo po etničkoj onoj liniji da je puklo. Ja sam bio za to da se podrže principi, kao član ove komisije da se podrže principi ovog zakona. I radi korektnosti mislim da treba reći ovdje. Izvinjavam se, na početku nisam bio kad je počela rasprava o ovoj tački. Kolega Novaković, kao predlagač zakona, nakon intervencije od strane revizije na član 1. je rekao da on prihvata to apsolutno. Znači, ako bi mi omogućili da ovaj zakon prođe ovu prvu fazu, u drugoj fazi bi se moglo ovo ili član pobrisati ili napraviti neka modifikacija druga koja bi uzela u obzir standarde po kojima radi revizija, tako da tu ne bismo bili u koliziji. Ostao je član 2. Ja sam smatrao da ... ne bi bilo odgovorno sad dati reviziji, da ne kažem, jednom državnom službeniku i činovniku da smjenjuje ljude nakon, jer postoji mogućnost manipulacije, ovdje objektivno stoji mogućnost manipulacije i toga moramo biti svjesni. Znači, i ovdje bismo mogli nešto olabaviti, naravno u okviru ove komisije; tačka iza je bio zbirni revizorski izvještaji tako da su bili zaključci koji u jednoj mjeri korespondiraju sa ovim ali nisu potpuno harmonizirani, evo da tako kažem. Problem je sada što na Parlament nisu došli ti zaključci, nisu pratili tok ovog zakona. Ja mislim da bi bilo dobro da pustimo zakon u prvom čitanju, da ga pustimo. U međuvremenu će doći i ovi zaključci pa da kroz amandmansku proceduru, ili da kolega povuče zakone ako budu prihvaćeni ovi zaključci ili da te zaključke ugradimo u ovaj zakon tako da dođemo do što kvalitetnijeg rješenja. Znači, mislim da nije dobro da se da državnom jednom službeniku, činovniku da može smijeniti direktora agencije tako što će napraviti dva negativna izvještaja. Ja unaprijed ne sumnjam, ali postoji mogućnost manipulacija i to treba spriječiti, znači mora imati neki mehanizam kontrole. To je jedna stvar. I druga stvar, ne može se praviti da je sve uredu pa da ovako stanje ostane to u skladu sa svim diskusijama ovdje. Hvala lijepa.
Nadam se, uvažene kolege, da razumijete da je negativno mišljenje od strane vaše komisije i da mi možemo kao Dom samo to da vratimo Komisiji, a ne da pustimo u prvom čitanju. Istovremeno druga dva zakona, ako prihvatimo, idu u dalji tok, a ovaj zakon se vraća Komisiji, i da je to već jedna vrsta komplikacije. Uvaženi poslanik Velimir Jukić, diskusija. Izvolite. 90
Zahvaljujem na datoj riječi. Ja sam se javio za raspravu prije otprilike sat vremena, u međuvremenu je bilo otprilike 20-tak replika koje zapravo nisu bile, dvije-tri replike po svojoj sadržini, sve su ostalo bile rasprave, ali mislim da bi trebalo malo o tome povesti računa ubuduće, ali dobro, ja sam strpljiv, tako da ću se zadovoljiti time što sam ovo konstatirao. Naime, Momo Novaković, uvaženi kolega, je zbilja kroz ova tri zakona dobro signirao, dobro otvorio dva problema, vrlo važna problema, koji proističu iz rada Ureda za reviziju i onoga sve što nakon pregledanih izvještaja sa sobom nosi, jer svi očekujemo da se nešto poduzme po nalazima koji kroz razne kvalifikacije, da li su to izvještaji sa kvalifikacijama ili negativni, za sobom povlače neku vrstu odgovornosti. Međutim, gospodin Novaković je u jednom pogriješio. Po mom mišljenju, išao je malo previše sa radikalnim rješenjima. Naime, jedno od tih rješenja jeste, i to se dijelom suspendiraju standardi koji vrijede u radu Ureda za reviziju, koji je naš Ured za reviziju prihvatio, a zapravo koji su prihvaćeni i od većine, ne svih ali većine revizorskih kuća u zemljama EU. Ja mislim da je dobro da mi ostanemo i da se držimo tih standarda i zbog toga ovaj Momin članak 1. nije prihvatljiv. Međutim, kako se radi o prvom čitanju, o principima, postavlja se pitanje na koji način se možemo mi odnositi kao nadležna komisija oko činjenice da je zapravo cijeli zakon dva principa. I ako sada ćemo biti stvarno odgovorni i korektni do kraja i profesionalni, onda možemo samo reći da nisu principi, bar za mene bili, i za većinu, prihvatljivi. Naravno, uz njihovu promjenu onda mijenjamo principe. Ali dobro. Mislim da je ovo što je zapravo najbitnije to je da smo se ovdje danas, čini mi se, u raspravi bar većina složili da treba nešto uraditi i ja se s tim slažem. Ja mislim da nije dopustivo da nakon nekoliko zaredom izvještaja koji budu sa kvalifikacijom ili negativni da se zapravo događa u instituciji ništa. Mislim da je potrebno obvezati odgovorne ljude, rukovoditelje institucija, da pokrenu postupak utvrđivanja odgovornosti za te propuste koji su nađeni u izvještaju o reviziji poslovanja institucije za to razdoblje. I mislim da se to jednim dijelom omogućuje kroz ove zaključke koje uporno ovdje moje kolege članovi ove komisije spominju, a zapravo drugi ih niko nije vidio, i zato nije korektno o njima govoriti jer ih drugi nisu čitali. Međutim, opet je pitanje da li je to dovoljno da ostane na formi zaključaka, a maloprije opet uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, gospodin Belkić, govorio o tome kako naši zaključci često puta budu zapravo bez bilo kakvog odjeka, odnosno ne proizvedu bilo kakav efekt očekivani, i to je činjenica. Zato ja mislim da je najbolje rješenje, već je ovdje to spominjano, da gospodin Novaković povuče ove zakone, sva tri, i da onda uvaži ovo ovdje što je u raspravi rečeno, predloži sa nešto malo drugačijim rješenjima, a u biti da se postigne ovaj cilj koji ovdje svi očekujemo da se realizira i dogodi, i da je to onda najbolje i da ćemo na taj način stvarno dobiti rješenja koja će dati očekivane rezultate, a to je da se stvarno svi oni koji su učinili propuste pozovu na odgovornost za učinjene propuste, da to bude obveza, a ne samo ako su propusti tako veliki da to bude stvar da ih agencije za provođenje zakona u BiH, kojih imamo, trebaju, i tužiteljstva, trebaju istraživati, i onda na svoj način u okviru svojih ovlaštenja i procesuirati. Dakle, predlažem da na ovaj način ovo riješimo i mislim da bi bilo loše da danas drugačije postupimo da zakone, odnosno, ovdje izvještaje negativne usvojimo, da zakone 91 oborimo, onda je pitanje, samo se zapravo produžava jedno stanje koje nije rješenje. A oko zaključaka naše komisije, oni se u ovo savršeno uklapaju. Naime, ... nije korektno o tome govoriti jer smo mi naveli da treba, nedostaje normativnih akata, što pravilnika, što raznih uputstava itd., nekoliko desetaka, o tome ćemo kad budu na redu izvještaji o reviziji.
Zahvaljujem. Jozo Križanović, uvaženi poslanik, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Zapravo, ja ću vrlo kratko, pošto je uglavnom jako puno rečeno ovdje oko ovog paketa, tako da kažem. Naime, ja u potpunosti razumijem i cilj i namjeru predlagatelja i ja to u potpunosti podržavam. Međutim, od ova tri predložena zakona, ja mislim da su dva viška. Za mene je ključni ovdje ovaj zakon ..., odnosno dopuna Zakona o reviziji. Vidite, ako bi se usvojio Prijedlog zakona o dopuni Zakona o reviziji, onda u članku 2. tog zakona kaže se da se dodaje u članak 16. stavak 5. koji kaže: 'Organ nadležan za imenovanje mora razriješiti dužnosti rukovodioca institucije kojoj dva puta uzastopno konačni izvještaj o finansijskoj reviziji bude ocijenjen negativno.' Mi smo sa ovim riješili sve. Dakle, nepotrebno nam je imati izmjene i dopune Zakona o ministarstvima i ovog Zakon o upravi. Dakle, smatram da bismo ovim zakonom riješili i ova dva. Međutim, u članku 1. ovog zakona problematična je ova formulacija 'da konačni izvještaj o finansijskoj reviziji mora sadržavati ocjenu pozitivan ili negativan' jer već su kolege, i Beriz, mislim i Prodanović, govorili o tome da se ipak treba uvažavati ovaj standard, evropski standard o reviziji kako se zove, i da bismo u tim standardima morali pronaći ovu formulacija i pretočiti je onda kada se smatra da postoji odgovornost rukovoditelja određene institucije. Što se tiče toga da li bismo trebali da problematiziramo odgovornost rukovoditelja institucija čiji izvještaji revizije nisu povoljni, mislim da tu nema nikakvih dilema. Zamislite, ovdje se govori o uzastopno dva puta. To znači ukoliko jedan rukovoditelj jedne institucije po nalazu revizije nije trošio javna budžetska sredstva u skladu sa određenim propisima, pa zar treba tu nekakvih dalje taktiziranja i opravdavanja za određene konsekvence za odgovornost i za smjene. Mislim da o tome ne bismo trebali ni razgovarati. Druga je stvar krivične odgovornosti, to su drugi kanali, to su drugi putevi itd., ali mislim da je naša obaveza da zakonom utvrdimo tu odgovornost, da zakonom obavežemo organ koji je imenovao tu osobu kojoj se to javlja dva puta uzastopno da snosi posljedice. Dakle, evo na kraju da rezimiram, moj prijedlog je da se fokusiramo na jedan od ovih zakona, a to je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o reviziji i mislim da bi on mogao ostati u životu, s tim da bi se moglo dograditi ovaj ... članak 1. i da se uskladi sa ovim standardima o reviziji i da se kao takav treba usvojiti, a da, po mom dubokom uvjerenju, ova dva zakona bi bila sadržana u ovom zakonu u članku 2. Hvala vam lijepo. 92
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, diskusija. Izvolite.
Evo hvala, predsjedavajući. Ja ću pokušati veoma kratko radi ovih 18 sati da bi stigli ovo da završimo danas da ne produžavamo sutra sjednicu, moći će se to danas malo i produžiti. ___________(?) Nema veze. Ma, produžićemo. Pazite, mi se upiremo svim silama kao da donesemo zakone koji su bitni za liberalizaciju viznog režima i, evo, kao pridruživanje EU, a zakone koji su sastavni dio našeg života kao neka neko drugi to rješava. Međutim, mi moramo paralelno, u najmanju ruku, to rješavati i takve zakone donositi, takođe, koji nisu u skladu sa, evo da kažem, životom u BiH. Fino se ovdje kaže da su mnoge institucije dobile izvještaj koji nije prolazan, ja ću tako reći, neću mu dati nikakvo drugo ime, nego ću reći da nije prolazan i takođe je jasno da čelni ljudi u tim institucijama ili ministarstvima su ostali i dalje da rade svoj posao kao da revizija nije ni bila. Koji je cilj revizija ako će to biti tako? Mi trebamo to da jedanput pokušamo završiti i da svako onaj kome se vrši revizija zna da ukoliko nema prolaznu ocjenu, govorim, prilikom revizije da mora snositi nekakvu odgovornost i sankcije pa makar to bila samo sankcija smjene sa tog položaja, odnosno neproduženje daljeg mandata. Evo, sad ću ja Prijedlog zakona o dopuni Zakona o reviziji institucija BiH uzeti kao primjer i ja ovdje imam dva člana koja su predložena, član 1. i član 2. Ako je sporan član 1., nije problem, evo sad ću vidjeti odmah je li gospodin Novaković odustao od člana 1. ili ga reviduje itd., itd. Član 2., po meni, ni po čemu ne treba biti sporan, mi se kao svi tu slažemo da to trebamo riješiti itd. A kako ćemo to riješiti ako ovo nećemo pustiti u amandmansku fazu, odnosno kroz prvo čitanje i u amandmanskoj fazi dotjerati ovo u prijedlog izmjene i dopune zakona koji bi mogao biti prihvatljiv za drugo čitanje i tako ga usvojiti? Sve drugo je prazna priča. Sve drugo i ne znam zbog čega neko nekoga štiti ovdje!? Ne vidim razloga jer niko nema koristi što se ovi ljudi ili institucije koje nisu dobile prolaznu ocjenu od revizije štite nego jednostavno neko zbog valjda predlagača, a neko valjda zbog toga što je prijedlog iz RS-a, neko zato što je prijedlog iz Federacije BiH, obara zakone koji su u proceduri i valjda im je to dovoljan razlog da takve zakone ne uzmemo u proceduru i od njih u vidu prijedloga ne stvorimo konačan tekst koji bi mogao biti usvojen. Ukoliko se ova tematka danas ovako završi odbijanjem ovih zakona, mislim da će Skupština pogriješiti i da će biti uzaludan i zaključak gospodina Živkovića koji je u to vrijeme donesen, kao i podržan od svih nas euforično, jer je to ono što je pravo i tako bi trebalo da se to i završava. Taj zaključak ne pije vode, znamo da se i dalje dešavaju iste stvari. Ovo nam neće oprostiti niko ukoliko se ne uhvatimo ukoštac sa ovim i zato ja predlažem da ovo smognemo 93 snage i da ide u drugo čitanje, odnosno da dođemo do toga kroz amandmansku fazu da ga još preuredimo i ne vidim razloga da na drugi način to odradimo. Hvala lijepo.
Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja ću vrlo kratko. S pažnjom sam slušala diskusije i napravila uvid i u prijedloge. Mi se nekako vrtimo ovdje, imam osjećaj da svi osjećamo da nešto nedostaje, ali ponekad i u diskusijama i u prijedlozima možda odemo i u krivom pravcu. Ja ću vas samo podsjetiti, sva ova diskusija pa i konkretni prijedlozi, na moju žalost, amnestirali su potpuno ovaj parlament od odgovornosti u cijelom postupku koji se odnosi na reviziju. Na šta hoću da skrenem pažnju? Ovaj parlament usvaja budžet. Predlagač mu je Predsjedništvo, obrađivač, odnosno ovlašteni obrađivač budžeta i u fazi donošenja budžeta je Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo finansija, ali smo mi ti koji usvajamo budžet. Mi smo ti koji biramo rukovodstvo nezavisnog Ureda za reviziju koji nas izvještava sa svojim izvještajima o poslovanju, odnosno o onome što smo mi usvojili da li se korektno postupa u pravilima igre, odnosno da li se poštuju zakoni koje je ova Parlamentarna skupština usvojila. I što mi ovdje amnestiramo ovaj parlament od odgovrnosti? Uz sve poštovanje ovdje institucija koje su pomenute, ali zašto bismo mi prebacivali ili ulogu koju ovaj parlament ima, odnosno nezavisna revizorska institucija, zašto bismo mi davali ovlaštenja ili prebacivali ovlaštenja na Vijeće ministara? Ko je imenovao Vijeće ministara? Ako mi hoćemo da organ koji je imenovao nekog dužnosnika smijeni, onda smo prvo mi ti. Mi trebamo smijeniti Vijeće ministara ako postoji neovlašteno raspolaganje budžetskim sredstvima. Evo, ja koristim uobičajenu konstrukciju koja se kod nas pojavi kad se pojavi neki sudski proces protiv nekoga, kao što smo imali i imamo slučajeva takve vrste. Šta znači neovlašteno raspolaganje budžetskim sredstvima? Nepoštovane zakonske odredbe i nepoštovani gabariti ili okviri unutar kog je predviđeno u budžetu da se poštuje? U tom smislu ja sam evo samo pokušala da skrenem pažnju na jedan pravac razmišljanja, jer bojim se da se prijedlozima ovakve vrste ovaj parlament izvlači, izvinite na izrazu, od odgovornosti koju on ima po svojoj funkciji, jer mi smo ti koji smo odgovorni. Hajmo sad se malo vratiti – evo kolega Jukić kroz svoju diskusiju maloprije kaže o tome ćemo kad budu izvještaji – oprostite, ali ja se ne sjećam, osim Izvještaja o reviziji finansijskog poslovanja Javnog RTV servisa, da se ovaj parlament zadržao i na jednom pojedinačnom izvještaju duže od pet minuta. Štaviše, mi smo objedinjavali raspravu sa ovakvim tačkama i na kraju se sve to završilo ili bez diskusije ili sa slabom diskusijom i, na kraju, sa usvajanjima izvještaja o reviziji. I to smo usvajali sa periodom, možda, ... koji su napisani, odnosno, odnosili se na period od prije dvije godine. Šta znači dvije godine uzastopno ako je negativan izvještaj kada se mi ovako ponašamo ovdje, razmatrajući izvještaje, usvajajući takve izvještaje? Vi kažete, jesmo mi zaista, i ja sam bila svojevremeno, još u prošlom mandatu, predlagač zaključka koji je usvojen da se na svaki izvještaj koji eventualno ima bilo kakvu rezervu šalje Tužilaštvu, uz puno uvažavanje Tužilaštva BiH i druge nadležne institucije. Ali ja vas pitam kada otvori jedan pravnik revizorski 94 izvještaj o poslovanju da li se i koliko razumije u standarde, postoje li kvalifikacije, jesmo li mi dali naznake da su prekršene odredbe te i te, jesmo li mi nekoga zadužili da nad nekim izvještajem koji nam je izgledao ili možda naznačeno od strane nezavisnog revizora da je sa nekom rezervom itd., jesmo li mi zastali nad takvim izvještajem pa da vidimo u sadržini gdje postoje razlozi možda za našu reakciju? Jesu li prekršene odredbe nekog zakona, je li mimoiđena primjena ili implementacija nekog zakona, je li bilo neovlaštenog raspolaganja izvan budžetskih sredstava koje je usvojio ovaj parlament? Ja hoću samo da skrenem pažnju da se malo mi upitamo ... Nije slučajno da je u cijelom ovom revizorskom lancu uloga Parlamenta ključna. Parlament je taj koji usvaja budžet, Parlament je taj koji sprovodi i nadzor nad implementacijom budžeta u okvirima u kojima je on usvojen, i Parlament je taj koji bira nezavisnog revizora koji će za potrebe ovog parlamenta pisati revizorske izvještaje. Nekada je neko donio odluku da u nizu standarda se opredijele za švedske standarde, možda bi neko danas govorio da su možda bolji neki drugi standardi u revizorskom poslovanju, ali oni su ovakvi kakvi jesu. Ako ih treba mijenjati, hajmo mi dati zaključke našem revizoru, odnosno Uredu za reviziju da nam sugeriše šta u kom pravcu da promijenimo da bismo postigli efekt, a to je da realiziramo ulogu koja nam po definiciji pripada. U tom smislu, čini mi se, da ovaj prvi član zakona koji se odnosi na standarde otpada, jer švedski standardi podrazumijevaju skalu ocjena kakva postoji već, bez obzira da li se ona nama sviđa ili ne sviđa. To je jedno. A drugo, ovo da organ koji je imenovao, samim tim, i ovaj višak što je kolega Križanović maloprije pomenuo treba otkloniti, prije svega treba da se odnosi na ovaj parlament. Mi imamo komunikaciju sa Vijećem ministara, a Vijeće ministara, odnosno pojedini ministri sa nižim organima unutar ministarstava i državnim službenicima s posebnim ovlaštenjima itd. Ne treba nam tu pet zakona, i ne trebamo prebacivati odgovornost na nekog drugog. I, ja nisam za to da mi usvajamo budžet, a da neko drugi kontroliše kako ... Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Diskusije, idemo dalje. Uvaženi poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Evo, upravo ovo što je profesorica govorila je suština problema. Ja možda nisam mislio ovako opštirno govoriti na ovu temu, ali sam htio da predložim, ukoliko ćemo izbjeći odgovornost Parlamenta, da onda Komisija za finansije i budžet više ne radi ovu problematiku, nema potrebe da je radi ili da prenesemo aktivnost u Parlament pa da onda instituciju po instituciju analiziramo i utvrđujemo odgovornost, mi upravo, ovdje u Parlamentu, inače ćemo pobjeći od te odgovornosti, jer ovdje mi danas govorimo samo o finansijskoj reviziji. Niko nije spomenuo reviziju učinka. Kada ćemo o njoj, hoće li ona biti sastavni dio pozitivnog ili negativnog mišljenja? Znači, danas donijeti neko rješenje pa ga prebiti preko koljena. Mi ozbiljno moramo razmisliti o ovoj problematici iz svih ovih nekih razloga, konotacija koje bi nam se poslije mogle ... Ja se bojim da bi na ovakav način Ured za reviziju pretvorili u istražnu komisiju, da bi je pretovrili sutra u ... kombinatoriku itd. 95 Ja imam problem Tužilaštva sa gospodinom Alagićem koji vodi istragu, Tužilaštvo vodi kadrovsku politiku u SIPA-i. Ja sam postavio par pitanja Tužilaštvu, još nikada nisam dobio odgovor, a znam šta se tamo dešava. I sada mi treba znači jedan Ured za reviziju koji je u ovom momentu vršio finansijsku kontrolu, koji još nije ni počeo da govori o reviziji učinka, faktički da pretvaramo u nešto drugo, a da mi izbijemo ovu našu odgovornost. Mislim da moramo dobro porazmisliti ubuduće na koji način vršiti reviziju ovih institucija da bi naša odgovornost prevashodna bila i da mi naredimo nekome da završi taj proces koji se kroz ovaj zakon predlaže. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Velimir Jukić. Kako dođe dobro replika.
Ma evo, ja ću vrlo kratko. Govorimo ovdje o reviziji učinka, a imamo u našim izvještajima o reviziji finansijskog poslovanja institucija takvih kvalifikacija kao što su nepostojanje osnovnih internih normativnih akata. Pazite, pitanje je šta uopće može raditi bilo kakva institucija koja nema takve akte. I to se ponavljalo nekoliko godina zaredom, i što je najinteresantnije: nije bilo negativno izvješće, nego je bilo sa kvalifikacijom. Dalje, kaže, vođenje evidencije o imovini, pa se kaže kako se vodi neuredno, suprotno propisanim knjigovodstvenim standardima itd. i da se jednostavno mnoga sredstva od imovine ne nalaze u evidenciji. Ja pitam sve vas: Znamo li mi šta to znači? Ako nemate neko sredstvo, neku imovinu u evidenciji, onda komotno može neko, bilo ko, ne znam ni ja, tu imovinu naravno otuđiti i ništa se nije dogodilo, jer je nema u evidenciji itd., itd. Dakle, ima puno stvari koje mi stvarno trebamo ovdje raspravljati. I slažem se da premalo vremena potrošimo na našim sjednicama razgovarajući o ovim pitanjima. Isto tako slažem se sa ocjenama da Parlament ne smije na bilo koji način amnestirati sebe od te odgovornosti, jer mi smo odgovorni da pratimo realizaciju utroška sredstava svih budžeta, odnosno Budžeta institucija BiH.
Zahvaljujem. Diskusija, Sadik Bahtić. Izvolite.
Ja sam imao dvije replike. Moram ipak par stvari da kažem, jer očito, ovdje su se čule neke diskusije, minimiziraju rad državnog Ureda za revizuju i nas sviju, i našu komisiju i ... ovog parlamenta. Ja odgovorno tvrdim da je u ovoj oblasti, što se tiče revizije, napravljeno puno, puno pomaka. I, kada je u pitanju finansijska revizija, mislim da smo mi tu itekako odradili posao. To je ... od početka našeg rada ... Ured za ... Velike Britanije s nama, prisustvuje redovno našim javnim saslušanjima. Dobili smo najveće pohvale iz ... i ... Muševića koji sa nama sve radi. 96 I kolega Sokolović je kazao: 'Ako šta treba, uloga Parlamenta treba da je u kontroli trošenja javnih sredstava.' Mi moramo na drugi fokus, reviziju učinka. Po meni finansijska revizija je postigla maltene maksimum. Pri našim javnim saslušanjima, oni koji imaju mišljenje s rezervom, rekli su da su već preporuke otklonili više od pola, rekli su da će biti svi pozitivni ove godine, tako da je tu već efekt postignut. Pozitivno mišljenje: 2006. – 5, 2007. – 11, 2008. – 24. Znate li vi koji je to pomak sa 5 na 24? Evo, ove godine uvodimo i tu disciplinsku odgovornost, ako ovaj parlament usvoji, i kažnjavanje 10%. Smatram da fokus našeg djelovanja treba da bude revizija učinka, jer tu ima puno prostora, ima puno institucija koje puno troše, a efekt njihovog rada je nula. A finansijska revizija je ok, vjerujte, dobili smo sve pohvale, i vi to gore pratite. Što se toga tiče, mislim da smo to uradili. Problem su niži nivoi: Federacija, kanton, općina, tamo revizija nije ni 10% uradila, a mi smo već ... Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sreća pa smo objedinili raspravu sa ova tri zakona, iako moram da kažem da mi nije žao, jer čini mi se da je diskusija bila veoma plodna. Nije bilo priče o tome ko je iz kojeg naroda, entiteta, čak iz iste stranke su ljudi sa argumentima raspravljali. Mislim da je bila dobra rasprava i vrijedilo je strpljenja za tu raspravu. Ostalo je još samo, prije nego što zaključim raspravu, da pitam gospodina Novakovića hoće li povući ove zakone prije završetka kraja rasprave, jer moram da kažem, znači da je završena rasprava o tački 13., tački 14. i tački 16. Prelazimo na ostvarivanje daljeg dnevnog reda, tačka 15. Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na cestama u BiH – predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01, 02-02-5-92709, od 13. 10. 2009. (prvo čitanje) U prvom čitanju je ovaj zakon dostavljan u redovnu proceduru 13. 10. Ustavnopravna komisija je Mišljenje dala 2. 11. Nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije dostavila je Mišljenje 3. 11. i podržala je principe zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Uvaženi poslanik Husein Nanić. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsjedavajući. 97 Evo, ja bih samo htio upitati predlagača o tri stvari koje je naveo u razlozima za donošenje zakona jer, po meni, je ovo jedan detalj u saobraćaju koji, možda, dodatno će zbuniti, opteretiti učesnike u saobraćaju – da li upaliti, ugasiti svjetla itd. I ovdje postoje određene konstatacije na koje bih ja volio da se pozove, na informacije da li je to tako zaista, na kvalificirani izvor informacija, a to jeste da je: pod 1. kaže se u razlozima za donošenje da se pokazalo da broj saobraćajnih nesreća se nije smanjio; druga konstatacija je da je povećan broj požara na vozilima koja su imala saobraćajnu nesreću u toku ljeta; i treća konstatacija da upaljena svjetla povećavaju potrošnju goriva, a povećana potrošnja negativno utiče na zagađenje životne sredine i globalno zagrijavanje planete uopšte. To su određene konstatacije. Ovu treću znam da postoje određeni tehnički podaci da je potrošnja 0,2 litra na 100 km uvećana ukoliko je upaljeno svjetlo, međutim za ove dvije prve konstatacije zaista volio bih da navedete u sljedećem. Ja sam u ovoj komisiji podržao donošenje ovog zakona, ali volio bih da navedete izvore koji to potvrđuju da bismo mogli opredijeliti se, evo zbog tog možemo to i to uraditi i to je korisno za učesnike u saobraćaju. I, još jedno: da li znači postoji, ovdje nema navedeno, da li postoje sankcije ukoliko se vozi sa upaljenim svjetlima u onim terminima kada nema, jer nema ovdje navedeno da li postoje sankcije ako vozite sa upaljenim svjetlima u vremenu kada nije dozvoljeno.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Željko Kuzmanović, diskusija. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege poslanici, dame i gospodo iz Savjeta ministara, uvaženi gosti, da ne dužim i da dam svoj doprinos da što prije završimo. Podržavam principe ovog prijedloga izmjene i dopune Zakona o bezbjednosti saobraćaja, s tim što ja ću vjerovatno zadržati pravo da amandmanski djelujem u ovom dijelu. Naime, ovdje glasi: 'Za vrijeme upravljanja motornim vozilom danju u zimskom periodu, od 15. novembra do 15. aprila, na vozilu moraju biti upaljena kratka svjetla.' Mislim da je bolja formulacija koja se koristi u Hrvatskoj: 'Za vrijeme upravljanja motornim vozilom danju tokom zimskog računanja vremena', tako da ću pokušati amandmanski djelovati sa ovim tekstom, sa ovom izmjenom teksta. Eto toliko, ovo ostalo sve podržavam.
Zahvaljujem. Momčilo Novaković. Izvolite. 98
Pa evo, ja se nisam javio na početku, pravo da vam kažem neprijatno mi je čitav dan, sada tek razumijem ove iz Savjeta ministara što bježe kada su njihovi zakoni, jer malo je nezgodno, je li, stalno pojašnjavati ovo. Ali evo, mislim da počeću od primjedbe gospodina Kuzmanovića. Nije sporno da li ćemo reći od 15. ... do 15. aprila kada jeste ovaj zimski period, ili ćemo to definisati na ovaj način. Ako bi se u međuvremenu promijenili, ne znam ni ja, ovi datumi, nije znači sporno. Što se tiče pitanja kolege Nanića, moram reći da sam ja, da budem iskren, gledao neke emisije, jer se u jednom broju evropskih zemalja takođe sada pribjegava uvođenju ovoga, i onda sam gledao neke analize na tim emisijama gdje su oni kod sebe objašnjavali, znači da nisu dali upravo ovo što sam ja ovdje pojašnjavao. Dakle, ja nemam statističke podatke kod nas, ne znam ni da li ih ima, nego sam ... Da sam imao te podatke, ja bih ih ovdje iznio znači, pa bih rekao toliko i toliko vozila bilo itd., ali sam u tim tv emisijama, kada su oni obrazlagali da nisu postignuti efekti, upravo, na ovakav način stručnjaci tamo iz saobraćaja, recimo kad su, mislim da je bilo razgovora u Austriji oko ovoga, u Austriji, i onda su oni rekli ... da po njihovim analizama tamo tih stručnjaka nije došlo znači do smanjenja broja saobraćajnih udesa, da je došlo do povećanja broja automobila koji su se zapalili prilikom saobraćajnih nesreća i da je, ne znam ni ja, potrošnja goriva, doduše jeste nešto minimalno, veća kada se koriste svjetla, i naravno da je, što se tiče uticaja na životnu sredinu, odnosno, prije svega zatopljavanje atmosfere značajno. Čak su tamo iznošeni i neki podaci, koje ja nisam upamtio, koliko automobili utiču na zagrijavanje atmosfere, ali to su bile neke zaista ozbiljne cifre. I tada je rečeno da u EU uglavnom se sugeriše i sve zemlje iz EU prelaze na ovaj princip da se u ljetnom računanju vremena ne koriste svjetla. Naravno, nisu predviđene kazne ako neko koristi svjetla. Znamo i ranije kada nije bila obaveza da se koriste, znači kada nismo prešli na ovaj zakon, nisu se kažnjavali oni koji koriste u tom periodu kada nije nužno korišćenje. Ne znam koliko sam uspio pojasniti. Znači, nisam našao kod nas, možda i ima kod nas ta analiza, ne znam da li se zbirno posmatra ali nisam našao, nego je rezultat, obrazloženje je rezultat, znači ponavljam, mislim da se radilo o uvođenju zakona u Austriji i onda sam to pratio kod njih i vidio sam da su oni otprilike na ovaj način to obrazlagali.
Zahvaljujem. Nemamo više prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 17. Ad. 17. Prijedlog zakona o učeničkom i studentskom standardu u Bosni i Hercegovini – predlagač: zastupnik Denis Bećirović, zakon broj: 01,02-7-96/09, od 14. 10. 2009. godine (prvo čitanje) 99 Poslanik Denis Bećirović dostavio je zakon u redovnu proceduru 14. 10. Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu i principima dostavila 2. 11. te je podržala i principe i ustavni osnov. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Uvaženi poslanik i predlagač, gospodin Denis Bećirović, izvolite.
Ja moram na početku reći da ću iskoristiti u obrazloženju ovog zakona svih 10 minuta koje mi stoje na raspolaganju. Možda bi bolje bilo da kad već sutra nastavljamo da sutra govorim o ovom zakonu, ali evo, ako smo se opredijelili da radimo, nije problem. Prije svega, želim podsjetiti na činjenicu da je Parlament BiH već usvojio set zakona iz oblasti obrazovanja. Dakle, ovaj parlament je već usvojio Zakon o predškolskom obrazovanju, Zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju, Zakon o srednjem stručnom obrazovanju i Zakon o visokom obrazovanju, mada u svim tim zakonima je evidentno da problematika učeničkog i studentskog standarda gotovo nije nikako spomenuta. Ovaj zakon je u skladu sa preporukama iz Bijele knjige, dakle zajednička strategija razvoja obrazovanja u BiH u skladu je sa Strategijom razvoja obrazovanja u BiH od 2007. do 2015. godine, kao i porukama građanima BiH u okviru reforme obrazovanja od strane Ministarstava obrazovanja iz 2002. godine. Postoje brojni razlozi zašto treba donijeti jedan ovakav zakon na nivou BiH. Sama činjenica da je ovo stanje danas krajnje šaroliko uređeno, dovoljno govori da bi trebalo donijeti ovakav zakon. Ovo sigurno nije nikakva potrošnja, ovo je najbolja investicija za budućnost BiH i mislim da je i naš zadatak kao zakonodavnog organa da stvaramo jednake šanse za mlade ljude u ovoj zemlji. Donošenje ovog zakona sasvim sigurno bi doprinijelo vraćanju vjere u bolju budućnost mladih ljudi u cijeloj državi. Ovaj zakon reguliše prava učenika i studenata. Kao prava učenika navedeni su pravo na smještaj, na ishranu, pravo na učenički kredit, učeničku stipendiju, odgojni rad, kulturno-zabavne i sportske aktivnosti, povlastice za prevoz itd. Isto tako, među pravima za studente predviđeni su pravo na ishranu, smještaj, kredit, stipendiju itd., itd. do prava na prevoz. Moram reći da trenutno ova prava nisu regulisana ni jednim zakonom. Suština današnje rasprave je u tome hoćemo li omogućiti učenicima i studentima u BiH, a podsjećam radi se o stotinama hiljada mladih ljudi, da uživaju ova prava u ovoj zemlji ili nećemo. Ja ovdje imam upravo Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH. Taj zakon u članu 3. pod d) govori o osiguranju jednakih mogućnosti za obrazovanje. U članu 36. tog zakona isto stoji o jednakim mogućnostima za obrzovanje. Ove odredbe nesumnjivo nameću potrebu konkretizacije ovakvih rješenja, odnosno potrebu donošenja jednog ovakvog zakona. Kakva je to država u kojoj mladi ljudi, recimo, u nekim gradovima imaju jedna prava, a u drugim gradovima nemaju ni približno ta prava. Dijete je dijete bez obzira gdje živjelo u BiH. 100 Zakon o visokom obrazovanju, također, ovo je vrlo bitno reći, u članu 36. govori o nekim studentskim pravima. Međutim, to je tako šturo da su kao studentska prava u postojećem zakonu na državnom nivou navedeno samo da mogu prisustvovati predavanjima. Pod 2. koristiti biblioteke i pravo na priznavanje i prenos bodova između akreditiranih visokoškolskih ustanova. Dakle, evidentno je da Zakon o visokom obrazovanju u članu 36., 37., 38. pa i 39. nije ni približno odgovorio potrebama studenata. Trenutno u Federaciji BiH imamo recimo pet studentskih centara: u Sarajevu, Tuzli, Zenici i Mostaru (jedno je Sveučilište, a drugo Univerzitet „Džemal Bijedić“). Prema zvaničnim statističkim podacima, dakle u Federaciji trenutno studira 68.072 studenta. Od tog ukupnog broja, svega njih 5% je smješteno u studentskim domovima, što je znatno ispod evropskog prosjeka. Ništa bolja situacija nije ni na prostoru drugog entiteta. U RS-u trenutno postoji pet studentskih centara gdje je smješteno oko 2.210 studenata. U Studentskom centru „Nikola Tesla“ u Banja Luci smješteno je 1.211 studenata, u Studentskom centru „Zvornik“ 65, u Studentskom centru „Lukavica“ 267, u Studentskom centru „Pale“ 617 i u Trebinju 50 studenata. Za ovu materiju je vrlo bitno da napravimo jednu komparativnu analizu šta je to šta imamo u ovoj oblasti u BiH i kakvo je stanje u okruženju i Evropi. Recimo, Crna Gora je propisala da student svake javne ustanove ima pravo na smještaj, na ishranu, na studentski kredit, na stipendiju za najbolje studente, participaciju prevoza, usavršavanje, zdravstvenu zaštitu itd., sve ono što mi danas nemamo na nivou BiH. Hrvatska, odnosno Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa, kako se tačno zove to ministarstvo, ima pet vrsta stipendija. Pod broj 1. za nadarene studente, pod broj 2. za studente koji studiraju deficitarne struke, pod broj 3. za studente sa težim socijalnim stanjem, pod broj 4. za studente sa invaliditetom, pod broj 5. za studente koji su bili u domovima za djecu i pod broj 6. za studente sa invaliditetom koji su na postdiplomskim studijima. Ovo navodim samo da napravimo paralelu i da se zapitamo da li išta od toga postoji u našoj zemlji. Na godišnjem nivou u Republici Hrvatskoj godišnje imaju dakle oko 2.500 novih stipendija, a samo u 2009. godini za te potrebe je izdvojeno 74 miliona kuna. Hrvatska također obezbjeđuje subvenciju smještaja redovnih studenata za oko 12.000 takvih studenata, pa čak i za smještaj studenata u privatnim centrima. I za tu namjenu je, odnosno, to pravo iskoristilo u Republici Hrvatskoj oko 7.000 studenata. Brojni univerzitetski centri - Osijek, Split, Rijeka - subvenciraju prevoz studenata, a Zagreb je potpuno donio odluku o besplatnom prevozu za sve redovne studente. Osnovna je u 2008. i posebna Nacionalna zaklada za potporu učeničkom i studentskom standardu u Republici Hrvatskoj. Republika Srbija je također vrlo sistematično uredila ovu oblast i pobrojala sva ova studentska prava i osigurala ustanove koje provode to. U Mađarskoj je još 1997. godine Ministarstvo obrazovanja i kulture donijelo, odnosno usvojilo studentske kartice. Na bazi tih studentskih kartica u Mađarskoj studenti imaju snižene karte javnog transporta, imaju brojne druge popuste itd. U Norveškoj, recimo, postoje dva glavna sistema podrške za đake u redovnom srednjem obrazovanju, a drugi za studente koji pohađaju fakultetsko obrazovanje. Jedno od glavnih pravila su da obrazovni zajmovi su oslobođeni, recimo, kamata u toku studiranja. Fiksni iznos u Norveškoj zajma za prosječnog đaka u srednjem obrazovanju iznosi negdje oko 87.600 norveških kruna ili nešto više od 10.000 eura. 101 Interesantno je, recimo, da u Mađarskoj, prema njihovoj statistici, samo u 2005. godini preko 52% redovnih studenata na njihovim fakultetima je ostvarilo neki vid i zaposlenja. Mi jako dobro znamo kakvo je stanje u BiH i da i oni koji završe fakultet nemaju neki vid zaposlenja, a pogotovo ne studenti koji studiraju. Slična je situacija i u Njemačkoj. U Poljskoj također postoji poseban zakon o sredstvima i kreditima za studente. Država pruža podršku na dva načina, u obliku bespovratnih sredstava i u obliku kredita. Slovenija također daje potporu učenicima i studentima. Švedski sistem i inače skandinavski je možda i najbolji primjer: svo obrazovanje u državnom školskom sistemu i univerzitetima oslobođeno je plaćanja. Subvencioniranje studenata u Švedskoj je namijenjeno za pokrivanje studentskih troškova za vrijeme studiranja. Inače, sistem subvencioniranja u Švedskoj je dio socijalne pomoći. Iste takve primjere možemo naći i u Velikoj Britaniji itd., itd. Evo gledam na vrijeme, dakle imam samo još 30 sekundi. Ja danas pozivam kolege da mi podržimo ovaj zakon u prvom čitanju, dakle da podržimo principe zakona. Potpuno sam otvoren za sve kvalitetne amandmane koji mogu uslijediti, dakle da bi ovaj tekst unaprijedili. Vjerujem da je ovaj zakon potpuno u interesu svih učenika i studenata, bez obzira kojoj naciji pripadali i gdje živjeli u ovoj zemlji, i pozivam, naravno još jednom, da podržimo ovaj zakon, a ako je potrebno, možemo u skladu sa našim poslovnikom i otvoriti javnu raspravu o ovom zakonu. Vjerujem da bi bilo dobro barem da kroz tu javnu raspravu čujemo studente sa svih univerziteta u BiH šta su njihove potrebe itd. Evo, hvala još jednom.
Zahvaljujem uvaženom zastupniku Bećiroviću. Sljedeća je prijavljena uvažena zastupnica Vesna Šain.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, Prijedlogom zakona o učeničkom i studentskom standardu u BiH se na najgrublji način pokušavaju prenijeti nadležnosti sa entiteta na zajedničke institucije vlasti u BiH. Ovo je još jedan pokušaj da se centralizuje vlast. Razlozi koji su navedeni u ovom Prijedlogu zakona o učeničkom i studentskom standardu moglo bi se reći da su proizvoljni pa predlagač tako koristi i nekakve pojmove kao što su 'šaroliko stanje od sredine do sredine', 'cementiranje sporadičnih rješenja' itd., a ne navodi da je ova oblast dobro regulisana u entitetu RS zakonom, a da to Federacija BiH nije učinila, pa predlažem da predlagač prepiše, da znači uzme rješenja koja su tu dobra. A spominje takođe i zemlje iz okruženja koje su to dobro riješile, pa ne vidim razlog zašto nije uvrstio nešto i u ovaj svoj prijedlog kad već priča o stvarima koje su tamo mnogo bolje riješene. Znači RS je Zakonom o učeničkom standardu iz 2006. godine regulisala ovu oblast i ovim zakonom iz 2008. regulisala oblast studentskog standarda mnogo kvalitetnije nego što je ovaj prijedlog. Sam prijedlog zakona po sebi je nedorečen i nejasan i teško ga je primijeniti. Znači, uopšte nije praktičan. Nemoguće je i neizvodljivo da Ministarstvo civilnih poslova obavlja sve ove nadležnosti koje su mu ovdje nabrojane. Nabrojano je 30 nadležnosti koje bi Ministarstvo civilnih poslova trebalo da obavlja. Dakle 'propisuje uslove za prijem učenika u ustanove za smještaj i ishranu, raspisuje konkurs za prijem učenika u ustanove za smještaj i ishranu, utvrđuje procenat učešća roditelja, raspisuje konkurs za dodjelu kredita, odobrava 102 dodjelu kredita van navedenih kriterija, raspisuje konkurs za dodjelu stipendija, propisuje visinu, način i postupak ostvarivanja prava na regres i prijevoz učenika'. I da ne nabrajam sve ove nadležnosti, ima ih ukupno 30, predlagač zna koje su to i svi koji su čitali materijale, pa bih ja sad postavila pitanje: 'Kako će Ministarstvo civilnih poslova, pored već svojih postojećih nadležnosti i poslova koje obavlja, ostvariti i 30 ovdje navedenih nadležnosti koje predviđa ovaj prijedlog zakona? Da li je predlagači imao u vidu da je za ostvarivanje svake od ovih nadležnosti potrebno donijeti i podzakonske akte koji definišu svaku nadležnost i da li se na ovaj način pokušavaju oduzeti nadležnosti koje jako dobro funkcionišu?' I još jedna primjedba na sadržaj zakona koji nije prihvatljiv (ali evo, ako nekad bude i usvojen) da nisu dobro predviđena niti regulisana prava učenika i studenata sa posebnim potrebama, a Vi ste rekli da je to u drugim državama regulisano. Znači, sami niste uvrstili prava i obaveze studenata sa posebnim potrebama. Hvala.
Replika, uvaženi drugi zamjenik predsjedatelja, Beriz Belkić.
Ja se izvinjavam, nisam u sakou. Praktično ja sam razumio sve što ste Vi govorili, ja ne repliciram, to je Vaše pravo. Ali evo otprilike Vi kažete 'na najgrublji način'. Kakav bi to mogao biti drugi, nježan ili? Čovjek je predložio zakon transparentno, nemate potrebe upotrebljavati riječi 'na najgrublji način'. Evo, možete reći pokušaj je to. I meni je drago čuti, evo, Vašu argumentaciju da je u RS-u to sve sjajno uređeno. Odlično, nema nikakvih problema. Dakle, ja ne vidim šta je to što je sporno. Vi nećete podržati ovaj zakon, imate tu oblast sjajno uređenu i uredu.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Denis Bećirović. Izvolite.
Dobro, kao predlagač dužan sam da kažem nekoliko riječi. Prvo, trebalo bi podsjetiti našu uvaženu koleginicu da ne postoje zajedničke institucije u BiH, postoje institucije BiH, i to pitanje o institucijama BiH svaki poslanik je apsolvirao onog trenutka kada je položio zakletvu u ovom Parlamentu BiH. Dakle, da raščistimo prvo oko institucija. Drugo, ja i dalje stojim na stanovištu kojeg sam iznio u uvodnom izlaganju, a to je da ovakav zakon ne postoji ni u jednom entitetu u državi BiH. Tačno je, tu se mogu složiti s Vama, da na nivou entiteta RS postoji Zakon o studentskom standardu, evo ga ovdje. Naravno da sam ga konsultovao, ali ovo nije zakon o studentskom standardu već 'Zakon o učeničkom i studentskom standardu'. Dakle, to je jedna stvar. Ja mislim da bi bilo barem korektno da se mi zalažemo da svi studenti i učenici u ovoj zemlji imaju ona prava, barem, koja imaju učenici i studenti, evo za početak, u susjednim zemljama, u Republici Hrvatskoj i Republici Srbiji. Sva ova priča o pitanju nadležnosti ili ne- 103 nadležnosti imala bi puni smisao da Parlamentarna skupština BiH u prethodnim godinama nije usvojila Zakon o visokom obrazovanju, Zakon o srednjem stručnom obrazovanju, Zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju i Zakon o predškolskom odgoju i obrazovanju. S obzirom da su usvojeni ti zakoni, sasvim je logično, a i u tim zakonima nalazimo odredbe koje upućuju na potrebu donošenja ovakvog zakona, da mi pokušamo donijeti jedan ovakav zakon. Ne treba ovoj priči pristupati na način da će neko nekome nešto oduzeti, ja to gledam potpuno sa drugačije strane. Ni jedna odredba ovog zakona nije namijenjena da nekom nešto oduzme, već naprotiv da jasno definiše određena prava. Podsjećam još jednom da sam vrlo jasno rekao da sam potpuno otvoren za određene sugestije. U tom smislu potpuno se s Vama slažem u ovom završnom dijelu Vašeg izlaganja gdje ste spomenuli ove studente sa posebnim potrebama. Ja ih nisam naveo u ovom zakonu, ali bih vrlo rado taj Vaš prijedlog volio vidjeti u drugom čitanju, u amandmanskoj formi da ga ugradimo. Jer bojim se da u ovom trenutku nema spremnosti da se prihvati i ovaj minimalni dio prava za učenike i studente, a evo, dakle u tom dijelu se potpuno s Vama slažem da treba u ovaj zakon dograditi. Štaviše, rekao sam, da bi bilo dobro ako danas usvojimo principe ovog zakona, da otvorimo javnu raspravu pa da čujemo po prvi put mišljenje i studenata i u Banja Luci, i u Sarajevu, i Tuzli, i u Mostaru, itd. – šta oni zista misle o svemu tome.
Vrijeme!
Ako su oni saglasni da takav nama zakon ne treba, onda nam zaista ne treba, ali bi bilo dobro da čujemo te ljude napokon. I na kraju, evo uvaženi predsjedavajući, ja postavljam drugo jedno pitanje, evo Vama. ... Evo da srušimo ovaj zakon, ali postavljam pitanje da li biste Vi podržali da donesemo zakon isti onakav kakav je recimo u Republici Srbiji ili u Republici Hrvatskoj koji garantuje prava učenika i studenata. Suština ove priče je da ne postoji zakon koji reguliše njihova prava u ovoj državi. Ako na takav način budemo posmatrali ovu problematiku, onda je to sasvim druga priča. Ako budemo gledali da to neko nekom nešto oduzima, da je to neka šteta, onda je to neka posve druga priča.
Vrijeme! Dvije replike. Uvaženi poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Eh Denise, ko te ne zna, a kad bi te slušao, rekao bi kako slatkorječivo pričaš o Srbiji, kao da se radi o nekom drugom poslaniku. Ovdje je sve jasno. Mislim da ne trebamo gubiti vrijeme. Mi kad smo govorili, znači mi imamo značajan dio zakonodavnih aktivnosti iz onih oblasti koje su na nivou BiH. Mi smo i na Ustavnopravnoj komisiji govorili, iako mi je žao što je eto nađen ustavni osnov za recimo nešto što je nečija druga nadležnost, a recimo nešto gdje je Ustavni sud 104 nadležnost isključiva države BiH i tu nismo uspjeli naći ustavni osnov, ali evo ovdje smo ga negdje iščeprkali i ne bih gubio vrijeme, mogli bi. Kolegica je jasno elabolirala zašto to ... ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Da, vjerovatno. Ja razumijem da neki drugi očito to bolje razumiju, ali ja uvažavam da pošto predsjedavajućem Ustavnopravne komisije ne ide cijeli dan, vjerovatno mu i sad ne ide u ovim prigovorima i primjedbama oko toga, ali to ćemo mi tamo raspraviti. Mislim da nema potrebe, ja razumijem ovu priču da se na ovakav način, zna se kako je BiH uređena, zna se kako je Srbija uređena. U jednom momentu uzimati iz Srbije što odgovara, možda kad bi češće uzimali to iz Srbije, vjerovatno bi onda stekli tu vrstu povjerenja da možemo razgovarati o nadležnosti. Kada govorite o načinu tamo i kako ste to obradili pojedine članove, kada bi vidjeli realizaciju, onda bi naišli na niz nemogućih situacija kako je nemoguće takav zakon primijeniti bez niza drugih stvari koje se u suštini nazivaju klasični prenos nadležnosti. Zna se kako se on vrši. Evo, zamjenik predsjedavajućeg je rekao primjedbu 'na najgrublji' pa ne znam kako bih ja to nazvao, ja pokušavam ovo nježno Denisu objasniti da ovo ne može ovako, jer vjerovatno, kad bi ja sad tražio da se urbanizam sa opštinskog nivoa digne na nivo države, SDP bi bio glavni zagovornik da to ne može. Mislim da je to lokalna stvar i ne daj Bože da se država petlja u te lokalne stvari, jer to je nadležnost opštine i šta bi SDP bez urbanizma i bez, e, tako im bez učeničkog standarda i bez ovoga dijela i mislim da je elaboracija naša potpuno jasna. Znači, da se razumijemo, o ovoj temi se može razgovarati i treba razgovarati, ali ima metodologija kako to ide i prenos nadležnosti, znači da krene po redu. Imate poslanike u RS-u koji još više mogu pojačati, odnosno poboljšati taj zakon u RS-u. Možete pojačati i ovu aktivnost u Parlamentu Federacije da i Parlament Federacije dobije ovaj zakonodavni okvir, a ako bude ovog trećeg entiteta, on nema nikakvog zakonodavnog okvira i sve to njima možete posuditi sada, pošto će njima trebati masa tih zakona da to na neki način uradite, ali državi BiH ne treba taj zakon.
Uvažena poslanica Vesna Šain, replika.
Pa evo, ja sam od strane predlagača prozvana da odgovorim na pitanje. Evo, ja imam prijedlog da prepiše zakon iz RS-a, lobira i inicira njegovo usvajanje u Parlamentu Federacije BiH, pa ćemo poslije da pričamo da li ima šansi, da li ima potrebe da bude na nivou BiH.
Uvažena poslanica Mirjana Malić, replika. Izvolite. 105
Pa evo, poštovani predsjedavajući, drage koleginice i kolege, ja moram reći da ja repliciram svojim uvaženim kolegama iz RS-a, jer mi se čini da za sve ovo vrijeme toliko se trudeći da ne izgube neke nadležnosti izgubili smo smisao za budućnost ove zemlje ako se o mladosti govori. Ja zaista ne mislim da budem patetična, još manje mislim da trebam da vam dociram, ali naše obrazovanje sa okvirnim zakonima i okvirnim pravima koji ništa ne obavezuju, koje još nismo proveli sa podzakonskim aktima, dovelo je već nekoliko generacija 'bolonjaca' u situaciju da su im diplome potpuno bezvrijedne i u zemlji, a pogotovo i u svijetu. Na 'bolonju' smo pristali zato da bi napravili mobilnost koju ne možemo da napravimo u relaciji od 30 km, jer zaboga, imamo potrebu da vidimo nevidljivu entitetsku barijeru itd. Pa, ja neću da zagovaram niti jedno, niti drugo, niti treće za rješenje, ja samo zagovaram da ne ispustimo iz šaka obavezu da bi u ovoj zemlji trebalo da raste broj pismenih, a ne broj nepismenih, a nažalost, čuvajući ingirencije po entitetima mi smo zemlja u kojoj će ponovo trebati otvarati analfabetske tečajeve.
Uvažena poslanica Azra Alajbegović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, zapravo ovaj prvi dio moje replike kolegici Vesni Šain je zapravo uzela profesorica Malić samo u jednom drugom obliku i ja sam zapravo htjela da kažem da je ulaganje u mladost, ulaganje u obrazovanje, ulaganje u buduće generacije koje žele da ostanu u BiH i da je grade, da u njoj žive, odgajaju svoju djecu i čine je perspektivnom za život, nešto što je imperativ svakog ozbiljnog čovjeka. Što se tiče prepisivanja ovog zakona i prijedloga da se prepiše zakon iz RS-a, ja bih zapravo prvo dala prijedlog da se pročita Ustav i ... da se vidi da je zakon nemoguće prepisati u Parlamentu Federacije iz RS-a, s obzirom na ... ustavno uređenje Federacije BiH i RS-a. Tako da, molim vas, nemojte nam nuditi nelogične, neadekvatne, neživotne prijedloge jer oni na određen način mogu samo da iritiraju, a nikako da budu konstruktivni. Mi smo ovdje da gradimo konstruktivni dijalog, da pravimo okruženje u kojem mladi ljudi trebaju da se obrazuju po najvišim evropskim standardima, sa imperativnom edukacijom kroz cijeli život, i mislim da je mladost nešto u što apsolutno moramo investirati. Hvala lijepo.
Prvi zamjenik predsjedavajućeg Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo, zastupnici, konkretna replika će biti uvaženom zastupniku Kalabiću, ali da zloupotrijebim, neću ja ni koristiti ni ovo sve vrijeme koje mi stoji na raspolaganju. Ovaj zakon je primjer jedne dobre ideje koja neće doći do realizacije jer mislim da nema rješenja u sebi, neovisno čija je nadležnost. Znači, neću sad govoriti o nadležnosti. Nema rješenja koja osiguravaju provedbu dobrih želja. Znači, ima strahovito puno dobrih želja u ovom zakonu i što se tiče želja sve bi ih rado podržao ko god da donese taj zakon, ili ovaj parlament ili entitetski, ili 106 kantonalni, ili možda i općinska vijeća negdje jer ima pitanja koja bi vjerovatno i bila i u njihovoj nadležnosti, ali ne vidim koji su instrumenti za realizaciju ovog zakona: treba puno para, i ključni problem su pare. Nisam siguran da mi ovim ovako definiranim zakonom možemo natjerati one koji bi trebalo dati te pare da te pare daju. I sad ću repliku uvaženom zastupniku Kalabiću. Ne sekirajte se za treći entitet, zakone već imamo urađene, i to puno bolje nego u RS-u i u Federaciji. Hvala lijepo.
Uvaženi poslanik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Od mnogo stvari koje sam danas čuo, ovo mi je najbolja stvar, ovako najpozitivnija da je u ovoj državi nešto spremno i da to ne treba ni čekati. I drago mi je da je to uvijek spremno. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Jasno i drago mi je, to je pozitivno, nemamo mi ništa protiv, to je pozitivno takmičenje kao ako oni sada budu bolji pa mi ćemo se boriti opet da mi jednog dana budemo bolji, nije to sporno, to je jedna pozitivna stvar. Međutim, hoću da kažem nešto, i tu se slažem sa gospodinom Lozančićem. Znači, nije sporno, govorimo o materiji koja je svima nama bliska, radi se o životnoj materiji, ali istovremeno, kao odgovorni ljudi treba ... i ne mogu se složiti sa ovim o čemu govori kolegica Alajbegović. Ona hoće da nerad pravda nekakvim konstrukcijama koje je ona ovdje iznijela. Znači, djeca zbog nakaradne Federacije, kako je ona to rekla, djeca tamo ne treba da idu ni u studentske centre, ni u škole, ni bilo gdje, zato što je struktura takva kakva jeste, i eto to tamo nije dobro i mi sad tamo nećemo ništa raditi. Da li to znači da tamo piše da vi ne možete donijeti nikakav propis. I sad da ne otvaram, dalje priču znate. Vi vjerovatno, znam kako bi vi to željeli, a nećete onako kako to treba. To je sad za neke druge rasprave. Ne možete me ubijediti u to da vi ne možete u Federaciji regulisati zakonodavno ovu oblast onako kako to zahtijeva ustavna struktura Federacije. Ali kao što se dešava, vi bi vjerovatno htjeli tamo da u tome neki ne učestvuju ili na neki svoj način da, opet kažem, ne otvaram to pitanje, i zato što vi to mislite da tamo ne možete ili ne želite urediti, treba sada da mi uradimo nešto što je ovdje, sad vam moram reći, potpuno nakaradno. To je sad, ja nisam htio govoriti o tome, to je sad govorio gospodin Lozančić. Šta ćemo večeras ponuditi djeci? Zakon i kazati šarenu lažu: mi smo vas riješili večeras, imate najbolji zakon u regionu. Pa nisu djeca glupa, reći će a pare, kao što vam kući kažu šta ti meni prodaješ tu maglu, kažu, gdje su pare za ovo. Kako ćemo to riješiti? Koliko institucija treba i koliko treba da napravimo promjena da to napravimo? Nadležnosti su poredane sada takve i mi smo kazali da nemamo ništa protiv, gospodo. Idemo po proceduri kako ide da vidimo možemo li prenijeti tu nadležnost na nivo BiH i kad to prenesemo, promijenimo sve zakone, usvojimo i ovaj zakon i završimo priču. I šta je tu sporno? Zašto se svi nekako naroguše na tu priču kada treba otići u Banja Luku i otvoriti proceduru prenosa nadležnosti. Šta je sporno? I ako je to dobro, prenijećemo to, ako je to dobro. Ali u smislu meni se to kao na neki način gadi, ali ovdje ću neke floskule o pismenim, nepismenim. To nemojte, to je priča o demagogiji koja ovdje sigurno kod nas neće proći. Ako mislite da u Sarajevu nema raspoloživih stotinjak miliona 107 maraka u nekim crnim fondovima koje možete da date djeci Sarajeva i gdje možete to puno bolje uraditi nego u ovom parlamentu, pokažite tu aktivnost tamo oko djece i oko toga. Nemojte ovdje, kao, neko je ovdje protiv učeničkog standarda, neko je ovdje protiv nečega što mi možemo uraditi za djecu.
Vrijeme!
Ja vam tvrdim da u ovom momentu mi za njih ne možemo ništa uraditi, da budemo realni. Možemo im samo ovim zakonom pružiti nekakvu šarenu lažu.
Drugi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Gospodine Kalabiću, dakle oko ove nakaradne Federacije, ja mislim da stvarno nema smisla tako govoriti. Evo, primam izvinjenje da ne nazivam drugi entitet nekim drugim imenom. Mislim, stvarno nema smisla. Dakle, ako hoćemo da razumijemo inicijativu gospodina Bećirovića, ja mislim da je trebamo razumjeti na sljedeći način. Jednostavno se pokušavaju ujednačiti u ovoj zemlji uslovi tog učeničkog i studentskog standarda. U RS-u ljudi smatraju da to ne treba ujednačavati, da ne treba na neki način integrisati, da treba to držati po entitetima. Ok. I dakle, na tome treba stvari završiti. Međutim, ovo je vrijeme integracije, nije vrijeme izolacije. Dakle, ovo je vrijeme integracije. Vidjet ćete da će naši studenti iz BiH ići vani, biti po studentskim domovima vani. Zašto ne bi bili studenti i učenici u BiH zajedno, imali iste šanse da budu u Banja Luci, da budu u Sarajevu itd. Neka postoje entitetski zakoni. Evo, neka se usaglasimo, hajde da usaglasimo ova dva entitetska zakona. Barem nešto da uradimo u smislu integracije bh. društva. Vjerujte, boli čovjeka ta tolika zatvorenost. Dakle, o čemu god progovorite, mi imamo riješeno. Neka, ja čestitam, sjajno, ali daj da riješimo u ukupnosti nekakvoj u ovoj državi kao državi.
Uvažena poslanica Azra Alajbegović, replika. Izvolite.
Pa meni je samo žao što me gospodin Drago Kalabić nije razumio, ali još mi je više žao što ne mogu da vodim konverzaciju na način da me razumije, žao mi je stvarno.
Imamo sad znači još jednu repliku. Uvaženi poslanik Željko Kuzmanović. Izvolite. 108
Ma samo kratko. Ja želim da pojasnim. Ne može loše ustavno uređenje Federacije biti alibi za prenos nadležnosti. Ovdje bi bio pozitivniji primjer da je gospodin Bećirović preko svog kluba poslanika u Parlamentu Federacije pokušao da napravi takav zakon u Federaciji, pa da onda, ako se takav zakon pokaže djelotvornim i kaže, evo ljudi, mi smo nešto uspjeli u Federaciji, pokušajmo to prenijeti na državu, ja bih to razumio. Ali ne može biti loše ustavno uređenje Federacije alibi za donošenje ovakvih zakona. Vjerojatno je i gospodin Kalabić mislio na to.
Replika – vrlo brzo se mijenjaju ove replike – uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Pa evo, da podsjetim gospodina Kuzmanovića da je ustavno rješenje Federacije sastavni dio ustavnog rješenja BiH, pa ako nešto ne valja u tom ustavnom rješenju Federacije, recimo onda da ne valja ustavno rješenje BiH. Mislim da ne adresiramo na jedan mali dio nečega, nego hajmo onda na ono tamo gdje mu je mjesto.
Prelazimo na diskusije. Uvaženi poslanik Drago Kalabić se snašao. Izvolite.
Pa ja sam zaista mislio da ćemo to završiti na način da se razumijemo. Ako mislite da mi ne razumijemo stvar, onda se varate. Znate, hajmo mi to na nivou BiH, a pokazali ste na koji način. Pa nismo mi ovdje naivni, nije niko ovdje od juče. U priči, ako mislite kad smo govorili o uređenju Federacije, kolegica je kazala da to nije tamo dobro ili da to nešto nije tamo uredu, popravljajte to, rješavajte to. I mi imamo problema i svoje probleme ne prebacujemo na taj način, znate. Bi li vi to mogli doći riješiti, to je dato ustavno nama da mi to riješimo, kao što je dato i vama. Ja mislim da vi ne razumijete stvari, jer malo malo uđete u ustavnu materiju, nećete se ljutiti, koja je vama dobro strana, dobro vam je strana. Jer, vi da hoćete se upustiti u nju, onda bi potpuno, sad bi vam mogao ovdje pokazivati deset stvari koje vi trebate da uradite, a prva je da ta vaša evo takva Federacija da svom premijeru večeras kažete koliko treba da izdvoji para, a on, dobro znate da diše na škrge i koliko treba da izdvoji para za zakon gospodina Bećirovića. Što to onda ne kažete? ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] 109 Pa molim vas, pitajte čovjeka, hajte da pričamo našim jezikom. Pod 2. gospodin Belkić je govorio o integracijama. Niko normalan ne može biti protiv pozitivnih integracija, ali ima mnogo stvari koje treba da riješimo, gospodine Belkiću. Znate, ne možemo riješiti i napraviti na fakultetu džamiju, i onda da idemo u integracije. Neko neće, poštuje džamiju, ali on neće. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Prije nego što dam riječ onima koji su napravili zahtjev za repliku, želim da upozorim da je prošlo 18,00 časova i da na način na koji smo otvorili ovo pitanje veoma vjerovatno nećemo moći završiti ovu sjednicu. Iz tog razloga trebamo da se dogovorimo da li da nastavimo sutra u 9,00 časova ili da večeras radimo dokle možemo da radimo. Ako već želite večeras da završimo ovaj posao, onda mislim da replike ove i ova rasprava ne ide u tom pravcu. Iz tog razloga ja vas molim da odustanete od replika i da krenemo da danas završimo večerašnju sjednicu, a ako ne, onda ću ja morati da je prekinem i da je nastavimo sutra u 10,00. Uvaženi poslanik Denis Bećirović, replika. Izvolite. 110
Moram reći da mi nije jasno kako gospodin Kalabić, uvaženi kolega, ovako neargumentovano diskutuje o ovoj temi. Stoga još jednom želim da ga podsjetim da je on zajedno sa svima nama u ovom parlamentu, čini mi se da smo to velikom većinom, mi smo izglasali Zakon o visokom obrazovanju BiH. I taj zakon, kolega Kalabiću,
Okvirni.
pa evo, Okvirni zakon, u članu 36., citiram vam, 'studenti imaju sljedeća prava', i on propisuje koja su ta prava. Dakle, već imamo zakon koji govori o studentskim pravima. I otkud tolika priča sad hoćemo li to definisati na državnom nivou ili nećemo, a imamo zakon koji to reguliše. To je jedna strana priče. Druga strana je priče da to što trenutno piše u tom zakonu je ispod svakog nivoa kada je riječ o drugim državama i pravima koja studenti uživaju u drugim državama. I čitava ova priča, suština ove priče jeste da studentima i učenicima u ovoj zemlji omogućimo da imaju ona prava koja imaju u drugim zemljama. Ako to na takav način budemo posmatrali, to je sasvim druga priča, a ne da odemo na neki potpuno drugi kolosijek pa bi ono da podržavate ideju gospodina Lozančića o trećem entitetu, vjerovatno, zato što niste upoznati sa Nikinom kartografijom koja podrazumijeva da taj treći entitet zauzme cijelu Bosansku posavinu. Ako je to ta podrška, nije nikakav problem, dogovarat ćemo i o tome.
Krenulo nas je. Uvaženi poslanik Bakir Izetbegović, replika. Izvolite.
... kolegi Kalabiću koji cio dan dolijeva onako gas i vatru uljem. Dakle, nema nikakvih džamija, Kalabiću, na Sarajevskom univerzitetu. Otkud Vam to? Niti ima nekih zelenih trotoara koji su samo za muslimane, kako su jednom to pričali u ovoj jednoj tamo debatnoj emisiji, niti naš premijer ima avion kojim će otići po ratnog zločinca koji je priznao, recimo, da je kriv za teške patnje naroda u BiH. Vi znate da taj avion pripada svim narodima i svim onima koji su u budžetu platili pa se kupio avion. Niti su šume u ovome dijelu BiH nazvane muslimanske šume, a pripadaju svima, znate, nema toga. Niti je ovome entitetu ovaj jedan narod nedobrodošao pa da mu uporno brane, pa da ih ubiju stotinu kad se probaju vratiti na kućni prag. To se ne dešava ovdje, gospodine Kalabiću. A Vi nama uporno dijelite lekcije, a sad razmislite ima li toga kod Vas, ovoga svega što sam sad rekao.
Zeleni trotoari? 111
Uvaženi poslanik Remzija Kadrić, diskusija.
Zahvaljujem se, uvaženi predsjedavajući.
Molim vas samo malo strpljenja. Izvolite.
Zahvaljujem se, uvaženi predsjedavajući. Dakle, treba, ja podržavam principe ... za donošenje ovoga zakona. Ja bih volio da je predlagač malo bliže razradio ove kriterije o pravima učenika i studenata. Dakle, da se tamo regulišu ti kriteriji da ne ispadne da svako ima pravo na ovaj smještaj, samo je bitno da je učenik ili student. Dakle, trebalo je to razraditi, ove kriterije. A zbog vremena, dakle kad je u pitanju ova priča o entitetima, to je posljedica ove prudske priče, tamo je razrađeno sve, ta trava zelena, ceste. Linije su u Prudu razrađene, međutim, srećom, pa je to propalo. ___________(?) [[mikrofon nije uključen]]
Dobro je, dobro je, nemojte dobacivati.
Dakle, ovoj državi u budućnosti ne trebaju entiteti, ni prvi, ni drugi, ni treći, ni jedan. Dakle, ova država treba da bude jedna normalna država bez bilo kakvih entiteta, za to se mi zalažemo.
Zahvaljujem. Evo, prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Niko Lozančić, replika.
Zahvaljujem. Pa da ne bi bilo ovoliko krivog razumijevanja, ne mislim ja da ćemo mi danas raspraviti ni o prvom, ni o drugom, ni o petom entitetu. To je bila jedna šaljiva upadica na komentar uvaženog kolege Kalabića, tako, nadam se, i volio bih da tako to shvatite. A što se tiče učeničkog i studentskog standarda, zašto sam ja rekao da sam apsolutno za to. Ja sam za razliku možda od nekih od vas, da ne kažem od velikog broja, bio u studentskim centrima i zašto sam za poboljšanje toga. Frapirao sam se kad mi studenti kažu, e, sad je dobro, svakog petka imamo toplu vodu. To je jedan primjer samo i mislim da je to dovoljno slikovit 112 primjer i volio bih da takvo stanje – doduše, to je bilo prije nekoliko godina – danas nije nigdje ni u jednom studentskom centru u BiH, makar i ne bilo ili bilo 15 zakona. Mi imamo složen ustavnopravni sustav u kome u Federaciji ova nadležnost je izvorno u kantonima i svi se otimaju za tu nadležnost samo je slabo hoće konzumirati. Kad trebaju dati pare, onda nije njihova, onda je nečija druga. Ja sam u tom kontekstu govorio. Ne bih volio da budem krivo shvaćen. Znači, sve je lijepo, ja bih napisao još prava u ovom zakonu, samo razmišljam kako natjerati one kojima ta prava damo da uistinu budu realizirana i da ono što je deklarativno ili proklamiramo kroz zakon bude realizirano, a da ne bude samo obećanje.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku 18. Ad. 18. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju postizanja saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH – predlagač: poslanik Bajazit Jašarević, zakon broj: 01-02-4-83/09, od 16. 9. 2009. (prvo čitanje) Prijedlog zakona na 62. sjednici, održanoj 14.10., nije dobio entitetsku većinu, nije postignuta saglasnost u Kolegijumu, a vi ste dobili Izvještaj o usaglašavanju. U drugom krugu glasanja Dom će odlučiti o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Tačka 19. Ad. 19. Izvještaj Komisije Kolegija o nastojanju postizanja saglasnosti o Prijedlogu zakona o Agenciji za kontrolu i osiguranje prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelima i upravljanje oduzetom imovinom – predlagač: Klub zastupnika SDP-a BiH, zakon broj: 01-02-5-81/09, od 14. 9. 2009. (prvo čitanje)
Gospodo predsjedavajući, kolegice i kolege, uvaženi gosti, ja se zaista izvinjavam s obzirom na umor i vrijeme ali bio sam racionalan u dosadašnjem radu, ipak, moram reći nekoliko rečenica. Ja sam dakle imenovani član ove Posebne istražne komisije koja podnosi danas ovaj izvještaj i, kao što znate, u toku rada ove komisije podnio sam neopozivu ostavku u kojoj sam detaljno i transparetno obrazložio razloge ostavke ali, nažalost, eto do danas nisam razriješen dužnosti člana Posebne istražne komisije iako je dakle moja ostavka bila i ostala neopoziva. Na početku kao imenovani i još nerazriješeni član ove komisije želim da se ogradim od ovog Izvještaja Posebne istražne komisije jer to nije izvještaj, to je jeftina farsa i poniženje i ismijavanje i ovoga parlamenta i ove komisije i poslanika. Kao što sam već nekoliko puta rekao u ovome domu, ova komisija je formirana tako da se unaprijed moglo znati da rezultat ne može biti ništa više od ovakve informacije i od ovakog izvještaja. Prvo, ja sam u ovome domu glasao za zaključak da ova komisija istraži nabavke automobila u svim ministarstvima Vijeća ministara, a zadak komisije se sveo na ispitivanje nabavke samo automobila za potrebe predsjedavajućeg Vijeća ministara. 114 Drugo, prilikom usvajanja Poslovnika o radu Posebne istražne komisije voljom većine je određeno da je rad ove komisije u principu zatvoren za javnost, a da komisija može odobriti prisustvo javnosti što se u radu ove komisije nažalost nije desilo, što valjda govori i o ovoj komisiji i o tome kako je radila. Ovo nije komisija niti je rasprava takva i o takvim pitanjima koja bi mogla prisustvom medija ugroziti državu i državnu tajnu. Uobičajeno je da u poslovnicima u ovakvim slučajevima stoji da je rad komisije u principu otvoren za javnost, a da komisija može donijeti odluku da neke sjednice budu zatvorene ili dijelovi sjednica itd. Način kako je radila ova Posebna istražna komisija zatvoreno za javnost je u velikoj mjeri i doprinio da rezultat po onoj narodnoj bude: pojeo vuk magare. Zašto je bilo potrebno da ova komisija istražuje nabavke automobila u svim ministarstvima Vijeća ministara istovremeno. Da se tako prišlo zadatku, onda bi vidjeli da cirkuliraju isti ponuđači, da između njih imaju ekskluzivni bošnjački, srpski i hrvatski isporučioci vozila, da su oni između sebe tako podijelili tržište i da međusobno sarađuju i međusobno sarađuju prilikom prijavljivanja na tendere itd. Ono što ja kao član ove komisije nikako nisam mogao razumjeti i nisam mogao dobiti racionalno obrazloženje na tvrdnju kako je nabavka terenskog vozila od 219.000 KM u koji je ugrađeno eto i 80.000 KM dodatne opreme opravdana u situaciji teške ekonomske i socijalne krize i recesije koja gazi BiH. Mislim da za ovakvu tvrdnju o opravdanosti nabavke ovakvog automobila nema nikakvog ni moralnog ni racionalnog uporišta u vrijeme kada je racionalizacija javne potrošnje u svim normalnim zemljama na prvom mjestu antirecijskih i antikriznih mjera. Tehnika po kojoj je cijena nabavljenog automobila za jedan dan dostigla cijenu sa 130.000 na 219.000 KM i po kojoj je u jednom danu ugrađeno 47 stavki dodatne opreme za automobil u vrijednosti od 80.000 KM je priča za sebe. Bilo bi interesantno da čujemo originalne komentare kako nas časte građani i radnici u proizvodnji i drugi kada pročitaju samo dio zahtjeva sa spiska dodatne opreme koja je ugrađena u nabavljeni automobil, među kojima su i oni za sportska sjedišta naprijed, koža verano, električno podešavanje oba prednja sjedišta sa memorijom i podrškom za kralježnicu, prostirke od velura sprijeda i ozada, ukrasni umeci od aluminijuma, aluminijske ukrasne lajsne oko prozora i drugo. Ovdje je samo još falila i obuka vozača bar godinu dana da to zna sve primjenjivati, da to zna sve koristiti. Naravno nedostaje i komisijski zapisnik kojim bi se konstatiralo ili utvrdilo šta je sve od ove silne dodatne opreme stvarno i ugrađeno. Interesantno da nakon nabrajanja 47 stavki dodatne opreme u pozivu za dostavljanje ponuda stoji da dobavljačima nije dozvoljeno dostavljati alternativne ponude. Onima koji ovaj posao poznaju i kojima je ovaj posao blizak znaju šta to znači. Ja ne smatram pametnim ni racionalnim da se ovoj Posebnoj istražnoj komisiji proširi nadležnost za istragu o nabavci automobila za potrebe svih ministarstava u Vijeću ministara, niti se slažem sa imenovanjem nove komisije sa ovim zadatkom. Nemojte da se jednostavno sramotimo i da se blamiramo u ovom teškom i ozbiljnom vremenu. Ovo je suviše ozbiljna stvar da bi se njoj ovako neozbiljno pristupalo. Jedino je racionalno i ispravno u ovom vremenu i nakon svega da od nadležnog tužilaštva zatražimo istragu o nabavci automobila u svim ministarstvima i institucijama i podnošenje izvještaja o rezultatima istrage. U tom pravcu ja ću predložiti zaključak pismeno. Što se mene osobno tiče, dakle nakon moga učešća u radu Posebne istražne komisije, duboko sam uvjeren da u nabavci i predmetnog automobila za potrebe predsjedavajućeg Vijeća ministara ima elemenata organiziranog kriminala koji je, nažalost, postao pravilo ponašanja i da 115 se na isti način ponašaju u sličnim situacijama i u drugim ministarstvima i u drugim institucijama. Na kraju da se ne javljam po ovoj narednoj tačci, ili tamo gdje je predviđeno, gdje se preglasava o mome razrješenju člana Posebne istražne komisije, pa ja molim da me ovaj dom razriješi, jer je ostavka moja neopoziva, jer ne želim biti član komisije u kojoj ću kao poslanik biti blamiran i ismijavan. Ako me ovaj dom ne razriješi, ja ću jednostavno jednostrano biti prinuđen da ne radim u toj komisiji. Hvala lijepa.
Zavisi, ako usvojimo ovaj izvještaj i ne budemo usvojili zaključke, Vi ste i svakako razriješeni tako da nema potrebe o tome i da raspravljamo. Diskusija, uvaženi poslanik Momčilo Novaković, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Prvo mislim da je ovo što je uradila Posebna istražna komisija miješanje u rad revizora, a ne ono što sam ja uradio kad sam predložio ovaj zakon. Naime Istražna komisija je sebi uzela ulogu revizora, pa je Istražna komisija na kraju konstatovala da je sve provedeno, bilo transparentno provedeno u skladu sa odredbama Zakona o javnim nabavkama. Volio bih kad vidim izvještaj revizora da li će i on konstatovati ovako isto ili će reći da je povrijeđen Zakon o javnim nabavkama kao što se to često dešava. Takođe je uzela za pravo i da konstatuje da je bila opravdana nabavka automobila. Mislim da je njen zadatak bio da kaže da li je bila opravdana nabavka automobila od 200 i nešto hiljada, a ne opravdana nabavka automobila, jer ja ne znam, znači pretpostavljam da ... niko nije uzeo automobil ako mu ne treba, odnosno, ako ne treba automobil za predsjedavajućeg, ne bi ga ni uzeo. Ja pretpostavljam da za predsjedavajućeg treba automobil, da je to neko napravio procjenu, samo je pitanje da li je trebao automobil od 200 i kusur hiljada maraka. To je suštinsko pitanje koje je, po meni, ova komisija trebala odgovoriti. Ja naravno neću podržati ni jedan od ovih dole prijedloga koji podrazumijeva da se ponovo formira neka komisija koja će nešto istraživati i doći vjerovatno do istih zaključaka do kojih je došla ova Istražna komisija, niti ću podržati zaključak da ova nastavi nekakva daljnja istraživanja jer se ona u ovom istraživanju pokazala kao vrlo kvalitetna. Znači, kad se radi o ovome, to vidimo iz ovog izvještaja ovdje i što da ljudi džabe troše pare ako će isto ovo napisati i za sva ostala auta, a vjerujem da hoće, jer ne vidim razloga zašto ne bi napisali isto i za sve ostale, ako ništa, zato što su jeftiniji. Dakle, mislim da Istražna komisija nije završila posao koji smo mi njoj ovdje dali. To je suštinska stvar u ovome. Možemo mi ovo podržati i prihvatiti ovaj izvještaj, šta god mi radili ništa se neće promijeniti. Ono što jeste konstatacija da Istražna komisija nije završila posao koji joj je Parlament ovdje dao. To je sva suština. Niti će ovo pomoći Generalnom sekretarijatu niti ćemo odmoći kad se radi o ovome, niti će ovo nama pomoći niti će nam odmoći. Ali nam jeste putokaz da ubuduće ne trebamo formirati ovakve komisije, da ubuduće ne trebamo trošiti energiju za ova pitanja kad u ovoj zemlji postoje institucije koje se bave tim poslom i trebamo od 116 njih tražiti da to završe i da nas obavijeste, a ne da mi formiamo ove istražne komisije koje u principu ne mogu dovesti ni do čega. Hvala.
Ti si, Momo, glasao za ovu komisiju. Uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović.
Ma evo slažem se sa diskusijom gospodina Novakovića, samo da nema iluzija da ne čeka izvještaj revizorski za 2009. godinu jer će on doći nakon izbora 2010. godine.
Možda će on biti tu. Denis Bećirović ima diskusiju. Izvolite.
Kad smo otvorili ovu tačku dnevnog reda, red bi bio prvo da podsjetimo kako je ova komisija počela sa radom. Naime, mi smo kao Predstavnički dom donijeli konkretan zaključak u kojem se kaže 'da Predstavnički dom formira Posebnu istražnu komisiju, s ciljem da u roku od 45 dana ispita i dostavi ... Predstavničkom domu izvještaj koji sadrži podatke o svim automobilima koje je Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH kupio od 15. aprila 2008. do 15. aprila 2009. godine, tačnim cijenama kupljenih automobila, načinu kupovine automobila, opravdanosti kupovine automobila.' Kao predlagač ovog zaključka i inicijator formiranja ove Posebne istražne komisije, a vjerujem i svi ostali koji su glasali za ovu komisiju da se formira, mi smo pod ovim podrazumijevali da dobijemo podatke ne samo ... za predsjedavajućeg Vijeća ministara već i od svih ministarstava u Vijeću ministara BiH. To smo tražili jer smo šest mjeseci prije dobili odgovor od ministra finansija da Vijeće ministara nije nabavljalo automobile već da je taj posao uradio Generalni sekretarijat. Međutim, kada smo dubinski ušli u ovu problematiku došli smo do saznanja da je u stvari Generalni sekretarijat nabavljao automobile samo za Vijeće ministara BiH. S tog stanovišta, ako ćemo se striktno držati ove formulacije Predstavničkog doma, treba konstatovati sljedeće: Posebna istražna komisija je u potpunosti završila svoj dio posla koji mu je povjerio Predstavnički dom i ona je dobila svu potrebnu dokumentaciju kada je riječ o onome šta je nabavio Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH. Mi smo dobili kompletnu dokumentaciju. Nažalost, ovdje vidite kako se glasalo, ima i ovaj jedan glas „protiv“, ja sam bio taj koji je bio „protiv“. Ja sam mislio da vama kao poslanicima ne treba dostavljati nikakav suženi izvještaj već da trebate dobiti na uvid kompletnu dokumentaciju; dio te dokumentacije i onoga što je sadržano u dokumentaciji uvaženi kolega Dolić je sada prezentirao. Suština ove priče, dakle ovdje nema puno nejasnih stvari: predsjedavajući Vijeća ministara je kupio automobil od 219.000 maraka. Tim pitanjem bavi se evo sada i Tužilaštvo, 117 ono će reći je li zakonito ili nije. Komisija je dala sebi u obavezu da kaže da je ovo ekonomski opravdano, dakle da je ta kupovina opravdana sa tri glasa „za“ i dva glasa „protiv“. E sad tu ima jedan mali problem, kolega Okolić je poslije sjednice priznao da je greškom glasao „protiv“, već da je i on saglasan da to nije opravdano, dakle ta kupovina, tako da u ovoj situaciji treba konstatovati da ni ovo nije baš tačan izvještaj ove komisije, jer je očigledno da većina i u ovoj komisiji misli da to nije opravdano. Ovdje dakle samo postoje dva izlaza. Jedno je da konstatujemo to što smo dobili, to su činjenice. Neki će interpretirati tu činjenicu da je opravdano što je potrošeno 219.000 KM za taj automobil. Vjerovatno svi iz opozicije a vjerovatno i dobar dio ljudi koji su u parlamentarnoj većini će konstatovati da to nije uredu, i neka to interpretira kako ko hoće, ... građani na kraju daju svoju ocjenu. Drugo pitanje koje je jedino otvoreno u ovom trenutku jeste može li ovaj Predstavnički dom donijeti neki zaključak ili zadužiti ovu komisiju da dovrši posao u smislu da sada tačno kaže da tražimo podatke o svim ministarstvima. To je jedino što je ostalo otvoreno. Ako ima sposobnosti da to uradimo danas i volje, to ćemo uraditi; ako nećemo, treba konstatovati da je ova Posebna istražna komisija za razliku od one Istražne komisije koju smo formirali oko ovih donacija koja se niti sastaje niti ima rezultata. Ova je završila svoj dio posla. Hoće li dubinski još nastaviti ovaj posao ili neće, to je volja Predstavničkog doma.
Zahvaljujem. Diskusija, uvažena poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Pa želim da kažem nekoliko riječi kao član ove komisije i kao član koji je učestvovao u sastavljanju ovog izvještaja, jer sam učestvovala na toj zadnjoj sjednici od 14. 10., za razliku od nekih koji nisu učestvovali na toj sjednici, a danas uzimaju sebi za pravo da to komentarišu i nisu učestvovali na većem dijelu sjednica koje je imala ova komisija. Prvo, prije svega želim da kažem da je samo konstituisanje ove komisije bilo, po mom dubokom ubjeđenju, iznuđeno u ovom parlamentu, i to se dokazalo odmah nakon mjesec-dva ..., jer prošlo je više od mjesec dana da ova komisija uopšte nije mogla da se konstituiše zbog nezainteresovanosti članova koji su tu imenovani da dolaze i da rade u toj komisiji. I kada se jedva jedvite na neki način ... konstituisala i sklopila, kad je krenula da radi, ponovo je bilo da jedna sjednica je imala kvorum, druga nije imala, i tako u nedogled su se održavale sjednice te komisije. Ja sam i tad kao i sad ubijeđena i čvrsto vjerujem da ovaj posao koji je dat kao zadatak ovoj komisiji je zapravo posao koji treba da rade ovlaštene državne institucije. Neko je pomenuo reviziju i tačno je da će revizija da utvrdi vjerovatno da li kompetentnije, objektivnije, na drugačiji način nego što je to radila ova komisija, ali ona će utvrditi i dostaviti svoj izvještaj vjerovatno u zajedničkom izvještaju kad bude radila reviziju u ovim institucijama Vijeća ministara. Isto tako, neko je pomenuo neke druge državne institucije koje se bave ovim pitanjima i niko to ne spori. Ali kad sam ja govorila negdje u septembru mjesecu da postoje državne 118 institucije koje će se ovim baviti i koje će izvesti određene zaključke i dati određene prijedloge po ovom pitanju koje se poteže, onda su neki na sve moguće načine nastojali samo da se ova komisija sastane, pa je bilo situacija da smo u vrijeme zasjedanja redovne sjednice Parlamenta išlo se po hodniku pa se skupljali poslanici, maltene privodili u salu tu prekoputa naše sale da bi se održala sjednica ove komisije. Dakle, to je bilo po svaku cijenu da se sjednica ove komisije održi i da se to uradi. E sad, kad je došao ovaj izvještaj ovakav kakav je došao, i ja želim usput, pošto sam se prijavila za diskusiju, da i neke netačne navode koji su ovdje izrečeni prije svega od kolege Dolića koji je rekao da je ovo na neki način proizvoljno, neobjektivno, da je ovo neosnovano što je ova komisija uradila, tako sam ja zaključila; hoću da vam kažem da sve ove zaključke koje je ova komisija izvela ovdje u ovom izvještaju su zasnovane na dokumentaciji koju je dostavio Sekretarijat Vijeća ministara. I ovo što je navedeno, dakle da je nabavka pomenutog automobila, kolega Bećirović je rekao da je Sekretarijat rekao da nabavlja auta za Vijeće ministara, preciznije sekretar Vijeća ministara je rekao da je Sekretarijat Vijeća ministara ovlašten da nabavlja auta samo za potrebe predsjedavajućeg Vijeća ministara i za potrebe Sekretarijata, dakle ne ni za jedno drugo ministarstvo u Vijeću ministara. Zaključak ovog parlamenta je upravo i glasio da se ispita kupovina auta koje je izvršio Generalni sekretarijat Vijeća ministara u periodu koji je naveden. I mi, kad smo o tome obaviješteni, dokumentacija koja je dostavljena, koju ja evo ovdje imam i imam je još više koja nije ovdje, dakle od objave tendera, od prikupljanja tenderske dokumentacije, imenovanja komisija, izvještaja komisija, zapisnika, sve je to dostavljeno iz Sekretarijata i na osnovu te dokumentacije su izvedeni zaključci ovi kakvi jesu, što je to glasalo se sa tri ili dva glasa, pa toliko je bilo ljudi koji su mogli da glasaju. Nikad ova komisija nije bila u punom sastavu da bi mogla da radi u punom kapacitetu. Dakle na osnovu dokumentacije koja je dostavljena i koju smo u dva-tri navrata tražili kao dodatno da se dostavi ovoj komisiji je ispostavljeno ovdje kao što je navedeno, dakle da je rashod koji je ostvaren kupovinom tog automobila za potrebe predsjedavajućeg bio u planu kapitalnih izdataka za 2008. godinu, da je shodno postupku koji je proveden postupak bio u skladu sa Zakonom o javnim nabavkama i da shodno tome da su postojale komisije, da postoje zapisnici, da postoji dokumentacija koja je javna i koja je dostupna, znači cjelokupan postupak je bio transparentan. I sad ne vidim razloga da neko spori ko nije više od polovine sjednica ove komisije učestvovao uopšte u radu komisije, da on spori ove zaključke koji su ovdje dati a mi nismo ništa drugo mogli ni da zaključimo nego to što nam je dato, ne znam, nekoliko kilograma dokumentacije koja nam je dostavljena i data na uvid. Dakle, moj prijedlog je kao člana ove komisije da Parlament prihvati ovaj izvještaj i jedino o čemu može eventualno da se vodi rasprava, vi možete imenovati i drugu komisiju i drugoj komisiji ponovo da date ovaj zadatak, a ona će ponovo dobiti onu dokumentaciju koju smo mi dobili i proći kroz sve one poslove kroz koje smo mi prošli i vjerovatno doći do ovakvih zaključaka. Ono o čemu eventualno možemo danas ... razgovarati jeste da ... li zapravo Parlament želi da se ova istražna aktivnost proširi na to koliko je auta kupljeno u ostalim ministarstvima Vijeća ministara i da li će proširiti nadležnost ove komisije ili će imenovati neku drugu komisiju, ali želim uz to da vam kažem, i time ću završiti, da sam vrlo skeptična prema tome da će i ova komisija i neka nova da li će uopšte išta uraditi i bespredmetno je da se troši i vrijeme i sredstva na rad takvih komisija, kad svi znamo da postoje zvanične državne institucije koje se time bave i šta god da ova komisija zaključi ovako ili onako, dala ovaj ili onaj izvještaj, naš izvještaj nije toliko relevantan za eventualne neke naknadne postupke i radnje koje bi mogle 119 da se izvedu kao što je izvještaj revizije, kao što je izvještaj tužilaštva i nekih drugih institucija koje se bave ovim pitanjem. Hvala.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi poslanik Branko Dokić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ja bih zaista volio da što prije završimo ovu tačku dnevnog reda, ništa kvalitativno pa ni kvantitativno nećemo dobiti iscrpljujući se diskusijama i zbog toga ću nastaviti vrlo kratko. I ja sam sam bio protiv formiranja ove komisije i nerado sam i učestvovao, slično kao i kolega Dolić, ali na kraju moram i ovo da kažem da kolega Bećirović koji je i sam predlagač ove inicijative je evo i maloprije i lijepo rekao. Mi smo ušli u taj rad sa jednom pogrešnom vizijom, odnosno, predstavom da se zaista radi o ispitivanju nabavke vozila u svim ministarstvima. Ispao je zaključak takav kakav je ispao, i onda je na kraju striktno se odgovaralo na onakav zaključak kakav je bio. U tom kontekstu zaključak je bio da se ispita opravdanost nabavljanja automobila, a ne koliko je automobil plaćen i zbog toga evo bila je moja podrška da je bilo opravdano nabaviti automobil. Ja bih vas molio da se glasa o ovome: prihvaćeno ili neprihvaćeno. Ova komisija s ovim završava svoj posao. Hoće li se ići u dalji postupak ispitivanja nabavke automobila po pojedinim ministarstvima, to je sada otvoreno pitanje, ali u svakom slučaju molim unaprijed da izmislite drugu šemu sastava komisije, ne onu koju su po najmanje jedan, odnosno po jedan predstavnik svake partije; mogu to da budu i predstavnici pet vladajućih partija, čiji su ministri i nabavljali, za ovaj posao. Bolje tako nego da ... ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] Apsolutno.
Replika, uvaženi poslanik Denis Bećirović.
Treba u najkraćem podsjetiti da je zadatak Predstavničkog doma prema ovoj komisiji bio i da tu ne bude nikakvih dilema da mi pored ostalog ispitamo i tačne cijene kupljenih automobila, način kupovine automobila i opravdanost kupovine automobila. To je izglasano ovdje. Sad je sasvim druga priča što su svi oni koji su glasali imali namjeru da provjere to kroz sva ministarstva, a evo svelo se samo na predsjedavajućeg Vijeća ministara. Tačno je i ovo što su 120 govorile kolege da je bilo opstrukcija u radu. Ja ovdje imam preciznu tabelu, dakle kad je sazvana koja sjednica, ko se odazvao, ko nije. Moram reći da najveće opstrukcije u radu ove komisije, ona nije pala s neba već je ovaj parlament formirao, imali su poslanici, upravo, Branko Dokić koji ima šest poziva i šest izostanaka. Istina, ovaj zadnji bili ste prisutni. Kolega Ahmetović dva puta prisutan, četiri puta nije. Evo i Milica Marković dva puta prisutna, četiri puta odsutna. S druge strane, evo kao predsjedavajući te komisije za davanje ostavke, moram reći da su kolega Mirko Okolić i kolega Adem Huskić od šest poziva pet puta bili prisutni, a samo jednom odsutni. Kad već privodimo ovu priču, treba konstatovati i te neke činjenice da bismo imali potpun uvid.
Uvaženi predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem. Naime, dvije stvari možemo ovdje da konstatujemo, a to je da li je bilo zakonitosti ili nezakonitosti u nabavci ovih ili ovog automobila, i možemo konstatovati da nije bilo nezakonitosti, a sasvim druga je priča da li je moralno ili nije moralno i pitanje opravdanosti pravljenja ove istražne komisije da bi moralisali da li je nešto moralno ili nije moralno. Meni je žao što na bacanje dimnih bombi od strane SDP-a su se uhvatili poslanici ovdje u Parlamentu smatrajući da će naći nešto što je nezakonito ovdje, optužiti predsjedavajućeg Savjeta ministara. Žao mi je što se na takve jeftine fazone hvatamo, a ne pravimo i ne otvaramo priču o važnim stvarima u ovoj državi, tipa gdje su krtice u SIPA-i koji ne dozvoljavaju da se završi do kraja aktivnost da se vidi kome će u tašni da se nosi 2 do 3 miliona u vezi sa izgradnjama ovdje u Sarajevu, i to je konstantna priča: bacanje dimnih bombi od strane SDP-a, na što se, nažalost, mnogi ovdje poslanici uhvate. Takva je ista bila bomba u vezi sa Predlogom zakona o učeničkom i studentskom standardu gdje bih ja zamolio naše uvažene kolege da nam u skladu sa Ustavom pokažu kako to može makar u Kantonu Tuzla da izgleda pa da svi odemo tamo da pokažemo i da vidimo pošto sam i ja tuzlanski student i volio bih da taj fakultet ponovo ima imidž koji je imao prije rata, a da onda ako to je tako dobro napravljeno tamo gdje oni mogu da naprave posao svi u BiH onda idemo i da to pravimo. Prestanite bacati dimne bombe, pričati stvari u kome najviše kriminala, korupcije ima u SDP-u. Zahvaljujem. Uvažena poslanica Milica Marković, izvolite.
Pa želim samo da ispravim jednu netačnost koju je kolega Bećirović rekao, zapravo nije rekao zašto nisam bila. Tačno je da sam od šest sjednica bila na dvije, a na dvije nisam bila zato 121 što vi nikad nikog niste tražili od članova ... da konsultuje prethodno da li smo mi u mogućnosti da dođemo na sjednicu onaj dan kad vi želite da bude sjednica komisije, i od toga dva moja izostanka su bila opravdana, ali Vi to nećete da kažete. Jedanput je bilo zato što sam bila na sjednici Komiteta za nauku i kulturu Vijeća Evrope, a drugi put sam bila na sjednici Vijeća Evrope u Strazburu, i to su moja dva opravdana izostanka. A usput da Vam kažem sad kad sam se već javila da samim tim što ste Vi inicirali, baš Vi što ste inicirali da se ova komisija konstituiše, nije mi se radilo u njoj od početka njenog postojanja, ali sam prihvatila obavezu da u njoj radim i participiram iz lojalnosti i discipline prema mom poslaničkom klubu. To je jedno. Ali kad bude ovaj parlament formirao istražnu komisiju koja će ispitati koliko je para i u koju svrhu potrošio član Predsjedništva iz vaše partije, gospodin Željko Komšić, odlaskom u Ameriku s namjerom navodno da lobira za BiH na sjednicama koje su održane taj dan kad je on sletio u Njujork ili u Vašington već gdje i zašto je vodio članove svoje porodice i zašto je vodio onoliku svu svitu i potrošio pare koje uopšte nisu bile planirane, ne postoje planirana sredstva u budžetu za takve stavke, to smo evo vidjeli prije nekoliko dana. Kad bude takva komisija formirana, e, na tu komisiju ću dolaziti na sve i jednu sjednicu od početka do kraja. Ili kad budemo imali komisiju koja bude ispitivala ovo o čemu je gospodin Živković govorio o ovoj neviđenoj aferi i korupciji koju provode članovi vaše stranke ovdje u Sarajevu i o kriminalu koji je tek dotaknut vrh brijega, a tek ćemo u narednom periodu čuti i vidjeti šta se sve iza toga krije. I mislim da danas je najbolje bilo da se niste uopšte javljali za riječ i da ste sjedili, jer poslije ovakvih afera sa Komšićem, sa članovima vaše stranke ovdje u Sarajevu i u gradskoj vlasti, mislim da nemate nikakvog moralnog kredibiliteta da Vi istjerujete nekakvu pravdu i pričate o nečijoj korupciji.
Replika, uvaženi poslanik Denis Bećirović.
Pa ne znam zašto su se kolege ovako uzbudile oko ove tačke dnevnog reda, mislim, to je sasvim regularna aktivnost. Predstavnički dom je formirao tu komisiju, komisija objelodanila rezultate, a to što je državni premijer uzeo jel' za automobil 219.000 maraka, možda u percepciji ovih koji meni repliciraju i nije nešto puno, s obzirom da je entitetski premijer kupio avion od 4 miliona i 900.000 maraka, tako da ovo i dođe možda puno u toj priči. No ja sam za razliku od vas pristalica da nadležni organi rade svoj dio posla, tako da gdje god ima neke sumnje, neka to do kraja istraže i neka objave. Naravno, imat će puno posla. Ja im za početak predlažem da pokušaju da provjere kako su pojedinci stekli dva stana u Beogradu, jedno lovište u Beogradu, nekoliko automobila, jednu poljoprivrednu zadrugu, Radio u Čelincu, jedan voćnjak, i brojnu drugu imovinu, da za početak vidimo oko ove Razvojne banke RS kako to može premijer svom sinu dati 3 miliona KM, i niz drugih pitanja da vam sad ne oduzimam vrijeme, sve to treba fino razriješiti i sve to neka rade nadležni organi, a mi poslanici radit ćemo svoj dio posla. Predlagat ćemo šta mislimo da treba predložiti, ono što Parlament odobri, to ćemo i raditi, i prema tome stvar je jasna. Ko s kim želi ne želi, to je druga priča. Ovdje mi nismo zato što želimo ili ne želimo biti s nekim već zato što nas je narod birao da radimo u skladu sa ustavima i zakonima ove zemlje. I to je sva suština priče. 122
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Selim Bešlagić. Izvolite.
Ma nije replika nego, gospodine Živkoviću, pošto ste izrazili želju da dođete u Tuzlu, budite moj gost, odvest ću Vas na Medicinski fakultet, na Klinički centar, na Kliniku za srce, prema tome, ako imate želju dođite, nemojte se bojati, ja ću vam biti domaćin u privatnoj režiji lično, jer mislim takvu konotaciju donositi na osnovu prijedloga ovog zakona o zaštiti studentskog standarda da vi sada nas ovdje, pa onda pomiješate i zbrkate pojmove, pa onda kažete Tuzla – Sarajevo. Ovo je prijedlog zakona za koji se možete izjasniti, ali stvarno Vas pozivam da dođete u Tuzlu. Budite moj gost, ja ću sa zadovoljstvom biti Vaš domaćin. Hvala vam.
Repliku ima predsjedatelj, doktor Milorad Živković.
Zahvaljujem na pozivu. Očigledno da ste me pogrešno razumjeli, ja sam rekao da je Tuzlanski univerzitet izgubio imidž koji je imao prije rata gdje su dolazili i profesori iz Beograda i iz Zagreba i znalo se šta je i studentski i učenički standard. Da bi to vratili morate prvo na kantonalnom nivou da uspostavite ponovo standarde koje ste imali prije rata i ja ću rado doći da vidim i drago će mi biti da taj fakultet ponovo ima imidž koji je imao prije rata. A sadašnji imidž koji ima Tuzlanski univerzitet u kome su svakodnevne afere, u kome su seksualne afere i sve ostalo, nije na dobrobit niti Tuzle niti bilo kojeg učenika i studenta, a spomenuo sam Sarajevo i vaše afere jer pričate o moralisanju ovdje svaki put i premijera i ostalih, uzimate pare šakom i kapom od institucija, od komunističke partije koju ovdje izdajete preko afera u kojima imate svoje krtice i u SIPA-i koji nisu završili do kraja ovu aferu koja se tiče urbanizma, ali i to ćemo istjerati do kraja, vjerujte mi. Uvaženi poslanik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pomislio sam kad je gospodin Bešlagić govorio o ponudi Tuzlanskog univerziteta da će ona biti kompletna, a znajući da je gospodin Živković sretno oženjen čovjek a nema prenosa da u tom paketu idu usluge koje se sa tog univerziteta nude širom ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] 123 Da, kao medij, pa ja sam pretpostavljao ... da neće slučajno biti s obzirom da mediji, znači da je tužilaštvo i svi ostali otvorili istragu; možete Vi, gospođo Malić, smirite se malo.
Pa izvinite, ne mogu se smijati ...
Pa molim Vas!
Kako možete o takvim stvarima govoriti u ovoj sali.
Ja Vas molim da ne dobacujete. Znači, sve i jedan sarajevski medij – ja kad god dođem, gospođo Malić, u Sarajevo – pet strana je o tome. To riješite malo na nekom drugom nivou ako vam to toliko smeta, ali ćutite tamo gdje trebate da pričate i sad ste našli na meni, pa meni to ne smeta. Ako Vi mislite da je to dobro, Vi to nastavite, što se mene tiče, način na koji Vam to sad smeta. Nije Vam smetalo da se raspitate kako je do toga došlo? Kako su to mlada djeca u Tuzli
mikrofon nije uključen
Pa molim Vas, kako su ta mlada djeca ...
Molim vas, nemojte dobacivati.
Pa molim vas, kako su ta mlada djeca u Tuzli uvučena u tako strašne stvari, to Vam ne smeta. To ne smeta da niste to ni u svojoj partiji ni u svojoj vlasti razjasnili, to Vam ne smeta. I sad Vam smeta što Vam ja napominjem jer bi najbolje bilo da ćutite.
mikrofon nije uključen
Čekajte, molim Vas, ja govorim. Ne, to nema veze privatno sa gospodinom Bešlagićem. To se dešava u Tuzli, ne samo u Tuzli, dešava se i u svim drugim mjestima. I zar je to tajna? Sad je problem u tome što sam ja to rekao, a nije problem u tome što se to dešava u Tuzli, i to pišu mediji ovdje u Sarajevu i o tome je otvorena istraga. I šta sada? Ja o tome ne znam ništa. Ja govorim samo o onome što se desilo i ne želim da se to ikom drugom desi, ali nemojte da se nervirate na to što se to desilo u Tuzli. Desilo se i šta sada. Ja sam to samo konstatovao i u nekom drugom kontekstu sam rekao da je to prisutno i da, ako hoćemo biti fer, ko hoće priča o 124 Tuzli, o svim dobrim stvarima u Tuzli, mora pričati i o tome. I to je sastavni dio priča. Ako neko misli da nisam u pravu, neka kaže da se to nije desilo. Ali ovakav bezobrazluk od gospođe Malić da reagujete, ako kao profesor ništa niste uradili da zaustavite tako nešto da ne dođe do toga, nisam čuo nigdje Vaš glas da ste se potrudili da to zlo, nije to samo vezano za Tuzlu i to da Vam kažem. Molim vas, nije to vezano samo za Tuzlu. To je vezano za cijelu BiH. I ovdje kad se progovori o tome, vjerovatno na Univerzitetu postoji neka prešutna saglasnost da se o tim stvarima možda ne razgovara, i ja ne znam kako je došlo do toga i to je vrlo ružno, i ja sam na nekom univerzitetu studirao i toga nije bilo tada. Toga nije bilo tada. Sad je prisutno i ne znam ko je kriv za to. Ali da pravite tu priču da se to ne dešava, pa molim Vas, molim Vas morate prihvatiti tu istinu kao što ja prihvatam priču da neko po proceduri u RS može da dobije kredit i da Vi to nazivate kriminalom.
Vrijeme!
Žao mi je što sam morao potrošiti repliku na priču o Tuzli, iako sam imao namjeru da neke druge stvari postavim. Ovdje neki koji se zalažu da državno Vijeće ministara dobije premijera, dobije vladu. Gledajte kako su to pokušali tog svog navodnog budućeg premijera uvaljati u blato. S čime je to Jadranka Kosor došla u Sarajevo?
Vrijeme!
Što ne pitate koliko para država BiH daje za aviokarte svih funkcionera u Sarajevu i kome ih daje, a njoj kao ne treba avion. Izvolite gospodo, napravite računicu.
Vrijeme!
Koliko plaćamo aviokarte zato što neko neće da nabavi avion. Hajte i o tome da pričamo pa neka stavi tu računicu pa neka stavi kako to izgleda, kao idemo mi, ne znam ni ja, vode nas besplatno neke druge zemlje.
Imamo poslovničku intervenciju. Uvaženi poslanik Momčilo Novaković, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, član 71., molim vas da obratite pažnju, koji potpuno jasno kaže da može poslanik ili drugi učesnik u raspravi govoriti samo o pitanju koje se razmatra u skladu sa utvrđenim dnevnim redom. Očito je da je rasprava zadnjih nekoliko diskusija van 125 izvještaja ove komisije. Ja ne vidim zaista nikakvu vezu između nekoliko zadnjih diskusija i nabavke automobila za potrebe predsjedavajućeg Savjeta ministara, sem naravno ako predsjedavajući nije išao u Tuzlu s tim automobilom, ali to nema veze. Dakle, ja vas molim da ne dozvolite ovakvu raspravu, u protivnom ću tražiti pauzu pa ćemo malo ohladiti se.
Ne morate Vi tražiti pauzu, ja dajem pauzu pet minuta i nakon toga ćemo nastaviti rad. [[PAUZA]] Dame i gospodo, molim vas nastavljamo, nadam se da ćemo brzo završiti. Imamo dvoje koje je zadržalo pravo da replicira i diskusiju, ostali su odustali. Uvažena poslanica Mirjana Malić, replika. Je li odustajete? Izvolite.
Ja se izvinjavam, ja mislim da ću ja to uspjeti da kažem u tri rečenice i nisam odustala od replike upravo zbog toga što hoću da ostane to zapisano. Moja neprimjerena reakcija sa sjedišta je bila na način na koji se jedan od članova ovog doma obraća drugom sa takvim lascivnim ponudama koje makar malo žena koje ovdje sjede vrijeđa. Pri tome zaista nisam imala namjeru da se rasprava vodi o jednoj neslavnoj aferi u Tuzli u kojoj je već involvirano i pravosuđe i sve nadležne instance i mislim da je iskrivljavanje jedne iskrene ponude gospodina Bešlagića našem predsjedavajućem i da se komentariše. Ja ću sad citirati gospodina Kalabića 'da li to nudi gospodin Bešlagić Vama, gospodine predsjedavajući, i kompletnu uslugu na koju su oni navikli u Tuzli' – nije primjerena za ovaj dom. I jako bih voljela da se aktivira naš poslovnik i etički kodeks i da na koncu mi jedni prema drugima uprkos svim neslaganjima makar ovdje naučimo ako to nismo naučili u privatnom životu i komuniciramo sa poštovanjem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Jozo Križanović, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine presjedavajući. Ja se namjerno nisam bio javio na ovu ovamo desnu listu da ne bi doprinosio inače bespredmetnoj raspravi koja je davno otišla od svoje teme, ali dakle ostao sam na ovoj listi i pokušat ću reći nešto o izvještaju ove komisije. Ali prije toga ne mogu da otrpim da ukažem na jednu činjenicu koja je vrlo ružna u ovom parlamentu. Ja sam rekao da više neću obraćati pažnju na takve opaske, a zaista je simptomatično da SNSD ima jednu oprobanu taktiku da kada treba da se fokusiramo na problem onda se vrlo vješto upadicama, polemikama, napadima itd. skrene pažnja na sasvim druge stvari. 126 Uvijek dolaze stalno nekakve preporuke: sredite vi stanje u vašem ataru, mi smo sredili i kod nas je dobro itd. Želim podsjetiti nas sve da smo mi zastupnici u državnom parlamentu i da smo dajući zakletvu u ovom parlamentu obavezali se da ćemo raditi u interesu ... svih građana BiH. Dakle, želio bih i to da pokušamo ispraviti u daljem našem radu, mada, kad nismo do sad, ne znam koje će fajde biti i ako to napravimo za ovih sljedećih 10 mjeseci. Želio bih ovdje sad da se vratim ovome. Ako smo mi formirali ovu komisiju, onda čini mi se da moramo znati šta je suština njenog rada i šta smo mi htjeli ovim postići. To nije bila istražna komisija policijskog tipa da kaže je li to tamo sve po knjigama uredu, nego je bila, da kažem, neka politička etička komisija koja je trebala da utvrdi način kupovine automobila, pa je htjela da utvrdi način kupovine automobila za cijelo Vijeće ministara, ali eto ne dade se to. Dakle, poenta je kod mene ovdje ako se zna da je taj automobil u osnovi bio, ne znam koliko, 130.000 maraka, suštinsko je pitanje ili etičko ili političko, kako hoćete, što je bitno za ovaj dom. Da li je nužna bila ta dodatna oprema, dakle sve čisto, evo sve uredu. Tender prošao regularno itd., 90.000 KM, molim vas u ovakvoj situaciji 90.000, je li to bilo tenderom objavljeni zahtjev ili je to u nekakvom naknadnom nuđenju to odobreno. I ako jeste, suština je u tome je li to politički uredu, je li to etički uredu. Pa ima pravo ovaj parlament kazati, bez obzira ko je na čelu Vijeća ministara ili bez obzira o kome se radi, da da ocjenu oko toga. Ako nismo shvatili to ovako, onda svejedno je kakav je izvještaj, svjedeno je kako ćemo ovo završiti. I na kraju, gospodine predsjedavajući, Vama jedna mala replikica koja znam da neće imati nikakve veze. Odbrana ovakve ocjene time da je SDP kriminaliziran, da je bolje da šutimo itd., mislim da nije korektna i da sve ono što Vi nećete da uvidite ali to je Vaš problem, ne pokrećemo mi probleme kriminala i korektnog i zakonitog ponašanja u ovoj državi da bi zaštitili SDP. Pa ako je neko u SDP-u kriv neka odgovara, naravno. Ni jedan zakon nije nuđen od strane SDP-a da izuzme SDP od bilo kakve odgovornosti. Hvala vam.
Uvaženi poslanik Slavko Jovičić, diskusija. Izvolite.
Pa mislio sam repliku, ali ne znam hoću li za tri minute uspjeti, ali ovako mi je sigurnije. Dakle, poštujem ovo što je gospodin Križanović rekao kad je u pitanju njegova politička stranka i slažem se potpuno. Ali želim da odbijem sa indignacijom svako imputiranje Klubu SNSD-a da kao mi nešto branimo, kako se to zove, taj, jel' džip, šta je to, svemirski brod, zato što je predsjedavajući Nikola Špirić. Ja tražim od stručne službe da me odvede da vidim gdje je to auto parkirano da se za uspomenu slikam. Ne moram u njega sjesti jer neću nikad biti premijer ove zemlje pa da se vozim. Drugo, nisam vidio ni jednom da se predsjedavajući Savjeta ministara vozio u tom džipu, a nisam ni saobraćajac pa da ga čekam na raskrsnici da ja baš gledam je li on u tom džipu. I umjesto da smo se fokusirali na to da vidimo je li ovaj izvještaj dobar, prihvatljiv, o njemu se 127 izjasnili, otišli smo od džipa do seksualne revolucije, uobičajeno. I dobro je da o svemu raspravljamo, ali ne baš o ovoj tačci. Ono što želim zaista da kažem i da podsjetim, početkom 2008. godine ponovim pet puta poslaničko pitanje, dobijem odgovore i predložim da se najmanje 800 auta u svim institucijama stavi na licitaciju, da ne voze savjetnici, pomoćnici, sekretari, pa onda sljedeći put ponovim kako je moguće da jedno auto Škoda Fabija troši 28,7 litara goriva pa uporedim to sa tenkom i sa onom pragom, pa raznorazni ti, pa i danas, kad su u pitanju bili revizorski izvještaji, kažem kakav je ovo javašluk u trošenju tih para, a možemo uštediti na svim stavkama pa sad ja pitam koliko je to auto plaćeno, ja se stvarno ne razumijem u te dijelove. Je l' to neko zdipio te dijelove, jesu li oni ugrađeni, pa onda je l' to auto leti pa ga ja ne vidim uopšte. I zato zaista želim da se slikam da imam za uspomenu. Kad sam se slikao kraj Klintonovog auta u Zetri, imam želju i kraj tog, barem radi registarskih tablica. Dakle, majstori smo ovdje da prebacimo odgovornost iako ništa drugo ne znamo. SNSD brani sad ovu poziciju zato što je predsjedavajući Nikola Špirić. Pa on je predsjedavajući još godinu dana. Doći će neki Jozo ili Alija, izvinjavam se na imenima, to su mi naj ovako jasnija, jer neće više biti Srbin predsjedavajući i reći će Nikola ili nekom sekretaru tamo generalnom koji je to kupio, jer ga Špirić nije kupovao, bravo, što si mi nabavio auto, ja došao i nisam ništa kriv, a ovi što su nabavili krivi su. Dakle, mi uvijek retroaktivno tražimo krivce, a ne gledamo šta je interes i kad sam danas spomenuo ove zemlje kod onog Filip Morisa ___________(?) [[mikrofon nije uključen]] To sam samo pomenuo da mi ne bi neko sutra rekao kako se šleper cigara istovara pa ja to pušim od njih na Palama, jer može se neka istražna komisija formirati. I da završim. Barem sam 10 puta ponovio da sam protiv formiranja ad hok komisija, jer se komisija formira kad se ništa ne utvrđuje i podržavam kolegicu Marković koja je rekla šta rade naše institucije. Kad ona SIPA može saslušavati narodne poslanike po RS-u i ja ne mogu to spriječiti niti bih spriječio, ne daj Bože, zašto nije neko od institucija mogao da vidi je l' stvarno to plaćeno taj dio, kako se zove, taj elektronski podizač u vazduh i prolazak kroz krov, kako je to, leteći, šta je to. Je l' to ugrađeno? Pa dođe onaj, kako se zove stručnjak, evo završavam, pa ja znam, gospodine Džaferoviću, da je ovo, ali moramo jednom stati s ovim, evo da nazovem budalaštinama. Hajmo, ljudi, natjerati institucije da rade i kasno je danas za zaključak, ali nećemo izgleda stići. Zaključak: da se nikada više u Parlamentu ne formira nikakva ad hok komisija, ... pogotovo da se ne plaća, pa javite se, gospodo, dobrovoljno pa istražujte nešto. I prvi sam za to da se ništa ne plaća na račun toga pa će biti i tu ušteda i hajmo, mi samo imamo sad mogućnost, je li to auto stvarno jeste, ono nije fikcija, jesu li ti dijelovi ugrađeni, jesu, hajmo samo razmatrati možemo li ovaj izvještaj prihvatiti ili ne možemo. Ma nemojte mi ..., Selime, na tebe sam ljut što i mene ne zoveš u Tuzlu, ja nemam veze s medicinom, doći ću i ja tamo.
Ako ti je za srce potrebno, javi se. 128
Ma sreća još mi je zdravo ako mi ne otkaže u ovom mandatu. Dakle da završim, ovo je najbolji način kako da sami sebi, i to baš na kraju, i nisam ni primijetio da je onaj poslušao mene, uskladio sat sa evropskim vremenom, e, sad bi već bilo pola devet, pa ste u međuvremenu i to napravili, dobro je, hvala mu ko je to napravio, dobro sad vidim. Dakle, majstori smo da napravimo nešto, i to na kraju. I kad se sve ovo završi, svi ćemo kad izađemo zagrliti se i reći, e, dobro je danas, elhamdulillah, mi Srbi, Bože pomozi, dobro smo prošli, ne znam već kako to ide po drugim, super sjednica prošla, dobro je. I još jedna rečenica. Čak i kad ima ovih malih upadica, ovo je odličan parlament. Nikad još nisam vidio da je neko nekog odgurnuo. Gledate li vi druge parlamente, pobiše se, pomlatiše se, a ja zagrlim Remziju jer je on iz mog entiteta i zovem ga na kafu. Pa i sa svima komuniciram, pa dajte, ljudi, mi smo normalni ljudi. Nemojte da neki drugi o nama prave cirkus i hoćemo da nas neko afirmiše, a mi sami sebe potcjenjujemo. Ovo je najbolji parlament, a bio sam u mnogim zemljama i bio sam na jednoj sjednici gdje se pobiše preda mnom, a ja nemoćan da intervenišem jer ne mogu ni sebi pomoći, imam zdravstvene probleme. Dakle, molim vas, hajmo ovaj izvještaj kakav je takav je, ne možemo ga sad promijeniti. Hoću li ja sad skidati ona stakla što su montirana ili ne znam uređaje, neću, i hajmo donijeti neku drugu odluku. Evo još godinu dana, ja kažem, hajmo ga prodati na licitaciji, hajmo nešto raditi, hajmo neku korist izvući. Sad ćemo raspravljati je li ovaj dio, a ja nemam pojma ni o jednom dijelu. I kanite se više formiranja ad hok komisija, ja vas molim, spriječite to ako je moguće ikako i ako ne može pozivam SIPA-u da to spriječi ako vi ne možete. Hvala lijepo.
Moje odustajanje od replike biće doprinos mali da završimo ovu tačku dnevnog reda, nadam se, i sjednicu, tako da SDP-u ću možda neki drugi put odgovoriti na ovo što su rekli. Tačka 19. Ad. 19. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju postizanja saglasnosti o Prijedlogu zakona o Agenciji za kontrolu i osiguranje prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelima i upravljanje oduzetom imovinom – predlagač Klub poslanika SDP-a BiH, zakon broj 01-02-5-8109, od 14. 9. 2009. (prvo čitanje) Pardon, tu smo tačku dnevnog reda prošli, prešli smo na 22. Ad. 22. Prijedlog poslovnika o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH (akt Nezavisnog odbora broj 01,02-34-6-112409, od 28. 9. 2009.) 129
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dakle vrlo kratko. Ovo je važna tačka dnevnog reda za razliku od nekih za koje slobodno možemo kazati da su pojele danas puno vremena, a nisu važne, zato što se ovo tiče Mape puta za liberalizaciju viznog režima. Ovdje je gospodin Krunić (ja sam ga vidio), predsjednik Nezavisnog odbora. Mi smo na Komisiji za odbranu jedanput ovo raspravljali i kazali sve što imamo kao primjedbe, a onda je Nezavisni odbor sjeo i kazao šta je to za njih prihvatljivo, a šta je to za njih neprihvatljivo kao primjedba, i to smo mi dobili kao članovi ove komisije i na ovoj komisiji mi jesmo donijeli ovakav zaključak kakav jesmo. Imajući u vidu da je ovo jedan od uslova za Mapu puta za liberalizaciju viznog režima, ja predlažem da mi usvojimo danas tekst ovog poslovnika sa primjedbama, amandmanima i primjedbama koje je prihvatio Nezavisni odbor, a koje su dostavljeni članovima Komisije za odbranu i sigurnost, i na taj način smo mi onda završili ovaj posao. Tačno je da se predlaže otvaranje amandmanske faze, mi ćemo ući u tu fazu, gdje će nas to odvesti ja ne znam, ali ovdje je predsjednik ovog odbora, on je nama to obrazlagao na sjednici Komisije. Ima nekih stvari koje bih ja drugačije popravio, neke moje kolege su prigovarale ovome, ali evo mi smo se dogovorili da predložimo ipak ovaj kraći put, jednostavniju varijantu, dakle, tekst uz prihvaćene amandmane i prihvaćene drugačije preformulacije od Odbora koje su u ovom tekstu. Ja se nadam da znate o čemu govorim. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirko Okolić, izvolite. 130
Evo daću i ja doprinos, za sada odustajem.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Ekrem Ajanović, izvolite.
mikrofon nije uključen
Zahvaljujem. Direktor Nezavisnog odbora gospodin Krunić, imate li potrebu Vi nešto da kažete? Ako nemate ...
Poslije gospodina Džaferovića ja mislim da nema potrebe.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. 23. tačka dnevnog reda: Ad.23. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju postizanja saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika Mirka Okolića sa 62. sjednice Doma, održane 14. 10. 2009. „da Vijeće ministara BiH kvartalno ažurira usvojene mjere za ublažavanje negativnih učinaka globalne ekonomske krize u Bosni i Hercegovini dok za mjerama ima potrebe i o tome izvještava Predstavnički dom PSBiH“ Kolegijum nije postigao saglasnost. Vi ste dobili Izvještaj. U drugom krugu Dom će se odlučiti o Prijedlogu zaključka. Tačka 24. Ad.24. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju postizanja saglasnosti o ostavci poslanika Rifata Dolića na mjesto člana Posebne istražne komisije 131
Imam ja diskusiju.
Izvolite, diskusija uvaženi poslanik Denis Bećirović.
Vezano za ovu 28. tačku dnevnog reda. Dakle, riječ je o usaglašavanju identičnog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu. Volio bih da znam čime ste se rukovodili kada ste formirali ovu tročlanu komisiju? Koji su to kriteriji na bazi kojih su predlagani poslanici? Ako hoćete do kraja da idem, evo, i mogu postaviti konkretno pitanje. S obzirom da sam predlagač ovih izmjena i dopuna, postavljam pitanje kako je moguće bez predlagača ili je možda i moguće, nije problem nikakav, samo me interesuju kriteriji. 133
Nemamo ništa protiv, znači otvorena je rasprava, prijedlozi se daju. Imamo prijedlog Denis Bećirović, je l' tako? Denis Bećirović umjesto Halida Genjca. Znači, prijedlog je sad Denis Bećirović, Vinko Zorić i Marković Milica. Halide, imaš li potrebu da se javiš? Diskusija?
mikrofon nije uključen
Dobro, zahvaljujem. Zaključujemo raspravu. Prelazimo na tačku 29. Ad. 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju: a) Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica u pogledu „Jadranskog prekograničnog programa saradnje u okviru IPA-e“ Dobili ste Mišljenje Komisije za spoljne poslove o ovom sporazumu. Komisija je dala pozitivno mišljenje i predlaže Domu da da saglasnost na njegovu ratifikaciju. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Ja predlažem da se pozovu poslanici iz klubova i da počnemo da glasamo ili ako želite pauzu. Ko želi pauzu? [[zajednička diskusija]]
nije uključen mikrofon
Može. Ponavljamo glasanje na prijedlog gospodina Beriza. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! Molim ponovo glasanje. Dobro. 137 Molim vas, pripremite se za glasanje, glasaćemo ponovo. Možete glasati, sad! „Za“ 13 glasova, „protiv“ 15 glasova, „suzdržanih“ šest. Zakon nije dobio opštu većinu. Sada prelazimo na glasanje o dva zaključka uvažene poslanice Azre Hadžiahmetović, povodom rasprave o tačkama 13, 14. i 16. dnevnog reda. Da li je potrebno da čitam ta dva zaključka ili ih imate kod sebe? Molim vas, pripremite se za glasanje. Možet glasati, sad!
Pa šta ćemo kada je pao zakon.
Pa taj zakon se sad šalje koji je pao i stenogram ..., to i jeste razlog. „Za“ 28 glasova, „protiv“ jedan glas, „suzdržanih“ tri te konstatujem da smo usvojili ove zaključke. Ja mislim da ima smisla da zakon kad je pao, da ide sad zajedno sa stenogramom o raspravi glavnom revizoru i da to vidi šta će dalje sa time. Tačka 14. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o reviziji institucija Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01,02-02-4-95/09, od 13. 10. 2009. godine, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. Ovdje je Mišljenje Komisije za finansije i budžet negativno. Glasamo o Mišljenju Komisije. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 15 glasova, „protiv“ 16 glasova, „suzdržanih“ tri, nedovoljna ...
Nema opštu većinu. Pa da, 15 glasova „za“, 16 „protiv“. 138
Da, nema opštu većinu i znači on je pao, vraća se Komisiji. Je li tako? Da, nije dobio opštu većinu, znači vraća se Komisiji. Zahvaljujem. Prelazimo na glasanje o tački 15. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01,02-02-3-94/09, od 13. 10. 2009. godine (prvo čitanje). Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 29 glasova, nije bilo glasova „protiv“, „suzdržanih“ pet, dovoljna entitetska većina te konstatujem da smo usvojili ovaj zakon u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 16. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Momčilo Novaković, zakon broj: 01,02-02-5-92/09, od 13. 10. 2009. godine (prvo čitanje). Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 13 glasova, „protiv“ 15 glasova, „suzdržanih“ šest, nema opštu većinu te ovaj zakon nije prihvaćen. Glasamo o tački 17. Prijedlog zakona o učeničkom i studentskom standardu u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Denis Bećirović, zakon broj: 01,02-7-96/09, od 14. 10. 2009. godine (prvo čitanje). Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 20 glasova, „protiv“ 11, „suzdržanih“ tri, nedovoljna entitetska većina. Nema saglasnosti. Prelazimo u drugi krug glasanja, nema saglasnosti u Kolegijumu. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 19 glasova, „protiv“ 11, „suzdržanih“ tri ( dvije trećine iz RS-a). Konstatujem da ovaj zakon nije prošao. Tačka 18. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH - predlagač: poslanik Bajazit Jašarević, zakon broj: 01-02-4-83/09, od 16. 9. 2009. godine (prvo čitanje). 139 Izvještaj je negativan. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 20 glasova, „protiv“ devet, „suzdržanih“ četiri. Konstatujem da nije bilo „protiv“ dvije trećine i ovaj zakon je u prvom čitao prošao. Tačka 19. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o Agenciji za kontrolu i osiguranje prisilnog oduzimanja imovine stečene krivičnim djelima i upravljanje oduzetom imovinom – predlagač: Klub poslanika SDP-a BiH, zakon broj: 01-02-5-81/09, od 14. 9. 2009. godine (prvo čitanje). Glasamo o zakonu u prvom čitanju, a glasa se u drugom krugu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 22 glasa, „protiv“ 11 glasova, „suzdržanih“ nije bilo (dvije trećine iz RS-a). Ovaj zakon je pao. Tačka 20. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Mišljenju Komisije za finansije i budžet o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost – predlagač: Klub poslanika SNSD-a, zakon broj: 01-02-4-35/09, od 10. 4. 2009. godine. U istom dijelu znači glasanje u drugom krugu o Mišljenju Komisije. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad!
... [[nije uključen mikrofon]] Nije riječ o ovoj komisiji nego o saglasnosti Kolegijuma.
Nema veze, o Kolegijumu sam glasao. Nije bilo glasova „protiv“. Prošlo, mada možemo ponoviti ako želite glasati. Znači, glasamo o tome da Kolegijum nije imao saglasnost u vezi sa time i drugi krug je glasanja. Potrebno je da bude dvije trećine ili iz Federacije ili iz RS. Znači, glasamo u drugom krugu o Mišljenju o saglasnosti Kolegijuma.
... [[nije uključen mikrofon]] Je li glasamo o Prijedlogu zakona ili o Mišljenju Komisije za finansije i budžet ...?
Ne, glasamo o Kolegijumu gdje ... nismo imali saglasnost. Je li tako? 140
Glasamo o Mišljenju Komisije u drugom krugu.
Da, da, glasamo o Mišljenju Komisije u drugom krugu. [[zajednička diskusija]]
Glasamo o Mišljenju Komisije za finansije i budžet u drugom krugu.
Ako je pozitivno?
Ako ne bude da 11 glasova bude „protiv“, prošlo je. Ako bude 11 glasova „protiv“, nije prošlo Mišljenje.
Glasamo o Mišljenju Komisije koje je negativno u drugom krugu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 18 glasova, „protiv“ 13 glasova, „suzdržanih“ dva ( dvije trećine iz RS), znači vraća se ovaj zakon Komisiji.
nije uključen mikrofon
Svima je sve jasno. Idemo dalje. Tačka 21. Izvještaj Posebne istražne komisije o nabavci automobila koje je Generalni sekretarijat Savjeta ministara BiH kupio u periodu od 15. 4. 2008. do 15. 4. 2009. godine. Glasamo o Izvještaju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 11 glasova, „protiv“ 21 glas, „suzdržan“ jedan glas. Nije usvojen Izvještaj Posebne istražne komisije i nema potrebe da glasamo i o zaključcima. Komisija je prestala sa radom i Izvještaj nije usvojen. Glasamo o Prijedlogu zaključka poslanika Rifata Dolića. Ima li potrebe da čitam taj zaključak? Molim? Znate zaključak, svi znate zaključak? Je li ostajete pri svom zaključku? Ostajete. Molim vas pripremite se za glasanje, glasamo o Prijedlogu zaključka poslanika Rifata Dolića. Možete glasati, sad! 141 „Za“ četiri glasa, „protiv“ 16, „suzdržanih“ 11. Zaključak nije dobio opštu podršku. Prelazimo na tačku 22.Prijedlog poslovnika o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture u Bosni i Hercegovini (akt Nezavisnog odbora, broj: 01,02-34-6-1124/09 od 28. 9. 2009. godine). Glasamo o Prijedlogu poslovnika, je li tako? Prvo o prijedlogu Komisije.
Mogu li ja dobiti riječ?
Izvolite.
Dakle, hoću samo da pomognem. Predlažem da glasamo o tekstu Poslovnika kojeg smo dobili od Nezavisnog odbora sa primjedbama ... i amandmanima ... koje je prihvatio Nezavisni odbor a one su navedene u Izvještaju kojeg je Nezavisni odbor dostavio Komisiji. Dakle, integralni tekst Poslovnika bi bio onaj prvobitni tekst Poslovnika plus amandmani, amandmani koji su prihvaćeni, i primjedbe povodom amandmana koje je Nezavisni odbor prihvatio. I to postoji u Izvještaju, to su dobili svi članovi Komisije, znaju, da znamo o čemu glasamo. Eto. [[zajednička diskusija]]
Molim vas, pripremite se za glasanje. Je li svima jasno o čemu se glasa? Okoliću.
... poslovnički prijedlog ove komisije koja je predložila mogućnost otvaranje amandmanske faze, prvo, a onda ovaj zaključak ako ne prođe. Ako prođe, ok.
Nema nikakav problem, stavićemo i taj znači prijedlog Komisije koja je jednoglasno usvojila da se omogući amandmanska faza i Dom se na to treba da odluči. Ako odbije to, glasamo o Prijedlogu poslovnika na način na koji je objasnio gospodin Džaferović. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ šest glasova, „protiv“ 22 glasa, „suzdržanih“ šest; nije prihvaćeno da se otvori amandmanska faza. 142 Sada glasamo o Prijedlogu poslovnika u tekstu koji je obrazložen na način na koji je to gospodin Džaferović uradio. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! Ostaje i Dom naroda o tome da glasa. „Za“ 30 glasova, nije bilo glasova „protiv“, „suzdržanih“ četiri glasa, dovoljna entitetska većina te konstatujem da smo usvojili Poslovnik. Prelazimo na tačku 23. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zaključka poslanika Mirka Okolića sa 62. sjednice Doma, održane 14. 10. 2009. godine, „da Savjet ministara Bosne i Hercegovine kvartalno ažurira usvojene mjere za ublažavanje negativnih efekata globalne ekonomske krize u BiH dok za mjerama ima potrebe i da o tome izvještava Predstavnički dom PSBiH“. Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zaključka. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 19 glasova, „protiv“ 12, „suzdržanih“ dva glasa (nedovoljne dvije trećine iz entiteta). Konstatujem da je ovaj zaključak prošao. Tačka 24. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o ostavci poslanika Rifata Dolića na mjesto člana Posebne istražne komisije. Ovdje nema potrebe da glasamo o ovome jer je ova komisija završila svoj rad, time je sasvim izlišno da se o tome glasa. O tome nećemo glasati. Prelazimo na tačku 25.
A nije prihvaćen Izvještaj ove komisije, onda...
Završila je ova komisija rad i time što nije prihvaćen Izvještaj same komisije. Ovaj dom je dao mandat ovoj komisiji, mi smo glasali o tome i završen je Izvještaj ove komisije. Postoji mogućnost da otvorite mogućnost otvaranja nove komisije. Predložite, ovaj će se Dom o tome odrediti. Ja mislim da je to tako. Prelazimo na tačku 25. Izvještaj sa sastanka političkih direktora država članica Jadranske povelje, održanog 20. 9. 2009. godine, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost, broj: 01,02-05-438/09, od 27. 10. 2009. godine. Glasamo o Izvještaju, sa Mišljenjem Zajedničke komisije. Molim vas, pripremite se za glasanje. 143 Možete glasati, sad! „Za“ 21 glas, nije bilo glasova „protiv“, „suzdržanih“ 13, nedovoljna entitetska većina te prelazimo u drugi krug glasanja. Nema saglasnosti u Kolegijumu. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 20 glasova, nije bilo glasova „protiv“, „suzdržanih“ 12. Konstatujem da smo usvojili Izvještaj. Tačka 26. Imenovanje tri poslanika iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju za usaglašavanje teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravobranilaštvu BiH. Prijedlozi su: Remzija Kadrić, Velimir Jukić, Lazar Prodanović. Pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 25 glasova, „protiv“ jedan glas, „suzdržanih“ sedam, dovoljna entitetska većina te konstatujem da smo imenovali tri poslanika. Prelazimo na tačku 27. Imenovanje tri poslanika iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju za usaglašavanja teksta Zakona o slobodnim zonama u BiH. Prijedlog je: Husein Nanić, Slavko Matić, Željko Kuzmanović. Molim vas, pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! “Za” 24 glasa, “protiv” jedan glas, “suzdržanih” šest glasova, dovoljna entitetska većina te konstatujem da smo je imenovali. Tačka 28. Imenovanje tri poslanika iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju za usaglašavanja teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sportu u BiH. Prijedlozi su: Denis Bećirović, Vinko Zorić, Milica Marković. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad! „Za“ 27 glasova, „protiv“ jedan glas, „suzdržanih“ šest te konstatujem da smo ih imenovali. Tačka 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica u pogledu „Jadranskog prekograničnog programa saradnje u okviru IPA-e“. Molim vas, pripremite se za glasanje. Glasamo sad! Nema paketa, ima samo jedan. Zahvaljujem. Saglasnost je data na Sporazum. 144 Molim vas da u dogovoru sa članovima Proširenog kolegijuma razmotrimo mogućnost da sjednica bude održana 19., a ne 18., iz poznatih razloga. Željeli bi sa vama o tome razgovarati ali ćete na vrijeme biti obaviješteni. Zahvaljujem. Sjednica je završena u 20,30 sati.