Gospodine predsjedniče, ja sam Odboru za zakonodavstvo uputio mišljenje da ovaj zakon nije u skladu sa Poslovnikom, a niti sa Ustavom. Naime, prema Poslovniku, Članak 176. ovaj prijedlog zakona koji ima povratne odredbe nije napravljen u skladu s time, ne sadrži posebno obrazložene razloge zašto u njemu ima povratnih odredbi. Dakle, nije u skladu Poslovnik i prema tome ne bi se smio raspravit na sjednici.
Zahvaljujem, zahvaljujem. Ovdje nema povrede Poslovnika zbog toga što članak 18. ovog prijedloga zakona kaže da nije riječi u obliku retroaktivnosti koji je obuhvaćen Člankom 90. Ustava, ovdje se radi tzv. nepravoj, prividnoj ili kvazi retroaktivnosti koju je Ustavni sud proglasio ustavno pravno dopuštenom u hrvatskom pravnom poretku preuzimajući taj institut iz prakse suda EU. Tako je u rješenju od 4. travnja 2017. Ustavni sud utvrdio slijedeće načelno stajalište. Kod retroaktivnosti valja razlikovati radi li se o svršenim okončanim situacijama ili o pravnim situacijama koje su u tijeku. Ukoliko se propis odnosi na okončane pravne situacije tada se može govoriti i o retroaktivnosti, no ukoliko se propis odnosi na pravne situacije koje su u tijeku i primjenjuju se na zatečene odnose koji se nastavljaju u budućnosti, retroaktivnosti nema. Tako da otpada vaš prigovor o povredi Poslovnika i molim sada ministra zdravstva da nam se obrati. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, dozvolite mi da ukratko predstavim Nacrt Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Kao što svjedočimo RH, a i cijeli svijet suočen je sa novim izazovom. Riječ je o globalnoj pandemiji izazvanoj novim korona virusom SARS-COV-2 dakle o pandemijskoj bolesti koja se prema nazivu virusa i godini pojave naziva Covid-19. Bolest se u prosincu 2019. godine pojavila u kineskoj pokrajini Hubei u gradu Wuhanu, a u siječnju je infekcija prerasla u epidemiju i polako se proširila svijetom. 30.1.2020. godine Svjetska zdravstvena organizacija proglasila je epidemiju Covidom, javno zdravstvenom prijetnjom od međunarodnog značaja zbog brzine širenja epidemije i velikog broja nepoznanica s njom u vezi. Potom je dana 11.3.2020. godine Svjetska zdravstvena organizacija proglasila i svjetsku pandemiju, a RH epidemiju. Cijeli državni teritorij RH smatra se ugroženim ili zaraženim područjem. Prvi bolesnik sa Covidom-19 dijagnosticiran je u RH 25.2.2020. godine. Kao odgovor na ovu ugrozu cilj nam je predloženim izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti pronaći i omogućiti najdjelotvorniji način upravljanja krizom u navedenoj situaciji globalne pandemije i lokalne epidemije. Pojavom ove zarazne bolesti Covida-19 RH prvi puta se susreće sa novom pravnom situacijom koja u Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti nije izrijekom predviđena te je stoga potrebno propisati odgovarajuće modele upravljanja krizom te odgovarajuće epidemiološke mjere. Postojeći pravni okvir ne pokriva u cijelosti razmjere ove velike krizne situacije. Nitko pri izradi ranijeg navedenog zakona nije mogao imati na umu pojavu bolesti koja se ovako brzo širi i globalno zahtjeva donošenje velikog broja mjera koje iz temelja mijenjaju način života kojeg poznajemo. Potrebno je unaprijediti postojeći institucionalni model upravljanja krizom, potrebna je suradnja različitih institucija, Ministarstva zdravstva, HZJZ-a, stožera civilne zaštite, a pod neposrednim nadzorom Vlade RH. Rukovodeći se sa 2 temeljna načela djelotvornosti, učinkovitosti i razmjernosti, a zbog stalne opasnosti zbog eksponencijalnog broja oboljelih potrebno je osmisliti mjere radi postizanja legitimnog cilja, a to je zaštita života i zdravlja ljudi. Mjere u konkretnom slučaju bolesti koje karakteriziraju brze i nepredvidljive promjene, te stalna opasnost od rasta oboljelih moraju također biti brze, dobro koordinirane i u cijelosti sagledane i razmotrene od strane stručnjaka iz različitih područja. Provođenje mjera za sprječavanje unosa, rano otkrivanje i smanjenje širenja bolesti u populaciji predstavlja ustavnu obavezu kao i obavezu koja proizlazi iz međunarodnih zdravstvenih propisa i pravne stečevine EU. Planirane mjere kao i njihov intenzitet trebaju strogo odgovarati potrebama danog trenutka i trajati samo dok to ove okolnosti zahtijevaju. Kao što znate u RH u ovom trenutku imamo 1104 oboljela od Covida-19, jučer 54 novih nažalost, 31 bolesnik je preminuo, od čega jučer opet 6 novih. 34 bolesnika su na respiratorima, a stopa smrtnosti je 1,82%, među najnižim u Europi i u svijetu. Poštovani zastupnice i zastupnici, dozvolite mi da vam i navedem ustavnu osnovu za donošenje ovog zakona. Ona je sadržana u sljedećim člancima. Čl. 2. st. 4. podst. 1. Ustava sukladno kojem Hrvatski sabor samostalno u skladu sa Ustavom i zakonom određuje u uređivanju gospodarskim, pravnih i političkih odnosa u RH. Nadalje, čl. 70. Ustava RH kojim se svakome jamči pravo na zdrav život te je svatko dužan u sklopu svojih ovlasti i djelatnosti osobitu skrb posvećivati zaštiti zdravlja ljudi, prirode i ljudskog okoliša; te čl. 16. Ustava sukladno kojem se slobode i prava mogu ograničiti samo zakonom, da bi se zaštitila sloboda i prava drugih ljude te pravni poredak, javni moral i zdravlje. Svako ograničenje slobode ili prava mora biti razmjerno naravni potrebe za ograničenjem u svakom pojedinom slučaju. Dozvolite mi da vam ukratko opišem i ciljeve ove izmjene zakona. A to su: omogućiti još djelotvornije upravljanje krizom u situaciji kada je kumulativno proglašenje globalna pandemija od strane Svjetske zdravstvene organizacije, a istodobno je proglašena epidemija na području RH. Pojam zarazne bolesti COVID-19, RH prvi puta se susreće sa novom pravnom situacijom koja u zakonu nije izrijekom predviđena te je stoga potrebno propisati odgovarajuće modele upravljanja krizom u slučaju proglašenja globalne pandemije i nacionalne epidemije. Rukovodeći se navedenim načelima djelotvornosti, odnosno učinkovitosti i razmjernosti, a zbog stalne opasnosti od eksponencijalnog rasta oboljelih, predlaže se institucionalni model prema kojem Stožer civilne zaštite djeluje i odlučuje u suradnji sa Ministarstvom zdravstva i Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo, a pod neposrednim nadzorom Vlade RH. Predloženi model osigurava brzu provedbu zakonom propisanih sigurnosnih mjera iz čl. 10. prijedloga zakona koje se mogu poduzeti radi postizanja legitimnih ciljeva u prvom redu, zaštite života i zdravlja ljudi. Naređene mjere, kao i njihov intenzitet trebaju strogo odgovarati potrebama datog trenutka i trajati samo dok okolnosti zahtijevaju, kako bi Ustavom zajamčene slobode i prava građana u svakom slučaju bili ograničeni samo u mjeri koja je nužna i samo u mjeri koja odgovara naravi potrebe za njihovim ograničenjem. Poštovane zastupnice i zastupnici, reći ću vam nešto i o sadržaju ovog prijedloga zakona. Dakle, cilj je dopuniti popis zaraznih bolesti sadržanih u odgovarajućim zakonskim odredbama, novom zaraznom bolešću, COVID-19 koja je uzrokovana novim koronavirusom, SARS-CoV-2 u čl. 4., 5., 6. i 9.; zatim poboljšati postojeće uređenje epidemiološke mjere izolacije u stanu, odnosno definirati pojam [[Upadica predsjednik: Ministre.]] samoizolacije…
Ja bih vas, samo malo, prekinuo na kratko. Ja vas molim, ovdje ima zastupnika iz jednog kluba više nego dvoje. Ili dvojica. Tako da vas molim, znadete koji su to klubovi, da napustite onda dvoranu, oni kojih je više nego dva. Zahvaljujem se. Izvolite.
Hvala vama. Zašto je ovo bitno i zašto je bitno uvesti novu epidemiološku mjeru? Iz jednostavnog razloga što se pokazalo da je u svijetu broj novooboljelih bolesnika iznimno velik i jednostavno nema one zemlje koja može omogućiti hospitalizaciju svih zaraženih bolesnika. Stoga je ovaj model izolacije u kući, odnosno samoizolacije prihvaćen u svjetskim okvirima i mišljenja smo da ga je potrebno inkorporirati u ovaj zakonski prijedlog. Zatim, propisati da odluku o proglašenju epidemije zarazne bolesti donosi Vlada RH, dok bi ministar zdravstva bio ovlašten za donošenje odluka o proglašenju opasnosti od epidemije zarazne bolesti u čl. 2.; urediti opći institucionalni model upravljanja krizom u situaciji kada Svjetska zdravstvena organizacija proglašava globalnu pandemiju, a RH istodobno proglašava epidemiju u čl. 10.; zatim propisati dodatne ovlasti nadležnim sanitarnim inspektorima u provedbi nadzora nad provedbom mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti, kao što to svakim danom svjedočimo je od iznimne važnosti, ljude koji su u samoizolaciji, kućnim izolacijama nadzirati jer one su ti koji mogu dalje nekontrolirano širiti bolesti. Sve navedeno u čl. 11., 13. i 14. Zatim propisati nove prekršaje i prikladne visine novčanih kazni zbog nepridržavanja sigurnosnih mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti te zakon dopuniti novim prekršajima. Isto tako, propisati da se sigurnosne mjere iz čl. 47. st. 2. zakona, koji naređuje ministar zdravlja i Stožer civilne zaštite RH, objavljuju u Narodnim novinama. To je ukratko sadržaj našeg zakonskog prijedloga. Dodatno bih vam pojasnio i čl. 10., odnosno to je ranije izmijenjeni čl. 47. Prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti namjeravamo unaprijediti postojeći institucionalni model upravljanja krizom u ovakvim situacijama i odgovoriti na ovaj vid i ovu veličinu ugroze. Stoga predlažemo da u situaciji kada je istodobno proglašena i epidemija i pandemija zarazne bolesti, Stožer civilne zaštite donosi posebne sigurnosne mjere u suradnji sa Ministarstvom zdravstva i HZJZ te pod neposrednim nadzorom Vlade RH. U situacijama koje odlikuju brze i nepredvidljive promjene, te stalna opasnost od rasta broja oboljelih, mjere koje se poduzimaju, kao što smo rekli, trebaju biti brze, ali isto tako dobro koordinirane, te u cijelosti sagledane i razmotrene od strane stručnjaka iz različitih područja. U konkretnom slučaju epidemiološka struka je temelj za naše promišljanje i na odgovor u ovoj krizi…
Oprostite ministre. Kolega Žagar, vrlo je nepristojno ovdje glasno govoriti dok ministar izlaže. Pravila su jasna svima i izvolite se držati pravila i nemojte mi govoriti da ste došli iz Slavonije jer su došli ljudi i iz drugih dijelova RH. Ako ste došli iz Slavonije recite onom ko je došao iz blizine ili iz Zagreba da iziđe iz sabornice. Izvolite sjesti na svoje mjesto pod … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Onda izvolite van, izvolite van. Nastavite ministre.
Hvala vam. Mi trebamo biti svjesni da je ovo situacija koja je do prije koji mjesec bila nezamisliva, upravo zato postojeći pravni okvir, onaj koji danas primjenjujemo i na koji se pozivamo ne pokriva u cijelosti razmjere ove krizne situacije. U vrijeme kada je postojeći pravni okvir nastao nitko nije imao na umu pojavu bolesti koja bi se ovako brzo mogla širiti i koja će globalno zahtijevati donošenje velikog broja mjera koje iz temelja mijenjaju način života koji poznajemo. I zato se prilagođavamo, mijenjamo propise i nastojimo unaprijediti postojeći zakonodavni i institucionalni model upravljanja krizom u ovoj situaciji, a što uključuje i izmjenu ovog zakona. Dozvolite mi da komentiram prijelazne i završne odredbe odnosno čl. 18. prijedloga zakona koji uređuje pravnu situaciju koja je u tijeku na način da se potvrđuje da sada proglašena pandemija i epidemija bolesti COVID-19 potpada pod novi institucionalni model upravljanja krizom predložen čl. 10. st. 3. ovog prijedloga zakona kojim se mijenja čl. 47. ranijeg zakona jer su za to ispunjene ovih zakonom propisane pretpostavke. Sukladno tome, sve do sada donesene odluke Stožera civilne zaštite u povodu odluke ministra zdravstva o proglašenju epidemije smatraju se mjerama iz čl. 10. st. 3. ovog prijedloga zakona. A na prigovor o rektoru aktivnosti odnosno povratnom djelovanju nekih članaka možemo reći da u čl. 18. ovog prijedloga zakona nije riječ o retroaktivnosti pojedinih odredbi zakona koju dopušta čl. 90. Ustava. Ovdje se radi o tzv. kao što je rekao g. predsjednik HS, nepravo ili prividno ili kvazi retroaktivnosti koju je Ustavni sud svojim odlukama proglasio ustavnopravno dopuštenom u hrvatskom pravnom poretku preuzimajući taj institut iz prakse suda EU. Ovaj se prijedlog zakona odnosi na pravne situacije koje su u tijeku, koje traju i primjenjuje se na zatečene odnose koje se ne stavljaju u budućnosti, te stoga retroaktivnosti nema. Naveo bi vam i razloge za donošenje Zakona po hitnom postupku. Donošenje Zakona po hitnom postupku predlaže se u skladu sa čl. 204. Poslovnika HS iz osobito opravdanih razloga koji su utemeljeni u okolnosti velike brzine širenja bolesti COVID-19, te potrebe njezina učinkovitog suzbijanja. I poštovane zastupnice i zastupnici i na kraju vam zaključno mogu reći da vas pozivam da prihvatite ovaj zakonski prijedlog i usvojite ga nakon rasprave jer je njegovo donošenje u interesu svih nas. Naime, opći je interes da predloženi institucionalni model upravljanja krizom što prije zaživi u praksi u svim svojim elementima, a što ranije stupanje na snagu ovog zakona u najboljem je interesu pučanstva RH jer doprinosi zaštiti života i zdravlja ljudi, ali i drugih sloboda i prava zajamčenih Ustavom. Hvala vam na vašoj pozornosti.
Zahvaljujem ministru. Imamo 18 replika. Ja ću pročitati sada ko se javio samo da provjerimo da nekog možda nismo previdjeli s obzirom da se puno zastupnika javilo u isto vrijeme. Dakle, Lovrinović, Zekanović, Bulj, Panenić, Mišić, Podolnjak, Orepić, Jovanović, Mrak-Taritaš, Ostojić, Ćelić, Pernar, Vlaović, Beljak, Glasnović, Čuraj i Bilek. Mrsić, dobro. Evo ga, to je to. Idemo redom, onda prvi je poštovani kolega Lovrinović, izvolite.
Hvala. Poštovani g. ministre, evo prošlo je skoro mjesec dana kako se nalazimo u ovom takoreći izvanrednom stanju. Svatko razuman u ovoj zemlji u prvih 15 dana shvatio je što se događa, naši su ljudi disciplinirani, nose maske, u dućanima rukavice itd., itd. U skladu s tim, razgovarajući sa ljudima i prateć statističke podatke, predlažem vam da se obraćate javnosti sa Stožerom civilne zaštite ne više dva puta dnevno, već najviše jednom, a možda najbolje jednom u dva dana. Širite optimizam, dajte ljudima, vi ste takav čovjek, imate te predispozicije, da, da ljude očekuju dobre vijesti. Mediji sve što govorite prenosi, vi ne možete ništa drugo čuti, dajte ljudima nade više, mi ćemo vas podržat u tome, zajedno smo u tome. Da se ne širi, znači strah, razumijem o čemu se radi, ne treba stvar shvaćati neozbiljno, ali vrijeme je da u tom smislu relaksiramo [[Upadica: Hvala vam]] neke stvari. Hvala.
Izvolite odgovor ministre.
Hvala vam na toj opasci. Zadnjih, pa možda i više od 15-tak dana pres konferencije su samo jednom dnevno u 14 sati i to je model na koji smo prešli nakon što smo prije toga imali dva puta dnevno pres konferencije. Gledajte, nastojimo u prvom redu bit objektivni, bit stručni, ako možemo dati neki tračak optimizma i nade, vrlo rado ga dajemo, ali prvenstveno moramo objektivno i transparentno izvješćivati hrvatsku javnost o svim elementima zbivanja oko ove epidemije, pa tako to nastojimo radit. Dakle, jednom dnevno imamo pres ovaj konferencije, tako … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Molim? A svaka dva dana, dobro. Razmotrit ćemo i o tom prijedlogu. Hvala vam.
Idemo na drugu repliku, kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani ministre, imam zapravo puno pitanja pa ću to nastaviti u pojedinačnoj raspravi ili ispred kluba. Evo, prvo pitanje, rekli ste da smo najbolji u svijetu ili među najboljima po stopi mortaliteta, svega 1,8%. Ja sam otišao na internet na Worldmeters i pogledao podatke i tamo sam izbrojao da smo od 200 zemalja svijeta 54. najlošiji, odnosno da smo u 25% najgorih zemalja svijeta po stopi mortaliteta, tako da evo, ne znam, to nam malo to pojasnite. Dakle, pojasnite mi još zašto čovjek samostalno može šetati uz Dravu, uz Jadransko more, uz Savu, a kad uzme onaj ribolovni alat je u prekršaju, to je drugo pitanje. I treće pitanje, ako možete na brzinu odgovoriti, koje to mjere poduzimaju npr. Indijci s obzirom da ih ima milijardu i 350 milijuna, a mortalitet im je, imaju jako novotestiranih, skoro 300 tisuća, a mortalitet im je zanemariv s obzirom na broj testiranih, oboljelih i zaraženih.
Odgovor, izvolite. Ne morate ako ne želite. Ništa. Onda idemo na kolegu Bulja, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, donosimo i ovaj zakon i mjere u borbi protiv pandemije. Vi pozivate na mjere svakodnevno da se pridržajemo svih mjera u ovoj borbi i građani to rade. Međutim, evo, nedavno ste bili u Splitu, znamo što je se dogodilo, da je 10 dana, kako je ravnatelj rekao bio virus, tj. da su imali temperaturu štićenici, a da se ništa nije poduzimalo, tj. još nije jasno što se dogodilo. Kako vi komentirate taj slučaj nestručnosti ljudi unutar, u ovome slučaju doma za starije i nemoćne koji je, u biti donio jedan virus u starački dom? Kako vi na to komentirate i koje su mjere poduzete po tome pitanju jer vidimo da nitko ništa ne poduzima, da oni koji su imenovali toga čovjeka za ravnatelja jednostavno peru pilatovski ruke, jedino što se slikaju uz vas [[Upadica predsjednik: Hvala.]] to je trenutno najbitnije. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam na pitanju. Dakle, situacija u domovima za starije je vrlo specifična. Nijedna država nije još našla recept za sprečavanje ulaska virusa u tu populaciju. Ono što naglašavamo čitavo vrijeme i za što su vrlo jasni i detaljne upute Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo, otišle na vrijeme prema Ministarstvu demografije i svim ustanovama toga tipa je da se posebna pažnja obrati na mogućnost infekcije odnosno visoku temperaturu i druge simptome u bolesti od ovog virusa. Bio sam u Splitu, isto tako u Split sam uputio zdravstvenu inspekciju koja je izvršila uvide u Nastavnom zavodu za javno zdravstvo Splitsko-dalmatinske županije, a kolegica ministrica demografije uputila svoju inspekciju. Očekujemo rezultate istog. Kao što sam rekao, u Splitu, ponavljam i sada [[Upadica predsjednik: Hvala.]] ukoliko se detektira da postoji određeni propust u obnašanju dužnosti, svakako će biti i sankcije.
Hvala vam ministre. Kolega Zekanović je zatražio stanku, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani ministre. Tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista radi dodatnih konzultacija o ovom zakonu. Ovdje moram primijetiti da, poštovani ministre, niste shvatili zašto ste ovdje. Ovdje ste da mi postavljamo pitanja, a da vi date odgovor. Ovdje se pristojno odgovorili kolegi Bulju, odgovorili ste kolegi Lovrinoviću, meni ste imali priliku, niste mi odgovorili. Dakle, ja želim čuti odgovor na svoje pitanje i evo ga, ja ću ga ponovno postaviti, imam evo ga minutu i pol vremena pa malo polakše. Dakle, bila su tri jednostavna pitanja. Prvo pitanje je bilo vezano uz onaj podatak koji ste vi rekli da smo jedna od najboljih zemalja, da smo pri samom vrhu u svijetu po mortalitetu, što ne odgovara istini jer smo 54. u svijetu, znači to su službeni podaci, evo, provjerio sam 2. put. Znači da smo u 25% najgorih, znači komentar na to. Drugo pitanje je bilo jedna mjera koja je suluda, a to da čovjek, pojedinac, bilo koji, žena i muškarac može otići na obalu Dunava, Drave ili Jadranskog mora šetati, a kad uzme ribolovni alat u ruke, kad je individualac, e onda je u prekršaju. Niste mi odgovorili. I treće pitanje, to zanima hrvatsku javnost, to je pitanje koje postavljaju meni znači građani RH, Hrvatice i Hrvati, da nam kažete, koje su to mjere koje poduzimaju Indijci kojih ima milijardu i 350 milijuna. Imaju 300 tisuća testiranih, imaju svega 10 tisuća zaraženih i oko 300 mrtvih. Npr. isto pitanje se odnosi i na Nigeriju i na Bangladeš i na Pakistan, itd., radi se o nekoliko milijardi ljudi koji nemaju mjere koje mi imamo, ali nemaju ovakvu epidemiološku situaciju. Znači vi ste ministar, znači ministar zdravstva. Smatram da nam možete ponuditi odgovor, odnosno reći ono što nas ovdje zanima. Nakon stanke slobodno možete iskoristiti priliku pa odgovoriti na ova pitanja jer zanima mene, a zanima i hrvatsku javnost. Hvala.
Sada ćemo, ne, prije toga kolega Panenić se još javio, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Tražim stanku u ime Kluba Nezavisne liste mladih, želio bih ovim putem još evo i obratiti se ministru sa problemom koji je vezan na lokalnim razinama, odnosi se na pojednostavljenje, olakšanje kretanja stanovništva jer vidimo da određene sredine koje su bile propulzivne, aktivne, one su već iskoristile mogućnost pa su postigle sporazum između Stožera civilne zaštite i omogućile kretanje, poglavito stanovnika malih možda sela i to, prema gradovima kojima gravitiraju. Vidimo da brojne druge inicijative ne nailaze na plodno tlo radi toga što postoji bojazan lokalnih čelnika za odgovornost koja bi mogla proizaći i nemaju dostatne informacije, a isto tako, ono što je još i drugi problem, da postoje i političke, nažalost političke razlike, postoje isto tako i osobni neki animoziteti. Sve to je trenutno vrlo štetno za ljude koji traže u ovim uvjetima gdje svaki dan pohvaljujete zapravo kvalitetu epidemiološke situacije, da ne mogu u svim područjima koja imaju dobru epidemiološku sliku, ostvariti pravo na slobodnije kretanje, što smatram da bi bio jedan stvarno dobar napredak koji su neki ostvarili. Negdje dalje se neće takav odgovor nikad postić pa bi molio i ministra sa svoje pozicije da aktivnije podupre taj proces jel je vezan za inicijativu odozol, a tamo načelnici, gradonačelnici teško postižu dogovore. Tako da evo uz podršku i s moje strane ovome zakonu koji smatram da ne vidim u njemu da je nešto tako sporno osim možda se raspravlja o nekom momentu. Ali kažem, u budućim aktivnostima svakako da date potporu i putem Zavoda za javno zdravstvo da rade kvalitetniju sliku i time omoguće građanima kvalitetnije kretanje i mislim da bi to bio jedan dobar napredak i dalo bi zapravo potporu i daljnjim aktivnostima. Hvala lijepo.
Javlja li se još tko za stanku? Ne, ne može sada odgovor. Imamo stanku do 11,25. STANKA U 11,17 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,27 SATI]] Molim vas kolegice i kolege da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Sada je na redu za repliku poštovani kolega Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani ministre. I da nastavimo ovu komunikaciju još jednom znači obratio sam se sa molbom koja je realna i stvarno ima potrebu i podlogu pa ću zamoliti kroz sve institucije jel smatram da bez jasnog signala sa državne razine, bez jasnog signala od Zavoda za javno zdravstvo vrlo teško ćemo čak i tamo gdje su epidemiološki uvjeti vrlo kvalitetni osigurati to. A evo još jednom znači život u manjim naseljima, selima jel općine koje imamo neke imaju stvarno mala sela se baziraju upravo na to da su ljudi išli prema gradu obavljali sve svoje potrebe i sada naravno sa propusnicama funkcionira to u jednom dijelu, ali dosta je otežano svima pa evo još jednom ću vas zamoliti da tu probate kvalitetno intervenirat. Hvala.
Izvolite, odgovor ministre.
Poštovani gospodine zastupniče, zahvaljujem se na tome što ste rekli. I naša je to intencija jer kao što znate nakon inicijalnog šoka koji nas je sve obuzeo nakon spoznaje da nam je epidemija tu i kada smo donijeli mjere u najboljoj namjeri promptne, sada vidimo da pojedino postupanje ima nekakvih loših elemenata. Ovo je poslovni proces kojem nikada nismo svjedočili iz dana u dan učimo o njemu i iz dana o dan raspravljamo o ovim elementima. Potrebno je reći da mjere ograničenja kretanja su prvenstveno donesene zbog zaštita života i zdravlja ljudi, ne zbog političkih ili ovih drugih razloga međuljudskih koje ste vi rekli. Stoga se čini doista opravdano da neke manje sredine koje nemaju sve potrebno u svom okrugu, tipa ljekarne, pošte, benzinske crpke ili nečeg slično bi mogli funkcionirati na ovaj način na koji ste vi rekli, stoga uzimam u obzir vaš zahtjev i vašu sugestiju. Hvala vam.
Sada je na redu kolega Mišić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani ministre Beroš. Ja vam se zahvaljujem na ozbiljnosti vaše grada i vašem tima koji ste stvarno pokazali nama u Hrvatskoj pa i poduzetnicima koji sam ja, kako se radi posao ozbiljno. I to je ono što šaljete jednu poruku ovom narodu pa naravno i svi mi u poduzetništvu i svugdje i u državi moramo biti ozbiljni i shvatiti da sve što radimo moramo raditi sa odgovornošću. Moje pitanje, vaše mišljenje o trajanju ovog virusa, do kada će to trajati? Naravno htio bih spomenuti i ove domove u Splitu i okolo, smatram da su to neozbiljno vodili, da u domove nitko nije trebao ući unazad mjesec i pol dana ni pustit se vani. Nažalost, imamo grešaka i evo ja vam se opet zahvaljujem i vama i svima liječnicima i svima ostalim koji se bore da opstanu. Hvala.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. Zahvaljujem na pohvali kao prvo, a kao drugo rekao bih da je jako teško predvidjeti vrijeme trajanja ove epidemije i ulazilo bi u sferu aproksimacije i time se ne želimo baviti. Volim biti optimističan u tom kontekstu i svoje mišljenje bazirati na infektološkoj struci koja prateći sve u povijesti epidemije sličnih respiratornih virusa je zaključila da ona ima svoje faze i cikluse koje ne traju predugo. Međutim, kada to kompariram sa pojedinim razmišljanjima stranih stručnjaka koji razmišljaju da će ova ugroza trajati i duže, tu je određeni nesrazmjer. Stoga nemamo još objektivnih elemenata na kojima bi mogli dati egzaktnu procjenu trajanja. Što se tiče domova i vođenja, gledajte problem je veliki. Dakle vrlo jasne upute HZJZ-a otišle su prema tim domovima, međutim niti jedna od europskih država respektabilnih nije uspjela adekvatno odgovoriti na isto, tako da teško je.
Hvala vam ministre, molim vas da vodite računa o minuti koliko je vrijeme predviđeno za odgovor. Kolega Podolnjak, izvolite.
Gospodine ministre. Vi ste donijeli odluku o proglašenju epidemije i po ovom Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, vi ste taj koji je nadležan donositi sve one sigurnosne mjere koje su u čl. 47. I sada ja vas moram pitati, jel vama neki pravni savjetnik, budući da ste vi ipak profesor medicine, rekao da su to sigurnosne mjere koje vi odlučujete, a ne Stožer civilne zaštite kao jedno nenadležno tijelo, pa na kraju smo saznali da vi čak i niste formalno član tog stožera. … kako prošlo mjesec dana da vama očito nitko nije rekao da biste te sve sigurnosne mjere vi trebali odlučivati, vi donosite odluke ili naredbe. I sada nakon mjesec dana zapravo mi raspravljamo o tome da je svo to vrijeme odluke je donosilo jedno nenadležno tijelo, što naravno ima pravne implikacije. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče. Dakle, povijest postupanja je bila sljedeća, osnovan je Križni stožer Ministarstva zdravstva, osnovana je ekspertna skupina Kriznog stožera Ministarstva zdravstva na kojem su temeljene sve naše procjene. Kada je situacija eskalirala, kada su uvjeti bili neadekvatni za odgovor samog Kriznog stožera Ministarstva zdravstva zbog potrebe institucionalnog uključivanja drugih sastavnica, Vlada RH je odlučila aktivirati Stožer civilne zaštite. Stožer civilne zaštite ima predstavnike Ministarstva zdravstva, osobno sam i sam sudjelovao u donošenju svake odluke i supotpisivali smo iste, a temelj za donošenje svih naših odluka je bila isključivo epidemiološka struka, isključivo epidemiološka struka. Zato nam i rezultati jesu u ovom trenutku takvi kakvi jesu. Hvala vam.
Kolega Orepić, izvolite.
Poštovani gospodine ministre. Jesmo mi u krizi? To je prvo pitanje. I drugo pitanje je da li ste i ako niste, zašto niste, donijeli naknadu za ljude kojima je ograničeno kretanje sukladno Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, točno čl. 47. to podrazumijeva kad se pozivamo toliko na poštivanje zakona, jel?
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepo. Mi se nalazimo u određenoj vrsti krize za koju mislimo da smo našli adekvatan odgovor i to podaci koje imamo u ovom trenutku i dokazuju. A što se tiče naknade st. 4. ovog članka zakona uređuje se da u slučaju nove pravne situacije, dakle istovremeno proglašenje epidemije i pandemije osobe u odnosu na koje je zabranjeno ograničeno kretanje ne ostvaruju pravo na naknadu jer ova izmjena je bila nužna s obzirom da tim mjerama obuhvaćamo pučanstvo na cijelom teritoriju RH, te bi u suprotnom došlo do nesagledivih financijskih troškova. Dakle, ovo je nova ugroza, ovo je ugroza na koju niko nije bio spreman, obuhvaća stotine tisuća ljudi i teško je omogućiti da svatko dobije financijsku naknadu, ali u interesu očuvanja zdravlja hrvatskog naroda samoizolacija odnosno izolacija u kući je nužna. Hvala vam.
Kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre, na početku naravno ja se želim zahvalit svim zaposlenim u sustavu zdravstva koji odrađuju veliki posao čuvajući zdravlje svih nas. Tim više čudi što su pojedini ravnatelji ignorirali vaš dopis i tražili sve pravne načine kako da ne isplate punu plaću svima koji su radili u sustavu zdravstva boreći se protiv koronavirusa, pa vas pitam što ćete učiniti po tom pitanju i da li namjeravate uvesti neku naknadu neovisno o prekovremenim satima za sve one koji neposredno rade na suzbijanju zaraze koronavirusom? I drugo pitanje, što kao ministar kanite poduzeti hitno kako bi se ne bi dogodilo da jedna pandemija izazove drugu pandemiju jer se osjeća da broj dijagnostičkih pretraga, posebno kod potencijalnih onkoloških bolesnika pada, pa bi zbog toga u narednom periodu, po upozorenju i uglednih onkologa, mogli imati porast smrtnosti od bolesti, malignih bolesti, pa apeliram da se učini jedan dodatni napor u tom smislu?
Izvolite odgovor.
Poštovani g. zastupniče, za odgovor na vaše pitanje, kao i na prethodno, treba mi više od minute. Stoga ću biti slobodan uzeti kasnije svojih 5 minuta i vrlo rado ću vam odgovoriti na vaše pitanje jer su sva utemeljena. Hvala vam.
Kolegica Mrak-Taritaš, vaš je red, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle ministre Beroš, mi zaista živimo u jednim neobičnim i izazovnim vremenima na koje se svi moramo prilagoditi i prilagoditi i svoje ponašanje i svoj rad i sve ostalo. Imali ste priliku vjerojatno vidjeti da se i oporba malo promijenila u smislu ne samo način na koji komuniciramo nego načina koji glasamo. Pa se nekako očekujemo i od vas da budete malo manje klasični HDZ. Što hoću reći? Zaribali ste. Ovaj zakon je trebao biti jedan od prvih zakona koji je trebao doći u sabor i na taj način ne bi bilo ni retroaktivnog djelovanja, ni bilo šta drugo. Očito, ne vi nego vaše službe u ministarstvu su neke stvari previdjele. Retroaktivnost. Imamo retroaktivnu primjenu. Rekli ste proces je kontinuiran. Je, ali za neke je završio. Za te koje je završila samoizolacija ili nešto, pitanje je što će oni ako u trenutku zaista odluče tužiti [[Upadica: Hvala]] kako će to završiti?
Odgovor, izvolite. Nema odgovora. Hvala vam. Kolega Ostojić, izvolite.
Poštovani g. ministre, ja cijenim to što vas uvijek pošalju na ove nezahvalne zadatke, a to je da pokušate legalizirat ovu situaciju. Naime, vi ste prvi ministar koji se odriče ovlasti koje ima i koje je potrebno radit, pa moram reć da 1.4. ovaj zakon je stupio na snagu 2019.g., prema tome, nije to neki stari zakon i u čl. 3. predviđena je upravo i ova jasno navedena situacija, a to je bez obzira na ime, ukoliko se dogodi bolest da možete intervenirat i da je riješite kao i svi ostali drugi slučajevi. Ja mislim da je potrebno govorit o tome da u čl. 20. i 21. vezano za samoizolaciju i karantenu, mene bi interesiralo koliko su rješenja izdali sanitarni inspektori o izolaciji ili karanteni? To je po meni osnov cijele te priče. I ono što ja moram reć, a to je pitanje Stožera civilne zaštite koje govori o tome kako se [[Upadica: Hvala vam]] održava pravna sigurnost?
Izvolite odgovor.
Poštovani g. zastupniče, da je neko 2019.g. mogao predvidjeti ovakvu ugrozu vjerojatno bi izmijenio stavke ovog zakona. Međutim, to nije bilo moguće. Ne mijenja se samo ime bolesti, nego kao što ste sami rekli, uvode se novi instituti epidemioloških mjera kao odgovor na novu ugrozu. Oni u ranijem zakonu jednostavno nisu bile na taj način opisani jer nije bilo toliko oboljelih i svi su se mogli tretirati u bolnicama. Dakle, ovo su novi izazovi na koje nastojimo i to je kontinuiran proces, nastojimo naći odgovore. Hvala vam.
Kolega Ćelić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Poštovani g. ministre, vi ste preuzeli ovu dužnost dan nakon što je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila epidemiju. Već tog istog dana je bilo moguće provesti testiranje u klinici za infektivne bolesti na novi koronavirus. Bilo je neophodno brzo ustrojiti efikasni sustav koji je uključivao i predviđao i određene sankcije koje nikad nisu popularne, rezultate vidimo danas i mislim da se RH može ponositi sa aktualnim rezultatima vezanim za borbu protiv epidemije koronavirusa. Mene zanima što vi vidite, dakle jedna od vaših prvih odluka je bilo donošenje Kriznog stožera Ministarstva zdravstva, što vidite kao najveći izazov, ne pitam kolko će trajat to, nego što vidite kao najveći izazov za hrvatski zdravstveni sustav u narednom razdoblju vezano za ovu epidemiju. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Poštovani g. zastupniče, nastojat ću vam odgovorit. Međutim, u minuti nije dovoljno vremena da bi vam rekao sve ono što mislim da je potrebno napraviti. Mi smo brzo prilagodili hrvatski zdravstveni sustav novim okolnostima, poglavito u kontekstu da odvajamo kapacitete za COVID pozitivne od COVID negativnih bolesnika. To je od osnovne važnosti jer na taj način omogućavamo pružanje adekvatne zdravstvene zaštite i dijelu pučanstva koji nije zaražen. Tako da je to jedan od osnovnih izazova bio i ono što stalno napominjemo i govorimo, iz dana u dan se neki elementi mijenjaju i potrebno je brzo i promptno reagirati i odgovarati na te nove izazove jer ako zakasnite u procjeni, već sutra može biti kasno. Hvala vam.
Kolega Pernar, izvolite.
Uvaženi ministre. Ako je postojeća pravna regulativa bila dobra, čemu ove izmjene zakona? Je li moguće da ste dosad sve radili mimo zakona? To je prvo pitanje. Drugo pitanje je, kažete, ne znate koliko će trajati ova epidemija. Pa reći ću vam koliko će trajati. Sve dok će trajati mjere opće karantene, trajat će i epidemija. Time što držite društvo u općoj karanteni, vi samo produžujete ovaj respiratorni infekt koji bi po svojoj prirodi, da nema karantene, brzo prokužio cijelu populaciju i epidemija bi bila gotova. I treće pitanje, zašto su u karanteni svi, a ne samo oni koji su osjetljivi na koronu? Zašto samo stariji ljudi i oni koji su kronični bolesnici ili imaju leukemiju, što već, zašto oni nisu u izolaciji zašto smo svi u izolaciji, to javnost zanima. Zašto nas mučite i dokle planirate mučiti cijelu državu sa vašim mjerama? Hvala.
Odgovor, izvolite. Nećete. Dobro. Idemo sada na zastupnika Mrsića, izvolite.
Poštovani g. ministre. Vi ste zaduženi za optimizam i širenje optimizma, a to radite dobro, ali ono što sada u posljednje vrijeme govorite kada se pita što i kako dalje, kažete da nema dovoljno iskustava, da ćemo pratiti situaciju, a ono što ja vama postavljam pitanje je što dalje u Hrvatskoj? Dakle, građani zaslužuju odgovore ili od vas ili od g. Božinovića, što dalje u Hrvatskoj? Što ćemo raditi, kako ćemo otvarati i nije istina da ne postoje projekcije kako ćemo dalje sa ovom epidemijom. Projicirati se može, znamo kako epidemija ide i kako će trajati, vi morate u ovom trenutku dati odgovore hrvatskim građanima što i kako dalje. Ja sam očekivao iz vašeg govora ovdje da ćete to reći, ponovili ste neke stavove koje znamo od prije i podatke, ali niste odgovorili na osnovno pitanje što i kako dalje. I mislim da i vi u ministarstvu i u Vladi trebate dati otkaz pravnim savjetnicima koji su vas doveli u ovi situaciju koja je.
Hvala. Odgovor.
Poštovani g. zastupniče, vi ste medicinske struke stoga vjerujem da znate, kao i ja da epidemije najčešće imaju određena pravila ponašanja i prate određene predilekcijske modele i naravno da ih imamo i da se nadamo da će se isti ostvariti. Međutim, to nije moguće predvidjeti sa apsolutnom sigurnošću iz razloga što se radi o novoj bolesti i novom virusu. Ono što mogu kao našu daljnju strategiju vrlo otvoreno i jasno reći da i dalje moramo držati pod kontrolom broj novooboljelih, po mogućnosti ga i smanjivati. Kada se to počne dešavati, naravno da ćemo razmisliti o popuštanju, odnosno kako to neki nazivaju, relaksaciji svih ovih mjera da bi omogućili da se normalni životni procesi vrate u RH. Samo to mora biti doziramo, mora biti i na vrijeme jer znate da i predsjednik Svjetske zdravstvene organizacije upozorava da prebrza i neadekvatna relaksacija odnosno popuštanje mjera može uzrokovati velike poremećaje daljnje. Hvala.
Hvala. Kolega Beljak, izvolite.
Hvala lijepa poštovani ministre. Bit ću kratak. Reći ću da imate i da će ovaj prijedlog zakona imati podršku HSS-a i jedino mi je žao što je doista došlo do greške u koracima, da je ovaj zakon trebao biti doista jedan od prvih, složio bih se sa kolegama koji su to rekli i žao mi je što se u cijelu ovu kriznu situaciju ne uključuje i opozicija, odnosno ljudi iz opozicije koji su, isto tako, medicinske struke koji mogu pomoći i onda bi bilo kakvo izlaženje iz okvira, kakvih nažalost imamo prilike čuti i danas u Saboru, dakle o nekakvim teorijama zavjere, itd., bile deplasirane jer onda bi doista na sve moguće načine otklonili mogućnost da se određene greške kojih je bilo i kojih će biti, naravno, svi ste u ovome novi, manje kritiziralo, odnosno bile bi manje podložne kritici. Tako da, i u budućnosti, ja se nadam da to možete promijeniti na način da uključite ljude od struke iz opozicijskih stanaka [[Upadica predsjednik: Hvala.]] tako da svi skupa stanemo jedni iza drugih u ovoj kriznoj situaciji.
Želite odgovor? Dobro. Idemo na kolegu Glasnovića. Izvolite.
Poštovani ministre. U ovoj magli koronavirusa imamo salonske strategije, svakakvih karaktera, ja mislim da ćete se možda složiti sa mnom da mi ne znamo puno o ovom virusu i sve će biti jasnije '21. g. koliko je umrlo, itd., a u međuvremenu ova pandemije imate 5, što ja znam kao amater, 5 razina pandemije, epidemije. Je li ovo prvi stupanj? Je li 5 ona totalna apokalipsa? Je li imamo iste mjere upotrebljavamo što je upotrebljavala Dubrovačka Republika i ... [[Govornik se ne razumije.]] 15. st., ništa se tu nije promijenilo. Socijalna distanca. Pitanje za mene, vidimo, tražimo od građana neke stvari, ali ne vidim, ova dezinfekcija javnih prostora, ulica, jesu bili domovi dezinficirani prije ovoga, starački domovi? Je li bilo dezinfekcije? Drugo, jesmo imali strateške pričuve mi opreme zaštitne iz Hladnog rata? Je li to "Juga" imala i zašto smo morali kupovati 60 tona od Kine koja je izazvala ovu pandemiju, epidemiju?
Odgovor, izvolite.
Poštovani g. zastupniče, hvala vam na vašem pitanju. Počet ću sa zaštitnom opremom, nje je bilo međutim, ona se troši u enormnim količinama. Dakle, samo jedan zaraženi i oboljeli bolesnik zahtijeva 50 kompleta zato jer ga njeguju doktori, sestre, laboratorij, dakle, biokemičari, čistačice, njegovateljice, dakle to je jedan pogon koji je ekstreman i sve naše rezerve su bile dostatne za jedno vrijeme. Međutim, s obzirom na potrošnju, apsolutno je bilo potrebno nabaviti dodatnu zaštitnu opremu. Evo, hvala vam.
Kolega Čuraj, izvolite.
Je, hvala, hvala. Evo ako dozvolite mogu još samo reći da smo u nekoliko navrata razgovarali o tome, međutim u HZJZ su mišljenja da dezinfekcija javnih prostora ne bi bila učinkovita, dok svakako je dobrodošla dezinfekcija zdravstvenih ustanova, domova za starije i u naputcima koje HZJZ dao takva uputa vrijedi.
Kolega Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani ministre. Prije svega dopustite da podijelim s vama, zapravo da iskažem mišljenje velike većine da smatram da radite dobar posao na čelu s ostalim kolegama iz Civilnog stožera i da smo dobro reagirali jel cilj ovog svega što se radi ne preopteretiti zdravstveni sustav, zapravo spasiti živote u prijevodu, zato mi imamo ove mjere. Mislim da je dobro što je u Hrvatskoj povjerenje toliko veliko jel upravo odlučuje struka, oni kojima je to posao koji više zna od velike većine nas ovdje, neću reći baš sve, ali s obzirom da nema ovdje epidemiologa mogu reći slobodno da više zna od svih nas ovdje koji volimo isto nešto reći pametno. I mene samo još jedno pitanje zanima oko tih mjera čisto da diskutirate na stožeru oko ovih mjera za tržnice. Dosta su rigorozne, razmak od 3 do 5 metara ne vjerujem da se igdje pridržava i one trebaju biti rigorozne, međutim kada pogledamo usporedno sa supermarketima to je daleko, daleko puno rigoroznije i trebamo i tu malo provjeriti kako se to odvija. Zahvaljujem.
Nema odgovora, hvala vam lijepa. I zadnji je kolega Bilek. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani gospodine ministre. Pa ono što je činjenica da se stvarno nalazimo usred pandemije, iako kao što su i kolege i vi ste rekli, ovaj zakon je stupio na snagu 1.4.2019.godine, stvarno u tom trenu niko nije mogao predvidjeti šta će se ovo dešavati i naravno da je ova nivelacija stvarno došla na vrijeme i da se to svakako treba odraditi. Ono što mnoge sada općine i gradovi rade traže se suglasnosti o zajedničkom nastupu Stožera civilne zaštite gradova sa općinama, evo sutra je Gradsko vijeće grada Daruvara i mislim da je to dobrodošla relaksacija, kontrolirana relaksacija određenih mjera ograničavanja kretanja. Naravno, vjerujem da ćete vi u skladu s prijedlogom epidemiologa i sa suglasnošću stožera predložiti i druge mjere relaksacije. Vjerujem da sve one mjere relaksacije prema gospodarstvu da bi trebale ići što hitnije naravno odmjereno, ali ipak vas molim da budemo odmjereni i oprezni u cijelom segmentu jer nažalost proteklog vikenda mogli bi vidjet u iduća dva tjedna. Hvala.
Hvala vam. Zahvaljujem ministru. Dakle, sada ćemo pozvati izvjestitelja odbora ako želi uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su klubovi, imamo ih za sada prijavljenih 13, 10 minuta se govori u ime kluba. Prvi je na redu poštovani kolega Robert POdolnjak u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče, gospodine ministre. Stožer civilne zaštite u skladu sa Zakonom o dopuni Zakona o sustavu civilne zaštite, a koji je stupio na snagu 19.ožujka ove godine, donosio odluke za koje je više puta rečeno od strane Vlade RH da su u skladu sa zakonom, a naročito u skladu sa Zakonom o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti koje je lex specialis kada je u pitanju zaštita stanovništva od zaraznih bolesti. Stoga se logično postavlja pitanje, zašto Vlada predlaže u čl. 18. u prijelaznim i završnim odredbama ovog predloženog zakona da se odluke stožera smatraju mjerama iz čl. 10. st. 3. toga zakona gdje su propisane sigurnosne mjere, gotovo mjesec dana nakon donošenja prvih odluka stožera. Proglašenje pandemije od strane Svjetske zdravstvene organizacije nije nikakvo obrazloženje jer je ona proglašena istoga dana kada je i ministar zdravstva donio odluku o proglašenju epidemije u RH tj. 11.ožujka ove godine. Također, stožer je do 13. Ožujka koliko sam vidio donio 25 odluka koje su navedene na web stranici Ravnateljstva civilne zaštite i trebalo je u prijedlogu ovoga zakona navesti sve te odluke i njihov zakonski temelj tj. temelj u svakoj pojedinoj odredbi čl. 10. st. 3. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, budući da su pojedine odluke stožera temeljene kao što možete vidjeti u proslovu od tih odluka na čl. 22.a Zakona o sustavu civilne zaštite. Ukoliko je taj zakonski temelj čl. 22.a pogrešan ili nedovoljan, a očito jest jer se prijedlogom ovog zakona svim odlukama stožera želi dati novi zakonski temelj u odredbi čl. 10. st. 3. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, nužno je navesti koja odredba navedenog zakona predstavlja temelj za svaku pojedinu odluku stožera. Zašto je to važno? Zato što je Stožer civilne zaštite, kao nenadležno tijelo, nadležan je bio ministar zdravstva i sada je još uvijek formalno prema Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, taj stožer je bez zakonskog temelja svojim odlukama drastično ograničio niz Ustavom zajamčenih prava i sloboda, slobode kretanja, pravo na javno okupljanje, pravo na rad, poduzetničke slobode i dr., a slobode i prava mogu se prema Ustavu ograničiti samo zakonom i to treba jasno reći. Nažalost, moram reći u proteklih mjesec dana mnogi su analitičari, pravni stručnjaci, mediji govorili kako nije vrijeme da se sada bavimo pravnim finesama, da tražimo pravni perfekcionizam, da ćemo se time baviti kada završi ova epidemija, da je sada najvažnije poduzeti sigurnosne mjere. Nije sada bitno jel to trebao ministar, jel to trebao stožer, tko je stvarno bio nadležan. Naravno da se ne možemo složiti s takvim pristupom jer upravo u vrijeme ovakvih izvanrednih situacija iznimno je važno tko će donositi odluke i kako i u kojoj mjeri će se ograničiti Ustavom zajamčena prava i slobode. I moram reći, vladavina prava nažalost, kao jedna od temeljnih vrednota hrvatskog ustavnog poretka je sigurno žrtva ovakvog zakonodavnog nereda, pravne sigurnosti i arbitrarnog postupanja pojedinih aktora, čemu možemo svjedočiti svakodnevno. Na stranu, na stranu relativno dobro postupanje i ministra zdravstva i njegovih suradnika i epidemiološke službe i to ne dovodimo u pitanje. Kako je Vlada malo sa zakašnjenjem shvatila da stožeru nedostaje zakonsko utemeljenje njegovih dosadašnjih odluka, odlučila je nekako ubaciti stožer u ovaj Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, pa je to učinila predlažući jedno, ja bih rekao, smiješno rješenje. U čl. 10. predlaže se dopuna čl. 47. da stožer može donositi sigurnosne mjere kada je proglašena i pandemija od Svjetske zdravstvene organizacije. Dakle, ne samo kada je proglašena epidemija koju proglašava ministar, a po novom rješenju to će biti Vlada RH nego mora kumulativno biti ispunjen i drugi uvjet, a to je uvjet pandemije. Dakle, aktiviranje stožera prema tom novom institucionalnom modelu, kako su ga nazvali, je podložno odluci jedne međunarodne organizacije na koju RH nema nikakva utjecaja, a koja se u ovoj pandemiji po općem sudu svjetske javnosti pokazala nedoraslom izazovu i u svojim preporukama ozbiljno zakazala, a jednako tako i u proglašenju pandemije. Dobro ste razumjeli, stožer ovaj koji donosi odluke već punih mjesec dana i koji sad treba formalno dobiti ulogu u donošenju, odluku o sigurnosnim mjerama tijekom ove epidemije i pandemije će se zapravo u budućnosti po predloženom modelu moći aktivirati samo ako Svjetska zdravstvena organizacija proglasi pandemiju. Ako ona to ne učini, taj novi institucionalni model će biti mrtvo slovo na papiru. U situaciji kad vidimo da su nacionalne države kao suverene države one koje zapravo poduzimaju ključne i sigurnosne mjere, kada se ne možete osloniti na Svjetsku zdravstvenu organizaciju, niti na EU, niti na bilo koju drugu organizaciju, bez obzira koliko ona supranacionalna bila i kad svjedočimo da svaka država sama donosi ključne odluke, zatvara granice, zabranjuje izvoz, nema Šengena, nema ničega, nema slobode protoka robe. U takvoj situaciji se oslanjat na proglašenje pandemije od Svjetske zdravstvene organizacije je potpuni promašaj. I ja bih molio Vladu da još jednom promisli ako već ima neku namjeru legalizirati ulogu stožera u svemu ovom što se događa, da to ne bude temeljem proglašenja pandemije i da ovisimo o tome što će sutra učiniti Svjetska zdravstvena organizacija. Samo da vas podsjetim, da ona 2003. kad se pojavio onaj prvi SARS nije niti proglasila pandemiju, učinila je to recimo 2009. kad je bila ona svinjska gripa ili kako se već zvala. Prema tome, sve ovo što se predlaže, pa i da se uvrsti ova bolest, ova zarazna bolest u zakon je potpuno nepotrebno. Mi imamo SARS u zakonu, mi imamo mogućnost da ministar odredi na listu zaraznih bolesti svaku novu bolest koja nije do sada navedena, apsolutno je nepotrebno. Pa i za svaku drugu inačicu SARS-a mijenjati ovaj zakon. Dakle, to je, to je nonsens. Prema tome, druge odredbe koje se, primjerice, predlažu također su, su, su besmislene. Činjenica je da se sa određenim odredbama koje nesumnjivo imaju povratno značenje želi legalizirat sve ono što je stožer činio u proteklih mjesec dana. Mi smo svjedočili mnogobrojnim odlukama koje stvarno pravno nisu imale utemeljenje, koje su drastično ograničile ustavna prava i slobode građana. I samo zbog, to moramo reći, silnog straha građana zbog ove epidemije ili pandemije su zapravo građani, pa i mediji, pa i mnogi stručnjaci prešutno prelazili preko svega, preko svih odluka koje su se svakodnevno ipak pokazivale u mnogo čemu nedovoljno promišljene, često vrlo arbitrarne, često sa vrlo arbitrarnim postupanjem pojedinih sudionika u tome, što možete neki puta reći da je nesnalaženje, ali sve u svemu imamo i danas jedan veliki pravni nered. Imate ljude koji su u samoizolaciji, koji nisu dobili nikakvo rješenje da su u samoizolaciji, oni nemaju nikakvo pismeno rješenje, mi tek sada uvodimo u zakon samoizolaciju. Svi oni ljudi, koliko, desetine tisuća ljudi koji su morali provesti tjedne u samoizolaciji nisu smjeli ići na posao, nisu smjeli zapravo ništa. Oni čak nemaju niti formalni papir da moraju biti u samoizolaciji kao dokaz da im je to naređeno temeljem ovog zakona, temeljem ovog zakona da ne smiju ići na posao, oni nisu imali nikakvo formalno opravdanje. To vam je samo jedan primjer. Takvih primjera možete iznijeti mnogo, al nažalost više nema prostora u ovom izlaganju, ali govorit ćemo o tome u drugim izlaganjima. Hvala lijepa.
Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Željko Reiner, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovani ministre i poštovane gospođe i gospodo. U ime Kluba HDZ-a, naravno na početku ću reći da ćemo i mi podržati donošenje ovih zakona. I dozvolite mi da govorim dijelom kao netko tko sudjeluje u politici, a dijelom ipak i kao liječnik. Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, prvu inačicu donio je HS prije 13.g., podsjećam vas sa 102 glasa, dakle svi smo bili, ja se nadam da ćemo i kod izglasavanja ovoga biti praktički jedinstveni i onda se on nadopunjavao, novelirao 2008., 2009., 2014., '17. i zadnji puta 2018. g. Neke od tih novilacija bile su vezane uz struku, pojavila se ... [[Govornik se ne razumije.]] bolest ili bolest ludih krava, pojavio se SARS, maloprije je bio spomenuti i zašto SARS odmah, da razjasnimo nije bio proglašen pandemijom? On je trajao od studenoga 2002. g. do srpnja 2003. g. i njime je, od njegova je oboljelo svega 8 096 osoba i svega 12 je umrlo. To je dramatično različito od ove pošasti s kojom se sad suočavamo. Bio je nakon toga i MERS-1, 2012. g. sa svega 2 499 oboljelih i puno više umrlih, 861 umrli, ali je bio ograničen na jedno područje pa nije bio pandemija, jer je bio, samo ime kaže, to je skraćenica od bliskoistočne zapravo epidemije. Prema tome, nije bilo potrebno proglašavati pandemiju. Mi smo sad suočeni sa jednom novom smrtonosnom bolešću uzrokovanom dosada nepoznatim koronavirusom, koja je nazvan SARS-CoV-2, a bolest je nazvana, kao skraćenica od Coronavirus disease 2019., COVID-19. Napominjem, riječ smrtonosna jer ona je 10 puta smrtonosnija od pandemija koja je bila proglašena influence 2009. g. Sve je započelo s ovom bolesti, započela točno zadnjeg dana 2019. g. kada su kineske vlasti objavile da postoji velik broj pacijenata oboljelih od upale pluća, svi znamo u gradu Wuhanu, provinciji Hubei u Kini. Prvi slučaj izvan Kine zabilježen je u Tajlandu 13. siječnja ove godine i onda su kineske vlasti 23. siječnja uvele mjeru koja do tada nije bila zabilježena, barem u Kini, karantenu. Mi smo u našoj zemlji odavno znali za nju. Još u 13. st. prvi puta u Dubrovniku 1272. g. ustanovljena je karantena i dakle, potječe upravo iz naše zemlje ta institucija. No, u svakom slučaju Svjetska zdravstvena organizacija je 30. siječnja ove godine proglasila epidemiju COVID-a kao prijetnju od javnozdravstvenog značenja. Zašto je to tako? Zato je mi nemamo niti jedan specifični i dokazano djelotvorni lijek za ovu bolest. Mi imamo popratno liječenje, ali ne lijek koji ubija virus. Mi nemamo cjepivo protiv virusa u ovom času. Dakle, radi se o potpuno novom virusu, a opća osjetljivost stanovništva zbog toga je velika. Ne samo našega nego i drugih zemalja. Brzi porast slučajeva je povezan upravo sa načinom prijenosa virusa s osobe na osobu s jedne strane, a s druge strane i poboljšanim dijagnostičkim mogućnostima u odnosu na neke ranije pandemije, epidemije, itd. Moramo vrlo jasno reći da je Hrvatska počela vrlo rano sa mjerama nadzora nad povratnicima iz zahvaćenih područja sa ciljem ranog otkrivanja oboljelih osoba, prvo testiranje na taj virus, obavljeno je u bolnici dr. Fran Mihaljević 30. siječnja ove godine. Odluku o proglašenju opasnosti od epidemije zarazne bolesti za cijelo područje Hrvatske, ministar zdravstva je sukladno zakonu donio 4. ožujka ove godine, a bolest je 10. ožujka ove godine sukladno zakonu, stavljena na listu zaraznih bolesti, čije se sprečavanje i suzbijanje od interesa za RH. Isto tako, sukladno zakonu, ministar zdravstva je proglasio 11. ožujka ove godine epidemiju bolesti COVID-19, a svjetska zdravstvena istog dana proglasila pandemiju. Ministar zdravstva donio je Odluku o osnivanju karantene 21. ove godine, sukladno također, zakonu te Odluku o posebnoj sigurnosnoj mjeri izolacije u vlastitom domu ili drugom odgovarajućem prostoru tzv. samoizolaciju 14. ožujka ove godine. Srećom, i ministar zdravstva i hrvatska Vlada izvrsno su reagirali, odlučno i brzo uvodeći mjere uz naravno, potporu i ja se zahvaljujem njima, a zahvaljujem se i svima u kojem su to sudjelovali od onih koji su medijski istaknutiji, kao što je kolega Capak, kao što je kolegica Markotić, ali i svima liječnicima, sestrama i medicinskom osoblju koji su slijedeći upute omogućili da Hrvatska bude jedna od zemalja sa najmanjoj učestalošću i smrtnošću od ove bolesti i to je istina. Ako gledamo broj bolesnika na broj zaraženih, ili još bolje, broj bolesnika na milijun stanovnika, ili broj umrlih na broj na milijun stanovnika, onda brojke su vrlo jasne. Hrvatska ima broj oboljelih na milijun stanovnika 415, a 8 umrlih na milijun stanovnika. Za usporedbu, SAD 1854 bolesnika na milijun stanovnika, 79 umrlih. Španjolska 3723, 390 umrlih na milijun. Italija, 2687 pacijenata na milijun, 348 umrlih na milijun. Francuska 2195 oboljelih na milijun i 241 mrtav na milijun. Pa usporedimo onda te brojke sa 8 mrtvih na milijun u Hrvatskoj i sad još jedanput ponavljam, 415 pacijenata na milijun. Prema tome, teško je shvatljivo da neki osporavaju i te brojke, ali i mjere. Radi se naravno srećom samo o pojedincima, nekim medijima, uglavnom par portala i nekim pojavama na facebooku i internetu. Ali moram kad sam spomenuo medije odmah reći da ogromna većina medija i novinara izvještava i objektivno i uvelike su pomogli da se ova epidemija u RH ne krene eksponencijalno rasti. A nije krenula za razliku od mnogih daleko bogatijih, daleko razvijenih zemalja nego što je to RH. Ti neki, pa i ovdje smo čuli neke začudne tvrdnje, koje ne bih uopće komentirao, pokušavaju dokazati da se u sprječavanju ove strašne epidemije postupalo mimo nekih zakona i ustava. Njima je važnije dobiti pozornosti javnosti ili pokoji politički poenčić nego li spašavanje ljudskih života i očuvanje zdravlja. Ja sam duboko uvjeren da tako neće diskutirati nijedan saborski zastupnik više i dupko vjerujem da nama koji smo izabrani predstavnici hrvatskih građana jest i mora biti na prvom mjestu zdravlje i sigurnost tih građana koji su nas izabrali u ovaj visoki dom, a ne jeftina samopromocija ili jadno postizanje politikanskih poenčića u očima onih koji ne razumiju ili ne žele razumjeti što je ova smrtonosna epidemija i što je sve njome ugroženo, od ljudskog zdravlja, života do gospodarstva. Najstrašnija pandemija u novijoj povijesti španjolska gripa 1918.g. koja je trajala 2.g. podsjećam vas, odnijela je milijune života, oboljeli su milijuni od toga i bila je do ove pandemije najgora pošast od 16. stoljeća kad je kuga vladala. Budimo svjesni da je ova pandemija [[Upadica: Hvala]] nešto izuzetno ugrožavajuće i nemojmo je minorizirati. Hvala vam lijepa.
Idemo sada na 3. Klub zastupnika, a to je Klub zastupnika nacionalnih manjina, govorit će dvojica zastupnika, kolega Radin i kolega Bilek, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Prihvatili smo na razini principa, to znači defakto i „de iure“ odnosno i u praksi i na razini zakona da određene odluke budu donesene na centralnoj razini. Na taj način zapravo mi smo delegirali dio, jedan lijepi dio našeg prava na demokraciju, na ljude koje smo odabrali kao mjerodavne i stručnjake da odlučuju o određenom problemu. Možda smo morali odredit neki rok npr. od dva ili tri mjeseca koji se može i poslije i produžiti. To nismo napravili. Da li smo dobro napravili, da li nismo, pokazat će budućnost. Do sada stvar kao što vidimo ipak je pod, pod kontrolom. Sada na razini pojedinih zakona mi implementiramo tu opću, tu opću, taj opći princip, znači princip delegiranja drugih da odluče jel da, centralno i to je naravno potrebno jer smo legalisti. A pokazali smo da smo legalisti time da se ipak, da ipak rad sabora se nastavlja i da ne delegiramo sve izvršnoj, izvršnoj vlasti. Okviri se, dakle postavljaju ovdje u parlamentu, a onda Vlada izvršni dio i stožer donose odluke koje su potrebne u ovom trenutku i zato mi ćemo taj zakon i prihvatiti. Centraliziranje odluka, međutim, mora biti što je moguće više inteligentno zato što je to u korist svih. Čak i software Andrija koji dolazi od jedne istarske IT firme Infobip-a je inteligentno jer uči od prakse i primjenjuju tu praksu na sebi. Znači, radi se o umjetnoj inteligenciji koja analizira praksu i na osnovi takve analize mijenja svoj algoritam, zato ga pogoršava, zapravo ga poboljšava, pardon. Dakle, u slučaju ovoga zakona predlažemo poboljšanje polazeći od situacije u Istri gdje nakon prvih problema naučili smo lekciju i odlična pulska, sada već djelomična nova bolnica, prihvaća kao stacionirane pacijente sve pozitivne na koronavirus. Zašto to kažem? Ne zato što bi svi to trebali radit. Neke županije nisu u mogućnosti hospitalizirati, hospitalizirati sve, jer bi trebalo polazeći od svake teritorijalne situacije, naravno poštivajući centralne okvire nužne u situaciji koja je po svim definicijama izvanredna, ostaviti određenu toleranciju za odluke županijske vlasti ako su one prilagođene, prilagođene situaciji na način da poboljšavaju uvjete u određenoj sredini, a lokalno, a lokalnu sredinu ako je, riječ je o epidemiji kao i o svim ostalim drugim stvarima, najbolje poznaju stručnjaci iz te sredine, u ovom slučaju epidemiolozi. Dajemo zato i njima mogućnost poboljšanja, kao što bi reko, centralno, centralnog algoritma, kao što Andrija radi sa umjetnom inteligencijom. Konkretno, radi se o čl. 8. koji kaže da u čl. 21. iza stavka 1. dodaje se novi stavak, djelomično ću ga pročitati, iznimno iz stavka 1. ovog članka prema epidemiološkoj ocjeni HZJZ-a ili itd., itd., amandman koji ja predlažem zbog izvanrednosti uvjeta, ali koji je podržan od cijeloga kluba nacionalnih manjina, amandman je da u članku 8. kojim se mijenja članak 12. u novom članku 2. iza riječi „HZJZ“ stavlja se zarez i dodaju riječi „županijski zavodi za javno zdravstvo“ koji poznaju sredinu i koji mogu poboljšati, poboljšati odluke centralne vlasti. A u obrazloženju i time završavam i onda ću dati, predsjednik će dati riječ kolegi Bileku. Predloženom dopunom postiglo bi se da svaka županija bude ovlaštena procijeniti trenutačnu epidemiološku situaciju te prihvatljivost, izvedljivost mjera na svom području. Dopuna se predlaže s ciljem daljnjeg unapređenja zaštite pučanstva od zaraznih bolesti i boljeg učinka predloženih mjera. Nepotrebno je reći da te sugestije su nam došle od epidemiologa Istre. Hvala.
Kolega Bilek, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, dragi, uvaženi kolegice i kolege pa što se tiče ovog zakona dozvolite mi da prije nego što pređemo na njega, evo kolega Furio je rekao puno stvari o kojima smo pričali u klubu, da se još jednom zahvalim i ministru Berošu i svim članovima Civilnog stožera na ovom radu koji je iza nas, nalazimo se u sred nečega što nismo mogli predvidjeti, što ni jedan zakon nije mogao predvidjeti, ni jedna služba što nije mogla predvidjeti, a same činjenice i podaci pokazuju da je Hrvatska odabrala dobar put. I sami ste rekli i jutros kad smo razgovarali da ste gledali i pratili ste situaciju u okolnim zemljama, da su se počele pripremati i bolnice pojedinačno po županijama da prime ovoga ljude koji će biti inficirani ovim virusom, ali da ste vidjeli ugrozu koja je to napravila u Italiji i drugdje i procijenili ste sasvim da su druge mjere potrebne kako bismo kvalitetno se borili protiv ove pandemije i s te strane čestitam na tom uspjehu, a velika hvala i svim onim djelatnicima u zdravstvu, svim medicinskim sestrama, svim doktorima, svim zaposlenicima koji prate sve aktivnosti, svim zaposlenicima u svim strukama i službama naravno i novinarima radih kojih se evo sve informacije dolaze do svih naših građana koji velikim dijelom poštuju smjernice i upute stožera pa imamo ovakvu situaciju, nažalost neki od njih ne, pa i ovaj zakon će određene stvari definirati kako će se i prema njima moći posložiti određene mjere da do toga ne bi dolazilo. Moramo reći da ovaj zakon donosi određena poboljšanja, neke stvari koje do sada nismo mogli kao što sam rekao predvidjeti. Donosi prijedlog da odluku o samom proglašenju epidemije zarazne bolesti donosi Vlada RH dok ministar zdravstva znači dobiva ovlaštenje za donošenje odluke o proglašenju opasnosti od epidemije zarazne bolesti. Propisat će se da su sigurnosne mjere iz članka 47. stavka 2. zakona koje naređuje ministar zdravstva i Stožer civilne zaštite RH da se objavljuju u Narodnim novinama. Želio bih podsjetiti da je 26 odluka civilnog stožera koje su sada na snazi nisu završene, ova pandemija nije završena priča, ne pričamo ovdje o nečem retroaktivnom, pričamo o nečem što je aktivno, pričamo o stvarima koje određuju živote naših građana koji su ugroza za zdravlje i živote naših građana. S te strane mislimo da je ovaj prijedlog zakona izuzetno kvalitetan i dobar. Moram reći da ovo što je kolega Furio rekao i da je uložen jedan amandman koji smo i kao klub podržali pa vas s te strane molim da razmotrite i ako je u mogućnosti prihvatite ili doradite taj amandman kako bismo što kvalitetnije još mogli odraditi sve situacije koje su vezane uz ovu pandemiju. I za kraj samo da vam kažem da svakako nadamo se čak i u poboljšanoj mjeri da će Klub zastupnika nacionalnih manjina prihvatiti i podržati ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Idemo sada na raspravu Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku, isto tako 2 zastupnika, prvo je kolegica Sabolek pa nakon tog kolega Lovrinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče sabora. Uvaženi ministre, poštovane kolegice i kolege, poštovani građani, Vlada RH donijela je odluku da u sabor po hitnom postupku uputi Nacrt Prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti s nacrtom konačnog zakona. Kako gospodin ministar koliko znamo nije član Nacionalnog stožera civilne zaštite što možemo vidjeti iz rješenja o imenovanju načelnika, zamjenika načelnika i članova Stožera civilne zaštite RH koje je Vlada RH donijela na sjednici 20. veljače i koje je objavljeno u Narodnim novinama postavlja se pitanje jesu li uopće zakonite odluke koje je donio stožer. Naime, prema Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti odluke koje donio stožer su u nadležnosti Ministarstva zdravstva. Kao predstavnica Ministarstva zdravstva u nacionalni stožer je imenovana dr.med. Vera Katalinić Jelković koju nismo imali prilike vidjeti, a ni čuti. Isto tako zanimljivo je da među imenovanim članovima stožera nije ni ravnateljica infektivne klinike „Fran Mihaljević“ Alenka Markotić, mene osobno, a vjerujem i mnoge koji ovo trenutno slušaju je to iznenadilo. Postavlja se opravdano pitanje je li time Vlada zapravo pokušava naknadno legitimirati odluke Stožera civilne zaštite na čijem je čelu ministra unutarnjih poslova Davor Božinović, tako što će Stožer civilne zaštite sada odjednom ubaciti u spomenuti zakon. Ovim zakonom zapravo naknadno se Stožeru civilne zaštite daju ovlasti koje po trenutno važećem zakonu ima primarno samo ministar zdravstva, čl. 18. nacrta prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zašiti pučanstva od zaraznih bolesti Vlada zapravo nastoji dobiti od sabora potvrdu da su mjere koje je Stožer civilne zaštite do sada poduzimao bile potpuno zakonite zato što se stožer u donošenje mjere pozivao na čl. 22. Zakona o sustavu civilne zaštite, a trebao se pozivati na Zakon o zašiti pučanstva od zarazne bolesti. Problem je i bio u tome što je te odluke formalno trebalo donijeti ministar zdravstva na prijedlog HZJZ, a ne stožer kao kolektivno tijelo. Vjerojatno su postali svjesni da bi se mogli suočiti sa tužbama ljudi koji su oštećeni odlukama stožera u ograničavanju nekih ustavom zajamčenih prava. Stručnjakinja za kazneno pravo tvrdi da država duguje naknadu čak svima onima koji su, kojima je ograničeno kretanje, no sada nije ni mjesto, ni vrijeme za velika filozofiranja. Vlada ovim zakonom želi nadzirati samo sebe. Tako se predlaže da se na listu bolesti na koje se zakon odnosi doda i novi koronavirus i da odluku o proglašenju epidemije zarazne bolesti na prijedlog ministra zdravstva donosi Vlada. Hvala.
Sada će nastaviti kolega Lovrinović.
Hvala. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre, a posebno poštovani građani. Ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku imam nekoliko konkretnih prijedloga. Mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona. Zašto? Pokazujemo time da smo, znači želimo podržati sve ono što imalo poboljšava učinak zdravstvenog sustava, prevencije, zaštite u svemu ovome, moramo bit razumni ljudi. Međutim, imamo nekoliko vrlo konkretnih prijedloga i Vladi i ministru koji je ovdje, mislim sad da nakon već više od mjesec dana na temelju kretanja broja zaraženih, umrlih, svega drugog, da je vrijeme da se ukine stožer i da se ingerencije daljnje prenesu kao što se traži u ovom zakonu, Ministarstvu zdravstva. To je jednostavno tako kad gledamo statistike. Predlažem, kao što sam ujutro vam predložio, da jednom u dva dana izvještava se o podacima, o statistici, o broju zaraženih, umrlih itd. itd. Zašto? Jednostavno, jedan dio ljudi je izluđen da tako kažem, zatvoreni su u 4 zida, pa vidimo da se ne mogu ni kretat na otvorenom itd., itd. Dakle treće, trebaju nam ljudi moji drugačije statistike, ova statistika ne govori ništa, a u stvari kad ne govori ništa onda govori i šalje jednu poruku da su moguće i da su u nekim slučajevima ona zloupotrebljava da bi se izvukli određeni zaključci. Ako se vodi statistika onda se, nek, neka se izvještava o dobnim skupinama tko je zaražen. Ako je riječ o umrlima neka se izvještava opet o dobnim skupinama i o kroničnim bolestima koji su, koje su imale do tada. Jer sada svi oni koji su u starijoj životnoj dobi imaju neku kroničnu bolest i umru, vode se da su umrli od koronavirusa. Znači, mi ovdje imamo određene probleme statistike izvještavanja, a onda i pogrešnih zaključaka. Vidjeli smo proteklih dana, ako sam u krivu ispravite me, nisam primijetio da je umrla ijedna mlađa osoba da je zdrava bila, da nije imala kronične bolesti. To šalje vrlo značajne i važne podatke. Ako je to tako onda se moramo postaviti prema tom problemu na drugi način. Kako? Ako ništa drugo dobro je, zdrmao nas je ovaj, ova pandemija, epidemija, pandemija, naučili smo pojedinačno o boljoj samozaštiti, prati ruke, ponašat se, sve ostalo i naš narod to usvoji. Međutim, ispred Stranke Promijenimo Hrvatsku šaljem poruku Vladi da spriječi upotrebu pandemije u političke svrhe. Ne mogu se otet dojmu da određeni predstavnici Vlade, da im odgovara, pa malte ne da bi željeli da pandemija traje duže, oprostite mi ovo su sad u ovo doba teški izrazi, al ne mogu se otet dojmu, znate. Na temelju čega? Na temelju zahtjeva za praćenje mobitelja, na temelju preučestalih konferencija, izjava, onda se to prežvakuje, oprostite opet na ovom izrazu, po silnim mediji, pa šaljimo poruku nade. Vidite, pokazuje se da unatoč svemu što ima, tko izvlači ovu krizu? Znači, zdravstveni sustav kakav je takav je, u lošem stanju, potplaćenom stanju, on, on, tu se radi o samožrtvi, samožrtvovanju ljudi, bezbrojnih manje vidljivih, nevidljivih sestara, tehničara, liječnika. Pa evo čujem, čitam neki dan da jedan dio njih dobit će manje plaće. Svi koji su izloženi u ovom, u ovom problemu, više moraju dobit veće plaće i amen, to je tako. Što se tiče ekonomije, znači zalažemo se za veće plaće u zdravstvenom, zdravstvenom osoblju i svima onima koji su najviše izloženi da ne nabrajam. Nadalje, pa ljudi moji otvorimo obrtničke radnje, male radnje. Ja neki dan oću kupit žarulju, ne možeš kupit žarulju, a možeš otić tamo u trgovački centar gdje ulazi 10, 20, 50 ljudi, pa to nije normalno. Ti ljudi moraju od nečega živjet. Dalje, oni koji nisu nigdje, nemaju uvjete da dobiju ovaj minimalac od države jer su neposredno prije toga dobili otkaz jel malo, pa i njih moramo zaštitit ljudi moji, pa i oni moraju dobit 4.000,00 kn. Kako će ti ljudi živjet? Znači, riješite taj problem, to je rješivo. U središtu čitave operacije ekonomske mora biti ponovo, stalnom govorim i govorit ću, HNB, ona mora, niste htjeli nažalost vi u Vladi usvojiti naš prijedlog da u vrijeme sistemskih kriza, da se dopusti u Zakonu o HNB-u, da HNB izravno može kreditirati državu uz 0% da bi spašavao građane i gospodarstvo. To je toliko razumno, zdravorazumski, pa to provodi evo Engleska neki dan 200 milijardi funti kupila je njihova središnja banka izravno od države. A vi nas učite kako ona treba biti neovisna od nečeg. Kod koga? Od nečega, ustvari od naroda, od naše nevolje. To želite? Nemojte nas zaduživat uz 1% nego uz 0% ljudi moji. Nadalje što predlažemo iz Promijenimo Hrvatsku, ne režite plaće u javnom sektoru, ako to napravite još ćete nas brže, dodat ćete gas za put u recesiju. Nemojte svađati javni i privatni sektor jer jedan bez drugog ne može. Ako već treba podnijeti neku žrtvu ili neko platit, uvedite porez solidarnosti na financijske institucije, banke i sve ostale, osiguranje itd., telekom operatere oni su vidite svake godine 3,4,5 milijardi kuna neto dobiti, a tko zna još koliko su drugim kanalima transferirali. Rješivo je ovo sve, ovo je jedno iskustvo nažalost, ono je dobro, ali nikad se više ne ponovilo. Međutim, po nekim predviđanjima kao možemo ga očekivat već krajem ove godine. Mi moramo osposobiti našu ekonomiju da ima da funkcionira i kao komandna, ratna i da ima elemente tržišta, inače nećemo u svemu tome uspjeti i šaljimo više optimizma. Hvala lijepo.
Sada je na redu Klub zastupnika GLAS-a i poštovana kolegica Vesna Pusić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Šta ćemo sad? Dakle, ovaj zakon se mora donijeti jer se de facto ponašalo protuzakonito odnosno ne u skladu sa važećim zakonima u ovom trenutku i u trenutku kada su donošene odluke. Obrazloženje na početku u obrazloženju ovog zakona se vrlo detaljno i možda najduži dio obrazloženja govori o tome kako se mora donijeti ovaj zakon da bi se u listu zaraznih bolesti koja se sada nalazi u Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti uvela i ova nova bolest COVID-19 i onda se u pet točaka mijenja taj zakon, dakle govori se još i kao razlog za promjenu ovog zakona da se mora se uvesti i različit odnosno drukčija formulacija, ajmo reći, o izolaciji umjesto izolacije u stanu vodi se izolacija u vlastitom domu ili drugom odgovarajućem prostoru samoizolacija, uvodi se Stožer civilne zaštite, uvode se strože prekršajne mjere i razvlašćuje se ministar zdravstva odnosno govori se o tome da ministar zdravstva najavljuje mogućnost od epidemije, a onda Vlada donosi tj. donosi samo odluku. To je sve ono što se tim zakonom uvodi, to nije ono što je sada na snazi. Sada je na snazi postojeći zakon u kojem ministar zdravstva donosi sve te odluke. Dakle, razvlašćivanjem ministra zdravstva možemo reći ok, ako je Vlada tako odlučila, možda nije ovo neki najbolji trenutak za to, ali to je recimo neki prijedlog Vlade. Što se tiče najdužeg obrazloženja o potrebi da se uvede COVID-19 to također ne stoji, zato što u čl. 3. st. 2. sadašnjeg zakona se kaže doslovno dakle u st. 1 se nabrajaju taksativno sve bolesti, a u st. 2. tog istog članka se kaže citiram: „Ako se pojavi opasnost od zarazne bolesti koja nije određena st. 1. ovog članka, a koja može ugroziti pučanstvo RH ministar može odrediti da se i na tu zaraznu bolest primjenjuju mjere određene ovim zakonom kao i druge potrebne mjere“, što je logično naravno zbog toga što ne možete predvidjet sve bolesti koje se eventualno mogu dogoditi, dakle neke su navedene taksativno, a u st. 2. se kaže da se to odnosi i na sve ostale, pa prema tome i na COVID-19 koji se ovdje navodi kao razlog da se zakon mijenja. To pokazuje da nema potrebe da se zakon mijenja. Međutim, što ima potrebe da se zakon mijenja, zbog čega ima potrebe? To je taj famozni Stožer civilne zaštite koji de facto u ovom trenutku nema nikakve ovlasti za donošenje mjera, a koji je na neki način umjesto ministra zdravstva sve ove mjere donosio. Naša namjera tu u ime kluba GLAS-a nije da se sada optužujemo i tražimo krivce, mi bez daljnjega možemo reći, ok, bila je panika iznenadna situacija i u takvoj iznenadnoj situaciji se pokušalo reagirati brzo i na neki način uhvatit se u koštac sa tom situacijom i pogriješili smo, naprosto neke stvari smo u toj situaciji prekršili. Ono što bi se ovdje također po mom mišljenju trebalo i moglo reći je sami ljudi dakle građani RH su reagirali zdravorazumski, reagirali su na neki način razumno prihvaćajući u takvoj situaciji određene mjere koje pod normalnim okolnostima nikad ne bi prihvatili. Funkcionirao je neka vrsta rusoovskog društvenog ugovora, dakle neke prešutne suglasnosti sa potrebom da se takve, da netko donese takve mjere, a Vlada je napravila pogrešku i nije omogućila ono odnosno postupila onako kako je zakon propisao, a to je da te odluke donosi ministar zdravstva. On je mogao donijeti sve te odluke čak je i mogao da je bio član tog stožera unutar stožera donosit te odluke pa ih onda na neki način stožer objavljuje. Ali ljudi vi, ova situacija je pokazala po mom mišljenju zapravo bi se trebali tome veselit, pokazala je priličnu zrelost građana RH. Priličnu, naravno uvijek ima luđaka, uvijek ima nekih koji odstupaju od toga, ali većina ljudi se ponašala zaista normalno, racionalno, poštujući svoju zajednicu, razumijevajući kakva je situacija i u skladu s tim postupajući. I to po mom mišljenju bi u ovom trenutku trebalo priznati, isto tako bi trebalo priznat da se pogriješilo sa, s tim da je odluke donosilo tijelo koje de facto za to nije nadležno i ne samo nije bilo nadležno nego ni u ovom trenutku nije nadležno. I naročito nemojte nakon što su se ljudi pokazali zbilja relativno pristojni, ja bi čak rekla možda čak i začuđujuće prema onome kako smo se prema njima u različitim situacijama ponašali, nam pokušavati pokazati ili dokazati nešto što zaista ne stoji. Dakle, ovaj zakon bez daljnjega propisuje ove mjere retroaktivno. On propisuje mjere koje će važiti unatrag. Drugim riječima, zato što odluke koje je donosio stožer, je neke su možda trajne, ali mnoge nisu trajne odnosno trajne dok traje epidemija i pandemija, ali mnoge nisu trajne, mnoge su naprosto završile, ljudi su odradili samoizolaciju, neke stvari su se nabavile, donijele, ljudi se nisu kretali, nisu odlazili, tražili su propusnice, dakle sve ovo što je na djelu ima nekih stvari koje će trajati i dalje, ali ima mnogo stvari koje su završile. Prema tome, zakon je ili pokušava biti retroaktivan i to je zbilja ozbiljno, a potpuno nepotrebno narušavanje pravnog sustava i pravne kulture u kojoj imamo zbilja puno prostora za napredovanje što bi se reklo. Dakle, nismo mi baš neka zemlja koja obiluje u pravnoj kulturi i tu, zato je još važnije da ju ne kršimo. Prema tome, umjesto da se tvrdi zašto ti više vjeruješ svojim očima nego meni, dakle zašto ti više vjeruješ onom što piše nego tome što ti ja kažem da nije retroaktivno, dakle je retroaktivan. Nemojte donositi retroaktivne zakone. Ljudi su prihvatili što su prihvatili, ponašali su se u skladu sa racionalnim ajmo reći uputama koje nisu de facto donesene u skladu sa zakonom, ali su bile racionalne i ljudi su ih prihvatili. Donesimo ovaj zakon da važi od trenutka donošenja i na njega se onda od trenutka donošenja možemo oslanjati, ali nemojmo pokušavati dokazat da nešto što nije jeste i obrnuto zato što je ova situacija pokazala da imamo građane. I da ti građani su u ogromnoj većini ljudi koji su dostojni dovoljnog političkog povjerenja da će se voditi nekim zdravim razumom. Hvala vam lijepa.
Molim jednu malu, molim jednu malu intervenciju, hvala, dobar dan. Izvolite kolega Hrg ispred Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege, nisam niti liječnik, nisam niti pravnik, ja sam jedan od onih građana kojih ima najviše u Hrvatskoj i koji od početka kao što je maloprije kolegica Pusić rekla relativno dobro, disciplinirano slušaju što im govore ljudi koji ovu krizu od početka vode dobro. Mi danas ovdje u saboru raspravljamo o tome da li je nešto u prijedlogu ovih izmjena zakona retroaktivno ili nije. Po onim tumačenjima koje smo dobili i tražili rečeno nam je da sve ono što traje, sve ono što je u tijeku se ne smatra retroaktivnim. Ali mislim da je sve to skupa i bezpredmetno ovdje govoriti, međusobno se uvjeravati jer ionako svatko će o tome imati svoje mišljenje, oni koji su dio saborske većine i koji podupiru rad Vlade će govorit na ovaj način, oporba će govoriti na svoj način, a ja si postavljam pitanje ovdje kao zastupnik, kao građanin. Da li je stvarno važnije da sada ministar Beroš za kojega kažemo da čovjek leti po Hrvatskoj od problema do problema i sve promptno rješava. Treba ovdje sjediti i slušati naša nadmudrivanja o paragrafima, o pojmovima ili bi bilo puno važnije da čovjek radi onaj posao koji je ovoga trenutka puno važniji. Pa ja znam da to izaziva čuđenje kolegica i kolega zastupnika, ali moje je pravo da iznesem svoje mišljenje, a ono je ovakovo. Dakle, ja smatram osobno da bi njegovo vrijeme danas bilo puno bolje iskorišteno da je negdje, gdje imamo žarišta, di imamo probleme, gdje treba rješavati stvari, kako bi se zaštitili životi i zdravlje građana. I sve ovo od samog početka kako ide, htjeli mi to priznati ili ne, od samog ministra pa do kriznog stožera pa do Vlade i predsjednika Vlade, možemo reći da im samo treba reći za sada, za sve što čine "hvala" i zaželjeti da to tako ide dalje, da se i dalje uspijeva tako boriti sa ovom krizom, da budemo jedna od zemalja koja je najviše, za sada uspjela zaštiti svoje građane. Da nam je i dalje cilj da nam respiratori ne budu u upotrebi, da nam svi oni kreveti koji su pripremljeni ne budu u upotrebi, da ljudi budu zdravi. Postavljam si i pitanje da li ovakva naša rasprava ovdje i slične rasprave može dovesti do toga da se kod određenog broja naših građana počne događati jedno labavljenje situacije i da ljudi u manjoj mjeri počnu dakle kršiti odredbe koje su im dane, koje su im da tako, preporučene i naređene kako bi se zaustavilo i spriječilo širenje virusa. Danas ujutro mi je trebalo na ulazu u Zagreb oko 15 do 20 minuta više nego prošli tjedan. Dakle, govorimo o očito jednom popuštanju onoga što se događa i ljudima, naravno, da svaka poruka koja se odavde pošalje može biti neki putokaz, a mislim da još sada nije vrijeme da im dajemo putokaz da je stanje smireno, da je sve dobro i da ustvari ne trebamo više biti disciplinirani. Moramo biti disciplinirani, moramo se pridržavati uputa, moramo slušati one koji su tu da nas vode u ovoj situaciji, jednostavno, s druge strane, moramo im dati ovdje u Saboru potporu. Sabor ne treba biti u ovoj situaciji krvoločna politička scena, pod navodnicima, krvoločna politička scena. Ne treba biti. Građani su se pokazali u kriznim situacijama kao ljudi, Hrvati koji znaju pomagati jedan drugome, bez obzira na svoje sve, da tako kažem, mišljenja, stavove i što drugo. Pa zar i mi onda u politici ne možemo slijediti taj primjer? Okej, normalna je stvar da oporba ukaže na eventualne propuste, normalna je stvar da većina stoji iza ljudi koji su izabrani, koji su na određenim dužnostima, ali probajmo u svemu tome imati mjere, probajmo slati poruku van da i dalje trebamo slušati ljude koji vode ovu krizu i zaželjeti im da ju vode i dalje uspješno i probajmo, na neki način zatomiti tu svoju želju za utakmicom, želju za bodovima jer ovo jednostavno nije vrijeme za političke bodove. Ovo je vrijeme kada bi Sabor trebao biti ustvari pratnja onima koji ovaj proces vode. Biti potpora, podrška, a ne kritika. Nemojmo ići u tom pravcu ili idimo što manje, što je moguće manje. Nemojmo isticati da li pojam izolacije ili samoizolacije postoje, sad je to najveći problem jer taj pojam ne postoji negdje, nije negdje napisan. Ma strašna stvar. Pitajmo građane da li oni znaju što znači izolacija i samoizolacija. Znaju itekako dobro, pa onda uvedimo pojam. Tako da u ime našega kluba, Kluba Hrvatske demokršćanske stranke, HSLS-a i HDSSB-a zahvaljujemo svima koji vode ovaj proces, želimo da ga vodite i dalje uspješno, a naravno, svima nama da probamo sve to skupa pratiti i da probamo zatomiti svoje političke želje za zabijanjem političkih golova. Hvala lijepo.
Imamo jednu povredu Poslovnika i jednu stanku. Prvo povreda Poslovnika.
G. potpredsjedniče, g. Hrg je svojim omalovažavanjem Sabora, saborske rasprave i kritiziranjem ministra, što stoji u Saboru, odgovara i to dosta dobro na naša pitanja, povrijedio je čl. 238. st. 5. Ne prihvaćam da se saborska rasprava, a parlamentarna demokracija je temelj i našeg višestranačkog sustava na ovaj način omalovažava. Ja bih rekao da je svojim omalovažavanjem institucije g. Hrg zaslužio titulu vladajućeg Pernara po načinu na koji je relativizirao ulogu Sabora [[Upadica: Hvala.]] i institucija u svemu ovome. Hvala.
Hvala. Idemo povreda Poslovnika na povredu Poslovnika. Izvolite. Dakle Poslovnik nije povrijeđen. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Isto čl. 238. kolega Bauk je mene sada uvrijedio jer me usporedio sa kolegom Pernarom. Ja vas molim kolega Bauk nemojte me uspoređivati.
Također Poslovnik nije povrijeđen. Izvolite stanka u ime MOST-a. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime kluba MOST-a od 10 minuta da se konzultiramo jer je činjenica da je klub MOST-a prihvatio sve prijedloge koje je Vlada dala, bez obzira što se nismo slagali i prvim mjerama i u drugim mjerama, da smo ministra saslušali kulturno ga pitamo i nema nikakvih problema o kojima je pričao evo ovdje kolega Hrg da mi nekome ovdje smo krvopije i da pijemo krv. Ja mislim da je ovdje više pitanje dodvorništva u određenim fazama sad ove epidemije gdje se žele dodvoriti na ovoj krizi i prikazati da je Sabor nepotrebno tijelo, da Sabor je ono što je narod izabrao, ovo nije stožerokracija, ovo je u ovome trenutku demokracija bez obzira što trebamo poštivati one mjere koje donosi naravno struka i koje se preporučuju mjere da se pridržajemo. A također imamo mi brojna pitanja postaviti ministru, u mojoj županiji u staračkom domu postavljena osoba bivši gradonačelnik koji nikada nema veze sa zdravstvom kada je izgubio izbore u Omišu i mene zanima šta je poduzeo ministar ili jedan od ljudi stožera? Jel ministar je pozivao, pazite svi smo bili u bunkeru, svi smo bili, budite u bunkeru nemojte da u 94.minuti primimo gol. Zbog koga smo primili gol? Hoću ja sada pleskati Sanaderu i bivšem županu i sada čelnom čovjeku vašeg koalicijskog partnera i županu Bobanu hoću ja sa pljeskat ste stavili bivšeg gradonačelnika koji apsolutno nema veze s ničim, koji je rekao da je 10 dana vidio da imam temperature? Šta je poduzeo? Pa mi pitamo, mi dajemo potporu ovdje, oporba je konstruktivna, a vi ovdje govorite da smo mi krvopije ministrovi. Pa nije niko ministra natra da bude ovdje, dapače, dajemo potporu svim mjerama. Nego ovdje je problem šta ne želim ja pljeskati ni Bobanu koji nosa uniformu i slikaje se, a to su njegove greške sa ministrom, a njegove su to greške, on bi trebao dat ostavku. I mi ne smijemo govoriti o tome, mi ne smijemo govoriti triba ukinut županije koje su problem ključni zdravstva cilog u Hrvatskoj.
Hvala kolega bulj hvala. Odobrit ću vam stanku, ali imamo još povredu Poslovniku i još jedan zahtjev za stanku. Povreda Poslovnika … gospodin Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa. Čl. 238. Kolega Bulj ja riječ krvopija nisam upotrijebio ni u jednom momentu. Dakle, nemojte i to sam rekao pod navodnicima, a rekao sam samo da smatram kao građanin, kao čovjek da bi ministar itekako više ovoga trenutka koristio na terenu nego ovdje. To je moje mišljenje. Zašto bi to bilo pogrešno?
Hvala. Poslovnik nije povrijeđen, nemojte zlorabit institut molim vas više povrede Poslovnika. Vi ste se javili za povredu poslovnika. Izvolite.
Povreda Poslovnika čl. 238., kolege nije rekao krvopija nego krvolok, demokracija je za vas krvoločna. Znam da vam je sada bitno da budete dodvorništvu u epidemiji sa ministrom … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Bulj hvala, Poslovnik nije povrijeđen i molim da više ne zlorabite nitko od vas formu povrede Poslovnika. Dakle, prvi zahtjev još imamo jedan za stanku, kolega Bauk, pa kolega Orepić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kada ćemo već ići na stanku iskoristit ću ove dvije minute da malo polemiziram s kolegom Hrgom kako bi se konzultirali u klubu oko ovoga što je on izrekao. Dakle, ja sam vas kao Pernara stavio u navodnike. Zašto? Kao što se kod njegovih nastupa relativiziralo mjere stožera, Vlade, države oko toga treba li ić ovako ili kako je on rekao da koji djeda poživi godinu dana kasnije, pa se kod građana mogao steć dojam da su ove mjere nepotrebne i štetne, tako se iz vaše rasprave moglo steć dojam da je Sabor, rasprava, demokracija, pitanje i odgovori da su nepotrebni i štetni i da sprečavaju ministra da bude na terenu i da radi. Nema tu za mene neke velike razlike, dakle nismo u diktaturi. Naš klub je podržao sve zakone koje je Vlada predložila, osim Zakona o lokalnim izborima. Zašto? Samo zato šta su preširoko obuhvatili, da je taj zakon imao intenciju koja je bila da se odgode ova dva samo izbora i njega bi podržali. Podržat ćemo i ovaj zakon ako se usvoji naš prijedlog, a naš prijedlog je vrlo jednostavan. Političke odluke treba donositi političko tijelo, a to je Vlada. Stožer nije političko tijelo, a ako donosi političke odluke onda postaje političko tijelo. Balans između gospodarskih i zdravstvenih mjera je politička odluka, ne zdravstvena. Kada ćemo relaksirati mjere je politička odluka, kada će nam ekonomski čimbenici postati važniji od zdravstvenih to je politička mjera. Ako će stožer biti političko tijelo onda će biti podložno kritici kao i druga politička tijela. I zato predlažemo da Vlada donosi te odluke da im stožer predlaže. Nema neke razlike, ali Vladu kontrolira Sabor, a stožer neka ostane operativno i stručno tijelo i imat će potpunu potporu. Hvala.
Hvala. Dakle odobrit ću i vama stanku. Izvolite kolega Orepić. Vi? Može još jedna stanka. Izvolite, pardon.
Poštovani … Koristim prigodu također tražiti stanku da se mi u klubu konzultiramo oko jedne po meni zastrašujuće pojave u Hrvatskom saboru gdje se moramo pitati da li je bogohulno, da li je hereza postaviti pitanje ministru, da li smijemo reći i konstatirati činjenično stanje, a to je da mjesec dana se nekakve odluke donose protuzakonito i da li je uopće trebamo promišljati da li je ministar trebao biti tu ili negdje na terenu. Znači mi u klubu želimo se malo konzultirati o tome. I zabrinjava me uopće činjenica da bilo tko u ovom Visokom domu bude na neki način stigmatiziran ukoliko želi reći konkretnu kritiku koja ima pozitivan cilj, koja nema zlu namjeru. Hvala.
Hvala i vama. Izvolite kolega Hrg, također stanka?
Također stanka u ime kluba da se malo i ja konzultiram isto oko ovoga svega što je izazvala moja rasprava. Ja ću samo reći ovdje ovako. Krizni stožer upravlja krizom jer nije samo pitanje, dakle aktivnosti koje su vezane za samo Ministarstvo zdravstva. Sjetimo se da je trebalo postaviti šatore, da je trebalo organizirati razno razne stvari, da je trebalo uključiti i druge, druge institucije u društvu, dakle sve je to trebao netko organizirati. Iz tog razloga ne vidim nikakvog razloga i problema zašto opće sada to na neki način problematiziramo jer mislim da se je pokazalo da je ovaj naš sustav kriznog stožera pod, da tako kažem, pratnjom Vlade odradio dobar posao. Isto kao što imamo situaciju da se mnoge stvari u državi sada rješavaju koje se prije nikako nisu mogle početi rješavati jer smo u ovakvoj situaciji krize. I ono što je moje bilo na neki način glavno i važno da sve naše rasprave u HS moramo usmjeravati ne zato što nekoga volimo ili nam je drag ili nam nije drag ili smo pripadnici nekakvih istih grupacija ili nismo nego zato da građanima šaljemo poruku da situacija nikako nije smirena, da je još uvijek prisutna vrlo velika opasnost i da se moramo držati svi skupa discipline.
Dakle, odobravam svima stanku do 13 sati i 5 minuta kad nastavljamo sa … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] ne, 5 minuta po novome imamo, vjerujte mi što pričam. Dakle, u 13,05 nastavljamo. STANKA U 13,00 SATI Kolega Panenić ispred kluba Nezavisne liste mladih, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani ministre sa suradnicima na današnjem dnevnom redu imamo prijedlog zakona koji je izazvao kontraverze, prvenstveno kod onih koji se bave pravnim stvarima i mogućem utjecaju odluka koje su donesene u prethodnom razdoblju, a nakon proglašenja epidemije i postavlja se ključno pitanje. Da li će i tko će iskoristiti možda tu jednu pravnu prazninu koja je nastala da bi možda tražio određenu odštetu od svega toga? Ja bih to pitanje prvenstveno ostavio onima koji će se s tim postupcima baviti, ali bi im preporučio svakako da vode računa o razmjernosti svih odluka koje su bile donošene da ne bismo na kraju imali situaciju da je pojedinačno dobro, ispred općega dobra, a ovdje govorimo o situaciji gdje smo svi, prvenstveno evo i našim postupanjima unutar sabora očekivali i tražili i od onih koji su na izvršnim funkcijama da donose odluke koje će biti za opće dobro. Tako da ulazeći u same postavke ovoga zakona, mogli o njemu raspravljati sada, ima tu i određenih primjedbi, ali ono što je najvažnije iskoristiti ovu priliku kada imamo ministra da njemu prenesemo svako sa svojeg područja jel dolazimo iz različitih područja Hrvatske zapravo stanje koje jeste na terenu, kako bi odluke koje se donose prvenstveno u okviru nacionalnoga stožera bile što kvalitetnije i na kraju olakšale život svima koji su u ovoj situaciji na koju nitko nije računao niti je mogao planirati baš u ovakvom opsegu. Naravno da smo sada kad se to dogodilo, svi puno pametniji, svi znamo da bi zakoni mogli biti puno bolji, ali vjerujte mi da bismo vjerojatno u prvoj slijedećoj prilici utvrdili da određeni zakon nije dostatan i tu dolazimo do problema naših općenito i zakona i na kraju Ustava gdje svi traže određeni detalj kojeg i onaj ko želi on će ga pronaći, a ovdje trebamo prvenstveno obratiti pozornost na to koje su aktivnosti koje se sada provode po bilo kojem zakonu, a isto tako da li te aktivnosti su dobre za naše stanovnike ili nisu dobre. Ono što bih ja evo zahvalio i ministru što je i saslušao i ovaj prijedlog oko mogućnosti olakšavanja ograničenja kretanja koje sada imamo bilo bi svakako evo dobro da i sa pozicije nacionalnog stožera, ne samo da se pošalju upute lokalnim jedinicama, jedinicama lokalne samouprave kako mogu nešto provesti nego isto tako da ih se i ohrabri, jer gledajući izvješća županijskih stožera koje danas dolaze, ono možemo samo reći da izražavaju svi gotovo svi, naravno ima i negdje gdje dolazi do novih slučajeva, izražavaju zadovoljstvo i naravno svakoga tko se pohvali s time, treba zapravo i podržati ono jer svi smo mi radosni kad u sredini u kojoj živimo nema novih slučajeva. I pogotovo one sredine koje nisu imale tu, zapravo imale su sreću da nemaju niti jedan slučaj zaraze, oni očekuju sada da budu i nagrađeni, da se prepozna od strane onih koji donose odluke da se na određenim područjima nije dogodio ni jedan incident i na kraju da kao takvi ono počnu što lakše funkcionirati. Iskustvo i razgovori koje sam vodio pokazuju da na neki način bismo trebali početi sada polako postupati kao i u vrijeme ratnih događanja, gdje imali smo područja na kojima se vodio rat, gdje je bio svaki dan sukob, a bila su i ona područja u kojima kada bi čovjek došao osjećao bi se sigurno, mogao bi obaviti određene funkcije koje mu nedostaju na drugim, na područjima koja su bila ugrožena i na neki način osjetio bi da u Hrvatskoj ima života ono da se nešto događa, da idemo u nekom smjeru koji će biti dobar. Tako i sada, jednostavno onaj tko je bio u izolaciji prethodnih nepunih mjesec dana osjeća sada potrebu da bi trebao biti na neki način relaksiran. Naravno ne treba dozvolit da to eskalira, ali treba omogućiti prvenstveno pristup do svih onih osnovnih životnih potreba koje su prvenstveno kad iskazujem tako, to je odlazak, dnevni odlazak na posao, odlazak do liječnika, odlazak do određenih institucija i sve ono što zapravo pripada jednom radijusu kretanja koji je uglavnom između sela i gradova na, u određenom manjem radijusu nekako i dalje bez obzira što ne postoji stari sustav, to nazivamo područje bivših općina. Vukovarsko-srijemska županije npr. ima takva 3 područja i tu bi bilo dobro da stožeri malo, lokalni stožeri malo dignu glavu, isto tako i lokalni političari od onoga što su do sada činili samo unutar svojih lokalnih samouprava i da zajedničkim radom pronađu, ne samo što je u okviru i mogućnosti sada da učine, nego isto tako da daju i prijedloge kako bi nacionalni stožer i Vlada mogli uvažavati određene potrebe i olakšavati život tih građana. Naravno da uporediti život u jednoj manjoj općini ili gradu je gotovo nemoguće u ovim uvjetima. Nije to samo postojanje neke lokalne trgovine nego i puno toga drugoga što čini razliku u životu, ne govorim sada o nekim sportskim ili kulturnim sadržajima koji ne, trenutno su zaustavljeni kao takvi na svim razinama, nego govorim o tome da ljudi imaju potrebe i dnevne i bilo koje druge da odlaskom do prvoga grada obave sve ono što im je potrebno. Sada su se oslanjali na lokalne stožere, na određene programe pomoći koji su bili oformljeni kako bi im donosili kući, ali ne možemo predugo ljude držati u tome i pogotovo kada ne osjećaju oko sebe niti jednu ugrozu. Da bismo prevenirali da nam se ne događa prekršaji koji će dolaziti da ljudi zaobilaze punktove policije ili zaobilaze određena pravila najbolje je da krenemo upravo u smjeru da kroz postupke koje može, u postupke u koje može uputit nacionalni stožer se krene već sada i polako formira uvjete da bi se stekao, pokrenuo i stekao zapravo jedan normalan život. Tako da je sada u ovoj proceduri prvenstveno koju svi očekuju, a to je olabaviti uvjet za, koji su trenutno određeni za ograničenje kretanja, jako je bitno da korake koji su propisani, a to je dogovor lokalnih samouprava, na kraju mišljenje županijskoga stožera, odluka nacionalnog stožera, bude nešto što je sustavno, da nam se ne događa da neke sredine koje pokazuju svoje kvalitete, političke i ljudske, gdje mogu postići dogovore, ostvare za svoje građane ta prava, a druge sredine ostanu i dalje zatvorene unutar svojih političkih sukoba ili čak i određenih i osobnih sukoba i ne pokreću inicijativu koja je ionako dobra za, koja bi bila dobra za njihove građane. Naravno da, uvijek se očekuje od velikih gradova, neću reć onih velikih u smislu zakona 35 000 stanovnika, nego oni kojima gravitiraju takve sredine, da budu prvenstveno nositelji takvih inicijativa jel najveće potrebe su orijentirane prema takvim sredinama. Ali mogu razumjeti i kada gradonačelnici tih sredina nisu značajno zainteresirani ili kada se boje upravo otvoriti takav oblik komunikacije jel uvijek se postavi pitanje, a što ako se dogodi jedan slučaj, tko nosi ovdje odgovornost. Inicijativa nije samo da je odgovornost jedne osobe, nego isto tako zajednički je moraju dijeliti i oni koji su u tom cijelom postupku donošenja odluka od općinskih gradskih vijeća, od stožera i lokalnim županijskima na kraju i nacionalnoga stožera, al odgovornost isto tako nose i građani koji moraju bit svjesni da svako popuštanje, olakšanje, zapravo zahtijeva i daljnju provedbu dobre kvalitetne discipline da ne bi došlo do ugroze jel bilo koja daljnja ugroza onda je korak prema nazad. I to su ključna razmišljanja kojima treba sada pristupiti, tako da imamo uvjete što bliže redovnom životu koje smo imali i na kraju da uspjehe koje je Vlada, nacionalni stožer, svaki dan dijele s nama, da na kraju možemo ih i osjetiti i u svakodnevnome životu i time bi bila ispunjena funkcija svih onih koji su sudjelovali u ovim procesima gdje se pokušalo spriječiti daljnja zaraza. Tako da još jednom, podržat ćemo ovaj zakon, a još jednom evo zamoliti da se traže kvalitetna rješenja da se ublaže posljedice. Hvala.
Hvala. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Vlaho Orepić ispred Kluba zastupnika HSU-a, SNAGA-e, nezavisnih zastupnika i Nove politike. Izvolite kolega Orepić. Samo mala intervencija. Hvala. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, g. ministre, kolegice i kolege. Jednostavno sam iznađen kolko se, kolko smo svi skupa malo osjetljivi na protuzakonito postupanje. Gospodo, da bi se osnovao Stožer civilne zaštite, da bi se zazvao, treba stvoriti zakonske preduvjete, a to su, treba proglasiti ili veliku nesreću ili katastrofu. To zakon jasno definira, u protivnom Stožeri civilne zaštite se ne mogu formirati i ne mogu biti dio operativnih snaga Civilne zaštite. Ko god se bavio sigurnosnim sustavima, on to dobro zna. Evo, ja ću se danas usuditi i reći ću da Vlada RH sebi ne može dozvoliti mjesec dana protuzakonitog djelovanja bez obzira na razlog jer smatram da to nije bilo potrebno. Ministre Beroš, zato ne mogu jednostavno vjerovati da ste s ovim prijedlozima došli pred ovaj visoki dom. Niti jedna predložena izmjena zakona nije niti hitna, niti je potrebna. Jednostavno predmetni zakon jasno kaže da ministar na prijedlog HZJZ može donijeti druge potrebite mjere koje nisu posebno navedene, sve je pokriveno. Isto tako nije žurno osim što je stvarno smiješno, vjerujte mi, to što predlažete da umjesto ministra zdravstva Vlada RH predlaže, proglašava epidemiju. Nevjerojatno. Vrhunac te površnosti je u prijedlogu da se u slučaju pandemije daju ovlasti Nacionalnom stožeru civilne zaštite da može donositi odluke o mjerama koje se odnose na građanstvo. Svi znamo da se zakoni u našoj zemlji malo cijene, da su zgaženi i zlorabljeni, ali u ovom slučaju takvo stanje ukazuje na nešto vrlo opasno, u pitanju je sloboda svih nas. U našoj mladoj i krhkoj demokraciji koja od rata je li, usprkos pljačkaškoj devastaciji koja je bila, opstaje i ostaje i za koju smo platili strašnu cijenu kroz Domovinski rat. Tu demokraciju, to nešto krhko moramo sačuvati. Meni je zakonito djelovanje imperativ svih djelovanja, tako doživljavam demokraciju. Zato se za uskraćenje ljudskih prava, g. ministre, treba obratiti ovom visokom domu koji to štiti sa dvotrećinskom većinom. Ako i postoji nekakva druga mogućnost da to bude lakše, ne trebamo izbjegavati i konzultirati 2/3 sabora da nam odobri da uskratimo ljudska prava. Zašto se bojimo ovog visokog doma? Ovu situaciju u kojoj se svi skupa nalazimo zakon prepoznaje isključivo kroz riječ „kriza“, isključivo. Tek proglašenjem krize pokreće se zakonit angažman cijelog društva kroz institucije države i pod vodstvom ljudi koji za to imaju legalitet i zakonom predviđenu odgovornost. Sve je ovo gospodo propisano u zakonu koji ignorirate, a koji je donesen 27.10.2017.g. Riječ je o Zakonu o sustavu domovinske sigurnosti. U članku 6. tog zakona jasno vidimo da je Civilna zaštita pazite samo jedan dio sustava domovinske sigurnosti. Ovo potpuno dovodi u pitanje načina osnivanja Nacionalnog stožera civilne zaštite kao i njegove dosadašnje odluke, jel. No, ovaj zakon predviđa i ono što se očito smeta našem premijeru ili kome li već, a to je konsenzus i angažman svih najodgovornijih institucija države i predsjednika i sabora i Vlade. Naglašavam zajedništvo i konsenzus je jedino bitno, jedino može nas izvući iz ove krize. Cijelo ovo vrijeme se izbjegava to zajedništvo dok ga istovremeno, pa usudit ću se reći na razini jednog običnog politikanta izaziva u javnosti. Sve ovo nema objašnjenja nikakvog drugačijeg nego jednostavno želja da se ovom krizom bavi samo Vlada kako bi se upotrijebilo za predizborne svrhe u koju se očito predizborna kampanja već odavno zahuktala. Danas sam očekivati čuti kako dalje i što nakon ovih mjera koje rješavaju uistinu jedan problem, ali stvaraju čitav niz drugih životnih problema, to sam danas očekivao. Npr. želi samo čuti kako ćete odvojiti 43 milina kuna za dvogodišnje mirovinsko i zdravstveno osiguranje svih 13.000 poljoprivrednika u RH i na taj način potaknuti poljoprivrednu proizvodnju. Ja ovakvim i sličnim mjerama smatram da se treba voditi ovaj rat, a ne sprječavanje rada. Mi nemamo vremena, a niti novaca da bi oklijevali i čekali da se nešto povoljno dogodi, mi trebamo početi raditi kao bi omogućili sami sebe da možemo i hraniti pa i braniti. Politika života na dug što nam jedino se sad nudi je nešto što više sebi ne možemo dopustiti, ne možemo dopustiti život na dug više. Naprosto gospodine ministre trebamo odgovor kako se možemo zaštititi u ovim uvjetima i odmah pokrenuti proizvodnju svega onoga što možemo i što znamo proizvoditi. Kako se optimalno zaštititi i istovremeno proizvoditi hranu i energiju, kako od politike zaštiti i pokrenuti rad Imunološkog zavoda, to su naši ciljevi. Kako se nastaviti boriti sa ostalim zdravstvenim problemima kojih je puno i koji često imaju veće posljedice od ove posljedice koju se susrećemo od korona virusa. Ja tako razumijem vaš posao gospodine ministre, to od vas očekujemo. I trebamo svi biti osjetljivi na ovu svakodnevnu protuzakonitost gospodo, jer izgubimo li slobodi u ugrozi li nam se ta demokracija kao herojsko postignuće bit ću slobodan reći tako, izgubit ćemo ono vrjednije od života, u bezakonju i tiraniji izgubi ćemo razlog svog postojanja. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je kolega Siniša Varga ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika. Izvolite kolega Varga.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre i suradnici, kolegice i kolege evo pred nama je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, evo mogu odmah u startu reći da Stranka rada i solidarnosti će podržati donošenje prijedloga zakona o izmjenama i dopunama, a iskoristio bi i ovu priliku za govornicom da bi prvenstveno podržao ministra Beroša i članove njegovog, njegove linije zapovijedanja koju on ima u Ministarstvu zdravstva po pitanju i HZJZ-a i Klinike za infektivne bolesti i sve druge zdravstvene institucije obzirom na veliki teret koji oni sada podnose u ovoj pandemijskoj krizi koju imamo. Naime, jedna je stvar liječiti ajmo reći mirnodopski liječiti uobičajene pacijente, a druga je stvar liječiti akutne pacijente na respiratorima koji boluju od bolesti koje i sami mogu zdravstveni radnici od te bolesti oboliti. Prema tome evo podržavam sve zdravstvene radnike koji su na tzv. prvoj liniji borbe protiv Covida-19 i njegovog uzročnika. Naime, radi se o tome da sam vrlo svjestan i straha koji svaki dan proživljavaju i smatram da bi trebalo isto kao što je bilo u Domovinskom ratu da se izašlo ususret zdravstvenim radnicima koji su bili u mobilnim kirurškim ekipama i na prvim crtama bojišnice da su omogućili da imaju plaće u visini dežurstva svaki dan koji provedu sa takvim pacijentima. Mislim da je to mali kap u financijskom moru u odnosu na ostale sve obveze koje ima Vlada RH i smatram da se to može izaći u susret svim tim zdravstvenim radnicima. Drugi segment o kojem bi govorio koji nije adresiran u ovom zakonu, a ovaj zakon je izrazito bitan o kojoj svi naši građani dugi niz godina uživaju blagodat da smo lišeni velikih zaraznih bolesti koje su se dešavale u prošlosti i uživamo ajmo reći u mirnom životu kroz program obveznog cijepljenja, kroz programe redovnog zaštite pučanstava od zarazne bolesti, sve preventivne aktivnosti koje poduzimaju što javnozdravstveni radnici u županijskim i nacionalnom institutu za javno zdravstvo, ali isto tako i svim liječnicima obiteljske medicine koji svakodnevnim preventivnim aktivnostima poduzimaju mjere da pacijenti ne obolijevaju od zaraznih bolesti. Međutim, ono što je činjenica da ovaj zakon ne sadrži nekoliko odredbi koje, ako ne sada ali će trebati u doneklo vrijeme adresirati, prvenstveno je pitanje javne nabave. Prije nekoliko tjedana sam pred zastupnicima govorio vezano za problem javne nabave koje je hitno potrebno obaviti za potrebne zaštitne opreme u sustavu zdravstva. Nažalost postupci javne nabave koji su obvezni naročito Grad Zagreb i županije ne mogu se provoditi mimo Zakona o javnoj nabavi i to je uveliko oštetilo odnosno otežalo mogućnost da zdravstvene institucije mogu obavljati svoje redovne zadaće u zaštiti zdravstvenih radnika sa zaštitnom opremom. I smatram da, ili kroz sustav obveznih robnih rezervi ili kroz izuzimanje od postupka javne nabave, mora se u ovakvim pandemijskim krizama omogućiti brza nabava zaštitne opreme. Drugi dio koji bih htio spomenuti je pitanje samih ovlasti koje imaju akteri u ovoj pandemiji. Svjesni smo rasprave koju smo slušali danas prijepodne vezano za ovlasti Kriznog stožera. Tu neću ulaziti u polemiku oko toga jer niti sam pravnik niti sam, bavim se nacionalnom sigurnošću, međutim, činjenica je da u hijerarhiji ministar zdravstva više nije, više nisu zdravstveni inspektori odnosno sanitarni inspektori i to je nešto što, pardon, baš sanitarni inspektori, i sanitarni inspektori sada kao dio Državnog inspektorata su u nadležnosti drugog segmenta zapovijedanja i zato smatram da je itekako potrebno da se unificira kroz ovaj zakon ovlasti Kriznog stožera kako bi se zapovijedanje prema sanitarnim inspektorima moglo proširiti njihove ovlasti za bolesti koje se nove pojavljuju, kao što je COVID-19. Nekoliko ovlasti koje sanitarni inspektori nemaju, a ja smatram da bi bilo dobro da ih se proširi je na pitanje obuhvata onih osoba koje su širitelji lažnih vijesti ili lažnih informacija i kroz takve svoje aktivnosti koje oni rade potiču druge ljude na nepridržavanje od sigurnosnih mjera. Kolokvijalno, u narodu su se takve osobe koje se ne pridržavaju sigurnosnih mjera koje su propisane na nacionalnoj razini kako bi se ne ljudi zaštitili sami sebe već zaštitili sve ljude oko sebe, kolokvijalno se zovu kovidioti. I to je jedno međunarodno novi izraz koji se proširio i kovidioti su oni koji su protiv vakcinacijskih postupaka, ono što nam čini blagodati ovakvih zakona, da mogu, možemo bezbrižno živjeti, da nismo izloženi bolesti poput tifusa, difterije, velikih i malih boginja, itd., ali isto tako i da nove bolesti da mogu imati potaknuto razvoj novih cjepiva i ono se čuje kroz znanstvene krugove, da uveliko se radi na razvoju cjepiva protiv COVID-19. Međutim, postoji veliki broj kovidiota koji se bore protiv toga, širitelji su lažnih vijesti i lažnih informacija da bi što više ljudi potaknuli na opiranju prema mjerama koje suzbijaju zarazne bolesti i smatram da bi sanitarni inspektori morali imati također, ovlasti nad kovidiotima da mogu ih prekršajno prijaviti, odnosno kažnjavati sukladno zakonu i u tom smislu će Stranka rada i solidarnosti predati određeni amandman na ovaj zakon. Hvala vam puno.
Hvala i vama. Molim malu intervenciju, a nastavljamo s raspravom u ime Kluba zastupnika HSS-a i Demokrata, raspravu će podijeliti kolega Mrsić i kolega Vlaović. Prvi je kolega Mrsić, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče. Vi ste bili na sastanku sa premijerom kada su parlamentarne stranke dale vrlo jasnu podršku provedbi mjera za suzbijanje epidemije COVID-19. Tada smo dogovorili da se Zakon o civilnoj zaštiti promijeni i uvedu se promjene koje bi omogućile Stožeru civilne zaštite na čelu s ministrom Božinovićem da provodi donesene odluke. Tada je isto trebalo razgovarati o ovom zakonu jer bez ovog zakona sve odluke koje je Stožer donio ne vrijede. Ne vrijeme pravno i to može prouzročiti određene i pravne, ali i financijske posljedice za državu. I žao mi je što nismo održali još jedan takav sastanak i razgovarali o ovom zakonu, gdje bi vladajući jednostavno trebali reći, previdjeli smo, nismo to vidjeli, idemo se zajedno dogovoriti i mislim da ove rasprave danas ne bi bilo. Čini mi se da je to slična ideja kao što je bila ideja premijera da u vrijeme zasjedanja Sabora, a i u vrijeme epidemije se donosi, Vlada donosi odluke sa zakonskom snagom, kao da Sabora nema. Mi smo tada vrlo jasno ukazali da to ne može proći. I što se tiče samih ovih mjera, opet upozoravam da je Sabor najviše zakonodavno tijelo i samo Sabor može svojim odlukama suspendirati dio slobode građana. Proteklih tjedana vodila se bitka između HDZ-a i nas ostalih o tome da li su mjere koje su donesene, a govorim o ograničavanju građanskih prava zajamčenih Ustavom, donesene na propisan način. HDZ je upravo tvrdio suprotno, da je to sve u skladu sa Zakonom o civilnoj zaštiti i Zakonom o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i da je sve odluke potpisao ministar Davor Božinović, a sada vidimo da to baš nije tako jer je Vlada pod hitno uputila ovaj zakon u Sabor. A zakon vrlo jasno kaže da je ministar zdravstva taj koji ima najviše ovlasti, a prije par dana smo saznali da ministar službeno i nije član Stožera, sve to dovodi do toga da su moguće tužbe. Konkretno, ako smo frizerskom salonu zabranili rad na temelju odluka koje nemaju zakonsko uporište, odnosno poziva se na Zakon o civilnoj zaštiti, a ne Zakon o zaštiti pučanstva, tada se otvara veliki prostor za tužbe. Zašto Sabor nije donio katalog mjera i ovlastio Stožer da ih provodi, zašto nismo državu zaštitili od mogućih tužbi? Ministar zdravstva ovdje nazočan i dalje širi optimizam i općenito govori o popuštanju mjera. Istaknuti tek da nas u sljedećem periodu očekuje promišljanje o relaksaciji mjera. Što dalje u Hrvatskoj? Bez projekcija, šire komunikacije, iznošenja strategije i boljeg uvida u stvarni proboj zaraze, posebno na osjetljivim točkama, trenutne mjere mogu trajati dovijeka, ili mogu završiti sutra bez jasno obrazloženog utemeljenja. Svakih nekoliko dana članovi stožera izjave da su sada pred nama ključni tjedni, ali građani nemaju dubljeg uvida u njihova razmatranja. Bez ispunjenih preduvjeta jednom kad olabavimo restrikcije zbog goleme ekonomske štete, to će se i morati dogoditi prije ili kasnije, svaki naredni val zaraze mogao bi prouzročiti veliku anksioznost i bespotrebne smrti, kao i bitno rigidnije mjere od ovih pod kakvim trenutno živimo. Iskustva svih zemalja pokazuju da je u prvom valu zaraze potrebno i humano i reagirati i žustro, no tada bi trebalo otvoreno komunicirati slijedeće korake. Epidemiološki posao je dobro obavljen, barem koliko nam podaci pokazuju, al je ostalo dosta otvorenih pitanja na koje treba dati odgovore. Odgovore na ta pitanja važno je zbog budućih koraka ne samo ove Vlade nego i cijelog društva. Zato pozivam sabor da preuzme odgovornost jer stožer ne može biti zakonodavac. Izmjene ovog zakona dolaze samo da bi pravno se prekrile odluke stožera. No, i student prve godine prava zna da će retroaktivnost zakona teško proći mada znamo da Ustavni sud je pokrivao i neke druge stvari, što nam je jutros i predsjednik HS rekao. Korona će proći, al bi mogle ostati skupe tužbe. Međutim, ono što će ostati nakon ove epidemije je vrlo jasno da RH treba javno zdravstvo, da javno zdravstvo treba potpuno odvojiti od privatnog zdravstva jer samo prije par mjeseci se ovdje u saboru govorilo o tome da javno zdravstvo treba ukinuti, da javno zdravstvo treba prebaciti u privatno, da će privatno zdravstvo riješiti sve ono što, što kao javno zdravstvo ne može. Ja cijelo vrijeme ponavljam i Stranka Demokrati da javno zdravstvo je veći civilizacijski standard i softiciraniji model od privatnog zdravstva. Javno zdravstvo temelji se na novcima građana s ciljem zdravlja građana, neprofitno je, na niskim cijenama usluge, a građani ne osiromašuju. Nasuprot njemu, privatni model zdravstva liječi one koji si mogu priuštiti pojedine zdravstvene usluge. Temelji se na privatnom kapitalu s ciljem stvaranja profita. Cijene usluga su visoke, pa evo sada imamo epidemiju u SAD-u, liječenje na respiratoru tamo košta između 40 i 50 000 dolara, ako i prežive teški oblik koronavirus infekcije, 2/3 američkih građana proglasit će bankrot jer neće moći platiti bolničke troškove. Za razliku od Amerikanaca, u RH je još uvijek ostao sustav koji je prije skoro 100.g. osmislio i proveo Andrija Štampar. On nas je oslobodio od zaraza, od straha od zaraznih bolesti i postavio temelj javnog zdravstva i socijalne medicine. Ono što je Štampar zagovarao i što nas je spasilo u ovoj epidemiji je princip jednakosti koji podrazumijeva da se u dostupnom liječenju ne stvaraju razlike između bogatih i siromašnih. Njegov najvažniji postolat je da doktor ne smije biti ekonomski ovisan o bolesniku, to ne znači da treba imati malu plaću, ali ta plaća dolazi od države, a ne od bolesnika i mnogi nisu bili svjesni da nas to sada spašava jer pod dojmom surovih vijesti i fatalističkih slika iz bolnice u Bergamu zbrajamo broj respiratora, bolničkih kreveta, broj kreveta u intenzivnoj njezi, pa kolko imamo liječnika, sestara, imamo li dovoljno sanitarnih inspektora i epidemiologa. Najednom su nam sanitarni inspektori i epidemiolozi, infektolozi, intenzivisti, postali važniji od vojske i policije. Epidemija koronavirusa nas je osvijestila kolko je sustav javnog zdravstva važan jer krevet u intenzivnoj skrbi, respiratore, specijalističke intenzivne skrbi, epidemiologe i infektologe se ne može stvoriti preko noći, niti ih se može naći u privatnom sektoru jer privatni sektor za njih nema interese. Epidemija koronavirusa otkrila je još jednu činjenicu, a to je nedostatak solidarnosti pojedinih zemalja EU. Svako misli za sebe, ne postoji nažalost niti dobra koordinacija na međunarodnoj razini. Svjetska zdravstvena organizacija bi trebala raditi boje svoj posao. Možda će iz ove epidemije izvući određene pouke. Za razliku od politike štednje i strukturnih reformi koje su dovele do društvenih izazova i neviđenih socijalnih nejednakosti, sadašnja kriza zahtjeva sasvim drugačiju političku reakciju, državnu intervenciju kakva nije viđena od II. Svjetskog rata. Ono što treba vrlo jasno reći da u RH od Hebranga, pa do Kujundžića se sustavno uništavalo javno zdravstvo, umjesto da ga razvijamo i unapređujemo, sustav smo rastakali, nestali su dispanzeri, nestala je medicina rada, školska medicina, domovi zdravlja su postale zgrade bez života i malo je falilo da Štamparovo javno zdravstvo nestane, ali nije. Održalo se i tada i sada i takvo javno zdravstvo mora se boriti sa najvećim izazovom u povijesti ovih prostora u posljednjih 100.g.. I bori se i uspijeva što je samo dokaz da nam takav sustav treba. Epidemiju ćemo savladati, no kad ta opasnost prođe, u RH bi se trebala otvoriti vrlo jasna rasprava kolko je ovoj državi stalo do javnog zdravstva jer koronavirus epidemija je pokazala da nema alternative. Javno zdravstvo je javno dobro i od boljeg javnog zdravstva se ne smije odustati, što ne znači da za javno zdravstvo nema i privatne inicijative, ali ona mora biti potpuno odvojena od, od javnoga. Privatno treba bit odvojeno od javnog i sasvim sigurno ova infekcija, ova epidemija je pokazala da javno zdravstvo u RH treba opstati i da ga treba dalje razvijati.
Mislim da … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] da. Mislim da, da. Podjela, podjela je bila zanimljiva. Možemo nastaviti sa sljedećim klubom zastupnika, Klub zastupnika HNS-a dijele kolega Čuraj i kolega Batinić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre i državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Prije svega dopustite mi da na početku u svoje ime i u ime kluba HNS-a čestitam Međunarodni dan medicinsko laboratorijskih djelatnika i ovim putem još jednom zahvalim što su i oni među onima koji su na prvoj liniji obrane od ove epidemije. Naime, pred nama je zapravo izmjene i dopune Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti gdje se nekoliko stvari određuje. Određuju se one stvari o kojima smo mi već kao što i čujemo, maltene i u obliku primjedbi upoznati sa načinom rada, sa mjerama koje se poduzimaju. Zašto? Zato jer je bilo potrebno djelovati na terenu, među ljudima, građanima sa ciljem onim istim kojim svi znamo zašto to radimo, a prioritet ima zdravlje, prioritet ima nešto što sigurno treba biti kao glavni prioritet svih nas, a to su ljudski životi i zaštita istih. I naravno onda da u tome svemu kada se time vodite i to je dobro da određeni koraci su preskočeni ili na drugačiji način interpretiraju. Ovdje konkretno u nekim od ovih stvari, ja ću ih navesti samo kratko, recimo sada ovdje govorimo o odluci o proglašenju epidemije, sada to ide Vlada na prijedlog ministra. Nadalje, dopunjuju se popis zaraznih bolesti, uvodi se ova mjera koju svi znamo sada izolacije u stanu, onda tu govorimo o Stožeru civilne zaštite i njegovoj ulozi gdje ih se više se predlaže jedan institucionalni model o čemu ću malo kasnije, također se striktno navodi što su to protuepidemijske dezinfekcije, ovlasti sanitarnim inspektorima, sankcije i retroaktivna … to su ključne odrednice ovoga zakona. Mi ovdje zapravo nešto imamo prijepor o tome nešto što nije donio ministar nego je donio neki drugi, a ako je donio ministar onda je sve u redu. De facto bitno je da je odluka donešene i to ne smijemo zaboraviti. Bitno je da mi nju uskladimo i da pri ovim stvarima kojima radimo i u ovim teškim vremenima i kriznim ne zaboravimo one osnovne stvari, ljudska prava i slobode. Ali mi moramo znati kada imamo konflikt, kada nečija sloboda i pravo ugrožava drugu onda je ta već po svim mogućim zakonskim propisima pozitivnim koje imamo i onako ograničena. Ne možete govoriti što želite ali pri tome počinite kazneno djelo recimo klevete, za izgovorenu riječ. Sloboda govora je jedno, a morate pazite što i kome se upućuje, što to znači nekom drugom. I niz drugih sloboda koje mi danas uživamo su na jedan način ograničene, pogotovo u odnosu na druge. Ne možete slobodno ući nekom gdje god hoćete u stan u prostor i bilo što raditi, a sloboda kretanja postoji. Tako i danas imamo. Očigledne neke od slobode moraju trpiti, a mi moramo paziti do koje mjere i mislim da smo mi daleko od bilo kakvih autoritativnih država i da to u krajnjoj liniji i sama rasprava ovdje nam govori da što smo mi danas ovdje da to nismo ni približno i da imamo samo na umu zašto radimo i s kojim ciljem. A cilj je ono kao što sam rekao u replici da jednostavno smo svjesni kapaciteta naših bolnica, da ne preopteretimo taj sustava, da nam jednostavno ne dođe više potrebe nego što imamo mogućnosti liječenja i zato da ne gubimo živote jel ljudski život nema cijenu, imao on ne znam koliko godina, on nema cijenu. Zato što se tiče, meni je drago da postoji i ustavnopravni akt koji nam govori o ovoj mogućoj retroaktivnosti koja se ovdje događa, da ako su na snazi mjere koje tek teku da nema onda govora o toj retroaktivnosti jel smo u tijeku. Što se tiče Stožera civilne zaštite, dakle on opet kažem u suradnji znači tu su de facto nešto što je prije bilo nadležnost samog ministra sada se dijeli odgovornost, nešto na Vladu, nešto na Civilni stožer kada se kumulativno ispune pretpostavke gdje je HZJZ, gdje je ministarstvo dakle nešto zapravo što smo vidjeli da sada funkcionira u što građani imaju povjerenja, ovime se to formalizira na način zakonski da je to onako jednostavno rečeno ima zakonsku podlogu na ovaj način djelovanja. Trebalo je djelovat i tu se slažem, ovo treba donijeti i treba to djelovanje i formalizirat i u krajnjoj liniji neću reći ozakonit jer ono je na neki način ima neke podloge u nekim drugim zakonima, ali ovo je dokument koji apsolutno treba. Jel trebao biti ranije? Pa je, dapače, još prije godinu dana možda, a pogotovo možda prije mjesec. Ali ono što je bitno je bolje da smo se nešto sjetili i radimo nego da smo se kasnije sjetili nešto napraviti, a donijeli zakon i to je sukus cijele priče. Neko bi dao Vladi više ovlasti pa da se Vlada propituje, neko Vladi ne bi dao ništa ovlasti, a ključno je da se struka sluša. Evo zahvaljujem. Kolega će nastaviti dalje u ime kluba.
Izvolite kolega Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Naravno klub HNS-a liberalnih demokrata će podržati ove izmjene i dopune zakona, neovisno o određenim kritikama i primjedbama da li je u skladu sa Ustavom, šta je trebalo bit prije, šta je trebalo biti kasnije. Naravno, ovaj zakon u pravilu pokazuje da niko nije mogao biti spreman na ovo što se dešava u Hrvatskoj vezano za COVID-19, a jednako tako i da pokazuje da i praksa i život pišu zakone. Ono što bi samo htio nastavno na izlaganje kolege Čuraja, naravno ono što je već i provodio stožer sada ovim zakonom i detaljno dopunjeno. Izolacija u vlastitom domu odnosno u drugom odgovarajućem prostoru samoizolacija. Tu mi nešto manjka, da li je to stvar zakona ili stvar nekih drugih provedbenih dokumenata, koji je to prostor? Naime, evo praksa govori čovjek povratnik došao je za vikend za Uskrs i stavljen je u izolaciju. Dolazi iz toga područja, ima obitelj četveročlanu i on zajedno s njima živi u istom prostoru. To je rizik. Tko je nadležan? Da li su nadležni, možda to nije pitanje direktno za vas, više za stožer, tko provodi, da li su ispunjeni uvjeti za njegovu izolaciju ili samoizolaciju koliko ona trajala itd. To je jedno od pitanja. Naravno isto niz pitanja je i sami građani postavljaju na licu mjesta i jednako tako istog tog čovjeka vidite šeće sa obitelji lijepo vrijeme. Ne bi smo, znam ministre da ne bi smio. Naime, to govorim naprosto iz razloga da se prenese i nadležnima odnosno Stožeru civilne zaštite što se tiče i provođenja i onog praktičnog dijela. Imamo još neka pitanja, naravno i što se tiče sanitarnih i graničnih sanitarnih inspektora, razumijem granični sanitarni inspektori kod ulaska oni moraju imati određene kvalifikacije imali smo tijekom prošle godine Zakon o Državnom inspektoratu, više kategorija, tri kategorije itd., oni nisu u obuhvatu niti vašeg sustava što je bilo primjedbi što nije nužno, ali ako dobro iščitavam nadležnost nad njihovim djelovanjem po pitanju ovoga zakona i Zakona o civilnoj zaštiti ima Stožer civilne zaštite. Znači postoji vrlo jasna piramida, vrlo jasna vertikala. E sada, kad se govori o ovim mjerama izolacija u satnu, samoizolacija i krajnja mjera karantena odluku znači prema, donosi se temeljem epidemiološke ocjene zavoda za javno zdravstvo, doktora medicine, specijalista ili neke druge specijalnosti i sada tu govori da sanitarni inspektori također mogu smjestiti, narediti izolaciju u vlastitom domu ili drugom odgovarajućem prostoru. Možda ne razumijem dovoljno, ali mi je tu preklapanje ili možda i nije preklapanje nadležnosti, ali nekako mi možda je praksa takva i vjerojatno je. Što se tiče ovih kaznenih odredbi ja vjerujem one su povišene, financijski iznosi, vjerujem da je to razlog i same okolnosti i situacija koja je. Nadam se da će imati više pedagoški učinak nego da će se trebati primjenjivati i mislim da je to razlog. Inače kao liberali nismo skloni preintenzivnom, prejakom penaliziranju, ali vjerujem da nećete biti, ne vi konkretno, nego stožer da će morati sankcionirati. Još jedanput podržat ćemo ovaj zakon, nećemo polemizirati o tome što je prije kokoš ili jaje [[Upadica: Hvala.]] iako što se tiče zaštite ljudskih prava mislim da tu treba biti više nego oprezan. Hvala.
Hvala kolega Batinić. Nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika, slijedeći je Klub zastupnika SDP-a, raspravu će podijeliti kolega Jovanović i kolega Bauk. Prvi je kolega Jovanović, izvolite kolega Željko Jovanoviću.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi ministre, državni tajniče, kolegice i kolege i u ime Kluba SDP-a započinjem ovu raspravu zahvalom svima koji neposredno, direktno sudjeluju u borbi sa korona virusom i unapređuju i čuvaju zdravlje svih nas. Kad govorimo o ovom zakonu koji je danas naša tema onda je dobro na samom početku prisjetiti se opet Andrije Štampara i 1926. godine kada je formulirao definiciju zdravlja koja tako dobro odražava svo, sve što danas pratimo, da je zdravlje stanje potpunog fizičkog, psihičkog i socijalnog blagostanja, a ne samo odsustvo bolesti i iznemoglosti. I upravo ova definicija najbolje oslikava širinu zakona o kojem raspravljamo. Često kažemo da je čovjek socijalno, društveno biće. Što to ustvari znači i kako se to odražava na zdravlje i na pandemiju zaraznih bolesti kao što je i ova prouzročena Covid-19 virusom? To znači da mi živimo u zajednici, imamo interaktivni odnos sa njom tj. pojedinac utječe na stanje zajednice i zajednica na njega. U zdravstvenom smislu rečeno bolest pojedinca utječe na zajednicu, ali i bolest zajednice utječe na pojedinca, naravno jednako to vrijedi i za zdravlje. Prema tome, socijalno zdravlje ne smije se nikada zanemariti. U očuvanju socijalnog zdravlja ulogu imaju pojedinci, obitelj, institucije poput škola, vrtića, bolnica, centara za socijalnu skrb, domova za starije osobe, gradova, općina, županija, stožera, vlade, sabora. Dakle, sve to zapravo regulira i ovaj zakon o kojem danas raspravljamo. Zdravlje jedne zajednice počinje zdravljem pojedinca, ali jednako tako svaki pojedinac ima svoju odgovornost i svatko može pridonijeti zdravlju. Dakle, prvo pojedinac, zatim ustanova i društvo u cjelini. Sve je to posebno došlo do izražaja u ovo vrijeme u kojem se danas nalazimo. Zato toliko mi inzistiramo toliko na slobodama svakog pojedinca, jer životna kvaliteta u 21. stoljeću pretpostavlja prije svega slobodu. Jedina ideja prave slobode jest sloboda od straha. Takva sloboda predstavlja sigurnost veću od ljudske solidarnosti. Predstavlja šansu za samoodređenje, za samopotvrđivanje, za smišljeno korištenje vlastitih snaga u radu, u igri, u zajedničkom životu, za sudjelovanje u prirodi, u vrijednostima kulture, sporta, šansu da se ostane ili postane zdrav. Dakle, nema kvalitetnog života bez zdravlja, niti punog zdravlja bez slobode. Zbog svega navedenoga ovaj zakon ima puno širu sliku od sprječavanja zaraznih bolesti i zato mi je i draže govoriti ne o borbi protiv korona virusa nego o borbi za zdravlje, a ono je uvijek ne samo odsustvo bolesti i iznemoglosti već stanje potpunog fizičkog, psihičkog i socijalnog blagostanja. I to ne smijemo zaboraviti niti jednog trenutka. Čuli smo što ovaj zakon donosi i ja neću to sve ponavljati, naglasit ću ovaj zdravstveni aspekt gdje smatramo da ne može biti sporno da se dopuni popis zaraznih bolesti sadržanih u odgovarajućim zakonskim odredbama novom zaraznom bolešću Covid-19 koja je uzrokovana virusom SARS cod2, da se poboljšaju postojeće uređenje mjera izolacije u stanu, da se propišu dodatne ovlasti nadležnim sanitarnim inspektorima u provedbi nadzora nad provedbom mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti, kao i da se propišu nove prekršajne i prikladne visine novčanih kazni. Ono što na samom kraju svog dijela želim reći da smatramo da je dobro riješeno i naglašeno pitanje samoizolacije, dakle izolacije u vlastitom domu odnosno u odgovarajućem drugom prostoru ako za to postoje odgovarajući uvjeti iz jednostavnog razloga što u ovakvim epidemijama moramo osigurati da bolnički kapaciteti budu spremni za one kojima je to najpotrebnije. Drago mi je da, ističe se da za svaku povredu odredba ovog zakona sanitarni inspektor državnog inspektorata može na licu mjesta naplatiti novčanu kaznu u iznosu od 5.000,00 kn. Nadam se da je ova kazna iznad kanonskog zakona i da svatko tko krši odredbe ovog zakona, pa tako i svećenici koji drže mise mogu sa 5.000,00 kn biti kažnjeni i tako doprinjeti državnom proračunu. Andrija Štampar kojeg sam spomenuo na samom početku, s njim ću i završiti, ističe da smo svi mi ljudi jednaki u našoj istoj i osnovnoj životnoj potrebi za zdravljem. Jednako je to i neotuđivo pravo na zdrav život i to u miru bez nacionalne religijske ili bilo koje druge diskriminacije. Dakle, sve mjere moraju biti pravovremene, učinkovite i transparentne uz minimalno zadiranje u ustavom zajamčena ljudska prava, o čemu će u nastavku više kolega Bauk.
Nastavak kolega Bauk, molim samo malo intervenciju. Hvala. Izvolite kolega Bauk.
Kolega Jovanović je nešto rekao o zdravstvenom aspektu ovog zakona i u tom dijelu nemamo primjedbi. Što se tiče ustavnopravnog aspekta predložili smo amandman na čl. 10. zakona. Naime, u obrazloženju amandmana naveli smo zbog čega to radimo. Dakle, evidentno je da je predložena izmjena posljedica činjenica da je tijekom trenutne epidemije COVID-19 Stožer civilne zaštite RH donosio mjere propisane čl. 47. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti iako za to nije postojao pravni temelj, te se ovim prijedlogom izmjena i dopuna tog zakona postojeća situacija pokušava ozakoniti. S time smo načelo suglasni iako smatramo da takva praksa nije nešto naročito dobra, niti poželjna, ali neko je morao donijeti odluke koje su se donijele. Sa njihovim sadržajem, ne govorimo o procedurom, ali o sadržaju nemamo velikih primjedbi, neke detalje bi možda popravili, ali načelno nismo imali u tom smislu primjedbi. Stožer je ipak, Stožer civilne zaštite je ipak operativno i provedbeno tijelo i takvo treba ostati u buduće. Ovlast donošenja sigurnosnih mjera kojima se mogu ograničiti prava i slobode građana RH mora biti kod osoba ili tijela koja imaju legitimitet i direktnu političku odgovornost za svoje djelovanje. Stoga predlažemo da se Stožeru civilne zaštite RH ne daju dodatne ovlasti, već da te ovlasti pored ministra nadležnog za poslove zdravstva dobije i Vlada RH. Naime, i slijedećem razdoblju stožer će ili Vlada po našem prijedlogu, će morati donositi više političke, a manje stručne odluke. Jer balans između gospodarstva i epidemiološke i zdravstvene situacije nije više stručna nego politička odluka. I sasvim sigurno je da ne treba liječnike dovoditi u situaciju da odlučuju o ekonomskim aspektima krize. Na njima je da daju zdravstvene procijene, epidemiološke procijene, upozore na moguće posljedice i nakon toga Vlada koja je odgovorna, će ocijeniti koliko će u tom balansu više prevladati ekonomski, a koliko zdravstveni dio. Dakle, sasvim sigurno je da bi karantena od 24 sata dnevno za sve građane najbolje djelovala da se virus ne širi, ali imala bi razoran učinak i na društvo i na ekonomiju. Ali taj balans treba donositi političko tijelo na temelju imputa struke. Kada će se to u RH dogoditi ostajemo, ostaje da se vidi. Da, sa ove govornice ili s one u INA-oj zgradi često sam upozoravao na to da odluke koje je donosio stožer su, ajde ja neću reć nelegalne, ali su polu legalne, jedna siva zona koju je lako osporiti, relativno lako osporiti na sudu. Kad ovo sve završi neki ljudi ili neke, neki subjekti će shvatiti da im je odlukama nanesena određena šteta i tražit će odštetu od države. Argumenti države bili bi puno jači kada bi se odluke donijele u saboru sa pozivom na čl. 17. Nešto slabiji, ali dovoljno jaki za neke mjere bili bi kada bi se donosile u saboru sa čl. 16. Ustava. Ovako kako su do sad donešene, argumenti države su slabi. Kada donesemo ovaj zakon argumenti države će bit nešto jači, ali pitanje je koliko će oni biti jaki ako se nastavi ovako raditi. A te štete će netko morati plaćat, to će opet bit država, za godinu, za 5, za 7, zavisi kako pravosuđe bude na to reagiralo. Da bi to spriječili i da ne napravimo još veću ekonomsku štetu za državu, predlažemo ovakvo rješenje. Vrlo je jednostavno. Odluke donosi Vlada kao demokratsko tijelo s političkim legitimitetom. Ono što po Ustavu treba donosit sabor donosit će sabor bilo po čl. 16. Dakle natpolovičnom većinom, bilo po čl. 17. dvotrećinskom većinom, a moja poruka građanima da poštuju odluke koje su donesene i koje su na snazi, al da, ali da također ako smatraju da mogu bit bolje da ih kritiziraju i predlažu promjene. Jer i ove odluke koje su donesene, donesene su bez javne rasprave za koju objektivno nije bilo ni vremena kad su se donosili bez dodatnih argumenata i bez dodatnih objašnjenja i onda se u hodu popravljaju neke stvari. I to možemo prihvatit da je trajalo 7, 15 ili čak 30 dana, ali ovo postaje jedno trajno stanje i bolje ga je pravno zaokružiti na način na koji će svi građani znati što mogu, a što ne mogu. Klub SDP-a [[Upadica: Hvala]] ako bude prihvaćen naš amandman [[Upadica: Hvala]] podržat će zakon. Hvala.
I posljednja rasprava u ime klubova je rasprava Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista i nezavisnih zastupnika Željka Glasnovića i Zlatka Hasanbegovića, prvi je kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče i poštovani ministre, na početku ove rasprave postavio sam vam neka pitanja, još nisam dobio odgovor. Ja ću pitanja ponoviti, a vi kao predlagatelj imate pravo i mogućnost doći ovdje pa evo očekujem da ćete doći ovdje i reći. Ja odmah na početku ću reći da ste vi jedno osvježenje zapravo kao ministar i drago mi je, podržavam ovaj način na koji vi vodite ovu krizu i mogu se složiti sa većinom mjera koje vi provodite. Međutim, Hrvatski sabor je mjesto gdje se polažu računi i vi ih morate položiti. Kome? Narodu, a mi smo glas naroda, mi smo ti koji smo posrednici između naroda i vas u izvršnoj vlasti ili u kriznom stožeru gdjegod. Dakle, pitanja su jednostavna i ja ću ih ponoviti. Pogriješili ste bili ja smatram, Hrvatska je prema onome što sam ja provjerio nekoliko puta 54 od 200-tinjak zemalja svijeta, znači u 25% najlošijih zemalja po broju umrlih u odnosu na broj stanovnika. To je činjenica, to je faks i to je tako. Ne kažem da ste vi napravili loš posao, ali je to tako, neke države možda ne testiraju toliko, a možda testiraju više od nas, sad je to za jednu dublju analizu za koju ja nisam spreman, a vi evo možete to analizirati malo dublje pa nas izvijestiti kako stojimo u kontekstu cijelog svijeta, ali to je činjenica. Drugo pitanje je bilo jedno banalno pitanje, ali je dosta važno ljudima koji se bave s tim. Radi se o rekreacijskom ribolovu, dobio sam službeni mail stožera gdje stoji da je rekreacijski ribolov čak i pojedinačno zabranjen. I ja smatram da to nije dobro, jer imam jedan iznimno veliki glas naroda s terena, znači ljudi zovu, pitaju u čudu, jel je moguće da ja mogu sam sjesti na obalu Jadranskog mora, na obalu Krke, Drave, Save, Dunava i gledati u rijeku ili more, a kad bi uzeo, mi bi rekli tunju u Šibeniku, u Dalmaciji ili onaj štap za loviti ribu, e onda sam u prekršaju. Znači to nije, to je čudnovato, to nije u redu. Kad govorimo o mjerama ja ovdje moram kritizirati još neke mjere, neke su stvari ispravljene i drago mi je da su hrvatski suverenisti evo prije počeli govoriti o otvaranju tržnica, drago mi je da su otvorene, smatram da se to još može liberalizirati i kod ribarnica i kod tržnica, ali je dobro da se je to pokrenulo. Nadalje, ja moram ovdje isto jedno pitanje postaviti koje mene mori, meni je drago da rade tvornice još uvijek i kod mene u Šibeniku i Međimurje evo čujem danas tvornica skoro 1.000 tekstilnih radnika radi i super neka radi, drago mi je. U Šibeniku ima nekoliko gradilišta i dobro da ih ima, gdje ima nekoliko 100-tina radnika u građevini i dobro da ima i dobro da radi, ali onda ja bi ipak jednakim …/nerazumljivo/… ocjenjivao apsolutno sve, pa bi volio da se na taj način ocijeni i rad sabora, ima i nas ovdje 20-tak, neki dan nas je bilo 200 u dvorani u Westinu i spomenut ću nemojte mi zamjeriti svete mise, nekim ljudima je to jako važno. Znači, ako se može 1, 2, 3, 4, 5, ajmo i vidjeti i može li se i ova 6 stvar. Vi ste sami napravili jedan presedan na Hvaru. Nisam protiv toga, meni je drago da su Hvarani išli za križem, samo zanima me jel je to pušteno jer je to UNESCO-va baština ili vjerski obred. Ako je pušteno zato što je vjerski obred onda se trebalo pustiti i na Braču i u Šibeniku i drugdje, a ako je pušteno zato što je to UNESCO-va baština e onda mi se to ne sviđa, onda je to loše i onda je to naopako. Nemam ja ništa protiv UNESCO-ve baštine nego smatram da je ono važnije zapravo da je to jedan religijski, vjerski obred i koji je trebalo omogućiti i šire. I postavio sam još jedno pitanje koje evo mene, ja znam da je tu epidemiolozi se značajno spore vezano uz brojeve, ali evo vi mi kao ministar zdravstva i kao liječnik recite, objasnite, jer to ni meni, a ni građanima nije jasno. U Indiji imamo 300.000 testiranih, 10-tak tisuća oboljelih, svega 300-tinjak umrlih otprilike, slična situacija je i u Pakistanu, Indoneziji, Maleziji, Nigeriji itd., itd., znači to su države koje imaju 100-tine milijuna stanovnika, radi se o milijardama ljudi, o milijardama ljudi koje bez obzira što ne primjenjuju ove mjere socijalnog distanciranja i ostale mjere koje primjenjujemo mi, nemaju taj rast, samo da vidimo o čemu se radi, da učimo i mi, da učite i vi pa ćemo svi skupa biti pametniji i napredovati. Nadalje, volio bi čuti i vaš komentar na Danski model, na Švedski pogotovo, na ono što se događa u Bjelorusiji. To su pitanja koja ljude zanimaju. Kad ljudi ne čuju odgovore od vas na ta pitanja kao stručnjaka i odgovorne osobe trenutno, e onda će početi razne teorije. Kad odgovorite na ova pitanja, kad ste se informirali, e onda teorija nema. Evo unaprijed hvala i evo nadam se da će ova iz trećeg pokušaja dobiti odgovore, unaprijed zahvaljujem.
Mala intervencija, pričekajte gospodine Glasnović. Evo, izvolite, može vrijeme.
Poštovane kolege i krizna vremena imamo mi svi svoje ideje, meni su liječnici spasili ovaj život imam totalno povjerenje u službu, ali oni samo slušaju zapovijedi. Imate stratešku, to je strateška razina, operativna taktička razina. Pitanje, 5 me ljudi zvalo danas i sve će biti jasnije za mjesec, dva, Amerikanci će znati koliko je poginulo ljudi, umrlo ljudi od Covida-19, koliko od …/nerazumljivo/… od drugih bolesti. Zovu me ljudi i pitaju šta je sa drugim bolesnicima jesu oni ugroženi? Tu je sad maršal Beroš koji ovaj nisu ovaj na spisku recimo prioritet je sad Covid-19, a ovi onkološki ovi drugi ljudi, zvala me žena iz Vinkovaca 40 godina, ustvari kćer njezina ima metastaze, šta je s ovim drugim ljudima, koliko njih umire kod kuće bez njege, jel je prebačeno težište na, na, tu statistiku nemamo ali ćemo imati jako brzo. Šta još, o čemu još govorit? Znamo neke stvari da je Trump otpilo svjetsku ovu zdravstvenu svjetsku organizaciju, Amerika je plaćala 1/5 proračuna za te krkane, otpilo je Sorosa Bil Gates koji su također imali udio u Wuhanu u tim laboratorijima koji se bave biološkim istraživanjima, šta ćemo vidit sad. Imamo jedan spektar Japanci, totalna ova zatvaranje države s druge strane Švedsku, sad je smrt tamo ja mislim oko 1000 i nešta, prije mjesec dana bila je nula. Sve će to pokazati naučene lekcije do kraja ove godine. Pito sam prije za dezinfekciju staračkih domova, ako imamo zakone i standardne procedure jesmo trebali to prvo dezinfekciju napravit, ako znamo da je već prije 2 mjeseca umrlo u Seattle pola ovoga doma staračkog radi Covida-19. Koliko Hrvatska danas ima kreveta po 100-tinu tisuća stanovnika na intenzivnoj njezi. Njemačka ima najmanje sad ovih posljedica od korone virusa i prebacuju znamo iz Alsace, Francuske, iz Španjolske, Italije u Njemačku prebacuju ljude na intenzivnu njegu zračnim mostom u Njemačku jer sad Njemačka ima negdje oko 40.000 ovih za intenzivnu njegu kreveta za te glave. Šta je sa strateškom pričuvom Hrvatske? 80% …/nerazumljivo/… love u toj bivšoj Jugi je bila u vojsci. Finska je upotrijebila svoje strateške pričuve iz slavnog rata, nisu se riješili toga, imali su barem u toj prvoj liniji, imali su zaštitna odjela, naravno koji se troše, koji nisu za dugotrajnu uporabu. Šta sada? Teška ispit za crkvu, HND dole upada, ja mislim neću reći jugoslavensko novinarsko društvo, oni se bave sad sa crkvom, a ne bave se pošiljkom iz Kine, zemlja gdje je milijun ljudi u konclogorima, gdje se prodaju organi, svaki bubreg 40.000, gdje radi žetva organa, gdje je ubijeno po nekim procjenama 40-50 tisuća ljudi za bubrege, srca itd., o tome se šuti. Gdje su ti veliki demokrati, nevladine udruge i borci za ljudska prava, a primili su pošiljku od Kine, pošiljku i platili smo za nju, nama je trebala dati Kina tu pošiljku besplatno jer tamo je, tamo je počela ta korona virus, oni su prikrivali razmjere toga, nestalo je sad 2 liječnika su nestala, jedan je umro od korone on je cenzuriran bio itd., to su pitanja moja. Ovaj šta je sa tom pošiljkom, jesmo trebali to platiti i s kim mi surađujemo, ako govorimo o ljudskim pravima. Po pitanju crkve, jel se mogla napraviti standardna procedura, ja nisam teolog i naravno Sv. Petar je zakopan u ovaj u Rimu tamo je hijerarhija, a ne u Vodicama i teško je sad svećenicima, jel velečasni postupao dole po svojoj savjesti to će sve pokazati povijest, ali zašto o ovome ne govori jugoslavensko novinarsko društvo, a pričaju o crkvi. Neću dalje, imamo sad ovaj možete pitat mis Šuicu koja je sad onaj komesar za demokraciju, demografiju šta će biti sa projektom, imam tu gospu smo davali na frižider kad idete jesti možete tamo pogledati, polijepit, imate šta je [[Upadica: Hvala.]] sa djecom i za neke ljude treba imamo također masku za zaštitu [[Upadica: Hvala vam.]] to ćemo podijeliti poslije ne može liječit koronu ali može možda nešto drugo.
Hvala vam. Imamo jednu povredu Poslovnika, izvolite kolega Jovanović.
Hvala lijepo. Članak 238. žao mi je niste …/nerazumljivo/… potpredsjedniče Hrvatskog sabora, nedopustivo je vrijeđanje novinara, Hrvatskog novinarskog društva na način kako to čini gospodin Glasnović i smatram da na taj način u ovom saboru nije primjereno da se istupa pa tražim da ga opomenete.
Hvala. Nema, nema, molim vas, nema nikakvih, nema dakle nikakvih izricanja stegovnih mjera danas. Hvala, nastavljamo. Dakle, slijedeća je dakle intervencija u ime predlagatelja kolega ministar Vili Beroš. Gospodine Glasnoviću molim vas.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, cijenjene kolege zastupnici i zastupnice, ostao sam dužan odgovore na nekakva pitanja i naravno da to nećemo preskočiti. Vrlo rado ću vam odgovoriti iako oni zahtijevaju dužu elaboraciju od ovih 5 minuta koliko imam. Dakle, cijenim na vašem nastojanju da sagledate epidemiološke dosege, međutim ja sam govorio o broju umrlih na broj oboljelih, to je relevantan podatak poglavito za opterećenost zdravstvenog sustava. Broj umrlih na ukupan broj stanovnika je nešto drugo i to nije toliko relevantno jer je u jednom maloj Malti ako umre nekoliko bolesnika na mali broj građana imate potpuno neadekvatnu situaciju. Stoga za ono što sam ja želio naglasiti u kontekstu opterećenosti zdravstvenog sustava sagledavali smo stopu smrtnosti koja je broj umrlih na broj oboljelih i ona je zasigurno onolika koliko sam rekao. Nadalje, tražili ste me za ribolov, slažem se i osobno sam u nekom od nastupa medijskih rekao da mislim da kad netko lovi sam ribu da je može loviti, da nema prepreka, provjerio sam sa epidemiolozima oni će to ispraviti. Ovo je novi poslovni proces i u svemu tome skupa od prekjučer de facto razmišljamo o nekakvim elementima, prema tome puno stvari se već korigiralo, vjerujem i ova. Naravno da postoji opasnost da netko tko lovi ribu ide sam, a završi u društvu što je krajnje nepoželjno. I treće želio sam vam reći da situacija u Indiji nije tako jednostavna. Možda je mali broj novooboljelih upravo zbog toga što Indija ima i 1 laboratorij za dokazivanje pozitivnih na 75 miliona stanovnika. Za razliku od Indije, Njemačka ima 1 laboratorij na 12.000, prema tom možda se tu krije nekakav podatak epidemiološki. U svakom slučaju analizom mjera, a to radimo svakodnevno, vidimo da u Indiji je na snazi gotovo isti opseg mjera uz ono što oni upotrebljavaju i one bambusove štapove što mi na sreću ne radimo. Tako da to su moji odgovori na vaše pitanje. I rekao bih vam samo još na kraju jer ste sad u vašem obraćanju spomenuli i Švedsku. Naravno da gledamo što Šveđani rade, vidjet ćemo njihove rezultate, međutim činjenica da se govori da određeni dio populacije visoke starosne dobi se neće tretirati je apsolutno nešto što dok smo mi tu i funkcioniramo kao Vlada, stožer i ja kao ministar zdravstva apsolutno neće biti upitno, svaki život nam je jednako važan. Tako da to je odgovor vama, ako bude nekih daljnjih pitanja ja sam na raspolaganju. Kolegi Jovanoviću isto tako želim odgovoriti jer mislim da su pitanja apsolutno utemeljena. Kao prvo 2.4. izdao sam vrlo jasnu i decidiranu uputu prema svim zdravstvenim ustanovama o načinu obračuna prekovremenih sati, o naknadi za vrijeme samoizolacije, uputa je više nego jasna i nakon brojnih informacijama koje su i do mene stizale o nekakvim nepravilnostima, jučer sam čak i medijski pročitao tu ovaj, taj članak koji se odnosi na prekovremene sate da bi odagnao bilo kakve sumnje vrlo jasno rekao kako želimo obračunavati onaj rad koji je u ovom trenutku od neprocjenjive za zdravlje hrvatskog naroda. Isto tako pitali ste me o nekakvim mogućim promišljanjima o naknadama, one su dobrodošle, o njima već i sada razmišljamo, ali moram vam biti iskren i reći da će oni ovisiti o aktualnom financijskom trenutku u trenutku kada budemo o tome razmišljali i prema tome, ako ova ugroza ne bude trajala predugo vjerujem da će biti mjesta i za razgovor o tome. I treće možda najvažnije vaše pitanje, a to je funkcioniranje ostatka zdravstvenih ustanova i onih koji nisu dakle Covid pozitivni i ostvarivanje njihovih prava. U nekoliko navrata vrlo jasna uputa iz ministarstva je odaslana da sva hitna stanja moraju biti adekvatno tretirana, bilo da li su ona neurološka, kardiološka, gastrointestinalna ili bilo kakva drugačija, a posebnu brigu i skrb moramo voditi o bolesnicima sa malignim bolestima. To je u nekoliko navrata rečeno. Ono što bih nadalje želio reći, da, svima zahvalio na praćenju našega rada, ali i da je jedna činjenica očigledno izišla svima iz fokusa, a to je da je mjeru izolacije ili samoizolacije sam proglasio ja. Dakle, 14.3. je potpisana prva takva mjera i još 6 istih sa promjenom definicije država na koje se odnosi, prema tome ta mjera je uvedena mojom odlukom tako da mislim da nekakve buduće tužbe nisu nerelevantne i ponovit ću [[Upadica: Hvala vam.]] da sve mjere koje se poduzimaju isključivo iz poduzimamo zbog zaštite zdravlja i života ljudi. Hvala vam.
Imamo 6 replika na vašu intervenciju. Prvi je kolega Bulj, nakon njega kolega Zekanović, pa Pernar. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre jel vam poznato, a tribalo bi biti jesu li djelatnici u splitskom domu imali, u domu za starije i nemoćne imali zaštitna odjela i opremu, a nisu, jel informacije su izašle da nisu i tko je po vama odgovoran zbog čega nije bilo opreme, a znamo da je vlasnik doma za starije i nemoćne Splitsko-dalmatinska županija, oni koji bi tribali voditi brigu o onome što vi nalažete mjere jer sav narod, poglavito moje Splitsko-dalmatinske županije je u bunkeru, kako bi kažete, svi u bunker, al gol smo primili ministre u produžecima i još uvijek sada ne možemo dobiti dozvolu da se ovaj zajednički sporazum između lokalnih samouprava da ljudi mogu raditi svoje poljoprivredno zemljište, da mogu stariji otići do bankomata jednostavno smo u Cetinskoj krajini je zabranjeno Kaštela, Split je zabranjeno i dalje kretanje zbog ovaj ustanove koja je u vlasništvu županije [[Upadica: Hvala.]] da li vam je poznato ovo moje pitanje. Možete li odgovoriti?
Hvala. Izvolite odgovor, ministre.
Poštovani gospodine zastupniče bio sam dole, situacija mi je donekle poznata iako je upućen inspekcijski nadzor koji će razriješit priču do kraja. Sve zdravstvene ustanove dobile su na vrijeme obavijest i ove koje su u kontekstu Ministarstva demografije, obavijest o potrebi nabave zdravstvene opreme, prema tome na vlasnicima je i osnivačima, a to je županija je da se pobrine o istom. Moja preliminarna informacija je da je bilo dovoljno zaštitne opreme i da to nije razlog unosa infekcije iako nekada i može biti, međutim u konkretnom slučaju mislim da nije to razlog. Nakon što inspekcija utvrdi sve detalje ovog moći ćemo donositi određene daljnje sudove.
Hvala. Replika broj dva, kolega Zekanović.
Poštovani ministre, hvala na odgovoru, evo dobio sam više-manje odgovor na sve što sam pitao, mi ćemo vas pohvaliti i ja sam vas pohvalio, ajde vi niste rekli neistinu, nisam ni ja rekao neistinu, znači brojke se mogu gledati ovako i onako, ali ok, to smo razjasnili. Jedan stvar evo kolega Bulj je spomenu, ja se moram malo nadovezati, ako ćete kritiku onda smo stvarno pali kod domova, tu smo pali kao država, ne vi nego svi smo pali jer imamo 8 domova za starije, a cijeli posao nam je bio da zaštitimo domove sa starijima, nemoćnima da virus ne uđe i to je jedan problem gdje smo pali i to se mora riješiti ne znam na koji način i što prije i to je ono što je tako kako je. Dva savjeta, morate kao ministar stimulirati sve kronične bolesnike da idu kod doktora, ne idu više znači zbog straha od korona virusa i kratko pitanje koliko od umrlih u Hrvatskoj danas ima umrlih od korona virusa, a koliko sa korona virusom?
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče, dakle nisam rekao da niste govorili istinu samo sam rekao da su to stvari koje se ne mogu uspoređivati. Domovi zdravlja jesu problem, upute su bile više nego jasne, prema korisnicima usluga se postupalo adekvatno, niti su odlazili vani, niti su njima dolazile posluge, hrana se dostavljala na adekvatan način, prema tome problem je sa djelatnicima domova za starije. Oni su čak i radili u 2 smjene i mijenjali su se, međutim očigledno u svemu tome, kao što Njemačka, Italija, Francuska, Austrija pa čak ni Slovenija nisu uspjele nije uspjelo ni nama. Razmišljamo sad o modalitetu kako očuvati ne samo korisnike nego i djelatnike, ali to je toliko kompleksno da nije jednostavno riješiti i potpuno ste u pravu da to je određeni problem, međutim nalazimo, trudimo se nalazimo rješenja i za to. I još ste me nešto pitali? Da, da, većina ih umire sa virusom, a ne od virusa.
Hvala. Slijedeći je kolega Pernar. Izvolite kolega Pernar.
Uvaženi ministre, svakog dana mi se javljaju novi ljudi čiji su članovi obitelji umrli zato jer hitna pomoć nije došla na vrijeme. Odnosno oni se mahom žale na to da sustav hitne pomoći ne funkcionira kao što je dotad funkcionirao, međutim čak i da vi tvrdite da funkcionira isto i smatrate sve te ljude vjerojatno da im se priviđa ili da krivo vide, zanima me šta je sa svim onim ljudima drugima koji trebaju zdravstvenu skrb, a koja im se trenutno uskraćuje. Ljudi koji ne mogu otići do zubara, ljudi kojima su otkazani preventivni pregledi, ljudi koji moraju ići na liječenja ili operacije, a koje nisu po vama hitno stanje. Kad će ti ljudi primiti zdravstvenu skrb i u konačnici, ako ju ne prime hitno i odmah jeste li vi svjesni koliko ćemo imati smrti zbog toga jer im je bila uskraćena ista? Hvala.
Izvolite odgovor ministre.
Evo odgovorit ću vam. Dakle, ne tvrdim da sve funkcionira savršeno, tvrdi da funkcioniramo u vrijeme epidemije, vrlo specifične epidemije koja odnosi živote i da je modus funkcioniranja zdravstvenog sustava prilagođen upravo tome. Sve moje upute koje šaljem prema zdravstvenim ustanovama su upravo temeljene na ovom što ste vi rekli, a to je da se hitna medicinska djelatnosti i hitna stanja moraju rješavati. Hvala vam.
Gospodine Pernar molim vas. Nastavljamo, kolega Grmoja, izvolite.
Hvala. Poštovani ministre, javljaju mi dakle s terena da su pojedini lokalni stožeri, regionalni, donosili odluke koje su suprotne naputcima kriznog stožera izdatim još 2.4., dakle da je jedan dio ljudi, pozitivnih bolesnika su silom premjestili u drugi grad u koji im čak niti obitelj nije mogla donijeti najosnovnije higijenske potrepštine, neke su zadržali i do 40 dana i sad ih navodno iako neki još imaju simptome, otpuštaju. Dakle, imate li kakva saznanja o tome i kako to komentirate?
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče imam sva saznanja o tome, to mogu komentirati na slijedeći način. Županijski stožeri civilne zaštite napravili su to u najboljem uvjerenju da na taj način čuvaju zdravlje građana svoje županije. To je legitimna ideja i legitiman potez, međutim nije sukladno onom što nacionalni stožer provodi, a iz razloga koji smo rekli da je nemoguće osigurati da svako ko je zaražen i obolio, a nema simptome bude u zdravstvenoj instituciji. Iz tog razloga smo upravo omogućili ovu samoizolaciju i za one ljude koji imaju adekvatan, mogućnost samoizolacije prihvatljivije je da budu kući. Jer nema te države koja bi svim oboljelima mogla garantirati nekakav hospitalni smještaj. Iskomunicirali smo to sa lokalnim županijskim stožerom, ponovno objasnili situaciju i oni su nakon iste postupili kao što ste vi rekli. Međutim, [[Upadica: Hvala.]] moram reći da je to napravljeno u najboljoj namjeri.
Hvala vam. Slijedeća replika kolega Ostojić i nakon njega kolega Glasnović. Time smo onda završili replike na vaše izlaganje.
Poštovani ministre i put do pakla je popločan dobrim namjerama, prema tome ja razumijem da je možda bila dobra namjera, ali mi niste odgovorili na ono prvo pitanje kod prve replike, kod prvog pitanja kad je bilo. Koliko je rješenja o samoizolaciji, karanteni izdano od strane sanitarnih inspektora? Ovo govorim iz razloga šta možda vama kao zdravstvenom djelatniku ili čovjeku koji nužno ne mora, mene čudi da to uskraćivanje prava znači da netko mora biti u izolaciji nije napravljeno onako kako to u zakonu piše. Prema tome, to je jedna stvar, ako takva rješenja nisu izdavana znači da je uskraćeno nekome pravo da se može na njega žaliti. I treće da li je točno da se zapravo ljude otpušta ako imaju uvjete za kućnu izolaciju eliminacijskim pitanjem, koje glasi „Imate li uvjete za kućnu izolaciju?“. Ja mislim da izolacija znači vrlo jasno da ne može doći do situacije [[Upadica: Hvala.]] da može ugroziti nekoga.
Hvala. Izvolite odgovor. Kolega Ostojić molim vas mikrofon, hvala. Izvolite.
Evo poštovani gospodine zastupniče moram priznati da u ovom trenutku nemam apsolutno broj izdanih rješenja o samoizolaciji, kolega Capak vjerojatno ima, ja ga nemam, davno sam prestao pratiti te brojke. Da, u početku smo izdavali rješenja svima, nakon što je taj broj poglavito na graničnim prijelazima postao toliki da je to postalo preveliko opterećenje ne za naše službe nego za građane koji su ulazili, onda se određenom odlukom i rješenjem prestalo to na taj način raditi. Međutim, postoji repozitorij svih tih osoba kojima je određena i dana preporuka samoizolacije i u bilo kom trenutku se može provjeriti da li je nekom preporučena ili nije ta mjera samoizolacije. I još ste me nešto pitali? Da otpuštanje, dakle ovako epidemiološka je struka je ta koja je definirala kriterije koje netko mora zadovoljiti da se po otpustu smjesti u samoizolaciju. To svima nama može izgledati i meni je u prvom trenutku da, ali on će zaraziti svoje ukućane međutim izdano je isto tako i upozorenje [[Upadica: Hvala vam.]] odnosno naputak od 10-tak stvari koje netko mora poštovati da ne bi ugrozio druge. Hvala.
Hvala vam. I posljednja replika na vaše izlaganje kolega Glasnović, izvolite.
Poštovani ministre evo ga, pitanje jedno moralno pitanje, to je moralno pitanje tu je moral u magli, od koga smo mi kupili opremu, sad vidimo da je otpilo Trump svjetsku ovu zdravstvenu organizaciju, otpilo je Gatesa i druge karaktere, a kako možemo kupovat otpremu to je pitanje za novine ne za Glasnovića za država koja je izvršila …/nerazumljivo/… vlastitim narodima, a to je Kineska komunistička partija. Gdje je tu moral? Znam da su neki liječnici ovdje bili članovi te partije i to njih silno sekira, a to bi mi se morali baviti s tim moralnim pitanjem. Drugo pitanje konferencija za EU je odgođena do 9. mjeseca, šta znak, šta ćemo mi dobiti od EU po pitanju medicinske opreme, pomoći itd., da još taj sustav poboljšamo jel to zna komesarka Dubravka Šuica, komesar za demografiju i ovaj demokraciju. To su jednostavna pitanja, a ne trebamo se vraćati mi u bolju prošlost, primariju Jovanović, jel nije [[Upadica: Hvala.]] bila bolja prošlost. Jeste morali ići iz Tuzle …
Hvala, hvala vam postavljate pitanje ministru, dakle mi smo [[Upadica: Ministru, da, da.]] da, da, dakle molim vas pitanje i vaše je vrijeme isteklo. Izvolite ministre, odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče, mislim da svi na svijetu i u Europi moramo biti sretni što je u Kini epidemija na neki način jenjala i da su oni pokrenuli svoje proizvodne kapacitete isto tako što je predsjednik Vlade RH u osobnom kontaktu sa kineskim premijerom dogovorio isporuku zaštitne opreme. Da, ona je kineska. Međutim, certificirana je i spašava glave naših zdravstvenih djelatnika. Hvala vam.
Završili smo, završili smo s klubovima, krećemo sa pojedinačnom raspravom. Prvi je kolega Branko Bačić, pojedinačna rasprava, izvolite kolega Bačić, 5 minuta, hvala.
g. Potpredsjedniče, poštovani g. ministre, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. O dijelu izmjena i dopuna Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti koji se odnosi na zdravstveni aspekt nema potrebe o tome više išta reći, niti sam u tome stručan, ali očito da je taj dio zakona, ima gotovo jednoglasnu potporu ovdje u HS. Postavlja se pitanje i o tome naše kolege iz oporbe pokušavaju učiniti dvojbenim onaj dio zakona koji se odnosi na zakonitost, utemeljenost, pravu utemeljenost, mjera koje je donosio Stožer civilne zaštite i o neispravnom predlaganju čl. 18. u kojem se po njihovom viđenju govori o retroaktivnosti određenih mjera. Najprije što se tiče ovog dijela je li nešto zakonito ili u skladu sa Ustavom, je li ili nije. Prije svega, htio bi reći da svatko ko ocijeni da su takve mjere protivne Ustavu može zakon i druge opće akte uputiti, uputiti Ustavnom sudu na ocjenu ustavnosti. Prema tome, o tome će se, ukoliko do toga dođe, izjasniti Ustavni sud s jedne strane, ali s druge strane ono što je meni važnije, postoji čl.. 129. Ustava RH koji govori da Ustavni sud prati ostvarivanje ustavnosti i zakonitosti, te o uočenim pojavama neustavnosti i nezakonitosti izvješćuje HS. Ja sam siguran da je kroz ovo vrijeme otkada je g. ministar proglasio epidemiju, a to je bilo 11. ožujka donesene su brojne mjere. Hrvatska javnost itekako pozorno prati te mjere i ono što stožer, pa vjerujem da prati i Ustavni sud. Pretpostavljam da je to, takve mjere da su dovele do, do kršenja Ustava da bi Ustavni sud svojim izvješćem HS već bio podnio izvješće, bio bi nas upozorio, ali ne samo da toga nije bilo nego je čak i predsjednik Ustavnog suda u jednom svom mišljenju se već o tome na takav način, na takav način, ocijenio je, dakle postojeće mjere koje su u RH donesene od strane Stožera civilne zaštite. Druga stvar koju mi stalno i uporno zaboravljamo, a to je da smo mi 19. ožujka ovdje u HS izglasovali izmjene i dopune Zakona o sustavu civilne zaštite kojim smo izmjenama, kako to u zakonu piše, u tim izmjenama piše, ovlastili Stožer civilne zaštite na nacionalnoj razini da u vremenima posebnih okolnosti, a to su upravo ova vremena kad je proglašena u svijetu pandemija, a u RH epidemija, a koje okolnosti ugrožavaju život i zdravlje naših sugrađana, njihovu imovinu itd., donosi odluke i upute koje provodi stožer, koje provode Stožeri civilne zaštite na nižim razinama, dakle na razinama jedinice lokalne i područne i regionalne samouprave. Prema tome, mi smo tim izmjenama i dopunama Zakona o sustavu civilne zaštite, čl. 22.a. dali vrlo, vrlo, vrlo široke ovlasti Stožeru civilne zaštite i sad mene moram reć malo i čudi kada gledamo pod posebnim povećalima, te iste mjere koje je sabor dvotrećinskom većinom sa 108 glasova ovdje u HS omogućio tom istom Stožeru civilne zaštite. A da po meni taj nesklad o onome što se govori i što se provodi, a gledajući to iz optike oporbe bude uočeno, činjenica je da se pokušava interpretirati kako su odluke koje donosi Stožer civilne zaštite i koje potpisuje predsjednik stožera, ministar unutarnjih poslova i potpredsjednik Vlade, predstavljaju diktaturu, a kada bi takve iste mjere temeljem drugog zakona, Zakona o, o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti donosio ministar, to bi bila demokracija. Dakle, to mi se čini da je u neskladu kada jedan stožer u kojem sjedi i predstavnik resornog ministarstva i koji zastupa stavove ministarstva kad je u pitanju donošenje odluka stožera, čak štoviše, kad u tom istom stožeru, Bogu hvala i dobro i pozdravljam, odlično, sjajno taj posao obavlja ministar zdravstva u tom istom stožeru onda se dovodi u, u ovi, u pitanje i čine dvojbenim mjere koje propisuje Stožer civilne zaštite. Ja mogu reć i izražavam svoju zahvalnost i punu potporu radu stožera, radu ministra i svih članova stožera na onome što su napravili, a što i o čemu brojke koje smo čuli [[Upadica: Hvala]] od g. ministra najbolje pokazuju [[Upadica: Hvala]] kako i na koji način stožer radi. Hvala.
Hvala vam kolega Bačić. Imamo jednu repliku. Kolega Ostojić na vaše izlaganje, izvolite.
Kolega Bačić, kod izmjena zakona smo bili svi suglasni i dali smo podršku tim izmjenama upravo iz razloga što je tamo jasno navedeno „u okviru zakona“, u okviru zakona, u okviru ovlasti koje ima stožer. Ni slučajno mimo, niti preko toga. Prema tome, ja bi vas molio da pripazite kad kažete da smo dali place za to, ne bi bilo ovih današnjih izmjena na dnevnome redu da to ovaj nije tada jasno i glasno rečeno, a to je da solidarni, jedinstveni, točno idemo proširit, ali u okviru zakona.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. g. Ostojiću, ja mislim da je i u obrazloženje ovog zakona, a i u onom dijelu u kojem je g. ministar govorio predstavljajući izmjene i dopune zakona, govorimo o jednoj pojavi, epidemiji, pandemiji koji je proglasila i Svjetska zdravstvena organizacija s kojom se i svijet, a i mi u RH prvi puta suočavamo i stoga smo upravo iz tih razloga donijeli izmjene i dopune Zakona o sustavu civilne zaštite ne znajući ni tada i na koji način će se odvijati stanje sa proširenjem epidemije u RH, a i u cijelome svijetu. I upravo iz tog razloga što su se te mjere donosile i nadopunjavaju se, sada ovim izmjenama zakona čl. 18. te iste mjere na određeni način potvrđujemo da su u skladu sa Zakonom o sustavu civilne, sustavu, Zakonu o sprječavanju, zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Dakle, apsolutno su po meni na taj način te mjere i sve [[Upadica: Hvala]] što je radio Stožer civilne zaštite [[Upadica: Hvala vam]] i u skladu sa Zakonom o sustavu civilne zaštite i o Zakonu o, o zaštiti pučanstva [[Upadica: Hvala]] da dovršim rečenicu samo, o zaštiti pučanstva [[Upadica: Pa 10 sekundi je prošlo]] [[Govornik se ne razumije]] Hvala.
Podsjećate me na jednog, podsjećate me na jednog zastupnika … [[Govornik se ne razumije]] al dobro, izolite, izvolite kolega Bulj, pojedinačna rasprava.
Uvaženi ministre, o retroaktivnosti ili zakonitosti tj. ovoga rektroaktivnosti ovoga zakona i zakonitosti rada stožera je dosta toga ovdje rečeno. Međutim, ja bi ovdje više govorio o onome za što ste vi zaduženi, a i onome što se u poglavito u domovima zdravlja događalo, sad tribamo spomenuti, ne smijemo zaboraviti da domovi zdravlja su u biti ključ, oni su zdravstvena, u biti krvotok RH. No nažalost, zdravstvene usluge van ove pandemije, vi znate, s Hvara ste porijeklom, kad neko izvadi krv da mora putovat u Split, u Split ta krv ako nema ovaj brodova ako je jugo il bura ne može doć ta krv ovaj na analizu, tako iz Makarske u Kaštela, tako da je to cijeli sustav, poglavito u Splitsko-dalmatinskoj županiji je u rasulu. To sam vam govorio i prija. A što se tiče ove pandemije, epidemije, koju vi niste krivi, niti tko od nas ovdje, ona je tu, određene mjere ste donijeli kao stožer. S nekima sam, većinom sam se slagao, s nekima nisam, uvođenje praćenja ovaj tj. Zakon o elektroničkim komunikacijama koji je Vlada uputila ovdje nisam se slagao da se vrati, ne vjerujem ni Plenkoviću, ne vjerujem ni, ni ovaj Božinoviću, ne vjerujem ni Kopalu, ali vjerujem ljudima koji od struke šalju poruke da se držimo distanca i da se pokušamo boriti protiv ove pandemije na način kako je to moguće. Međutim, je činjenica, to cijelo jutro govorim i danima, vidim da u mom, u Splitu, u Splitsko-dalmatinskoj županiji imamo problema zbog nefunkcioniranja ustanova u vlasništvu Splitsko-dalmatinske županije jel su tu postavljani ljudi na čelna mjesta kao u starački dom tj. dom za starije i, i ovaj nemoćne, postavljeni su ljudi koji nisu niti kopetentni, jednostavno po političkoj iskaznici. Pa čak ni politička stranačka iskaznica nije bitna da je čovjek stručan, jednostavno ljudi nemaju pojma gdje se nalaze, niti dobro komuniciraju, šalju strašne poruke i doli će, doli će napraviti u biti jedan kaos koji već sad se reflektira, kao što sam spomenuo oko pristupnica. Recimo ista aglomeracija, moja sinjska iz Hrvaca čovjek da, da ulije gorivo u vozilo ne može proći bez ovaj bez kontrole policije jel tako je ovaj, takva je ovaj mjera. Očekivao sam da će se ta mjera, suglasnost je potpisana između načelnika i gradonačelnika Cetinske krajine, ali zbog Bobanovih i Sanaderovih uhljeba ni ta mjera danas ne može proći i to me žalosti. Žalosti me ono što sam cijelo vrijeme upozoravao jel znam kakve su zdravstvene usluge u Cetinskoj krajini, znam na koji način funkcioniraju županije, da jednostavno oni koji izgube izbore, evo čovjek je izgubio izbore u Omišu, pa ga je imenovalo bez obzira što nema nikakve veze, ni struke, ni, imenovalo tj. postavilo ga je Sanader, sad politički tajnik HDZ-a, ključni čovjek Andreja Plenkovića, postavio ga je Škaričića za ravnatelja doma zdravlja. Isti slučaj imamo, samo ću vam reć da vi kolegice i kolege da narod zna. U Otoku su izgubili izbore HDZ i njihov zamjenik načelnika veterinar postavljen je za šefa građevinske tvrtke koja se zove „Cetina“ u vlasništvu Splitsko-dalmatinske županije su postavili veterinara, nemaju di s njime, pa su ga stavili za šefa. Tako je i ovdje, ovdje se ne smijemo igrat sa zdravljem ljudi, dosad se igralo. Ova pandemija će proć, sačuvajmo domove zdravlja. U mome Sinju su tili ugasiti i dalje namjeravaju ciljano i rodilišta i stacionare, i, i, i sve ono šta smo, žene koje rade na, radiologinje, hitna pomoć je bila u problemima nemilim. Jednostavno ti ljudi su zaboravljeni, a tu živi puno stanovnika, ljudi u ruralnim područjima koji nemaju svakodnevnu komunikaciju, više ni prometnu i autobusnu. Znači, mi jednostavno nakon ove pandemije koju ćemo pobijediti, ja vjerujem, sad koliko će to trajati, trajat će, al molim, molio bi vas sve kolegice i kolege, vas nadležne, vas koji ste tu, zaustavimo odumiranje zdravstvenih usluga koje su odumrle. Prije 10.g. sam organizirao prosvjede u Sinju, prije 10.g., nisam iz zdravstvene struke, nego kao čovik obični, mora sam prikupljati peticije da barem nešto ostane u Cetinskoj krajini koja je veća od Međimurske županije, više stanovnika ima, površinski je više nego Ličko-senjska županija. Bez milosti se to rizalo. U čijem interesu? Zbog koga? Zbog čega? Zato još jednom pozivam vas da zaštitite domove zdravlja, javno zdravstveni sustav koji služi i usluge koje služe za naše građane [[Upadica: Hvala]] Molio bi vas da šaljete te snažne poruke. Hvala lijepa.
Hvala vam. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Željko Reiner, izvolite potpredsjedniče.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani ministre. Pa mislim da je vrijeme malo da se vratimo zakonu. O svemu i svačemu smo pričali, jako smo naširoko išli, ali idemo vidjeti je li taj zakon dobar ili netko ima neke primjedbe na njega. Ja do sada nisam baš čuo neke uvjerljive primjedbe i steko sam dojam da zapravo većina ljudi podržava taj zakon. Njime se dopunjava popis zaraznih bolesti koje su sa novom zaraznom bolešću COVID-19, njime se poboljšava postojeće uređenje mjere ove izolacije u stanu odnosno kako danas definiramo kolokvijalno samoizolacije, njime se uređuje opći institucionalni model upravljanja krizom u jednoj situaciji kad Svjetska zdravstvena organizacija proglasi pandemiju, globalnu pandemiju, a RH istodobno proglasi epidemiju, njime se predlaže da odlukom o proglašenju epidemije zarazne bolesti donosi Vlada RH, a ministar zdravstva bi bio ovlašten za donošenje odluke o proglašenju opasnosti od epidemije zarazne bolesti, njime se propisuju dodatne ovlasti nadležnim sanitarnim inspektorima u provedbi nadzora nad provedbom mjera za zaštitu pučanstva od zaraznih bolesti i propisuju se prikladna visina novčanih kazni zbog nepoštivanja odredbi tog zakona. I to je što piše u zakonu. Puno se pričalo o svemu ostalome i o raznim okolnostima. Međutim, ponovo kažem, moramo se skoncentrirati na ono bitno, a bitno je to da živimo u situaciji u kojoj u ovom času više od 2 milijuna kuna na svijetu je zaraženo, je bolesno od COVID-19 bolesti. Živimo u situaciji u kojoj je u ovom trenutku više od 125 000 ljudi umrlo od te bolesti. Živimo u situaciji u kojoj je RH zahvaljujući mjerama koje su poduzete od strane stožera, od strane ministarstva, od strane Vlade, među najboljima glede toga koliko je ljudi obolilo i glede toga koliko je ljudi umrlo od te pogibeljne bolesti, bolesti koja neće nestati sutra i neće nestat sama od sebe, bolesti za koju, ponavljam, nemamo adekvatnog lijeka i vjerojatno ga jako brzo nećemo ni imati. Pokušava se liječiti sa različitim nekoliko vrsta ljekova, međutim, to je, nema pravih istraživanja, nema pravih dokaza da oni djeluju itd. Nikakvog cjepiva za to nema, a zarazi cjepivo treba prilično dugo vremena i budimo realni ne može se to napraviti za par mjeseci. Prema tome, to je situacija u kojoj živimo. I sad si postavimo pitanje, ako želimo i analizirati pravno je li to bilo tako ili onako, neki, neki se hvataju za određene pravne detalje smatrajući da oni jesu ili nisu ispravni, al na kraju pitajmo se mislimo li mi da to što je dosad učinjeno, što je ministar dosad učinio, što je Vlada dosad učinila, loše, da li je trebalo više ljudi umrijeti, da li je trebalo više ljudi se razboliti, sasvim sigurno ne, nitko od nas to tako ne misli. Prema tome, normalno je i čini mi se da je sasvim shvatljivo da će ovaj zakon biti prihvaćen sa velikom većinom glasova, nadam se čak jednoglasno jer on uistinu zapravo na neki način postavlja kriterije za ovo sadašnje i buduće stanje, stanje koje je pogibeljno, stanje koje se odnosi na jednu smrtonosnu zaraznu bolest. I možda još samo nešto reći. Spominjali su se politizacija, stranke itd., virus ne poznaje da li je netko u SDP-u il je u HDZ-u ili u nekoj drugoj stranci, svi smo mi jednako izloženi tome, ali i uključeni u to. Kolega Kolarić, evo koji je jučer prikazao vrlo jednu interesantnu i korisnu ja mislim aplikaciju, ovaj je kolko ja znam je član savjeta SDP-a i ništa nije smetalo u tome za zdravstvo i ništa nije smetalo u tome da doprinosi [[Upadica: Hvala]] borbi protiv korone. Hvala lijepa.
Imamo 3 replike na vaše izlaganje. Prva je kolegica Pusić, nakon toga kolega Bulj i kolega Stazić. Izvolite kolegice.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Reiner, nije niko dovodio u pitanje zato baš što uglavnom se većina ljudi slaže da je mnogi stvari koje su se dogodile i koje su mjere koje su poduzete je bilo dobro poduzeti. Dovodimo u pitanje ono što je naš posao. Mi kao parlament u ovom času moramo branit i mi kao država moramo branit i posebne mjere i poštivanje zakona. To je naš posao i ovaj zakon može počet važit od trenutka kad bude donesen. Ono što je primjedba je da nema nikakve potrebe da on ima tu klauzulu odnosno taj članak koji ga čini retroaktivnima, a zaista je retroaktivan, to zbilja niko ne može dovodit u pitanje, naročito obzirom na argumente koje jeste ovdje čuli, koje smo iznijeli. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor kolega.
Hvala lijepa. Poštovana gđo. Pusić, jasno, drago mi je da ćemo svi podržati to, očito će i vaš klub to podržati, nadam se. Ali ovaj mislim da je bilo jasno rečeno, ima nekoliko oblika u zakonodavstvu retroaktivnosti. Retroaktivnost koja je obuhvaćena čl. 90. Ustava kada se govori o nečemu što se zbilo u prošlosti i moguće je sukladno čl. 90. Ustava donijeti takav ili zaključak ili zakon … [[Govornik se ne razumije]] zakona koji se na to odnosi i retroaktivnost pod navodnicima koja je neprava retroaktivnost, prividna, kvazi retroaktivnost, to su sve izrazi koje pravnici rabe, kad je radnja još u tijeku, kad se ona počela zbivat u prošlosti, u tijeku je i biti će u budućnosti, a mi o tome upravo govorimo [[Upadica: Hvala]] Ova infekcija [[Upadica: Hvala vam]] je bolest nije prošlo [[Upadica: Hvala vam]] ona je i danas i biti će.
Kolega hvala. Slijedeća replika kolega Bulj.
Hvala lijepo. Kolega Reiner, mislim da je oporba, pa i Klub MOST-a bio konstruktivan u svim mjerama Vlade, pa tako oko mjera koje su ovdje bez obzira što smo imali amandmane mi smo podržavali te mjere, u drugom čitanju su išle kao iste mjere kao i što smo mi dali amandmane. Znači, oporba je ovdje bila konstruktivna i Klub MOST-a je bio konstruktivan. Međutim, što se tiče koronavirus najveći je problem šta u mojoj Splitsko-dalmatinskoj županiji je na čelu čovjek koji je rekao kad je dokazana koronavirus u domu za starije i nemoćne da je 10-tak dana već bile pojavljene temperature kod korisnika i kasnije je dokazano da su veliki broj tih korisnika zaraženi. I danas su, i danas imamo još, meni se čini, 12 novozaraženih i cijela ta regija je sada u blokadi zbog te osobe koja se je ponašala neodgovorno, a postavljena je jel nema apsolutno, nije bitna čak ni stranačka iskaznica, jel apsolutno nema nikakve doticajne, ništa sa tom strukom osim što je bio [[Upadica: Hvala]] bivši gradonačelnik, izgubio je izbore u Omišu [[Upadica: Hvala]] pa ga je imenova Sanader… [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite odgovor.
Pa ja mislim da je zapravo odgovor dao ranije g. ministar kad je rekao da je istraga u tijeku i tek kad završi istraga moći ćemo reći što se stvarno tamo dogodilo. Mislim da u ovom času ako ni on nema onda vjerujte sasvim sigurno ni vi ni ja nemamo dovoljno podataka da kažemo tko je kriv za to što je ušlo u splitski dom starijih i nemoćnih ta infekcija. Saznat ćemo i ja mislim da će sasvim sigurno krivac morat odgovarati za to. Hvala.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Stazić. Izvolite kolega Stazić.
Kolega Reiner, vi ste potpuno u pravu da virus ne pozna stranačku pripadnost, on vjerojatno podjednako napada i HDZ-ovce i SDP-ovce. Ali stranačku pripadnost prepoznaje župan koji je posve nesposobnu i neadekvatnu osobu stavio na čelo staračkoga doma. Kažete saznat ćemo ko je kriv kad završi istraga. Al kolko će ta istraga trajat? 2.g.? Da bismo ustanovili da je, da čovjek 10 dana nije reagirao, da nije znao uopće da li mu štićenici imaju temperaturu ili ne. Pa gledajte, tu je odgovornost očigledna i to je politička odgovornost i politička odgovornost onoga koji je takvu osobu tamo postavio. To nije stvar virusa, to je stvar politike.
Izvolite odgovor.
Pa pogledajte kad živite, ima jedna uzrečica, kad živite u kući od stakla onda se nemojte nabacivat kamenjem. Ja znam vrlo dobro kad je SDP bio predvodnik koalicije koja je bila na vlasti da ste za ravnatelja jednog doma starih i nemoćnih stavili veterinara. Pa ako mislite da je to kvalifikacija odlična za starije i nemoćne, netko tko inače liječi, ne znam, konje, prasce itd., onda vjerojatno nije važna politička, niti, niti ovaj stranačka pripadnost, a niti očito struka. Hvala lijepa.
A time smo završili replike na vaše izlaganje. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, slijedeći je kolega Mladen Karlić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre, uvaženi suradnici, kolegice i kolege. Evo, pred nama je cijelo dopodne, ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, zakon koji RH ima već dugi niz godina i koji je vrlo dobar, koji je donesen još 2007.g. i obuhvatio je gotovo sve što je potrebno za zaštitu hrvatskih građana. Međutim, zbog nekih novih zaraznih bolesti, te bolesti koje su promijenile svoju epidemiologiju, kao i nužnosti promptnog reagiranja u cilju zaštite zdravlja ljudi pokazalo se potrebnim izmijeniti ovaj opisani zakonodavni pristup odnosno pojednostaviti postupak određivanja takvih bolesti i stoga Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva zaraznih bolesti, ministru nadležnom za zdravstvo dana ovlast da donese liste zaraznih bolesti čije je sprječavanje i suzbijanje od interesa za RH. Od tada se u samom zakonu spominju samo one zarazne bolesti od interesa za RH uz koje se vezuju određene mjere propisane tim zakonom ili se propisuje nadležnost pojedinih tijela za provedbu tih mjera odnosno njihove obveze. Ovim prijedlogom Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva zaraznih bolesti potrebno je navedene odgovarajuće druge zakonske odredbe dopuniti novim, novom zaraznom bolešću koja je uzrokovana dosad nepoznatim koronavirusom, novi koronavirus kako se službeno zove SARS cod 2 i bolest COVID-19, evo to zbog čega se ovaj zakon zapravo mijenja i dorađuje. A ono što nekako je fascinantno da jedan, taj mali mikroorganizam koji praktično uopće ne može preživjeti dugo sam ako ne uđe u nečiji organizam, da može u 21. stoljeću zaustavit normalan život gotovo cijelog čovječanstva, u vremenu kada putujemo u svemir, kada šaljemo sonde do dugih galaksija, kad se natječemo tko će izmislit najsavršenije ubojito oružje, svemirske štitove, ne znam, proturaketne štitove, trošit milijarde dolara na to, znači na tu tehnologiju, mi nemamo rješenje za ovog malog nevidljivog neprijatelja koji je posljednjih mjesec dana ili 3 mjeseca u cijelom svijetu gotovo vratio naše, nas u naše moderne pećine, u naše kuće, zatvorio nas da strahujemo i čekamo šta će se dogoditi i tko će prvi osmisliti cjepivo, lijek ili nešto kako, kako bi nas zaštitio, kako bi preživjeli. Al ovaj virus je donijeo i nešto dobro. Prvo, zaustavio je onečišćenje planeta, što je jako, a što je vidljivo. Drugo, svi mi kao građani u cijelom svijetu, a posebno i u RH postali smo puno odgovorniji prema sebi, ali i prema drugima oko sebe. I treće što mi se čini da je važno, da smo konačno shvatili da je zdravlje čovjeka na prvom mjestu i nadam se evo da će u političkom životu i slijedećim političkim kampanjama, ne samo u RH, nego u cijelom svijetu, zdravlje i zdravstveni sustav biti na vrhu naših kampanja, naše borbe, naše želje da donesemo nešto važno i korisno hrvatskim ljudima, zapravo ljudima uopće u svijetu. To će nas natjerat da promijenimo i nadam se da ćemo onda one milijarde dolara koje su trošene i bacanje na oružanje potrošiti na izgradnje bolnica, zdravstvenih ustanova, laboratorija, nabavku opreme i svega da bi dočekali ovakve izazove puno spremniji. Ja bi evo ovom prilikom htio i iskazati i poštovanje i zahvalnost prema naporima svih javnih službi u RH na čelu sa ministrom zdravstva i cijelim stožerom u suzbijanju ove zarazne bolesti. Mislim da smo kroz ovih mjesec dana napravili nekoliko izuzetno važnih, vrijednih stvari. Prvo, da smo ovim mjerama koje su poduzete, koje se možda čine stroge osigurali što manji ili manji broj zaraženih i time omogućili zdravstvenom sustavu da se pripremi, da osigura opremu, da osigura prostore, da osigura krevete, da osigura zapravo ljude koji će moći nekako raditi na ovome izazovu koji je pred nama. I druga važna stvar koja mi se čini da smo ovih mjesec dana educirali naše građen da se počnu odgovorno ponašati i vjerujem da sada kada budu vremenom počele popuštati ove mjere, da će upravo zbog te edukcije, te odgovornosti koje smo stvorili kod ljudi i tog malog straha koji je nastao da ćemo imati puno odgovornije osobe i kada budemo popuštali tako da ne bi trebali imati povećanje broja zaraženih odnosno bar se nadam da se to neće dogoditi i da će se taj broj smanjivati kao što je evo danas je samo 37 što je izuzetno važno i dobar znak ako se ovako nastavi dalje. Mislim da je to ono što je bilo važno, znači da maksimalno … u rizik izbijanje epidemije u zdravstvenim ustanovama i domovima za starije to mi je izuzetno bitno jer time zapravo upravo smanjujemo upravo ovaj broj koji je. Hvala.
Imamo dvije replike na vaše izlaganje, prvi kolega Vlaović, nakon njega kolega Mrsić. Ponovo dijelite repliku.
Hvala lijepa. Kolega Karlić, uz sve čestitke svim djelatnicima u zdravstvu i javnozdravstvenim djelatnicima, mislim da je vrijeme i da se postavi pitanje koliko je učinkovit sustav primarne zdravstvene zaštite za vrijeme COVID-19 s obzirom na organizacijsku strukturu na HZJZ, domove zdravlja pa onda i na privatne ordinacije tzv. koncesionare koje je njihovo mjesto i uloga, kakva im je opremljenost i organizacija, a u kontekstu problema u domovima za stare gdje vidimo da je došlo do proboja virusa u određeni broj domova, a liječnička skrb je na čiji teret. Imamo ugovore privatnih koncesionara, a teret uglavnom padne na javno zdravstvo i na domove zdravlja. Stoga treba odvojiti javno od privatnog i treba to javno još jednom pohvaliti i evo treba nam taj Andrija. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala gospodine Vlaović na ovome pitanju. Pa ovo je jedna stvarno široka tema o kojoj bi se moglo puno raspravljati i ja sam dugo godina vodio nekad dom zdravlja i sada sam predsjednik upravnog vijeća i upravo vidim sve te probleme koje ste vi sada nabrojili i mislim da će upravo i ova kriza doprinijeti da se nekako to vrati i da malo još bolje ministarstvo razmisli o tome i načinu upravo ovih koncesionara privatizaciji i svega u privatnoj zdravstvenoj zaštiti. Hvala.
Hvala. I replika posljednja na vaše izlaganje kolega Mrsić. Izvolite.
Pa u vašem izlaganju ste imali hvalospjeve što se napravilo, što je potpuno uredu da je to tako, međutim ono što treba vrlo jasno ukazati i nadam se da ćete se sa mnom složiti da ministar Beroš kada završi ova epidemija, a završit će, treba napraviti temeljitu reorganizaciju primarno u redu primarne zdravstvene zaštite i da ovaj sustav koncesija koje je uveo Andrija Hebrang nije donio dobra hrvatskom zdravstvu jer u ovom trenutku da nema Štampara i one njegove organizacije javnog zdravstva, … ne bi dobro prošli u ovoj epidemiji. I ono drugo što bi trebalo, nadam se da će nam ministar Beroš odgovoriti u svojoj završnoj riječi je pitanje većeg broja testiranja i targetiranja specifičnih skupina jel je to nešto što je u Njemačkoj polučilo rezultat. Zato oni imaju najmanji broj smrtnih slučajeva. Očito što se tiče domova da se prekasno reagiralo.
Hvala. Izvolite odgovor.
Pa ja sam uvjeren kada vidimo kako novi ministar zdravstva uspješno vodi nas kroz ovu krizu koja je izuzetna, koja je nepredvidiva, koja je nešto novo uvjeren sam da će nas voditi dalje i kroz Ministarstvo zdravstva i kroz … novu organizaciju primarne zaštite, ali i cijelog zdravstvenog sustava.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Sljedeći je kolega Ivan Čelić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Zakonom o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti čije je sprečavanje i suzbijanje od interesa za RH kao i mjere za zaštitu pučanstva od tih bolesti. Slijedom nastanka pandemije COVID-19 bilo je nužno određene zakonske odredbe dopuniti novom zaraznom bolešću koja je uzrokovana novim korona virusom. Prema novom zakonskom prijedlogu ministar nadležan za zdravstvo na prijedlog HZJZ-a donosi odluku o proglašenju opasnosti od epidemije od zaraznih bolesti dok odluku o proglašenju epidemije zarazne bolesti donosi Vlada RH na prijedlog ministra nadležnog za zdravstvo. Ovaj novi zakonski prijedlog treba shvatiti u kontekstu da se trenutno nalazimo u situaciji gdje se cjelokupni teritorij RH smatra ugroženim ili zaraženim područjem. Smanjivanje prijenosa zaraznih bolesti temeljna je funkcija javnozdravstvenih zakona. Odgovarajuće izvršavanje zakonskih ovlasti razlikovat će se u skladu sa ozbiljnošću bolesti, načinom prijenosa i kako lako se prenosi ta zarazna bolest. Zakon može pridonositi sprečavanju zaraznih bolesti lakšim pristupom npr. cijepljenju, olakšavanjem probira, savjetovanja i edukacije onih koji su u opasnosti od infekcije. Zakon također ima i reaktivnu ulogu, on podržava pristup liječenju i ovlaštava javnozdravstvene vlasti da ograniče kontakt sa zaraženim osobama te da rješavaju hitne slučajeve kako bi kvalitetno odgovorili na epidemiju. Aktualna zdravstvena situacija koja je poprimila pandemijske razmjere radi širenja zaraze novim korona virusom uz zdravstvene i sigurnosne mjere i svekolike gospodarske i ostale posljedice na svakodnevni život svih građana i društva u cjelini bez izuzetka, donosi pitanje zakonske odgovornosti za neodgovorne građene odnosno primjereno kažnjavanje opasnog ponašanja kojim se ugrožava vlastiti i tuđi život. Ako javnozdravstveni zakoni dopuštaju miješanje u slobodu kretanja kontroliraju nečije zdravlje, privatnost i vlasnička prava, potrebno je uravnotežiti ta privatna prava s javnozdravstvenim interesom na etički i transparentan način. Snaga javnog zdravstva treba se temeljiti na načelima nužnosti javnog zdravlja, razumnim i učinkovitim sredstvima, proporcionalnosti, distributivnoj pravednosti i transparentnosti. Vlade bi trebale pažljivo razmotriti odgovarajuću ulogu kaznenog zakona prilikom izmjene zakona kako bi se spriječio prijenos zaraznih bolesti, npr. kazne zbog prijenosa virusne infekcije mogu dovesti do odvraćanja pojedinaca od testiranja i liječenja. Stoga su poticanje osobne odgovornosti u smislu mjera fizičke udaljenosti odnosno socijalnog distanciranja od presudne važnosti. Javnozdravstveni zakoni trebali bi dopustiti obavezno liječenje samo u slučajevima kada pojedinac nije u mogućnosti ili ne želi pristati na liječenje ili kada njegovo ponašanje predstavlja značajan rizik od prenošenja teške bolesti. Odredbe obveznog liječenja trebale bi ograničavati slobodu pojedinca samo u mjeri koja je najučinkovitija za smanjenje rizika za javno zdravlje. Javnozdravstveni zakoni mogu odobriti izolaciju pojedinaca i skupina koje su možda bile izložene nekoj zaraznoj bolesti, ostvarivanje ovih ovlasti mora se temeljiti na javnozdravstvenim aspektima bez diskriminacije ili na temelju nekih neprikladnih kriterija. Ti zakoni bi trebali predvidjeti pravednu naknadu onima koji su pretrpjeli ekonomski gubitak zbog javnozdravstvenih pravila koji utječu na njihovu imovinu ili ustanove, a to smo vidjeli u dva seta gospodarskih mjera koje je predložila i dalje implicirala Vlada RH. Na kraju koristim prigodu zahvaliti svim zdravstvenim djelatnicima i ostalim djelatnicima koji rade u sustavu zdravstva, ali i u drugim sustavima poput sustava socijalne skrbi. Ova Vlada RH preko Stožera civilne zaštite donosi odluke, odgovorno upravlja u kriznoj situaciji, a upravo su ovi zdravstveni djelatnici i ostali djelatnici u zdravstvu oni koji podnose najveći teret na prvoj liniji borbe protiv novog korona virusa. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo, Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre Beroš sa suradnikom kolegica jedna i kolege. Dakle, kada raspravljamo o ovom zakonu onda naravno ja ću dio rasprave iskoristiti da jasno kažem stvari. Ovo je nešto novo, niko nije očekivao da će ovo biti, niko nije očekivao da ćemo se 2020.godine liječiti na način koji je to bilo u 19.stoljeću samoizolacijom. Jedna djevojčica od 4, 5 godina je vidjela sam negdje pitali su što joj fali, ona je rekla fali mi ples, fali mi vrtić i fale mi baka i dida. Dakle, mi smo takav narod, mi smo narod Mediterana, dakle njoj fali kretanje, fali joj ova socijalna komponenta i fali joj obitelj, ta široka obitelj i druženje. Mi smo bez svega toga ostali. Ministar Beroš se našao u jednoj situaciji tako je zakoračio biti ministar i desilo se sve što se desilo i treba pohvaliti prvo i osnovno zaista sve zdravstvene djelatnike koji su tu nesebično odradili sve što je odrađeno i dalje, sve one koji nastoje da koliko toliko normalno funkcioniramo. Koliko ćemo biti normalni, to ćemo vidjeti, to kolega Ćelić je možda nešto malo više mogao reć, ali to ćemo tek vidjeti iza svega ovog šta ćemo biti i kako ćemo biti. Valja pohvaliti građane RH koji su se u glavnini slučajeva držali. Zašto? Od nepoznatog, od straha i ljudi koji su izašli van su im dali uvjerljivost tako mora biti, mi smo se opredijelili čuvati živote. Neke druge zemlje su se opredijelile, govorim prvenstveno recimo o Švedskoj, cijelo vrijeme gledam što se tamo dešava naš je 4 milijuna, njih je 10 milijuna oni su se opredijelili za nešto drugo. Meni je ova djevojčica rekla, dakle mala curica šta je nama važno i mi smo se opredijelili da se čuvamo od toga što je važno da bi nam to bilo i dalje, pri tom zaista sve ono što je i ono što vidite čak i prije nego što se je službeno nešto proglasilo u gradu Zagrebu se vidjelo manje auta, manje ljudi, sada se iza Uskrsa sve to vidi malo drugačije. Da li je dobro ili ne, ja o tome znam malo i ne mogu ništa reći. Ali da se vratimo kod ovog zakona, dakle ključno pitanje zašto nam je taj zakon došao sada? Možda je trebalo pričekati, možda je trebalo pričekati još neko vrijeme pa u zakon ugraditi sve one elemente koje vidite da su vam sad problem i problem u funkcioniranju. Ali temeljem važećih zakona je ministar do sada 21. veljače donesao odluku o osnivanju karantene, 14. ožujka donesao odluku o posebnoj sigurnosnoj mjeri izolacija osoba, 11. ožujka proglašena je epidemija, a prije toga je 4. ožujka je za cijelo područje RH proglašena opasnost od epidemije zaraznih bolesti. Dakle, temeljem važećih zakona koji je još uvijek na snazi je ministar to sve zajedno mogao napraviti i napravio je. Mi sada idemo u izmjenu zakona. Zašto? Moram priznati da mi tu čitamo jedinu odredbu čl. 18. ta retroaktivnost primjene, ali opet od straha. Strah od toga da će netko, čitajte novine što se dešava u Austriji, neko doći i tužiti, tužit za nešto i to je zapravo obrana od toga i to jasno treba reći. Dakle, ili je zakon trebao doći prvi u Sabor u prvom trenutku kada je došao i zakon koji smo mi jednoglasno bez rasprave prihvatili o tome da Nacionalni stožer donosi odluke nam je bilo jasno da je u toj situaciji jedino to moguće ili je ovaj zakon trebao doć tad, pa sve ostale odluke vezati na taj zakon ili s ovim zakonom je trebalo pričekati, vidjeti još sve što ste sad jer ovo su neke nove okolnosti. Da li je bilo koji liječnik, vidim da vas tu ima dosta, očekivao da ćemo se mi 2020.godine braniti od virusa samoizolacijom? Pa niko to nije, dakle na način na koji se radilo u 19.stoljeću, pa niko to nije očekivao. Možda je trebalo pričekati, pa onda ugraditi sve što je trebalo. Nas naravno smeta ta retroaktivna primjena, nju čitamo na način malo se nečeg bojimo, malo smo možda rekli previše hop, možda i taj stožer donosio neke odluke koje su nam suspektne, pa ajdemo mi to ugraditi i napraviti hitnu izmjenu i dopunu zakona i to ugraditi. U tom smislu smo mi iz GLAS-a dali 2 amandmana [[Upadica: Hvala lijepa]] pa ćemo vidjeti što će biti.
Hvala vam lijepa. Sad je na redu g. Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi ministre Berošu. Ja ne patim toliko od forme, zakon se sad donosi kad se donosi, nismo ga donijeli onda kad ga je trebalo donijeti, manje bitno, nama je bitan sadržaj društva u kojem se trenutno nalazimo, a sadržaj društva nam je pred kolapsom. Ne znam dokle ćemo ovako živjeti, virus neće nestati. Moj zaključak je kao laika da virus neće nestati. Mi znači čekamo ili lijek ili cjepivo. Dok ne pronađemo lijek, dok ne pronađemo cjepivo mi ćemo živjeti s tim virusom. U međuvremenu život je stao. Društvo to ne može izdržati. Ja sam uvjeren da društvo to ne može izdržati. Ja sam uvjeren da će društvo imati daleko veće posljedice od ovih mjera nego što, što imamo posljedice da sad imamo jednu zdravstvenu situaciju koja je relativno prihvatljiva. Ja očekujem da će na tisuće i tisuće obitelji postati disfunkcionalno, da ćemo imati nove ovršene, nove blokirane ljude, da ćemo imati ljude bez posla. Očekujem, općenito sam vrlo pesimističan u, u, u našim projekcijama budućeg ekonomskog stanja RH. I stoga ono što očekujem od Vlade RH, ne vas osobno, vi ste ipak medicinar, to nije baš toliko vaš posao, ali posao svih ostalih nekih ljudi koji se bave politikom u RH trebao bi biti da pronađu način da normaliziramo našu ekonomsku situaciju. Distanca, higijena, ako treba i maske obavezne u komunikaciji s ljudima, ja mislim da su jedna mjera koja bi maksimalno spriječila širenje zaraze ako bismo u tome bili disciplinirani. Potpuno osigurati da one rizične skupine budu van kontakta s ljudima, domovi, bolnice, znamo o čemu se radi, stariji ljudi, ljudi s kroničnim bolestima. Znači, potrebno je one rizične skupine maksimalno osigurat da budu sigurne od dodira s ljudima koji su zaraženi i s ljudima koji nisu zaraženi jer ne znamo koliko su opasni i oni koji naizgled nisu zaraženi, znamo da se virus prenosi i s ljudi koji su naizgled zdravi na druge ljude zato jer nose virus u sebi, a nisu bolesni. Zbog toga iskreno sam duboko zabrinut za naše društvo. Ja mogu što se mene tiče i pola godine i godinu dana živjeti u ovakvim uvjetima u kakvima živim. Kroz život sam dosta i pazio na novac, imam i neke zalihe, ne bojim se da ću ući u krizu, ali jako puno naših ljudi živi od danas do sutra jer jednostavno ih je život, život ih je tako opekao i jednostavno žive na takav način, od danas do sutra. Nemaju, ne mogu drugačije živjeti nego od mjeseca do mjeseca. I ti ljudi su sad u velikom, velikom problemu. Poduzeća isto tako koja posluju na način da žive na 2-3 mjeseca i više nemaju, više nemaju novca za budućnost. Stoga apeliram i na vas, na Vladu RH, na kompletnu političku ekipu koja upravlja RH da se što prije pronađe način normalizacije ekonomske slike RH uz pridržavanje svih potrebnih zdravstvenih mjera jer ako ovako nastavimo još mjesec dana, ja mislim da nećemo slijedećih 10.g. doći na zelene grane. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo, Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre Beroš sa suradnikom kolegica jedna i kolege. Dakle, kada raspravljamo o ovom zakonu onda naravno ja ću dio rasprave iskoristiti da jasno kažem stvari. Ovo je nešto novo, niko nije očekivao da će ovo biti, niko nije očekivao da ćemo se 2020.godine liječiti na način koji je to bilo u 19.stoljeću samoizolacijom. Jedna djevojčica od 4, 5 godina je vidjela sam negdje pitali su što joj fali, ona je rekla fali mi ples, fali mi vrtić i fale mi baka i dida. Dakle, mi smo takav narod, mi smo narod Mediterana, dakle njoj fali kretanje, fali joj ova socijalna komponenta i fali joj obitelj, ta široka obitelj i druženje. Mi smo bez svega toga ostali. Ministar Beroš se našao u jednoj situaciji tako je zakoračio biti ministar i desilo se sve što se desilo i treba pohvaliti prvo i osnovno zaista sve zdravstvene djelatnike koji su tu nesebično odradili sve što je odrađeno i dalje, sve one koji nastoje da koliko toliko normalno funkcioniramo. Koliko ćemo biti normalni, to ćemo vidjeti, to kolega Ćelić je možda nešto malo više mogao reć, ali to ćemo tek vidjeti iza svega ovog šta ćemo biti i kako ćemo biti. Valja pohvaliti građane RH koji su se u glavnini slučajeva držali. Zašto? Od nepoznatog, od straha i ljudi koji su izašli van su im dali uvjerljivost tako mora biti, mi smo se opredijelili čuvati živote. Neke druge zemlje su se opredijelile, govorim prvenstveno recimo o Švedskoj, cijelo vrijeme gledam što se tamo dešava naš je 4 milijuna, njih je 10 milijuna oni su se opredijelili za nešto drugo. Meni je ova djevojčica rekla, dakle mala curica šta je nama važno i mi smo se opredijelili da se čuvamo od toga što je važno da bi nam to bilo i dalje, pri tom zaista sve ono što je i ono što vidite čak i prije nego što se je službeno nešto proglasilo u gradu Zagrebu se vidjelo manje auta, manje ljudi, sada se iza Uskrsa sve to vidi malo drugačije. Da li je dobro ili ne, ja o tome znam malo i ne mogu ništa reći. Ali da se vratimo kod ovog zakona, dakle ključno pitanje zašto nam je taj zakon došao sada? Možda je trebalo pričekati, možda je trebalo pričekati još neko vrijeme pa u zakon ugraditi sve one elemente koje vidite da su vam sad problem i problem u funkcioniranju. Ali temeljem važećih zakona je ministar do sada 21. veljače donesao odluku o osnivanju karantene, 14. ožujka donesao odluku o posebnoj sigurnosnoj mjeri izolacija osoba, 11. ožujka proglašena je epidemija, a prije toga je 4. ožujka je za cijelo područje RH proglašena opasnost od epidemije zaraznih bolesti. Dakle, temeljem važećih zakona koji je još uvijek na snazi je ministar to sve zajedno mogao napraviti i napravio je. Mi sada idemo u izmjenu zakona. Zašto? Moram priznati da mi tu čitamo jedinu odredbu čl. 18. ta retroaktivnost primjene, ali opet od straha. Strah od toga da će netko, čitajte novine što se dešava u Austriji, neko doći i tužiti, tužit za nešto i to je zapravo obrana od toga i to jasno treba reći. Dakle, ili je zakon trebao doći prvi u Sabor u prvom trenutku kada je došao i zakon koji smo mi jednoglasno bez rasprave prihvatili o tome da Nacionalni stožer donosi odluke nam je bilo jasno da je u toj situaciji jedino to moguće ili je ovaj zakon trebao doć tad, pa sve ostale odluke vezati na taj zakon ili s ovim zakonom je trebalo pričekati, vidjeti još sve što ste sad jer ovo su neke nove okolnosti. Da li je bilo koji liječnik, vidim da vas tu ima dosta, očekivao da ćemo se mi 2020.godine braniti od virusa samoizolacijom? Pa niko to nije, dakle na način na koji se radilo u 19.stoljeću, pa niko to nije očekivao. Možda je trebalo pričekati, pa onda ugraditi sve što je trebalo. Nas naravno smeta ta retroaktivna primjena, nju čitamo na način malo se nečeg bojimo, malo smo možda rekli previše hop, možda i taj stožer donosio neke odluke koje su nam suspektne, pa ajdemo mi to ugraditi i napraviti hitnu izmjenu i dopunu zakona i to ugraditi. U tom smislu smo mi iz GLAS-a dali 2 amandmana [[Upadica: Hvala lijepa]] pa ćemo vidjeti što će biti.
Hvala vam lijepa. Sad je na redu g. Goran Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi ministre Berošu. Ja ne patim toliko od forme, zakon se sad donosi kad se donosi, nismo ga donijeli onda kad ga je trebalo donijeti, manje bitno, nama je bitan sadržaj društva u kojem se trenutno nalazimo, a sadržaj društva nam je pred kolapsom. Ne znam dokle ćemo ovako živjeti, virus neće nestati. Moj zaključak je kao laika da virus neće nestati. Mi znači čekamo ili lijek ili cjepivo. Dok ne pronađemo lijek, dok ne pronađemo cjepivo mi ćemo živjeti s tim virusom. U međuvremenu život je stao. Društvo to ne može izdržati. Ja sam uvjeren da društvo to ne može izdržati. Ja sam uvjeren da će društvo imati daleko veće posljedice od ovih mjera nego što, što imamo posljedice da sad imamo jednu zdravstvenu situaciju koja je relativno prihvatljiva. Ja očekujem da će na tisuće i tisuće obitelji postati disfunkcionalno, da ćemo imati nove ovršene, nove blokirane ljude, da ćemo imati ljude bez posla. Očekujem, općenito sam vrlo pesimističan u, u, u našim projekcijama budućeg ekonomskog stanja RH. I stoga ono što očekujem od Vlade RH, ne vas osobno, vi ste ipak medicinar, to nije baš toliko vaš posao, ali posao svih ostalih nekih ljudi koji se bave politikom u RH trebao bi biti da pronađu način da normaliziramo našu ekonomsku situaciju. Distanca, higijena, ako treba i maske obavezne u komunikaciji s ljudima, ja mislim da su jedna mjera koja bi maksimalno spriječila širenje zaraze ako bismo u tome bili disciplinirani. Potpuno osigurati da one rizične skupine budu van kontakta s ljudima, domovi, bolnice, znamo o čemu se radi, stariji ljudi, ljudi s kroničnim bolestima. Znači, potrebno je one rizične skupine maksimalno osigurat da budu sigurne od dodira s ljudima koji su zaraženi i s ljudima koji nisu zaraženi jer ne znamo koliko su opasni i oni koji naizgled nisu zaraženi, znamo da se virus prenosi i s ljudi koji su naizgled zdravi na druge ljude zato jer nose virus u sebi, a nisu bolesni. Zbog toga iskreno sam duboko zabrinut za naše društvo. Ja mogu što se mene tiče i pola godine i godinu dana živjeti u ovakvim uvjetima u kakvima živim. Kroz život sam dosta i pazio na novac, imam i neke zalihe, ne bojim se da ću ući u krizu, ali jako puno naših ljudi živi od danas do sutra jer jednostavno ih je život, život ih je tako opekao i jednostavno žive na takav način, od danas do sutra. Nemaju, ne mogu drugačije živjeti nego od mjeseca do mjeseca. I ti ljudi su sad u velikom, velikom problemu. Poduzeća isto tako koja posluju na način da žive na 2-3 mjeseca i više nemaju, više nemaju novca za budućnost. Stoga apeliram i na vas, na Vladu RH, na kompletnu političku ekipu koja upravlja RH da se što prije pronađe način normalizacije ekonomske slike RH uz pridržavanje svih potrebnih zdravstvenih mjera jer ako ovako nastavimo još mjesec dana, ja mislim da nećemo slijedećih 10.g. doći na zelene grane. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Replika g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Aleksić, mnoge su države, razmišljale su slično vašoj raspravi, krenuli sa određenim mjerama za koje su vrlo brzo utvrdile da su neadekvatne, neke su se države ismijavale tom koronavirusu, neke su pokušale imunitetom krda pristupiti liječenju odnosno postupanju protiv koronavirusa. No, međutim za svih njih je zajedničko da su morali vrlo brzo donijeti još jače, restriktivnije mjere od onih koje donosi RH. Prema tome, prije svega očuvajmo zdravlje nacije, zdravlje naših građana i tek kao zdravi, sigurni da je na određeni način pod kontrolom virus, iako ne znamo kada će doć pod kontrolom, možemo uć u ovo što vi govorite, čime se ja slažem, a to je da se čim prije krene u određene mjere koje će potaknuti gospodarstvo i omogućiti ljudima da žive od svoga rada, a ne od dotacija, subvencija i potpora [[Upadica: Hvala lijepo]] iz državnog proračuna.
g. Aleksić, odgovor.
Naizgled je to tako. Međutim, ukoliko ovakvo stanje bude još mjesec, dva, ja vam tvrdim da će posljedice nakon svega biti daleko teže nego što bi bile posljedice da budemo malo relaksiraniji u ekonomskom smislu. Kad kažem relaksiraniji ne mislim pri tom da treba odustati od mjera koje se primjenjuju, znači distanca, higijena, po potrebi i masku obavezno staviti kao nekakvu obaveznu mjeru jer iako se ja slažem s tim da maska pomaže samo tome da se zaraza sa bolesnog ne širi na zdravog, ali ne znamo u stvari tko je od nas prenositelj virusa, možda među nama postoji netko ko prenosi virus, a zdrav je. Zbog toga bi ta maska u zatvorenim prostorima tamo gdje rade ljudi zajedno bila potrebna, ali onda ona mora bit pristupačna svima i mora biti u skladu sa standardima koji osiguravaju da se ne prenosi virus. Hitno relaksirati ekonomsku situaciju.
Hvala. g. Ćelić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani kolega Aleksić, usudio bi se reći da je vaša rasprava, vjerujem da bi se i potpredsjednik Radin složio sa mnom, depresivno kolorirana. Takva vam je i boja glasa. Naravno da je situacija ozbiljna, ne želim je banalizirat. Reći ću vam nešto što se tiče rizičnih skupina koji su recimo u domovima za starije. Vi ne možete provest sterilne uvjete, ne želim ekskulpirat nijedan eventualni propust ali osoba starije životne dobi treba ić u zdravstvenu ustanovu i ona je samim time automatski pojačano izložena da bi moglo doć do zaraze korona virusom. Međutim ono što bi htio pohvaliti ovdje za razliku od epidemija koje su se prije pojavljivale, ebola, SARS ili HIV ovdje od početka sve pa tako i Krizni stožer Ministarstva zdravstva je razvio Program za očuvanje mentalnog zdravlja protiv negativnih utjecaja tjeskobe i straha, tako da se itekako vodi računa o mentalnom zdravlju.
Hvala lijepa. Gospodin Aleksić.
Vidite, ja sam realist nisam depresivac uopće znači nije ništa depresivno u tome što sam ja rekao bilo nego jednostavno realno. Nas očekuje ekonomska depresija, evo već prognoze MMF-a su da ćemo biti 9% u padu, a preko 10% pada ekonomska depresija i to nas čeka. Ukoliko se ovakva situacija nastavi neće biti 9% nego će biti preko 10%, a to se zove ekonomska depresija to više nije recesija. A u ekonomskoj depresiji se događaju najgore moguće stvari, najgori scenariji tu se događaju bolesti, tu se događaju poraste kriminal to je nešto što je neopisivo i što ne znamo što nas čeka. Prema tome, hitno relaksirati ekonomsku situaciju. Hvala.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi ministre. Ovaj zakon je dobar, dolazi malo prekasno na to je upozorio i gospodin Bauk jer trebalo ga je donijeti odmah po izbijanju epidemije. No dobro, Vlada se bavila drugim poslovima i vaš stožer radi odlično, čudim se da niste član toga stožera, to smo tek prekjučer saznali. Nešto o ovom zakonu bi rekao o člancima 16.i 17.to su one odredbe da će se prekršajno kazniti onaj tko se pridržava ovog zakona od 8 do 15.000 kuna, a da komunalni inspektor može na licu mjesta izreći kaznu od 5.000 kuna. Ja bih to povećao, ja bi to sve duplo stavio kada vidim kako se ljudi mogu neodgovorno ponašati, upravo čudno, ludo. Recimo taj svećenik u Splitu koji govori za Papu da je mason i pazite on najavljuje, on veli ja ću držat misu i na Cvjetnicu, držat ću je i na Uskrs, držat ću je i u ponedjeljak, on najavljuje da će kršiti zakon. Pa kakva kazna za njega može biti, a za svog Papu kaže da je mason. A i ja ne znam zašto ga njegov biskup već nije do sada razriješio i poslao u misiju u Kongo jer jedino tamo spada, nigdje drugdje. Nije on jedini. Danas čitam, pravoslavna crvka u Pakracu je također država službu sa vjernicima unutra, to su još i snimali i objavili sami. Pa čekajte, ako je rečeno da nema službi u crkvi, da nema misa u crkvi pa onda ih nema ni za koga, pa onda su to kazne i te kazne moraju biti vrlo, vrlo stroge da im ne padne na pamet jer mjere moraju vrijediti za sve, a ne za sve druge osim vjerskih zajednica. Pa gledajte, ako se Papa Franjo koji uistinu zaslužuje ime i titulu Sveti otac, ako on može u praznoj crkvi, pa što ovi ne mogu? Pa što su sada oni bolji od njega? E sada ministre, vi ste stekli sve moje simpatije od prvoga dana kada ste počeli raditi, pratim redovito vas na svim konferencijama, ali imam jednu zamjerku. Hvar, dopustili ste procesiju u Hvaru, a vi ste Hvaranin, pa baš zato što ste Hvaranin pa baš zato da nekome ne bi palo na pamet da ste ju zbog toga dopustili ste ju trebali zabraniti. Nema procesija pa onda ih nema nigdje. A svi znamo mogao je tamo biti neko bez simptoma pa zaraziti na toj procesiji. Prema tome to je bila pogrešna poruka, pogrešna odluka jer vas mogu s pravom pitati, hoćete li dopustiti onda i prvomajsku paradu u Maksimiru sa ograničenim brojem sudionika? Jer pazite to je isto tradicija prvomajska parada, pa to je isto tradicija ko i ova povorka u Hvaru. Ako ćemo se ponašati moramo se ponašati dosljedno, ako tražimo od drugih da se ponašaju dosljedno onda moramo biti strogi i prema sebi. Koliko će trajati ovo? To niko ne zna. E još nešto da vas pitam, vi stalno govorite u stožeru kada vas novinari pitaju da ova istraga o ovom staračkom domu u Splitu traje i da će rezultati biti objavljeni kada istraga završi. Mene zanima tko provodi tu istragu tako dugo, tako besmisleno dugo, a svi znaju što se dogodilo? 10 dana štićenici imaju temperaturu. Epidemiologa je obavijestila medicinska sestra, ja ne vodim u pitanje stručnost toga čovjeka, on je akademski čovjek on je povjesničar na koncu ili arheolog ili jedno i drugo, nije to bitno, ali mene zanima da li je taj čovjek održavao telefonski kolegij sa svojim osobljem pa da mu netko kaže, mjerili smo im temperaturu pa ima 5 štićenika i 2 štićenice imaju temperaturu, telefonski kolege, nije morao ni dolaziti u ustanovu i onda. Dakle nije bitno koje je on profesije nego da se on ponaša neodgovorno, neodgovorno i zbog tog neodgovornog ponašanja treba snositi sankcije. Ovo ne zna se koliko će trajat i imat će materijalne posljedice i to ne znamo kakve. Pitam Vladu, ali zašto barem privremeno ne suspendira Vatikanske ugovore? Milijarda ide crkvi, milijarda, a mi ne znamo koliko će ovo trajati i koliko će koštat. 43 milijuna u Mostar, pa lijepo je biti dobar i plemenit to je lijepo, ali onda nismo plemeniti prema vlastitim građanima jer ne znamo kada ne znamo koliko će koštati. Naše bolnice žive od donacije iz Kine, neke su uzdrmane u Zagrebu u potresu, pa treba ih obnoviti pa ne možemo se tako razbacivat novcem. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imate tri replike, prvu repliku ima gospodin Beus Richembergh.
Kolega Staziću govoreći o misama treba nešto pojasniti, dakle mise nisu zabranjene i svaki svećenik je čak i dužan držati euharistiju, ali bez vjernika. Dakle, to se inače događa u prijenosima online itd., dakle da ne bi bilo brkanja pojmova. Misa da, ona je zadaća svakoga svećenika u svim kršćanskim crkvama vjerojatno, ali bez vjernika. Međutim upravo da ne bi došlo do razmimoilaženja u tumačenju mi ćemo kao GLAS predložiti amandman kojim se u čl. 16.dopunjava popis ovih koji će biti prekršajno gonjeni i sa onima koji organiziraju ili pozivaju na nedozvoljena okupljanja, a to su i oni koji pozivaju vjernike na misu ukoliko je ona zapriječena, a znademo da jest.
Hvala lijepa. Gospodin Stazić, odgovor.
Vaš je amandman potpuno razuman i ja se nadam da će ga Vlada prihvatiti jer će on pojačati ovaj zakon i učiniti ga efikasnijim. I naravno krivo sam se izrazio, naravno da su mise dopuštene i da svećenici moraju radit posao za koji su se odlučili, slijediti svoju vjeru. Može se organizirati prijenos tih misa, na koncu i organizira se na HRT-u, dakle i svi vjernici koji imaju potrebu sudjelovati u misi to mogu raditi od kuće, kao što sada svi mnogi svoje poslove rade od kuće, čuvajući druge i sebe.
Gospodin Ćelić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Stazić. Dakle, spominjali ste mise situacija u susjednoj Srbiji glavni epidemiolog dr. Predrag on je bio dao ostavku pa je povukao upravo radi nadolazećeg Uskrsa po julijanskom kalendaru, ovdje je Hrvatska biskupska konferencija donijela odredbu da se slave mise bez naroda i oni svećenici koji vrše prijestupe oni bi trebali znat da te prijestupe rade ugrožavajući živote drugih. Dakle nisu oni u prvom planu nego ti ljudi koji dolaze na mise gdje ih oni pozivaju. Ali to su stvarno raritetni primjeri, ne znam da li se mogu takvi nabrojati na prste od ovoga danas u Pakracu pa do situacije koja se događa u Splitu. Isto tako smatram da ih treba sankcionirat. Spomenuli ste i Mostar i 43 milijuna kuna, dakle to je ustavna obveza brige o Hrvatima u BiH, ali zamislite što bi se dogodilo kada bi taj pritisak išao prema Splitu tako da na taj način i opterećujemo hrvatski zdravstveni sustav.
Hvala lijepa. Gospodin Stazić, odgovor.
Da, pozivaju, oni su neodgovorni, neodgovorni su. Oni koji dolaze na njihove pozive su još neodgovorniji, a ne samo da su neodgovorni nego su i agresivni jel onda još napadnu novinarku pa joj pritisne ruku vratima crkve. To je kršćansko ponašanje za njih, to su Kršćani, oni su uzor drugima. To je sramota, sramota neviđena. Gledajte, bolnica u Mostaru je obnovljena ili je novosagrađena, prekrasno izgleda, divno je opremljena. Nemam ja ništa protiv toga da se pomaže Hrvatima u BiH, ali da li je sada to bilo potrebno tamo u toj bolnici sad kada su naše bolnice uzdrmane kad ne znamo, mi radimo poljsku bolnicu, vojska gradi poljsku bolnicu i svaka čast. Ali zašto onda sad, pa dajte odgodimo to za nagodinu ako nema prijeke potrebe.
I gospodin Mrsić.
Kolega Stazić, iz iskustva zemalja u okolici jasno je bilo da prodor virusa u staračke domove ima najveću smrtnost, očito je na našem primjeru da Ministarstvo socijalne skrbi nije bilo spremno da radi ono što treba raditi jer mjere koje su poduzele samo sa time da se zabrane posjete očito nisu bile dovoljne, a ministrica Bedeković cijelo vrijeme govori da ništa nije znala, da ona ništa ne zna što joj govori u prilog da je sve prepustila Ministarstvu zdravstva, a da je trebala organizirati stvari onako kao što je, a to se tek sada i vidi jer sada po novome djelatnici domova za starije i nemoćne rade sa većom pažnjom sa korisnicima. I ono što se vidi iz ovog primjera, da niti ministar Beroš, niti ministar Božinović nisu pravi HDZ nego pravi HDZ su Škaričić i Bedeković koji su pokazali na koji način se sa stranačkom iskaznicom uhljebljuje u domovima.
Vrijeme. Gospodin Stazić, odgovor.
Joj kolega Mrsiću nemojte tako govoriti o ovo dvoje krasnih ministara onda će ih smijeniti. Oni jesu HDZ-ovci i samo nek ostanu tamo gdje jesu jer to je dosta opasno ovo što ste sada napravili. Da, gledajte, da će virus ući u staračke domove, ha gledajte ušlo je i u drugim zemljama, pa ne uđe virus sam ne ušeta se, zabranite posjete. Ali dolaze medicinske sestre, dolazi osoblje, a šta će ne može starački dom raditi bez osoblja. Znači dogodi se, nažalost se dogodi. O kapacitetima ministrice Bedeković smo imali prilike svjedočiti kada je gostovala na stožeru i u nekoliko televizijskih emisija.
Hvala lijepa. I sada je na redu gospodin Ranko Ostojić koji će imati svoju raspravu. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre. Ja sam već na početku rekao, a to je da pitanje legalnosti itd. ne bi bilo ovog zakona da nije potrebno pokriti određena rješenja koja su donešena upravo suprotno zakonskim propisima. Mislim da je vaša uloga naravno vrlo nezahvalna, da morate ovdje doć zapravo i branit one koji bi možda prije vas trebali ovdje sjedit i da objasne zašto to nisu poduzeli jer koliko se ja sjećam, a to je riješeno još u prosincu prošle godine, stožer i pravilnik po kojem se formira Stožer za civilnu zaštitu nakon toga 20.veljače je i formiran Stožer civilne zaštite u kojem vi iako ste već bili ministar niste. To je recimo jedan proceduralni propust. Neko će reć pa šta drvite sada oko tih procedura itd., upravo to i jeste problem. Problem je što demokraciju čini procedura, kao što vi od građana tražite ta poštuju procedure, makar to bile preporuke, naputci, pa čak i kada nisu utemeljeni na zakonu onda je red da se i tako jednostavne stvari donose na način kako je to propisano u demokratskoj državi. To je razlog zašto sam ja rekao da nije u interesu svih kao što ste vi naveli na početku i upozorio sam i na prethodnim raspravama kad smo ih donosili da pitanje žrtve ovog korona virusa između ostaloga je i demokracija. Ja mislim da izbjegavanje proglašenja katastrofe koje je bilo rješenje, moglo se bilo riješiti kroz katastrofu, mogla je stvar biti odavno sređena, time je zapravo onemogućeno da se donose na legalan način one mjere koje su potrebne. Danas kada dolazimo do situacije da treba konvalidirat retroaktivno neke stvari ja mogu razumjet da je bilo hitno itd., ali to je u neskladu s izjavama i premijera Plenkovića koji je jučer izjavio da kao predsjedavajući u EU je već na početku siječnja upravljao krizom kao predsjedavajući EU. Prema tome, mene čudi danas situacija u kojoj se stožer formira 20.veljače 2020.godine, ne tako davno, kriza je već počela. Prema tome, mene interesira da u ovoj pravnoj državi shvatimo zašto smo mi dužni u Saboru o tome govoriti i zašto smo dužni poštovat proceduru upravo iz razloga šta jedini koji imaju pravo donositi zakone, a najmanje pravo da te zakone zaboravljaju to su saborski zastupnici. Ja ću vam još također reći da mi je jasno da je ovo nova stvar, međutim ona je uredno opisana u čl. br. 2. ako vi u ovome ne prepoznajete ovaj virus, epidemija zarazne bolesti smatra se porast oboljenja od zarazne bolesti neuobičajen po broju slučajeva, u vremenu umrlima itd. i teritorij. Isto tako u čl. 3. kaže da vi kao ministar možete Vladi kao što ste to i napravili predložiti da uđe. Prema tome, ovo pravdanje da to donosimo iz tog razloga apsolutno ne stoji. Nikakvih razloga za to nije bilo. Vlada jer u početku se u ostalom … radilo po ovome zakonu. Ono što je po meni jako bitno u cijeloj ovoj priči, a to je da srećom Državni inspektorat u ovome više ne sudjeluje. Vidim da ni državnog inspektora nema na ovim stožerima ni na pressicama jer prije svega bi trebalo govoriti o tome koje su propuštene preventivne aktivnosti da se ne bi dogodilo ovo jer mi odavno znamo ako premijer Plenković zna onda vjerovatno znate i vi, da su se dogodile određene stvari u Kini, da je potrebno reagirati na to. Ono što sam vam prigovarao vezano za izolaciju je po meni jasno da osobe za koje se utvrdi da su oboljele ili da se sumnja da boluju od zaraznih bolesti obavezno se izoliraju, liječe u zdravstvenim ustanovama ako imaju osigurane uvjete za izolaciju i liječenje oboljelih od zaraznih bolesti. Postoji mogućnost da se liječi i kući, ali to prema uvjetima i prema procjeni doktora obiteljske medicine odnosno u zdravstvenoj ustanovi ako je tako procijenjeno. Prema tome, sve ovo smo mi imali do sada kao što je čl. 47.vama kao ministru dopuštao da donosite odluke koje su između ostaloga napravljene i provedene, ja mislim da je razlog zašto ovo sve skupa danas imamo ipak samo spašavanje od događaja koji bi mogli slijediti iza svega ovoga, a to je da nezakonito ponašanje ima svoje posljedice. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Beus Richembergh, replika.
Kolega Ostojić odlično ste napravili ovaj summarum, dakle s jedne strane nije jasno pod 1, zašto ako je stožer imenovan prije 50 dana u međuvremenu je čak Ministarstvo zdravstva dva puta imenovalo svog predstavnika ministar nije bio imenovan u stožer, zašto je to nekome smetalo? I drugo, zašto ministar nije donosio službeno i potpisivao te odluke, bez ikakvoga straha da će biti nekakve retroakcije ili kakvih zahtjeva za odštetu? Dakle, on je po zakonu mogao to napraviti, ali nije. Postavlja se pitanje zašto? Nema nikakve logike i to što kažete u ovoj situaciji kada se zna da će se reducirati ili suspendirati neka ljudska prava, mora se hodati po jajima, a to znači mora se poštivati proceduru i ostaviti sve potpuno jasno i transparentno da nitko ne bi doveo u pitanje stvarne namjere. Ako je to tako pa zašto to onda ne napravite tako? Zašto otvarate prostor za negativne konotacije i komentare?
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Ostojić.
Kolega Beus Richembergh točno je da zapravo u ovoj proceduri i svemu ostalome se sve moglo riješiti. Ali ja neću špekulirat. Ovo je situacija koja je krizna, zašto neko nije vjerovao da ministar Vili Beroš bude član tog stožera i da bude formaliziran ili da gospođa Alemka Markotić bude u njemu ja to zaista ne mogu špekulirat, ali oni koji se kunu u to da prepuštaju stvar struci onda su dužni to i legalizirat.
Gospodin Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Ostojiću kada sam ja maloprije pojedinačno govorio o ovom zakonu i kada sam rekao da smo mi 19.ožujka dali izmjenama i dopunama Zakona o sustavu civilne zaštite široke ovlasti stožeru vi ste mi replicirali i rekli ste da samo oni koji su u skladu sa zakonom. A ja ću vam sad reći što tu piše koji su to u skladu sa zakonom pa nek javnost procijeni jesu li mjere koje je donio stožer u skladu sa zakonom ili nisu. Dakle u slučaju nastupanja posebnih okolnosti koje podrazumijevaju događaje ili određeno stanje koje se nije moglo predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, a koje ugrožava život i zdravlje građana, pazite život i zdravlje, imovinu veće vrijednosti znatno narušava okoliš, gospodarsku aktivnost ili uzrokuje znatnu gospodarsku štetu Stožer civilne zaštite donosi odluke i upute koje provode stožeri na nižim razinama. Prema tome, jesu li mjere koje je donio stožer u skladu sa ovim zakonom ili nisu to neka procijeni javnost i ostali zastupnici, vi ste rekli da nisam u pravu. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor, gospodin Ostojić.
Kolega Bačić ja se vama čudim kada pored lex specialisa u kojem piše tko provodi … epidemijske mjere, tko osniva karantenu, tko zabranjuje putovanje u države, tko zabranjuje kretanje, tko zabranjuje vožnju i isto tako izdavanje rješenja o svakoj zabrani okupljanja itd. piše vam u čl. 69.postojećeg zakona koji je u krajnjem slučaju sasvim jasno definira tko je ovdje u pravu neka javnost vidi. Šta se tiče stožera, stožer nije zakonodavno tijelo, stožer nije tijelo koje može donositi mjere van zakona i ja ih mogu dokazati između ostaloga koje su mjere donesene, a da nisu imale legalno uporište. A između ostaloga vi pokažite bilo koje njihovo rješenje koje piše na temelju kojega zakona kojeg članka su to donijeli. Mogu vam ih ja dati, imam ih ovdje sve.
Hvala lijepa. Gospodin Đujić.
Kolega Ostojić kada se pozivate na zakon i ovdje govorite da stožer ne bi trebao biti iznad zakona ni da nije zakonodavno tijelo tu ste u pravu, ali gledajte kako mi danas imamo u Hrvatskoj praktički dvostruka mjerila. Dakle proteklih dana je rođena ta ideja i zaživjela je da neki gradovi i općine naprave zajedničke stožere na nivou bivših općina da bi omogućili ljudima lakše kretanje. I evo iz mog kraja grad Rijeka je sa jednim dijelom susjednih gradova i općina potpisao taj sporazum i dogovorili su se da imaju zajednički stožer i onda šta se dogodi nakon dva dana kaže ne, ne možete to vi, to moraju donest odluke gradska i općinska vijeća. I tek kad gradska i općinska vijeća donesu odluke onda ti sporazumi vrijede. A kako na državnoj razini Sabor ne treba donosit odluke? Šta ne bi to trebalo bit ista stvar? Dakle na lokalnoj razini, gradsko i općinsko vijeće mora donest odluku i ja to podržavam jer je to u skladu sa zakonom, ali isto tako smatram da na nivou države Sabor je taj koji mora donosit, a ne nekakva skupina koja se naziva stožer, a u kojoj oni koji bi trebali bit nisu, a to ste recimo vi ministre i vaša kolegica, al o tome ću u pojedinačnoj raspravi. Hvala lijepo.
Gospodin Ostojić odgovor.
Kolega to vam je linija manjeg otpora. Kad se bojite donosit odluke, kad ste samo deklarativno odlučni onda naravno to prepustite da se dogovaraju jedinice lokalne uprave i samouprave, a ja mislim da je stvar vrlo jednostavna. Kao što su se donosile sve ostale odluke, moglo se suvisla područja odavno riješit i ne dovodit do ovog apsurda u kojemu sad imamo 900.000 propusnica. Sram bilo svakoga u Hrvatskoj ko propusnicu nema. Meni to nije jasno kakva je svrha takvih mjera koje se događaju. Navodno imamo ostani doma, a 900.000 ljudi, znači svaki onaj koji je sposoban zapravo se kretat se kreće diljem Hrvatske.
Hvala lijepa. Gospodin Saša Đujić ima svoju raspravu sada.
Hvala lijepo potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, kolegice i kolege. Dakle ja ću govorit o dvije stvari danas. Prva stvar je kada pričamo o mjerama koje provodimo, ja sam onaj koji se zalaže uvijek za rigorozne mjere i za strože mjere čak, možda čak i neke strože od ovih koje danas provodimo u Hrvatskoj jer smatram da je možda bolje mjesec dana stisnut ono skroz pa onda imat nekakav mir nego ovo relaksiranje i labavljenje. A isto se želim na početku osvrnut na jednu od mjera koje mi provodimo u ovom viskom domu, odnosno u Hrvatskom Saboru. Dakle mi prilikom rasprava provodimo mjeru da u dvorani ne smije bit više od 28 zastupnika jer je to jedini uvjet da možemo imat dovoljnu distancu između sebe i da ne ugrožavamo jedni druge i to pravdamo dakle sa zdravstvenim razlozima. E sad da mi imamo jednu mjeru da bi do tog broja došli, dakle imamo 14 klubova zastupnika u Hrvatskom saboru pa smo rekli da 28 zastupnika može sjedit u dvorani dok ne donesemo neka nova pravila. I vidite, sad nas je danas u dvorani ovdje, u ovom trenutku možda desetak. Ali recimo moji kolege iz SDP-a koji stoje pred vratima ne mogu uć u dovranu. Dakle mi koji smo ispred ne možemo uć i raspravljat zato što je rečeno da mogu bit dva po zastupnika po klubu. E sad gledajte, recite vi meni ministre da li bi postojala veća ugroza ovdje, da sad ovdje sjede još dvoje kolege iz SDP-a i dva kolege iz Most-a? Da li bi postojala? Ne bi postojala. Ja mislim da ne bi. Dakle kakva je to mjera i šta se tu radi? Tu se u biti želi opoziciju ugušit i smanjit nam se manevar i mogućnost govora i to je ono što HDZ radi. S druge strane, od početka ove krize cijela opozicija je konstruktivna, ne može nam to niko osporit. Podržali smo skoro sve zakone, ja vjerujem da ćemo i ovaj paket u ovom tjednu podržat. Ali ne možete tražit od nas da šutimo i da ne govorimo i da ne smi sad čovjek smio reć niti jednu jedinu kritiku. Jer to je naš posao ovdje, da upozoravamo na stvari za koje mislimo da nisu dobre i da bi trebale bit možda i bolje, ali ne može se opozicijske prijedloge odbijati. Uopće ne sudjelujemo u konzultacijama niti ko opoziciju šta pita, a najveći apsurd je ovaj što govorim da danas recimo hrpa zastupnika hoda tu po hodnicima i da je cijeli dan u zgradi i da ne mogu doć na red govorit do 4 popodne zato jer je ne znam, neko tu napravio mimo Poslovnika i mimo bilo kakvih pravila nekakve barijere. Ista stvar je ova što govorim, što sam malo prije kolegi Ostojiću u replici rekao, dakle na lokalnoj razini, lokalni stožeri, kad su se dogovorili gradovi i općine da naprave zajedničke stožere. Govorim opet na primjeru grada Rijeke koji je sa susjednim gradovima i općinama donio sporazum da imaju zajednički stožer i da onda ukinu međusobna kretanja. Ne, kaže Vlada morate donest gradska i općinska vijeća odluke. I podržavam 300%, ali ako mora grad ili općina donest sporazum da u vlasti svog gradonačelnika, da može nešto potpisat, onda ni premijer Plenković, a pogotovo ne nekakav stožer kojem je na čelu ministar Božinović ne može donosit nikakve odluke bez ovog Visokog doma, odnosno Hrvatskog sabora koji jedini u ovoj zemlji donosi zakon. I to je ono o čemu mi iz opozicije moramo govorit i recimo ja spadam u one zastupnike koji će o tome govorit pa makar me sutra i mediji napali da to nije u redu i da o tome ne možemo pričat. Jer je recimo, prošli utorak smo bili u Westin-u, bilo nas je 130 u dvorani zastupnika plus 50 stručnih službi, dakle 150 ljudi u jednoj dvorani, a danas u Hrvatskom saboru ovdje nas ne može bit više od 28, a 10 nas je unutra. Kakva je to logika, ko je tu lud ja pitam i kamo to vodi? To nema veze s ničim, to je jedino pokušaj ušutkavanja nas. S druge strane meni je nevjerojatno evo do neki dan dok nisam saznao ministre vi niste uopće član stožera. Uopće niste bili član stožera. Evo to i danas donosimo taj zakon kojim to popravljamo. Možda je tu taj tračak sumnje, taj da niste član stožera jer možda to nije rađeno za vas nego za vašeg prethodnika, kolegu gospodina Kujundžića koji je otpo kako je otpo u igri. Ja ću reć srećom za Hrvatsku da je otpo pa da ste vi ovdje. Možda je premijer Plenković znajuć kapacitete gospodina Kujundžića radio tako ne daj Bože da je u stožeru pa onda zato imamo danas stožer bez ministra zdravstva koji u biti nosi cijelu ovu situaciju. Ali evo to je, to su neke stvari di mi stalno unazad donosimo neke odluke i ovaj zakon i prošli tjedan smo imali nekakve zakone di legaliziramo nešto postojeće. A ja smatram kada bi sjedili i opozicija i vladajući pogotovo ovdje gdje smo mi ko opozicija konstruktivni od samog početka i razgovarali, stalno govorim, dvije glave su pametnije od jedne. Pa nemamo ni mi baš sve glupe prijedloge, valjda bi i mi rekli nešto pametno, možda ne bi dolazili do ovih situacija do kojih dolazimo i da moramo stalno nešto popravljat. Evo pobjeglo mi je vrijeme, al imam tolko puno toga za reć, a nisam imo prilike cijeli dan, iako sam cijeli dan u zgradi. Hvala lijepo
Hvala. Imate replike pa ćete moć još govoriti. A i oni koji hodaju vani mogu pratit preko televizora, dok dođu unutra pričaju. Mogu replicirat tri puta. Ja mislim da nije ništa uskraćeno osim sjedenja u Saboru i bolje da nas ima manje u Saboru. Ionako, inače u redovitom vremenu nas ima još manje, jel da, to znate bolje od mene. Gospođa Mrak Taritaš.
Kolega Đujić, vi ste u svom izlaganju govorili između ostalog da u ovim vremenima svatko treba radit svoj posao i u ovim vremenima saborski zastupnici trebaju radit svoj posao, a naš posao je govoriti. Tamo gdje trebamo pohvalit, pohvalit ćemo, tamo gdje mislimo drugačije trebamo reć da mislimo drugačije. Dakle, ova izmjena i dopuna zakona, ona otvara sljedeći problem, ministar je niz odluka donesao sukladno zakonu koji je još uvijek na snazi, odnosno zakonu koji se mijenja i dopunjuje. Il su te odluke bile krive kad sad moramo zakonom to sve popeglavati ili zapravo postoji samo jedna tema koja nije bila i gdje postoji dvojba, a to su odluke stožera. Naravno da i meni se vrti zašto ministar Beroš, dakle ministar nije član stožera jer taj stožer je isključivo vezan uz ono što je nadležnost ministra Beroša, prema tome tu nešto ne štima.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Pa da kolegice, ne štima i to je ono što govorimo cijelo ovo vrijeme. I meni je to nelogično, ali da smo imali prilike zajedno donosit odluke i zajedno razgovarat u pripremi svega i vlast i opozicija, možda bi lakše rješavali neke stvari. Ja isto se zalažem opet, još jednom ću reć, možda i za strože mjere od ovih koje vi provodite ministre. Možda. Možda je to popularno ljudima ili ne, meni je apsurd da mi danas imamo gotovo milijun propusnica. Čemu onda blokada onda ovih, onda nastrada tamo, govorimo s čudom uhvatili smo danas 30 njih bez propusnica, probali su proć. Pa to su budale ako njih 30 nema jedini u zemlji, a milijun ljudi to ima plus službe, čemu to, pa dajmo onda sve ukinimo. Onda govorimo sad o ovoj regije, gradovi i općine će to smanjit. S druge strane onda ovi ne daju, kaže neću doć, tu će mi doć šetat na moju obalu, onda ne daju ovom iz Rijeke. A imamo milion ljudi koji se kreću plus Zagreb ko posebnu zonu na kojoj 800.000 ljudi ima slobodno kretanje na maloj površini. Dakle o tome trebamo razgovarat pa možda doć do nekih žešćih stvari u ovih još 15, 20 dana ili mjesec ili kolko već.
Hvala lijepa. Gospodin Hrelja.
Uvaženi kolega Đujić, slažem se. Ovo treba neko javno reći da li je ova pošast i da li je za rješavanje nje nadležna samo Vlada RH ili je to problem svih nas i pozicije i opozicije i svih onih koji recimo i svojim različitim pogledima mogu doprinijeti razrješenju situacije. Moram reći da ćemo vjerojatno sada preispitivati se i tražiti krivce za ovu situaciju, pogotovo vezanu uz prodor korona virusa u domove za starije i nemoćne osobe. Međutim, problem je utvrđivanja odgovornosti zašto nam sustav ne funkcionira. To je ključni problem s kojim se mi moramo sresti, a to možemo samo svi zajedno.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Pa ja se slažem s vama kolega. Ja mislim da ovo nije vrijeme da tražimo krivce i da bilo ko u ovom trenutku traži krivce jer to može ugrozit onda sve nas, ali će doć vrijeme kada, ja se nadam čim prije, ne zato što bi to želio nego to znači da će onda ova kriza proć. Dakle ja vjerujem da će ovo završit što prije, al onda ćemo morat podnosit račune svi hrvatskim građanima ko je šta radio i da li je to bilo opravdano, da li je to bilo u skladu sa zakonom i kakve će posljedice imat to šta smo radili. E a onda ajmo svi zajedno u ovom trenutku ić ka tom pravcu da te kasnije posljedice budu čim, čim manje i da ne bude tu tih problema, a to možemo jedino ako razgovaramo. Ali ne možemo razgovarat na način da neko iz opozicije nešto i prigovori i kaže ovo ne radite dobro pa onda ne znam odma skoči tu iz vladajuće, evo kolega Bačić odma skoči nemojte govorit, kolega Reiner kaže nemojte politizirat, Sanader tamo napada Bernardića ko da je on najveći problem u ovoj državi itd. dakle za razgovor treba dvoje, al nisam samo ja u pravu, a da drugog ne želim ni saslušat.
Hvala. Prije sam napravio jedan propust, imali smo neujednačene podatke. Gospodin Richembergh ima pravo replicirati još jedanput.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Đujić, u jednom trenutku ste spekulirali oko toga zašto se nisu donosile odluke odnosno zašto se nije iskoristio postojeći model. Jel vam možda palo na pamet da je ministar Beroš dovoljno stručan i pametan da se ne zalijeće u neke stvari jer kao što znademo on ima vrhunski politički legitimitet jer ga je na svu njegovu dužnost odobrio HS, al ima vrlo tanak stranački legitimitet jer zna vrlo dobro u kolkom bazenu s ajkulama se kreće i da bi to što je trenutno vrlo popularna osoba moglo za koji dan možda biti i uteg oko vrata. Zato je možda bolje ipak, iz te perspektive da se ide s ovim propisom pa da se retroaktivno pokriju sve stvari, a ne da njegov potpis bude baš pod svakom odlukom.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Đujić.
Pa dobro. Gledajte, politika je politika, a struka je struka. Ja recimo evo, ja sam govorio u jednoj raspravi dakle nisam se obazirao, znači kad smo bili u zgradi INA-e, baš na ministra Beroša, evo recimo vas nisam kritizirao, ali recimo meni je neovisno o težini situacije, u tom trenutku bilo nenormalno i to sam reko u onoj zgradi INA-e da djeca u školi crtaju super heroja Božinovića koji je do prošli tjedan svaki dan nosio drugu uniformu evo, dok kolega Ostojić ovdje u saboru nije reko zašto ministar paradira okolo u uniformama, dotad je ministar Božinović na sjednici Vlade u uniformi, na presici u uniformi, u jednoj, pa u drugoj, pa oznake, pa tako dalje. Recimo, ja ministra Beroša nikad nisam vidio, ne znam, u doktorskoj kuti na presici da tamo priči iako recimo on to može nosit jer je on doktor i po zakonima ove zemlje to je njegovo, on ima pravo to nosit, a ministar policije nema pravo nosit policijske uniforme. Ali recimo evo to su te neke stvari koje su pokazivale nekakvu odgovornost ili nekakvu, ajde reć odgovornost [[Upadica: Fala]] kako ste vi rekli i razumijevanje politike, trenutka i dojma.
Fala lijepo. g. Vlaović.
Kolega Đujić, da važno je da imamo što uspješniju borbu protiv ovoga virusa, da imamo što manje zaraženih i da imamo što manje gospodarske štete. I u tom kontekstu smo i mi iz opozicije predlagali niz mjera, amandmana i ništa nije prihvaćeno, a stalno se poziva na nekakav konsenzus i zajedničko djelovanje. Mi smo i kod glasovanja pokazali tu jednu odgovornost i očekujemo da i vladajući to isto čine i meni i nama iz HSS-a ne smeta što je ministar uspješan i što ima dobre rezultate, al očito da nekome smeta, pa ga želi ovim zakonom malo staviti u stranu i nek Vlada donosi političke odluke i to je politička odluka. Ali kad recimo načelnici daju propusnice, dok nije bilo e-propusnice za 100 traženih propusnica odobreno je oko 60-65%. Sad je postotak preko 90% i besmislenost je takvih propusnica i sad kad načelnici se sporazumom dogovore da žele jedan zajednički stožer da se izbjegne da Mata iz Gundijaca mora ić po propusnicu i u Babinu Gredu i u Slavonski Šamac i u Sikirijevce [[Upadica: Fala]] jer ima tamo zemlju onda to vladajući kažu, e ne može, tamo nije HDZ, [[Upadica: Fala g. Vlaović]] nego općinsko vijeće donosi odluku, pa to su općine.
Fala. g. Đujić, odgovor.
Ja recimo evo kažem, ja nemam ništa protiv toga da gradska i općinska vijeća donose odluke ako je to u skladu sa zakonom. Košto smatram da bi sabor trebo donosit ograničenja određenih prava ljudi dvotrećinskom većinom, kako je to propisano u Ustavu i to je da mi iznosimo svoje stavove. Druga stvar, rekli ste kolega da je opozicija dala cijeli niz mjera i prijedloga. Je i ne bi ih davali da je neko iz vladajućeg s nama sjeo i reko dajte ljudi idemo razgovarat, dajte neke prijedloge, pa, pa ćemo o tome pričat. Pro forme je sazvo premijer Plenković na početku ove krize predstavnike klubova i kasnije gotovo. Drugi paket mjera predstavlja koalicijskim partnerima koda se to tiče samo njih, a ne svih građana RH i onda mi to dobijemo u sabor i na brzinu to moramo donest i ne do Bog da neko nešto pita. Ko god danas u RH propitkuje bilo koju odluku podložan je kritici i to nema izuzetaka. Evo, i predsjednika republike su neki dan napali mediji kroz udare zato što je usudio se postavit određena pitanja i dat određene smjernice, onda je rečeno nije vrijeme za to, nemoj govorit, reci Plenkoviću u 4 oka to se tako ne radi. Rafalni udari iz medija, to nije dobro, to nije u redu.
Nije u redu ni što sam vam pustio 11 sekundi više da govorite. g. Zekanović je sada na redu, izvolite. A pardon, Matelj, ispričavam se. g. Mateljan je na redu. Ispričavam se.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče sabora, uvaženi g. ministre, kolegice i kolege. Pa bilo bi jako loše, ne bi bilo dobro kada bi građani ovu našu raspravu, ovu ne samo našu današnju raspravu percipirali na način kako oporba smatra da sve odluke koje je donijela Vlada, donijela je unaprijed želeći suspendirati demokraciju. Jednako tako ne bi bilo dobro bilo bi izuzetno loše kada bi, kada bi želju oporbe, inzistiranje oporbe na tome da se provode demokratske procedure Vlada prezentirala kao nepotrebno traženje dlake u jajetu kao fokusiranje na nešto nevažno odnosno odmaganje u ovoj situaciji. Ja sam uvjeren, pa i ne vjerujem da je to nekakva politička patetika ili romantika, ja zaista vjerujem da imamo svi isti cilj, da nam je cilj, dakle te odluke koje moramo donositi brzo, koje moramo donositi na vrijeme, da one budu usklađene sa zakonom, sa demokratskim procedurama, a da konačni cilj tih odluka bude taj da se sprječava zaraza. To je naizgled jednostavno i oko toga se moramo ovaj, oko toga se moramo dogovoriti. Ovih dana više nego obično nama zastupnicima građani nam postavljaju pitanja i očekuju odgovore na ta pitanja. Međutim, katkad građani precjenjuju naše mogućnosti i precjenjuju naš, naš utjecaj na određene procese u ovome, u ovome društvu. Međutim, od desetaka pitanja koje, koje građani postavljaju ću se, fokusirat ću se na, na, na jedno, a to su dnevni migranti odnosno naši radnici koji rade u susjednim, prije svega državama članicama EU odnosno konkretno u Sloveniji. Naime, još sredinom prošlog mjeseca Vlada je na preporuku HZJZ odnosno ministarstva, Ministarstva zdravstva donijela odluku, popis zemalja u koje se ne može ić odnosno sa izuzetkom dnevnih migranata odnosno radnika koji pod određenim uvjetima HZJZ mogu putovati na posao odnosno na posao, pa onda u izolaciju. To se može recimo iz Zagorja u Brežice, može se iz Krapine u Ljubljanu, ali se ne može recimo iz jugozapadnog dijela Karlovačke županije u Metliku, u Novo Mesto, u Črnomelj jer su, dakle poput Lombardije, poput Wuhana, Bela krajina i Dolenjska pokrajine u Sloveniji koje ministarstvo percipira još uvijek, dakle kao crvena područja, žarišta koronavirusa u susjednoj državi. Moje je pitanje, dakle ovaj, ne tepam si da sam stručnjak ili, ili da shvaćam u potpunosti situaciju u kojoj se nalazimo, ali da dakle, ministarstvo provjeri još jedanput, dakle epidemiološku situaciju u samoj Sloveniji, da li je dakle, još uvijek nužna ta odluka jer radi se o 1000 ljudi, znači radi se o pograničnom području, radi se o ljudima koji žive u kraju koji je i sam po sebi područje od posebne države skrbi, tih 1000 sudbina, 1000 plaća. Ja znam da je i tako ja ljude uvjeravam da je katkad bolje ostati bez plaće nego bez pluća, ali ovaj to grubo, grubo zvuči, ali i grubo zvuči kada na kraju mjeseca nemate za kredit, nemate za ono što ste inače imali. Stoga dakle, na kraju zaista smatram da ćemo morat balansirat između tih odluka koje će katkad biti liberalne, katkad će vam se činit ovaj vrlo restriktivne. Međutim, upravo je tu dakle, stvar dogovora politike i struke. Na kraju uvijek odlučuje politika, ali upravo na preporuku, na preporuku struke. Stoga dakle, moje je pitanje vama, dakle da li postoji preporuka da se napokon dnevni migranti iz jugozapadnog dijela Karlovačke županije mogu putovat u Dolenjsku odnosno Belu krajinu i da li u dogledno vrijeme, ja znam da vas, da vas, da opsjedaju pitanjima o mogućoj liberalizaciji mjera kroz ove dane i da vam ovo nije novo pitanje, ali dakle, pitam u ime onih ljudi kojima je ovo nužno i kojima je ovo životno važno. Hvala lijepo.
Fala i vama. g. Đujić.
Kolega Mateljan, vi ste rekli ovaj, vi ste rekli sada primjer jednog problema koji, koji ovoga prolazi možda ispod nekog radara javnosti, ajmo to tako reć, dakle te dnevne migracije, puno je takvih stvari, puno, puno se toga dešava u RH. Evo ja ću reć da malo je u medijima toga koliko recimo i to ću pohvalit, da li Vladu direktno, ali Ministarstvo vanjskih poslova, koliko rade na izvlačenju hrvatskih državljana iz zemalja EU i ostalih zemalja koji su zaglavili u tim nekim područjima. Evo i osobno sam sudjelovao u, u, u, u pomoći ajmo reć nekoliko naših državljana kojima je Vlada pomagala da izađu iz Tirola i da se vrate, da se vrate u RH, ali recimo toga nema u medijima. Nema, jer možda mediji to ni ne znaju, ali zbog toga ja govorim da je važno da u ovom visokom domu možemo raspravljat, možemo govorit jer se onda čuju i ovakve stvari košto ste vi rekli sa primjer tim dnevnim migrantima, košto je ovo, košto ima još takvih stvari koje su dobre i koje su loše, ali moramo imat mjesto gdje o tome možemo razgovarat.
g. Mateljan, odgovor.
Hvala. Kolega Đujiću, ne znam kako vi, ali ja stvarno nisam očekivo da će ove mjere bit savršene i da će sve savršeno teć. I osobno sam zadovoljan na način kako ovaj sustav funkcionira uza sve ove stvari koje se događaju kao što su kolege prije toga rekle, dakle ovaj nonsens oko toga, dakle da, da jedna općina od 15 kvadratnih kilometara ne može ovaj, treba propusnicu da bi otišla na bankomat ili negdje drugdje, dakle ne moraju ljudi, građani bit zatočenici naših loših odluka odnosno naših loših zakona, u ovom slučaju Zakona o lokalnoj, o lokalnoj ovaj samoupravi. Međutim, još jedanput velim, ja sam uvjeren da smo u ovome svi zajedno jer ovdje ne predstavljamo samo naše stranke, dakle ovdje smo mi zapravo država. Ljudi kad gledaju naše zastupnike gledaju državu i na nama je kako ćemo mi tu državu prezentirat. Hvala.
Iskorištavam priliku samo da kažem da u tim aglomeracijama onda bi se stvorila situacija da ima puno manje propusnica isto, jel da, ne milijun, možda bi ih bilo 3 put manje jel da, jel te propusnice služe i tome jel da. g. Hrelja će vam odgovorit sada.
Poštovani, poštovani kolega Mateljan, ja se ne slažem u potpunosti s vama u dijelu u kojem ste rekli da konačnu odluku uvijek donosi politika. Politika operacionalizira određeni dogovor, struka mora donositi odluke i u ovom slučaju struka nije samo zdravstvena struka, nego i socijalni radnici i gospodarstvenici i sociolozi i psiholozi i svi stručni ljudi iz institucija ne samo po osobnom zvanju nego koji predstavljaju neke institucije moraju imati udjela u rješavanju, rješavanju ovog problema. Ima zemalja gdje timove vode stručnjaci i priznati stručnjaci, a ne isključivo političari. Prema tome, mislim da i u ovom slučaju se moramo ugledati na druge bez obzira što stojimo povoljnije što se tiče obrane od koronavirusa, ali mislim dugoročno se samo timski i stručno može braniti od ove pošasti.
g. Mateljan.
Hvala. Kolega Hrelja, kad sam govorio o tome da se donose odluke onda sam mislio o zakonima, a politika donosi zakone, politika na kraju donosi odluke, u kojoj to količini dakle, u kojoj to ovaj kritičnoj masi na prijedlog struke to sad ovisi o kvaliteti toga zakona. Ali da, na kraju politika, mi smo ti koji donosimo zakone i odgovornost je na nama. Jednako tako ako je odgovornost na nama koliko ćemo mi slušati struku i koliko će dakle, ovaj ta struka biti involvirana u kvalitetu tih zakona, odluka koje mi donosimo? Pa zato sad i pričamo o tome i zato ovaj i ministri, ministri zdravlja nisu ovaj, nisu inženjeri elektrotehnike nego su ovaj, nego su doktoru, nego su, nego su ovaj, nego su liječnici. Pa jednako tako i ovaj, uzmimo Švedsku, taj famozni primjer Švedske, to je na kraju odluka politike, ali opet na temelju preporuka struke. Dakle, oni su prihvatili drugi ovaj način ponašanja, ali opet odluku je donijela politika. Dakle, odgovornost je na kraju na politici. Hvala.
Hvala. Idemo dalje sa raspravama, g. Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnikom. Dakle, ja sam dobio više-manje odgovore na sva pitanja, ali evo ostao sam do samog kraja rasprave da još jedanputa malo ponovimo ono ključno što smo konstatirali. Zapravo ključna rečenica je bila sa kraja naše rasprave odnosno razgovora kad ste mi odgovorili na ono pitanje koje muči ne samo mene nego i većinu ljudi u RH, niti jedan kolega to nije primijetio, a radi se o činjenici da je većina ljudi, a to ste izgovorili, umire sa koronavirusom, a ne od koronavirusa odnosno da su ljudi uglavnom kronični bolesnici i da oni jednostavno nakon smrti zbog kronične bolesti konstatira se da su zaraženi koronavirusom, ispravite me slobodno ako to nije tako, ali evo tako sam ja otprilike, otprilike shvatio, znači sa koronavirusom, da primarni uzrok smrti nije koronavirus, okej, to se slažemo i to je ono što je bitno i to moramo, to morate izgovoriti i sutra u kamere i ne znam koliko je ljudi danas vidjelo ovu raspravu da se malo evo ga ljudi ipak opuste jer je u RH zavladao jedan veliki strah. Ja znam da je ponekad strah najbolji način da se ljude uvede u red, međutim danas je taj strah kod Hrvatica i Hrvata ipak malo pretjeran i mislim da ljudima treba malo ohrabrenja i konkretnih i točnih informacija, a to je ovo što ste vi rekli. Ovdje bi spomenuo isto još možda par informacija da ljudi ipak budu malo raspoloženiji da vide da nije smak svijeta da ćemo ovu krizu riješiti, a to je ono što je izjavila, evo tamo i čitam na portalima, izjavila vaša kolegica, kolegica Markotić, kako je zapravo na respiratorima u nekim zagrebačkim klinikama prije 2.g. od gripe bilo puno više ljudi nego što ih ima danas. To treba izgovorit da ljudi budu malo mirniji, da se ne stvara ovaj jedan pritisak koji trenutno postoji. Dakle, to je znači vaša kolegica izjavila i to treba i to treba izgovoriti. Što se tiče mjera, evo drago mi je da ste se složili sa mnom da je ona mjera što se tiče ribolova, sportskog ribolova, nema veze, evo ja ću tu povezat još jednu mjeru, pojedinačni lov također, to je slična mjera gdje čovjek može šetati kroz šumu kad je sa puškom onda je u prekršaju i to bi trebalo promijeniti, nisam osobno lovac, ali evo znam da lovcima ta rekreacija puno znači. I ovdje još što se tiče ove mjere jedna zapravo velika nelogičnost. Npr. imate u mojoj Šibensko-kninskoj županiji imate općine koje imaju samo nekoliko stotina stanovnika, općina Biskupije, Ervenik, Civljane, Civljane mislim da ima 150 stanovnika, možda i manje, možda i manje. Ako uzmemo znači ove mjere Stožera civilne zaštite onda se ti stanovnici ne mogu kretat nigdje osim u toj općini, mogu dobit propusnicu, sve to stoji, ali je, ako uzmemo u korelaciju općinu Civljane ili Ervenik ili ne znam Biskupiju, sa Gradom Zagrebom, e onda imamo jedan golemi nesrazmjer. Dakle, Grad Zagreb koji ima 800 000 stanovnika je jedna jedinica lokalne samouprave istovremeno i regionalne, a ovdje imamo male, male općinice, tako da bi trebalo to što prije regulirati i presjeći i reći da možda one općine koje smo imali prije u Jugoslaviji, te neke zajednice općina, mislim da to nije bio loš model, ja, mislim da županije, da županije ovaj imaju svog smisla, ali ono uhljebništvo koje se danas govorilo o županijama nije dobro, ali da može ić na to povezivanje općina koje je bilo nekoć ne bi bilo loše i bilo ih je puno manje, danas imamo 555 jedinica lokalne samouprave, 555 to je stvarno što općina, što gradova, što je stvarno, stvarno previše. Nadalje, vidim da je npr. Češka dala jedan dosta konkretan plan otkazivanja ovih mjera i volio bi da mi čujemo. Ajmo, malo dajte, rokovi će se mijenjati, ljudima to treba, ljudi trebaju znati škola će početi 15.5., nema veze neka bude i 1.6., al da ljudi malo imaju neki plan da lakše je izdržati do kraja. Evo pokušajte, znam da o tome razmišljate, evo ja vas sve potičem da izađete s tim konkretnim stvarima i druge su zemlje izašle, znači može, siguran sam da možemo i u RH. Na koncu bi evo još jedna konstatacija, mi smo demografski opustošeni kao država i to nam je zapravo bila jedna sreća u nesreći da smo rijetko naseljena zemlja, pa smo ovoga ovu krizu prebrodili nešto lakše. Čestitam danas evo vama kao jednom od čelnih ljudi stožera na ovim sjajnim rezultatima, danas samo 37 novooboljelih, nadam se da će sutra biti još i manje. A što se tiče napada sa strane SDP-a, nemojte se opterećivati, to su vam sve fake napadi i oni su sutra vaš potencijalni odnosno novi koalicijski partner, tako da se ne morate opterećivati s tim napadima. To je samo performans.
Fala lijepa. g. Jovanović je sada na redu, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Već sam danas govorio o ovom zakonu o nekoliko navrata. Ono što želim sada ponovo naglasiti da upravo cjelovita definicija zdravlja predstavlja i putokaz za promišljanje i analizu svih dosadašnjih odluka, ali naravno i budućih strategija i planova u borbi za zdravlje u vrijeme korona epidemije. Dakle ponavljam, zdravlje nije samo odsustvo bolesti iznemoglosti već stanje punog tjelesnog mentalnog i socijalnog blagostanja pri čemu svaki element ove definicije ako želimo biti zdravi je obavezan. Dakako, naš cilj nije samo dodati godine životu nego i život godinama i to ne smijemo dopustiti da u vrijeme suzbijanja jedne pandemije dovedemo do neke druge. Npr. da zbog smanjenja dijagnostike i rane terapije što zaista prijeti prema brojnim pozivima koje sam dobio, bukne broj smrtnih ishoda kod onkoloških bolesnika. U svom prošlotjednom pregledu novinar Damir Petranović pesimistično piše citiram o krkanima i akademicima ili zašto nam više nema spasa, te nastavlja, virus i svećenici, svećenici i policija, policija i novinari, svećenici i novinari, virus i HDZ, krkani i maniri, huligani i zdrav razum, Uskrs i tuga, koji god par odaberemo nećemo pogriješiti makar postoji samo jedan bitan zaključak. Vjerovali smo da će kriza s koronom od nas napraviti bolje ljude, solidarnije, susretljivije, poniznije, razumnije i suosjećajnije. Čak je i u početku tako izgledalo da bi se ovog tjedna sve treskom urušilo, očito nema nam pomoći zaključuje novinar. I zaista pitanje svih pitanja je jer korona će proći. Hoćemo li iz ove krize izaći kao bolje društvo? Jesmo li naučili neke nove lekcije ili nam zaista, kako se pita novinar Petranović, nema pomaći? I ja se pitam. Vide li i razumiju svi naši građani ili barem većina da napadi na novinare, na crne uniforme sa kukavičkim skrivenim licem uz prijetnju ustaške povike predstavljaju napad na cijelo društvo i da okretanje glave i šutnja ne dolazi u obzir. Slažemo li se svi da poremećene ispade svećenika ne može braniti nikakav Kanonski zakon, te da ni crkva, ni crkveni običaji ma koliko bili stari ne mogu biti iznad zakona, mjera i ostalih građana, ne smije biti jednakijih? Slažemo li se svi ili barem većina bez obzira iz koje stranke došli da to što je u splitskom domu za starije i nemoćne osobe u Vukovarskoj ulici došlo do širenja koronavirusa kako je taj slučaj još jednom potvrdio svu apsurdnost uhljebljivanja po stranačkom ključu bez obzira radi li se o članu HDZ-a, SDP-a, MOST-a, suverenista ili neke pete stranke? Može li napokon koronavirus pokolebati protivnike cjepiva i pokazati korona virus pokolebati protivnike cjepiva i pokazati svima da je cjepivo jedno od najvećih medicinskih dostignuća u povijesti kojoj zahvaljujući živimo duže i bolje? Jesmo li svi ili barem većina svjesni da za naše osobno zdravlje, zdravlje naših najbližih prvo mi sami snosimo odgovornost? Kako nekome uopće može pasti na pamet da krši samoizolaciju? Ljudska prava i sloboda su uvijek na prvom mjestu, ali to znači imati odgovornost. Evo europski povjerenik za unutarnje tržište i ekonomiju Thierry Breton prošli tjedan je rekao da prisilne mjere praćenja telefonom kojih je svrha ući u trag zaraženim korona virusom u EU ne dolaze u obzir. Puno se govori o švedskom modelu, neću sada govoriti o epidemiološkim mjerama, ali na čemu počiva švedski model? Počiva na povjerenju. Država vjeruje svojim građanima, a građani vjeruju svojoj državi. U Hrvatskoj nitko nikome ne vjeruje. Kako ostvariti cilj povjerenja u Hrvatskoj da građani vjeruju svojoj državi, da država vjeruje svojim građanima? Obrazovanjem naravno. Obrazovanje je kao ključ za taj cilj povjerenja. Kako zdravstveni odgoj, odgoj i obrazovanje za više zdravlja tako i građanski odgoj, odgoj obrazovanja za građansko društvo i demokraciju. Glavni ishod i zdravstvenog i građanskog odgoja su kompetencije, kompetencije zdravstvene kulture, zdravstvene pismenosti, građanske kompetencije koje podrazumijevaju građansko znanje i razumijevanje, građanske vještine i sposobnosti te naravno građanske vrijednosti i stavovi u kojem građani znaju da imaju prava, ali znaju da imaju i odgovornosti. Vidimo li svi to da su to kompetencije koje su ključne u borbi za zdravlje, a protiv svake bolesti. Ja se optimistično nadam da ćemo mi izaći bolji i spremniji za neke nove izazove. Na samom kraju, zamolio bih ministra obzirom da su me zamolili magistri medicinsko laboratorijske dijagnostike koji zajedno sa ostalima sudjeluju u borbi protiv korona virusa da i ovo bude jedan od razloga zašto treba riješiti njihov problem i omogućiti im da rade sukladno svojim kompetencijama. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Hrelja ima prvu repliku.
Uvaženi kolega Jovanović. Dakle vi ste istakli tezu odnosno želju da iz ovoga izađemo kao bolje, kvalitetnije, pravičnije društvo, ja u to jako sumnjam jer prvi koji bi na trebao dati poruku da idemo u tom smjeru je Vlada RH. Nakon onako posprdnog odgovora iz Mostarske bolnice da 43 milijuna kuna nije neki novac od ključnog čovjeka, Vlada je trebala opozvati tu odluku trenutno jer ima gdje upotrijebiti taj novac. I da se razumijemo, ne treba se pozivati na Ustav, Ustav RH je izvor prava hrvatskih građana, a oni su prioritet u ovom trenutku u razrušenom Zagrebu i potresom razrušenim bolnicama. Hvala lijepa.
Gospodin Jovanović odgovor.
Da kolega Hrelja, slažem se da je odgovornost najbitnija. Nemam ništa protiv novca koji se daje Mostarskoj bolnici ako će biti utrošen da se poboljša zdravstvena skrb građana koji gravitiraju toj bolnici će to smanjiti pritisak na Bolnicu u Splitu i stoga se nadam da će i ministar zatražiti da svaka stavka koja bude potrošena iz tih novaca bude predočena da znamo da su utrošeni za ono za što su bili namijeni.
Gospodin Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Jovanoviću. U svom citiranju ste istaknuli jednu bitnu stvar, a to je povjerenje na primjeru Švedske i mislim da je ako nas ništa drugo ova kriza naučila tome ništa drugome da su ljudi počeli polako imati povjerenje u neke institucije. Jel je to sada Civilni stožer jel je to struka, hvala Bogu da je tako da nisu političari iako i mi sigurno bi trebali težiti tome da opravdavamo povjerenje građana. Ja ne znam i htio bih vas pitati vaše mišljenje, da li mislite da povjerenje građana se dobiva kada dojučerašnji političari i župani izlaze svi u nekim uniformama i lijepe si imena i funkcije po tim istim uniformama? Da li te uniforme su propisane, da li one moraju biti, da li to ulijeva dodatno povjerenje u građana? Jel po meni to može se tako tumačiti da ovakva vremena traže drugačije i neke dres kodove, ali po meni mislim da je prije svega bitnije ono što se radi.
Hvala. Gospodin Jovanović odgovor.
Kolega postavili ste dobro pitanje. Izgleda da neki misle da kada obuku uniformu i stave kapu na glavu da postaju pametniji i moćniji, prema tome i to puno pokazuje da se povjerenje ne gradi uniformom, ne gradi se silom nego gradi se kvalitetnim radom kao što to čini u svom radu gospodin ministar Beroš sa svojim najbližim suradnicima i zapravo to je put da se vrati povjerenje tako da struka zaista bude na prvom mjestu. A ovi nekakvi lokalni moćnici koji su obukli uniforme, stavili kape i stali na čelo Civilne zaštite predstavljaju sve suprotno od vraćanja povjerenja. I nadam se da ćemo po završetku ove krize i sustav Civilne zaštite revidirati tako i na čelu sustava Civilne zaštite budu stručnjaci, a ne političari.
Gospodin Klisović, replika.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani kolega Jovanović. Htio bih još jednom da se naglasi upravo ono što ste kazali važnost zdravstvenog i građanskog odgoja između ostalog i za zdravlje naše nacije. Ako se danas opravdava određena strategija epidemiološka time što nije neku drugu moguće primijeniti zato što naši građani nisu dovoljno osviješteni, dovoljno ne slušaju kao što to čine recimo u Skandinaviji onda se pitamo gdje su korijeni takve neosviještenosti, gdje su korijeni takvog neposluha prema vladajućima odnosno mjerama koje se donose kako bi se zaštitilo zdravlje nacije? Pa upravo u zdravstvenom i građanskom odgoju. Pa tko je kriv zašto je bilo onoliko otpora kada smo ga pokušavali uvesti? Zašto se demonizirao? Sada na naplatu dolaze upravo ti računi. Hvala lijepo.
Gospodin Jovanović odgovor.
Hvala kolega Klisović. Dakle bez ikakve dileme za budućnost Hrvatske ako želimo biti zdravije društvo, odgoj i obrazovanje za zdravlje, odgoj i obrazovanje za građansko društvo i demokraciju su ključni jer će na taj način mladi usvojiti znanja, ovladati vještinama, dobiti kompetencije iz kojih će proizaći vrijednosni sudovi koji će shvatiti da je cjepivo nešto što nam osigurava zdravlje, duži život, koji će shvatiti da građanska odgovornost znači biti aktivan, ne pasivan građanin, da to znači izaći na izbore, izabrati one koji su najbolji, a ne ostati kod kuće i žaliti se za ono što se događa u društvu.
I sada g. Klisović će imat svoju raspravu.
Hvala lijepo potpredsjedniče sabora. Dakle, danas raspravljamo defakto o formi odnosno o izmjenama zakona kojima želimo ozakoniti određene mjere koje je Stožer civilne zaštite donosio u proteklom razdoblju. Dakle, ne razgovaramo o sadržaju epidemioloških mjera koje su bile potrebne za zaštitu zdravlja naših građana. O tome ćemo jednom drugom prilikom razgovarati iako bi se i tu dalo puno toga za primijetiti. Između ostaloga da li je ponajbolja ona strategija kojom smo i mi krenuli kao i većina država u našem okruženju, pa i država svijeta koja je išla logikom ajmo zaštititi zdrave od bolesnih, idemo bolesne staviti u samoizolaciju ili karantenu kako bi zaštitili zdrave. Druga logika je malo drugačija i danas nekako sve više izlazi na površinu, a to je ajmo zaštititi starije, ajmo zaštititi ugrožene skupine odnosno imunokompromitirane osobe od svih ostalih i na taj način pokušati stvoriti jedan imunitet u društvu i na taj način one koji su najosjetljiviji pokušati zaštititi. No danas ne možemo još uvijek o tome govoriti, nema dovoljno podataka, kada analitički budemo u stanju za nekih možda 3 do 6 mjeseci napraviti kvalitetne analize znat ćemo što je bila najbolja taktika i vjerujem nakon toga ćemo se u sličnim situacijama i ponašati. Moram priznat da, evo i ministar Beroš koji ovdje sjedi i neki drugi članovi Vlade su vrlo brzo u početku reagirali na prijedloge oporbe, razmislili o njima iako su bili recimo prihvatljivi, kvalitetni, ako su ih takvima ocijenili, prihvatili su ih. Ja moram reć da sam ja dao takav jedan prijedlog i ministar ga je istog trenutka prihvatio nakon naravno promišljanja i moram reći slijedećeg dana je već bio u realizaciji, što je u stvari krasan način da se pokaže kako i oporba može doprinjeti kvalitetnom upravljanju ovakvom krizom. No kako je kriza odmicala, kako je vrijeme odmicalo tako je sve manje bilo sluha u Vladi za prijedloge oporbe. Pa kada je i SDP izašao sa 3 paketa svojih mjera umjesto da sa njima onako trezveno razmisli kako se razmišljalo na početku krize, ljudi su se počeli kroz medije osuđivati, demonizirati odakle im uopće pravo da remete mir, odakle im uopće pravo da nešto predlažu ili kritiziraju ono što trenutno Vlada po tim pitanjima radi. Mislim da je to apsolutno pogrešno i onog trena kad smo odstupili od tog jednog zajedničkog promišljanja što je najbolje za upravljanje krizom, ušli smo u još jednu dublju krizu čije ćemo posljedice sigurno osjećati kada zdravstvena kriza prestane. A zašto je uopće došlo do ove rasprave danas i do ovoga potrebe da mijenjamo Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Zar u Vladi nisu znali da ministar koji je član Vlade ima ovlasti da donosi mjere koje je donosio Stožer civilne zaštite koji to ne može donositi? Dal je to zbog nemara Vlade? Dal je to zbog nekompetencija u Vladi? Ili je to zbog nepoštivanja vlastitog pravnog poretka, što smo imali prilike vidjeti i prema odnosu, prema Povjerenstvu za sprječavanju sukoba interesa od strane ove Vlade? No što god da je, nije dobro. A dodatno ukazuje i da sustav domovinske sigurnosti nije i ne može počivat samo na jednom zakonu, na Zakonu o domovinskoj sigurnosti. On je puno širi od toga i treba uvezati kompletno sve sastavnice javne vlasti kako bi funkcionirale na dobrobit naših građana. Ovaj slučaj, ova kriza pokazuje da je sustav domovinske sigurnosti kompletno izvan snage još uvijek, da još uvijek nije osmišljen, da nije pravno reguliran do kraja, a čak i one ovlasti koje postoje za pojedine ministre jednostavno se zanemaruju ili, ili jednostavno nije svjesno. Kad sam govorio o potrebi da se oporba također uključi u promišljanje mjera koje su najoportunije, najkvalitetnije za određenu situaciju naravno da je to zahtijevalo i da se proglasi velika prirodna nepogoda, kao što naš Ustav kaže u čl. 17. čime bi automatski sabor dobio veći značaj u upravljanju krizom i odobravanju mjera koje se moraju provesti. No to bi značilo uključiti saborsku opoziciju i ja žalim što se to nije tako i desilo, da nas se u svim fazama uključi u promišljanje koje mjere su najbolje, najkvalitetnije u određenim situacijama. I sada da bi to sve skupa ispravili moramo mijenjati zakon kako bi ozakonili one mjere u kojima recimo saborska opozicija nije imala uopće nikakvu riječ. Hvala.
Fala i vama. Dvije replike, ne? Prvu repliku ima g. Jovanović.
Hvala lijepo. Kolega Klisović, potpuno ste u pravu i nadam se da će i to biti nešto što ćemo promijeniti izlaskom iz korona krize, a to je da se oporba više uvažava. Dakle, sve što SDP radi u ovoj sabornici, a krenimo od onog Zakona o ovlastima civilne zaštite koji je zapravo prvi bio zakon, a trebao je biti drugi, gdje smo apsolutno pristali, čak nismo davali ni replike, podržali taj zakon, ali ukazujući na neke probleme. I nadam se da će nas se početi slušati i da nije problem reći da, u pravu ste, uvažit ćemo vaš prijedlog. To nije sada slučaj, sve što radimo gleda se s nekim podozrenjem kao da mi želimo nešto učiniti loše, a želimo da svaki dokument koji izađe iz ovog sabora bude kvalitetniji, bolji, u interesu svih građana jer koronavirus ne prepoznaje stranačke boje.
g. Klisović.
Upravo tako kolega Jovanoviću. Jedinstvo nacije nije jednoumlje nacije. I te dvije stvari se moraju razlučiti. Jedinstvo nacije je da nacija sjedne zajedno i u jednom interaktivnom dijalogu pokuša dovesti do najboljih rješenja. U ovom slučaju do najboljih epidemioloških mjera, ali i mjera za oporavak hrvatskog gospodarstva odnosno mjera u obrazovanju. Što ćemo sada sa našim maturantima, da li će imat maturu ili ne? Kako će upisat fakultete sve je u zraku, nervoza u obiteljima gdje imamo maturante raste svakim danom ne dobijaju odgovore. Umjesto da sjednemo zajedno i da promislimo takve stvari to se više ne događa. A kada svaka stranka individualno pokuša promisliti i pošalje poruku Vladi, njihovi prijedlozi se jednostavno zanemaruju. Zanemaruju do te mjere da se počinju ne samo ignorirati nego i kritizirati, ali ne na onoj sadržajnoj osnovi nego odakle vam pravo da uopće kritizirate u ovakvoj situaciji u Vladu, odakle vam pravo da narušavate jedinstveno nacije.
Hvala. Gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Klisović vidim da se vi i dalje zalažete za donošenje odluke iz čl. 17. Ustava RH kojim bi odlukom, a koja se donosi dvotrećinskom većinom propisivali mjere kojima bi se ograničavala ljudska prava i slobode iz Ustava. Pa ja vas sada pitam da mi detaljno kažete do koje bi razine trebao … trebao Sabor takve odluke donositi? Da li to znači da bismo mi ovdje u Saboru trebali dnevno donositi odluke primjerice o karanteni Udbine umjesto stožera koji je to napravio u Lici? Da li bismo trebali donijeti odluku o proglašavanje karantene na otoku Murteru ovdje dvotrećinskom većinom? Da li bismo trebali dvotrećinskom većinom utvrđivati mjere primjerice da ne radi Trešnjevački plac ili da možda ne radi neka trgovina bilo gdje u Hrvatskoj? Da li se za to zalažete ili na koju razinu bimo trebali mi u Sabor donijet takvu jednu odluku dvotrećinskom većinom kojom bi propisali smanjenje i ograničavanje ljudskih prava i sloboda u Hrvatskoj?
Hvala. Odgovor gospodin Klisović.
Dakle kolega Bačiću, ja se zalažem za poštivanje našeg Ustava i ako Ustav od nas traži da dnevno zasjedamo kao saborski zastupnici, dakle izabrani ljudi od građana ove zemlje onda ćemo zasjedati. U čemu je problem da zasjedamo? Ako županijski stožeri donose odluke za koje nisu ovlašteni o karantenama onda je to problem. Je možete se vi križati, ako vi ne mislite da u doba krize Sabor može zasjedati ako treba i 24 sata dnevno onda se vi jako varate. I zbog čega nam ne date da budemo unutra onda da raspravljamo zajedno, zbog čega naše prijedloge ne želite uvažiti? A ograničiti ljudska prava samo tako, pa nećemo vam dopustiti koliko god možemo koristit ćemo sva sredstva koja su na raspolaganju političkim strankama i saborskim zastupnicima da osujetimo neopravdano kršenje ili ograničavanje ljudskih prava. I koliko god treba da sjedimo u ovoj sabornici sjedit ćemo, koliko god treba da raspravljat, raspravljat ćemo koliko god treba investirati u pametnu i kvalitetnu odluku učinit ćemo to.
Hvala lijepa. Idemo dalje, sada je gospodin Pernar na redu. Izvolite, rasprava.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Htio bih reći da se kampanja u ovoj ludnici trenutno u kojoj živimo od države svodi na retoriku mržnje i laži protiv ljudi koji se usuđuju govoriti istinu. Mene se u ovom Saboru naziva ubojicom starih ljudi, osoba koja želi starim ljudima oduzeti pravo na život normalan itd. i sve moguće druge etikete koje mi zažele zalijepiti. Međutim moja je dužnost reći ljudima istinu o onima koji me lažno i bez osnove napadaju. Prije svega pročitat ću objavu zastupnice HDZ-a gospođe Petrijevčanin Vuksanović, kaže: „Zgrožena sam, Pernar bi starije u karantenu da mladi mogu živjeti“, kaže ovako da bi starije stavio u karantenu da mladi mogu živjeti. „Pa zar stariji ljudi nemaju pravo na normalan život?“, pita gospođa Vuksanović. „Unatoč tome svemu treba ih još dodano poniziti i degradirati, oduzeti im prava?“, pita ona. A o čemu se radi, radi se o tome da stariji ljudi već žive u karanteni i to ne samo oni nego cijela država. Cijeloj državi su oduzeta sva moguća razna prava. Znači ovdje se ne radi o tome da mi uživamo sva svoja prava i da smo slobodni ljudi. Nismo slobodni ljudi, ta prava su nam u velikoj mjeri reducirana. I to ne samo onima kojima bi korona mogla našteti nego svima, ne selektivno mladim ljudima pred kojima je život, koji će tu koronu preboljet maltene bez simptoma. Ne samo maltene, pola svih koji su tobože od korone uopće ni nemaju nikakve simptome i jednostavno prebole tu bolest bez da su znali. E sada šta je poanta? Oni pokušavaju stvoriti tezu da ja želim stare ljude gurnut u nekakvu posebnu karantenu u nekakve logore, da želim ne znam šta napraviti starim ljudima, ali to nije istina. Moja želja je samo sljedeća, moja želja je da se omogući mladim ljudima normalan život, ljudi, da se dozvoli rad kafićima, restoranima, javnom prijevozu, kazalištima, kinima itd., ali da se za starije ljude koji već trenutno jesu u karanteni koji ne mogu i ne smiju ići trenutno u kafić, kazalište itd. da za njih ta zabrana ostaje. Znači moj cilj nije uvesti neka nova ograničenja za umirovljenike, nego postojeća ograničenja koja su za cijelu populaciju trenutno ograničiti samo na ranjive skupine, a sve ostale pustit da normalno žive. I onda će neko reći, da gospodine Pernar, a šta ako neko ima 65 godina i radi ili 67 u radnom je odnosu ili mora iz nekoga razloga i ima pravo na propusnicu za šta već? Pa uvijek se napravi iznimka kao i do sada, neka radi i dalje nemamo problem. Nije poanta te mjere kruto reći gle tko god 65 godina ne može, ako neko ima opravdan razlog može. Ali besmisleno je da hrpa umirovljenika se sada vozikaju po tramvajima koji nemaju realan razlog za to, to je bio moj cilj namjere. Moj cilj moje namjere je bio zaštiti živote umirovljenika, a ne ih poubijati. I to je mana švedskog modela, zato jer je Švedska bila politički korektna, nije se usudila odlučiti za segregaciju i onda je rekla možete svi ići u javni prijevoz i stari i mladi, možete svi u restorane i stari i mladi. I onda kada su stari počeli obolijevat i umirat onda su rekli viš kak Šveđanima nije stalo do starih. A da su Šveđani rekli gle vi stari ne možete ići u javni prijevoz, kafiće, restorane itd. onda bi ljudi rekli gle ti Šveđani kak su loši prema starima. A zašto? Zato jer nemaju političke hrabrosti za donijet ispravnu odluku. Ja imam političku hrabrost za donijet ispravnu odluku i ta ispravna odluka nije niti opća karantena, niti apsolutni izostanak karantene kao u Švedskoj. Rješenje je polovični model odnosno miješani model, za mlade i zdrave ljude ukinut sva ograničenja, a starim ljudima samo uvesti ograničenja. To je rješenje odnosno ne uvest neka nova nego ostavit koja su već na snazi i mi smo za tri mjeseca izašli iz ove epidemije. Hvala.
Hvala gospodin Pernar. Bez kazališta, bez starijih ljudi kazališta i koncerata mogu završiti, samo vi i ja idemo na predstave za klince i sa klincima. Uglavnom na predstavu kazališta idu stariji ljudi. Dobro, ali shvatili smo što hoćete reć. Gospodin Maras ima repliku na vas.
Hvala lijepo. Kolega Pernar dođite malo sebi sa ovakvim raspravama i probajte malo shvatiti da ovakve situacije nisu za ovu vrstu rasprave, pogotovo zato što moramo pokazati solidarnost u društvu. I vaši apeli uopće ne znam kome su usmjereni, možda malobrojnim ljudima koji su teoretičari nekih zavjera u Hrvatskoj i koji misle da se ovo zbog nekih drugih sve skupa odvija. Vaše rasprave usmjerene prema našim starijim sugrađanima su totalno neprimjerene i ja bih volio da ih više uopće ne vodite. Znači pustite to na stranu, imate HDZ mogućnost kritizirati na sto drugih strana u ovoj situaciji našim starijim sugrađanima treba pružiti maksimalnu zaštitu i povjerenje od strane države kako bi što manje njih nastradalo u ovoj nesretnoj situaciji. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Ako sam shvatio nema odgovora na repliku. Idemo dalje, gospodin Marin Škibola imat će svoju raspravu sada.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre. Jasno je da je Hrvatska reagirala na vrijeme s mjerama i koliko vidim situacija je pod kontrolom. Znači to je dobro. Zdravstveni sustav nije opterećen i upravo zato mi nije jasno kako to da dolazi do zanemarivanja ljudi koji imaju određene druge zdravstvene tegobe. Slobodna Dalmacija prenosi informaciju kako je Hitna medicinska pomoć u Pločama odbila izać na intervenciju uz obrazloženje kako nemaju adekvatno vozilo. Čovjek je umro na kućnom pragu. Kako je to moguće? Interesira me kako je to moguće i inzistiram te apeliram na vas da pošaljete inspekciju kako bi se istražilo i detektiralo što se točno dogodilo. Također iskustva drugih građana govore da ne dobivaju zadovoljavajuću zdravstvenu skrb tijekom ove pandemije. I zbog svega toga građani su zabrinuti te postavljaju pitanja, da li će službe uopće izlaziti na teren u hitnim slučajevima. Znači to je paradoksalna situacija gdje građani uopće više ne znaju da li će hitne službe izlaziti na teren, tako da vas molim da to bolje komunicirate prema javnosti i da se ne javlja ta jedna konfuzija, nesigurnost i strah građana koji je već izrazito zastupljen. Također primijetio sam da se u javnosti nije radila razlika između onih koji su umrli sa korona virusom i oni koji su umrli od korona virusa, znači statistike to obrađuju na način da stavljaju sve na hrpu. Smatram da bi i tu trebalo kvalitetnije to komunicirati jer jednostavno onda se iznose podaci koji nisu činjenični. Mene osobno zanima kao zastupnika da vi prokomentirate švedski model borbe protiv korona virusa zato što smatram da su švedske institucije ozbiljne i jake institucije. Švedska je demokratska država i zanima me kako to da su se oni odlučili u ovom smjeru ići, a zašto Hrvatska na primjer i neke druge države idu u drugom smjeru? Znači interesira me vaše mišljenje jer različite države su izabrale različite načine borbe protiv korona virusa. Činjenica jest da apsolutna karantena ostavlja najveće ekonomske posljedice koje će u konačnici donijeti velike štete po nacionalne ekonomije, a ta šteta pitanje je koliko će godina trebati da se ekonomije oporave, pogotovo npr. u Hrvatskoj gdje je ekonomija dosta bazirana na turizmu. Ono što svakako treba kritizirati, treba kritizirati postupanje određenih policijskih djelatnika. Znači pojedini policijski djelatnici koriste ovu situaciju gdje imaju veće ovlasti da se iživljavaju nad građanima. Znači mene interesira da li ste vi iz Civilnog stožera za zaštitu pučanstva dali jasne i nedvosmislene upute prema policijskim dužnosnicima kako bi oni znali ispravno postupati. Jer što se dogodilo? Znači u Rijeci se dogodilo da su ljudi stajali ispred kioska, svi su bili propisano udaljeni jedan od drugoga 2 metra, poštivali su socijalnu distancu, a policijski dužnosnici su počeli sa megafonom galamiti da se pomaknu, da odu kući, da će biti privođenja i takve neke stvari. Vidjeli smo da se napada i novinare, tako da htio bih da jednostavno to iskomunicirate sa ministrom Božinovićem i da se policijskim dužnosnicima daju jasne upute, te da se ne stvara panika i strah veći nego što trenutno jest. I zanima me kako to da u nekim bolnicama nije ispoštovana vaša uputa o obračunavanju plaća zdravstvenim djelatnicima? Znači, iz kojih razloga pojedine bolnice ne žele plaćati plaće kako je dogovoreno i jel moguće uopće to da ravnatelji ne poštuju vaše upute koje ste, koje ste izdali? Evo, hvala.
Replike nema? A da, g. Maras ima repliku, da, da, na početku, izvolite.
Hvala lijepo. g. Škibola, zanima me vaše mišljenje o situaciji koja je u ovom HS na granici nevjerojatnog. Znači predsjedavajući koji sada ovdje sjedi, potpredsjednik sabora Furio Radin zna da ne radimo po Poslovniku i Ustavu RH jer ova, ova miš maš varijanta gdje se sjedi po dva zastupnika iz svakog kluba bez obzira na veličinu kluba i bez obzira na to koga i kako predstavljaju uz skraćeno vrijeme rasprave koje uopće nije definirano po Poslovniku, doprinosi do toga da mi šaljemo poruku da sabor uopće nije potreban u ovoj situaciji. Nažalost nam se i dešava onda ovo da kada se donosi zakon retroaktivno ljudi to isto tako na taj način doživljavaju. Znači, možda je bolje g. Radin da uopće sabor ne zasjeda nego da radimo ovako jednu farsu pred hrvatskim građanima. Znači ajmo se držat pravila, ajmo se držat Poslovnika i onda ćemo mi svi skupa biti ispravni [[Upadica: Fala lijepa]] i pametni. Hvala lijepo.
Fala lijepa. To je dogovor postignut sa i sa između svih predsjednika klubova, a … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] a, al vi znate da imate Ustavni sud, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav, imate mnogo. Ja ovaj radim ono što je rezultat dogovora između, pogotovo između dviju najvećih stranaka jer sam bio jučer na predsjedništvu i jučer na predsjedništvu je, zapravo smo razgovarali i o tome. A, lijeva ruka molim vas [[Upadica iz klupe: Molim?]] lijeva ruka, bolje, g. Škibola je prvi tražio, prvi je g. Škibola tražio. g. Škibola izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče sabora. Pa g. Maras…
Ne, ne, čekajte, što? Što … [[Govornik se ne razumije]] Dobro.
Ja smatram da imam pravo odgovor na repliku.
Imate pravo i sad i sad počinje teć vrijeme. Izvolite.
g. Maras, pa mogu se u jednu ruku složiti sa vama. Ali znate što je problem? Problem je, problem su ta dvostruka pravila. Ja koliko se sjećam na predsjedništva sabora je također rečeno da zastupnici koji su stariji od 65.g. preporuka je bila da ne dolaze na sjednice radi zdravstvenih razloga i sigurnosti. Međutim, zastupnici koji su stariji od 65.g. ne samo da ne dolaze na sjednice nego su najaktivniji, znači dolaze na sve sjednice, tako da pitanje je tih dogovora na predsjedništvu sabora kako se oni primjenjuju i zapravo kolika je njihova, kolika je njihova svrha. Hvala.
Nekako mi izmako taj dogovor na predsjedništvu sabora da oni koji imaju više od 65.g. da ne dolaze na sjednice, izmaknula mi je ta odluka, a valjda vi ste bili na predsjedništvu, pa se sjećate. g. Maras, vi ste digli ruku, jel da? Izvolite.
Hvala lijepo. Evo samo da vam najavim da ću kao po svom pravu na temelju Poslovnika podnijeti zbog ovog rada koji je u HS i nema nikakve volje da se promijeni nešto šta je nelogično, ovaj podnijeti Odboru za Ustav žalbu da se očituje da li je to u skladu sa Poslovnikom i Ustavom RH. Hvala lijepo.
Da, sad vidim da sam vam dopustio bez da se pozivate na bilo koji … [[Govornik se ne razumije]] To je bio jedan slobodan razgovor i ovaj kad ste promijenili, kad ste promijenili ruku sve vam dozvoljavam. Idemo dalje, g. Gordan Maras.
Hvala lijepo. Vidim da se vi dobro zabavljate g. potpredsjedniče, to je okej, ali vremena baš nisu za zabavu i ja sam ovo morao najaviti jer inače ne bi imao pravo se obratiti Odboru za Ustav, kako predsjednik sabora nema nikakve volje da to promijeni, kako to po mojoj slobodnoj procijeni bi trajalo u nedogled, ja želim da se to završi, da Odbor za Ustav zauzme svoj stav po tom pitanju i da vidimo da li radimo u skladu sa Ustavom i Poslovnikom ili ne radimo mada smo svi svjesni da ne radimo. Baš me zanima kakvu će egzibiciju smislit akademik Reiner da nam objasni u biti da u biti, da, da, da…
Onda želite govorit ili ne?
Želim, ja govorim već 40 sekundi.
Al dobro, onda u redu. Ne, nisam znao. Izvolite.
Tako da, tako da evo to sam htio samo uvodno reći, evo. Što se tiče same situacije puno toga je u samoj raspravi bilo rečeno. Ja mogu reći da sam sa većinom stvari koje su RH na djelu i kako se odnosimo prema pandemiji i prema krizi zadovoljan. Žao mi je šta je ministre bačena mala sjenka sa nekoliko situacija, potpuno nepotrebno po meni, na cijelu priču. Jedna stvar je procesija na Hvaru, mislim da unis ono hrvatski građani ne podržavaju iznimke u situaciji kada su svi solidarni. Ako se svaki dan na presicama zahvaljujemo građanima koji poštuju mjere i pridržavaju se mjera i pravila koje je donijelo neko tijelo bez obzira da li je bilo zakonskog utemeljenja ili će ga tek biti od trenutka kad donesemo ovaj zakon, onda je red da se toga pridržavaju svi bez obzira da li se održavaju propisni razmaci. I neki dan ste govorili o tome kako sportaši isto u timskim sportovima ne bi mogli trenirati, trkači isto mogu trčati 2 metra jedan iza drugoga i na taj način trenirati, al mislim da nas to ne bi dovelo nigdje. Tako da ja vas molim da ubuduće ne bude izuzetaka, evo to je ono šta mogu vam reći što većina naših sugrađana govori, ova situacija sa svećenikom u Splitu je po meni nevjerojatna, da se na njega apelira 3, 4 puta, da on to jednostavno ne prihvaća i da ministar unutarnjih poslova govori da to ide na savjest onih koji to tako organiziraju. Mislim tu nema po meni nikakve dodatne priče. To se jednostavno mora spriječiti. Ako svi moraju se ponašati isto, ako smo svi u ovome zajedno, onda se svi moraju toga pridržavati na mjerama i na način na koji je to propisano jer onda se nepovratno narušava i red i buduće situacije, znači ovo što je rekao kolega Stazić, može netko zatražiti za 1. maj, pa onda, mislim ne znam, vjerojatno znate da se Alka trči preko 3 stotine godine i sa te strane može netko tražiti da se trči Alka bez publike, isto će biti 2 m udaljeni, ali mislim dan, naravno, nadamo se svi da će mjere do tada popustiti, ali na taj način se može bilo tko postaviti i može bilo tko tražiti iznimku i njemu se može dopustiti. Nebitno je to što ste vi s Hvara, ja ne vidim da je to bila namjera da vi pomognete svojim Hvaranima, nego jednostavno se to tako desilo, ali nemojte to radite, evo, molim vas ispred građana sa kojima sad razgovarao da se to ubuduće ne radi. Ono što mene posebno smeta je odnos koji hrvatska Vlada ima prema, ako smo svi u tome zajedno, onda bi i prijedlozi koje opozicija daje, trebali biti doživljeni na taj način. Ako imamo sutra, po meni, sasvim opravdano zakon u Hrvatskome saboru koji će spriječiti ovrhe nad hrvatskim građanima, nevjerojatno mi je da još uvijek nemamo na raspravi zakon koji je uputio Klub zastupnika SDP-a o moratoriju na kredite u godinu dana od trenutka donošenja zakona. Znači ta vrsta nekomunikacije apsolutno dovodi u pitanje da li smo i mi svi skupa zajedno u tome ili su neki odlučili da jednostavno imaju apsolutno pravo vjerovati i željeti svojim sugrađanima najbolje, a svi oni ostali koji pričaju, ne smiju kritizirati i nemaju neke dobre namjere. Ja mislim da mi imamo dobre namjere i sa te strane bi volio da se sluša glas opozicije više i da pokušamo što prije ovo sve skupa pobijediti i na kraju krajeva, za svoje sugrađane osigurati ono najbolje. Ono što me također, zanima, dobro je rekao g. Rudan neki dan, da u ovom trenutku imamo 4 milijuna epidemiologa u Hrvatskoj, ali me zanima g. ministre, vaše mišljenje i saznanjima o tome, da li je procijepljenost protiv tuberkuloze doprinijela otpornosti naših sugrađana jer je to trend u istočnim zemljama, vidimo neke znanstvene radovi koji se već na tom pišu pa bi me zanimalo [[Upadica: Vrijeme g. Maras.]] što vi mislite o tome. Hvala vam lijepo.
Ali imate repliku pa, izvolite g. Đujić.
Hvala lijepo. Pa kolega Maras, ja sam se javio da još jednom upozorim na ovaj apsurd i apsurdnu situaciju da u ovom trenutku u ovoj sabornici se nalazi 7 zastupnika. 7 zastupnika. A da se kolege iz SDP-a ne puštaju u dvoranu jer se kaže da ne može biti više od 2 zastupnika po klubu i to se pravda zdravstvenom i epideomiološkom sigunošću i sprječavanju zdravstvene ugroze. E sad, dajte mi objasnite još jednom, meni nije jasno, tko je tu lud? Dakle i nije točno da je to bio dogovor na predsjedništvu Sabora, nego je bio dogovor da u nijednom trenutku neće bit više od 28 zastupnika u dvorani, a ako su svi unutra, onda neće bit više od 2 predstavnika istog kluba. I možete klimati koliko hoćete. Dajte mi recite tko je ugrožen tu ako sad ovdje budu još 2 ili 3 kolege iz SDP-a? Novinari nas prozivaju da nismo na svom radnom mjestu, ljudi nas prozivaju, ljudi nam govore da smo neradnici, a ne pusti nas se u dvoranu. To je sramota i nema veze nikakve [[Upadica: Hvala lijepa. Vrijeme.]] s ničim. I to je mimo Poslovnika [[Upadica: Vrijeme.]] to je mimo pravila, to je mimo bilo čega [[Upadica: Vrijeme. Vrijeme g. Đujić.]] i zbog čega može biti više od 2 člana Vlade u ovoj sabornici [[Upadica: Nemojte ...]] nerazumljivo/... /... a recimo ne mogu biti 2 člana [[Upadica: Nemojte.]] jednog kluba [[Upadica: Nemojte. Ne.]] A čega nemojte, pa ne držimo se uopće Poslovnika [[Upadica: Ja predsjedavam ovdje popodne puno puta…]] zašto ne bi govorio? Ne date nam govoriti.
A malo puta sam vidio više ljudi nego što ih ima danas [[Upadica: Pa ja ih vidim u hodniku.]] Malo puta sam vidio više ljudi nešto što ih ima danas [[Upadica: Dobro, dobro, dobro.]] Malo, malo [[Upadica: Evo i vi se sad sprdačite sa Hrvatskim saborom]] A vrijeme je prošlo ... [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Takvu ljudi imaju sliku jer se i vi sprdačite ovdje kao predsjedavajući. To je ispod svake razine.
I sad ćete dobiti prvu opomenu [[Upadica: Ma dajte mi i drugu, iznesite me. I tako ne smijem biti u dvorani. Što je problem?]] Hoćete i drugu opomenu? .../Upadica:
Pa hoću da jer ovo nije u redu
/... imate i drugu opomenu [[Upadica: Nije u redu.]] ali možete sjesti ostat, otići, kako god hoćete, to je vaša odluka [[Upadica: Pa da, okej. Dobro.]] I sada je na redu g. Miro Bulj. ... [[Upadica se ne čuje.]] A je imate pravo. Kad imate pravo, imate pravo, izvolite.
G. potpredsjedniče, ja imam pravo da ovo nije po Ustavu i Poslovniku. Je li tako? [[Upadica: Je, apsolutno.]] I vi ste s tim okej? Znači da se odbija rasprava u HS-u van Ustava i Poslovnika? [[Upadica: Tko ja? Mene pitate?]] Da, vi ste s tim okej?
Ja nastupam ovdje na osnovi dogovora između predsjednika klubova stranaka [[Upadica: Pa da ali ne možemo, ako, gledajte.]] i predsjedništva.
Ako smo država i ako smo zastupnici koji su prisegnuli na Ustav, pa onda nam je to valjda [[Upadica: Pa osim toga vi ste govorili.]] onda nam je to valjda temeljni dokument po kojem bi trebali raditi [[Upadica: Ja na vašem mjestu ne bi govorio.]] ne možemo se, ne možemo se držati Ustava 90% ili Poslovnika 75% [[Upadica: Dobro. Okej. Okej.]] znači ja, imam još 20 sekundi pa [[Upadica: Ne, ne, u redu.]] čemu nervoza? [[Upadica: U redu. Pa obraćate se meni pa vam odgovaram, ne?]] Dobro, je li mogu ja govoriti? [[Upadica: Apsolutno.]] Ja vas molim, g. Đujiću, vi ste u potpunosti u pravu, ja vam predlažem da mi pomognete, napisat ćemo to dolje i dat ćemo Odboru za Ustav, oni se u jedan dan moraju sastati pa ćemo tu farsu konačno završiti. Evo, hvala lijepo.
Hvala i vama. G. Bulj. Izvolite. Aha, to je, da, da, to je završno, da, izvolite.
Hvala lijepo. Ministre, kolegice i kolege, poštovani građani, ako ovo gledate, ja se iskreno nadam da ćemo uskoro pobijediti koronavirus, a posljedice korona krize tribamo umanjiti. Međutim, kad govorimo o korona krizi u, kao virusu u zdravstvenom problemu onda danas kad vidim izvješće koliko ima zaraženih, umrlih najviše dolazi iz Splitsko-dalmatinske županije opet ću ponoviti uzrok je uglavnom najveći uzrok je znači dom za starije i nemoćne u Splitu koji je u vlasništvu Splitsko-dalmatinske županije i ovo se je dogodilo zbog neodgovornosti, uvaženi ministre, a vi ste svjesni, zbog neodgovornosti, zbog nestručnosti, zbog nekompetencija, zbog svega onoga što se ne bi smjelo događati u zdravstvenim ustanovama, a ključ problema su županije. Županije su uzrok ovoga problema i na ovome korona virusu ovo što se dogodilo u splitskom domu zdravlja, govori, vidimo da je vrijeme da se županije ukinu. Da su nepotrebne i sada u ovoj zdravstvenoj krizi one su napravile u biti ono što se nije očekivalo. Ja sad kad vidim da je pola iz Splitsko-dalmatinske županije, a najveći dio iz doma za starije i nemoćne, ugrožen je cili zdravstveni sustav Splitsko-dalmatinske županije i Dalmacije zbog čovjeka kojega je imenovao Ante Sanader kad je izgubio misto za gradonačelnika Omiša, a naravno uz blagoslov, uz asistenciju čovjeka koji je znači sadašnji župan Blaženko Boban. A inače ljudi se doli pridržavaju bez obzira što neki govore temperament, Dalmatinci, ljudi se pridržavaju 99,9% mjera, al onda je ušao virus krivnjom imenovanja, uhljebljivana od strane Ante Sanadera bivšeg župana sad …/nerazumljivo/… tajnika HDZ-a i Blaženka Bobana i sada aglomeracije kao što je sinjska aglomeracija gdje je 6 općina i 6 gradova tribali bi dobiti dozvolu da mogu općine i gradovi, ljudi iz tih područja komunicirati, sad zbog neodgovornosti župana o imenovanju takvih osoba koji su izgubili izbore, na mjesto gdje nije smio biti na tome mistu, sada imamo ogroman problem. Sada imamo u Splitu i zdravstveni problem i ekonomski i produžit će se cila ova priča na uštrb milion ljudi u Dalmaciji. Zbog koga? I šta se čeka ministre, ja ne znam uopće šta se čeka, povjerenstvo. Zašto povjerenstvo? Evo ja kao čovik koji nema veze sa zdravstvenom, borio sam se za zdravstvene usluge u Cetinskoj krajini, pitao sam peticije, borba za stacionar, rodilište, ljudi na ovaj rendgenu žene su čekale na sate i sate misecima da se upišu na ultrazvuk dojke. Međutim, u ovoj krizi je vidljivo da moramo čuvati zdravstvo, a te ljude, te štetočine izbaciti iz sustava zdravstva, iz sustava domova zdravlja, socijale i skrbi jer jednostavno urušavaju sustav i na ovome je vidljivo da su županijske, priko županijske ustanove ušao korona virus, baš kada vi pozivate, kada vi pozivate u biti na bunker, na izolaciju, na pridržavanje mjera, u saboru more biti 10, 12 zastupnika, ne mogu se održavati mise, kaže župan Boban da je ludost to što je misa bila. Međutim, ludost šta je imenova čovika koji nema, koji 10 dana je vidia da ima temperaturu, da imaju štićenici, a nije nikome prijavio. Samo zbog toga je imenovan jer je izgubio izbore u Omišu. I više ja ne krivim tu …/nerazumljivo/… sad krivim onoga koji ga je čuvao cijelo vrijeme, najprije zbog gubitaka u toj ustanovi, a drugo zbog toga što se širi taj virus i sada u mome Sinju iz toga doma zdravlja, iz staračkoga doma tj. doma za starije i nemoćne i po cijeloj Dalmaciji. I nitko nije odgovoran jer sak tu pleše kozaračko kolo, kao što ja znam reći, svak svakog drži, a ne pušta iz političkih razloga, a ljudi ispaštaju Dalmacije, Sinja, Kaštela, Trogira, Makarske, od Zadra do Šibenika, do cila Hrvatska ispašta zbog jedne neodgovorne odluke župana Sanadera bivšeg i sadašnjega Bobana. I na nama je gospodo, još jednom ću ponovit, na ovome sazivu, bez obzira oporba ili vlast, najbolja odluka i na kraju mandata ukinimo županije one su glavna kočnica razvoja i ovaj korona virus je [[Upadica: Hvala lijepo.]] vidljivo. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Maras je tražio povredu Poslovnika.
Hvala lijepa. Ja se ispričavam, moram tražiti povredu Poslovnika da bi se mogao žaliti Odboru za Ustav i Poslovnik, povrijeđen je Članak 14. Poslovnik, a to je da zastupnici imaju pravo prisustvovati i sjednici sabora. U ovom trenutku 2 zastupnika SDP-a ne mogu pristupiti sjednici sabora zbog nelogičnih pravila koje ste vi donijeli koji ne uvažavaju proporcionalnu veličinu kluba sa onim koliko zastupnika treba biti u sabornici. Tako da vas molim da uvažite tu primjedbu i da konstatirate da je prekršen Poslovnik Hrvatskog sabora. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. To je točno, to je Članak 14., da. I sada na kraju ministar, gospodin ministar Vili Beroš će govoriti u ime predlagatelja. Izvolite. Izvolite, niste kršili Poslovnik jer ste ukazali i rekli ste da ćete se javiti, da ćete se javiti, ja pogledajte, da se, ovo nije okrugli stol. U redu, budući da to nije okrugli stol dogovorili smo se već prije, gospodin Beroš izvolite i molim vas izvolite govoriti.
Hvala vam. Lijepo poštovane zastupnice i zastupnici, evo ja neću duljiti, reći ću samo da bi nešto želio dodatno objasniti, gospodina zastupnika Zekanovića više nema. Međutim, prije odlaska sam mu objasnio ono što sam želio reći. Dakle, pitanje da li ljudi umiru pogotovo kronični i stari bolesnici sa ili od virusa. Moj odgovor je bio sa, ali ga dodatno treba pojasniti jer već mediji su počeli drugačije to tumačiti. Dakle, ovo nije specifikum samo ove virusne infekcije već i nekih drugih situacija. Za one kronične i stare bolesnike koji su opterećeni nekakvim bolestima ovo je onaj jezičac na vagi koji pretegne i nažalost oni se ne uspiju othrvati ovoj bolesti. Da oni nemaju ranijih kroničnih bolesti oni bi možda preživjeli i zato za njih u medicinskom smislu kažemo da su umrli sa virusom. Međutim, kolega Zekanović je shvatio i rekao da oni ne umiru neposredno od virusne bolesti. Umiru jer je virus taj koji je prevagnuo i pogoršao njihovo kronično stanje, to je od osnovne važnosti i to je vrlo važno bilo javno sada reći svima. Nadalje, ne mogu vam svima odgovoriti iako najrađe bi, međutim reći ću da hitna medicinska djelatnost iako smo u posebnim okolnostima epidemije ipak funkcionira. U posljednjih 20 dana napravili su 2.881 prijevoz bolesnika koji su bili korona pozitivni, a onih koji nisu bili pozitivni u hitnoj medicinskoj djelatnosti 24.314 odnosno u sanitetu 30.324 prijevoza što ipak dokazuje da rade. Čuo sam se sa ravnateljicom Zavoda za hitnu medicinsku pomoć ona je uputila nadzor u navedenu ustanovu u kojoj se desio taj slučaj koji ste spominjali. Rekao bi da današnji podaci koji ukazuju na povećanje broja novooboljelih od 37 bolesnika znači ukupno 1.741 i nažalost 2 koja su preminula, nisu naravno dobri, mogli bi biti bolji, ali opet u kontekstu čitavog zbivanja ukazuju na linearnu krivulju, izbjegavamo i nadalje ovaj eksponencijalni rast koji bi mogao ugroziti zdravstveni sustav. To je rezultat provođenja upravo ovih mjera o kojima smo danas raspravljali i ja vam svima zahvaljujem na participaciji u ovoj raspravi, na vašim prijedlozima, sugestijama i kritikama to nam je od iznimne važnosti, ali vjerujem da ćemo sada na kraju ove rasprave o ovom zakonskom prijedlogu ipak usvojiti isti jer će nam postaviti novi institucionalni okvir za borbu i protiv ove, ali isto tako protiv budućih sličnih ugroza. Evo zahvaljujem se svima još jednom.
Hvala lijepa gospodine ministre. Prije replika je gospodin Maras imao povredu Poslovnika.
Hvala lijepo. Sad je povrijeđen i 236.članak, vi ste bili dužni dati objašnjenje moje prethodne povrede Poslovnika tako da ja pretpostavljam da je niste uvažili pa ću se žaliti na osnovu te povrede Poslovnika Odboru za Ustav, a prekršili ste sada i 236.pa vas upozoravam na to da to ne radite ubuduće. Hvala lijepo.
Ovo nisam shvatio na kraju, ponovite. 236.?
Znači vi kao poznavatelj Poslovnika bi trebali znati da kada zastupnik digne pločicu povreda Poslovnika iznese svoj prigovor, vi morate kao prvi tumač dati objašnjenje da li je on u pravu ili nije. Ukoliko nije zadovoljan on se može žaliti Odboru za Ustav. Znači ja pretpostavljam da ste vi rekli da nisam bio u pravu, jel tako?
Dobro. Sada možete sjesti ja ću vam odgovoriti. U izvanrednim prilikama već jedno vrijeme radimo izvanredno. Izvanrednost je radi izvanredne situacije radi korona virusa, dogovorili smo se izvan Poslovnika, dogovorili smo se da će biti manji broj ljudi, mali broj zastupnika u Saboru. To smo se dogovorili, džentlmenski smo se dogovorili. Sada ako vi kažete da mi radimo izvan Poslovnika mi radimo izvan Poslovnika na osnovi dogovora klubova. A zašto? Zato što je izvanredna situacija. Ne, neću vam dati više riječ, vi ste tražili moje objašnjenje, sad vam dajem objašnjenje, dalje ćete ići tamo gdje smo se dogovorili. Mi smo se dogovorili da će biti, ali to već duže vremena, mi duže vremena tako radimo. Pa ja sam sjedio gore na galeriji kada sam glasao, razumijete me, čak su me premjestili gore, drugi čovjek je glasao za mene dolje. Mislim to je sve izvan Poslovnika, to je postignuto na osnovi dogovora između klubova zato što je situacija izvanredna. Žalite se molim vas Odboru za Ustav i Poslovnik, žalite se predsjedniku Republike za koji ja mislim da ima pravo govoriti uvijek i podnesite ustavnu tužbu, radite što god hoćete, ali to je dogovor. Ja moram raditi do 7 sati, obećao sam džentlmenski da ću raditi do 7 sati i džentlmenski ću raditi do 7 sati. A vi se ne morate ponašat džentlmenski, vi se možete ponašati i reć vi ste se dogovorili izvan Poslovnika. Da, svi su se dogovorili da je izvanredna situacija. … [[Upadica se ne razumije.]] tako smo se dogovorili i takav sam naputak ja dobio. Naputak je takav da ima manje zastupnika unutra radi toga da se zarazimo jedan drugoga.
Gospodine potpredsjedniče, Klub zastupnika SDP-a je dao prijedlog da se uvaži proporcionalnost broja zastupnika u HS-u, ako se smanjuje na 40 zastupnika onda ne mogu svi imati po 2, ako mi imamo 40 …
Kako će se uvažiti proporcionalnost ja ću tako postupati, ja nisam dobio takav naputak.
To je naš prijedlog, takav dogovor mi tražimo. …
Ali nema još dogovora oko toga.
A kad će biti gospodine?
Ne znam, to ne znam, nisam predsjednik Sabora, ja nisam dobio takav naputak. Ja sam dobio naputak da mora biti unutra 2 iz svakoga kluba. Kada će biti proporcionalnost ja ću se tako i ponašati, a onda se vi dogovorite sa manjim strankama da li je to u redu ili nije u redu. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne želi govoriti, to je džentlmenski, ja sam džentlmen i radit ću do 6 džentlmenski a onda će doć gospodin Reiner i džentlmenski će dalje voditi sjednicu, a vi se ponašajte kako god hoćete. Zaključujem raspravu. A replike su, da imate pravo. Gospodin Jovanović.
Hvala lijepo. Uvaženi ministre. Evo ja vam se zahvaljujem na današnjem našem ovdje razgovoru i nadam se da će to zaista i biti konstruktivan razgovor, da ćete uvažiti i prijedloge oporbe koji su dobronamjerni i u cilju zajedničke borbe za bolje zdravlje građana RH. U međuvremenu dobio sam još dva upita s terena, pa evo i koristim priliku da vam prenesem. Jedan privatni dom za starije osobe iz Vukovara se žali da teško da će moći domovi u RH uvažiti sve zahtjeve koji se opravdano postavljaju pred njih jer ne mogu nabaviti zaštitnu opremu koja se traži, pa molim da vidite što se može tu učiniti. I drugo, Nastavni zavod za javno zdravstvo Primorsko-goranske županije uputio je jedan dopis i vama, pa molim da uvažite njihovu opravdanu brigu koja se odnosi na institut izolacije i samoizolacije u vlastitom domu odnosno drugom odgovarajućem prostoru gdje mole da u provedbenim aktima te mjere i utvrđivanjem kriterija ne izostane važna i zapravo ključna uloga nadležnih epidemiologa zavoda županijskih sukladno smjernicama HZJZ.
Fala. Želite li odgovoriti na svaku ili? Izvolite.
Ne. Poštovani g. zastupniče, primio sam na znanje ove vaše dvije primjedbe.
Fala vam lijepa. g. Škibola.
Uvaženi ministre, ako se pronađe cjepivo protiv koronavirusa i kada se pronađe, da li ćete zagovarati obvezno cijepljenje svih građana ili proizvodno. Ja znam, proizvoljno. Ja znam da vi ne možete sada dati službeni stav, ali možete reći svoje mišljenje. I interesira me kojim se testovima u RH prethodno testiralo na koronaviruse kao uzročnike respiratornih infekcija? Znači, prije, kako se prije testiralo, kojim testovima?
Izvolite.
Poštovani g. zastupniče, dobro ste primijetili da još cjepiva nemamo i da je puno pitanja kada je riječ o njegovom budućem djelovanju, ali ono što vam mogu reći bez obzira na to ukoliko cjepivo bude detektirano, ukoliko bude testirano i ukoliko bude primjenljivo apsolutno ću biti za njegovu primjenu jer je cjepivo jedna povijesna tekovina koja je spasila bezbroj života. Prema tome, vjerujem da kad za to dođe vrijeme da će ono biti primjenljivo. Međutim, pitanje je uopće ponašanja tog virusa, da li će on ostati cirkulirati po zemlji ili neće, da li će odustati, da li će se pojačati, da li će mutirati, dakle niz je tu odgovora na kojem u ovom trenutku ne mogu dati egzaktan odgovor, pitanja.
g. Maras.
Hvala lijepo g. ministre, evo na kraju zamolio bi vas da na nekoj od slijedećih sjednica stožera zamolite da se što prije relaksira mjera barem unutar županija kretanja ljudi, to je veliki problem, najviše građana u kretanju na to prigovara, ne mogu svoju imovinu pogledati, mislim da to jednostavno moramo voditi računa o tome. S druge strane pohvalio bi vas za jednu star za koju se vjerojatno ni ne nadate da ću vas pohvaliti. Za razliku od premijera Plenkovića vi uvažavate stručnjake iz drugih stranaka. Jučer je s vama na presici bio jedan član, epidemiolog iz SDP-a i to je dobro. Tu se pokazuje da stručnost ne poznaje stranke i da svi trebaju surađivati u borbi protiv ove epidemije i bilo bi dobro da se premijer Plenković na taj način ponaša i da uvažava prijedloge SDP-a u HS jer možda da je on čuo da je taj kolega član SDP-a možda čovjek ne bi mogao ni, ni raditi u okviru vaše, vaše grupe, ali sa te strane [[Upadica: Hvala]] drago mi je, evo i tu vas s te strane pohvaljujem. Hvala lijepo.
Fala. Gđa. Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Ministre Beroš, ja imam jedno pitanje za vas. Neki dan je bio upit na stožeru o treniranju vrhunskih sportaša i tada je bio odgovor da nikad nije bilo ni zabranjeno. Ali je iza toga na službeni upit koji je od hrvatskog olimpijskog odgovoreno da ne može biti do daljnjeg treninga. O čemu je konkretno riječ, vrlo ću objasniti. Dakle, recimo trening jedriličara. Naši jedriličari vrhunski ili su samci ili su dvojci. To znači ili je u jedrilici jedan ili ih je dvoje. Na moru s njima još može biti eventualno trener koji je u gumenjaku, s kojima ne mora ni biti direktan kontakt. Oni ne treniraju. Moraju se pripremati jer očekivat će ipak biti da se tamo na jesen ili zimu otvore nekakve regate i svega ostalog i sad su zapravo zbunjeni jer s jedne strane je usmeno bilo odgovoreno nikad vam nije ni zabranjeno, a oni ne treniraju, a s druge strane je pismeno bio i odgovor, pa vas lijepo molim možda već znate koji je stav ili [[Upadica: Fala lijepa, fala]] da ipak razmislite o tome.
Fala. Izvolite g. … [[Govornik se ne razumije]]
Poštovana gđo. zastupnice, kod nas struka doista vodi glavnu riječ, tako da oni odlučuju o svemu. Znam da je bilo govora o sličnim problemima, vjerojatno je prijepor taj što ako dvoje jedre, oni moraju bit … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] da, dakle moraju bit u nekakvom kontaktu, to nije poželjno. Ali isto kao što sam odgovorio za one koji love ribu sami vjerujem da onaj koji jedri sam ukoliko to njegovo jedrenje ne uključuje nekakve predradnje koje zadužuje, koje okuplja više ljudi, ne bi trebao po mom skromnom promišljanju biti prijepor. Međutim, ono što je važno reći, ovo je jedan dinamički proces gdje iz dana u dan, kao što sam već u nekoliko navrata rekao, evaluiramo sve te mjere, prema tome nije problem ni ovo provjeriti još jednom. Hvala vam.
Fala i vama. g. Bačić.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre, normalno čestitke vama na radu i svim zdravstvenim djelatnicima, ali i čestitke na organizaciji samog zdravstvenog sustava, posebice i na ovoj zadnjoj donaciji iz Kine od 60 tona zaštitne opreme, pa me baš zanima vjerojatno ćemo uskoro ići i u rebalans samog proračuna, kako stojimo sa proračunom samoga ministarstva koliko ovo iscrpljuje i dosta nas se evo uključilo normalno i u same organizacije, ali i u donacije pojedinim lokalnim KBC-ovima kolko mislite da je to dobro tj. gdje je najnužnije, gdje bi vi usmjerili najviše ta novčana sredstva? Hvala.
Poštovani g. zastupniče, dakle ovo iz Kine nije bila donacija, dio je, međutim najveći dio zaštitne opreme je plaćen, mislim da je to sve skupa koštalo sa prijevozom 5 milijuna 950 tisuća dolara. Kad je riječ o proračunu Ministarstva zdravstva, on inače nije velik, međutim pokušavamo se ponašati racionalno, već određene projekte koji su bili planirani za budući period smo stavili sa strane, čekat će nekakva bolja vremena. A što se tiče donacija ukoliko idu centralno mi raspolažemo sa određenim potrebama zdravstvenih ustanova i onda vrlo transparentno i jasno možemo to podijeliti. Međutim drugi je pak slučaj kad pojedini ljudi žele donirati isključivo određenim zdravstvenim ustanovama što isto nije problem. U svakom slučaju te donacije pokazuju dobro hrvatskog naroda i dobro došle su u ovakvim okolnostima. Hvala vam.
Hvala i vama. Gospodin Vlaović.
Hvala lijepo. Poštovani ministre. Jučer je ta vijest bila da dobra vijest stiže avion zaštitne opreme iz Kine. Međutim za mene i za nas iz HSS-a to nije dobra vijest da smo mi postali ovisnici o uvozu i hrane i evo medicinske zaštitne opreme, pa je prijedlog naš da sjednete sa obrtnicima, poduzetnicima i gospodarstvom Hrvatske koje je pokazalo kako ste rekli i solidarnost, daju i donacije, a imaju i sposobnost brzog preorijentiranja na proizvodnje u Hrvatskoj. Dajte reducirajte tu javnu nabavu na način da se kupuju od domaće tvrtke, organizirajte, 90% toga se može proizvest u Hrvatskoj. Tako ćete sačuvat i radna mjesta i pomoći gospodarstvu, a zdravstvo će imati dostatne količine zaštitne opreme. Evo hvala lijepo.
Izvolite.
Hvala lijepo gospodine zastupniče. Ministar Horvat, ministar gospodarstva u čijoj nadležnosti je nabava zaštitne opreme, još pred petnaestak dana sakupio je tim privrednika, ali isto tako i tim znanstvenika te pokušava pokrenut proizvodnju FF52 zaštitnih maski što nije baš jednostavno, ali vjerujem da će im uspjeti. Isto tako svjedočimo da brojne manje ili veće tvrtke organiziraju proizvodnju te zaštitne opreme, međutim moram vam reći da se u ovom trenutku ona troši u iznimno velikim količinama tako da dok nekako organiziramo pravu proizvodnju trebat će neko vrijeme, međutim ova situacija nam mora bit nekakav putokaz za ubuduće. Slažem se s vama. Hvala vam.
Hvala i vama. I sada stvarno zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege počet ćemo sa radom i kao što je jučer najavljeno počet ćemo sa izjašnjavanjem o amandmanima. Najprije o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. 921. Predlagatelj se Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Furio Radin, Klub zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a i Klub zastupnika GLAS-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima to će biti državni tajnik u Ministarstvu zdravstva, poštovani Tomislav Dulibić. Najprije o amandmanu Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a na članak 8. prvi amandman, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku u članku 8. kojim se mijenja članak 21. u novom stavku 2. iza riječi „HZJZ“ stavlja se zarez te dodaju riječi “odnosno zavoda za javno zdravstvo županije odnosno Grada Zagreba“.
Hvala lijepo. Prihvaćate?
Prihvaćamo. Hvala lijepa.
Hvala, postaje sastavni dio zakona. Drugi amandman je zastupnika Furia Radina, koji je zapravo konzumiran koliko mi se čini sa ovim isto. Ovaj treći amandman je Klub zastupnika SDP-a koji se odnosni na članak 10. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Prema amandmanu predlaže se da sigurnosne mjere iz članka 47. stavaka 1. do 3. zakona može uz ministra zdravstva narediti Vlada RH, a ne Stožer civilne zaštite RH kako se predlaže u članku 10. konačnog prijedloga zakona. Amandman se ne prihvaća jer se ovlasti Stožera civilne zaštite RH iz članka 10. konačnog prijedloga zakona predlažu sukladno djelokrugu tog stožera određenim važećim Zakonom o sustavu civilne zaštite te se ujedno propisuje da se odluke stožera donose pod neposrednim nadzorom Vlade RH.
Hvala, u ime, izvolite.
Obrazloženje, člankom 10. ovog prijedloga zakona predviđeno je da sigurnosne mjere osim ministra nadležnog za poslove zdravstva može donositi Stožer civilne zaštite RH. Evidentno je da je predložena izmjena posljedica činjenice da je tijekom trenutne epidemije Covida-19 Stožer civilne zaštite RH donosio mjere propisane člankom 47. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti iako za to nije postojao pravni temelj te se ovim prijedloga izmjena i dopunama tog zakona postojeća situacija pokušava ozakoniti. Iako smo s tim načelno suglasni, smatramo da takva praksa nije dobra niti poželjna. Stožer civilne zaštite RH operativno je provedbeno tijelo i takvo treba ostati. Ova vlast donošenja sigurnosti mjera kojima se kao što vidimo mogu ograničiti prava i slobode svih građana RH moraju biti kod osoba ili tijela koja imaju legitimitet i direktnu političku odgovornost za svoje djelovanje. Stoga predlažem da se Stožeru civilne zaštite RH ne daju dodatne ovlasti već da se ovlasti pored ministra nadležnog za poslove zdravstva dobije i Vlada RH i tražim glasovanje za ovo.
Hvala lijepa. Idemo na četvrti amandman, to je Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, u svezi s člankom 76. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća jer materijalno pravnim odredbama zakona nije propisana zabrana širenja lažnih vijesti ili informacija kojima se potiče na nepridržavanje sigurnosnih mjera za zaštitu pučanstva zaraznih bolesti u smislu nove točke 3. članka 76., a predložene ovim amandmanom.
Hvala. U ime kluba zastupnika poštovani zastupnik Varga. Izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, ono što nije zabranjeno je u izričitoj dozvoljeno. Dakle mi smatramo da itekako između postoji pravni vakum između poticanja drugih na nepridržavanje sigurnosnih mjera i uopće nije regulirano, međutim Kazneni zakon kaže da se može netko tko namjerno širi zarazu može kazneno odgovarati. Dakle, nema prekršajno odredba između potpune anarhije i izrazito kazne, kaznene kvalifikacije. Dakle, mi smatramo da je itekako bitno da se …/nerazmuljivo/… spriječi u njihovim namjerama da potiču mlade ljude da se zarazuju da mogu doći u kontakt sa starijim osobama i ljude koji su u, vitalno ugroženi sa Covid-19 bolešću i to smatram da u najmanjoj mjeri treba biti prekršajno odredba regulirana ovim zakonom. U konačnici opet naglašavam između anarhije i jedne normalne regulacije i jedne drakonski kazne kako se provode u Mađarskoj ja smatram da ipak možemo biti razboriti i uvoditi ovakve prekršajne naredbe i prema tome tražim o ovom našem prijedlogu glasovanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći je peti amandman Kluba zastupnika GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Amandman se ne prihvaća jer u zakonu nije sadržana konkretna materijalno-pravna odredba za čiju se povredu propisuje prekršaj u članku 76a. u točki 3. kako je predloženo ovim amandmanom.
U ime kluba poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, korona virus nam je doneslo niz promjena, ne rukujemo se, sjedimo na udaljenosti, ali jednu promjenu koju nije donijela, a to je se amandmani oporbe ne prihvaćaju. I to sa obrazloženjem koji su uvijek vrlo čudni i vrlo neobični. Taman je mjesto ovom amandmanu tu. Ovaj amandman govori o činjenici da jednako tako je vrlo opasno, neko ko poziva da se ljudi skupljaju, ko poziva da ne treba vodit računa da ti virusi nisu baš nešto nego može se skupiti i na taj način zapravo vi šaljete poruku i stožer šalje poruku da nije za sve isto, da neki se zaista moraju pridržavati, a neki ne. Lijepo molim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala. 6. amandman je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Odluka o proglašenju epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2 u RH od 11. ožujka 2020.g. donesena je na temelju čl. 2. st. 4. važećeg zakona kojim nije izrijekom propisana obveza objave ove odluke u Narodnim novinama, te se stoga ne može prihvatit naknadna objava u smislu predloženog amandmana.
U ime kluba poštovani zastupnik Grmoja.
Hvala. Poštovani državni tajniče, željeli smo pomoći da se isprave ove, ja bih rekao, greške u koracima koje je Vlada napravila u postupanju sa ovom epidemijom. Jasno je da ovim zakonom vi želite legalizirati sve one postupke koji su se događali, a za koje nije bilo nekakve zakonske osnove. Smatrali smo da je jako važno objaviti odluku o nastupanju epidemije u Narodnim novinama kako se, znači naši građani ne bi pozivali na to da država nije u službenom glasilu obavijestila građane o nastupanju epidemije, što može u konačnici dovesti do određenih pravnih posljedica. Vi ste izabrali odbaciti ovaj naš amandman, samim time ste izabrali i mogućnost tih mogućih tužbi i pravnih posljedica, ali to je sada vaša odgovornost, mi smo kao konstruktivna oporba napravili sve da zaštitimo i državu, a evo i samu državnu vlast ovim postupcima koje poduzimamo. Hvala.
Tražite glasovanje? Hvala. I 7. amandman je Kluba zastupnika GLAS-a.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Amandmanom se predlaže brisanje čl. 18. s obrazloženjem da se radi o retroaktivnoj primjeni zakona. S obzirom da se ne radi o retroaktivnosti iz čl. 90. Ustava RH, već o prividnoj retroaktivnosti jer se odredba odnosi na pravne situacije koje su u tijeku i primjenjuju se na zatečene odnose koji se nastavljaju u budućnosti, o čemu su istovjetni stav zauzeli Ustavni sud RH i sud EU, predmetni amandman nije moguće prihvatiti.
U ime Kluba poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Ja ću moliti glasanje o ovom amandmanu. Kao što smo već u raspravi rekli, ministar je donosio odluke temeljem važećeg zakona. Sve odluke koje su sad na snazi, o proglašenju, o proglašenju karantene, epidemije, pandemije je sukladno sadašnjem zakonu. Da nije bilo problem i da nam ovaj članak ne treba zbog najavljenih tužbi, mi ne bi imali ovu izmjenu i dopunu zakona ili bi ju imali u trenutku kad sve ove alarmantno stanje prođe, a evidentno je da ćemo se još dugo borit s tim posljedicama i napravili bi jednu suvislu izmjenu i dopunu zakona ili čak štoviše novi zakon kojim bi definirali sve uvjete da se prilagodimo nekim drugim uvjetima i nekim drugim odnosima jel način na koji sad funkcioniramo, vi to dobro znate, je zapravo način 19. stoljeća, jedina borba koja možemo imati možemo imati udaljenost samoizolacijom i to je novo za sve i to je činjenica. Vama ovaj, ova odredba treba samo iz razloga jeste se uplašili da odluke koje je donesao stožer nisu bile utemeljene na odredbama koje jesu i donesli ste ovaj, ovu odredbu imate da bi ju mogli retroaktivno primjenjivat. Nema tu prividne retroaktivnosti. Za nekog ko je bio u samoizolaciji i prošlo je 2 tjedna, za njega je ta priča gotova ili nešto drugo. Prema tome, ovo samo pokazuje da je, da ste se preplašili, da ste sigurni da ste neke stvari donosili na način na koji ne treba i sad to imamo novu terminologiju „prividna retroaktivnost“. Dakle, mi se nalazimo prividno u sabornici, prividno i ovo ili ono. A da zaista hoćete biti pošteni i konkretni ovaj zakon bi vrijedio od trenutka donošenja, a ono što je bilo je bilo temeljem zakona koji još uvijek do danas dok ga se ne izglasa na snazi. Stoga, još jedanput ponavljam, molim glasanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,04 SATI]] PREDSJEDNIK: Poštovane kolegice i kolege. Poštovane kolegice i kolege, molim polagano da zauzmete svoja mjesta. I posebno vas pozivam da na svome mjestu na kojem sjedite, imate svoju karticu kojom potvrđujete identifikaciju, dakle oni koji možebitno nisu na svojem mjestu moraju imati svoju karticu, izvucite karticu onoga tko je inače na tome mjestu, ostavite ju kraj mikrofona, a svoju stavite u prostor koji je tome namijenjen. Evo, svi su, čini mi se našli svoje mjesto. Ja bih vas molio sada samo malo za tišinu, dakle da prvo kažem kakva su pravila glasovanja, onda ćemo, vidim da ima već nekoliko ruku u zraku, pa ćemo onda s time. Dakle, nalazimo se, mi koji smo tu u sabornici, a naši kolegice i kolege na još dvije lokacije. Jednu su u Maloj vijećnici, a drugi su u dvorani Josip Jelačić. Kada kažem i pročitam točku o kojoj ćemo glasovati, oni koji sjedaju u klupama, glasuju elektroničkim putem, oni koji sjede sa strane, glasuju ručno, njihove glasove ćemo pribrojiti onim što su elektronski, isto tako, naši kolegice i kolege na galeriji, a oni koji sjede u Maloj vijećnici i koji sjede u dvorani Josipa Jelačića, oni glasuju ručno, tamo se nalaze osobe koje zbrajaju njihove glasove i isto tako, elektroničkim putem izvješćuju ovdje središnji stol kakvi su bili rezultati, nakon toga će se sve to pribrojiti i ja ću objaviti rezultate. Dakle, trajat će nešto duže, nemamo puno, imamo 17 zakona i otprilike toliko amandmana, tako da, ako ćemo po svakoj imati minutu ili više, opet je to sat vremena, ne bi trebalo biti duže od toga. Prije nego što krenemo sa glasovanjem, pozivam vas kao i zadnji puta, da svi koji želite stanku, da odmah mi to javite, dvije minute naravno govor i nakon toga predlažem, ako ste suglasni, da ne idemo na stanku nego da odmah nastavimo s glasovanjem, tako da nemamo puno kretanja. Jeste li suglasni, to je u redu? Dobro. Dobro, evo, kolega Petrov, izvolite.
Predsjedniče Sabora, tražimo konzultacije vezano za Zakon o obustavi ovrha nad financijskim sredstvima, koji će danas biti na glasovanju. MOST je, ima mjesec dana, dao u saborsku proceduru, prijedlog Zakona o obustavi ovrha prije Uskrsa, želeći zaustaviti ovrhe nad građanima i poduzećima, zauzimajući se također, da se donese moratorij na kredite i građanima i poduzećima. Nije se nažalost riješilo, niste uzeli to u obzir, otišli smo na Uskrs bez da su svi ljudi u Hrvatskoj imali miran Uskrs. Nakon Uskrsa došli smo, ponudili ste nam za obustavu ovrha polovično rješenje. Čak ni to nije u potpunosti riješeno. O moratoriju na kredite se uopće ne spominje ništa, ne rješava se ništa. Ja vas molim da stavite hitno u proceduru MOST-ov prijedlog, da se obvežu banke na moratorij kredita. Ja neću kao Milanović moliti banke. Ja želim da ovo najviše zakonodavno tijelo, Hrvatski sabor donese zakon, da na narodu pokažemo da je ovo njihova zemlja, njihova Hrvatska, a ne Hrvatska nekih banki i nekih bankarskih lobija. Nema ih se što moliti, treba se donijeti zakon koji će donijeti moratorij na kredite, na obračun kamata, na ovrhe. Pa nije valjda da mi više gledamo na to ili da vi više gledate na to kakav će vaš odnos biti prema bankama, kako će vas banke gledati? Pa treba vas biti briga kako će vas narod gledati. Uostalom, mi ćemo nastaviti praviti pritisak, a ja se nadam da zbog tog pritiska i pritiska javnosti ćete shvatit tko je bitan u ovoj priči. Da je bitan narod, a ne banke.
Zahvaljujem. Kolega Bernardić, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, tražimo stanku kako bi upozorili koliko su važni SDP-ovi prijedlozi za zaštitu najugroženijih građana, o kojima ćemo danas glasati i gotovo je nevjerojatno da je Vlada odbila naše zakone koji idu za pomoć nezaposlenima, umirovljenicima, socijalno ugroženima, radnicima koji su na prvoj crti obrane od epidemije. Odbili ste povećanje naknade u samoizolaciji, odbili ste plaćeni za jednog roditelja, odbili ste stimulaciju za ljekarnike, trgovce, apotekare, vozače, radnike u logistici, za zaštitare, to ste odbili. Odbili ste isplatu 75% plaće za radnike u tvrtkama koje su pogođene korona krizom. Odbili ste suspenziju zatezne kamate. Odbili ste da se dužnosnici solidariziraju sa građanima tako da rade za minimalac. Odbili ste također i 0% PDV-a na dostavu hrane u ovim teškim vremenima. To ste sve odbili, ali ono što nas posebno žalosti je to što ste odbili SDP-ov prijedlog Zakona o kojem danas glasamo, a to je prijedlog o moratoriju na kredite od godinu dana u ovim najtežim vremenima za posebno pogođene skupine građana. To je samo dokaz da ova Plenkovićeva Vlada štiti interese banaka, to je dokaz da Plenkovićeva Vlada podržava ekstra profit banaka na tuđoj nesreći u ovim teškim vremenima. Neprihvatljivo je da pojedine banke nude odgodu kredita uz plaćanje kamate i uz plaćanje dodatnih troškova kroz solemnizaciju tako da praktički odgoda kredita košta više od pola mjesečne rate. Podsjetit ću da ova Vlada do danas nije donijela niti jednu odluku za pomoć nezaposlenima, stalnim sezoncima, korisnicima socijalne pomoći, umirovljenicima koji su najteže pogođeni. I zato ćemo mi u SDP-u inzistirati na našim zakonskim rješenjima i uvijek stati u zaštitu egzistencijalno najugroženijih građana.
Zahvaljujem. Idemo dalje poštovani kolega Mrsić, izvolite vi ste na redu.
Tražim stanku u ime Kluba HSS-a i Demokrata da bi upozorio na kaotično stanje u HZZ-u. Naime, preko tog zavoda idu potpore radnicima za očuvanje radnih mjesta. Vlada umjesto da je krenula da novce isplaćuje na tekuće račune radnika dovela je do toga da su novci isporučeni poslodavcima bez ikakvih ugovora. Ne zna se kome je šta uplaćeno, do toga da su novci uplaćeni kod poslodavaca koji su u blokadi, što znači da radnici neće dobiti svoje zaslužene potpore koje je Vlada dala. To nije pravi put, to smo više puta rekli kako će se očuvati radna mjesta, ali već kad je Vlada krenula tim putem trebala je napraviti ono što je najčišće i najjednostavnije, a to je da se novac isplati radnicima na njihove tekuće račune. No, nije to još dio svega problema koji se javlja u HZZ-u jer kontrolu kome se isplatilo i dali je to došlo radnicima ne može vršiti Državni inspektorat jer on nema ovlasti za to, ovdje se radi o potporama, a HZZ nema dovoljno ljudi niti kapaciteta da provjeri da li su sredstva koja su uplaćena od strane države došla radnicima na njihove tekuće račune. Sve to govori da je ovo napravljeno stihijski, da je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava zakazalo, da ministar Aladrović je prekasno krenuo u ove mjere i bojim se da jedna inicijativa koja bi trebala omogućiti da svi radnici u Hrvatskoj koji su sada na čekanju dobiju sredstva, će u nekim slučajevima propasti jer radnici neće doći do svojih zasluženih sredstava. Još jedna stvar koja se tamo javlja je da čak ima i poslodavaca koji su uredno se prijavili preko on line aplikacije, a do danas nemaju poima da li će dobiti potporu ili neće.
Hvala vam. Idemo dalje, četvrti zahtjev kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, Hrvatski suverenisti su predložili otvaranje tržnica, drago mi je da je stožer civilne zaštite to prihvatio, predložili su otvaranje ribarnica i to je prihvaćeno. Predložili smo da se omogući individualni sportski ribolov, drago mi je da je i to prihvaćeno. Tražimo, također tražimo ovo što su i kolege spomenule moratorij, moratorij na kredite. Dakle, minimalno godinu dana. Dakle, nije prihvatljivo da danas u vremenu ove teške financijske krize ljudi pod istim uvjetima plaćaju kredite koje su plaćali prije krize. Dalje, moramo naglasiti da imamo jedan jako veliki problem o kojem se ne govori toliko u javnom prostoru. Osim zdravstvene krize mi smo suočeni s gospodarskom krizom, ali neviđenih razmjera. Prema Financial Timesu Hrvatska će biti zemlja EU, pa čak i Europe koja će biti najpogođenija ovom krizom. S obzirom da je Europa žarište krize, govorim o gospodarskoj krizi, znači Hrvatska će biti jedna od zemalja koja će biti najpogođenija. Imamo prema guverneru narodne banke gospodinu Vujčiću i prema ministru Mariću imamo najveći pad PDV-a odnosno naplate PDV-a u EU, jedan od najvećih pada naplate PDV-a općenito u svijetu. Dakle, ako se hitno ne napravi rošada na čelu stožera civilne zaštite i ako hitno ne zamijenimo ministra Božinovića kao podpredsjednika Vlade sa tog mjesta sa npr. ministrom Marićem ili ministrom Horvatom, Hrvatska će i dalje pokušavati ovu gospodarsku krizu riješiti policijskim metodama, a to nije prihvatljivo. Jednostavno nećemo izaći iz nje. Dakle, predlažemo rošadu umjesto ministra Božinovića, ministar Marić ili ministar Horvat jer je gospodarska kriza najveća kriza s kojom smo mi dana suočeni. Hvala lijepo.
Kolega Vucelić izvolite, vi ste.
Hvala predsjedniče ovog sabora. U ime Kluba Živog zida i Promijenimo Hrvatsku tražim stanku kako bi raspravili dodatno o protuustavnim prijedlozima zakona koje ova Vlada namjerava nasilno i protuzakonito forsirati, zakona koje krši temeljna ljudska prava i slobode zagarantirane Ustavom. Izmjenjujete Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti kojim ograničavate temeljnu slobodu kretanja naših građana i to diktatorski natpolovičnom većinom umjesto 2/3 većinom. Sa pravom se pitamo koja je slijedeća sloboda koju ćete nam protuzakonito uzeti istovremeno nas držeći u stanju straha. Ovaj zakon se obavezno mora izglasati 2/3 većinom kako bi bio važeći. U Živom zidu odbijamo sudjelovati podržavajući vas u kršenju Ustava i ograničavanju prava i sloboda naših građana. Ovim putem vas predsjedniče također molim da uvažite ovaj govor za, po čl. 236. Poslovnika jer ćemo predati na, na očitovanje Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav i tražit ćemo ih mišljenje, tako da bi vas molio potvrdno dal ste ovo primili na znanje. Hvala.
Sve će biti napravljeno u skladu s Poslovnikom i pravilima po kojima radimo. Idemo sada dalje, poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime Kluba GLAS-a. Živimo u jedno neobično vrijeme. Živimo u vrijeme koronavirusa ili COVID-19. To je vrijeme koje nas je promijenilo. Promijenilo nas je na način da se ne rukujemo, promijenilo nas je na način da sjedimo u ovoj sabornici drugačije, promijenilo nas je na način da ne viđamo svoje roditelje ili ih viđamo samo iznimno pod drugačijim uvjetima, promijenilo je i u političkom smislu to da oporba bez obzira na prijedloge koji dođu i koji ukazujemo da nisu dobri da je oporba spremna podržati il je spremna pružiti ruku i reći ljudi moji živimo u neobična vremena za koje ne trebamo biti u svojim nišama i moramo zaista o tome voditi računa. Ali jedna stvar se nije promijenila, a to je da kad oporba daje amandmane, vladajući te amandmane odbijaju. Kad oporba daje prijedloge zakona, vladajući te prijedloge zakona odbijaju. Kad oporba ukazuje na činjenicu da one prijedloge koje dajemo dajemo u korist građana i doći ćete konačno i za jedno 15 ili 20 dana i vi do toga, ti će se zahtjevi u ovom trenutku ovaj odbiti, ali za 15 ili 20 dana će biti izglasani, al nek budu ove moje riječi zaista takve, pa nek budu jer ovdje svi radimo u korist građana. Kad ste išli sa prvim setom mjera, ožujskim setom mjera, rekli smo nemojte to tako činiti, činite drugačije, bez obzira na to smo glasali. Ne razumijem i neću razumjeti zašto se sad neće podržati zakon kad je riječ o moratoriju na kamate, kad je riječ o kreditima. Dakle, ono što svi govore, što svi ukazuju i nema nikog ko ne zna da je tome tako, moratorij kojeg su banke predložile je isti koji je vezan ili uz koronavirus ili bez koronavirusa. Mi u Klubu GLAS-a smo dali odmah u hitnu proceduru zakon vezan uz pomoć onima koji se nalaze u samoizolaciji. Taj zakon je negdje na dnu i ja pretpostavljam [[Upadica: Hvala vam]] da će ga staviti u raspravu kad više neće [[Upadica: Hvala vam]] biti ugroze. Hvala lijepo.
Kolega Hrelja, izvolite, sada ste vi.
Poštovani g. predsjedniče, tražim stanku u ime Kluba HSU-a, nezavisnih zastupnika, SNAGA-e i Nove politike da bih upozorio na jednu nelogičnost. Dakle, ako je, ako je ovrha uređena u 2 zakona, onda je nelogično da se jedan mijenja, a da od moratorija od ovrhe ostanu nezaštićeni umirovljenici, radnici, dakle koji primaju mirovine, mirovine i plaće. To je potpuno nelogično, to je selektivan, selektivan pristup rješavanju ovog problema, a mislim da se radi o onim koji su najranjivijim skupinama hrvatskog društva, građanima koji su najviše socijalno ugroženi. I zar je bio problem da predsjednik Vlade ili ministar, ministar Aladrović provjeri koje su nakon ovrhe primanja pojedinih umirovljenika da bi konstatirao koliko ima ugroženih i da bi se uvjerio koliko je velik taj problem. Taj problem je možda sad, mi ne znamo, taj problem je možda 500 ljudi, taj problem je možda 5000 ljudi, možda i 15 000 ljudi, al dal je ovo uopće to važno kada smo u situaciji u kojoj jesmo da ljudi imaju nedostatna sredstva za život i da bi trebali rješavati probleme na isti način za sve, za sve građane. Prema tome, ja vas molim u ime umirovljenika koji nam se obraćaju da ovaj problem uredno riješite u najkraćem vremenu da ne bude različitog pristupa prema različitim kategorijama, a pogotovo ne prema socijalno najugroženijim kategorijama građana. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Kolega Bilek, vi ste sada.
Hvala lijepo. Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina kako bi još jednom rekli nekoliko riječi i vezano ovim zakonskim prijedlozima odnosno konzultirali se oko glasanja, ali i izrazili zadovoljstvo što se tiče i samog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti jer i u samom izlaganju rekli smo da ćemo predložiti nekoliko izmjena i dopuna. Drago mi je što je naš amandman u izmijenjenom obliku, ali da je on, da je on prihvaćen i samim time da je na neki način zakonski prijedlog poboljšan. Smatramo da su ove mjere na dobrom tragu da se samim tim ako usporedimo situacije sa koronavirusom u našem susjedstvu, u našim susjednim zemljama sa situacijom u RH sa brojem oboljelih i, nažalost i umrlih naših građana, da možemo bit relativno zadovoljni i najboljim mjerama što se tiče samog Stožera civilne zaštite. Ali isto tako želio bi napomenuti i u ovom dijelu financijskog smisla gdje je Vlada napravila velike iskorake u smislu potpore našim gospodarstvenicima, ljudima koji zapošljavaju naše građane, ali i našim građanima da još jednom evo napominjem da postoji i ona mogućnosti dijelom, dio tvrtki koje su trenutno u postupku potpisivanja iliti priprema za predstečajnu nagodbu kao što je recimo Vodoprivreda Daruvar koja u svibnju ima prvo, prvo ročište da se i tu mogu koristiti te mjere Vlade RH. Hvala lijepo.
Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku kako bismo raspravili o zakonima o kojima ćemo danas glasovati. Prije toga želim reći da je Stožer civilne zaštite i Vlada RH kad je u pitanju očuvanje zdravlja i života naših sugrađana donijela niz mjera koje su po uspješnosti RH svrstale u sam vrh država i EU i svijeta i po broju oboljelih i po broju umrlih od ove korona krize. Što se tiče gospodarskih mjera, želim istaknuti da smo i ožujskim i travanjskim paketom izdvojili sredstva koja nas također svrstavaju u vrh država članica EU po visini izdvajanja u odnosu na visinu BDP-a, mislim da je samo Malta u tom smislu ispred RH. Te mjere kojima se očuvaju radna mjesta, kojima se očuva hrvatsko gospodarstvo i likvidnost hrvatskih poduzetnika su općeprihvaćene u hrvatskoj javnosti i po svim ispitivanjima javnog mijenja i po stavovima hrvatskih gospodarstvenika očito je da su te mjere pogođene i da će očuvati u ovom trenutku velike krize hrvatsko gospodarstvo. No Hrvatska danas nije ista ona država koja je bila prije nego što je Vlada preuzela odgovornost za upravljanje Hrvatskom, pa bih podsjetio svih nas da je u protekle tri i pol godine povećana prosječna plaća za 800 kuna, da je povećana minimalna plaća za 100 eura, da su povećane mirovine za 12%, da su plaće zaposlenicima u javnim i državnim službama povećane za 18%, a ono što je bitno da smo uslijed ove krize uspjeli naći sredstva da sve roditeljske i roditeljske naknade povećamo za 100%. Ono što je također još važno reći to je da se Hrvatska kao država u ovim vremenima krize pokazala kao izrazito funkcionalna država i da smo često puta ovdje sami nama davali za primjer države Zapadne Europe koje su nam trebale biti primjer, a upravo su u ovoj krizi pokazala kako je Hrvatska organizirana i funkcionalna država. Hvala.
Hvala. Javlja li se još netko? Ako ne, imamo problem koliko mi javljaju kolege sa vezom. U redu je, dobro onda možemo pristupiti glasovanju. Sada prelazimo na glasovanje, dakle još jednom vas molim samo za strpljenje, nadam se da će tehnički sve biti u redu. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 921. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika SDP-a, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti i nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Furio Radin, Klub zastupnika IDS-PGS-RI-a i Klub zastupnika GLAS-a. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem, a izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. 1.amandman Klub zastupnika IDS-PGS-RI-a je prihvaćen u izmijenjenom obliku što je predlagatelj prihvatio, kao i 2.amandman zastupnika Furia Radina koji je identičan amandmanu 1 pa je i on prihvaćen od strane predlagatelja. Amandman broj 3 Klub zastupnika SDP-a nije prihvaćen od strane Vlade i moramo glasovati. Molim glasujmo. Dakle ovo je amandman Kluba zastupnika SDP-a koji Vlada ne prihvaća. Tko je za amandman? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Evo ga stiglo je. Dakle, evo sada imamo sliku znači glasovalo je znači 117 od toga 38 zastupnika podržalo je amandman, 1 je bio suzdržan, a 78 je bilo protiv. Dakle amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na amandman Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti, nezavisnih zastupnika, amandman broj 4 Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati. Nadam se da će sada ići malo brže. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Sada smo malo brži, evo ga, 103 ukupno, 26 za, 1 suzdržan i 76 protiv. Idemo na, nije prošao amandman. Idemo na 5., Klub zastupnika GLAS-a, Vlada ga ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 110 glasovalo, 32 za, 1 suzdržan i 77 protiv, dakle amandman nije prošao. 6. amandman Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, Vlada ga ne prihvaća pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 115 je glasovalo, 32 je bilo za, 2 suzdržana i 81 protiv, dakle amandman nije dobio potreban broj glasova. I zadnji amandman br. 7. amandman Kluba zastupnika GLAS-a, Vlada ne prihvaća pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 109 glasovalo, 31 za, 1 suzdržan i 77 protiv. Sada dajem da, na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i naglašavam da je sukladno čl. 252. Poslovnika HS-a za donošenje ovog zakona potrebna natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76. molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 117 zastupnika, 80 zastupnika je bilo za, 21 suzdržan i 16 protiv, dakle donesen je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, većinom glasova.
prelazim na sljedeću točku, uz napomenu gospodin Maras prije nego što idete, da je kolega iz vaše stranke Hajdaš Dončić točno ko i ja vodio sjednicu i da niko mu nije ništa prigovarao pa onda se vi pitajte zašto je to tako. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z.E. br. 821 Predlagatelj je Vlada RH, na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172., u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijet do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za gospodarstvo. Želi li predstavnik predlagatelja, ministar zaštite okoliša i energetika, gospodin Tomislav Ćorić dati dodatno obrazloženje? Da. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora. Pred vama je Konačan prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Glavne značajke, odnosno razlike konačnog prijedloga zakona u odnosu na prvo čitanje su dodatno dorađene definicije, veći iznosi novčanih kazni za prekršaje, preciznije navođenje što se smatra sukobom interesa u smislu ovog zakona, propisivanje kraćeg roka za donošenje uredbe o izmjenama i dopunama Uredbe o koordinaciji za sigurnost pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, kao i dodatna nomotehnička dorada izričaja pojedinih odredbi konačnog prijedloga zakona. Kao što je poznato, danas se u hrvatskom odobalju nalazi 20 odobalnih eksploatacijskih platformi od čega je 19 eksploatacijskih objekata i to 2 stalno nastanjena objekta, dok su ostali automatizirani te jedno kompresorsko postrojenje. Na tim eksploatacijskim objektima se od 1999. godine pridobiva prirodni plin te u cijeloj povijesti eksploatacije nije bilo niti jednog incidenta. Također na sjevernom Jadranu nalazi se ukupno 52 bušotine te 4 pravca otpreme, od toga 1 prema hrvatskom plinskom sustavu, a 3 prema talijanskom. Važećim Zakonom o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika prenijela se u pravni sustav RH Direktiva 2013/30 Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 2004/35 Europske zajednice, a čije odredbe se odnose na sprječavanje velikih nesreća tijekom odobalnog istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. Cilj primjene ove direktive je u najvećoj mjeri smanjiti rizik nastanka velikih nesreća, vezanih za odobalne naftne i plinske djelatnosti i ograničiti njihove posljedice te time poboljšati zaštitu morskog okoliša i priobalnih gospodarstava od onečišćenja te uspostaviti minimalne uvjete za sigurno istraživanje i eksploataciju nafte i plina i ograničiti moguće prekide domaće proizvodnje energije u Uniji. Direktivu 2013/30 Europske unije morale su implementirati u svoje zakonodavstvo zemlje članice s odobalnim vodama u kojima se odvijaju aktivnosti vezane uz istraživanje i eksploataciju ugljikovodika i zemlje članice u kojima je registrirana tvrtka koja se bavi upravo ovim aktivnostima. S obzirom na činjenicu da se u hrvatskom odobalju odvijaju aktivnosti istraživanja i eksploatacije ugljikovodika, RH imala je obvezu prenošenja te direktive. Uz navedeno s obzirom na opseg i broj odobalnih objekata, RH svrstana je u skupinu 1 zemalja članica, točnije u skupinu s najintenzivnijim aktivnostima i s više od 10 objekata. Konačnim prijedlogom zakona usklađuju se odgovornosti i obveze naftno rudarskog gospodarskog subjekta u cilju izbjegavanja nedorečenosti i jasnijeg propisivanja odgovora, u slučaju moguće štete nastale na okolišu, pogotovo u smislu naplate te iste štete. U konačnom prijedlogu zakona usklađuju se isto tako imenovanje članova koordinacije za sigurnost pri odobalnom istraživanju i eksploataciju ugljikovodika. Budući je dio javnopravnih tijela nadležnih za pojedina područja prebačen na druga javnopravna tijela, primjerice Državnu upravu za zaštitu i spašavanje, kao takva više ne postoji već se njezini poslovi i djelokrug rada pripojeni MUP-u, potrebno je usklađivanje u tom smislu, a što posljedično podrazumijeva imenovanje novih članova iz javnopravnih tijela. Također, ovim zakonom u svrhu sprečavanja sukoba interesa, dodana je odredba kojom će se odrediti da članovi koordinacije ne sudjeluju u poslovima vezanim za ekonomski razvoj odobalnih ugljikovodičnih potencijala, provođenju nadmetanja za izdavanje dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na odobalju te ubiranju prihoda od djelatnosti istraživanja eksploatacije ugljikovodika. Ovim zakonom uvest će se realni rokovi za predaju dokumenata naftno-rudarskih gospodarskih subjekata te se određuje odgovornost naftno-rudarskih gospodarskih subjekata, kao i jasno određivanje obveza naftno-rudarskih gospodarskih subjekata, primjerice na način da je za obvezu dostave dokumenata umjesto ovlaštenika dozvole, odgovoran operator ili vlasnik, a u skladu s odredbama Direktive, a što pridonosi i ubrzanju postupka procjene dokumenata te su dodane odredbe kojim se utvrđuju odnosno uređuju obveze naftno-rudarskih gospodarskih subjekata prilikom trajnog napuštanja i uklanjanja eksploatacijskih odobalnih objekata kao i povezane infrastrukture. Ovim zakonom ujednačava se terminologija kako bi ona kroz cijeli zakon bila razumljiva i jednoznačna, a postiže se i usklađivanje definicija pojedinih pojmova za koje je uočeno da nisu u potpunosti prenijete u smisao predmetnih pojmova iz Direktive 2013/30 EU. Nadalje, uloga nadležnog tijela u provedbi inspekcijskog nadzora i istrazi velikih nesreća ili drugih iznenadnih događaja, točnije definirana, budući da isto nije definirano u skladu s drugim propisima. Predmetnim zakonom će se postići usklađivanje sa Zakonom o sustavu državne uprave, kao i s odredbama o inspekcijskom nadzoru koje proizlaze iz Zakona o Državnom inspektoratu. Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, uvedeni su visoki standardi prilikom obavljanja aktivnosti na odobalju koji još više naglašavaju brigu i sigurnost, za sigurnost i očuvanje čistog okoliša te usmjerenost na osiguranje statusa u kojem nismo imali niti jednu nesreću na moru prilikom obavljanja istraživanja i eksploatacije plina. Zahvaljujem na pažnji i molim poštovane saborske zastupnice i zastupnike da podrže ovaj konačan prijedlog zakona. Hvala vam lijepo.
Prvu repliku je tražio g. Ante Bačić.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre. Sreća je ovo dobro što ste naglasili da zadnjih 20 godina nismo imali nikakav incident i onečišćenje na Jadranu, ali zanima me u slučaju, ne daj Bože, takvog onečišćenja, najbliži brod koji može sanirati takvu štetu je u Trstu i njemu za izaći na određeni lokalitet treba nekoliko dana. Zanima me, ministarstvo je planiralo možda čak izgraditi brod ili nabaviti ga zajedno sa jadranskim županijama, zanima me dokle je to došlo, je li to u planu i hoće li ići to? Hvala.
Izvolite g. Ministre.
Hvala lijepo na pitanju zastupniče Bačiću. Dakle, da, riječ je o ideji koja već neko vrijeme postoji, međutim, za realizaciju te ideje pričekat ćemo vrijeme u kojem će proračun odnosno proračunski korisnici imati dostatnu količinu sredstava. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. G. Bulj, druga replika.
Hvala lijepo ministre. Zakon o istraživanju, ove izmjene, o sigurnosti istraživanju ugljikovodika, on je možda, ... [[Govornik se ne razumije.]] prihvatljiv, međutim, u Hrvatskoj je to čudno što se tiče ugljikovodika, evo, ja ću vam reći da sada u novom prostornom planu Splitsko-dalmatinske županije se 9, na 9 mista novih planira istražena područja, ... [[Govornik se ne razumije.]] čak u zaštićenim područjima pod UNESCO-om područja, tako da je bilo, vrijeme bi bilo da se okrenemo održivom znači, održivim politikama, a ne politikama koje vidimo do čega su dovele. Evo, u ovoj krizi je sad pokazano ovo što je i kolega Bačić sad pitao. Što je s tim za zaštitu u slučaju elementar .../nerazumljivo/... nekakve nepogode, kao što je ovo što je on sad spomenio, gdje je najbliži brod? Znači ova kriza je pokazala koliko imamo manjkavosti u dosadašnjim politikama. Tako bi bio skeptičan oko [[Upadica: Hvala.]] istraživanja Jadrana. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Izvolite g. ministre.
Hvala lijepo g. Bulj na vašoj intervenciji odnosno na replici. Međutim, istraživanja koja ste spomenuli u zaštićenim područjima jednostavno nisu moguća. To je prva teza, a druga, zakon koji bi to definirao nije zakon o kojem je danas se ovdje vodi riječ, tako da nisam siguran da ste upoznati sa tezama iz ovog zakona. Hvala lijepo.
Gđa. Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo potpredsjedniče HS-a. Uvaženi ministre, dakle u doba u kojem živimo, doba je korone, teško je da mi neko pitanje ipak ne bude i u kontekstu korone. Dakle, mi imamo eksploataciju ugljikovodika. Mene zanima, u smislu mjera koje su vezana uz COVID-19 odnosno koronavirus, da li se to dalje, budući da ste vi ministar i zaštite okoliša i energetike, pretpostavljam da imate neke podatke da li ta eksploatacija ide dalje, da li oni imaju problema, kako to funkcionira, što se dešava, da li je već bilo nekakvih zahtjeva koji su išli prema vama, a u smislu koncesija koje su vezana uz eksploatacijska polja, da li je tu nekakav poremećaj bio? Jer poremećaj je evidentno u svim djelatnostima, samo je pitanje veći ili manji. Naime, ovaj Zakon regulira sigurnost eksploatacije, odnosno sigurnost u smislu havarije, mene zanima što se dešava s eksploatacijom u kontekstu trenutačne situacije i koronavirusa. Hvala lijepo.
G. ministre izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] [[Upadica: Mikrofon. Evo.]] Ispričavam se. Dakle zahvaljujem prije svega na vašem pitanju. Što se same eksploatacije ugljikovodika tiče, u RH prema informacijama kojima raspolažemo, ona ide neometano. Naravno da je aktualni trenutak, odnosno tekuća cijena nafte dovodi u pitanju vizibilnost odnosno isplativost eksploatacije na djelu polja, međutim, dopustimo da vidimo kako i na koji način će se situacija razvijati u narednom razdoblju pa ćemo onda sukladno tome i promišljati o inicijativama koje dolaze iz naftnih kompanija prema ministarstvu. Hvala vam lijepo. Naime, ukoliko dozvolite, riječ je o njihovim prijedlozima da se razmotri smanjenje koncesijskih naknada s obzirom na činjenicu da u ovom trenutku te koncesijske naknade uz postojeću cijenu nafte čine eksploataciju neisplativom, na dijelu polja. Hvala.
Hvala. G. Đujić.
Hvala lijepo. Poštovani g. ministre. Ja ću osobno podržati ovaj prijedlog zakona, mislim da iako otvara još neka pitanja, mislim da je u samoj suštini dobar jer radi više na sigurnosti, o tome ću svoje u raspravu u ime kluba više govorit, ali mislim da neovisno iako nije aktualna tema trenutno da je jako dobra ova rasprava jer da je ovo vrlo važna tema o kojoj moramo svi skupa govoriti i to u dva aspekta. Prvo važnost energetske neovisnosti Hrvatske i smatram da je ovo istraživanje dobro, dobro za Hrvatsku i druga stvar o segmentu sigurnosti. I mislim da je vrlo važno ovo što ste rekli da nije do sada se dogodio niti jedan incident, a ovim zakonom propisujemo upravo one sigurnosne postupke koje ćemo, koji će se poduzimati ukoliko do nekakve havarije dođe. I za mene je ovo u energetskom smislu pitanje, kada neki ljudi govore da su protiv ovoga ko i u zdravstvenom kada kažu da su protiv cijepljenja. Dakle, tu bi ja povukao jednu paralelu. Mislim da je ovo jako dobro za Hrvatsku.
Hvala. Gospodine ministre.
Hvala vam. Poštovani zastupniče Đujiću, prije svega na potpori zakonskom prijedlogu, ali isto tako i na vašoj raspravi. Slažem se s vama da je intencija Ministarstva energetike naravno kao nadležnog ministarstva, ali i naših energetskih kompanija da treba biti upravo smanjenje ovisnosti RH. I u tom kontekstu i kontekstu iskorištenje našeg prirodnog potencijala, naravno uz poštivanje najviših ekoloških odnosno okolišnih standarda, je nešto što se čini razumljivim korakom. Držim također i slažem se s vama da upravo ovim prijedlogom zakona dodatno jačamo tu sigurnosnu komponentu. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Maras.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, znači moje pitanje je vezano uz aktualne trendove na tržištu ugljikovodika, vidimo da je cijena goriva pala i to je trend koji je zadnjih nekoliko mjeseci prisutan i na svjetskom tržištu. Zanima me, kako i da, vjerojatno ste radili određene projekcije, kako vidite utjecaj toga na stanje državnog proračuna odnosno na planirane prihode od trošarina i PDV-a koji se tu uprihodovao. Znamo da je ova kriza posebno u tom dijelu zanimljiva. Gorivo je pojeftinilo, al građani jako malo putuju i drže se svojih kuća i domova i sa druge strane gorivo je pojeftinilo i ovi koji kupuju imaju manje, manje trošarine plaćaju i manji PDV. I još jedna stvar živite u Zagrebu, ne znam kako komentirate situaciju gdje na svakom ćošku Grada Zagreba vidimo nekontroliran i neefikasan odvoz smeća. Još uvijek nakon 3 tjedna od potresa grad izgleda pun šute i cigli, tako da zanima me kao ministar koji se brine o zaštiti okoliša da li ste u mogućnosti poslati neku inspekciju da malo izvidi kakva je tu situacija? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodine ministre izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine Maras prije svega na pitanjima s obzirom da se nismo referirali na zakon. Što se tiče smanjenja cijene energenta odnosno prije svega nafte, ali isto tako i činjenice da lockdown ekonomije kako ste i sami naveli sam po sebi donosi manju ekonomsku aktivnost, pa onda samim time i prijevoz. To će neminovno dovesti do smanjenja uplata kroz trošarine odnosno porez na dodatnu vrijednost u državni proračun, mi od toga ne možemo pobjeći. Ono čemu se nadamo da prvi kvartal ove godine neće biti značajnije pogođen, međutim 4 mjesec će neminovno dovesti do značajnog smanjenja poreznih prihoda i do deficita koji se stvara u državnom proračunu. To je ono na što će sve svjetske ekonomije, jer su sve pogođene ovom krizom, morati računati. Što se tiče problema odvoza otpada s područja Grada Zagreba odnosno inspekcijskog nadzora i djelovanja, bilo koja pravna ili fizička osoba u RH može dozvati inspekcijski nadzor na bilo koju lokaciju. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. I na kraju gospodin Vlaović.
Hvala. Gospodine ministre mi iz HSS-a pozdravljamo donošenje ovoga zakona jer je to alat državi da zaštiti naše more s jedne strane, a s druge strane da i kroz gospodarsku aktivnost potaknemo razvoj, istraživanje i energetsku neovisnost RH. Al pitanje je provedbe zakona na terenu, kontrole i kontrolnih mehanizama da nam se ne dogodi da imamo kvalitetan alat, a da ne kontroliramo njegovu primjetnu. To sigurno da ćete razraditi kroz druge podzakonske akte i kroz kontrolu na terenu putem nadležnih tijela javne vlasti i sigurno da to treba pratiti. I drugo, korona kriza ipak je djelovala i na energetski sektor pa tako INA MOL zadnjih dana otpustila je jako velik broj djelatnika i u Sisačko-moslavačkoj županiji, u Bjelovarsko-bilogorskoj na izdvojenim pogonima kao tehnološki višak. Da li znate za to i može li se intervenirati da se to ne događa jer ipak oni nisu toliko pogođeni krizom kao druge djelatnosti, a bilo bi i vrijeme da se razgovara o onom dijelu koje pripada prihode jedinica lokane samouprave za zahvaćene količine ugljikovodika jer sigurno da će prihodi jedinica lokalne samouprave pasti zbog poreza na dohodak koji im je smanjen, pa bi bilo vrijeme da se krene u razgovor sa INOM da se plati veća naknada za korištenje zahvaćene količine. Hvala.
Hvala gospodin Vlaović, po teći put hvala. Odgovor ministre.
Hvala vam lijepa. Gospodine Vlaoviću prije svega da se referiram na prvi dio vašeg izlaganja, zahvaljujem se na potpori za ovaj zakonski okvir. Što se tiče drugog dijela vašeg izlaganja odnosno ovog koji se tiče samih koncesijskih naknada ukoliko se ne varam u posljednjem razdoblju je došlo do određene izmjene u korist jedinica lokalne samouprave. U ovom trenutku dakle trend odnosno cijena na tržištu je takva ugljikovodika, konkretno nafte i na to se referirala uvažena zastupnica Mrak Taritaš ukoliko se ne varam, je takva da je bilo kakva koncesijska naknada zapravo onima koji eksploatiraju problematična odnosno njezino plaćanje i zapravo dovodi u pitanje isplativost takvih projekata. I nisam siguran da je ovo najbolji trenutak za razgovor u tom smjeru povećanja eventualne naknade jer kažem jednostavno onda posao sam po sebi nema smisla. Hvala vam lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi je gospodin Branko Bačić koji će govoriti u ime Kluba HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege, mi ćemo u Klubu zastupnika HDZ-a podržati Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Prije toga ću reći da smo mi kao Klub zastupnika HDZ-a, tada sam 2015. u ime kluba zastupnika govorio o ovom istom zakonu, bili protiv. Protiv iz razloga što je on prije svega, došao post festum. Tad je on rađen nakon što je Vlada raspisala netransparentan, nezakonit natječaj za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u Jadranu. I onda nakon što su propisani svi uvjeti koji su trebali ispunjavati naftno-rudarski gospodarski subjekti, gdje su propisani njihova prava i obveze, ukoliko se krene u istraživanje, a onda kasnije i eksploataciju ugljikovodika. I ovaj zakon, praktično bio je mrtvo slovo na papiru. I tad smo to osporavali i iz tako formalnih razloga, rekao bih, jer je zakon dobar, i iz razloga što nisu bile već tada propisane neke stvari koje sada s pravom ministarstvo, odnosno Vlada predložila da se uvrste u ovaj zakon, a to je odgovornost naftno-rudarskog gospodarskog subjekta, koji bi prema starome zakonu gotovo bio uvijek ekskulpiran od eventualne odgovornosti jer je koordinacija radila procjenu moguće nastanka pojedine havarije, štete, ekološke katastrofe i onda bi se ta odgovornost morala utvrđivati jesu li dobro mjere propisane ili je možda krivica za to bila na naftno-rudarskom gospodarskom subjektu i tada smo tvrditi i sad je ovim zakonom to jasno propisano. Tada nismo to ... [[Govornik se ne razumije.]] ona je dobra i opet je podržavam, to je da ne može netko sudjelovati u procesu izdavanja dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika i kasnije biti član koordinacije koja na određeni način nadzire taj isti postupak i to je klasičan sukob interesa i dakle to je s te strane apsolutno podržavam. No, reći ću ono što mislim da je potrebno reći u ovom zakonu, ovaj se zakon oslanja na 2 zakona. S jedne strane mu je Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, a s druge strane Zakon o rudarstvu. Da bismo mi prišli mogućnosti istraživanja, a onda kasnije eventualno i eksploataciji ugljikovodika u Jadranu, mora postojati definirano eksploatacijsko polje. Prema Zakonu o rudarstvu se zna što je eksploatacijsko polje, ono mora biti propisano nadležnim prostorno-planskim dokumentom i imati lokacijsku dozvolu. U ovom trenutku u RH, osim polja koja sada jesu na sjeveru Jadrana, na kojima se vrši eksploatacija plina, mi ne možemo prići niti jednom natječaju i javnom nadmetanju za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. Iz nekoliko razloga, prvi razlog je što niti jedan županijski prostorni plan koji je na snazi za obalne županije u Hrvatskoj, koji ispred sebe ima u teritorijalnom odnosno ZERP, zaštičeni ekološko-ribolovni pojas, u svojim prostornim planovima, a koji ... [[Govornik se ne razumije.]] čiji je dohvat do kraja teritorijalnog mora, to je 22 km, odnosno 12 milja ili od obale ili od pučinskih otoka, nema predviđeno eksploatacijsko polje za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. E sad, da bi se onda temeljem toga moglo jedino istraživati i kasnije vršiti eksploataciju ugljikovodika, u izvan teritorijalnog mora do polovine Jadrana, gdje je granica našeg zaštićenog ekološko-ribolovnog pojasa, odnosno granice epikontinentalnog pojasa. No međutim, u ovom trenutku prema Zakonu o prostornom uređenju je predviđeno da se kao državni prostorni planovi u Hrvatskoj donose državni plan prostornoga razvoja, koji još nije donesen, za kojega je Vlada krenula u proceduru, donijela odluku o njegovoj izradi i on se radi, što je za svaku pohvalu, međutim, prolongiralo smo već ranije Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju rok za donošenje prostornog plana ZERP-a i epikontinentalnog pojasa. Kao što znamo, ... [[Govornik se ne razumije.]] zalihe ugljikovodika se nalaze u epikontinentalnom pojasu, dakle ispod podzemlja, morskog podzemlja, na dubinama od 60 do 1500 metara, ovisi gdje i kako, na kojoj dubini je se vrši istraživanje i eksploatacija, ali sami rudarski objekt, platforma nalazi se u ZERP-u, na zaštićeno ekološko-ribolovnom pojasu, odnosno na stupcu vode koji je iznad epikontinentalnog pojasa i on je na površini tog pojasa i on je na površini tog pojasa, odnosno na površini mora. Da bismo mogli prići istraživanju, mora, istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, mora bit donesen prostorni plan epikontinentalnog pojasa kako bismo mogli definirati eksploatacijsko polje, mi tog plana nemamo. I s druge strane, kako bismo napravili i postavili platformu za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, a koju nismo naslijedili kao što su, ne znam, Marica 1 ili kako se već zovu, 2, platforme na sjevernom Jadranu. Mi moramo donijeti državni plan ZERP-a. Prema tome, kad ti planovi budu doneseni, onda će potpuno bit otvorene ruke Vladi RH da krene u postupak javnog nadmetanja istraživanje i eksploatacije ugljikovodika i dobro je da je tome tako. Zašto? Zato što će se prilikom donošenja i jednog i drugog plana, mora raditi strateška procjena… ... [[Upadica se ne čuje.]] strateška procjena… ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? ... [[Upadica se ne čuje.]] Ja sam mislio da isteklo vrijeme, gledam, vidim da nije. Dakle, morat će se donijeti strateška procjena utjecaja na okoliš za kosu smo se zalagali i kao Klub zastupnika HDZ-a prije 5 godina, Vlada je, tadašnja Vlada je nju napravila čisto forme radi u jednom vrlo kratkom vremenu bez ikakvih postupaka koji su zakonom predviđeni i zbog toga je taj postupak koji je bio tada rađen bio manjkav, netransparentan, mi smo tada kao klub zastupnika napisali Interpelaciju o ulozi Vlade u tom jednom postupku, itd., itd. Tako da je ovaj zakon je pretpostavka da uđemo u jedno normalno, normalni transparentan, zakonit postupak za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u Hrvatskoj, ali da bi mogli tom postupku doista prionuti i krenuti u istraživanje, pa onda i eksploataciju, potrebno je imati eksploatacijsko polje, potrebno je imati lokacijsku dozvolu i za polje i za rudarski objekt, potrebno je napraviti sve ove predradnje koje sam maloprije spomenuo i tada bi se moglo govoriti o istraživanju i eksploataciji. I mi smo u Klubu zastupnika HDZ-a puno puta rekli da nemamo ništa protiv istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu, ali da smo suglasni za istraživanje i eksploataciju plina. S obzirom da prema istraživanjima koja su rađena, tada ih je radila tvrtka Spektrum iz Norveške i pokupila je tu dokumentaciju prema mojim saznanjima, odnosno Vlada koja im je omogućila to, tada je ostavila mogućnost da ta tvrtka i danas raspolaže s tim podacima, doduše neke ima i INA. Dakle, taj postupak koji je kao što sam rekao bio netransparentan, ali iz njega smo mogli utvrditi da su prije svega na srednjem i sjevernom dijelu Jadrana govori se o … zalihama plina, a da se eventualno na južnom Jadranu govori o mogućim zalihama nafte. Mi bismo tu bili vrlo oprezni, jer su to već dubine oko kilometar ili kilometar i dvjesto tristo metara, a na tim dubinama istraživanje i eksploatacija ugljikovodika je najkompleksniji uopće tehnološki postupak u svijetu i nema niti jednog tako zahtjevnog tehnološkog postupka od vađenja nafte na dubinama preko tisuću metara. Pa bi podsjetio da je upravo najveća ekološka katastrofa se dogodila u Meksičkom zaljevu i to na istražnoj platformi, ne na eksploatacijskoj zbog toga što je nastao problem prilikom crpljenja, prilikom istraživanja kad se naišlo na velike količine nafte nakon čega je bio gotovo čitavi Meksički zaljev onečišćen. Mislim da se šteta brojala i da je British Petroleum platio štetu preko šest milijardi dolara, da za dugo, dugo vremena više nema mogućnosti uopće ribarstva niti marikulture u tom dijelu i da će trebati proći dugo vremena dok se taj zaljev i ta lokacija ponovno ne uspostavi kao jedan čisti morski okoliš. I zbog toga moramo biti vrlo oprezni, pažljivi kada pristupamo istraživanju, a pogotovo eksploataciji ugljikovodika pogotovo ako znamo da je na tim dubinama nafta i krećemo u eksploataciju nafte. U tom smislu ovaj je Zakon nužan, dobar, on je jedan od alata kako uopće možemo doći u taj postupak istraživanja i eksploatacije, prema tome mi ćemo ga u klubu iz tog razloga i podržati jer je on jednostavno pretpostavka bilo kakvom pristupu kvalitetnom, sigurnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Hvala.
Sada će ispred Kluba zastupnika GLAS-a govoriti gospođa Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani ministre sa suradnicima. I mogu ovako ponaosob navesti imena i prezimena saborskih zastupnika koji su još ostali. Dopustite da uvodno nešto malo o raspravi koji je naš potpredsjednik Sabora imao s uvaženim kolegom pa je rekao dogovor je da mora biti. Nije dogovor da moraju biti dva po klubu, nego da maksimalno mogu biti. I ovo tu nije posljedica korone, nego je posljedica popodneva i posljedica zainteresiranost vezanu uz pojedinu temu. Pa onda kad je tema zgodna onda nas ima nešto više, a kad je to tema nezgodna onda nas ima malo manje i tih 28 koliko nas treba biti je zgodno za potkusuravanje.
Recite gospođo Mrak Taritaš koliko nas ima u tom trenutku, molim vas? Neka uđe u zapisnik. Zajedno sa mnom.
U ovom trenutku zajedno s vama, jedan, dva, tri, četiri, pet.
Hvala.
Ali nije to ništa neuobičajeno, govorili smo mi i pred manje i u nekom drugom terminu. Dakle, što se nas tiče u GLAS-u i mene osobno, meni je ova tema vrlo interesantna. Moram priznati da u kontekstu korona virusa zadnji put kada je nešto bilo iz resora ministra Ćorića, bilo je klimatske promjene, to smo zadnji put imali. I meni se čini da je to bilo u nekom drugom svijetu, u nekom drugom vremenu i u nekoj drugoj priči gdje ste vi tad bili u Bruxelles-u, pa smo mi koristili ovu priliku da vas prozivamo zašto ste u Bruxelles-u, a niste tu. Tad je bila tema što znači klimatske promjene, što će biti s klimatskim promjenama. Razmislite, dakle to nije bilo tako davno, to je bilo možda prije mjesec i pol dana, a meni izgleda kao da je bilo u jednom drugom vremenu, u jednom drugom svijetu, u jednoj drugoj priči jer sad sve ono što govorimo, govorimo u kontekstu korone. Ali ja duboko vjerujem i moram vjerovati, jer inače bi pali tu u depresiju svi zajedno kolektivno, da će doći dan poslije. Da će doći dan poslije i da će kad ćemo morati biti spremni i za neke druge stvari i neke druge priče. Pa ću onda vezano uz ovaj Zakon koji je Zakon o sigurnosti o pri odobalnom istraživanju eksploatacije ugljikovodika. Postoje vam one neke situacije koje se redovito jednako tako dešavaju, a to kad ste u opoziciji onda nešto napadate, onda dođete na vlast ili u poziciju, onda to isto morate braniti. Ja prema ovom Zakonu i prema eksploataciji i istraživanju ugljikovodika imam isti stav i prije i sad, a imati ću i budućnosti. Prvo ću o Zakonu, a onda o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Ovaj Zakon definira točno ono što njemu naziv kaže sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. On govori o zaštiti okoliša, govori o zaštiti prostora, govori o načinu na koji se to treba raditi, govori o tome što se može desiti u pojedinim stvarima, govori o proceduri koju se je dužno poštivani. Ono što nas može veseliti da zaista od 1999. godine kada imamo bušotine nam se to nije desilo Mi naravno naše Jadransko more doživljavamo ne samo kao prirodni resurs za razvoj turizma, doživljavamo ga djelomično i kao gospodarski resurs ne samo u smislu ribolova, nego i smislu eksploatacije ugljikovodika koji imamo. Pri tom možete vidjeti i sad nekakve satelitske snimke pa da se otprilike vidi odnos onog talijanskog i našeg dijela, pa da se vidi tu nesrazmjer to otprilike ovako pada koliko oni eksploatiraju. Ali Jadransko more, da budemo pošteni do kraja i jedan mali zaljev u odnosu na svjetska mora i u odnosu na svjetsku priču i u odnosu na opće vode Sredozemlja mi smo jedan mali zaljev. Dakle kad da nam se desi jedna ozbiljna havarija, mi bi imali ozbiljnih problema jer nam se to sve dešava na jednom malom prostoru. U smislu klimatskih promjena je, recimo, mene je to jako zanimalo u tom bivšem životu koji nije bio tako davno i nadam se da će biti u budući u kojem ćemo moći o tome više raspravljati, podatak, recimo, Jadransko more je najhladnije, najhladniji dio Sredozemnih mora u smislu temperatura koja imamo, u smislu promjena koje jesu i tako. Ali toliko o tome. Stoga, mi ćemo u Klubu GLAS-a podržati ove izmjene i dopune zakona, dakle sve ono što ide u smislu povećanja sigurnosti, u smislu povećanja i nekakvih uvjeta, dobro je podržati i dobro je da to imamo definirano zakonom i hvala Bogu da to ne moramo koristiti jer u prvom trenutku kad ćemo morati iskoristiti ovaj zakon i sve ono što je, bit ćemo u problemu koji će tražiti i veliki financijski angažman i sve ostalo. A ono tema koja je, naravno, uvijek vam je zov sirena, da bez obzira kad ovo raspravljamo, i u prvom čitanju smo raspravljali o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika i sad je i kolega Bačić koji je raspravljao u ime Kluba HDZ-a glavninu vremena proveo na temi istraživanja i eksploatacija ugljikovodika. Mi smo, kad je zakon donesen, govorim o Zakonu o prostornom uređenju 2013. g., onda tim zakonom bilo definirano da se mora donijeti državni prostorni plan. U smislu prostornog planiranja, dakle mi ovdje imamo saborske zastupnike koji se tako razumiju u puno toga. Ja se sad već nekako usudim raspravljati i o nekim temama, ali vrlo oprezno jer ne želim nikad govoriti stvari u koje onako provizorno, po hodniku malo čujem pa dođem. Ja sam po svojoj evokaciji prostorni planer i to je nešto što najdraže u životu sam radila i nešto što mi je najdraže. Hrvatska ima dugu tradiciju prostornog planiranja. Hrvatska je imala prostorni plan bivše Socijalističke Republike Hrvatske, tako se zvala, pa onda smo mi tamo '91. svi na onim svojim kartama onaj "S" onako s onim bijelim izlakiranim prefarbali, koji je bio dobar prostorni plan. Taj prostorni plan je planirao i kopno i more. Mi smo bili jedna od rijetkih država koje su planirale i mire. Ja sam imala priliku u svom radnom vijeku i u nekim drugim zemljama biti dakle, ne samo susjednim zemljama koji su recimo, u Mađarskoj gdje sam se hvalila sa tom drugom tradicijom prostornog planiranja u Hrvatskoj, kao ide od 60-ih godina prošlog stoljeća. Bila sam i u sjevernoj Njemačkoj i tamo gdje sam se hvalila tom tradicijom planiranja mora, znači da je Hrvatska imala isplanirala mora. E sad, meni se čini da bi bilo jako dobro da već imamo državni prostorni plan, ja mislim da ga se moglo napraviti, ali to je na dušu onima koji upravljaju tim resorom pa ću odlučili ići polako. Veliki prijepor i velika rasprava je uvijek bilo o planiranju prostora namijenjenog za istraživanje i planiranje prostora namijenjenog za eksploataciju. To su dvije različite stvari. Vi istražujete da bi kroz istraživanje vidjeli da li ima tu potencijala, da bi ugradili gospodarski faktor i element i da bi iza toga se odlučili za polje za eksploataciju. Vi često u fazi prvoj ne možete ni znati gdje da istražujete. Odnosno po nekakvim kartama koje su bile, možete znati. Vama se može desiti sljedeće, da imate u prostornom planu polje koje je namijenjeno za istraživanje. Ne možete imati u tom prostornom planu i polje namijenjeno za eksploataciju dok ne istražite, ne znate što je za eksploataciju. Dakle nakon istraživanja morate ići sa izmjenom prostornog plana i predvidjeti prostorni, dakle dio koji će biti za eksploataciju, koji je uvijek uži od onoga za istraživanje. Kroz istraživanje možete utvrditi da su vam gospodarski elementi, da su vam tehnička rješenja tako skupa, tako komplicirana i tako traži puno da nikad nećete doći ni za eksploataciju. Jednako tako, sad je uopće u smislu udjela od korone bespredmetno, ali ja mislim da je uvijek, u ovom trenutku je, između ostalog, trenutak u kojem bi Hrvatska trebala u smislu gospodarstva trebala znati kakvu to Hrvatsku mislimo imati 2050. Nekad, jedna namjena isključuje i drugu namjenu. Mi se nekad, kroz stratešku procjenu utjecaja na okoliš koju treba raditi za cijeli Jadran, naravno, to je prekogranični utjecaj, imate i ovu drugu. Vi bi trebali vidjeti što je taj potencijal Jadrana, što u Jadranu može imati. Koliko uopće eksploatacije možemo imati, koliko Jadran trpi marina, to se vraćam na onu temu da je Jadran jedna zatvorena, zapravo jedna mala uvala u smislu svih tih svjetskih mora, čak i u smislu Sredozemnog mora. Dakle, tu imate nekoliko stvari koje su vrlo osjetljive. Ja se nikad neću opredijeliti i reći ne eksploataciji. Ne istraživanju. Ali, vi nekad morate ocijeniti, možda vam ta eksploatacija, istraživanje, vam je veća šteta da ju imate nego da ju nemate. Dakle, to vam je taj jedan fini posao prostornih planera koji traje godinama i u jednom [[Upadica: Hvala.]] i uvijek se ispitujete jeste li dobro isplanirali. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika Živog zida i Promijenimo Hrvatsku govoriti poštovani zastupnik Damjan Vucelić, izvolite.
Prije par mjeseci u ovoj sabornici za vrijeme svog govora bacio sam u smeće vašu Strategiju energetskog razvoja RH iz jednostavnog razloga zato što je nema. Slično je bilo i 2009. g. kada ste donijeli strategiju za sljedećih 11 godina, a već prve godine ste odustali od gradnje nuklearne elektrane koja je bila kamen temeljac vaše strategije. To znači da smo se sljedećih 10 godina vi ustvari vodili jednom besmislenom strategijom. Inače mi o energetskoj neovisnosti možemo samo sanjati, a jedina strategija koju vodi ova Vlada je strategija zaduživanja, a u vašoj strategiji zaduživanja u vašoj strategiji rasprodaje prednjačimo. I tu smo u samom vrhu, za razliku od poražavajućih zadnjih mjesta koja imamo po većini statistika. Ova Vlada se može pohvaliti jedino da jako dobro rukovodi ovom zemljom kada su u pitanju interesi velikih kompanija i drugih država. A interesi naše zemlje i interesi naših građana su u direktnom sukobu sa političkim karijerama i planovima za vlastita bogaćenja. Hrvatska je postala uliznička kolonija, a ko svaka prava kolonija potrebno je iscrpiti iz nje sve prirodne resurse koje imamo i to radi tuđeg, stranog interesa. Resursi poput nafte i plina u Hrvatskoj su relativno dobro očuvani i temelji su naše potencijalne neovisnosti za koju se Živi zid zalaže. Nažalost naše rezerve ugljikovodika namjerno nisu strateške, kao što nije ni strateška INA koja se kriminalno prodala Mađarima sa štetom u iznosima od milijardi kuna godišnje. Da je hrvatsko pravosuđe funkcioniralo netko bi kaznio Mađare koji rade bez radne dozvole i poništio dogovor Sanadera i Hernadia već na samom početku. Da ovakvom žestinom ulažete napore u obnovljive izvore energije bili bismo među najboljima, a ne među zadnjima u Europi. Građani, Vlada je prošle godine prodala strancima našu kontinentalnu Hrvatsku za istraživanje i eksploataciju nafte i plina. A od te prodaje šta je dobila Hrvatska? Sve općine mogu računati na par 10-taka miliona kuna godišnje. Lika će dobiti smiješnih 400 kuna po km2, državni proračun će od buduće eksploatacije zarađivati par milijardi kuna godišnje. I to za resurs vrijedan stotinu puta više, resurs koji će cjevovodima ići u Njemačku ili u Mađarsku. Radio sam u rafineriji u Rijeci i radio sam na rafineriji u Sisku na modernim postrojenjima za izomerizaciju. U rafineriji u Sisku MOL krivotvori financijska izvješća koji prikazuju tu rafineriju kao gubitaša kako bi prikazali neisplativost proizvodnje i kako bi ju mogli zatvoriti, a proizvodnju prebaciti u drugu zemlju poput Mađarske npr. S time smo upoznali i DORH prije 2 godine. Prerada nafte nije više u Hrvatskoj gdje bi donosila novac kroz zaposlenja i kooperante i čak je ova Vlada osigurala uništenje Ininih postrojenja kako bi se nafta tamo minimalno prerađivala, a svako malo govori se i o zatvaranju tih rafinerija. A nafta eksploatirana u Hrvatskoj više nije Hrvatska. I laž je što nam vladajući pričaju kako ovime osiguravamo domaće potrebe. Ta nafta je vlasništvo stranih naftnih kompanija i oni je prodaju najboljem kupcu, ta nafta više nije hrvatska. A najgore od svega je što će se istraživanje i eksploatacija vršiti metoda hidrauličkog frakturiranja. Ako se to i dalje bude dozvoljavalo Slavonija će izgledati poput filma Erin Broković jer postoji realna opasnost da se takvom metodom trajno zatruje pitka podzemna voda. Baš zato gospodo, mnoge države su zabranile hidrauličko frakturiranje, pitka u vašoj, u našoj zemlji, u našoj Slavoniji nema cijene. A vi ne samo što ste joj dali cijenu nego ste to dozvolili za sitniš. I sada dolazimo do novog Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, zakona koji se prioritetno donosi u vrijeme krize uzrokovane korona virusom. Sve ostale teme osim korone su trenutno sekundarne i ovo je idealno vrijeme za donošenje zakona koji će biti temelj sramotne rasprodaje resursa koja se sakriva ispod našeg mora. Ovaj zakon potreban je vladajućoj eliti kako bi rasprodali koncesije i na moru te osigurali strancima dodatna istraživanja, a kroz par godina eksploataciju. A šta dobiva Hrvatska? Ništa bitno ne dobiva, osim što dobivamo mali postotak zarade prodajemo našu energetsku neovisnost i dobivamo stalni strah od zagađenja mora. Eksploataciju ugljikovodika stoga možemo gledati iz više aspekata, gospodarskog, financijskog ali i pitanja očuvanja i zaštite okoliša. Živi zid dugo upozorava da smo država koja se bazira na turizmu. Sa pravom možemo biti u strahu od napada morskog psa, izlijevanja nafte, terorističkog napada ili čak virusa poput korone u bilo kojem od tih slučajeva Hrvatskoj će se dogoditi gospodarski i ekonomski kolaps i zaduživanja koja će nas baciti u totalno siromaštvo. Slične ideje o ovom zakonu imao je 2015. godine ministar u Milanovićevoj vladi, Ivan Vrdoljak koji je govorio da će zbog nafte u moru Hrvatska postati nova Norveška. Ivan razdjelnik Vrdoljak i tu je vodio kampanju obmane. Malo zatvoreno Jadransko more ne može se usporediti sa Norveškim morem. U kampanji 2015. godina Norveške platforme od kopna su udaljenje 3 sata helikoptera, a Vrdoljak je htio bušiti već i na 2 km od obale. Čak i da je ta nafta najbolja na svijetu, narod je ne želi. 2015. godine građani su se jasno izjasnili da žele turizam i ribarstvo, a naftu ne. Ne isplati se zbog malo nafte ugroziti puno turizma. I onda slušamo HDZ-ovog ministra Tomislava Ćorića, ministra zaštite okoliša i energetike koji zavarava javnost sa frazama kako je potrebno istražiti količinu ugljikovodika u Jadranskom moru ali kako sama eksploatacija upitna. Građani, budite uvjereni da ukoliko strana naftna firma dobi koncesiju za istraživanje, dobiva ju i za eksploataciju. Hrvatski Jadran se sprema na prodaju ukoliko im to dopustimo. Još uvijek nije riješeno pitanje reakcije u slučaju nesreće. Čime će Hrvatska reagirati u slučaju većih izljeva nafte? Mi te kapacitete nemamo. A osloniti se na međunarodnu pomoć je neozbiljno. A što je sa turizmom? Svake godine ćemo sa strepnjom iščekivati bude li se dogodio kakav ekološki incident, a statistika nam govori da će se dogoditi. Kakve god mjere zaštite mi tada budemo imali. A onda kada se to dogodi, možemo staviti ključ u bravu, ostaviti političare da sami sebi donose zakone, isplaćuju sebi i stranačkim poslušnicima uhljebarene i to temeljene na sve većim zaduživanjima države, dok im je većina naroda raseljena izvan države. Hvala lijepo.
Imamo jednu povredu Poslovnika, čini mi se, izvolite. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Naime, g. Vucelić je toliko netočnih tvrdnji, informacija iznio da bi to trebalo pola sata da bi se demantiralo. Ali, samo jedna g. Vuceliću, rekli ste da je Hrvatska nije ispunila kvotu za udio obnovljivih izvora energije u ukupnoj potrošnji, ne da je ispunila nego je u samom vrhu sa 28%. Prosjek EU je 18%, a mi smo od ove godine trebali imati 20%. To je tek samo jedna od brojnih neistina [[Upadica: Hvala.]] koje ste iznijeli.
Hvala lijepa. Naravno da to nije povreda Poslovnika. Ja vas molim da ne zlorabimo tu instituciju. To što netko govori neistine ili istine, po nekom drugome, ja ne mogu procjenjivati da li je nešto istinito ili nije istinito, da li je nešto pametno, da li je nešto glupo, to nije na meni da procjenjujem. To je na našim biračima da procjenjuju, prema tome, te kategorije ne ulaze naravno u kategoriju povreda Poslovnika, prema tome, nije povrijeđen Poslovnik i molim da nešto što mislimo da nije istina, da je laž, da je objeda, bilo što, da ne rabimo taj institut. Dobro. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Saša Đujić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolegice i kolege, g. državni tajniče. Pa ja ću vrlo kratko s obzirom da između prvog i drugog čitanja ovog zakona nema značajnijih promjena osim onih nomotehničkih i to u pravilu na prijedlog Odbora za zakonodavstvo gdje se nomotehnički sređuje tekst zakona. Ja mogu ponoviti samo kao i u prvom čitanju koje je bilo 22. siječnja ove godine, dakle prije nekih 2 mjeseca, 2 i pol mjeseca, tako da nije donosen ovaj zakon pod nekakvim okriljem nepažnje hrvatske javnosti, u nekim čudnim okolnostima nego u nekoj redovnoj proceduri, a između ove dvije procedure nam se dogodilo što nam se dogodilo. Tako da to je čisto zbog toga. Uglavnom, Klub zastupnika SDP-a podržava ovaj zakon i ove izmjene u ovom zakonu, mi, ja neću detaljno sad ovdje govoriti 10 minuta kao recimo, prije mene kolega Branko Bačić zato što ja kao kolegica Mrak-Taritaš stalno držim isti stav, i u poziciji i u opoziciji, dakle ja sam 2015. bio za ovaj zakon i danas sam za ovaj zakon, za razliku od kolege Bačića recimo koji je tada bio protiv pa normalno da danas mora puno pričati da obrazloži zašto je promijenio mišljenje. Mi u SDP-u podržavamo svaki svako ono rješenje koje doprinosi većoj sigurnosti, zaštiti okoliša i svemu onome što dovodi do očuvanja prirode prilikom bavljenja ovom važnom temom, a to je energetska neovisnost Hrvatske i mislimo mi u SDP-u kao jedna odgovorna politička opcija da Hrvatska ne treba biti zadnja po ovim pitanjima i da ne trebamo mi glumiti neku svetu kravu i da mi se recimo ne bavimo istraživanjima ugljikovodika u našem Jadranu, a recimo Crnogorci to odmah kraj nas rade ili Talijani s druge strane u još većem obimu i u biti more je zajedničko, ali je pitanje tko s koje strane što istražuje, tko će od toga imati koristi. Da mi ne budemo tu nekakve pa ja ću reći, naivčine i ne koriste svoju priliku nauštrb drugih jer, nama je, ako se dogodi nekakva havarija koja bi zagadila Jadransko more, onda je sasvim svejedno da li se ona dogodila na hrvatskom dijelu ili na talijanskom dijelu, onda smo svi skupa koji dijelimo ovo prekrasno more, najljepše na svijetu, nastradali. I zato zbog toga treba donositi po meni čak i ovakva zakonska rješenja koja nisu idealna, dakle ovdje ima hrpa nedorečenih stvari i hrpa otvorenih pitanja. Ali mislim da u ovom trenutku je ovo dobar prijedlog koji će regulirati najvećim dijelom procedure, administraciju, pa i one postupke koji se dešavaju u slučaju, ne daj Bože nekakve havarije, ali i podižu tu sigurnosnu razinu na najvišu mogući stepenicu, ako to tako mogu reći. Evo, uglavnom, ja ne bih duljio s obzirom da sam u prvom čitanju govorio o ovome, nema tu nekih značajnih razlika između prvog i drugog čitanja, tako da još jednom, Klub zastupnika SDP-a će podržati ovaj prijedlog. Još jednom ću reći tko je u replici za kraj. Dakle, ovo pitanje i ova fama trebamo li, moramo li biti protiv toga, ne smijemo istraživati naše more, turizam, Jadran je meni isto kao u medicinskom rangu da li trebamo cijepiti sebe i svoju djecu. Da, naravno da trebamo, i ovo trebamo raditi jer trebamo istraživati područje na kojem živimo i izvući maksimalnu korist za zemlju i za naše građane iz toga. Ali to moramo raditi odgovorno, transparentno i po određenim kriterijima. Mislim da je ovaj zakon jedan korak ka tome i zbog toga ćemo ga podržati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći je klub zastupnika onaj Mosta Nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Tajniče, uvažene kolege. Evo, što se tiče sigurnosti naravno da ćemo svi podržavati sigurnost u istraživanjima ugljikovodika. Međutim, da li treba vjerovati svemu onome što mi prepišemo od europskih direktiva, ja mislim da ne trebamo. Ja mogu navest zakon, sve smo rekli u ovome zakonu. Mogu navesti primjere. Da bi mi se bavili održivim razvojima, da bi mi fosilna goriva ostavili budućim generacijama, da ne bi ucrtali sada, ovdje se govori o Jadranu, međutim to se događa i na Dinari i na krškim područjima, istražna polja i ekocidi razno razni. Zbog čega ja sumnjam u sve što donosi se iz Ministarstva okoliša mogu navesti više primjera. Pa prvi primjer je gospodarenje otpadom gdje iz Vrgorca se i dalje šalje, žao mi je što je ministar otišao, nisam mogao kroz repliku mu reć, iz, da bi se mi pokazali Europi kako smo ispunili određene kriterije gospodarenje otpadom. Nasumice su se ukinula određena odlagališta koja imaju iste sanitarne uvjete svi u RH. Znači, tako da je sad iz Vrgorca aktualno bilo da se prevozi smeće do Sinja 120 km u starim kamionima, koja šteti okolišu, kamioni na naftu, stari, ispada otpad komunalni iz tih kamiona i 120 km u jednome smjeru na auto putu ugrožava se i ovaj i ovaj sigurnost u prometu, prevozi se na odlagalište otpada Mojanka u Sinju. Ja sam to spriječio i opet ću, ne spriječio nego sam stao naravno da je mogla policija me u demokratskoj državi ovaj odmaknuti, međutim ja sam stao na put i to se nije odložilo, niti ću to dozvolit, a niti će građani to dozvoliti. Prije svega ovdje branin ljude s vrgoračkog područja koji će 3 puta, 4 skuplje plaćati svoju odvoz smeća, a drugo je što ne more bit kanta za odlaganje isto, odlagalište otpada sa istim sanitarnim uvjetima u Cetinskoj krajini gdje je, znamo što znači Cetinskoj krajini Cetina i sve ostalo umjesto da se bavimo stvarnim gospodarenjem otpadom. Tako i ovdje što se tiče ugljikovodika, mi smo imali jaku kompaniju, šta je evo maloprije kolega Đujić spominjao nacionalnu, ovaj sigurnost tj., to je vrlo značajno za sigurnost RH i energetska sigurnost i održivost. Međutim, mi znamo kako je se odnosilo prema tvrtkama u vlasništvu, najvećoj tvrtki u vlasništvu što se tiče energetike, to je INA koja je prodana za Judine škude tj. data u ruke, nije čak ni prodato, dato u ruke mađarskim vlasnicima bez zrna ispaljenog baruta i to je nešto, dali smo im upravljačka prava bez obzira što su, nisu imali, nisu većinski vlasnici, mi smo im dali upravljačka prava za šaku škuda određenim čelnicima stranka tada, tada je bilo u pitanju HDZ. Međutim, činjenica da u političkom energetskoj neovisnosti prodaju INA-e je počeo znači SDP sa bijelim očima tj. tadašnji ministar Linić Slavko, a završio je HDZ, a ova Vlada je definitivno tj. i ova saborska većina je zabila zadnji lijes u čavao kad smo dali kompletna upravljačka prava tj. izglasali smo da i oni članovi uprave INA-e naši nemaju pravo niti glasa. Toliko, tako da što se tiče zaštite nacionalnih interesa ovdje ne vjerujem, a vidimo sada da je isplivalo ono sve što je potrebno RH, to u ovome slučaju koronavirus, da je održivi razvoj vrlo bitan. Održivi razvoj u energetskom sektoru o ovome kojemu mi pričamo je vrlo bitan. Dobro je znati one potencijale i kapacitete koje mi imamo, ali imamo mi izvora kojima se možemo okrenuti i drugih izvora energetike, to je od sunčeve energije koju mi koristimo 0,3% dok druge države EU prosjek 5%. Europa 5%, čak Finska i druge države koje imaju puno manje sunčanih dana tj. ne zna se kad je dan kad je noć u tim državama, ima puno više koristi od sunčevu energiju, mi to ne koristimo. Mi smo uglavnom prihvatili igru Vrdoljaka tadašnjeg ministra gdje smo vjetroelektrane koje su obnovljivi izvori energije, ali nisu u konačnici oni ovaj u vlasništvu RH, jedino šta mu dobro muzu džepove naših građana za obnovljive izvore kad plaćamo struju, dobro se izmuzu džepovi, a dobit odlazi opet stranim vlasnicima. Znači, imamo kapacitete i potencijale, ovdje se radi o ugljikovodicima, o sigurnosti. Naravno da EU tj. ovaj uredbe direktive koje mi prepisivamo od EU koja je već implementirano 2013. je se već implementirala u određenim članicama EU. Ne vidim niti jedan razlog da mi to ne implementiramo, premda to će bit samo mrtvo slovo na papiru, sigurnost ovih istražnih područja. Međutim, ministar nije ovdje bio u pravu kad sam mu ja spomenuo da je Splitsko-dalmatinskoj županiji u prijedlogu prostornog plana se nalazi 9 istražnih područja na Jadranu, tu ulazi Jabuka, oko otoka Jabuke, Visa, Palagruže i to je plan u novom prostornom planu, nisam ja to izmislio. Znači nova istražna područja, a ta istražna područja su čak u dijelu gdje su znači područja Viški arhipelag kojega je, znači koji je od 2019.g. u UNESCO-u, pod UNESCO-om zaštitom. Prema tome, mi imamo tu, ja imam nepovjerenje, maloprije je kolega otvorio pitanje što ako se dogodi sad katastrofa na Jadranu, da je brod neki nafta, neka katastrofa koja će ugroziti Jadran, koliko im treba vremena da se sanira. Imamo jedan brod u Trstu, mi nemamo svoju uopće zaštitu, dok dođe brod iz Trsta i to, to je privatni brod, znači to je jedna procedura ogromna, dotle bi se znači ovaj kontaminiralo cilo područje naše obale, a znamo šta predstavlja naša obala. Evo sada vidimo u ovaj, vidit ćemo sada posljedice toga zato što smo sve bazirale isključivo i samo na turizmu. Nama turizam nije bio dodatna vrijednost, nama je turizam bio sve, što je znači bila pogrešna politika, nama nije bila poljoprivreda i drugi ovaj naši poljoprivredni potencijali i energetika naravno, nego turizam. I naravno da je bitna okoliš, održivi razvoj. Međutim, ja ne vidim niti jedan razlog da virujem osim šta će ovo bit lipo na papiru, ima ti zakona napisani, uredbi, direktiva koje smo mi prihvatili na stotine i stotine i na kraju će se mandata naravno predsjednik sabora će reć donijeli smo toliko uredbi, statistički pokazatelji. Međutim, u stvarnosti nije tako. U stvarnosti mi planiramo na najlipšim područjima, najzaštićenijim područjima koje bi tribalo bit najzaštićena područja kao šta je područje Lećevice i Dalmatinske zagore, mi planiramo bez problema centar za gospodarenje otpadom bez obzira šta sad već imamo probleme, cili Split, većina splitskog bazena ima problema zbog toga što Jadro iza svake veće kiše bude ovaj voda nije za piće. Znači, velike štete su već sad napravljene na naš okoliš i dugoročan će to biti ogroman problem zbog toga šta baš Ministarstvo okoliša ne radi ono što je tribalo raditi i tako na svim našim područjima, ne samo na moru, u zaštitama rijeka, na Zrmanji još uvijek imamo problem, imali smo problem gdje trebalo, Fond za zaštitu okoliša triba je davno sanirati Zrmanju i bile su pare al Mladineo je tada ovdje taj fond, pare su nestale tko zna u čije džepove, a nije riješen problem otpada tj. ulja, mazuta, čega li sve. I danas imamo problem Zrmanje, imamo problem laguna, donesa sam ovdje bocu, na rijeci Krki, gdje doslovno od Knina, od Tvikove tvornice, današnje Divove, tvrka ovaj doslovno u nacionalni park taj, kada kiše budu do nacionalnoga parka ode ovaj te štetna ulja. Doslovno ugrožene naše ovaj pitke vode. O rijeci Cetini štetnoj termoelektrane i štetnim stvarima koje su tribale tj. na Perući tribale biti o tome neću niti govoriti. Znači, mi u ovome trenutku imamo ogroman problem. Međutim, žao mi je što je ministar otišao, ovaj sam zakon pročitao i znam o čemu se radi, međutim on inače podcjenjivački s visoka govori jel jedino šta znam, jedino šta mu skidam kapu, žao mi je šta, a poručite mu tajničke za imenovanja ljudi npr. u Nacionalni park Krka i na sudu je izgubio, imenovao je osobu koja ima stranačku iskaznicu u istom trenutku HNS-a i HDZ-a, a s druge strane je bila osoba koja je hrvatski branitelj koja ima bolju stručnu kvalifikaciju Ljiljana Zmijanović i nije prošla, ali na sudu je dosada sve pogubia i upravnim sudovima, sve je ministar pogubia, toliko brani to uhljebništvo unutar tim strukturama, bez obzira što ova gospođa ima status branitelja, a i da nije toga ima bolje kvalifikacije od imenovane znači kandidatkinje koja je imenova. I on je imenovao te ljude. Prema tome, ministar se ne odnosi za zaštitu okoliša nego njemu je puno bitniji Dujić, predsjednik HDZ-a Šibensko-kninske županije, e taj je bitan, koga on reče toga se mora imenovati. Zbog toga nam se dešavaju stvari da danas imamo 70% ljudi zaraženih iz Splitsko-dalmatinske županije zbog [[Upadica: Hvala lijepa.]] staračkog doma.
Hvala. Sad ćemo nastaviti sa pojedinačnim rasprava. Prvi će biti poštovani zastupnik Ante Bačić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče sa suradnikom, kolega i kolega, pred nama je kao što smo čuli od samog ministra Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, kako je skraćeno vrijeme rasprave ja ću ovo pokušati samo najbitniji dio napomenuti šta mislim da bi svi trebali znati, šta bi javnost trebala čuti i koliko su ove izmjene i dopune korisne, koliko će biti korisne i našim gospodarskim subjektima, al u konačnici samim punjenjem proračuna i građanima. Znači ove izmjene i dopune moramo naglasiti da se donose uglavnom radi prijenosa same direktive Europskog parlamenata i vijeća vezano za naftnu i plinsku djelatnost u odobalnim područjima, normalno u njemu se propisuje i sama postupanja u slučaju velikih nesreća, sprječavanja ali i dobitka samih eksploativnih polja. Zašto je bitno za Hrvatsku? Zato šta smo kad gledamo sa razine EU, ali mislim i šire, država koja ima preko 10 objekata ove skupine i ulazimo u prvu skupinu zemalja članica tako da direktiva direktno se odnosi na nas. Znači ukupno što se tiče RH imamo 20 odobalnih objekata, platformi, od toga 19 eksploatacijih objekata, 2 stalna nastanjena objekata i ostali su automatizirani tj. jedno kompresorsko postrojenje. Imamo i drugu tradiciju eksploatacije samoga Jadrana, posebice plina od '99., a što se tiče ostalih bušotina mislim od 1917. na kopnu su nađena prva, prva eksploatacijska mjesta vezana za naftu i za plin. Treba naglasiti ono što je i sami ministar na početku naglasio da u posljednjih 20 godina hvala Bogu nismo imali većeg onečišćenja ili neke nesreće na našem dijelu Jadrana, tako da nas to definitivno ohrabruje, a upravo je i ova direktiva Europskog parlamenta i vijeća, a i ove same izmjene i dopune idu u tome i samom prekršajnom postrožavanju, ali i uvjetima koje će naftno-rudarske i gospodarski subjekti morati ispunjavati ne bi li eksploatirali ugljikovodik u Jadranu. Dobar je dio u članku 10. vezano za ove izmjene i dopune, a to je upravo ovo koordinacijsko tijelo tj. koordinacija za sigurnost pri odobalnom istraživanju na koje je prebačena, na to tijelo je prebačena upravo odgovornost vezano za naftno-rudarsko eksploatiranje. I normalno ovo što smo napomenuli vezano i za sami Odbor za zakonodavstvo, ali između prva dva čitanja ono što je i sama INA napomenula nešto se usvojili, nešto odbilo. Preć ću na ovaj bitniji dio pošto nemamo puno vremena, imam još samo 2 minute. Mislim da možemo sa sigurnošću reći sve što se, što ide u istraživanja na Jadranu, današnja tehnologija skoro sa 100%-tnošću može predvidjeti što će naći u takoj vrsti bušotine. Slažem se i s kolegama prije mene koji su napomenuli jedna je stvar eksploatirati plin, druga je stvar eksploatirati naftu. Ne trebamo ugledati tu na Crnu Goru i na naše susjedne zemlje koje idu malo u ekstreme. Moramo samo uzeti činjenicu da u talijanskom dijelu Jadrana je 1.358 istražnih bušotina, a u hrvatskom dijelu sam 133, na talijanskom dijelu aktivno je više od 110 proizvodnih plinskih bušotina i 38 naftnih, dok što se tiče hrvatskog dijela Jadrana ima samo 38 i to isključivo plinskih. Znači samo jedna Italija ima 5 puta veću proizvodnju. Rizici su normalno veliki, ali upravo ovakve direktive i ovakve izmjene i dopune zakona pridonose da sprečavamo i smanjujemo rizike, normalno da i upravljamo s njima i onda moramo vidjeti isključivo kako postići najbolji odnos rizika i same ekonomske dobiti. Završio bih s tim da mislim i prije ovoga zakona, ono prvo što trebamo napraviti i prije bilo kakvih podzakonskih akata i prije bilo kakvih koordinacijskih tijela i njihovih uspostava, mislim je glavni naglasak upravo na tome brodu. Naš dio Jadrana može pokrivati jedan tako ekspertan i kvalitetan brod. Nažalost ovaj koji nam je na raspolaganju nalazi se u Trstu. Osobno znam evo i preko Splitsko-dalmatinske županije i naše skupštine i našega župana da smo uputili i prvi prijedlog i samom ministarstvu i Vladi da pomognemo i da se udruže naše jadranske županije i da nabave takav brod, tako da vjerujem, evo kada prođe i ova pandemija i svi problemi [[Upadica: Hvala.]] da ćemo upravo ići u nabavku takvog broda. Hvala.
Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Đujića, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, ja mislim da je upravo ovo što ste sada na svom samom kraju svog izlaganja spomenuli, dakle ovaj jedan brod vrlo važan i možda je rješenje da se županije udruže priobalne pa da nabave jedan brod, iako ja mislim da ni za državu ne bi smio biti problem da se takav brod nabavi, pa možda čak i da se izgradi u nekom od hrvatskih brodogradilišta koja su već preostala. Naravno sa onim sastavnicama koje recimo, mi ne možemo da to uvedemo uvezemo u Hrvatsku, pa mislim da bi tu bila ono jedna opća korist za hrvatsko gospodarstvo i za brodogradnju, a mislim da mi sa svojim iskustvom, sami ste rekli od kada datira i naše iskustvo što se tiče ovih istraživanja, da ne govorim i u bivšoj državi kada je upravo INA se bavila istraživanjima i diljem drugih zemalja i Bliskog Istoka i nekih koji imaju tamo, dakle imamo dugu tradiciju stručnjaka u našoj zemlji koji itekako imaju što reći po ovom pitanju tako da to nam sigurno nije strana tema.
Poštovani zastupnik Ante Bačić.
Hvala potpredsjedniče. Kolega, zahvaljujem na replici. Apsolutno se slažem s vama. Moramo pohvaliti samo u jednom dijelu određene DVD-ove, vatrogasce na priobalju koji su već nabavili određene brodove i počeli su se specijalizirati upravo za onečišćenja na moru, ali vjerujem krovno da gledajući samo splitski škver i još nekoliko velikih brodogradilišta. Mi imamo dugu tradiciju i izrade specijaliziranih brodova, tako da ovakav jedan mislim da za jedan splitski škver ne bi bio nikakav problem. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege, pa evo isto vrlo kratko iako nisam mislio ali dali ste mi malo prostora s ovom svojom zadnjom replikom. Dakle, ja ću spomenuti isto DVD-ove koji su recimo u mojoj županiji, DVD Rab koji je nabavio jedno plovilo koje u slučaju nekakve ugroze može gasiti požar tako da crpi more i u biti, to je neograničena količina vode, a u periodima kada nema ugroze od požara to plovilo, je kupljeno, mislim kupio ga je grad Rab, a to plovilo kad nema ugroze od požara, onda koristi za, komunalno poduzeće ga koristi za zbrinjavanje otpada u nepristupačnim uvalama otoka Raba gdje se ne može ni doći pješice, tako da ima jednu korist i ekonomsku računicu i ekonomsku isplativost, ali to je recimo jedan dobar primjer, primjer zajedničke suradnje grada, općine koja u biti kroz svoja komunalna poduzeća mora brinuti o svom području i o sigurnosti građana, je li, tako da recimo i okej, ovo je sad jedna specifična situacija, ovaj brod ne može služiti baš nego za to za što je predviđen, ali uglavnom, uvijek se mogu takve neke stvari kombinirati i naći se financijska opravdanost za takve investicije. Ono zbog čega sam se javio u biti, a zaboravio sam spomenuti u raspravu u ime kluba, a to je ova koordinacija. Dakle, želim još jednom samo spomenuti i naglasiti i u prvom čitanju sam to spomenuo. U ovom zakonu se daje malo veći prostor toj koordinaciji, ne malo nego dosta veći prostor toj koordinaciji nego do sada i u svom uvodnom izlaganju ministar je spomenuo da će ona bit sačinjena od stručnjaka i, vrhunskih stručnjaka i u biti stručnih ljudi koji bi se time trebali baviti. I evo ja želim ovdje staviti naglasak na to i apeliram da to stvarno bude tako jer nikako nije dobro kada se, recimo neovisno koja politička opcija, da ne bi sad bilo da ja, ne znam, napadam HDZ, ali nije dobro kada se politički kadrovira na nekim mjestima koja moraju biti isključivo stručna. A to najbolje vidimo i u primjeru ove pandemije kada u biti zdravstveni radnici naši koji su nositelji aktivnosti u borbi protiv koronavirusa su u biti pravi ljudi na pravom mjestu. Dakle nije politika taj br. 1 koji donosi neke odluke i to tako mora biti. Stoga evo, još jednom želim ovdje javno, zadnji puta me se isto, iako sam imao skepsu da bi se to moglo ispolitizirati to tijelo, što nikako ne bi bilo dobro, zadnji puta me se upozorilo, odnosno upozoravalo, rečeno mi je da to sigurno neće biti tako nego da će biti isključivo stručno tijelo koje će se baviti samo stručnim stvarima i donositi stručne odluke na temelju stručnih aktivnosti. Stoga evo, još jednom sam želio u biti kroz pojedinačnu raspravu staviti naglasak na to pitanje jer mislim da je to iznimno važno da se spominje i da ne dozvolimo zajedno da se to ispolitizira, neovisno danas-sutra koja će biti vlada za par mjeseci i koje političke opcije, ovakva tijela moraju biti neovisna i isključivo stručna. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Đujić, dobro ste to napomenuli. Ja moram samo naglasiti da u čl. 10 je upravo napomenut sastav same koordinacije, ali i ovaj dio u objašnjenju da je upravo Europska komisija upozorila da se pripazi vezano za sukob interesa upravo onih članova i predstavnika određenih agencija i drugih javnopravnih tijela koja će biti u samoj toj koordinaciji. Moram naglasit da upravo radi toga je u samim člancima navedeno da članovi koordinacije ne sudjeluju u poslovima vezanih za ekonomski razvoj, upravo tog potencijala, provođenja, nadmetanja, izdavanju dozvola, ubiranja prihoda, upravljanju tim prihodima, poslovima vezano za projektiranje, gradnju, itd., tako da upravo radi te stavke sukoba interesa nitko tko ima takav interes vezano za eksploativno polje ili sutra nekakvu bušotinu ne može upravo ni biti u tom koordinativnom tijelu. Hvala.
Poštovani zastupnik Đujić.
Kolega Bačić, ne može bit direktno, ali može bit od pozadi kako je onaj reko u medijima. Znači znamo svi, svi se mi bavimo politikom. Znamo mi da neovisno što je to propisano da to može bit i ovako i onako neovisno šta tu piše i zbog toga, ali onda nemamo instrumenata, dakle ako zakon nije u nečemu povrijeđen. Mi imamo hrpe slučajeva u RH gdje po mom mišljenju je evidentan sukob interesa u, u, u, u, u pitanju. Dakle, pogotovo na lokalnoj razini, ali po zakonu on nije sukob interesa jer ga Zakon o sukobu interesa nije obuhvatio. Ja ću spomenut primjer predsjednika gradskih i općinskih vijeća u, u, u RH. Oni uopće nisu obuhvaćeni tim zakonom. Dakle, nijedna radnja koju oni rade u RH ne može bit sukob interesa jer nije u zakonu. Ista stvar je, ne znam, s direktorima komunalnih poduzeća koji uopće ne ulaze u tu priču, lokalne pričam. Direktori turističkih zajednica itekako mogu bit u sukobu interesa i hrpa njih i je, tako da i ovdje neovisno što je propisano nije baš sve obuhvaćeno i uvijek ima prostora, ali onda jedino riječju se možemo borit da to tako ne bude.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Marasa, izvolite.
Hvala lijepo. g. Đujiću, evo tijekom ove rasprave, a i tijekom cijelog današnjeg dana imamo situaciju koju imamo u HS. Sad nas je trenutno 5-ero u sabornici zastupnika, sve ostale klupe su prazne, a još jedan zastupnik SDP-a ne može ući zbog nevjerojatnih pravila koje je nametnuo predsjednik Jandroković i koji defakto izvrgavaju Poslovnik HS ruglu i instituciju HS ruglu, tako da gotovo je nemoguće raspravljati na kvalitetan način o i o ovom i ovim svim drugim zakonima koje imamo na dnevnom redu jer jednostavno se onemogućava zastupnicima da u raspravi sudjeluju. Ne vidim nikakav problem da u ovom trenutku svi zastupnici SDP-a uđu jer 40-tak sjedalica, stolica u HS bi bile dovoljne da sve zainteresirane ukoliko budu prime da dođu jer inače nemamo više od 40 zastupnika, tako da s te strane molio bi vas vaš [[Upadica: Hvala lijepo]] komentar po tom pitanju. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prvo, to se naravno ne tiče teme. A drugo, ja vas moram ispraviti ovdje, to nije odluka bila predsjednika Jandrokovića, to je bila odluka predsjedništva na kojem je bio i predstavnik vašeg, vašeg kluba i postignut je takav dogovor još dok smo bili u zgradi INA-e i odlučeno je na ponovnoj sjednici predsjedništva koja je bila prekjučer da se to nastavi ovaj tjedan, a da se onda daju prijedlozi i da ponovo imamo predsjedništvo ili u petak ili, ili u ponedjeljak ili utorak i onda da se pokuša nać nekakvo rješenje da se proporcionalno bude prisutno, jel.
Klub zastupnika SDP-a se s tim ne slaže, to znate, ne?
Pogledajte, vaš predstavnik se s tim složio prvi put na predsjedništvu i složio se s ovim što sam ja sad rekao da ostane takvo stanje dok ne, ne definiramo nešto s čim bi se svi složili jer je cilj bio da postignemo konsenzus, a ne da se niti preglasavamo, niti da niko ne odlučuje, tako da naprosto sam htio vas ispraviti, nije predsjednik.
Pa dobro, al moj prijedlog je da zastupnicima omogućite, nikad nije više od 40 zastupnika u sabornici, nikada.
Pogledajte, ako, ako nekakvi dogovor postoji, ajmo se onda držat tog dogovora tako dugo dok, dok on važi. Ako ne važi onda ćemo se dogovorit da on više ne važi, pa ćemo drukčija pravila. Mi neka pravila moramo imati zbog zaštite svih nas. Dakle, o tome se radi jel, ne radi se o nikakvom, nije u pitanju da je bilo isto ja vjerujem da bi kolega Radin jednako postupio i da se radilo o zastupnicima HDZ-a, da se radilo o zastupnicima MOST-a ili bilo kog drugog. Ako postoji nekakvi dogovor onda se tog dogovora držimo zbog našeg zdravlja, ne zbog ničeg drugog. Ovaj, a sad nije imalo nikakve veze s onim o čem ste vi govorili, ali izvolite.
Pa dobro, ja, ja ću sukladno Poslovniku odgovorit na, moram odgovorit na ono što je kolega Maras reko. Dakle, meni je teško govorit kao i kolegi Marasu šta je bilo na sjednici predsjedništva sabora i šta se tamo dogovorilo jer, ruku na srce, nismo bili tamo ni jedan ni drugi. Al ono što vam ja mogu reć iz iskustva da, ne znam šta ste vi dogovorili tamo, ali znam kako je to funkcioniralo u praksi. Dakle, u trenutku kad je neka važna tema i kad su svi zainteresirani za raspravu bila su dva člana iz svakog kluba odnosno ne više od 28 zastupnika i to je tako se postavilo prvi, prvi dan i tako je išlo i onda je u nekom trenutku kad je bila ovakva situacija da je nas 4-5, a ima 4 ili 5 zastupnika SDP-a zainteresiranih ili HDZ-a ja ću vam reć, prevrtite snimke rasprava, pa ćete vidjet da je bilo trenutaka kada je nas sjedilo po 4-5 iz iste stranke, uredno smo dizali replike, raspravljali i u zgradi INA-e, mogu, mogu se sad i razmislit, vrijeme će mi isteć, ali evo sad pričamo, nebitno i tako se ne držimo Poslovnika, pa možda ćete mi dati par minuta, par sekundi. Ali ovaj u zgradi INA-e smo raspravljali u jednom trenutku nas 4 iz SDP-a je sjedilo jer je bila prazna dvorana i ja tu osobno ne vidim problem. Kada bi ovdje danas u ovom trenutku svi htjeli ući, svi predstavnici klubova, ja bi bio prvi za to, dogovor je dogovor, dva, gotovo. Ali onda se nametnulo ovo sada onog trenutka kada je premijer Plenković branio drugi paket ekonomskih mjera u zgradi INA-e i kada je g. Jandroković rekao e, op, imate pravo samo na dvije replike, ne može vas bit više od dvoje, al do tada smo i bili u situaciji da nas je bilo i po 4-5 [[Upadica: Hvala]] O tome mi govorimo i sad smo mi zbunjeni ako radimo danas na jedan način, sutra na drugi, prekosutra na treći.
Ja moramo reć kad god sam ja predsjedao ovaj držao sam se dogovora jer takav…
Ne, ne okej. I prije potresa smo bili tu, isto nas je bilo 28.
…jer je, jer je, jer je, jer je takav dogovor bio na predsjedništvu na kojem je, ponavljam, su bili predstavnici svih stranaka, takav je dogovor postignut. Jučer, prekjučer smo imali ponovo predsjedništvo, bio je prijedlog da se ide po proporcionalnom sustavu i da se proporcionalnom broju članova pokuša riješiti to jer uistinu nije, ajmo reći optimalno ja bih tako rekao, ovaj da budu dva predstavnika kluba koji ima, ne znam 40 članova ili 30 članova i kluba koji ima 3 člana, bio je prijedlog. Taj prijedlog, s tim prijedlogom se nisu složili svi, između ostalog ne ne, ne nije se složio niti kolega Hajdaš Dončić koji je predstavljao vas, nije se ni kolega Petrov i onda je dogovor bio da se pokuša definirati ipak taj neki novi prijedlog koji bi bio proporcionalan, pa ćemo imati ponovo predsjedništvo ili u petak ili početkom sljedećeg tjedna, a do onda da idemo po principu ove Uravnilovke da tako kažem, po dva predstavnika svakog kluba. I ja velim, ako se kad god kršio sigurno nije pod mojim predsjedanjem se kršio jer pazim na to, a znam da evo jutros je baš isto predsjednik predsjedao i isto je čini mi se nekoga baš zamolio da napusti dvorani, da ne bude više, da ne bude evo kolegu Bačića da ne bude više od dva predstavnika svakog kluba. Prema tome, ajmo do petka održati taj dogovor jer je tako dogovoreni i na predsjedništvu, a onda ćemo ga vjerojatno promijeniti. Postoji dobra volja čini mi se sa svih strana da ga promijenimo samo su bili neki detalji u tome sporni. Evo izvolite, sada je onako neslužbeno … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Neslužbeno, ma da, znate zašto ja sam danas isto bio među zastupnicima koji je protestirao zato što imali smo neka pravila i meni je prihvatljivo ako ćemo to riješiti u razumnom roku, znači kroz dan, dva odnosno najkasnije do drugog tjedna. Nas je bilo strah da se to sad ne razvuče mjesec dana ili ne daj Bože do izbora. A najviše danas se isto nastao jedan problem, potpuno bespotreban po meni. Dakle u dvorani 6 ili 7 zastupnika, nas 2 iz SDP-a tu i nas dva sjedimo tamo sa strane i onda neko zove stražu da nas upozori da ne smijemo biti ni u ovom prolazu sa strane. Sada to meni nemam veze nikakve s nikakvom logikom S druge strane tamo stoji ministar, s druge strane i pet ljudi iz ministarstva, oni mogu, mi ne možemo ni u hodniku stajat, dakle to recimo nije dobro. I tu se stražu zvalo u dva, tri navrata i mi smo onda izašli da ljudima ne radimo u biti problem jer nisu oni krivi, ali niti su se sami sjetili nego ih je neko zvao, a to danas uopće nije bilo potrebe za time. I htjeli smo samo odgovor u kom roku bi mogli očekivat nekakav dogovor, mi smo poslali danas prijedlog nekog našeg viđenja pa ćemo razgovarati o tome.
Evo ja mislim da sam odgovor dao tako da evo ja bih kolega Maras mi je to neslužbeno dao svoj prosvjed, ali ja bih predložio da vi to ipak podvučete, mislim da ste sada dobili odgovor na to. Ja ne znam, nemojte se ljutiti na mene ali morate komunicirat unutar svoga kluba isto. Ali onda biste znali da je dogovor takav da ostane Uravnilovka što ja zovem pod navodnicima, dva, dva. Kada je bilo predsjedništvo je bilo jučer, da ostane za sada sljedećih evo vjerojatno tri dana, samo ono u petak će biti glasovanje ili ćemo u petak imati predsjedništvo ili odmah početkom sljedećeg tjedna i pokušati nać jedan omjer koji će biti upravo proporcionalan broju članova. No u svakom slučaju sada imate informaciju o tome. Ja bih time zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo naravno glasovat kada se steknu uvjeti, a nastavit ćemo sa radom sutra u četvrtak 16.travnja u 9,30 prva točka bit će Prijedlog zakona o dopunama Zakona o sportu, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 922, predlagateljica Vlada RH. Hvala vam lijepo i ugodan ostatak popodneva. SJEDNICA PREKINUTA U 18,45 SATI Sada idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z.E. br. 821. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika HDZ-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Mile Horvat, najprije o amandmanu br. 1.
Zahvaljujem se potpredsjedniče HS-a. Amandman broj 1 Kluba HDZ-a se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 2.
I amandman broj 2 Kluba zastupnika HDZ-a se prihvaća.
Hvala lijepa. Postaje sastavni dio zakona. Time smo riješili ovaj zakon.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, drugo čitanje, P.Z.E. broj 821. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika HDZ-a. Tijekom izjašnjavanja o amandmanima predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane Kluba zastupnika HDZ-a te oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je većinom glasova 108 za, 7 suzdržanih i 5 glasova protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti pri odobalnom i eksploataciji ugljikovodika. Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Danas prva točka na rasporedu: - Konačni prijedlog zakona o dopunama Zakona o sportu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 922; Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. i 204. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obitelj, mlade i sport. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje, s nama je poštovani Tomislav Družak, državni tajnik Središnjeg državnog ureda za šport. Izvolite.