Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika Domovinskog pokreta, poštovana kolegica Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo ja ću to još jedanput podići da svi vidimo. Ovo je najviše zakonodavno tijelo u Hrvatskoj. Svi smo pozvani štiti demografski poredak, ljudska prava i slobode i zastupati sve hrvatice i hrvate bez obzira na dob, spol, na narodnost, vjeru, političko opredjeljenje. Sloboda mišljenja i govora je Ustavom zajamčena. Tko to sebi uzima za pravo nekome ili nekoj grupi uskraćivati tu slobodu i u ime čega? Predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću s ovog mjesta najviše zakonodavne vlasti poručujem ne mora se truditi identificirati 1.033 roditelja, majki i očeva koji brinu za svoju djecu. Kao što ste vidjeli da sad ne podižem opet ova pisma ovdje imam 1.033 pisma s navedenim imenom i prezimenom majki i očeva koji traže da se odmah prekine s upitnim i prema mnogim jasnim indicijama sudeći prekomjernim prisilama prema djeci i uskraćivanjem njihove slobode. Govorim u ime oko 200.000 članova inicijative „Roditelji 0 do 24“ inicijative tražimo ukidanje Nacionalnog stožera Civilne zaštite te mnogobrojnih zabrinutih roditelja koji mi se osobno javljaju. Prvi zahtjev zabrinutih roditelja je da odmah ukinute nošenje maski kod djece. Cijeli je niz znanstvenih istraživanja koja jasno dokazuju da ovakve maske nikako ne pridonose smanjenju bilo koje zaraze dok u isto vrijeme mogu izazvati niz zdravstveno-psiholoških problema kod djece. U njihovo ime tražim od stožera da precizno navede znanstvena istraživanja kojima je utemeljio svoju odluku te da odgovori jesu li razmatrali suprotna znanstvena istraživanja. Dakle, poruka roditelja glasi, ne mučite nam djecu maskama jer za to nema osnove. Nije dovoljno pozivati se tobožnju europsku praksu jer postoje visoko civilizirane i iznad prosječno napredne europske zemlje poput Velike Britanije ili Švedske u kojoj ne vrijede ovakve restrikcije, ne samo za djecu nego ni za odrasle. Drugi njihov zahtjev tiče se prekomjerne upotrebe sredstava za dezinfekciju za koje je među ostalim prof.dr. Valerije Vrček jasno ustvrdio da je u velikom broju riječ o hormonskim otrovima, citiram: „Pristali smo na masovnu kemikalizaciju okoliša, ljudi i djece hormonskim otrovima. U ovom slučaju radi se o kvaternim amonijevim solima koje su redoviti sastojak tih biocidnih pripravaka. To je besmisleno i opasno jer ostaju pitanja na koja treba odgovoriti. Očekujemo li povećani broj alergijskih reakcija zbog korištenja kvaternih amonijevih soli u dezinficijensima? Očekujemo li povećanu učestalost astme i konačno očekujemo li povećani broj superbakterija? Svi bi trebali imati na umu da su kazneno odgovorni za narušavanje zdravlja djece.“ Treći zahtjev tiče se po mnogim istraživanjima nepotrebnih i začudnih testiranja asimptomatskih ljudi. Pojasnite javnosti zašto testirate ljude koji nemaju simptome testovima za koje diljem svijeta znanstvenici tvrde kako su preosjetljivi i načelno proizvode nove slučajeve pozitivnih. Od ukupnog broja svih testiranih osoba, a prema izjavi vaše Alemke Markotić, tek 5 do 10% njih ima simptome. Dakle, prekinite testirati osobe koje nemaju simptome. Sad čujte ovaj podatak. Do 31. kolovoza ove godine Hrvatska je bacila 200 milijuna kuna na uzaludna testiranja većinom ljudi bez simptoma. 1.033 roditelja i ja majka 4-vero djece kao 1.034 Ističemo još jedan zahtjev, možda i prijetnju, ne dirajte djecu. Ni u ovom, ni u bilo kojem drugom slučaju ne zaboravite i ne gazite ustavom, Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava, Općom deklaracijom o ljudskim pravima i Obiteljskim zakonom zajamčeno pravo roditelja da odlučuju o svojoj djeci. Kao predsjednica Odbora za obitelj, mlade i sport ovu sam temu uvrstila kao točku dnevnog reda današnje sjednice saborskog odbora i na kraju želim samo još dodati djecu smo dužni zaštititi, a glas roditelja uvijek se mora čuti.
Izvolite kolega Bačić, tražili ste povredu Poslovnika.
I Zahvaljujem g. predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika HS. Meni nije jasno dal je gđa. Krišto ovakvim istupom govori u svoje ime ili u ime Domovinskog pokreta kada problematizira uvođenje i obvezu držanja maske u Hrvatskoj, tim više što je hrvatski, Ustavni sud RH potvrdio odluke stožera i posebno u dijelu u kojemu se odnosi na mjere sigurnosne zaštite postavljanja maski. Prema tome, meni je evo skandalizira da Domovinski pokret problematizira odluke ustavnog suda. Hvala.
Kolegice Krišto, molim vas prvo stavite masku. Stavite masku ili ću vas morati isključiti iz rasprave. Sada ću napraviti stanku od 5 minuta, a vas kolegice Krišto ću udaljiti do kraja dana sa sjednice HS-a zato što se ne pridržavate onoga što se svi ostali zastupnici i zastupnice pridržavaju. Imamo stanku 5 minuta. STANKA U 9,54 SATI Idemo na drugu raspravu Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani kolega Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Evo mi ćemo sljedeće godine imati popis stanovništva u RH i bojim se, po prvi puta u povijesti zemlje ćemo pasti ispod 4 milijuna stanovnika. Prijeti nam demografska katastrofa već zadnjih 30 godina. Već zadnjih 30 godina Hrvatska ima negativni demografski prirast, tako da, svake godine gubimo jedan grad veličine, primjerice Makarske, Županje, svake godine gubimo 15-tak do 20 tisuća stanovnika samo što se tiče prirodnog prirasta. Bez odlaska nekoliko desetaka tisuća ljudi u zapadnoeuropske zemlje. Tako smo, primjerice, '91. g. imali 51 829 novorođene djece. Prošle godine svega 36 135. Prošle godine smo imali čak 51 794 umrle osobe. Ovo je pitanje br. 1. u RH. Mi smo narod koji ne staje, naša sela se pretvaraju u salaše, salaši u pustare. Slavonija, koja je nekad bila bogata, ponosna, danas je opustošena i osiromašena. Demografski opustošena, svaka druga kuća prazna, zarasla u korov i draču. Ništa bolja situacija nije u Baranji, ništa bolja situacija nije u Dalmatinskoj zagori, ništa bolja situacija nije u Lici. Hrvatska jednostavno nestaje i pitanje svih pitanje, svih vlada mora biti demografska obnova. Mi smo već sada, po mišljenjima stručnjaka, došli u situaciju da se sami ne možemo više demografski obnoviti. I što je učinila ova Vlada, što su učinile prethodne vlade što se tiče demografske obnove? U ovoj Vladi smo izgubili i u resornom ministarstvu naziv demografija, stvoren je jedan je jedan središnji ured za demografiju i mlade koji ima jako skučene mogućnosti djelovanja, financijski gotovo nikakve i bojim se da će ovi negativni demografski trendovi nastavljati i dalje iz godine u godinu. Naime, državna vlast je prepustila pod navodnicima demografsku obnovu jedinicama lokalne samouprave što je apsurdno. I onda se svaka jedinica lokalne samouprave mora boriti kako zna i umije ovisno o svojim financijskim mogućnostima. Mi smo primjerice u gradu Vukovaru gdje Hrvatska konzervativna stranka i Hrvatski suverenisti već 7 godina sastavni dio izvršne vlasti donijeli niz odluka upravo na našu inicijativu tako da smo jedini recimo grad koji sufinancira troškove stanovanja obiteljima sa 3-je ili više djece. Evo na zadnjem proračunu gdje je usvojen naš amandman kojim smo udvostručili jednokratne pomoći za novorođenu djecu. Jedan smo od rijetkih gradova koji financira preobuku osnovnoškolskoj djeci, koji financira bilježnice i radne bilježnice od ove godine osnovnoškolskoj djeci. No, to nije politika jedinica lokalne samouprave. Demografijom se mora baviti središnja državna vlast jer doći ćemo u situaciju da gradimo mostove, gradimo ceste, pitamo se tko će se tim cestama voziti. Ovih dana svi raspravljamo o tome jesu li Hrvatskoj potrebni vojni avioni, naravno da su potrebni, no koga će ti vojni avioni štititi, čiju sigurnost ako se pretvaramo u zemlju staraca, u zemlju gdje nema više dječjeg plaća, gdje iz godine u godinu broj novorođene djece pada. Bez istinske demografske strategije Hrvatska će nestati. I sve ove naše priče danas i sutra i za 5 godina padaju u vodu. Prođite malo od Broda prema Iloku, u 8 navečer u 10 sela nećete naći 3 osoba. To je realna slika Hrvatske, mi se prepucavamo oko po meni nebitnih stvari, s druge strane ono što je najbitnije to je opstojnost hrvatske nacije, nestaje. I nije nam tu nitko kriv. Više tu nije kriv ni Bruxelles, nije kriv ni Beograd, nije kriva ni Pešta kao što je nekad bilo, ni Beč, krivi smo si sami odnosno državna vlast koja nije u stanju prepoznati koji su pravi problemi RH. I očekujem da će u budućem, slijedećem proračuna 2021. biti puno više sredstava uloženo u demografsku obnovu jer bez toga sve ovo što mi radimo neće više imati nikakve svrhe. Hvala lijepo.
Poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Kao i svaki puta kada je prvi dan zasjedanja u tjednu započinjemo sa iznošenjem stavova klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika, tako da je danas prvi na redu poštovani kolega Darko Klasić u ime Kluba zastupnika HSLS-a i Reformista. Zastupnica želi povredu Poslovnika. Izvolite.
Da, povreda Poslovnika prema čl. 14. koji se poziva na Ustav te kršenje Ustava u čl. 112., a koji glasi: „Vlada je odgovorna Hrvatskom saboru“. Predsjednik Sabora, dakle vi u petak ste na javnoj sjednici Sabora pred cijelom hrvatskom nacijom izjavili kako ste nemoćni pred hrvatskom Vladom ako ne odgovori na naša zastupnička pitanja. Time ste potvrdili kršenje trodiobe vlasti. U ime Kluba Domovinskog pokreta … /
… /Upadica predsjednik: Izvolite sjesti kolegice Krišto Vidović, dobivate opomenu./ …
Tražim prekid zasjedanja Hrvatskog sabora dok Vlada ne odgovori … /Govornica isključena./ …
Izvolite sjesti. Ovo nije povreda Poslovnika, dajte proučite Poslovnik, izvolite si sjesti. Dobivate drugu opomenu sada, a ako ćete dobiti treću oduzet ću vam onda pravo govora danas. Ovo nije povreda Poslovnika izvolite se koristiti sredstvima i instrumentima koji postoje u Poslovniku za iznošenje ovakvih stavova. Dakle, postoji način da to kažete, ali ne ovako kao što ste sada to izveli. Dakle, dobili ste dvije opomene. Ja vas pozivam da ne činite ovo što sada radite jer ću biti primoran dati vam treću opomenu. … [[Upadica se ne razumije.]] Što da vam pojasnim?
… [[Govornica nije uključena.]]
Dakle, Poslovnik je potpuno jasan kao i zakoni. Što biste htjeli da vam tumačim?
… [[Govornica nije uključena.]]
Ne, ne možete više dobiti, izvolite se ako želite žalite se Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav.
… [[Govornica nije uključena.]]
Da, tako je to, točno.
… [[Govornica nije uključena.]]
Ne, ja u ime Hrvatskog sabora šaljem požurnice i to činim. Vlada odgovara na pitanja zastupnica i zastupnika dinamikom koja ona smatra da je ispravna s njene strane i odgovori na veliki broj pitanja, na neka pitanja kasni. Kada kasni ja šaljem požurnicu. Što biste vi htjeli? Gdje sam ja povrijedio Poslovnik?
… [[Govornica nije uključena.]]
Dakle, kolegice Krišto ovu polemiku možemo voditi na drugi način, a ne sada ovako tu pod palicom povrede Poslovnika.
… [[Govornica nije uključena.]]
Ne, to nije pitanje odgovora, na zastupnička pitanja svakako nije pitanje poštivanje Ustava i zakona ono je riješeno onako kao što piše u aktima, ja se tih akata držim i tu nema nikakvog kršenja Poslovnika. Dakle, mi možemo biti zadovoljni ili ne zadovoljni dinamikom na koju nam Vlada odgovara, ali se tu ne radi o kršenju Poslovnika. Dakle, vi nađite način da artikulirate svoje stavove, ali ne kroz povredu Poslovnika jer to povreda Poslovnika nije.
… [[Govornica nije uključena.]]
Ja nisam rekao da sam nemoćan pred hrvatskom Vladom nego postoje akti koje mene obvezuju na određeno djelovanje i ja sukladno tim aktima djelujem. Međutim, ako Vlada ne odgovori na pitanje ne postoji instrument kojim ja mogu natjerati Vladu da to učini. To vam je tako i ja više ne želim s vama razgovarati na ovaj način, ovo nije sada ni vrijeme ni mjesto, o tome možemo razgovarati pod drugim instrumentima Poslovnika. Dakle, vrlo jednostavno. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepa. Uvaženi predsjedniče, kolegice i kolege. Ja bih samo vas uputio jednu zamolbu, tj. hitnoću da dođe izvješće DORH-a ovdje u Sabor jel vidimo da svakodnevno se probijaju mjere tj. izlaze informacije i mjere jer je nacija zainteresirana, a institucije su … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Bulj, dajte molim vas opet kršite Poslovnik jer niste objasnili iz kojeg razloga po kojoj osnovi tražite riječ. Sada počinje slobodni govor u kojoj svaki zastupnik i zastupnica u ime svoga kluba može iznijeti stav kao što je to mogla kolegica Vidović Krišto oko ovog problema, tako ste vi mogli isto tako u tih pet minuta reći što vas muči i ako tih pet minuta nije dovoljno onda ne razumijem zašto ih imamo uopće. Dakle, sada krećemo, početak tjedna i krećemo s pet minutnim raspravama klubova to se zove slobodni govor u kojem možete govoriti i o temama koje ste sada započeli govoriti. Ali ovo što sada činite za to ne postoji nikakva poslovnička osnova. Dakle, imate pet minutni govor da to kažete. Tražite povredu Poslovnika, vi ne tražite ništa i počnete govoriti ono što imate pravo sada govoriti s ove govornice.
Ne muči mene, muči građane RH.
Kolega Bulj molim vas da sjednete, izvolite o tome govoriti pet minuta sa koja imate pred sobom.
Ne funkcioniraju institucije pa ako možete izvješće DORH-a ovdje da dođe jer vidite da se mjere probijaju svako malo i da cure informacije iz DORH-a kao na traci. Hvala lijepo.
Kolega Bulj molim vas da sjednete. Kolegice i kolege, sve probleme koje postoje u hrvatskom društvu, koje vas muče o kojem želite govoriti, možete govoriti sada u idućih pet minuta i molim vas da se držimo Poslovnika. Kolega Bartulica, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo u ime kluba Domovinskog pokreta tražim stanku od pola sata iz sljedećeg razloga. Prvo, ovo što je iznijela kolegica Vidović Krišto smatramo vrlo osjetljivo pitanje i ne može se tek tako prijeći preko toga.
Kolega BArtulica moram vas sada zaustaviti, zato što se stanka traži po određenim točkama, vezano uz točku dnevnog reda o kojoj se govori se traži stanka. Dakle, vi sada tražite stanku izvan dnevnog reda za nešto što nema veze sa točkom dnevnog reda. ... [[Upadica se ne čuje.]] dakle postoje jednostavno pravila igre, nisam ih ja osmislio, nego je to odluka Hrvatskoga sabora [[Upadica: Ali je povezano sa zasjedanjem HS-a. Znači vezano uz svaku točku dnevnoga reda.]] Ja vas, prvo molim da ne dovikujemo iz klupa. Ovo što sad radite je stvaranje kaosa. Ja sam za to da govorite što god želite [[Upadica: Ja se stvaram kaos.]] Ali u okviru formi koje postoje u HS-u. Dakle, nitko vam ne oduzima pravo govora i pravo, što god želite, recite u ovih 5 minuta. Ali držimo se pravila igre. Samo vas to molim. Nemojte mi govoriti da vam oduzimam riječ, da vam nešto ne dopuštam, sve vam dajem, ali u okvirima onoga što imate [[Upadica: Dobro.]] U okvirima instrumentarija koji postoji u Poslovniku.
Dobro, sigurno kaos koji se stvara u zemlji, ne dolazi od naše strane nego s druge strane Markovog trga, tako da, imamo stanje kakvo jest, ja sam tražio stanku, ako je to ...
Ne možete, to nije pravilo Poslovnika jednostavno. Izvolite sada, 5-minutno je slobodne rasprave, govorite što god želite. Prvi je na redu kolega Darko Klasić u ime Kluba zastupnika HSLS-a i reformista, izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani kolegice i kolege. Dobro jutro svima. Najprije, ja ću na drugu temu, ali možda isto jednako bitnu, pogotovo za građane ove zemlje. To je odluka Ustavnog suda RH od 10. ožujka ove godine gdje već 2. put i to povodom tužbe rektora Sveučilišta u Zagrebu, Borasa i 4 pravna fakulteta, sud donio odluku o ukidanju odredba Zakona o hrvatskom kvalifikacijskom okviru. Na temelju te odluke Ustavnog suda, ukinuti dio zakona, način da se diskriminiraju i diskreditiraju studenti stručnih i specijalističkih studija u odnosu na one sveučilišnog studija. Argumentacija iz obrazloženja ove sudske odluke u potpunosti je odvojena od životne realnosti i prijeti dovođenjem do ozbiljnih problema za studente stručnih studija na visokoobrazovnim institucijama, ali i zakonodavaca, što smatramo nedopustivim i u suprotnosti sa politikama i praksama EU te Europskim kvalifikacijskim okvirom. U većini zemalja EU ovakav scenarij je apsolutno je nemoguć, a EU preporučuje primjenu Europskog kvalifikacijskog okvira. Primjeni li se ustavna odluka retroaktivno, to ne, to ne, usvoje li se ove izmjene i dopune zakona do 31. prosinca ove godine, osim trenutačno 55 tisuća studenata stručnih studija, još oko 50 tisuća je onih koji su završili te studije i ostat će bez pravne kvalifikacije, odnosno pri zapošljavanju će imati posljednju kvalifikaciju propisanu zakonom, a to je srednjoškolsko obrazovanje. Zbog toga može doći do velikih problema u funkcioniranju različitih sustava države, ako i do problema u svezi s njihovim nesmetanim funkcioniranjem. Kao primjer, mogu vam navesti samo Visoku policijsku školu ili zdravstvena veleučilišta, gdje se školuju primjerice, medicinske sestre ili ostale medicinske profesije ili policijski službenici, koji ... [[Govornik se ne razumije.]] su stavljeni u nezavisan položaj. Može li se zamisliti što bi se dogodilo da prijeko nam potrebni kadar ostane bez svoje kvalifikacije, odnosno da im se kvalifikacija umanji. To dovodi u pitanje njihove kvalifikacije za poslove koje trenutno obavljaju, a svi znamo da je veliki deficit osoba u tim službama. Može doći do urušavanja pojedinih dijelova ... [[Govornik se ne razumije.]] ako će se doslovno ova odluka primjenjivati. Ovo je ozbiljan problem i posljedica je loše komunikacije između sveučilišta i ministarstva u prošlom sazivu Vlade, tj. šuma u komunikaciji između rektora Borasa i bivše ministrice gđe. Blaženke Divjak. Mi kao liberali se protivimo postojećem pravnom vakuumu i zbog toga inzistiramo na njegovom otklanjanju, kao što se i zalažemo za što brže usvajanje europskih standarada, a oštro osuđujemo suprotne i regresivne trendove udaljavanja od europskog standarda, kao što je u slučaju, u pogledu ovog problema. Naime, postojeća pravna situacija ugrožava i ostvarivanje temeljnih načela funkcioniranja i djelovanjima EU kao što je prekogranična mobilnost, odnosno u ovom slučaju, sloboda kretanja u obrazovanju gdje postoje jednaki i ujednačeni standardi kojima se protive pojedine struke. Smatramo da postojanje stabilnih zakona je važno jamstvo osobnih sloboda jer je cilj svakog zakona postizanje pravne sigurnosti, kako se bi osigurala mogućnost i perspektive građana. U svezi ovog iznesenog, podnio sam i zastupničko pitanje Vladi RH i očekujem adekvatno brz odgovor, zato jer se rokovi nam ističu, podsjetit ću vas da je 31.12. zadnji rok kad treba usuglasiti ovaj zakon. Hvala.
I idemo na 11. raspravu. Za sada zadnju prijavljenu, poštovana kolegica Dalija Orešković u ime Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, kolege zastupnici i zastupnice. Čini mi se da danas i nije neki dan za strukturirane 5-minutne govore. Čini mi se da je krajnje vrijeme da se Hrvatski sabor zapita što bi u ovom trenutku trebao biti naš prioritet i što je uistinu presudno i važno za daljnji rad ovog tijela. Po Ustavu, HS nadzire rad Vlade i drugih nositelja javnih dužnosti koji su odgovorni HS-u i to u skladu s Ustavom i zakonom. Sve vas pozivam, kao predstavnike vladajućih, a tako i predstavnike oporbe svih svjetonazorskih boja i klubova, da se iskreno pogledamo u oči i zapitamo je li Hrvatski sabor u ovom sazivu uistinu sposoban izvršiti svoju ulogu. Usvojili smo program Vlade nazvan Sigurna Hrvatska, nastavimo li ovako, Hrvatska će biti sigurna taman toliko koliko je bila vjerodostojna Vlada u prethodnom sazivu. O tome svjedoče afere koje se otkrivaju iz dana u dan i ne nazire im se kraj. Za hrvatske građane Hrvatska nije sigurna, sigurnosti nema u obrazovanju jer nema sigurnosti da će se po okončanju moći zaposliti na odgovarajuće radno mjesto bez da nečija stranačka iskaznica ima prednost. Hrvatski građani nisu sigurni niti pri dobivanju poslova jer uvijek neka koruptivna afera u odnosu na one koji imaju kvalifikacije, dobije prednost. Hrvatski građani nisu sigurni niti kada su u pitanju njihove zdravstvene usluge jer se oni dijele na one koji su bitni i na obične građane koji nikako za dobiju za ono što su u zdravstveni sustav i uplaćivali sredstva. Jedina sigurna stvar u Hrvatskoj i to sigurna od svake ugroze je korupcija. Nekoliko zastupnika prije mene govorilo je o rastakanju Hrvatske i o razlozima iseljavanja. Pa korupcija je razlog. Ne znam koliko sam puta do sada istaknula da sam pripremila nacrt strategije suzbijanja korupcije i na njega sam u profesionalnom smislu izrazito ponosna. No, treba reći, za borbu protiv korupcije uistinu nije ključna strategija, nisu ključne niti izmjene i dopune zakone koje sada najavljuje Vlada. Ključna je politička volja. S obzirom na izjave predsjednika države koje smo čuli jučer, a koje ozbiljno dovode u pitanje ustavnost i zakonitost rada čitavog niza državnih tijela uključujući Vladu, predsjednika Vlade, resorne ministre, USKOK, DORH, pa čak i predstavnike sudbene vlasti, krajnji je vrijeme da Hrvatski sabor hitno poduzme nešto i to već danas putem svojih nadležnih odbora ili da otvoreno priznamo da borbe protiv, volje za borbu protiv korupcije jednostavno nema. Pozivam HS da putem Odbora za pravosuđe utvrdi i ispita ima li istine u navodima koje smo mogli čuti jučer. Pozivam Odbor za zakonodavstvo da utvrdi manjkavosti u zakonodavnom okviru, pozivam Odbor za nacionalnu sigurnosti i unutarnju politiku da utvrdi kako bi zapravo trebale djelovati sigurnosne službe. Jer, po onom što smo jučer čuli, teško je zamisliti da SOA i druga slična tijela mogu obavljati svoju zadaću u skladu sa Ustavom i zakonom, ako predsjednik države i predsjednik Vlade u jednom te istom danu daju dijametralno suprotno stajalište i mišljenje o tome što je predsjednik Vlade trebao, mogao ili morati znati vezano za istrage u JANAF-u. Znači li to da se sa radom sigurnosnih službi upravlja na način kao što to rade ona dva majstora iz A je to crtića? Hoće li Hrvatski sabor i nadalje trpiti takvo stanje? Dakle, pozivam HS da preuzme oni ulogu koja mu je Ustavom i zacrtana ili naprosto možemo priznati da smo postali čuvari majstora iluzija, a prije ili kasnije, naši građani će shvatiti da je onaj koji je na vrhu hranidbenog lanca, onaj koji drži sve konce u svojim rukama najveći iluzionista. Hvala.
Hvala svima koji su sudjelovali u slobodnom govoru u raspravama klubova i nezavisnih zastupnik. Idemo dalje. Sada je na redu poštovani kolega Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege. Ovdje govoreći s ove govornice treba stajati iza svake izgovorene riječi u ovom časnom Domu. Mislim ih izgovaram ih, stojim iza njih, ali nije ovo moja privatna parlaonica jer ja ipak predstavljam neke ljude, oni koji su me birali, umirovljenike koje nosim u nazivu stranke koju predstavljam i ostale građane RH. Ti mi ljudi pišu i zovu me već mjesecima radi ovrha, daju svoje prijedloge, postavljaju pitanja, dijele iskustva, ali i strahove. Odlučio sam stoga samo prenijeti njihove misli i tako biti njihov glas u pravom smislu riječi. Sve upite i pozive lako je podijeliti u dvije skupine. Prva skupina, treba obrisati dugove. To naravno u dužničko vjerovničkim odnosima ne dolazi u obzir iz niza razloga, ali danas sam ovdje da prenesem stav ljudi koji smatraju da neke dugove treba zaboraviti. Možda bi trebalo bolje iskomunicirati s njima zašto je to nemoguće. Također među tim ljudima je najviše onih koji imaju stav, želim vratiti dug, ali kako je 200 naraslo na 1200. Ima li još prostora za smanjenje troškova postupka? Ima, siguran sam da ima, a i vi svi to dobro znate i takve zakone moramo donijeti. Drugi stav koji dominira, dajte nam obročnu otplatu, opcija koja se čak i spominjala kao realno rješenje koje bi zadovoljile obje strane u vjerovničko dužničkom odnosu, ali ispostavilo se da vjerovnička strana ipak ne može pristati na još jedno odgađanje neodgodivog. Za ovrhovoditelje i suce taj mjerni moratorij nije prihvatljivo rješenje. Prvi put je tromjesečni moratorij uveden 17. travnja, a nakon njegovog isteka u srpnju, Vlada ga je odlučila produljiti za još tri mjeseca. Zastoj ovrha u prvom je tromjesečju bio uveden za ukupno milijun 89 tisuća 620 osnova za plaćanje, a odnosile su se na 234.587 građana i 10.269 fizičkih osoba koje obavljaju registriranu djelatnost i kasnije je proširen. Moratoriji su uvedeni zbog posebnih okolnosti izazvanih mjerama stožera kako bi se građanima kojima su smanjena primanja ili ugrožen posao dao potreban financijski predah. Moratorij je obuhvatio i umirovljenike koji su nakon dugo vremena prodisali, nekoliko mjeseci živjeli su život dostojan čovjeka i znajte jako im je teško vratiti se u onaj jad od prije. Moram reći da kada se planira neka socijalna mjera ili spasonosan olakšavajući potez, odjednom se skupine koje se inače ne možete vidjeti zajedno za stolom nađu u istom čamcu, dobrostojeći i jedva stojeći, siti i gladni, bogati i siromašni, kao da siromašnima nije dovoljno teško u životu. Još im se prikrpaju i natovare ljudima kojima egzistencija nije ugrožena, ali im je mogućnost da dobiju neku olakšicu neodoljiva. Dakle, onaj vrh dužničke piramide koji prosječno duguje preko 4 milijuna kuna, isključujem iz onoga što ću sada reći o ovrhama. Želim ispred HSU-a da se problem ovrha sagleda u cjelini, ali i u dubini, da se uđe u strukturu duga, koliko ljudi kome duguje i da eventualne socijalne mjere sada i uvijek budu osmišljene tako da pomažu isključivo egzistencijalno ugroženima. 6 mjeseci iza nas je dug period. Ljudi umiru, umjesto njih ostaje jedna mirovina, građani ostaju bez posla, plaćaju tuđe račune, egzistencijalno su ugroženi ljudi, ali ugrožene su cijele obitelji i to su oni koje treba zaštiti. Ne ovršnim zakonima nego ustavnim načelima socijalne države i države socijalne pravde u temeljima kojih je život dostojan čovjeka. Zahvaljujem svim ljudima dobre volje koji mi se obraćaju sa svojim problemima da mogu razumjeti kako žive i da ih mogu dostojno zastupati s ove govornice. Hvala vam lijepa.
Deveta rasprava Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista i poštovani kolega Nino Raspudić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, kolegice i kolege zastupnici, zadnje u niz afera vladajućih koja nas je nakon samo nekoliko tjedana rada sabora u ovom sazivu ostavila bez trojice kolega, koji su do jučer sjedili s nama u sabornici, a sada su u pritvoru bacila je ovaj tjedan u sjenu sve druge teme. Za neke teme to i nije šteta, ali postoji tema koja nam je svima pri srcu i za koju apeliram da joj barem tijekom ovih slobodnih govora koji će joj biti posvećeni otvorimo uši, umove i srce. Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama kojeg smo obilježili jučer ustanovljen je u znak sjećanja na stravičan zločin koji se dogodio 22. rujna 1990. godine na zagrebačkom Općinskog građanskom sudu kada je na brakorazvodnoj parnici suprug ubio suprugu te sutkinju i odvjetnicu, a teško ranio zapisničarku. Spominjemo se 3 oduzeta života, jednog teško ugroženog i 4 zauvijek unesrećene obitelji. Kolokvijalno se za ovakve događaje često zna reći da su tragični što je duboko pogrešno, to nije tragičan događaj jer s tragedijom dijeli samo nesretan kraj. Naime, tragedija u sebi nosi i nešto uzvišeno, katarzično, a u ovakvim postupcima nema ničeg uzvišenog već samo brutalnog sirovog, okrutnog, neljudskog. Onima koji su mu barem posredno svjedočili, a nema osobe u Hrvatskoj koja nije čula za taj zločin nije ostavio osjećaj pročišćenja već zapanjenosti, mučnine i boli. U tom golemom zlu koje se dogodilo prije 21 godinu jedina posljedična mala kapljica dobra je što je potaknuo sabor da 22. rujna proglasi Nacionalnim danom borbe protiv nasilja nad ženama, pa nas sve skupa potakne i 21 godinu kasnije da uza sve druge stvari kojima se bavimo i koje nas zatrpavaju zastanemo i posvetimo se ovoj važnoj temi. Prije 21 godinu i 1 dan na zagrebačkom sudu se dogodio najteži zločin te vrste nad ženama, ali ubijanje kako ono doslovno tako i ono odgođeno što nazivamo ubijanjem u pojam, ubijanje duše i srca, premlaćivanje, ponižavanje žena događa se i dalje u slučajevima koji nikada neće doći do naslovnica, eventualno će ako budu prijavljeni završiti u statistikama, a statistike kažu slijedeće. Ove godine u prvih 8 mjeseci čuli smo 8 ubijenih žena, evidentiran na 4.116 slučajeva nasilja nad ženama, 849 žena žrtava kaznenih dijela nasilja u obitelji. Corruptio Optimi Pessima kaže duboka latinska izreka, kad se ono što inače najbolje pokvari postaje najgore od svega. Obitelj koja je temelj društva i civilizacije, topli dom, gnijezdo, utjeha, izvor snage, zadovoljstva i sreće, mjesto u kojem se odmaramo i krijepimo kada postane izvor nesreće, nasilja, ponižavanja, pretvara se u pakao. Neke naše sugrađanke kojima su tim povodom posvećene naše misli i danas pate u domovima koji su otopili gnijezda, te se izopačili u tamnice i mučilišta, gdje ih umjesto zagrljaja čekaju šamari, umjesto komplimenata psovke, umjesto razumijevanja ponižavanje, umjesto dijeljenja dobara ekonomska ovisnost, umjesto radosti roditeljstva emotivna i svaka druga ucjena djecom. Bliski ljudski odnosi dviju slobodnih ljudskih jedinki poput ljubavnih i bračnih odnosa su složeni, povremeno puni trzavica, pa i konflikata, to svi znamo i to je sve ljudski i normalno i tiče se ljudske privatnosti i obiteljske intime. Ali u situacijama kada se prijeđe granica poštivanja dostojanstva integriteta druge osobe i taj odnos prijeđe u nasilje to se onda tiče svih nas kao civiliziranog i solidarnog društva koje ne smije prepuštati žrtve njihovoj sudbini i tu mora vladati nulta tolerancija i to nije floskula. O različitim kontekstima antropološkim, kulturnim, psihološkim, sociološkim i drugim objašnjenjima i teorijama imamo kad razgovarati i svih drugih dana u godini. Na obilježavanju Nacionalnog dana borbe protiv nasilja nad ženama nema mjesta nikakvom ali, nema kako, otkud ili čemu zlo bit, samo jedno pitanje, što možemo učiniti da bismo zaštitili žene od nasilja? Odgovornost nas saborskih zastupnika je po tom pitanju puno veća nego odgovornost drugih građana jer mi smo zakonodavci. Odgovor moj i mojih kolega iz Kluba MOST-a je pooštravanje kazni za nasilnike. Uza sav respekt prema edukaciji, razvijanju svijesti o nenasilju, komunikaciji, jedino što smatramo sigurnim da će djelovati je strože kažnjavanje nasilnika i veća potpora žrtvama. Je li prelazak u drakonski mod ako postavimo pitanje, kako to da samo mali dio osuđujućih presuda za nasilje nad ženama u obitelji završava bezuvjetnim kaznama, dok se u najvećem broju slučajeva izriču uvjetne kazne u rasponu od 6 do 12 mjeseci? [[Upadica: Hvala vam]] Svijest koju želimo pobuditi i s ovom rečenicom završavam, [[Upadica: Hvala vam]] njegovati obilježavanjem ovog dana tj. jučerašnjeg dana [[Upadica: Hvala kolega Raspudić]] i nadam se jedinstvom kojeg možemo postići oko njega je nulta stopa tolerancije na nasilje [[Upadica: Kolega Raspudić hvala vam lijepa]] ali i borba protiv rutine pri ovakvim prigodama. Obilježavanje ne smije prijeći u…
Kolega Raspudić, hvala vam lijepa, vrijeme je isteklo već davno. Ja vas molim, imamo 5 minuta i da se držimo toga.
Ispričavam se … [[Govornik se ne razumije]] Oprostite.
Sve u redu. Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana kolegica Rada Borić, izvolite.
g. Predsjedniče, kolegice i kolege. Kao što je kolegica rekla, jučer je bio Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama. Tek jedna činjenica, od 2016. do '18. ubijeno je 46 žena, od toga 39 od svojih najbližih članova obitelji. Samo u ovih 8. mjeseci ubijeno je još 8 žena. Molim vas ovom prigodom u kojoj znamo ustajati u počast onima koji su poginuli za slobodu, koji su poginuli za borbu za bolju Hrvatsku, molim vas da ustanemo i u čast za sve one žene koje nisu mogle ostvariti svoje živote u punom potencijalu.
Kolegice Borić, samo, samo malo vas molim, ovo smo se mogli dogovoriti. Dakle, pozivanje na minutu šutnje radi predsjedavajući u HS.
Oprostite, žao mi je da niste predvidjeli to.
Mogli smo se to dogovoriti. Evo sad dovodite i mene i zastupnike u dosta neugodnu situaciju jer svaki put kad netko umre ili svaki put kad ćemo imati slične situacije onda će zastupnici po svojoj volji dolaziti i tražiti da se za nekoga ustanemo, što smatram da, u redu je da se ustanemo i obilježimo to, ali mislim da bi bilo u redu da se dogovorimo oko toga.
Žao mi je, oprostite, evo ja sam htjela žrtvovati svoju minutu, ali vjerujem da budući da smo se i kao žene dogovorile da će svi klubovi danas, i mislim da je to dobro, da se napravi da jedna tema bez obzira što mi nismo ovdje niti homogeno tijelo, da jedna tema bi nas mogla sve ujediniti, pa se nadam da ćemo to drugi puta napraviti. No dobro, htjela bi danas reći nešto što nas doista zabrinjava jer iako je ustavni sud još 2017. donio rješenje koje obavezuje sabor da u roku od 2.g., a one su prošle, donese i osuvremeni zakon o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodu odlučivanja o rađanju djece. Kao što znamo, ne samo da rok nije otpoštovan, ono što doista brine, da je ministar zdravstva, g. Vili Beroš prije nekoliko dana prejudicirao kako bi taj zakon mogao izgledati. Po njemu, u tome kako bi taj zakon trebao izgledati nema niti riječi o regulaciji priziva savjesti, koji nažalost iz onoga što nas obavještavaju izvješća različitih ženskih udruga, pa i Ženske mreže Hrvatske, u ovom trenutku, 60% ginekologa i ginekologinja pozivaju se na priziv savjesti. Treba samo usporediti sa našom susjednom zemljom, a g. Beroš je rekao, da eto, u povjerenstvu će se baviti usporedbama sa EU praksom, pa od prve EU prakse u susjedstvu, prizivači savjesti u Sloveniji su samo 3%. Pitam se da li ti ljudi imaju možda manje savjesti ili više brinu o pravima žena na reproduktivno zdravlje. Također, ono što nas zabrinjava i u ovome trenutku pa ili ćemo dobiti novi i suvremeni zakon koji će govoriti i o dostupnosti, dakle, ženama, ne samo pristupu kirurškome prekidu neželjene trudnoće, već možemo li biti i suvremeni i baviti se onim kako žene bi što manje traumatično prošle to iskustvo, a to je medikamentoznim pristupom prekidu trudnoće. Da dostupnost je jednako tako važna, rekla bih ih klasnog pristupa, nije u osom trenutku gdje i dalje, g. Vili Beroš smatra da pobačaj na zahtjev žena treba se i dalje plaćati, gdje u ovoj zemlji, u Dubrovniku je on najskuplji, u nekim gradovima uopće ga niti nema, u nekim bolnicama se ne izvodi, pa je to ženama i dodatni trošak ili odlaze u susjedne zemlje u kojima su ti postupci, medicinski postupci jeftiniji. Dakle, ono što nas zanima je kako je moguće da je, da postoji tako nereguliran odnos plaćanja i smatramo da je pravo na pobačaj, jedno od prava koje žene mogu ostvariti i prema onome kako stoji čl. 35 Ustava RH, a i čl. 8 Europskoga suda za ljudska prava u kome je zajamčena zaštita privatnog i obiteljskog života koje obuhvaća autonomiju fizički i moralni integritet. I ovdje dolazimo do najsuspektnijeg dijela prijedloga novoga zakona kako nam ga je bar predložio, u svom intervjuu ministar, a to je savjetovanje za žene. Savjetovanje za žene za koje ne znamo kriterije tko bi to savjetovao žene, a s druge strane, upravo se krši autonomija odlučivanja jer se ovdje pretpostavlja da bi žene vjerojatno, bismo mogle možda i oduzeti onda i poslovne sposobnosti, tretira ih se kao nekoga koji ne zna odlučivati, ne samo o svome tijelu već i o svome životu. Odluke koje žene donose vezano uz reproduktivna i seksualna prava nisu samo ovakve odluke. One su odluke o poštivanju upravo ženske autonomije u odlučivanju.
Zahvaljujem kolegici Borić i još jednom bih vas molio, dakle da u ovakvim situacijama, prije nego što zastupnik ili zastupnica predloži, dogovorimo to između sebe i ja sam suglasan da mi minutom šutnje i odamo počast svim onim ženama koje su stradale od obiteljskog nasilja, tako da vas pozivam da to sada učinimo. - Minuta šutnje – Neka im je vječna hvala i slava im. Idemo dalje, sada je na redu kolegica Nada Murganić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. Da svakako i mi ćemo u ime kluba progovoriti o ovoj temi, o ovom negativnom društvenom fenomenu. I ono što smo već rekli unaprijed ranije, to je činjenica da je nasilje prisutno u svim sredinama i u svim državama. Međutim, razlikujemo se samo i po tome kako pojedina društva i države su spremne zaštititi svoje građane, njihova ljudska prava i slobode, zaštititi one koji su najranjiviji, djecu, starije osobe, osobe sa invaliditetom, zaštititi obitelj. Vlada RH i HDZ odlučna je u borbi protiv nasilja nad ženama, od nasilja u obitelji i uopće svih oblika nasilja. Na dan, Nacionalni dan borbe protiv nasilja 22.9.2017.g. na vladi je donešena nacionalna strategija borbe protiv nasilja u obitelji, a u 4. mjesecu slijedeće godine Konvencija Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i obitelji. I tim dokumentima zacrtane su niz mjera i pokrenuti mehanizmi kako bi se stanje u društvu u borbi protiv nasilja poboljšalo. Zakonodavstvo itekako značajno i vrlo često govorimo o tome kako se ne sprovode zakoni i kako su nam zakoni manjkavi. Prošle godine promijenjena su u tom pravcu 3 zakona sa ciljem da se jače kvalificiraju dijela nasilja, da se strože kvalificiraju i svi oblici nasilja, ali i seksualno nasilje i silovanje. Jako je važno procesuirati počinitelja uz pomoć MUP-a, a i suda jer pravedne kazne su i kazna, ali su i prevencija. Ali isto tako je potreban i psihološki tretman počinitelja da se ne počini recidiv i to je prevencija. Izuzetno je značajna pomoć žrtvi, žrtvu odvojiti, osnažiti je, zbog toga imamo 19 autonomnih kuća koje su sufinancirane ili financirane iz državnog proračuna, iz europskih fondova i zbog postojanja tih autonomnih kuća posebnu zahvalu organizacijama civilnog društva koje su vladini partneri u zbrinjavanju žena. Osigurani su SOS telefoni, osigurane su upute i adresari gdje i kako potražiti pomoć. Jačaju se institucije i ustanove kroz edukaciju kadrova, važna je međuresorna suradnja jer jedan nositelj, jedan subjekt nije dovoljan i zbog toga smo oformili nacionalne timove, županijske timove kako bi djelovali pozitivno na svim pravcima. A ono što je svakako najvažnije, a to je odgoj i obrazovanje, prevencija u smislu da od najranijih dana odgajamo naše mlade ljude da imaju nultu toleranciju prema nasilju, da bilo kakve svoje konflikte ne rješavaju na bilo koji oblik nasilja, guranje, verbalno, tučnjava, čupanje i bilo šta drugo, da mladi ljudi prepoznaju na vrijeme nasilnike, da širimo svijest o tome koliko je nasilje problem i koliko je štetno, pa i ono što nam se čini poneki puta sitnica ili bezazleno. Svakako da u tome trebamo imati podršku, a i imamo podršku medija koji su prenositelji svijesti o ovoj borbi i ovom negativnom fenomenu, ali svakako i rad i utjecaj kroz društvene mreže. Ono što nam se vrlo često govori, toliko toga ste navodno učinili, ponavlja, kaže nam se navodno, međutim, ovih 5 minuta ja sam već iznijela što se je sve učinilo unazad 5 godina, ali rezultati nisi vidljivi. Naravno, i to je iz razloga što je to borba protiv nasilja jedan trajan i dugotrajan proces u kojem svi čimbenici trebaju pravovremeno djelovati, ali isto tako, svi predano biti usmjereni prema tom cilju, a to je smanjiti, odnosno potpuno ukloniti nasilničko ponašanje iz svih naših pora društva. Dakle, za kraj, reći ću da postoji snažna politička volja u suzbijanju nasilja od ove Vlade i HDZ-a, ali apel žrtvama, javite se, tražite pomoć na vrijeme, odmah kada uočite nasilničko ponašanje, imamo instrumente i imamo ustanove i institucije koje će biti na pomoć.
Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, sada je na redu Klub zastupnika SDSS-a, poštovana kolegica Dragana Jeckov, izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče sabora. Klub zastupnika SDSS-a u čije ime ću danas govoriti, pridružuje se inicijativi Odbora za ravnopravnost spolova da se Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama obilježi i na ovaj način. Namjera je da se kroz ovaj oblik javnog nastupa u saboru ukaže i aktualizira ova tema. Dakle, jučer 22.9. kao što rekoh, obilježio se Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama. To je dan kad se prisjećamo tragedije koja se desila '99.g. To je ujedno i dan sjećanja na sve žene koje su žrtve nasilnika, ali i dan kada se borimo i za reproduktivna prava, protiv neravnopravnosti na tržištu rada, protiv seksizma koji je svakodnevnica i etiketiranja žena u javnoj sferi. I upravo na taj dan, ali ne samo na taj nego i svaki naredni potrebno je govoriti radi osvještavanja i senzibiliziranja javnosti da se nasilje ne događa nekom drugom već da je prisutno i u našoj neposrednoj blizini, ali da se od te pojave često okreće glava. Rijetki su slučajevi koji se prijavljuju i veoma veliki nama nepoznat, ali naslućujući broj govori o tome koliko su žene zapravo spremne da trpe. Nasilje nad ženama je pošast koja nas okružuje i vrlo je prisutna, bilo da je nasilje psihičke, fizičke ili ekonomske prirode pogađa žene bez obzira na socijalni status, godine života ili stupanj obrazovanja i ostavlja trajne posljedice na psihičke i fizičke prirode jer uglavnom dolaze od onih kojima su vjerovale, od onih koje vole. A ona nakon trpljenja i skrivanja nasilnika dolazimo do tragičnih posljedica na koje ukazuju statistički podaci koji su više nego mračni. Tako da u prvih 8. mjeseci u 2020. je ubijeno 8 žena, znači svaki mjesec jedan život se ugasi jer je žrtva u 4 zida trpjela nasilje i nije se usudila prijaviti. Stradale su misleći da su možda one krive što je voljeni nesiguran, pa zato pije, stalno je ljutit, pa galami i ponekad ih udari. Nadale su se da će biti bolje i na kraju smatrale su da trebaju da čuvaju tu tajnu jer ih je opterećivala predrasuda šta će reći narod. Poznato je da je jedna od glavnih prepreka u rješavanju problema nasilja nad ženama upravo kako ohrabriti žene da prijave nasilje i raskrinkaju nasilnika. Uglavnom se kao razlozi zbog kojih trpe navodi strah od počinitelja, nepovjerenje u nadležne institucije, osjećaj krivnje, pritisak okoline, stigma i drugo. I ne smije se zaboraviti da se tu radi o tamnoj brojci koja je zapravo desetorostruko veća, što znači da na jednu prijavu protiv nasilnika sigurno još 10 žena ćuti i trpi. Zato je važno upozoriti koliko je nasilje, bilo koje vrste, neprihvatljivo. Zato je važno da te žene o kojima sam govorila nisu postale brojka u mračnoj statistici od koje pretrnemo pri pomisli koliko su mlade ili stare bile i koliko su zapravo trpjele da bi ipak na kraju bile zatučene. I na kraju, najvažnije je upozoriti i na najopasnije, a to je međugeneracijski prijenos nasilničkog ponašanja koji se kao u epskoj pjesmi prenosi s koljena na koljeno, gdje čitave obitelji generacijama žive u nasilju, gdje žene, majke, sestre, trpe od nasilnika, a dijete sve to gleda. Kao što znamo uči po modelu, usvaja negativne obrasce ponašanja smatrajući ih normalnim i tako i sami umjesto zaštitnici postaju nasilnici i kukavice jer svaki nasilnik je zapravo kukavica. A kukavica mlati ženu, kukavica govori seksističkim rječnikom, vrijeđa ih i etiketira žene, ograničavaju žene koje žele slobodno odlučivati o svemu što se tiče njihovih tijela i života. Hvala.
Idemo dalje, sada je na redu poštovana kolegica Ermina Lekaj Prljaskaj, u ime Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. U spomen na 3 žene ubijene tijekom brakorazvodne parnice na općinskom sudu 22. rujna 1999. g. u Hrvatskoj se od tog datuma obilježava Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama. U 2019. ubijeno je 13 žena, 5 više nego u 2018. g. U prvih 8 mjeseci ove godine od 8 ubijenih žena, 7, od 8 ubijenih žrtava, 7 su žene. Unatoč zadovoljavajućem zakonodavnom okviru, skloništa za žrtve nasilja su prepuna. Tromost sustava izaziva nepovjerenje i odustajanje od žrtve od traženja pomoći institucija, ali i društva. Iako statistike pokazuju ukupni pad broja slučajeva obiteljskog nasilja, zabrinjava trend brutalizacije istog. Žrtve nasilja nisu bezlični likovi crne kronike. To su naše susjede, prijateljice, djevojke, djevojčice, žene i sve dok i jedna od njih trpi nasilje, uvrede i prijetnje, ne možemo i ne smijemo šutjeti. Nasilje nad ženama ne poznaje nacionalne, kulturne ili statusne razlike. Ono što se događa u kući, ako i na ulicama te kao takvo svoji na putu napretka našeg društva prema jednakosti, miru i ljudskim pravima za sve, je dok živimo u društvu koje tolerira ubijanje, brutalno premlaćivanje, omalovažavanje i vrijeđanje žena, u društvu u kojem je žena potplaćena, gdje se ciljano svrstava na margine političkog i društvenog života, gdje se svakodnevno mora podsjećati na njenu ulogu i ravnopravnost, ne možemo reći da idemo naprijed. Zato je jučerašnji dan, uostalom i kao svaki drugi dan, prilika da ponovno glasno progovorimo o problematici nasilja nad žena i pošaljemo jasnu poruku nulte tolerancije prema svakom obliku nasilnog ponašanja. Nasilje nad ženama i u obitelji, kao i svaki drugi Obaveza svih nas je da kontinuirano potičemo međusobnu suradnju u suzbijanju i sankcioniranju nasilja, da ne zatvorimo oči i ne šutimo na razne oblike nasilnog ponašanja već da osiguravamo podršku i zaštitu žrtve te zajedno edukacijom i prevencijom gradimo otvoreno i tolerantno društvo u kojem se poštuju ljudska prava i različitosti u kojem će se žene osjećati sigurno i uvaženo. Hvala vam.
8. klub je Klub zastupnika SDP-a i poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege. Sjećam se da više ne mogu podnijeti juhu jer smo sjedili za stolom dok je nismo pojeli makar pao i mrak, sjećam se vike i galame, sjećam se kako je mami gurao papir u usta, sjećam se divljačkog pogleda dok su mu ruke bile oko njezina vrata. Perajica je tijekom večeri svoju suprugu zlostavljao najprije psihički, a potom je nasrnuo na nju i udarao je po glavi i tijelu sve dok se nije srušila i u polusvijesti ostala ležati na podu. Ondje je provela gotovo puta dva sata i tek kada je primijetio da hropće i otežano diše, negdje oko ponoći Perajica je pozvao hitnu pomoć. Vrhovni sud smanjio kaznu tipu koji je dirao osmogodišnju kćer, slikao je nagu i okolo slao te fotke. Muškarcu 6 mjeseci zatvora za seks s djetetom, Djevojčica 14 godina ostala trudna odveo ju na pobačaj, Djevojku je više puta udario šakom u glavu kažnjen kao da mu je istekla prometna dozvola, 7 mladića u godinu dana više puta grupno silovala 15-to godišnjakinju u Zadru ucjenjivali su je snimkama, Policajac koji je spolno uznemiravao mladu kolegicu cijelu noć oslobođen je optužbe jer je navedeno počinio samo jednom žrtva je morala platiti troškove postupka, Učitelj u srednjoj školi grlio i pipao učenicu pljesnu je po stražnjici i on je oslobođen, Požeško-slavonski župan Alojz Tomašević koji je supruzi govorio da je luđakinja, da je glupa kravetina, budala, glupača i fizički je nasrtao na nju, hvatao je rukama za vrat i stiskao te ju šamarao govori da će je ubiti, izbosti i rasparati grkljan uvjetno je kažnjen nema nikakve zapreke da ponovno bude izabran na neku političku dužnost. Ovo su sve neki od natpisa u hrvatskim medijima, brutalni koliko je brutalna i hrvatska stvarnost. Nasilje je svugdje oko nas, nasilje proživljavaju žene svih dobi, svih zanimanja neovisno o tome u kom djelu Hrvatske žive. Žena koje su bile ili su još uvijek izložene nasilju ima i u ovom Hrvatskom saboru. I one bi vjerojatno danas mogle reći nešto o tome ispred ove, za ovom govornicom, ali možda još nisu dovoljno spremne, a nisu dovoljno spremne zbog toga jer im država ne ulijeva povjerenje. Osjećaju se vrlo često izdano, nepodržano, zaboravljeno, zanemareno. I zato je odgovornost kolegice i kolege na svima nama jer nasilje nije privatni problem koji treba čuvati u 4 zida, a onda ga nakon toga zataškavati. Nasilje je društveni problem, a mi kao zastupnice i zastupnici hrvatskih građana moramo učiniti sve da državu svakodnevno stišćemo, preispitujemo i silimo da se ne dogodi da imamo u novom Kaznenom zakonu povišene kazne zakona za nasilnike, silovatelje, ubojice, ali da sudovi nažalost u 2020. godini i dalje nastavljaju trend izricanja najnižih kazni, mahom su to uvjetne kazne od 6 do 12 mjeseci zatvora. Moramo učiniti sve da se nikad više ne dogodi da neka žena propustom hrvatskih institucija ostane ubijena, ne samo prebijena, nego i ubijena jer to je 3, 3 stupanj. Moramo učiniti sve da sve mehanizme koji nam stoje na raspolaganju stavimo u borbu protiv nasilja nad ženama, a to su edukacija, prevencija i sankcija. Neke od mehanizama imamo jedan od tih i tzv. Istambulska konvencija odnosno Konvencija Vijeća Europe o suzbijanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilju u obitelji. I moramo učiniti sve kolegice i kolege da do kraja 2020. godine ni jedna županija u Hrvatskoj ne bude bez skloništa za žene, a sada je takvih 5. Moramo učiniti sve da nijedna županija u Hrvatskoj nema, bude bez savjetovališta za žene, a takvih je danas u Hrvatskoj mnogo. Moramo učiniti sve ako treba, znam ne smijemo se ovaj miješati u sudbenu vlast, ali da zaista ne dolazi do ovakvih smiješnih presuda, a onda još Vrhovni sud i ove najniže presude zapravo smanjuje i snizuje. Moramo učiniti sve da u Hrvatskoj zavlada društvo tolerancije, društvo nenasilja i društvo koje će sankcionirati nasilnike, silovatelje i ubojice jer minimum koji zaslužuje svako ljudsko biće, a žene su upravo to je da imaju pravo na dostojanstven život, život bez batina za doručak, ručak i večeru.
Sada ćemo prijeći na točke dnevnog reda. Prva danas: - Prijedlog polugodišnjeg Izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2020. godine; Podnositelj je Vlada RH na temelju čl. 109. Zakona o proračunu. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun i Odbor za poljoprivredu. Molio bih predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje. S nama je potpredsjednik Vlade i ministar financija, poštovani Zdravko Marić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a tražim riječ.
Kolegice Orešković. Pa postoje pravila. ... [[Upadica se ne čuje.]] pa zamislite sad da svi koji ovdje sjede na taj način reagiraju. Pa dignete ruku pa ću vam dati riječ.
Pa niste me vidjeli, dignula sam ruku, tražim riječ. ..
. .../Upadica predsjednik: Vezano za što?/...
... Tražim stanku u ime kluba. ...
.../Upadica predsjednik: Tražite stanku onda, to možete, izvolite./...
Hvala. Dakle, tražim stanku s obzirom na čl. 213. st. 2. Poslovnika HS-a. Naime, u raspravi o izvješćima o izvršavanju državnog proračuna mogu se utvrđivati
[[Upadica predsjednik: Kolegice Orešković.]] uvjeti [[Upadica predsjednik: Želite li da vas udaljim iz sabornice?]]
Ne, želim obrazložiti zašto tražim stanku. ...
. .../Upadica predsjednik: Ne, nemate masku./...
Aha, oprostite. Oprostite. Dakle, prilikom rasprave o izvršavanju državnog proračuna mogu se utvrđivati uvjeti i mjerila za financiranje zadaća državnih tijela. S obzirom na vrlo teške optužbe koje je jučer iznio predsjednik države, koje ozbiljno dovode u pitanje ustavnost i zakonitost čitavog niza državnih tijela potrebne su dodatne konzultacije u klubu kako bi znali kako ćemo dalje raspravljati o onome što nam predlagatelj danas stavlja na dnevni red. Posebnu zabrinutost izražavam u odnosu na rad Sigurnosno obavještajne agencije. Sukladno zakonu upravo je to tijelo dužno utvrđivati pa i sprječavati organizirani gospodarski kriminalitet kao i curenje informacija iz nadležnih državnih tijela. Iz onoga što smo čuli jučer ozbiljno se dovodi u pitanje mogu li državna tijela obavljati svoje zadaće …
Kolegice Orešković moram sada zaustaviti ovo nema veze sa točkom dnevnog reda o čemu sada govorite. Molim vas da se držite objašnjenje koje je vezano za točku dnevnog reda.
Izvršavanju državnog proračuna itekako ima, Poslovnik Hrvatskog sabora Članak 213. stavak 2. Hvala.
Dobro. Hvala vama. Kolega Bačić, vi ste se isto javili izvolite.
Gospodine predsjedniče u ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bi se mi u klubu zastupnika još jednom osvrnuli na polugodišnje izvješće o državnom proračunu za ovu godinu i pri tome jasno istaknuli sve ono što je Vlada napravila kako bi tijekom ove korona krize uspjela sačuvati radna mjesta, uspjela sačuvati likvidnost hrvatskih poduzetnika i kako bi doprinijela očuvanju zdravlja hrvatskih građana. No, ono što me dodatno potaklo na traženje stanke to je maloprijašnje izlaganje gospođe Orešković, a i njeno sadašnje također izlaganje u kojem ona se pridružuje stavu predsjednika RH da i optužuje predsjednika Vlade i Vladu zbog toga što nisu bili informirani o tijeku tajnog postupka koje provode istražna tijela u RH. Gospođo Orešković umjesto da ovdje stane, za ovu govornicu u ime svog kluba osudite takav stav predsjednika RH u kojemu on proziva Vladu koja je izvršno tijelo zbog toga što se ne miješa u rad sudbene vlasti, vi ovdje nastojite u ovoj govornici problematizirati rad onih koji radi sukladno Ustavu i zakonu RH. To da sam čuo od nekoga drugoga, ali kad to čujem od bivše predsjednice Povjerenstva za sukob interesa meni je to neshvatljivo i skandalozno.
Kolega, kolega Bačić sad činite isto što i kolegica Orešković.
Ali evo ja se vraćam na ono što sam izvorno tražio stanku u ime kluba zastupnika kako podržao, podržali još jednom rad Vlade prije svega, način na koji Vlada upravlja ovom krizom, a potvrda to je najnovije izvješće kreditne agencije koja je potvrdila kreditni rejting RH u ovim vrlo izazovnim vremenima. Hvala.
Molim vas da se držimo teme, svi koji govorite i tražite stanku. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo. U ime Kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta po točki dnevnog reda izvješće za prvu polovicu 2019. godine i ja moram kazati ovdje bez obzira i ne možemo se samo izvlačiti na korona krizu, korona kriza je razotkrila sve loše politike pa tako je vidljivo da nismo samodostatni i sada kada vidimo da nismo samodostatni, kada najviše sredstava i sve najviše poticaja imamo u RH za poljoprivredu 3 milijarde EUR-a uvozimo znači prehrambenih proizvoda, nikada više, to rapidno raste, dok naši poljoprivrednici uvaženi ministre zaoraju svoje poljoprivredne proizvode. Znači doslovno oru, imamo 800.000 ovaj 800 miliona hektara neograđenoga zemljišta što znači u ovome trenutku mi imamo jedan ogroman problem neodrživosti i samodrživosti. Da nam se zatvori 7 dana, 7 dana da nam se granica zatvori mi ne bi bili samodostatni. Što se tiče samoga proračuna i vanproračunskih prihoda i realizacija je nula, ja mogu reći za Splitsko-dalmatinsku županiju i Dalmaciju realizacija je nula. Svi projekti koji su najavljivani oni su nula u prvoj polovici godine od infrastrukturalnih prometnica primjer Kukuzovac – Križice, spoj Sinja na autoput koji se obećaje godinama apsolutno je nula. Tako je npr. i spoj Drniša, Knina, cijele Dalmatinske zagore i Dalmacije bez obzira ministre što ste imali prije 2,5 godine sjednicu Vlade u Splitu gdje ste obećali 2 milijarde kuna projekata. Do sada je nula. Što se tiče ne samo toga, nego evo navodnjavanja, također nula, npr. Sinjskog polja, Petrovog polja, Imotskog polja, nula. Znači u 2019. što se tiče infrastrukture i što se tiče Dalmatinske zagore i Dalmacije i Like u provedbi je nula, nula, ponavljam vas da čujete dobro gospodo zastupnici iz tih krajeva, nula.
Hvala. Stanka će biti odobrena. Javlja li se još koji klub za stanku? Ako ne, nastavljamo s radom točno u 11 sati. STANKA U 10,49 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11:00 SATI]] Dobar dan svima. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? S nama je gospodin ministar Zdravko Marić, ministar financija. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo kao što je i uobičajeno, a i sukladno zakonskoj regulativi Zakona o proračunu podnosimo ovo izvješće za prvih 6 mjeseci, a ja vjerujem i tijekom vaših replika, rasprava u ime klubova, pojedinačno da se trebamo između ostalog i proširiti raspravu ne samo na prvih 6 mjeseci nego i na aktualne trenutke i što se tiče proračuna kao i nekakve projekcije za dalje. Dakle, što se tiče onoga što smo u obvezi zakonskoj za prvih 6 mjeseci podnešeno je izvješće Hrvatskom saboru u skladu sa svim stavkama odnosno sa svim dijelovima koji se zahtijevaju krenuvši od makroekonomskih pokazatelja. Ono što je možda najvažnije spomenuti ostvarenje pojedinih kategorija BDP-a i pojedinih sastavnica. Ukupno naše gospodarstvo u prvih 6 mjeseci dobro znamo da je BDP zabilježio pad u prvih 6 mjeseci od 7,8% dakle još uvijek smo u prvom tromjesečju imali blagi rast od nekih 0,4% međutim onda u drugom tromjesečju pad je iznosio 15% što je i sami dobro znamo, najveći tromjesečni pad ikad zabilježen što se tiče statistike nacionalnih računa od kada se ona prati. Inflacija u prvom polugodištu je 0,5%, kada gledamo sa proizvodne strane BDP-a vidimo različite performanse, pa tako industrijska proizvodnja smanjenje od 6,4%, trgovina na malo 6,6% dok je recimo indeks obujma građevinskih radova zabilježio povećanje od 3,1% u prvo polugodištu 2020. godine. To je zaista jedan od rijetkih indikatora koji imaju pozitivan predznak u tih istih prvih 6 mjeseci. Noćenja turista smanjenje od 77%, iako dobro znamo da na taj način ulazimo u vrhunac sezone, ali ipak 5. i 6. mjesec imaju svoj određeni značaj. Što se tiče prihodne strane proračuna, ukupni prihod državnog proračuna u prvom polugodištu ostvareni su u iznosu od 60,4 milijardi kuna što je pad od 7,2%. Međutim, u ovim okolnostima poglavito covida treba promatrati fokus malo veći staviti na ostvarenje i izvršenje poreznih prihoda koji su u prvom polugodištu zabilježili smanjenje od 13,6% u odnosu na isto razdoblje prethodne godine iznosili su 32 milijarde kuna. Redom, porez na dobit u prvom polugodištu 4,2 milijarde kuna ili 20,9% smanjenje s tim da tu moramo napomenuti kod poreza na dobit činjenicu da smo i što se tiče mjera Vlade odgode odnosno otpisa poreznih potraživanja, a tako i pomjeranja obveze podnošenja godišnjih financijskih izvještaja i obračuna poreza na dobit, utjecali na to da praktički taj godišnji obračun ne bude u prvom polugodištu nego u drugom polugodištu. Naravno do kraja godine ćemo vidjeti izvršenje poreza na dobit. PDV 20,5 milijardi kuna ili smanjenje od 12,6%, posebni porezi i trošarine 6,5 milijardi kuna ili 11,3% smanjenje, doprinosi 10,4 milijardi kuna ili 12,2% smanjivanje. Što se tiče rashodne strane proračuna, ona je izvršena u iznosu od 77,1 milijardu kuna i kada gledamo i njenu strukturu, a naravno i neke pojedine sastavnice, sigurno da nam na prvo mjesto uz one tekuće izdatke, tekuće rashode poput mirovina, mirovinskih primanja, plaća i ostalih rashoda za prvo polugodište je karakteristična činjenica da smo već u prvom polugodištu dakle rashodi povećani za 10,1 milijardu kuna, najvećim dijelom zbog mjera za očuvanje radnih mjesta u gospodarstvu, dakle za mjere koje se tiču isplate dijela plaća poslodavcima i poduzetnicima za očuvanje radnih mjesta, dakle za zaposlenike. Sjećate se i sami prvotno je bilo 3.250, a potom i 4.000 kuna sa podmirenim svim javnim davanjima u smislu poreza i doprinosa. Ukupno je isplaćeno 6,7 milijardi kuna, potom je tu i povećanje rashoda za zaposlene što do prije covida dogovorenih povećanja što nekih drugih prijenosa iz prošle godine 1,2 milijarde kuna te mirovine nekih 740 milijuna kuna. Kada gledamo ukupnu sliku rashode i suočimo i sučelimo sa prihodima, u prvom polugodištu ove godine ostvaren je manjak proračuna državnoga u iznosu od 16,7 milijardi kuna ili 4,6% procijenjenog BDP-a. Kada tome dodamo i rezultate izvanproračunskih korisnika koji su ostvarili manjak od 844 milijuna kuna ili 0,2% BDP-a te rezultat jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave manjak od 0,1% i kada sve to skupa konsolidiramo, proračun konsolidiran opće države prema nacionalnoj metodologiji u provom polugodištu ostvario je manjak u iznosu od 17,9 milijardi kuna ili 4,9% procijenjenog BDP-a. Što se tiče ostvarenja prvog polugodišta, ja ću vas samo kratko malo podsjetiti na sam početak krize izbijanja pandemije, tada u tom trenutku Hrvatska je bila još uvijek u prvom polugodištu predsjedavajuća Vijećem EU i na našu inicijativu, na naše nazivamo tako i inzistiranje zemlje su podržale taj prijedlog, Europska komisija također dakle sve institucije, da je dovedeno i donešena privremena suspenzija fiskalnih pravila, da se za ovu godinu i do daljnjega neće fokus stavljati na ostvarivanje proračuna u smislu deficit, suficit, javni dug nego da je fokus prije svega na očuvanju radnih mjesta. U tim okolnostima, a naravno vezano i nevezano uz to, mislim da se svi itekako dobro sjećamo, to je bilo između ostaloga i rasprava u HS po pitanju pojedinih mjera, a pogotovo onda kada smo i došli sa rebalansom proračuna za ovu godinu je bilo pitanje kako osigurati likvidnost, dakle račun financiranja samog državnog proračuna koji će iznijeti na svojim leđima zapravo sve ove izazove o kojima govorimo. Samo ću vas podsjetiti, originalni plan financiranja za ovu godinu, dakle govorimo o planu koji je donesen krajem prošle godine, proračun koji je HS usvojio prošle godine, naravno kad još nismo niti imali ikakva saznanja, niti pomišljanja da bi covid kao takav mogao nastupiti, račun financiranja je ukupno iznosio 30,5 milijardi kuna i on je sa sobom podrazumijevao praktički nulto zaduživanje. Dakle, zaduživanje odnosno refinanciranje dospjelih postojećih obveza, bilo na međunarodnom, bilo na domaćem tržištu, a imao je u sebi odredbu koja se ticala praktički projiciranog i predviđenog suficita, kako državnog tako odnosno proračuna opće države. Kada su nastupile ove okolnosti sa našim predviđanjima da ćemo zbog covida imat pad gospodarske aktivnosti, da ćemo imati pad povezani s prihodne strane proračuna, da ćemo u isto vrijeme imati izazove na rashodnoj strani proračuna kako i na koji način isfinancirati sve ove potrebe o kojima govorimo, dakle od zdravstvenih, gospodarskih do šire društvenih, došli smo i s, između ostaloga i sa revizijom, rebalansom proračuna koji je revidirao i stranu računa financiranja. Ona je i više nego udvostručena, na 63,4 milijarde kuna i tada se između ostaloga ključno pitanje postavljalo kako će RH namaknuti ta sva sredstva. I mogu priznati i tu naravno i zahvaljujem se prijašnjem sazivu, tad smo raspravljali u HS o konstruktivnim prijedlozima koji su došli, na koji način i kako nastupiti. Mi smo se držali naše linije koju smo otpočetka sami rekli da ćemo kombinacijom operacija na domaćem, međunarodnom tržištu, ali isto tako i sa partnerskim institucijama, prije svega međunarodnim financijskim institucijama odnosno europskim institucijama taj problem odnosno tu potrebu za financiranjem riješit i to se u konačnici između ostaloga i dogodilo. Dakle, podnošenjem ovog izvješća za 6. mjeseci ja mogu konstatirati da smo mi izvršili što se tiče računa financiranja sa 30.6., 53,8 milijardi kuna od ukupno predviđenih 63,4. Međutim, u nastavku godine, tijekom srpnja, kolovoza, a sada i tijekom rujna možemo reći da smo praktički sve naše potrebe za financiranjem za ovu godinu osigurali. Krenuli smo sa domaćim tržištem, prve operacije su bile vezane uz naše bilateralne aranžmane sa bankama, sve smo to jasno, transparentno, sjećate se da sam bio kao ministar financija i u obvezi sukladno zaključku HS kad god bi dolazio u HS na neki način dati ažurirane podatke odnosno izvijestiti HS o svim poduzetim aktivnostima, nakon toga su bile i slijedile operacije na obvezničkom tržištu, također domaćem, u nekoliko interacija i nakon toga smo pripremili, ja to volim reći kolokvijalno, teren za izlazak na međunarodno tržište. To naše, izlazak na međunarodno tržište je bilo između ostaloga i vremenski, ali i suštinski planirano na način da ispunimo sve ono što smo zamislili na domaćem tržištu, da ispunimo kriterije za ulazak u devizni tečajni mehanizam 2 jel to u očima financijske javnosti ima izuzetno važan ovoga i signifikantan ponder odnosno značaj. A isto tako odvijale su se vrlo pozitivne okolnosti u smislu rasprave na europskoj razini po pitanju u tom trenutku budućeg, a sada vrlo aktualnog plana koji se zove EU nove generacije. Na taj način smo izašli na međunarodno tržište, obveznica od 2 milijarde EUR-a po vrlo povoljnim uvjetima je zapravo pokazatelj da smo i dobro tempirali između ostalog. U međuvremenu naravno smo realizirali sve ono što smo radili cijelo vrijeme sa međunarodnim financijskim institucijama. Svjetska banka, Razvojna banka Vijeća Europa, to su dva predmeta koja su već bila u HS. Također i neki drugi poput EIB-a, RBDR-a i sličnih s kojima i dalje razgovaramo i u konačnici račun financiranja također ove godine će već vidjeti određene efekte dogovora na europskoj razini. U prvom dijelu to će se odnositi na ovaj Shore Program kojim se između ostalog u obliku povoljnih zajmova financiraju mjere poput kod nas skraćivanja radnog vremena ili neke druge također za očuvanje radnih mjesta, a naravno u perspektivi koja dolazi i sve veći udio bespovratnih sredstava koji neće ić u račun financiranja nego će biti kao prihodna strana proračuna. To je ono što moram apostrofirati možda u nekakvim dosadašnjim izvještajima o izvršenju državnog proračuna, račun financiranja bi bio relativno manje pokriven u smislu, i u samom izvještaju i u smislu nekakvog izlaganja ministra financija, ne samo mene nego i svih mojih prethodnika i kolega koji su podnosili te izvještaje. Međutim, u onim datim okolnostima mislim da to treba apsolutno spomenuti i, i elaborirati jer je to bila jedna od vrlo vrlo važnih, sjećate se i sami smo si međusobno postavljali pitanje hoćemo li biti kadri namaknuti sva ta financijska sredstva. I u ovom vremenu koje mi je preostalo evo samo kratko da se referiram i na proračun što se tiče nastavka godine. Mi ćemo naravno izvještavati HS, a i u nekom skorom vremenu u idućim tjednima, doći u HS i sa prijedlogom proračuna za iduću godinu, a paralelno sa time i sa rebalansom proračuna za ovu godinu. Rebalans proračuna će podrazumijevati između ostaloga konstatiranje da je prihodna strana proračuna nešto malo bolja u odnosu na projekcije koje smo imali u samom rebalansu. Ali isto tako da na rashodnoj strani proračuna imamo još dodatnih potreba. Naše mjere koje su u rebalansu proračuna za ovu godinu predviđene su se ticale isplate dijela plaća i potpora za gospodarstvenike za 3 mjeseca. Međutim, za pojedine sektore poput turizma, prijevoza i nekih drugih uslužnih djelatnosti su te mjere produljene. Također smo u međuvremenu stavili u funkciju i mjeru koja se tiče financiranja skraćenog radnog vremena, kao i neke druge okolnosti koje u tom trenutku nisu bile predviđene. I na kraju imamo između ostaloga i drugačiji organizacijski ustroj same vlade i proračunskih korisnika, pa ako ništa i te tehničke aspekte ćemo na neki način obuhvatiti u tom samom rebalansu. Vlada će sutra na sjednici svojoj usvojiti smjernice za izradu proračuna za iduću godinu. Koristit ću ovu priliku, pa samo da vas isto informiram da što se tiče naših procjena i prognoza za ovu godinu originalna procjena od 9,4 za ovu godinu će bi nešto malo bolja, dakle naša procjena je za ovu godinu pad BDP-a od 8%. Kada gledamo pojedine sastavice krenuvši od osobne potrošnje preko investicija do samog izvoza roba i uvoza roba i usluga, poboljšanja su vidljiva od pojedine do pojedine kategorije, međutim ono što je isto tako važno da što se tiče samog proračuna u ovom trenutku još uvijek ga vidimo na razini od oko 6,7% BDP-a u smislu deficita i javnog duga na kraju godine od 85,9% BDP-a. Međutim, isto tako je važno u pogledu naprijed i ovo trogodišnje razdoblje, mi smatramo da ova kriza koliko god duboka bila i koja još uvijek ima poprilično visoku dozu neizvjesnosti jer nitko još u ovom trenutku nema spoznaju i po pitanju cjepiva i po pitanju nekih drugih okolnosti zdravstveno epidemiološkom segmentu, a onda naravno i tih refleksija na samo gospodarstvo, međutim očekivanja jesu da nakon pada ove godine slijedi rast iduće godine, naša predviđanja su na razini od oko 5%, a u trogodišnjem razdoblju odnosno u srednjoročnom roku nešto preko 3% što znači da bismo razinu BDP-a iz 2019. godine mogli ovoga dosegnuti i prestići početkom 2023. godine. Većina sastavnica BDP-a će biti na neki način neutralizirana u smislu pada do kraja 2022. godine međutim smatramo da poglavito izvoz usluga i pojedine kategorije njene neće biti još uvijek kompenzirane u potpunosti. Kako god bilo, kako god bilo to su naše prognoze i procjene, na nama je naravno da činimo da te prognoze i procjene budu čim bolje. Maloprije ste i u obrazloženju jedne od stanki se referirali na rejting agencije i njihovo izvješće iz petka gdje su prije svega ono što je najvažnije da smo očuvali i odbranili naš investicijski kreditni rejting. Međutim, s druge strane samo izvješće koje vjerujem da ste ga pročitali, nije tako dugo, ali je vrlo, vrlo sadržajno. Apostrofira tri ključna segmenta. S jedne strane to je gospodarski dio u smislu prije svega naglaska na očuvanje radnih mjesta i sve ono što smo činili. S druge strane to je fiskalni dio, da unatoč činjenici da imamo privremenu suspenziju fiskalnih pravila da ne smijemo dopustiti krajnje na neki način otvaranje možemo reći kao što smo imali svojedobno fiskalnih neravnoteža i na neki način da se ide prema tome da u nekakvom srednjem roku ponovno se vratimo u ono ovoga okolnosti kada imamo ovoga kontrolu javnih financija i kada imamo trend smanjivanja javnog duga. I treći segment je onaj koji se tiče koje rejting agencije uvijek apostrofiraju i analiziraju, a to je između ostaloga elementi političke ekonomije. Dakle, politička stabilnost koja je nužan uvjet i preduvjet za uspješno upravljanje kako javnim financijama tako i ukupnom gospodarskom politikom. Kada sve to skupa zapravo i sagledamo i pogledamo i naše procjene između ostaloga stavimo na neki i sučelimo sa tim argumentima mislim da imamo dovoljno argumenta da kažemo da su te procjene i prognoze izuzetno kredibilne, vjerodostojne i kako na domaćem tako i na međunarodnom tržištu sigurno možemo vrlo jasno govoriti o njima. Na nama je da učinimo i što je moguće više iskoristimo tzv. pozitivne rizike koji značu da te procjene mogu biti i bolje, dakle pad niži, a rast viši, ali isto tako da što je moguće više neutraliziramo i umanjimo i dalje prevladavajući, dakle prisutne, ali i prevladavajući u ukupnom smislu negativne rizike. Opet spominjem krenuvši od zdravstveno-epidemiološke do nekih pojedinih segmenata i sastavnica našeg gospodarstva. Hrvatska ima jednu veliku šansu u ovom trenutku, to je ono što je aktualno, vrlo aktualno iduće 2 do 4 godine to je EU nove generacije. Sam Fond oporavka i otpornosti namjerno govorim i oporavka gdje se ključna odrednica stavlja na investicije kako javne tako i privatne, ali i otpornosti, a otpornost znači da se jačaju gospodarstva europska pa tako i hrvatsko na sve danas sutra možebitne krize što su mnogi ljudi kako ekonomski tako i politički analitičari rekli, nije pitanje hoće li neka kriza doći, pitanje je samo kada i u kojem segmentu i koliko će duboko kao takva ostaviti traga. To se vidi i ovdje, mi smo prošlu krizu bilježili punih 6 godina pad BDP-a gospodarske aktivnosti, a trebalo nam je još dodatne 4,5 godine da dosegnemo i neutraliziramo te efekte. Tako da smo tek 2019. godine dosegnuli razinu iz 2008. godine. Smatram da trebamo biti svi skupa dovoljno pametni i mudri da taku grešku i pogrešku ne ponovimo, dapače nego da u ovim okolnostima kakve god one izazove bile i od svih nas skupa iziskivale maksimalnu požrtvovnost i napore da ipak iskoristimo u onom pozitivnom smislu pa da iz ovakve situacije iskoristimo tu priliku za jednu kvalitetnu, pravi i transformaciju našeg gospodarstva, a onda između ostaloga i svako ovakvo izvješće o izvršenje državnog proračuna će biti kud i kamo lakše, na neki način ugodnije, kao što je to bio slučaj proteklih godina kada je manje-više svako izvješće koje sam podnosio u Hrvatskom saboru u pravilu imamo ispred svake brojke pozitivan predznak. Nažalost u ovih prvih 6 mjeseci situacija je sa negativnim predznacima, do kraja godine, evo upravo sam vam izložio kakva su naša očekivanja i u svakom slučaju evo zahvaljujem na pažnji i radujem se raspravi. Hvala lijepo.
Hvala i vama ministre, imate puno replika. Prvu repliku je tražio gospodin Pavliček.
Poštovani ministre, pa evo vi ste u ovom izvještaju prikazali stanje državnih financija koje je blago rečeno katastrofalno, pad BDP-a od 7,8%,pad prihoda 7,2%, rast rashoda, manjak proračuna gotovo 17 milijardi kuna. Ali ono što ja ovdje vama zamjeram je to što ste svalili u ovom vašem izvještaju na korona pandemiju. Dijelom se mogu samo tu složiti s vama, zanima me koliko je tu odgovoran politički stožer civilne zaštite za ovo stanje državnih financija koji je tijekom 3, 4 mjeseca zatvorio sve ugostiteljske objekte, zatvorio prijevoznike, zatvorio trgovine, s druge je pak strane Vlada donijela odluku da se tim istima kojima je zabranjen rad isplati 4.000 kuna neto plaće. Znači veliku suodgovornost ovog stanja državnih financija ima upravo Stožer civilne zaštite, a danas kada imamo pet puta više zaraženih prelazimo na švedski model i sve radi kao da ništa …
Hvala. Ministre odgovor, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče na vašoj replici. Dakle, prije svega što se tiče samih javnih financija, evo ponovit ću još jedanput, proteklih godina zapravo konkretno zadnje tri smo podnosili izvješća za godišnje izvješće proračuna sa viškovima u blagajni, kontinuiranim smanjivanjem javnog duga za preko deset postotnih bodova u nešto manje od 4 godine i to su bile sve stvari koje su nam između ostaloga omogućile da u ovim ovakvim okolnostima možemo reagirati iz proračuna, da imamo kredibilitet i na ovom spomenutom domaćem i na međunarodnom tržištu i sve ove mjere kao takve isfinancirati. Sam stožer i sve odluke koje su donosili kao i Vlade znate i sami da su bili i pomno analizirani, utemeljeni u znanstvenim i stručnim krugovima i ono što je isto tako važno reći da cijelo vrijeme nisu zanemarivali i ovaj gospodarski dio. Činjenica je da u jednom trenutku donešena odluka o tom kolokvijalnom zaključavanju ekonomije, ali u tim okolnostima imali smo određene mjere kako i na koji način pomoći gospodarstvu da izađe iz takvih okolnosti što manje ranjivo.
Hvala lijepa. Gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem potpredsjedniče Sabora. Poštovani potpredsjedniče Vlade. Jasno da iz ovog Polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna je razvidan značajan pad prihoda državnog proračuna, prije svega uvjetovan pandemijom covid-19. No slična situacija događa se, to vi jako dobro znate i na razini jedinica lokalne odnosno područne samouprave, posebno ako tako mogu reći padom prihoda obilježena je moja Dubrovačko-neretvanska županija odnosno jedinice lokalne samouprave na području Dubrovačko-neretvanske županije s obzirom da je ta županija prije svega ovisna o turizmu, a padom turizma gdje je upravo najveći na tom području jedinice lokalne samouprave imaju problema sa prihodima svojih proračuna, pa me interesira gospodine ministre što je Vlada napravila do sada na sanaciji, ako tako mogu reći tih prihoda i proračuna jedinice lokalne samouprave i kakvo je vaše viđenje do kraja godine? Da li ćemo još imati kakvih mjera prema tim istim jedinicama lokalne samouprave? Hvala lijepo.
Hvala. Ministre odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, kako što ste dobro apostrofirali ne samo po pitanju Dubrovačko-neretvanske županije koja je sigurno u ovim okolnostima, poglavito zbog turističke sezone možda jedna od najpogođenijih samih negativnih reperkusijama covida, međutim za sve jedinice lokalne i područne samouprave odmah na početku smo rekli to pitanje, kako i na koji način osigurati likvidnost funkcioniranja države, državnog proračuna, sustava kao takvoga je izuzetno važno. Ako itko može taj problem rješavati to je središnja centralna država i mi smo na sebe preuzeli tu i obvezu i odgovornost da sve te potrebe za financiranjem centraliziramo, mi osiguramo jel ipak je državi puno lakše nego da pojedini grad, općina ili županija izlazi na tržište i traži likvidnost, da mi osiguramo, a onda putem tih tzv. beskamatnih zajmova spuštamo tu likvidnost. Do sada je odobreno lokalnoj samoupravi negdje milijarda i 400 milijuna kuna, jedan dio toga za financiranje povrata poreza, znate da smo ove godine prvi put u 6. mjesecu, a drugi dio za efekte covida.
Hvala lijepa. Gospodin Marko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče Vlade. Ako možete još jedanput malo sumirati na koji način je došlo da su kreditne agencije odobrile stabilni odnosno investicijski kreditni rejting potvrdile, da to nije bilo lako, da je Hrvatska isto tako bila zemlja predsjedateljica, da kreditni SVOP koji smo dobili sa Europskom centralnom bankom prije ulaska u RM2 je doprinio tome, da isto tako rashodovna strana koja ako se dobro sjećam u rebalansu je 8 milijardi kuna išla dolje je pokazalo odgovornost ponašanja ove Vlade u javnim financijama, da smo znali i sudjelovali u planiranju Fonda za oporavak i Višegodišnjeg financijskog okvira, da ste i vi na vijećima SURE instrument koji smo očekivali 400 milijuna eura dobili milijardu, dakle sve su to komponente koje su dovele do potvrđivanja, a koje se itekako u javnosti zanemaruju.
Gospodine ministre, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče. Pa evo baš vis a vis i rejting agencija obzirom da je to aktualna tema u petak kada je objavljeno to izvješće pa smo onda malo to komentirali u javni prostor, pokušavali približiti građanima važnost i značaj takve jedne odluke, pa bih samo apostrofirao još jednu činjenicu. Jučer je predsjednik Vlade u Koprivnici rekao u proteklih nekoliko godina jedino su 4 zemlje, uključujući i Hrvatsku, zabilježili povećanje i na neki način vraćanje u investicijsku zonu kreditnog rejtiga. Dakle, da ne kažem više onako kao fizičkim rječnikom ili rječnikom fizičara, da je puno lakše ići prema dolje nego što je prema gore. Kada smo se vratili u investicijsku zonu, a to je bio zaista mukotrpan posao naravno da u ovim okolnostima prvo i osnovno je očuvati taj rejting. I ponovit ću još jedanput i gospodarski pokazatelji, fiskalni pokazatelji, politička stabilnost, ali i ukupni kredibilitet sve je to dovelo do toga da nam SNP potvrdi rejting sa stabilnim izgledima i naravno da ćemo činiti sve da to tako i dalje ostane. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Puljak.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Vlade. Samo jedan komentar na transparentnost, dakle izložit ću kasnije sve detalje, ali jedan komentar na transparentnost proračuna. Obzirom da se od 2006. godine prati indeks otvorenosti proračuna Hrvatska je uvijek tu negdje na sredini zemalja koje se prate, znači ima mjesta za poboljšanje te transparentnosti, ima detalja koji su na sintetičkom levelu nisu analitički razvijeni. U današnje doba tehnologije, složit ćete se, da nema zapreka da se sve zapreka da se cijela analitika vidi, tako npr. recimo u ovim rashodima prema funkcijskoj kvalifikaciji imate stavaka tima ekonomski poslovi koji nisu nigdje drugdje svrstani, planirani čak u iznosu 2 milijarde kuna pa čak i poslovi usluge u zdravstvu do 3,5 milijarde kuna itd., evo malo da komentirati transparentnost. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodine ministre, izvolite.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na vašem komentaru i repliki. Pa evo ja sigurno neću nikad reći da su stvari idealne i da ne mogu bit bolje. Dakle, poglavito po pitanju transparentnosti proračuna, uvijek se može još i bolje i moramo tim smjerom ići. Otkad je uveden jedinstveni račun riznice, to je bila jedna velika suštinska reforma naših javnih financija i samog proračuna, veliki iskorak napravljen pa onda objedinjavanje svih proračunskih korisnika i sve ono što je bilo proteklih godina. Međutim, izazovi su uvijek i neki novi, kao što i sami kažete, bilo je na pojedinim stavkama, bilo je u nekim novim okolnostima pa tako između ostaloga tu sve skupa treba imati i adekvatan odgovor. Transparentnost sve, u konačnici ovo su novci poreznih obveznika a svaki porezni obveznik ima pravo i mi imamo obvezu izvještavati o svakoj mogućoj stavci tako da sve što možemo činiti je da još dodatno unaprijedimo a po pitanju transparentnosti to ćemo činiti. Mi smo već neko vrijeme u izradi novog Zakona o proračunu gdje nastojat ćemo napraviti i poboljšanja u nekakvim procesima samih proračunskima tako da sve doprinese [[Upadica Radin: Hvala.]] još nekim boljim okolnostima. Hvala.
Hvala. G. Lerotić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, evo svjedoci smo a i vi ste danas rekli, povijesnog pada BDP-a od preko 15%. Ja osobno i kolegica i kolege iz kluba IDS-a više puta smo upozoravali na preveliku ovisnost državnog proračuna o turizmu što ujedno dovodi i premale otpornosti odnosno male otpornosti na krizu. I danas smo stoga svjedoci a na to nas je upozoravala i EBRD. Ono za što se mi naravno je zalažemo je turizam nam je bitan ali i proizvodnja je ono što generira jedan razvoj a turizam daje dodanu vrijednost. Vi ste osoba koja je imenovana za razgovore sa predstavnicima iz tvornice u Kanfanaru što će dovesti do daljnjih investicija, očuvanja radnih mjesta ali i do potrošnje koja je bitna kako bi se ubrzao proces izlaska iz krize pa me zanima što točno konkretno radite i što radnici mogu očekivati? Hvala.
G. ministre.
Hvala lijepo. Pa kratko ću biti u minuti to elaborirat ali ono što mogu reći da su ti razgovori u tijeku, ja ću dok oni traju, suzdržavat se od nekakvih dubljih komentara čisto iz nekakvih profesionalnih uzanci između ostaloga međutim ono što mogu apostrofirati i što smo već puno puta rekli, naravno da ćemo dati svoj doprinos da proizvodnja se nastavi i ostane bez obzira na sve okolnosti koje su vama također kao i radnicima itekako poznate i neke okolnosti, ugovorne obveze, isticanje ugovornih obveza i sl., kao i neki drugi koje su pomenuti i spominjati proteklih tjedana u javnom prostoru pa tako između ostaloga i porezna politika. Porezna politika, i sami znate Hrvatski sabor je izglasao čitav niz zakona proteklih godina gdje je gospodarstvo rasterećeno za preko 9 milijardi kuna, doći ćemo vam uskoro i sa nekim novim prijedlozima, u svim segmentima pa tako i izravnom i neizravnom oporezivanju i ono što posebno moram reći, dakle kada govorim o konkretnom slučaju, ne možemo zanemariti ni taj trošarinski sustav ali kompanija koja proizvodi i izvozi više od 80%, trošarinski sustav [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] sam po sebi nema toliki značaj odnosno nema uopće na taj dio koji izvozi. Hvala.
G. Lalovac.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče. Poštovani ministre, pa možda vaš komentar na ovaj iznimno visok, snažan rast cijena mesa od 7,5% i voća od 11%, ako znate, možda je država smanjila PDV 25 na 13%, da li se tu radi o nekoj špekulaciji trgovaca s obzirom da kažem, imamo niže poreze, možda Ministarstvo poljoprivrede ili Državni inspektorat jer oni normalno da 11% raste cijena povrća i mesa a da padaju cijene energenata 10% i da država smanjiva odnosno poticaj potrošnje, pa možda ne znam, da li to vas ili Ministarstvo poljoprivrede da jedan komentar jer ovo nije dobro da se pokaziva za kad država daje doprinose a s druge strane ovakve, da li su to neke izvanredne okolnosti ali sigurno nije ugodno čitati da se tako visoki iznosi ide udar na građane. Hvala lijepo.
Ministre.
Hvala lijepo poštovani zastupniče. Pa evo ja ovaj puta ću probat nastojat i nadam se da neće zamjerit, parafrazirat jučer riječi i predavanje prof. Šimovića sa Ekonomskom fakulteta na temu porezne politike, između ostaloga obuhvatio je cijeli porezni sustav i jasno pokazao na neki način i onda znanstveno, stručno dokazao utemeljenje da i povijest ne samo u Hrvatskoj nego i nekim drugim zemljama, pokazuje da snižavanje stopa PDV-a u pravilu nije bilo vezano i nije se vidjelo u potpunosti sa adekvatnim smanjivanjem cijena dok obrnuti slučaj je više nego vidljiv. Konkretno, mi smo išli u te izmjene jer smo htjeli dati između ostaloga i određeni doprinos i poticaj na neki način domaćoj proizvodnji, domaćem stvaranju vrijednosti, koliko i na koji način je to rezultiralo, pratili smo iz mjeseca u mjesec pojedine kategorije su bilježile blago smanjivanje ali ako i jesu smanjivane cijene, nije bilo adekvatno u smanjivanju PDV-a, ne možemo zanemarit naravno niti činjenicu da su pojedine kategorije poput mesa i svjetske uzgojne kategorije, pa tako imaju neki efekti ali u svakom slučaju, hvala na komentaru.
Hvala. Gđa. Perić.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre i potpredsjedniče Vlade. Pa evo ja bi htjela da još jedanput istaknete da smo mi jedna od država možda prvih ako ne i prva koja je tako brzo reagirala upravo na ovu pandemiju, reagirajući na način da se pomogne i gospodarstvu i zaposlenicima i da se amortiziraju svi oni negativni učinci koji zapravo se pokazali da ste opravdano reagirali na takav način i uštedama u proračunu a isto tako efektima koje se postiglo na zaduživanju odnosno osiguravaju likvidnih sredstava. Evo to je važno da javnost zna koliko je to važno i koliko je pravovremeno reagirano u ovom slučaju.
G. ministre, izvolite.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na vašoj replici i komentaru. Pa mislim da na taj odgovor zapravo najbolje onda citirati odnosno čitati nekoga nepristranoga koji to analizira, mi smo ipak pristrani i subjektivni u tome i naravno da ćemo uvijek braniti određene mjere koje smo poduzeli ali evo, već spomenuto maloprije i izvješće, rejting agencija ali i nekih drugih institucija zapravo pokazuje i u konačnici se i potvrdilo da nije bilo bitno samo adekvatno odgovoriti nego i pravovremeno. Mi nismo čekali rasplet događanja i situaciji na europskoj razini, međunarodnih financijskih institucija nego smo odmah stavili u funkciju a tu ću između ostaloga vezati na ovu prethodnu repliku što sam ostao dužan, dakle država čini ono što može u datim okolnostima. Dakle mi nemamo mehanizama ako snizimo PDV, natjerati nekoga da spušta cijenu jer smo tržišno gospodarstvo ali naravno, činiti i poticati određenim mjerama da do toga dođe. U ovom konkretnom slučaju poduzeli smo mjere koje su možemo slobodno reći kao što je i kriza bez presedana i mjere apsolutno bez [[Upadica: Fala]] presedana.
Gđa. Peović.
Imam dakle pitanje o deficitu kojeg ste spominjali. Jasno je da sada EU komisija na to gleda manje strogo, znači na to gleda manje restriktivno nego prije korone znači na taj deficit i zaduživanje iako se tu krši i pakt o stabilnosti i EU, pravila EU semestra itd., no na mjerama štednje će se kasnije inzistirati. I vidjeli smo na primjeru Grčke, čak je i MMF to priznao da mjere štednje nisu bile učinkovite, svakako ne za društvenu većinu. One su proizvele praktički u Grčkoj humanitarnu katastrofu. Imamo li u vidu, znači da će to doći da tako kažemo na naplatu? Smatrate li da su mjere koje ste poduzeli u proračunu gdje vidimo da se proračun sve manje puni PDV-om, jel, koji je temelj tog punjenja proračuna, porezne reforme koje ste proveli [[Upadica: Hvala lijepa, vrijeme]] u 4 vala biti učinkovite?
Fala, g. ministre.
Hvala lijepo uvažena zastupnice i na vašoj replici i komentaru. Mislim da ste u pravu po pitanju ovoga što se tiče i samih okolnosti i suspenzije fiskalnih pravila. Međutim, dobro to je sad pitanje više predviđanja. Ja osobno ne vjerujem da će se ići onim smjerom kao što je bilo kod zadnje ekonomske i financijske krize i da će se taj tzv. osteriti ili mjere štednje ponovno nametnuti kao ključna odrednica. Da je takav slučaj onda bi možda već i u ovim okolnostima veći naglasak stavljali na održivost proračuna javnih financija, a manje na očuvanje radnih mjesta. Kako god bilo, Hrvatska ja mislim da ima jednu zaista dobro iskustvo, kolko god ono bolno bilo iz prošle krize, da ne ponovi tu grešku. Kao što je bilo proteklih godina mi smo u konsolidaciju javnih financija dali joj jedan epitet koji je opet možda subjektivan, ali pametna konsolidacija gdje praktički smo osiguravali i isplate i rast i mirovina i plaća i zadovoljavanje svih potreba, ali na jedan adekvatan način da te javne financije ponovo dovedemo u ravnotežu. Tim smjerom ćemo nastaviti i dalje.
Fala. Gđa. Vučemilović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani ministre, likvidnost ustava je očuvana, to je činjenica, rezultat toga je iznos za kamate koji je 6 puta veći nego iznos za dječji doplatak, recimo što vidimo iz izvješća. Evidentno je da su rashodi eksplodirali u ovih prvih 6. mjeseci. Kako je izrada proračuna za iduću godinu u tijeku interesira me što se radi na tome kako bi se rashodi države doveli u nekakve razumne okvire? Činjenica je da neki ekonomisti čak kažu da nas je ova kriza bacila u 2005.g., tada su rashodi bili značajno manji i evo po tom pitanju možda da nas izvijestite što se dešava, vidjet ćemo i mi kad nam date jel prijedlog proračuna, al evo i sad koristim priliku da vas to pitam. Hvala.
g. ministre.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, pa sigurno rashodna strana proračuna, ja bih rekao, neću joj dat superlativ, ali jedna od najvažnijih kao i prihodna strana, ali isto kao i račun financiranja. Sve ove naše potrebe za ovu godinu koje sam pobrojao možemo još uvećati za dodatne sigurno 3,5 milijarde kuna koliko još do kraja godine moramo osigurat. Za iduću godinu samo kad krenete od mirovina, indeksaciju koju predviđamo oko 2%, to vam je već milijarda i 200 milijuna kuna više, pa naš doprinos proračunu EU, pa funkcioniranje države, socijalne politike, zdravstvenog sustava i to onda uvijek ima svoje razloge zašto rashodna strana je takva kakva je. Međutim, ono što je najvažnije za spomenuti, dakle mi ne bježimo od toga da rashode držimo pod kontrolom da oni budu upravljivi kao takvi. Time smo, to smo pokazali i ove godine kad smo u rebalansu, sjećate se, prve mjere koje smo financirali smo isključivo financirali iz preraspodjela postojećih rashoda. Dakle, svi proračunski korisnici, svi ministri, uštedama u svojim resorima kako bi se usmjerilo tamo gdje je najvažnije. Hvala.
Fala i vama. g. Zurovec.
Poštovani ministre, ja bi ponovio jedno pitanje koje sam već prije postavio. Da li ste vi kao ministar zadovoljni sa rashodovnom stranom općenito što se tiče samoga proračuna i da li vi mislite da bi se u budućnosti to trebalo drastično promijeniti? To je prvo. Drugo, vezano za dugove koji su prema veledrogerijama se nakupili kroz zadnjih nekoliko godina, kako mislite da će se u nekakvom slijedećem razdoblju to uspjeti pokriti s obzirom na to da država putem bolnica ili preko drugih javnih ustanova duguje veledrogerijama silne milijarde, ali kad te iste firme duguju prema državi njima stižu ovrhe, ne samo firmama nego i pojedincima. To je jedna stvar. I još jedna mi je zanimljiva stvar koju ste spomenuli. Evo vidimo da je financiranje i uglavnom upravljanje centralizirano, kako to da se nismo okrenuli prema recimo danskom modelu gdje je praktički sve decentralizirano, pa da se ipak malo veće upravljačke ovlasti bilo što se tiče proračuna i financija stavljaju na regionalna središta ili županije … [[Govornik se ne razumije]] čak prema lokalnoj samoupravi? I zanima me isto tako [[Upadica: Fala]] kako ćete to kompenzirati za slijedeću godinu vezano za proteklu krizu?
Fala. g. Ministre odgovor.
Hvala lijepo. … [[Govornik se ne razumije]] 45 minuta, al minuta nikako dovoljna. Dal je ministar financija bilo koji zadovoljan, ja mislim da nije, tako ni ja, uvijek može bolje, kao po pitanju transparentnosti tako i rashodne strane proračuna. To nastojimo činiti naravno uvijek imamo različite poglede na to na koji način i kojom dinamikom, al mislim da smo i po pitanju rashodne strane proračuna učinili velike iskorake. Ja osobno se nadam da ćemo u nekakvo dogledno vrijeme vidjeti naš proračun i po pitanju nekih principa i načela na jednoj višoj razini, a to je tzv, zero bez bezetting, nešto što smo radili početkom 4. i 5. mjeseca da praktički se fokusiramo na ono što je nužno i da gradimo proračun odozdo, a ne odozgor. Što se tiče veledrogrija i problematike zdravstva, jedna tema koja je vrlo često u HS i puno puta je već apostrofirano. Sve ove mjere i injekcije, sanacije u smislu podmirivanja određenih dijela očito nisu rješenje, treba nešto sveobuhvatnije. Mi ćemo na tom tragu i dalje činiti barem što se tiče ovih sinacija, imamo razgovore do kraja godine, nastojat ćemo [[Upadica: Fala]] barem kolko tolko te rokove plaćanja stavit u nekakve okvire. Hvala.
Hvala lijepa. Gđo. Benčić.
Zahvaljujem. Poštovani ministre, evo na početku bi vas samo zamolila ako možete ubuduće s obzirom na obim ovih dokumenata nam dostavljati tablične prikaze u Excelu. U Excelu se također mogu zaključati podaci, ali na ovaj način ih mi ne možemo niti analizirati niti možemo ... [[Govornik se ne razumije.]] uspoređivati, itd., zbilja je otežana analiza i imamo zapravo jako malo vremena za to. I to je dio priče oko transparentnosti. Drugo pitanje je što bi vas molili kao dio zapravo antikorupcijskih mjera da se javne nabave vežu uz proračunske stavke, dakle da u svakoj javnoj nabavi imamo proračunsku poziciju kako bi kasnije mogli analizirati koji dio proračun je otišao spram kojih gospodarskih subjekata, to je također, jako važno za praćenje zapravo preveniranje korupcije. I važna stvar, a to je ovo oko potrošnje, dakle, da li ste razmišljali da snizite PDV na javne usluge jer bi na taj način zaista mogli kontrolirati [[Upadica: Hvala.]] cijenu, tu neće doći [[Upadica: Hvala, vrijeme.]] do rasta cijena [[Upadica: Vrijeme.]] i mislim da bi efekt bio puno veći. Hvala.
Vrijeme. Hvala. Izvolite g. ministre.
Hvala lijepo poštovana zastupnice. Pa evo, kao i prethodno, jedno od prethodnih replika zastupnici Puljak, dakle, što se tiče transparentnosti, naravno uvijek stvari mogu biti bolje. Mi uz izvješće koje je definirano zakonskim okvirom, što smo u obvezi podnijeti Hrvatskom saboru, naravno, tu uvijek stojimo na raspolaganju za bilo koje drugo i dodatno pojašnjenje, pitanje, ne samo tijekom rasprave nego i inače. Mogu vas samo još uz to uputiti i na mrežne stranice Ministarstva financija. Nisu, moram priznati najidealnije i najpreglednije, popravit ćemo i to, ali imamo na mjesečnoj razini objave podataka, prihode, rashode, sve ovoga što je, nastojimo da taj vremenski odmak bude što kraći. Što se tiče PDV-a, evo, to je nastavno i na kolegu Lalovca, što je spomenuo, dakle kada gledamo, evo, proteklih 4 godine poreznu reformu i sve promjene koje smo napravili, jedino gdje se stvarno vidjelo u potpunosti smanjivanje, a to je smanjivanje PDV-a na isporuku električne energije, kao i nekih drugih vezanih usluga, ali u svakom slučaju, jedna tema o kojoj uvijek, naravno promišljamo, kao i cjelokupnu poreznu politiku. Hvala.
Hvala. Gđa. Nađ na kraju.
Hvala lijepa. Poštovani ministre, jeste li izračunali ili bar okvirno procijenili koliko je uz pandemiju Covida-19 korupcija u javnoj nabavi i curenje javnog novca u privatne džepove utjecalo na negativni rizik pada BDP-a? Hvala.
Izvolite.
Hvala lijepo. Pa teško to može Ministarstvo financija računati i izračunati, na neki način imputiramo i da li mi možemo uopće imati uvida da li negdje je bilo ovih ili onih radnji i sl., to radi neki drugi tijela i drugi organi. Ja mogu samo reći da mi računamo ono što je u službenim i evidentiranim tijekovima, pa smo tako između ostalog, prije nekog vremena izašli s podatkom i on je danas i ažuriran da smo, što se tiče rashodne strane proračuna, negdje oko 12,5 milijardi kuna više imali rashoda i izdataka do današnjeg dana. Dakle, najvećim dijelom, više od polovice tog iznosa su za mjere isplate dijela plaća u gospodarstvu, za zdravstvo, ove beskamatne zajmove koje sam rekao prema lokalnoj samoupravi, HZZO-u, HBOR-u i sličnima, a isto tako, nekakvih 10-tak milijardi kuna pada prihoda, s jedne strane po osnovi odgoda i otpisa po prvi puta, poreznih davanja, ali isto tako zbog pada same gospodarske aktivnosti koja se reflektira na pad prihoda. To je ono što mi možemo računati i s tim izlazimo, naravno, javno. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Želi li izvjestiteljice odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Najprije klubovi. Prva je gđa. Vesna Vučemilović ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre i suradnici. Pred nama je Izvještaj o izvršenju državnog proračuna RH za prvo polugodište i već na prvi pogled nameće se jedan očigledan komentar koji glasi prihodi podbacili, rashodi prebacili. U odnosu na isto razdoblje, čuli smo da su prihodi manji za 5 milijardi, rashodi veći za 10 milijardi, manje PDV-a, trošarina, doprinosa, kao glavni uzrok pada prihoda. Naravno da je to posve logično jer kada zatvorite ljude u kuće, ograničite kretanje, pad potrošnje je posve očekivan. U proljeće je bilo važno pred izbore uplašiti građane, a sada više nije poželjno širiti strah i paniku pa nam premijer poručuje kako panike nema i kako je sve u redu. A nije u redu. U proljeće, vidimo sada, nije bilo primjereno širiti paniku i zabraniti rad brojnim tvrtkama, a isto tako, nije primjereno trenutno stavljati ružičaste naočale i govoriti sve će biti sjajno. Što radimo privatno, kad dobijemo otkaz i padnu nam prihodi? Smanjujemo rashode. To je jedino logično ponašanje, osim ukoliko imate velikog brata koji šalje doznake iz inozemstva. Tako se Hrvatska ponaša, računa na famozne milijarde koje će nam Europa poslati. Postali smo nažalost ono što je Kosovo bilo u bivšoj Jugoslaviji. Hrvatska je na začelju Europe, ali ne zbog toga što su naši ljudi nesposobni, lijeni ili neuki. Na začelju smo zbog kriminala i klijentelizma vladajućih struktura zadnjih 20 godina. Afere se smanjuju, smjenjuju kao na tekućoj traci, nažalost, ne smanjuju se. Zastupnici gube imunitet po 3 u jednom danu. Na naplatu nam dolaze godine nečinjenja. Na naplatu nam dolazi, što proteklih godina nismo napravili nijednu reformu osim reforme državnih blagdana. Sad ovisimo o toj famoznoj pomoći koju nam Europa šalje. U prvih 6 mjeseci je stiglo preko 10 milijardi. To nam je 50% prikupljenog PDV-a u istom razdoblju, duplo više od prikupljenog poreza na dobit. U tih 10 milijardi, 7 je iz fondova, 3 su iz pomoći EU, a ako znamo kako se taj novac iz fondova uglavnom ulaže u javni sektor, ta praksa se i dalje nastavlja u svjetlu uhićenja i afere od prošlog, samo te iz od prošlog tjedna. Ostaje upitno, koliko tog novca završi u privatnim džepovima lokalnih moćnika. Kada bi USKOK detaljno promotrio brojne lokalne šerife, naišao bi vjerojatno na još podobnih poduzeća koje krasi prvenstvo pri odabiru dobavljača. Ali institucije rade svoj posao. Prihodi od državne imovine i javnih poduzeća iznose mizernih 800 milijuna kuna. Ovaj iznos svjedoči o odnosu prema upravljanju državnom imovinom i negativnoj selekciji kod odabira upravljačko kadra. Ne čudi stoga što su afere u javnim poduzećima postale dio svakodnevice. Političko kadroviranje po stranačkom ključu bira podobne, a ne sposobne pa je i rezultat sukladan tome. Rashodi su 77 milijardi kuna, veći su za 15% u odnosu na prethodnu godinu. Rashodi za usluge su oko 3 milijarde, veći su za 3% u odnosu na prošlu godinu. Od toga je na promidžbu potrošeno 90 milijuna kuna. Ostaje pitanje što se država toliko oglašava i na što se troše ti silni milijuni. Zakupnine, najamnine 428 milijuna, 13% više nego prošle godine, prostora očigledno nikada dovoljno. Zanimljiva je i stavka za premije osiguranja od 30 milijuna kuna. Znači to je daleko manje od sredstava utrošenih na promidžbu, a o zakupu prostora da i ne govorimo. Država bi morala imati osiguranu imovinu. Iz ovog iznosa vidi se kako je ta imovina podosigurana pa ostaje pitanje vezano uz osiguranje imovine koja je nedavno nastradala koji je pogodio Zagreb. Ukoliko nije bila osigurana postavlja se pitanje odgovornosti mjerodavnih. Troškovi reprezentacije su smanjeni za 10 miliona kuna što govori da se može ukoliko se hoće i zašto je ta stavka bila za 10 miliona kuna veća prošle godine. Da li je to bilo nužno? Vjerojatno nije, ali ima se, može se. Financijski rashodi govore o dužničkom ropstvu u koje se nalazimo oni su veći 2% u odnosu na prošlu godinu i kao što sam već rekla trošak kamata je 6 puta veći od iznos koji se isplaćuje za dječji doplatak. Izdaci za sudove su narasli 4,5% u odnosu na isto razdoblje prošle godine iznose 906 miliona kuna, a procesi u Hrvatskoj traju pa traju. Do prvostupanjske odluke u prosjeku prođe 400 dana. Neki optuženi i preminu prije donošenja presude, a što je s onima koji su bili na medijskom stupu srama, njihova nekoć uspješna tvrtka danas više ne postoji, a optuženik u međuvremenu biva oslobođen poput Srđana Mladinića i njegove tvrtke SMS. I to je rezultat našeg notornog pravosuđa zbog kojeg smo između ostalog među državama koje nisu globalno konkurentne. Subvencije su narasle, iznose preko 9 milijardi kuna. Čuli smo i svi znamo da je dobar dio uvjetovan Covid mjerama. Isto tako ne možemo zanemariti ono što nam poduzetnici govore iz dana u dan, a oni kažu, ne morate nam ništa davati ali prestanite uzimati. Nije ta poruka beznačajna jer u proračun svi uplaćuju, a kad država dijeli vidjeli smo na primjeru slučaja Josipe Rimac kako se podobnima i odabranima isplaćuju subvencije, potpore i pozamašna sredstva. U državi koja je prva po percepciji korupcije u EU ovakva praksa je vrlo opasna i nosi u sebi niz potencijalnih problema i budućih afera. U poljoprivredu se ulaže sve više, rezultati su sve gori. U prvih 6 mjeseci 4,4 milijarde 700 milijuna više nego prošle godine, ministrica čuli smo i prošli tjedan konstantno govori o rastu broja goveda, krmača i ostale stoke. No, Hrvatska i dalje uvozi hranu, a samo proizvodnja mlijeka na farmama je u prošlom mandatu vlade Andreja Plenkovića pala za 11%. Rekli bi neki nešto je trulo u sektoru poljoprivrede. Za opskrbu vodom 402 miliona kuna, 229 više nego prošle godine. Gubici i dalje u sustavu preveliki, o kvaliteti vode bi se dalo raspravljati, poglavito tu mislim na Slavoniju i udio arsena. Izdano je jamstvo za nabavku novih vlakova pa nama u Slavoniji ostaje vidjeti hoće li neki od tih vlakova biti i na prugama prema Slavoniji. Možda se više nećemo voziti 60 ili čak i jadnih 20 km na sat željeznicom te imati dilemu biciklom ili vlakom. Na razvoj športa je izdvojeno 9,6 miliona kuna, a u isto vrijeme zbog epidemije bilo je zabranjeno treniranje čak i vrhunskim sportašima. Brojna natjecanja su odgođena uključujući i Olimpijske igre, brojni amaterski klubovi i dalje imaju zabranu treniranja u školskim dvoranama dok u istim tim dvorana sada treniraju profesionalni klubovi i to bez problema i bez maski na licima. Kako financiramo sve ovo navedeno? Obveznice, zaduživanje i dug je premašio 300 milijardi kuna. U prvom polugodištu BDP je pao 7,8% uz rekordan pad u drugom kvartalu od 15,1%. Jedino što je u tom razdoblju raslo je zamislite državna potrošnja i to 2,7%. Neću se ovdje osvrtati na sva ona izvanproračunske stavke jer jednostavno nema vremena samo ću napomenuti kako mi je privuklo pozornost obrazloženje izvršenja plana, financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost koje je primjer lijenosti administracije jer na 1,5 stranici je obrazloženje prihoda i rashoda napisano što mi se čini kao nekakav vrhunac bahatosti ovog u biti nepotrebnog fonda. Budući da je izrada proračuna za iduću godinu u tijeku i pri kraju nadam se da će nadležna ministarstva voditi računa o činjenici kako je neizvjesnost i dalje glavna značajka narednog razdoblja te će pri izradi proračuna kod rashodovne strane ponajprije voditi računa o tome, ostaje nam čekati reforme koje se najavljuju ali se ne provode, a bez reformi ćemo i dalje prematati brojke lijevo i desno, dizati kredite, zaduživati se i ostati na začelju EU. Hvala lijepa.
Sada je na redu gospodin Pavliček i onda gospodin Zekanović, dijelit će vrijeme ispred Kluba Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Evo kao što sam istaknuo u replici upućenoj ministru, danas u ovom izvještaju izuzetno loše stanje državnih financija, vidimo s jedne strane pad prihoda, s druge strane rast državnih rashoda što je rezultiralo sveukupno manjom proračuna od gotovo 17 milijardi kuna ali ono što mene tu posebice bode u oči, što je sve prebacilo na koronu i da je korona uzrok svemu tome. Usporedba sa drugim europskim zemljama pokazuje da je pad u većini drugih europskih zemalja znatno niži nego kod nas što znači da su ipak nešto drugačije provodile politiku prema korona pandemiji. Znači osobno smatram i u ime kluba Hrvatskih suverenista smatramo da veliku suodgovornost u ovakvom stanju državnih financija upravo ima Stožer civilne zaštite RH. Čisto političko tijelo koje je donijelo odluku zatvoriti pola države tijekom ožujka i travnja, prisjetimo se samo, danas smo imali 30 do 50 zaraženih po danu, zatvorili su se svi ugostiteljski objekti, brojne trgovine, zabranjen rad odnosno prijevoz prijevoznika, zatvorene su bile škole, vrtići itd. S druge pak strane, Vlada RH donosi odluku da svima njima kojima je zabranila rad, pomogne kroz financiranje plaća uposlenima od 4000 kuna. Znači s jedne strane ta ista Vlada donosi odluku o zabrani rada, s druge strane isto donosi odluku sufinanciranja iz javnih sredstava odnosno iz državnog proračuna. Danas 6 mj. kasnije, imamo 5, 6 puta više zaraženih na dnevnoj bazi i sve funkcionira normalno. Danas rade ugostiteljski objekti, danas su trgovine otvorene, danas djeca idu u škole, danas auto prijevoznici voze, što se promijenilo? Pitam se što se promijenilo? Hoće li to političko tijelo priznati svoju grešku i reći da, mi jesmo suodgovorni što je danas državni proračun u manjku od 17 milijardi kuna jer smo krivo procijenili u ožujku ove godine i zatvorili državu ili ćemo se svi praviti po onoj staroj narodnoj „Pojeo vuk magare“ i nikome ništa. Netko mora snositi ne samo političku nego i moralnu odgovornost jer kad ovo sve sada vidimo, pitam se tko je ovdje normalan, tko je ovdje lud? Znači ja sam na čelu Stožera civilne zaštite Grada Vukovara, toliko kontradiktornih odluka je bilo sa nacionalnog stožera da to više ne možete pohvatati šta se radi. Znači do jučer zabrana, nema potrebe nositi masku, nakon toga moramo svi nositi masku. Nakon toga djeca u školi moraju biti odvojena ali dolaze istim busom u tu školu. Apsurd do apsurda. I sve to je rezultat dobrim djelom upravo ovog manjka ovakve katastrofalne odluke samoga Stožera civilne zaštite. Mislim da ovaj proračun nažalost samo presipavanje iz šupljeg u prazno, bez ikakvog efekta, gdje su velike investicije? Pogledajte, ja se ne sjećam u zadnjih nekoliko mjeseci neke velike infrastrukturne investicije koja je financirana sredstvima državnog proračuna. Primjerice, u gradu Vukovaru, mi i dandanas nemamo obilaznicu, trebala je biti javna nabava početkom ove godine, odgođena je zbog korona pandemije. Gdje su demografske mjere koje država treba podnijeti? Nema ih, jednostavno jer ovaj proračun služi kako bi se iz šupljeg u prazno pretačalo i tako bi se postojeće stanje koliko toliko održalo a puca po šavovima sa svih strana. Mislim da netko, a tu prvenstveno mislimo na predstavnike Stožera, moraju suočiti sa ovom istinom, da su oni velikim djelom suodgovorni za ovu situaciju a ne samo pandemija korona virusa.
Sada je na redu g. Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Nema ministra, tu je državni tajnik, hvala vam što ste tu. Dakle, imamo jedan važan dokument, izvješće polugodišnje ali ministra nema. On ima važnijeg posla. kojeg važnijeg posla? Zar nije najvažniji posao u ovom najvišem domu hrvatskog naroda, braniti svoje izvješće? Koji to važniji posao može biti, meni to nije jasno. Tako da mi je jako žao što ministra Marića nema ovdje jer znam da on neće poslušati ovo što mi govorimo jer mašinerija glasačka je sa ove strane, oni će ovako i onako odraditi ono što A. Plenković želi. Ja ću samo izvući dvije, tri misli ministra Marića iz njegovog govora za ovom govornicom prije par minuta. On je rekao da ćemo 2023. g. doći na razinu 2019. godine. A rekao je da smo 2019. g. došli na razinu 2008. godine. Dakle, jednadžba je jednostavna, 2023. ćemo doći na razinu 2008. g. i bit ćemo zadovoljni. Ne postoji država u EU a evo ja ću reći i odgovorno, ne postoji ni u svijetu koja se ponosi s tim gdje se ministar financija ponosi da će 2023. g. doći na razvijenost 2008. Hoće li nam ministar Marić doći ovdje za 5 g. i reći super, doći ćemo 2030. na razvijenost iz 1945. i onda ćemo to shvatiti kao uspjeh? Dakle radi se o potpunoj katastrofi. Drugu stvar koju g. Marić nije spomenuo s ove govornice a jako je važna a glasi nismo još jednu jedinu lipu pomoći dobili iz EU-a. Ponovit ću, nismo dobili još jednu jedinu lipu a ovdje u ovom domu je A. Plenković slavodobitno početkom ožujka najavljivao milijarde. A nema ih. Pa je onda najavljivao u 6 mj., pa u 7., pa na početku ovog saziva, pa je prije par dana kad je imao aktualni sat, opet najavljivao i najavljuje i dalje. A novac još nema ništa, toliko o europskoj solidarnosti. I poštovani ministre, ako ikada budete gledali ovo što ja govorim, recite mi je li europska solidarnost to što mađarski MOL ovih dana gasi Sisačku rafineriju i što ona postaje povijest? Je li solidarnost europska to što i danas hrvatske cisterne, INA-ine cisterne voze hrvatsku naftu iz hrvatskih naftnih polja u Mađarsku na preradu? E nije to europska solidarnost nego svak gleda sebe. Svak gleda sebe. Pa nije niti europska solidarnost kada je Austrija, Njemačka, Francuska i tko zna koja sve država nije uvela zabranu odlaska turista svojih ljudi u našu državu jer ne postoji europska solidarnost, postoji danas isključivo europska sebičnost. A Hrvatska je svoju suverenost predala EU koja o njoj očito ne vodi računa. Dakle, mi plaćamo danas, a o tome sam govorio i ponavljat ću, 650 milijuna kuna više članarinu EU u nadi da ćemo od te EU kasnije dobiti nekakav povrat novca jer nema vraćenog novca. I naglasit ću opet na kraju onu jednu fantastičnu činjenicu s kojom se ministar Marić pohvalio, 2023. godine ako sve bude u redu prema planu Andreja Plenkovića bit ćemo razvijeni kao što smo bili 2008. godine i moramo biti zadovoljni. A tko je kriv za to? Nije niko kriv. Nije kriv Stožer civilne zaštite, on je napravio sve kako treba, zatvorio je državu i unazadio Hrvatsku. Koliko? Računajmo, 15 godina unazad i nitko nije kriv jer Andrej Plenković nije ni kriv onda kada direktori, upravitelji trgovačkih poduzeća koje je on postavio idu u zatvor nego je kriv uvijek netko drugi, on se obračuna s korupcijom. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Boris Lalovac koji će govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Kolegice i kolege. Danas se pred nama nalazi Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna za prvih 6 mjeseci 2020. godine i ono što je ovdje uvodno i rečeno pod snažnim negativnim utjecajem epidemije, evidentiran je pad od 7,8% ili kada se to po nekako mjeri po kvartalima najsnažniji je pad u drugom kvartalu od 15%. Kada se to laički prevede, mi godišnje stvaramo oko 400 milijardi kuna BDP-a, 400 milijardi kuna. Najmanje stvaramo BDP-a stvaramo dobara i vrijednosti u prvom kvartalu to je negdje oko 90 milijardi kuna, onda u drugom kvartalu stvorimo oko 100 milijuna kuna u trećem kvartalu znači tijekom ljeta znači kada je turistička sezona stvorimo oko 112 milijardi kuna i onda četvrti oko 98. Zašto vam to govorim? Govorim da bi se pokazalo kakva je sezonalnost hrvatske ekonomije, a u toj sezonalnosti hrvatske ekonomije, snažnoj sezonalnosti hrvatske ekonomije ovisi i naš proračun i o čemu mi danas tu govorimo. Znači kada vidite da u trećem kvartalu stvorimo 112 milijardi kuna, znači govorimo o iznosima prošle godine u odnosu na prvi kvartal to je skoro 30% više vrijednosti, znači 30% više vrijednosti tijekom ljeta kada imamo 15-ak do 20 milijuna turista, potrošnje, trgovine itd. u odnosu na onu nekakvu aktivnost koja se odvija u siječnju, veljači, ožujku. Tako su vam posloženi i porezni prihodi, tako su posloženi i cjelokupna nekakva struktura poreza i onda kada vidite pad određenih gospodarskih aktivnosti da to snažno utječe i na porezne prihode. I to pokazuje ovaj izvještaj gdje najsnažnije pada PDV, on je pao za nekih 3 milijarde kuna, ali tu uvijek moramo računati s nekakvim određenim odmakom, znači negdje oko 12% i on je najvažniji izvor prihoda državnog proračuna. I zbog toga je ovdje moje jutrošnje pitanje koliko imamo tu više općenito, nažalost, zbog strukture ekonomije i strukture troškova našeg proračuna odnosno rashodovne strane proračuna važnost PDV-a i nekakvog pokušavanja stimuliranja gospodarskih aktivnosti kroz manji PDV pa vidimo smanjenje odnosno međustope PDV-a sa 25 na 13% date određeni poticaj trgovini, date određeni poticaj gospodarstvu onda vidite s druge strane ti poduzetnici koji su dobili potpore ponovno iz državnog proračuna ovih 6,7 milijardi kuna bilo bi interesantno dobiti po nekakvim sektorima, znači trgovina itd. i ovi svi koji su dobili potpore iz državnog proračuna povećavaju cijene voća, povrća, mesa itd. koji imaju niže stope, povećavaju za enormnih 10, 11%. A ako znamo da je najveći dio u strukturi tih cijena, cijena energenta, jel tako su postavljene određene strukture, a cijene energenata na svjetskim tržištima pada, toliko pada da nafta u povijesti nikad nije bila negativna, ono se trgovalo uz gubitak. Znači onaj tko je kupio naftu još je morao platit, to se nikad nije u povijesti dogodilo, da nafta stvara gubitke, da kamatne stope su u minusu, da imate s druge strane takvu manipulaciju na tržištu prehrambenih poljoprivrednih proizvoda i ja se nadam da će se to pokazati da je to i Ministarstvo poljoprivrede i sve agencije da to jednostavno i kroz nekakve zakonske regulative ne smijemo dopuštati tako snažne manipulacije na tržištu. Jel tu mi niko ne može reći ako država subvencije i poljoprivrednicima, daje subvencije trgovcima, smanjuje porezne stope kada je najteže cijene lete u nebo. To je sada pokazao ovaj slučaj i mislim da bi se trebali ozbiljno pozabaviti ukoliko bi se tako nešto slično dogodilo u budućnosti, da se bez obzira koliko postoje određeni tržišni mehanizmi da država tu mora reagirati pogotovo zato što je država i sudjelovala u nekom otkupu, reotkupu tih određenih poljoprivrednih proizvoda. Tako da mislim da sigurno tu treba biti dodatne kontrole pogotovo zato što je to najvažniji dio košarice za hrvatske građane. Smanjenje zapravo najvećim dijelom vidite da je bilo u i PDV-a izvoza od nekih 25%, međutim vidimo da uvoz nije bio toliko smanjenje negdje on je bio negdje na 17%, međutim ono što je zapravo realno i pokazalo se zapravo da su investicije pale negdje od 6 do 7% i to je ono što zabrinjava. To je ono prvo što zapravo kada se usporava ekonomija prvo prestanu vam banke odobravati kredite, nalazimo se negdje u moratoriju od nekih 40 do 50 milijardi kuna kredita, znači gospodarske aktivnosti i poticaja nema ako banke zapravo zatvore, zatvore tu pipu i sada gledaju isključivo kome će dalje davati kredite i gospodarske aktivnosti nema kad nema kreditne aktivnosti i kada zapravo počne padati snažno potrošnja kućanstva zato što su to jednostavno očekivanja. Ekonomija je zapravo percepcija rađana šta će biti za 6 mjeseci, znači šta će biti, šta očekuju građani za 6 mjeseci i nešto slično je zapravo vrlo slično vam zapravo reagiraju i rejting agencije. Ovdje je bilo govora o rejting agencijama, jesmo mi dobri, kako smo mi se uspjeli nositi, znači agencije gledaju percepciju Hrvatske za 2-3 godine. N gledaju trenutačni utjecaj, a naša percepcija za 2-3 godine je pozitivna bez obzira koliko netko želio o tome govoriti negativno i širiti određene stvari zato što smo već snažno ušli u euroatlanske integracije ono što smo cijelo vrijeme zapravo govorili i pristupili tržištu od 500 miliona potrošača. I našeg izvoza i zapravo korištenja određenih sredstava. Jel zamislimo kakva je bila 2008. godina kada se jednostavno nije moglo, bez obzira šta mi govorili, nije se jednostavno moglo doći do bilo kakvih sredstava na financijskom tržištu. Ja sam nažalost bio u tom jednom društvu gdje Europa je govorila samo o rezanju, samo …/nerazumljivo/… rezanje, rezanje, rezanje, Europska komisija odnosno unija jednostavno nije znala ni jedne druge planove izlaska zapravo iz određenih kriza osim rezanja. Danas ne čujete ni u jedno europskoj zemlji znači i potpuno jedna percepcija drugačijih instrumenata borbe s krizom koristi Europska komisija odnosno što je koristila za 2008. godinu, potpuno drugi koncept, drugi koncept. Znači razvijaju se fiskalne mjere, razvijaju se monetarne mjere, vidjeli smo i snažni utjecaj HNB-a koji stabilizirao tečaj na 7,53 iako je potrošio jedan značajni dio svojih deviznih priljeva, jedan značajni dio deviznih priljeva je potrošio, reagirao je što se tiče mogućnosti likvidnosti tržišta pa ona je i danas bez obzira što je taj dio zatvoren prema poduzetnicima, to je ono na čemu moramo raditi kako ga otvoriti dalje prema poduzetnicima još uvijek je velik i iznosi oko 40 milijardi kuna u sustavu što je dobro radi percepcije građana da znači da novaca nekakvih ima, da nema tog još nekakvog uvlačenja u sebe i u tom dijelu je monetarna politika odigrala nešto slično kao što su odigrale europske monetarne institucije. Također i fiskalnim mjerama se daje određeni poticaj potrošnji i ovo što cijelo vrijeme ovdje govorimo o korištenju nekakvih sredstava i percepcija rejting agencija za Hrvatsku je zato što ulazimo u ERM 2 mehanizam, što ćemo pristupiti europskoj valuti isključivo zbog toga što znaju da neće biti samo HND borba sa deviznom likvidnošću jer mi devize možemo dobiti samo iz dva načina, možemo dobiti iz izvoza roba i usluga odnosno najvećim dijelom devize dobivamo osim doznaka, dobivamo od turizma. I kada je snažni bio i od direktnih stranih investicija, nažalost direktnih stranih investicija u ovakvim krizama gdje se svi povlače u sebe nema, turizam vidimo da je osjetljiv i nama najvažniji izvor deviza da bi nam bila stabilna kuna prilikom ulaska je zapravo EU fondovi jel. To je priljev koji dolazi u Hrvatsku, koji dolazi na račun HNB-a koji se kasnije konvertira i kojeg konvertira i to je onaj dio gdje Hrvatska i sada manje ranjivija u odnosu na 2008. godinu kada je isključivo ovisila o nekom priljevu deviza, koji isključivo, ili direktnih stranih investicija ili izvoza roba. Znači još jednom, snažan je to bio pritisak na prihode proračuna, govorimo, ne samo, a najvažnijem dijelu PDV-a, tako da i u budućnosti budemo raspravljali nažalost takva smo ekonomija, takva strukturna reforma da sada snažno mijenjamo PDV je nemoguća, nemoguća. Jer iz PDV-a nemojte zaboraviti da plaćamo polovinu mirovinskog fonda, mirovinski fond isplaćuje mirovine 45 milijardi kuna. 22 milijarde kuna dobiva od uplata od mirovna, razliku 22 milijarde kuna plaćamo iz PDV-a, mirovine se plaćaju iz PDV. Da svima bude jasno, da tu nema nekog zaduživanja, nekog novca, znači PDV je, to vrlo jasno govorim, da bi imali stabilni mirovinski sustav moramo imati takav PDV kakav je. Ne smijemo dalje ugrožavati mirovinski sustav jer nalazimo se na niskoj granici od 500 EUR-a mirovine, 400 do 500 EUR-a mirovine. I zbog toga kad govorimo si o nekakvim velim brzim instant rješenjima, nema ih. Mislim da idu mjere koje idu da će se donositi u budućnosti kvartalno [[Upadica: Vrijeme.]] neće se moći, evo samo kratko, neće se moći donositi dugoročne mjere za godinu, nego od kvartal po kvartal i ono što je bitno reći da je Hrvatska dobro da pristupa svim integracijama. Hvala lijepo.
Hvala i vama gospon Lalovac. Sada je na redu gospođa Sandra Benčić koja će govoriti u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora ja vam se zahvaljujem. Znači prvo ću reći nešto o kvaliteti dokumenta i mogućnosti uopće da kao parlament nadziremo proračunsko i planiranje, a onda i izvršenje. Prvo, dokumenti koje dobivamo su obimni što nije samo po sebi problem, problem je to što su zapravo nepretraživi. Dakle, oni su u nepretraživim formatima i ne postoji nikakav razlog da se tablični prikazi ne dostavljaju u exel dokumentu koji je pretraživ i koji nam omogućuje da analiziramo i kompariramo različite dokumente koje dobivamo. Dakle, za ubuduće zaista bi tražili da nam se dostavljaju dokumenti u pretraživom obliku, isto tako da svaki dokument na početku ima sadržaj kako bi se lakše u njemu snalazili. Što se tiče transparentnosti izvršenja proračuna, imamo još jedan prijedlog i molila bi one koji jesu u Odboru za proračun da možda i o tome rasprave i tražite od Ministarstva financija, a to je da bi zapravo zaista potrošnja bila transparentna, posebno u odnosu na odljev sredstava odnosno rashode proračunske koji idu prema gospodarstvu i gospodarskim subjektima kroz javne nabave, bilo bi važno da svaka javna nabava ima i oznaku proračunske stavke sa koje se ona plaća kako bi onda zapravo uz izvršenje proračuna mogli dobiti i tablični pregled, dakle svih subjekata koji su bili korisnici kroz javne nabave proračuna i na taj način bi zapravo mogli i detektirati, a možda i prevenirati neke korupcijske afere kada bismo vidjeli da određeni gospodarski subjekti, dakle imaju značajan, zapravo dobivaju preznačajna sredstva iz proračuna. Nadalje, ono što je bitno iz ovog izvještaja što želimo naglasiti je dakle, vidjeli smo u njemu da je u prvom polugodištu 2020.g. ukupno izvršeno 6,7 milijardi kuna rashoda za covid krizu odnosno za provedbu mjera za očuvanje radnih mjesta kod poslodavaca. Ono što smatramo da bi bilo važno da kad tako velik dio proračuna i proračunske potrošnje koji nije bio planiran, nismo mogli niti planirat covid epidemiju, bude dakle potrošen na očuvanje radnih mjesta da onda u izvješću dobijemo i evaluaciju utjecaja tih mjera. Šta to konkretno znači? Dakle, to znači da je ta evaluacija utjecaja mjera na očuvanje radnih mjesta i visinu prihoda radnika trebala obuhvatiti podatke o broju radnika koji su ipak izgubili posao kod onih poslodavaca koji su bili korisnici mjera jer takvih ima, koliko ih ima i koji su to bili poslodavci. Nadalje, broj poslodavaca koji su bili korisnici mjera, a ujedno su si isplaćivali dividendu za 2019.g. jer nažalost kod definiranja mjera se propustilo onemogućiti isplatu dividendi za 2019.g. onim poslodavcima koji su korisnici mjera. Ja ću sada reći kao neko ko je bio suvlasnik firme i kasnije obrta, dakle dužnost je naravno svakog poslodavca da prvo on preuzme rizik i ona sredstva koja ima na raspolaganju uloži u mitigaciju rizika, a tek onda naravno i države. Dakle, mi nismo protiv toga da država pomogne očuvanju radnih mjesta, a posebno radničkih plaća, ali jesmo za to da se zna čija je prvenstvena obaveza preuzimanja tog rizika i nije dopustivo da su si ljudi isplaćivali dividende za 2019.g. i to vrlo visoke, dakle vlasnici tvrtki, a da smo im istovremeno iz proračuna isplaćivali milijune potpora. Dakle, to, takvu situaciju ne možemo više imati i željeli bi zapravo znati koliko takvih slučajeva je bilo, koliko je dividenda takvih isplaćeno u ukupnoj sumi i koliko su ti poslodavci ukupno dobili subvencija iz proračuna na, za očuvanje radnih mjesta. Što se tiče dalje samog, samog dokumenta potrebne su nam još neke dodatne, dodatna razjašnjenja. Tako primjerice u dokumentu, računu prihoda i rashoda prema ekonomskoj klasifikaciji na strani 8, poziciji 3226 koja se tiče vojnih sredstava za jednokratnu uporabu, imamo u prvih 6. mjeseci, u prvih 6. mjeseci 2020. u odnosu na 2019., 3200%-tno povećanje, a ne znamo na što, niti za što i tražili bi objašnjenje o kakvoj se vrsti troška radi. Slično na poziciji 3296 sudski troškovi imamo uvećanje od 200% u odnosu na prvih 6. mjeseci 2019., također bi trebali objašnjenje o kakvim se troškovima radi. Zatim na poziciji kamate zaprimljene zajmom trgovačkih društava i obrtnika izvan javnog sektora imamo povećanje od 4700% odnosno 47 puta, također bi trebali dodatno objašnjenje. Te, također tražimo da se na strani 10, pozicija 4228 dodatno pojasni povećanje od 1100%, što je približno 11 puta u odnosu na 2019. za potrebe vojne opreme. Dakle, to su neki rashodi koji nam zapravo nisu jasni šta se točno i za koga nabavljalo i zašto se radi o tako velikim povećanjima u odnosu na 2019.g.? Zahvaljujem se.
Sada je na redu g., gđa., oprostite, Marijana Puljak, koja će govoriti ispred Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, drage kolegice i kolege. Na početku ovog izlaganja samo da napomenem da je Hrvatska druga najsiromašnija zemlja u EU, dakle nakon Bugarske i krizu smo dočekali s te pozicije, tako da to treba imat na umu kad se govori i u ovom izvješću jel često se spominje kako nam je covid ili korona kriza kriva za stanje financija. Izvještaj dakle pokazuje očekivane promjene na strani prihoda i rashoda, kažem opravdanje je često zbog covida koji naravno nije planiran i to je logično ovakva kriza i očekivano je to što je jel sav, sav deficit se objašnjava na taj način. Međutim, korona kriza je zapravo pojela sve ozbiljnije reforme koje se najavljuju najčešće u svim predizbornim kampanjama, a nikako zapravo da ih primijenimo i da obuzdamo zapravo rashode države. Dakle, prihodi su nam se neplanirano smanjili više od planiranih, rashodi povećali također više od planiranih i teška proračunska godina koja će i slijedeća koja će zapravo ovisit o pomoći iz EU-a, ali prije svega ovisit će o mudrom upravljanju proračunskim rashodima. Da nismo članica EU-a ovo potonuće proračuna bi bilo puno teže i ozbiljnije, i sada je ozbiljno, ali kažem bilo bi vjerojatno još teže. Dakle, pad prihoda, povećanje rashoda i rast deficita državnog proračuna su najvažnija obilježja ovih 6. mjeseci. Prihod državnog proračuna ostvaren je u iznosu 60 milijardi, manji za 7,2% u odnosu na prošlo razdoblje i najveći dio prihoda odnosi se na poreze koji su smanjeni 13,6%. Porez na dodanu vrijednost, čuli smo smanjenje od 12,6% u odnosu na prošlu godinu, to je ozbiljna prihodovna rupa nastala zbog smanjenja osobne potrošnje, lagani oporavak, evo vidjeli smo ga u lipnju i dalje neko punjenje od lipnja do listopada. On je najizdašniji izvor poreznih prihoda, zato je njegov utjecaj najveći u ukupnim prihodima. Da ne nabrajam, dakle iz izvještaja gdje je još smanjenje prohoda, porezi, trošarine, doprinosi, mirovinsko, osiguranje i za zapošljavanje, prihodi upravnih i administrativnih pristojbi a na stavku koji se ozbiljno računa u slijedećim razdobljima, to je prihod uglavnom iz EU-a, prihodi dakle od pomoći koji ostvaruju rast od 25%. U nedostatku prihoda zbog ovih izvanrednih okolnosti, upravljanje rashodima je zapravo ključna poluga upravljanja proračunom a ovdje iz ovog izvještaja, dakle vidimo, imamo rast rashoda koji je povećan 15,2% u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Ponovno kažem, opravdanje epidemijom COVID-a zbog mjera očuvanja radnih mjesta, sve skupa kad zbrojimo, 16,7 milijardi dodatnih, 2,8 milijardi proračunskih izdataka, ukupno dakle oko 9,5 milijardi kuna. Ovi posebni rashodi u izvanrednim okolnostima, povećavaju razinu rashoda koja je općenito prevelika zbog neučinkovitog upravljanja. U neučinkovitost spada naravno i korupcija koja je mogu slobodno reći, postala i način života u Hrvatskoj. U obrazloženju se navodi povećani rashodi za zaposlene, u obrazovnom sektoru, jedan od razloga a zapravo nije, smatramo da nije vrijedno obrazloženja obzirom na količinu troškova na koje se trebalo utjecati strukturnim reformama. Zbog odlaganja svih tih reformi, Hrvatska je najveći broj godina bila i u postrecesijskom periodu nakon 2008. g., dakle najduže smo se izvlačili iz krize a i iz ove kako se čini, iz ove krize ćemo se najduže izvlačiti od svih zemalja u EU. Ako gledamo rashode po ekonomskoj klasifikaciji, prvo mjesto zauzima rast subvencija, narasle su na 9,3 milijarde u odnosu na 3,7 milijardi u prošlom razdoblju. Drugi po veličini skok rasta bio je u pomoćima danih inozemstvu i unutar općeg proračuna, dakle socijalna zaštita, opće javne usluge, ekonomski poslovi, zdravstvo, javni red i sigurnost, obrazovanje nešto manje, 4,9%. Dakle analizu i odgovore treba tražiti kroz ključne momente a to je stvarna efikasna reforma javne uprave koja mora donijeti dodatnu vrijednost smanjenjem udjela troškova državnog aparata u vidu ovih općih i javnih usluga i ekonomskih poslova posebno ulijevanja subvencija što je nekad fini naziv za pokrivanje neracionalnosti, neefikasnosti, neekonomičnosti u sustavu velikih državnih poduzeća u javnom sektoru. Dakle posebno nas zanima, evo kad smo govorili o transparentnosti maloprije, u komunikaciji s ministrom, zašto se ne vidi ti detalji i analitika, ovdje imamo osim toga što se slažem da nam trebaju izvještaje dostavljati u strojno čitljivom obliku odnosno u tabličnim prikazima, pa da ih možemo i analizirati, dakle nekad ne vidimo detalje i pravu analitiku što se skriva iza sumarnih iznosa pa tako ovi predujmi za Croatia airlines, 150 milijuna kuna, HŽ infrastrukturu, HŽ putničkom prijevozu iz kategorije subvencija prebačeno u kategoriju pomoći, Hrvatske ceste, Hrvatske autoceste, Hrvatske vode itd. Dakle, dugogodišnji unutrašnji problemi utkani u proračunske rashode i odlaganje strukturnih reformi je temeljni uzrok proračunskog deficita na koji se samo nadovezao rast rashoda i pad prihoda uzrokovanih ovom epidemijom. Na kraju, dakle imamo povećanje deficita općeg proračuna, deficit opće države 17,9 milijarde, od toga deficit državnog proračuna je 16,7 milijardi ili 4,6% BDP-a. U odnosu na prethodno razdoblje, deficit državnog proračuna, povećan je 9 puta u odnosu na prvo polugodište 2019., radi se o ozbiljnom deficitu, očekuje se pomoć EU-a, iako je pomoć potrebna i poželjna i dobrodošla, ne treba se zaboraviti da su temeljni razlozi u našim dugogodišnjim unutrašnjim strukturnim problemima koji nije ozbiljno rješavala niti jedna Vlada do sada. Uvijek su se radile nekakve površinske, parcijalne reforme koje su potrošile sve raspoložive resurse. Bez dubinskih reformi na rashodovnoj strani proračuna, sve reforme na prihodovnoj strani ostaju zapravo jalove i Hrvatska će i dalje ostati čamiti na dnu svih rang lista u EU, dakle ostat ćemo najsiromašnija odnosno druga najsiromašnija zemlja EU-a. Hvala.
Hvala i vama. Sada je ispred Kluba zastupnika HDZ-a na redu gđa. Grozdana Perić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa državnim tajnicima i suradnikom. Pred nama je Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za prvo polugodište 2020. godine. Unatoč tome što kolege neki žele prikazati kako je ovo stanje uzrokom prvenstveno naših neprovođenja bilokakvih reformi i poduzetih mjera, ja moram napomenuti da je u prethodne 3 g. državni proračun imao ostvarene viškove, itekako se vodilo računa o puno segmenata, ali dozvolit ćete da se puno toga ne može napraviti preko noći i za pojedine promjene je potrebno i vrijeme i uvijek je puno teže, uvijek sam to govorila da se dogodi nešto negativno nego vraćati i dizati i praviti na jedan način pozitivan efekt. Upravo u ovom periodu ono što sam i do sada isticala, važno je reći kada pogledate 2019. da je ova godina zaista bila i bit će itekako jedna od najtežih, najizazovnijih godina u ovom mandatu jer je važno postići upravo taj balans između onoga mogućeg i onoga što je u uvjetima izazvanom pandemijom moguće napraviti. Domaće tako gospodarstvo i ovo što je već spomenuto dakle pad BDP-a je očit i to je ono što je ova Vlada pravovremeno i reagirala i adekvatno reagirala sa mjerama koje je poduzela. U prvom tromjesečju bio je rast od 0,4% BDP-a. međutim nakon toga u ovom kvartalu je on pao preko 15% u odnosu na prethodnu godinu. Što su sastavnice upravo toga i razlozi pada? To su u prvom redu smanjeni izvoz roba i usluga od preko 25,6%, smanjenje potrošnje kućanstava za 6,8% te smanjenje bruto investicija u fiksni kapital od 6,3%. U isto vrijeme uvoz je pao nešto oko 17,5%, ali je isto tako došlo do rasta državne potrošnje od 2,7%. Međutim ono što još treba reći da na ostvarenje ovih prihoda u prvom polugodištu su utjecali i sva ona provedena porezna rasterećenja koja mnogi žele zaboraviti, a dogodila su se u 2019. godini. Isto tako i porezne izmjene koje su se dogodile u 2019. sa primjenom od 1.1.2020. godine, tako da svakako treba napomenuti da se interveniralo upravo na porez na dodanu vrijednost kada su se smanjivali porezne stope za npr. usluge hrane u ugostiteljstvu sa 25 na 13 i još mnoge druge prije toga. Osim toga, izmijenjen je sustav oporezivanja dobiti gdje je povećan iznos sa prihoda sa 3 na 7,5 milijuna kuna gdje se porez na dobit a propos smanjivao sa 20 za ovu kategoriju na 12% i time imamo 10.000 novih obveznika koji od ukupno njih 93% za koje se primjenjuje poreza na dobit po stopi od 12%. Isto tako dogodile su se izmjene u posebnim porezima i trošarina gdje je uveden povrat dijela plaćene trošarine za dizelska goriva koja se koriste u željezničkom prometu, robe i putnike te oslobođenje od trošarina na električnu energiju u željezničkom prometu robe i putnika. Uz to provedena je i promjena oporezivanja bezalkoholnih pića po udjelu dodatnih šećera, tako da je umjesto dosadašnjeg linearnog količinskog oporezivanja po hektolitru korekciju iznosila trošarina alkohol i duhan. Isto tako, ne manje važno, treba spomenuti da je povećan osobni odbitak od 1. siječnja 2020. na 4.000 kuna čime se uz sve navedeno ima velik utjecaj na ostvarenje proračunskih prihoda. Kao što smo vidjeli, Vlada je upravo koristeći sve ono pozitivno i onaj fiskalni prostor koji je imala prethodnih godina i koja je dosegla da i one financije dovede itekako kvalitetne razine u tom kontekstu su donesena dva paketa mjera pomoći gospodarstvu i građanima, pa je tako prvim izmjenama se dogodilo da su poduzetnici koji su imali pad prihod od 20% im je omogućena beskamatna odgoda i obročna otplata izravnih poreza i doprinosa, a onda travanjskim paketom još dodatno za one koji su imali pad prihoda od 50% su u potpunosti oslobođeni izravnih poreza i doprinosa. Stoga kada govorimo upravo da je ovaj proračun ostvaren manje za 7,2% onda itekako ima podlogu i u tome da je utjecaj upravo i ovog covida utjecalo da se smanje neki prihodi kao porezu na dobit i dodanu vrijednost, s tim da porez na dobit ima onaj efekat s obzirom da smo i tu radili pomake u iskazivanju i dostavljanju financijskih izvješća pa je učinak sa odmakom u 7. mjesecu. Isto tako ne smijemo zaboraviti da su prihodi od pomoći, a to znači da smo pojačali korištenje europskih sredstava gdje su se one povećale za preko 25%. U rashodima imamo izvršenje od 77 milijardi kuna, što je kada pogledamo strukturu rashoda odnosno na koje je mjere najviše potrošeno onda je to upravo ovih 6,7 milijardi kuna rashoda za zaposlene i u gospodarstvu itekako puno znači. Međutim, uz to imamo i povećanje rashoda za zaposlene u osnovnim i srednjim školama od 1,2 milijarde kuna i isto tako 2,3 milijarde kuna su sredstva koja su utrošena za sredstva za EU odnosno za participaciju i financiranje iz Fondova EU-a. Dakle, ovo izvješće prikazuje stvarno stanje, prikazuje sve i korištenje proračunske zalihe, prikazuje vrlo kvalitetno izvještaj o zaduživanjima na domaćem i stranom tržištu, što se može lijepo vidjeti. I isto tako može zapravo pokazati koliko se sa onim uštedama koje se postiglo do sada moglo usmjeriti i na gospodarstvo i onemogućiti i na taj način spasiti mnoga radna mjesta, a uz to evo kao prikaz imamo i stajalište Povjerenstva za fiskalnu politiku koje itekako podržavaju ove mjere i upravo suspenzijom ovih fiskalnih pravila zapravo podržavamo u cijelosti sve ono što je vlada napravila i omogućava zapravo i daje sugestiju da se itekako utječe i poveća srednjoročno, a tako i dugoročno hrvatsko gospodarstvo koje na taj način može se osnažiti i svjesni smo toga da će javni dug rasti i da je on u svibnju 2020. i zabilježio razinu od 81,5% BDP-a. Međutim, smatramo da ovim kvalitetnim mjerama da se on itekako može vrlo kvalitetno i brzo, brzo popravljati. Stoga Klub HDZ-a podržava ovo polugodišnje izvješće.
Hvala. Sada će g. Zvonimir Troskot govoriti ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici i poštovani građani RH koji nas gledate putem ekrana. Slušanjem svih ovih podataka koje smo imali prilike danas vidjeti i nazočit evo i prezentacijama, sve je to lijepo analizirano i pokazano je, pokazano je na način da svi to možemo razumijet. Međutim, i te se činjenice ne mogu pobijat koje smo danas slušali. Međutim, nažalost ne čujemo ništa novo, ništa u smislu kako stvari promijenit. EU fondovi nam, su uvijek dobro došli, dobro došli jastuk za ublažavanje krize i održavanje stabilnosti. Međutim, ne možemo prihvatit tezu da je to sve što mi kao narod i država možemo napraviti. Kako privući direktne investicije? Kako potaknuti proizvodnju? Tih odgovora nema ili su oni načelni ili su apstraktni za shvatit i nama sabornicima ovdje, a i našim građanima koje predstavljamo ovdje u saboru. Naš program u tom smislu nije skroz precizan, ali pogađa u bit i daje jedan dugoročni recept, a to je da ako želiš transformirat državu koja je, kakva je takva je, moraš ulagat u obrazovanje i učinkovite institucije. Pod br. 1. strateški gospodarski plan mora bit privlačenje stranih investicija i u tom smislu nam najbolji primjer mogu dat Infobit, Infobip i Nanobip koji su prepoznati na međunarodnim tržištima kapitala gdje Infobit, Infobip čak postao i jednorog. U tom smislu porezna politika mora bit u funkciji podizanja po konkurentnosti hrvatskih poduzeća i cjelokupno hrvatskih, hrvatskog gospodarstva. Iz današnjih prezentacija zapravo je vidljivo izostanak važnih strukturnih reformi kojima, u kojima je najvažniji zdravstveni sustav. Čuli smo o dugu prema veledrogerijama. Nadalje, mirovinski sustav koji se 50% financira iz PDV-a, rasterećenje poduzetnika kroz obvezne članarine prema HGK-u, HOK-u i nadalje kada poduzetnik duguje državi država će se odmah naplatit, a kada država duguje poduzetniku ta, ta otplata se odgađa. Nadalje, obrazovni sustav i radno zakonodavstvo, tu vidimo jedan problem prekvalifikacija i općenito HZZ-a gdje postoje mnogi koji su, koji primaju socijalnu naknadu, a rade u sivoj ekonomiji, što nismo uveli u obzir prilikom donošenja Zakona o strancima. I nadalje, imamo i pravosudni sustav koji je ključ gdje sudski procesi su dugotrajni. Stoga ključ je podizanje hrvatske produktivnosti, rasta proizvodnosti i rasta plaća i tu imamo otklon i divergenciju od eurozone gdje nam Poljska, Češka, Slovačka i Slovenija uvelike mogu bit primjer i na koji način provest, sprovest te reforme i kako to napravit. Moramo očuvat likvidnost koji se najbrže postiže povećanjem osobne potrošnje i u tom smislu kao Klub MOST-a pozdravit ćemo smanjenje poreza na, na dohodak koji je najavljen sa 1.1. odnosno promijene svih onih stavki koje će dovest do, do oslobađanja likvidnosti za osobnu potrošnju koje konzekventno dovodi do povećanja bruto nacionalnog dohotka. Porezno uporište prije svega mora biti u zdravstvenom i mirovinskom sustavu, odgojno obrazovnom sustavu koji je potrebno uskladit sa tržištem rada, prije svega prekvalifikacijom svih onih koji žele raditi. Nadalje, ukinut socijalnu pomoć svima onima koji rade u sivoj ekonomiji i nadalje ta sredstva preusmjerit na mlade koji nažalost iseljavaju s obzirom i na ovaj novi Zakon o strancima gdje će bit pogođena cijena rada na tržištu, rada u RH. Nadalje, potrebno je rasteretit sva porezna, neporezna i parafiskalna davanja. U tom smislu MOST se zalaže za ukidanje obveznih članarina prema HOK-u i HGK-u i zalažemo se za anglo, anglosaksonski model pri čemu bi takve komore trebale funkcionirati na temelju poduzeća gdje bi sami privređivali sa svojim uslugama, a ne da ih plaćaju poduzeća na tržištu koja su jako nezadovoljna sa uslugama koje dobivaju od strane tih komora. Ovdje smo govorili i o rashodovnoj strani proračuna, dotaknuli bismo se samo jedne komponente, a to je skraćivanje radnog vremena i mi pozdravljamo tu politiku. Međutim na ono što smo upozoravali, da li je država, da li je država napravila sve moguće mehanizme i osigurala se da oni poduzetnici koji su primili sredstava stvarno u 10, 11 i 12 mjesecu neće otpustiti radnike koje smo financirali u ovome trenutku. Do sada smo financirali 6,7 milijardi kuna i još će se financirati iz Europskih fondova međutim ne znam da li smo se uspjeli zaštititi dovoljno sa mehanizmima da poduzeća koja su primili novce da će to i ispoštovat kada za to dođe vrijeme. I sada finalna ocjena. Navest ću 4, 3 pozitivne stvari koje su se dogodile, a direktno tangiraju proračun RH. Financijska omotnica od 170 milijardi kuna to je potencijalan novac koji možemo povući iz sredstava EU ukoliko ćemo imati spremne projekte, kažem potencijalan. Druga pozitivna stavka jest najava smanjenja poreza na dohodak i to je pozitivno i na tome želimo čestitat, negativna, pardon treća još je i čestitke Vladi na vraćanju u investicijsku zonu i potvrđivanje rejtinga jer je to ipak procjena percepcije Hrvatske države kroz 2 do 3 godine u budućnosti. Što se tiče negativnih stvari koje bih htio naglasiti ovdje kroz ocjenu današnjeg izlaganja. Htio bih vratiti na one pozajmice koje smo ovdje izglasavali u Hrvatskom saboru i vratiti na činjenicu da su one ipak i ovdje izglasane i potpisane od strane Vlade na poček od 4 do 5 godina što znači da ova Vlada još neće početi otplaćivati te pozajmice i to će dočekati novu vladu, tko će to biti vidjet ćemo, što znači da se radi o odgođenom dugu. Bilo je ovdje riječi o tome da smo dobili dodatnih 400 miliona EUR-a od Europskog instrumenta za privremenu potporu za ublažavanje rizika o nezaposlenosti međutim htio bih isto ukazati ma činjenicu da je Hrvatska dobila milijardu EUR-a odnosno 7 milijardi 500, 500 tisuća, 500 miliona kuna međutim Slovenija je dobila 100 miliona EUR-a više. Onda se postavlja pitanje zašto Slovenija koja je s tržištem rad duplo manja od Hrvatske je dobila 750 miliona kuna više od Hrvatske. To je isto nešto što valja valorizirati. Nadalje, odluke Vlade i stožer za zatvaranje cijele ekonomije pri čemu smo dodatno potencirali uvoz iz razloga što su nam Kauflad i Spar bili otvoreni dok recimo Dolac je bio zatvoren čemu smo onemogućili našim proizvodima da se proizvode, a kupovali smo jeftinije i strano. Četiri, zatvaranje Meggle-a i potencijalno zatvaranje proizvodnog pogona Bata u Kanfanaru to je negativna strana. Pet, hrvatska nafta se rafinira u Mađarskoj, a u Hrvatskoj se rafinerije zatvaraju. Šest, pitanje otkupa ININIH dionica sada kad su konzultanti predali procjenu vrijednosti INE da 22. rujna 2020. godine cijena INE je 2.880 kuna, ministar Ćorić je izjavio u jednom od intervjua da će Vlada otkupiti dionice i dionice i da to neće opterećivati proračun. Na koji način? Da li će te možda dionice i taj paket kupit možda stranici? Sedam, jedina komponenta koja je rasla u drugom kvartalu 2020. godine jest upravo državna potrošnja, a to je segment BDP-a u kojem se mi zastupnici odnosno Klub MOST-a zalažemo za reforme, prije svega zdravstvenog sustava što smo rekli, rasterećenje poduzetnika, pravosuđa, javne uprave i svega onoga gdje bi nam prijeko potreban bio novac odnosno likvidnost koji bismo htjeli staviti i upumpati u hrvatsko gospodarstvo. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada je gospođa Anja Šimpraga koja će govoriti u ime Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, uvaženi ministre, kolegice i kolege, pred nama je Prijedlog polugodišnjeg izvješća o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2020. godine. Vidimo, evidentno je da je korona kriza znatno utjecala na proračun. Ukupan prihod državnog proračuna ostvaren je u iznosu od 60,4 milijarde kuna što je na međugodišnjoj razini pad od 7,2%. Dok su ukupni rashodi iznosili 77,1 milijardu kuna. Dakle, ovogodišnji prihodi proračuna za prvih 6 mjeseci otprilike su za 5 milijardi kuna manji u odnosu na isto nam razdoblje prošle godine. Pad gospodarske aktivnosti najviše se u ovogodišnjim proračunskim prihodima odrazio na prihode od PDV-a koji su pali za 13,2%. Industrijska proizvodnja pala je za 6,4%, promet od trgovine na malo 6,6%, a indeks građevinskih radova narastao je za 3,1%. Prosječan broj registriranih nezaposlenih pri HZZ u prvom polugodištu iznosio je 148.000 što je povećanje od 8%. Rashodi državnog proračuna najviše su u prvom polugodištu ove godine porasli na subvencijama za provedbu mjera za očuvanje radnih mjesta za što je izdvojeno 6 zarez milijardi, 6,7 milijardi kuna. Jasno je da su izdaci zbog pandemije uzrokovanih Covidom-19 i potresom koji je pogodio glavi grad Zagreb i okolicu proračun jesu dodatno opteretili, ali ja ću u ime Kluba zastupnika SDSS-a naglasiti da treba stvoriti posebne mehanizme kojima će se jednostavno morati nadoknaditi golema, golemi zastoj u razvijenosti odnosno nerazvijenosti područja. Statistike govore da je od 117 jedinica lokalne samouprave u kojima žive pripadnici svih nacionalnih manjina s udjelom većim od 5% stanovnika, u 103 jedinica lokalne samouprave žive pripadnici srpske zajednice. Od toga 55,45% Srba živi u potpomognutim područjima gdje je razvijenost u skupinama, znači od 1. do 4. prema indeksu razvijenosti. Prema podacima s kojima kao klub raspolažemo, za razvojem komunalne gospodarske i socijalne infrastrukture, iskazane su slijedeće potrebe. Izgradnja, rekonstrukcija i sanacija 32% državnih cesta na tim područjima i 48% županijskih cesta, 32% lokalnih i 46% nerazvrstanih cesta u tim nerazvijenim općinama. Preko 60% naselja nema vodovodnu mrežu a u općinama je prosječna stopa indeksa razvijenosti 54%. Prosječni izvorni prihod je 959 kn dok je prosječna stopa nezaposlenosti 33%. Depopulacija stanovništva u razdoblju od 1991. do 2011. iznosi -45%. Sve navedeno upućuje na potrebe za dodatnim mjerama za veću financijsku podršku, slabo razvijenih, ekonomskih i demografskih osiromašenih područja. Intervencijski planovi za mnoge sredine naravno da donosi nove investicije, projekte, nova radna mjesta što bi itekako pomoglo i očuvanju i opstanku ovih krajeva. Projektom Slavonija, Baranja i Srijem nadamo se da će programi i mjere biti usmjerene i na sredine gdje tradicionalno žive nacionalne manjine. Međutim, što sa sredinama koje nisu obuhvaćene spomenutim intervencijskim planovima i projektima? Priliku za ravnomjeran regionalni razvoj, naravno da moraju imati i općine poput Vrginmosta, Gline, Topuskog, Dvora, Vrhovina, Udbine, Donjeg Lapca, Gračaca, Obrovca, Kistanja, Ervenika, Biskupije, Kijevo, Civljana i mnogih dr. općina. Stoga moramo pojačati distribuciju sredstava i u regionalnom razvoju, Ministarstvu poljoprivrede i Ministarstvu demografije. U protivnom, područja koja su idealna za poljoprivredu i ruralni turizam, kao što su Slavonija, Kordun, Banija, Lika i dobar dio dalmatinskog zaleđa iz kojeg dolazim, neće biti iskorištena.
Hvala lijepa. Sada na redu su pojedinačne rasprave, prva je gđa. Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, g. ministre sa suradnicima. Makro ekonomski pokazatelji su pod snažnim utjecajem pandemije bolesti COVID-19 a što je zbog smanjenja izvoza roba i usluga, smanjenja aktivnosti u djelatnosti turizma, smanjenja potražnje i smanjenja investicija u fiksni kapital rezultiralo i padom BDP-a od 7,8%. Posebno ću se osvrnuti na ukupni plan proračuna Ministarstva poljoprivrede koji za 2020. g. iznosi 7,5 milijardi kuna od čega je u prvom polugodištu ove godine izvršeno 4,4 milijarde kune tj. 58,62%. Sredstva iz europskih fondova planirana su u ukupnom iznosu od 5,2 milijardi kuna, od čega je u prvom polugodištu izvršeno 2,8 milijardi kuna tj. 54,36%. Značajnije aktivnosti i projekti vezani su uz izravna plaćanja u poljoprivredi za iznimno osjetljive sektora sa isplaćenih 119 milijuna kuna za mjere ruralnog razvoja i zajedničke poljoprivredne politike sa povučenih više od 2 milijarde kuna što čini iskorištenost od 78,4%. Za izravna plaćanja iz zajedničke poljoprivredne politike poljoprivrednim proizvođačima provedene su isplate, prve i druge rate u ukupnom iznosu od 1,5 milijardi kuna od ukupno planiranih 3 milijardi kuna a do kraja godine će se provesti isplata predujma temeljem jedinstvenih zahtjeva za plaćanja izravnih i ... [[Govornik se ne razumije.]] ruralnih mjera podnesenih u 2020. g. sa okvirnim iznosom predujma od 1,5 milijardi kuna. Na temelju podataka većine trgovačkih lanaca u prvih 6 mj. ove godine u odnosu na isto razdoblje prošle godine, otkupljene količine domaćeg povrća povećane su za 11,3% a vrijednost otkupljenog voća povećana je za 18,7% što je pokazatelj da se može kad se hoće ili kad se mora. U prvih 6 mj. vanjsko-trgovinski deficit poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda smanjen je za 60%. Ovo je rezultat pada uvoza od 6% koji se zaustavio na razini od 1,5 milijardi eura. Izvoz bilježi rast od gotovo 3% i iznosi nešto više od 1 milijardu eura. Struktura vanjsko-trgovinske razmjene jasno govori o tome u kojem proizvodnjama nismo samodostatni i gdje postoji problem sa niskom konkurentnosti. Hrvatska treba jačati prerađivačke kapacitete jer nije dobro da izvozimo sirovine kao što su žitarice i uljarice a da s druge strane uvozimo značajne količine mesa, mlijeka, pekarskih proizvoda i ulja. S druge strane, visok deficit u vanjsko-trgovinskoj razmjeni voća i povrća govori o potrebi povećanja proizvodnje, udruživanja proizvođača i koncentraciji ponude te njezinoj prilagodbi zahtjevima potrošača. Povećanje domaće proizvodnje preduvjet samodostatnosti u proizvodnji hrane što jest pitanje nacionalne sigurnosti. Da bi osigurali po poštenim uvjetima plasman domaćeg proizvoda na tržištu, moramo se obračunati sa nepoštenom trgovačkom praksom i nelojalnoj konkurencijom koja predstavlja uteg oko vrata naših hrvatskih poljoprivrednika ali i sve više zabrinutosti izaziva kod potrošača koji se pitaju znaju li ustvari što jedu. Propisivanjem kvalitete proizvoda i snažnijim kontrolama, taj problem koji je dosada velik kao kuća mogao bi bit i puno manji. Povećanje proizvodnje i smanjenje uvoza nije moguće postići bez reformi i bez ulaganja. No, potrebna nam je pravednija distribucija potpora jer nije prihvatljivo, niti održivo da 20 poljoprivrednih gospodarstava u Hrvatskoj primaju u prosjeku 546 puta veće potpore od prosječnog poljoprivrednog gospodarstva, a gotovo 70 000 poljoprivrednih gospodarstava uopće ne prima nikakve potpore premda su upisani u upisnik. Poljoprivrednici moraju biti u mogućnosti raspolagati poljoprivrednim zemljištem jer je to preduvjet za povećanje proizvodnje i razvoj gospodarstva. Očekujem da zelena javna nabava i kratki lanci opskrbe postanu put za plasman domaćih proizvoda u kuhinje javnih naručitelja. Znam da sada možda nije najbolji trenutak za razgovor o smanjenju PDV-a, no duboko vjerujem da te razgovore trebamo otvoriti i planirati smanjenje PDV-a na hranu kada se za to steknu uvjeti kako bi pojeftinili proizvodnju, a onda i domaće proizvode učinili dostupnijima našim građanima. Manji PDV trebali bi imati i svi oni koji će u uslužnom sektoru nuditi isključivo hrvatske proizvode. Hvala lijepo.
Hvala i vama. g. Bulj ima replika, pa ostanite ovdje molim vas. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, govorili ste o poljoprivredi, o samodostatnosti. Znate li podatak kolko je navodnjeno polja poljoprivrednoga zemljišta u RH? Apsolutno sve što ste rekli smatram da je vlada frizirala i da što se tiče domaće proizvodnje apsolutno se pogoduju uvozni lobiji unutar ministarstava i institucija, pogoduju da se uvozi prehrambeni proizvodi, poglavito poljoprivredni i to je istina. Najveći problem hrvatskog društva nije naše prazno selo i seljak koji kopa tuđe njive u drugim državama. Najveći problem je u institucijama i to Ministarstvo poljoprivrede koje je nadležno da podijeli poljoprivredno zemljište, da pomogne seljaku. Međutim, on pomaže uvoznim lobijima jel drugačije ne vidim nikako problem. Pa puno je plodnija Slavonija nego Irska zemlja. Hrvatski seljak radi u Irskoj, ne more u Hrvatskoj. Uvozni lobiji [[Upadica: Fala]] su najveći problem, a to je problem [[Upadica: Fala]] institucija.
Gđa. Petir odgovor, izvolite.
Poštovani kolega Bulj, podaci koje sam iznijela su apsolutno točni, to nisu samo podaci ministarstva ili vlade, nego podaci dolaze iz sektora, oni pokazuju pojačana ulaganja u sektor poljoprivrede, što je i logično jer smo mi i država članica EU-a i sve ono što stiže za ruralni razvoj i izravna plaćanja, stiže iz budžeta EU-a. No mislim da niste pažljivo slušali da sam ja govorila o strukturnim reformama koje su potrebne kako bi se uklonili problemi koji opterećuju hrvatsku poljoprivredu, a to je nepoštena trgovačka praksa, nelojalna konkurencija i uvoz po dampinškim cijenama, te sam ponudila i rješenja kako tome doskočiti, a vidjelo se i tijekom ove krize kad se nije moglo uvoziti kako se je htjelo, da je porastao otkup domaćeg voća i povrća, što znači da se može kad se hoće ili kad se mora i tu apsolutno podržavam snažnije instrumente kontrole tržišta [[Upadica: Fala]] nadzor poljoprivrednih proizvoda koji se uvoze i bolji plasman domaćih proizvoda. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Sada je na redu g. Marijan Pavliček, nema ga, gubi pravo i gđa. Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan svima. Prvo mislim da treba nešto reći o onom pitanju koje sam postavila jutros ministru Mariću, dakle, o očitom deficitu u razlici između prihoda i rashoda odnosno manjku prihoda u odnosu na rashode u proračunu koji se sada financira iz novog zaduživanja države, a EU komisija sada gleda da tako kažemo manje restriktivno nego prije korone na takva zaduživanja. Dakle, proračunski deficit se financira iz zaduživanja države i prije bi na tako nešto EU komisija reagirala negativno jer je riječ o kršenju pravila iz Pakta o stabilnosti EU semestra itd., a tako bi nešto sigurno i blokirala, a naša vlada, imajući u vidu njezin karakter, bi na restrikcije sigurno i pristala. EU komisija sada jel je ukinula rigidno restriktivna pravila za zaduživanje države odnosno povećanje javnog duga koja proizlaze iz tih pravila, pa je vladajućima sada kratkoročno jel omogućeno da lakše financiraju javnu potrošnju. No, u perspektivi toga bismo trebali biti svjesni će nam se dakle vratiti te neliberalne mjere restrikcije, mjere štednje kao uvjet daljnjeg refinanciranja javnog duga, ali i za plasmane kroz Fond za oporavak i novi EU budžet. Znači, sada javni dug može rasti više nego prije, EU komisija to dozvoljava, no kasnije će opet inzistirati na mjerama štednje i uravnoteženju proračuna odnosno uvjetovati čak i proračunske suficite kao u Grčkoj da bi se javni dug smanjio. No pokazalo se da Grčka nije smanjila javni dug sa uravnoteženjima proračuna odnosno proračunskim suficitima, već je smanjila agregatnu potražnju i Grčku bacila u spiralu duga i deflacije. To je čak i MMF priznao da su mjere štednje bile promašene. No naravno pitanje za koga su bile promašene, jel za kapital sigurno nisu, mjere štednje proizvele su sigurno u Grčkoj humanitarnu katastrofu, ali kapitalu to nije bila bitna stavka. To se može kolegice i kolege nama desiti. Dakle, deficit u proračunu znak je za alarm i potrebu i nužnost propitivanja sadašnjih navodno razvojnih strategija koje počivaju na neoliberalnim mitovima o razvoju na temelju privatne inicijative kroz snižavanje poreza na bazi slobodne tržišne utakmice itd. Razvoj i socijalno uključiv rast je moguć jedino kroz politike državnog intervencionizma, protekcionizma, kroz industrijske politike, ali i kroz demokratizaciju tih politika, kroz radničko samoupravljanje i slično. Razvoj podrazumijeva odbacivanje orijentacije koju neki ekonomski analitičari s pravo nazivaju … [[Govornik se ne razumije]] jer se konzistentno pogoduje vlasnicima kapitala, fizičkog i ljudskog na račun onih koji žive od svojeg rada. U tu se reformu uklapa i ono o čemu smo nešto čuli, ICT sektor od kojeg se potpuno i sasvim pogrešno mnogo očekuje dok se nastavlja uništavati velike subjekte. Motori rasta su velika poduzeća i njihovi mali sateliti, no takva reforma je izvan računovodstvenih trikova koje ova Vlada predstavlja kao razvojnu politiku. Ono što vidimo u izvješću o izvršavanju dakle proračuna je ilustracija prihvaćenih mitova o potrebi snižavanja poreza za najbogatije, dok se porez koji najviše pogađa najsiromašnije dakle, PDV, ne smanjuje. Polugodišnji izvještaj, dakle lijepo pokazuje kako PDV puni blagajnu, je li, dok se porezne reforme vode tako da olakšavaju najbogatijima život, je li, od poreza na dobit, vidimo u izvještaju, blagajna se puni samo s 5 milijardi, a od PDV-a 23 milijarde. No, upravo su najviše podbacili, kao što smo čuli, prihodi od PDV-a za nekih 3 milijuna kuna, ako sam u pravu, znači 17% je netko spomenuo. Djelomično je to zbog toga je li, što imamo smanjenu, naravno, što svi spominju privrednu djelatnost, zbog posljedica Covida-19 no i zbog fiskalnih učinaka mjera poreznog rasterećenja koje navodno trebaju pomoći gospodarstvu. Za prvo, dakle nije čudno u rentijerskoj turističkoj ekonomiji koja ovisi o dominantno inozemnoj, a dijelom i o domaćoj potrošnji za vrijeme turističke sezone. Drugo pak, porezno rasterećenje predstavlja uistinu okladu na poduzetnike koje ćemo navodno rasteretiti pa će nam svima biti bolje. Naime, u 4, sad ide 5. porezna reforma, konzistentno se pogoduje određenim skupinama i tako prazni proračun. Nema dokaza da će poduzete porezne promjene utjecati na ekonomski rast. Dapače, podsjetit ću vas da je u nekoliko valova smanjeno oporezivanje dobiti, da imamo jednu od najnižih dakle poreza na dobit i ove godine je taj iznos još smanjen, dakle [[Upadica: Vrijeme.]] moramo propitati na koji način ćemo puniti proračun.
Hvala. ... [[Govornik se ne razumije.]] replike, dobro. G. Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, uvaženi potpredsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Pa evo, želim nešto i ja reći o ovom polugodišnjem izvještaju o izvršenju proračuna za prvo polugodište 2020. g. jer valja se osvrnuti možda i na razdoblje donošenja samog proračuna, tamo negdje ovo vrijeme prošle godine, 9., 10. mjesec, uredno smo donijeli proračun u onom prethodnom sazivu u, ja bih rekao, jednoj dozi optimizma, da je 2019. g. bila možda jedna od najboljih godina koje smo mogli imati u svim područjima i naravno da se sve to vidjelo i u proračunu koji je donesen za 2020. g., tamo negdje sredinom 11. mj. To su bile godine i '18. i '19. i '17. sa ostvarenim suficitima proračuna i jedan optimizam svakako da je bio podloga dobra da se donese i ovaj proračun za 2020. g. Nismo mogli znati što će se desiti, točno ono što se desilo u 2. mjesecu, znači dan 25.2., kada smo dobili prvog zaraženog u RH koronavirusom i tada su se okrenule sve one naše, ajmo reći, dobre prilike i optimizam i jednostavno je krenuo u drugom smjeru, tako da možemo reći da ćemo u godinu dana preživjeti možda, proživjeti i najbolju godinu, ali očito i puno lošiju godinu od onoga što smo očekivali i da to jednostavno nije bilo predvidiv, ajmo reći, input koji bi tada već u pripremi proračuna mogao biti razmatran kao nešto što nam prijeti kao opasnost. 2,5% je bio projicirani rast i sada slušamo pad od 9,4%. Neke agencije kažu da će to biti i manje i mislim da je to ipak jedna poruka svima nama da ova Vlada i ovaj ministar i sve što radimo, da radimo zaista najbolje što možemo ne bi li najprije ostvarili sve svoje ciljeve i sačuvali financije državne u urednom obliku, kao što je to uvijek bilo u proteklim godinama, a da se ne događaju neki veći potresi. Koronavirus je zaista bila jedna velika nepoznanica i uzrok ovo što imamo sada u prvih 6 mjeseci 2020. g. jednostavno, nismo samo mi prošli na ovaj način, bilo je i drugih, puno drugih država, mislim da su svi ušli u jedan drugačiji režim promišljanja, što sa svojim ekonomskim pokazateljima učiniti u toku 2020. g. i sve države koje prolaze ovu priču, jednostavno, iskazuju deficit. Tako da, ovoj priči treba izdvojiti zaista ono što je država napravila kao napor da se zadrži, prije svega, radna mjesta, a to je ono o čemu već pričamo mjesecima i što su građani prepoznali, a to je 6,5 milijardi direktnih ulaganja u privatni sektor da se sačuvaju radna mjesta i da je to jedan veći dio svega ovoga deficita koji se pojavio u proteklih 6 mjeseci, u prvom polugodištu. Vjerojatno će to biti i nešto do kraja ove godine. Zbog toga nam je i porastao i javni dug od onog projiciranog, kad smo išli već prema boljim brojkama na niže, jednostavno, opet smo došli do one brojke koju smo gotovo imali 2016. g. kada smo preuzeli odgovornost za ovu državu. Naravno da tu želim se osvrnuti i na ono što je prošla i lokalna samouprava, kao jedan od čelnika dolje, želim se zahvaliti ministru na onome što su nam učinili u ovih 6 mjeseci, pomogli, itekako pomogli, da možemo zadržati osnovne funkcije u svojim proračunima i da možemo normalno funkcionirati uslijed svih nepovoljnih gospodarskih tokova i tu ću odmah napraviti možda i razliku između lokalnih samouprava na obali koje su ovisne o turizmu i onih na kontinentu koje možda nisu osjetile toliko utjecaj samog turizma na vlastite proračuna, ali jesu nekih drugih gospodarskih aktivnosti također, tako da ne vjerujem da ćemo svi ponoviti brojke smo imali 2019. g., ali ono što nam je bila velika pomoć, to su ovi beskamatni zajmovi koje ćemo uredno vraćati, koji su bili dio izravnanja nekih našim obveza koje smo imali između znači lokalnih samouprava, same države, pomoći države, na, koje su išle prema gospodarstvu i onda su potaknule i nas na lokalnoj razini da i mi pomažemo to isto gospodarstvo, posebno u turizmu, tako da i tu naši lokalni proračuni bilježe dosta velike minuse. Ali važno je da smo odradili jednu po meni najbolju moguću turističku sezonu koja nam je ipak ostavila dozu optimizma da u 2021. sve to možemo ponoviti, ali na puno bolji i sigurniji način nego što smo to učeći učinili u ovih proteklih nekoliko mjeseci. I zbog toga kažem, pohvala na svemu ministre i vašem ministarstvu što imate razumijevanja za naše potrebe i za ono što mi dolje na lokalnoj razini radimo.
Hvala lijepa. Ostanite jer je gospođa Peović tražila repliku.
Pa dobro lijepo je što zahvaljujete ministru, ali ipak bi možda trebalo postaviti pitanje da li ste svjesni da taj deficit koji kažete da imaju i druge zemlje u EU nećemo na jednak način rješavati, da sada dok je to, da tako kažem, restrikcije su dozvoljene, živimo u jednom modu da ćemo nakon toga tako što se dugovi počnu vraćati opet se suočiti sa internom devalvacijom kao što je to bilo 2008., 2009. s krizom i nikad se nismo od nje oporavili, a to znači snižavanje plaća, gubitak radnih mjesta, svi socijalni i materijalni pokazatelji siromaštva će se još pogoršati? Da li se svjesni da porezne reforme koje provodite koje su navodno u korist te radne većine koje idu i pogoduju samo onim najbogatijima u proteklom periodu nisu pokazale nikakvu korist za tu društvenu obespravljenu većinu i da će kada će se početi vraćati dugovi itekako to reflektirati na život oni koji su stvarno najugroženiji u Hrvatskoj?
Odgovor gospodin Borić.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice. Kada smo stvarali državu također smo znali da već u tom trenutku nismo jednaki sa mnogim drugima koji su bili u našem okruženju. Mi imamo iskustvo 30 godina iza nas, tako da znamo i sada da nećemo na jednak način možda snositi teret i rješavati ovo pitanje, ali zasigurno smo pokazali da znamo i u tom vremenu krize donositi dobre odluke. Na kraju, nismo mi ti koji sudimo kao političari ovdje u ovoj sabornici, izašli smo u međuvremenu i na izbore, nakon ovog polugodišnjeg izvještaja imali su priliku svi reći što misle o tome, da li su porezne reforme u četiri kruga dale nešto svom tom ajmo reći svim građanima o kojima vi govorite ili nisu. Građani su uvjerljivo, uvjerljivo ovaj puta dali podršku upravo ovoj Vladi, ovom ministru i premijeru da nas vode i sljedeće 4 godine jer su očito znali ili su osjetili da se o njima brinulo na najbolji mogući način. Da li je to maksimum što možemo postignuti? Pokazat će vrijeme ispred nas. Ja uvijek kažem da postoje ljudi koji znaju i mogu i donose odluke i oni koji sve znaju, a nikad nisu donijeli nijednu.
Hvala lijepa. Nemate više replika. Sada je na redu gospođa Branka Juričev Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, potpredsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Pa danas kada govorimo o Polugodišnjem izvještaju o izvršenju Državnog proračuna RH za prvo polugodište 2020. godine gotovo da nema kolege koji se nije osvrnuo i koji nije naglasio da je razumljivo da su brojke drugačije od očekivanih s obzirom na pandemiju koronavirusa koja je dovela do značajnih negativnih i socijalnih i gospodarskih uvjeta i zbog toga naš proračun nije onakav kakav se planirao u prosincu prošle godine. Međutim, ono što bih ja željela tu naglasiti da imamo i neke druge razloge zašto brojke nisu onakve kao što su bile u 2019. godini jer vrlo rado uspoređujemo prvo polugodište ove godine sa polugodištem 2019. Ne treba zaboraviti da je prethodna Vlada rasteretila svoje građane i poduzetnike u 4 navrata sa 4 paketa porezne reforme i zadnji 4. paket porezne reforme je rasteretio dodatno građane i poduzetnike sa 2,4 milijarde kuna, a svi ti propisi i sve te zakonske odredbe stupile su na snagu 1. siječnja 2020. godine. Znači samo po toj osnovi imali smo različite dobit, npr. PDV je smanjen za pripremu i usluživanje hrane sa 25 na 13% što je izuzetno važno svima nama koji živimo u priobalju ili na otocima gdje gotovo nema građanina i stanovnika koji ne živi kako ja često i rado kažem, od turizma i za turizam. Nadalje, oporezivanje dobiti na iznos tek od 7,5 milijuna kuna prihoda po stopi od 12% za razliku od prethodnih odredbi koji su nalagali da to već plaćaju oni poduzetnici koji imaju 3 milijuna kuna prihoda. Osnovni odbitak je također povećan na 4.000 kuna. Također rashodi za zaposlene u osnovnim i srednjim školama, sukladno kolektivnom ugovoru su također u ovoj 2020. godini trebali biti povećani za 1,2 milijardu kuna. Nadalje, rashodi za mirovine i mirovinska primanja također su se usuglasile i uskladile sa svim zakonskim propisima i ta stavka nam je također povećana za 740,1 milijun kuna i naravno uz dva paketa mjera kojima smo povećali rashode za 6,7 milijardi kuna dovelo je do stanja kojeg sad imamo u proračunu. Jedna od najpopularnijih mjera pomoći je bila da se svakom radniku isplati 4.000 kuna uz otpis poreza i doprinosa tvrtkama poduzetniku koji ima pad veći od 50% i sve pohvale Vladi i resornom ministru koji nastavljaju s ovim mjerama potrebe do kraja ove godine. Samo u travnju ove godine imali smo 100.000 poslodavaca koji je isplatilo plaće za 581.000 radnika. Kada je u pitanju turizam, samo kratko bi rekla da je smanjen broj osiguranika 0,5% u prvoj polovini ove godine i to najviše u djelatnosti pružanja smještaja, pripreme i usluživanja hrane jer imamo negativno kretanje i čak pad broja noćenja za 77%. Sve je to naravno uvjetovalo da imamo broj nezaposlenih koji se povećao za 8,3% i vjerujem da će brojke u drugoj polovini godine biti znatno bolje jer samo kolovoz bilježi puno bolje brojke nego što je to bilo ranije. Naime, očekivalo se da ćemo imati svega 30% sezone 2019., a kolovoz ima u komercijalnim objektima je razina oko 60% i to najviše i najbolje su prošli svi privatni iznajmljivači odnosno privatni smještaj dok kod hotela moramo reći da imamo pad od 51%. Evo, sve pohvale i trud da se nastavi s ovim mjerama posebno u onim djelatnostima kao što je prijevoz putnika, ugostiteljstvo, turoperatori, svi oni koji su imali pad veći od 60% i oni koji su zbog odluka svojih lokalnih i nacionalnih stožera trebali biti zatvoreni. Hvala lijepo.
Samo malo. Prva je gospođa Katarina Peović.
Poštovana zastupnice možete li mi objasniti na koji način su smanjenja oporezivanja dobiti utjecala na punjenje proračuna? Nadalje, znate li koji smo, koje mjesto na ljestvici poreza na dobit, znači visine poreza na dobit, mi znači imamo u odnosu na druge zemlje u EU? Nadalje, da li su plaće porasle s tim znači smanjenjem poreza na dobit? Znate li na kojem smo mjestu po stopi zaposlenosti recimo u EU? Znate li na kojem smo mjestu u EU prema prekarnim ugovorima o radu? Znate li gdje smo prema Eurostatu, prema stopi zaposlenosti? Evo, bilo koje od ovih pitanja ako mi možete odgovoriti, a imajući u vidu znači vaše pohvale prema poreznoj reformi smanjenja oporezivanja dobiti.
Hvala lijepo. Mislim da bi trebalo i ministru pola sata da vam odgovori. Evo ja ću prvo, što se tiče oporezivanja dobiti znači prema novom zakonu svi oni koji imaju prihod iznad 7,5 milijuna kuna plaćaju porez na dobit od 12% ranije je to bilo za one od 3 miliona kuna i veliki je broj poduzetnika koji su upravo spadali u ovu kategoriju između 3 do 7,5 milijuna kuna prihoda da ostvaruju. U prvih 6 mjeseci 2020. godine porez na dobit je iznosio 4 milijuna 153.613 što je u odnosu na 2019. 79,1% je indeks, znači imamo smanjenje, a ako gledamo u odnosu na planirano to je 63,6% što znači malo više od pola onog što smo planirali s obzirom koliko se radilo i koliko se moglo raditi u prvih 6 mjeseci ove godine.
Gospođa Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovan potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Juričev Martinčev, tema kojom ste dosta govorili je tema turizma. Dakle, to je nešto što apsolutno izaziva i u kontekstu ovih prvih teme polugodišnji izvješće o izvršenju proračuna za pola godine. No, danas imamo naslovnice u novinama da bez obzira na napore koje Vlade učinila da će dio ili veći dio ugostitelja u Dalmaciji su odlučili dati otkaze odnosno velika naslovnica je u jednom od tisaka zapravo njihovo nezadovoljstvo. Ja tu nastojim biti razumna i bez obzira na napor koji se napravi nikad ne možete udovoljiti svima. Jednako tako imali smo i priliku vidjeti i veliki nesrazmjer između broja evidentiranih turista u zemlji i ono što je ministar mogao vidjeti temeljem fiskalizacije što je bilo. Što se dešava u Dalmaciji? Što je sad nastao problem jer to ćemo vidjeti i u izvršenju proračuna za slijedećih 6 mjeseci? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Kolegice Mrak Taritaš pa što se tiče turizma mi jako dobro znamo da većina ugostiteljskih i turistički objekata na Jadranu radi svega 2 mjeseca, nešto malo više su oni sretnici koji rade, ali sigurno takvi objekti ne nalaze se na otocima pogotovo manjim nenaseljenim i jako je teško 2 odnosno 3 mjeseca raditi i čitavu godinu plaćati sve obveze, a posebno ne zadržati dobre kuhare, konobare i 4.000 kuna je hvalevrijedna pomoć koje daje država zajedno sa plaćenim doprinosima, ali da bite imali dobrog, vrijednog, kvalitetnog kuhara npr. u restoranu ti iznosi su daleko, daleko veći, a naši ugostitelji ovo ljeto jako su malo radili, nisu mogli zaraditi toliko da mogu financirati čitavu godinu tako visoka primanja uz sva davanja koja im se nameću.
Hvala. Nemate više replika. Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin Goran Ivanović, a oprostite, Anka Mrak Taritaš da, izvolite. Ispričavam se. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege, pred nama je polugodišnje izvješće o izvršenju državnog proračuna za ovo prvo polugodište 2020. Ja ovu priliku koristim, nije baš bio običaj u bivšem sazivu sabora da su ministri s nama na cjelodnevnim raspravama, ministar Marić je bio jedna od onih iznimaka koji je uvijek bio i ja to uvijek nastojim naglasiti iz jednostavnog razloga što meni to pokazuje da je samom ministru i važno bez obzira na sve što će čuti od nas saborskih zastupnika i što ćemo kroz raspravu reći. Ovo izvješće o izvršenju proračuna za prvih 6 mjeseci zapravo brojke pokazuju sve. Imali smo i imamo još uvijek korona krizu ili Covid-19 koja ne samo da je zadesila nas nego je zadesila i Europu i svijet. Pokazalo se da je onaj lockdown koji je bio u cijelom svijetu, da je ostao još mjesec ili dva, zapravo da bi cijeli svijet bio u bankrotu. Dakle ne samo mi nego svi i pokazalo se da se tome mora pristupiti na drugi način odnosno da smo se uljuljkali u neke stvari i u neke situacije i da smo mislili da se stvari dešavaju same po sebi. Stvari se ne dešavaju same po sebi i ovo izvješće o izvršenju državnog proračuna odnosno sve teme koje razgovaramo, trebamo razgovarati u smislu što činiti dalje, koje reforme činiti dalje. Ovo je upozorenje. Ja sam apsolutno sigurno sigurna, pri tom nisam, nastojim uvijek misliti pozitivno da nakon korone će doći neka druga korona ili nekakva druga priča i da mi moramo biti spremni za određene situacije i biti apsolutno pripremljeni i odraditi niz reformi. Ovo je tema u kojoj trebamo raditi, dakle ovo je priča u kojoj trebamo raditi reforme. Ako propustite priliku, propustili ste ju zauvijek. Vi i ja znamo da se Vlada odlučila vezano uz koronu i ljetni mjeseci koji su nama izuzetno važni za turizam i otvorit se i omogućiti turizam i omogućiti da zapravo ljudi dolaze i da određeni dakle, dakle da građani koji se bave turizmom zarađuju, to još ne vidimo kroz ovo izvješće od 6 mj., vidjet ćemo dalje, ali brojke pokazuju sve. Zapravo brojke pokazuju ono što uvijek je taj odnos vladajućih i oporbe. Vladajući će hvaliti Vladu, reći će o naporima koji su napravljeni, o naporima za zadržavanje radnih mjesta, pri tom moram reći, ja sam jedna od onih koja je bila i u bivšem sazivu Sabora i mi smo i kao oporba one odluke koje su bile i koje smo zaključili da su dobre, da su moguće, zadržavanje radnih mjesta, podržali. Upozoravali smo na neke stvari koje ćemo upozoravati sad. Kroz izvršenje, oporba će naglašavati sve one loše stvari, reći će iz ovog trebamo zapravo izvući pouku. Iz ovog trebamo napraviti iskorak. Iz ovog trebamo napraviti iskorak vezano naravno uz funkcioniranje javne uprave. Mi smo svi, činjenica da smo ovih dana i da je i cijela ova rasprava je nekako pala u nekakav drugi plan obzirom da imamo tu jednu veliku aferu koja se zove JANAF, da smo imali jednu javnu odnosno imamo jedno poduzeće koje je izuzetno dobro stajalo na tržištu i da se cijelo vrijeme ko domino efekt otvaraju razmjeri koji su razmjeri štete koja je napravljena što zapravo nije dobra slika ove države, nije dobra slika onog što je, ali da se vratim na ovu temu. Dakle, ovo izvršenje proračuna ukazuje na činjenicu da trebamo se probuditi, da se ne možemo uljuljkati u situaciju sve će biti dobro, tu smo gdje jesmo, ajmo probati držati nos iznad vode i nekako plivati. Ono kaže ljudi moji, treba se probuditi, treba zaista ozbiljno krenuti, izanalizirati u neke ozbiljne reforme. Dakle mi formalno možemo i to smo i napravili, osigurati, zadržati radna mjesta, zadržati ljude da ostanu, ali ono što sam namjerno postavila i pitanje kolegici Juričev Martinčev i ona je odgovorila, dobrog kuhara nećete moći zadržati, on će otić negdje dalje, dobrog konobara nećete moći zadržati, dakle ono što je država omogućila, država je omogućila da svojim aktivnosti da smo s glavom iznad vode ali ono što trebamo napraviti, trebamo napraviti iskorak dalje. Hvala lijepo.
Hvala i vama. I sada je g. Goran Ivanović na redu. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi potpredsjedniče Vlade i ministre sa suradnicima, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo nekoliko riječi o ovom polugodišnjem izvješću o izvršenju proračuna za 2020. g., naravno da ga je obilježila korona kriza. Samo izlaganje ministra na početku je bilo vro jasno i suvislo, ova godina je izazov i to veliki izazov za sve aktere a naravno, najviše za državne financije. Danas je bilo puno govora o poznatoj hrvatskoj naknadnoj pameti koja uvijek dođe na svoje pa je tako bila najviše posvećeno djelu kada se govorilo o lockdownu, o onome kada smo u 3. i 4. mj. imali dobar dio zatvorenih što ugostiteljskih, što trgovačkih radnji. Bio sam načelnik stožera Osječko-baranjske županije i točno znam o čemu se govori. Bili smo prva županija koja je pokrenula otvaranje zelenih tržnica, bili smo prva županija koja je provela proljetnu sjetvu a koja je bila u tom trenutku u tijeku i mislim da inicijative stožera su bile te koje su vodile cijelu priču. Mislim da u tom trenutku kad uzmete područja, govorit ću o području Slavonije, Baranje i Srijema koje ima 700, 800 000 stanovnika a ima svega 150 respiratora u svim bolničkim ustanovama, onda mislim da je odluka o zatvaranju u tom djelu bila apsolutno točna kad pogledamo što se događalo u okruženju. Ono što je dobro a ne da je dobro nego je odlično, a ova Vlada je to prepoznala, to je pomoć poduzetnicima. Na području Osječko-baranjske županije ukupno 32 000 radnika je obuhvaćeno mjerama koje je provela Vlada RH koje su zasigurno već krhko gospodarstvo pogotovo Slavonije, Baranje i Srijema, barem zadržale sa glavom iznad vode. To je odluka koja je zasigurno napravila puno, puno koristi i očuvala hrvatsko gospodarstvo. Ono što posebno raduje nas ljude iz Slavonije, Baranje i Srijema je naravno nastavak investicija. Ja bi rekao da nije bilo korona krize, 2020. g. bi sigurno bila referentna godina kada su u pitanju projekti vezani za kraj iz kojeg dolazim. Nastavak koridora 5c, jedan od strateških važnih projekata na području naše županije i ostalih susjednih županija, od Osijeka do Belog Manastira je zasigurno kapitalni objekt izgradnja srednje škole u Donjem Miholjcu koja je čekala na izgradnju preko 60 g. a financira ju država sa 80% vlastitih sredstava, preko 200 odnosno preko 75 projekata energetske obnove preko 200 milijuna kuna na području naše, naše županije zasigurno su mjere koje su dobro došle. U 4.g. 4,5 milijarde kuna samo u Osječko-baranjsku županiju. To je trend, no korona je napravila svoje, kriza je napravila svoje. Naravno ne izvlačeći se na korona krizu smatramo da će svaka kriza, pa i ova učvrstiti stajalište svih nas da su reforme nužne. Zasigurno ministar financija, ministarstvo i vlada imaju plan kako hrvatsko gospodarstvo staviti u okvire koji će biti samodostatno, to je riječ koja se ovdje dosta često izgovara i zasigurno je jedna od bitnijih riječi koja bi trebala postati ne samo fikcija nego bi trebala postati realnost. Stoga smatram da će sve ovo kroz što prolazimo i što ćemo proći dovesti do onoga krajnjeg cilja, a to je da imamo državu za kakvu smo se zalagali naravno u proteklih 30.g. I ono što je najbitnije, mi smo najodgovorniji ljudi u ovoj hrvatskoj državi, nema drugih, mi sjedimo u HS-u i ono što mi govorimo je zasigurno ono što će nekoga ili ostaviti s odlukom da ostane ovdje ili da ode dalje. Prema tome, budimo realni, budimo odgovorni, radimo ono što mislim da je najbolje za sve nas, da izazovima vremena znamo odgovoriti na pravi i jedini mogući način. Hvala lijepo.
Hvala i vama, ostanite gdje ste bili, imate nekoliko replika, prvu repliku ima gospodin. Možemo nastaviti ili otvorimo okrugli stol. Možemo nastaviti? Možemo nastaviti? g. Bulj.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega, bio sam u Slavoniji, pa nije baš da tako vaši građani govore o tome, mi moramo znati i morate biti korektni da je korona kriza samo razotkrila sve loše politike prema tome i prema Slavoniji jel Hrvatska nije samodostatna. Vi to dobro znate da ljudi iz Slavonije odlaze, da napuštaju svoja domaćinstva, svoja gospodarstva i odlaze kopati u Irsku koja je puno manje plodna od Slavonije. Odlaze i tvrtke, vidimo da ljudi ostaju bez posla u Osijeku. Pa sad ne znam jel to vama korona kriza razotkrila sve loše politike koje se provode prema Slavoniji, ne znam jeste vi sudjelovali u njoj ili je to stvarno korona kriza opravdanje na koje ćete se vi sad pozivat na ove slijedeće 4.g.? Hvala.
Hvala lijepo na…
Oprostite, prvo moram vam, moram vam dati riječ g. Ivanović, izvolite.
…replici. Naravno da ne, odgovoran čovjek nikada ne traži izlike u, u nečemu, ali da postoje okolnosti to zasigurno postoje. Slavonija, Baranja i Srijem nije počela biti devastirana dolaskom korona krize. Puno je loših trenutaka bilo u Slavoniji, Baranji i Srijemu, ali sam siguran da ova korona kriza i odgovornost hrvatske vlade prema Slavoniji, Baranji i Srijemu na ovaj način na koji je odgovorila, je kao što sam i rekao, zadržala gospodarstvo Slavonije, Baranje glavu iznad vode. To je vrlo vrlo bitno. Odgovorni trenuci, povijesni trenuci traže odgovorne ljude, ja tražim konkretne poteze. Stoga smatram da nastavkom reformi, nastavkom projekata koje smo započeli ćemo doći do onoga da naša djeca ne odlaze nikuda dalje nego da ostaju u svom kraju.
Gđa. Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Uvaženi kolega, vi ste u uvodu govorili o naknadnoj pameti i o stožeru. Znate da je, kad je stožer krenuo sa svojim radom i kad je krenula korona, strah u čovjeku od nepoznatog je jedan zaista pravi strah. To je bilo nepoznato, nismo znali što ćemo dalje. Da je stožer donesao odluku da mi svi dnevno moramo stajati na jednoj nozi pola sata na propuhu, mi bi to činili jer nismo znali što dalje. I naravno, da se pojavljuje naknadna pamet kad krenete … [[Govornik se ne razumije]] i kad dobijete da morate s tim zajedno živjet, ali nije bila tema mojoj repliki to. Tema moje replike je bila reforme. Reforma je jedna zgodna riječ i mi svi volimo baratati riječju reformom i svi volimo se referirat na reformu, ali ta, ta reforma mene ne dotiče i da se mene ne dotiče, pa je onda dobro. Dakle, ovo je doba, doba kad to treba iskoristiti, treba iskoristiti za reforme i volje li bi ih [[Upadica: Fala]] u ovom saboru [[Upadica: Hvala g. Mrak]] vidjeti da vlada dođe s tim prijedlogom.
Fala, izvolite g. Ivanović.
Hvala lijepo. Slažem se apsolutno s ovim zadnjim što ste rekli. Što se tiče onog prvog dijela o stožeru, bio sam načelnik stožera civilne zaštite Osječko-baranjske županije, čak sam po prvi puta kada smo imali zabilježen korona virus na našem području sa dr. Perić ušao u prostor gdje je bio čovjek koji je bio pozitivan na koronu. Toliko smo malo znali o tome, toliko smo mislili da to nešto nije što nam može naštetiti. No budimo iskreni, korona kriza je bila to upravo što ste rekli, nešto nepoznato, nešto što nismo znali. No, isto tako trebamo biti iskreni i reći da su lokalni stožeri i u to vrijeme imali pravo predlagati inicijative i tražiti određena rješenja. Kao što sam i rekao, Osječko-baranjski stožer je bio prvi stožer koji je pokrenuo otvaranje zelenih tržnica i ugostiteljskih objekata.
Hvala. g. Borić.
Hvala lijepo. Kolega Ivanović, pa evo ja sam replicirao na ovaj vaš dio gdje ste nas upoznali s time da ste vi bili čelnik jednog regionalnog stožera civilne zaštite i zasigurno znate i zašto je upravo takva uloga bila važna i zašto je upravo taj, ti događaji koji su se počeli događati, a govorio sam znači od 2. mjeseca, pa na dalje, uzrokovalo ovo što danas imamo u polugodišnjem izvješću za 6. mjeseci. Od drugih naših kolega iz oporbe danas smo čuli da je do njih oni bi već u biti bili u plusevima u svakom segmentu, tako da jednostavno moramo ovaj tu razlučiti te sitnice jer čovjek ne može vjerovati takvim raspravama da je do njih već bi bilo sve u plusu i sve je u stvari na neki način krivo odrađeno. A danas evo možemo reći da imamo jednak broj zaposlenih kao i gotovo u vrijeme prije korona krize i da je zasigurno država ta koja je omogućila upravo takav odnos, bez obzira na to što netko govori. Mi to moramo govoriti jer jednostavno, ljudi to moraju čuti.
Hvala. G. Ivanović, odgovor.
Apsolutno se slažem sa ovim što ste rekli, rekao sam u svojoj pojedinačnoj raspravi upravo to da smo na 800 tisuća stanovnika imali svega 150 respiratora, sama brojka govori sve za sebe, mislim da ju ne moram posebno argumentirati, no to je onaj zdravstveni dio. Ovaj gospodarski dio je zasigurno su mjere hrvatske Vlade, rekao sam da na području naše županije, 1/3 svih zaposlenih je dobila potporu. Ukupno 32 tisuće radnika s prostora moje županije, 300 milijuna kuna, mislim da je to zasigurno nešto što je doprinijelo tome da se naši ionako gospodarstvo ne uruši do kraja.
Hvala. G. Pavić. A pardon. Pardon, pardon, pardon, pardon. Povreda Poslovnika, g. Bulj.
Hvala lijepo. Ja kolegi Boriću dajem povredu Poslovnika, digao sam prije, vi niste vidli, ako dozvolite [[Upadica: Nisam vidio, u redu je.]] E, hvala lijepo. Kolega Borić je povrijedio članak Poslovnika 238. jer kao nameće oporbi stav da je oporba cijelo vrijeme vrijeđa hrvatsku Vladu, a očito g. Borić jedini u RH misli da se lijepo živi. Pa evo, tako povlačim ovu povredu Poslovnika, ako on misli da lijepo hrvatski narod živi. Povlačim povredu Poslovnika.
Hvala lijepa, prošlo je vrijeme. Nije, nije povreda Poslovnika, ali idemo dalje. G. Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani kolega. Vrlo lijepo ste sumirali na koji način je i ova kriza i sve je bilo reflektirano i u proračunu što se Osječko-baranjske županije. Tu se nekako nameće teza da građani Slavonije, Baranje, Srijema, nisu zadovoljni Vladinom politikom. Pa upravo najbolji povratna informacija i na prvih 6 mjeseci i kako je Vlada Andreja Plenkovića se nosila s ovom krizom je 16 mandata u 4. i 5. izbornoj jedinici. To je najbolji rezultat ove Vlade i to je najbolji pokazatelj da su građani Slavonije stali iza ove Vlade i ove politike i da su potvrdili, isto tako i upravljanje Stožera i upravljanje ovom krizom, to je povjerenje, a kroz projekt Slavnija, Baranja i Srijem, građani su itekako vidjeli i potencijal i razvoj i budućnost za ostanak u Slavoniji, Baranji i Srijemu.
G. Ivanović, izvolite.
Zasigurno jedini rezultat koji se vrjednuje, rezultat koji postignemo na izborima. Reći ću samo jedan podatak koji govori u korist ovoga o čemu sam govorio, na prostoru naše županije postoji jedno mjesto koje se zovu Marijanci. Sa svojim prigradskim naseljima je ukupno 1600 stanovnika. Ovog trenutka izvode investicija za 65 milijuna kuna. To je podatak koji demantira sve one druge koji kažu da je vrijeme u kojem se nalazimo loše. Nije loše, izazovno zasigurno je, no, budimo iskreni, u protekle 3 godine nikada više investicija nije bilo na prostoru ovih 5 slavonskih županija koje su bitno zaostajale za ostatkom Hrvatske. To je nešto što nam treba, to je nešto čemu moramo stremiti, pa prema tome, evo, nadam se da će i iduća financijska omotnica ići u prilog ovome o čemu govorim.
G. Josip Šarić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zastupniče Ivanović. Slažem se s vašim izlaganjem. Vi ste jedan od rijetkih ovdje koji uistinu kao operativac koji je vodio stožer, može govoriti, ja bih rekao i kompetentno o onome što se događalo u to vrijeme. U vrijeme krize gdje se, gdje nacionalni stožer zajedno sa lokalnim, županijskim, općinskim i gradskim, ja bih rekao, zajedno upravljaju tom krizom i dobro upravljaju tom krizom. Pohvaljujem ono što je Vlada učinila u smislu potpora plaća zaposlenicima, to je uistinu pomoglo ljudima da prežive u gospodarstvu, da prežive ovu krizu, ne samo u Slavoniji, već u cijeloj Hrvatskoj i želim reći, još jednu bitnu, po meni činjenicu, to je da su jedinice lokalne samouprave bile kompetentne i financijski, ja bih rekao moćne i snažne da mogu nositi se sa krizom, a zahvaljujući uvođenju fonda za poravnanje i koristim priliku zahvaliti se ministru Mariću na tom potezu jer je time ojačao lokalnu samoupravu u Hrvatskoj i [[Upadica: Hvala lijepa.]] pomogao i u rješavanju ove krize.
Hvala. Odgovor, g. Ivanović.
Hvala lijepo. Zasigurno ovo potonje što ste rekli je sigurno bitno. Da nije došlo do tog izravnanja, teško bi, pogotovo istok Hrvatske podnio ovu krizu. Ono što se tiče, a to ću evo, još jednom apostrofirati, kao čovjeka koji je bio u tom trenutku jedan od aktera u najgorim vremenima, što se tiče nacionalnog stožera, nikada nije bilo problema u komunikaciji, dapače, sve ideje koje smo imali, sva mišljenja za koja smo smatrali da će potaknuti i gospodarstvo, da neće zaustaviti život na tim prostorima su bila razmatrana i na većinu tih naših inicijativa smo dobili potvrdan odgovor da krenemo sa time. Reći ću, evo, rekao sam za zelene tržnice, proljetnu sjetvu, ali vidli smo i prva županija, županijski stožer koji je tražio da ne bude zabrana ulaska iz sela u selo nego da to bude na nivou cijele županije. Prema tome, tko je htio imati inicijativu, mogao ju je pokazati.
I na kraju, posljednja replika gđa. Maksimčuk.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega. Nakon svih onih pozitivnih pokazatelja koje smo imali nakon 4 kruga rasterećenja u sazivu prošle Vlade od gotovo 9 milijardi kuna, rasterećenja jedinica lokalne i regionalne samouprave, nažalost desila nam se Covid kriza i da nije bilo snažnog ulaganja države u privatni sektor, ne smijem ni pomisliti što bi bilo. Vi ste govorili koliko je tu ulaganje bilo u vašu županiju. U mojoj županiji je 2400 poduzetnika koristilo ove mjere, znači, negdje oko 16 tisuća sveukupno zaposlenih radnika u iznosu od 150 milijuna kuna. Stoga naravno da moram pohvaliti brzu reakciju Vlade i zasigurno svi očekujemo da ćemo u sljedećih 6 mjeseci imati znatno bolje pokazatelje. Hvala lijepa.
Odgovor, g. Ivanović.
Hvala lijepo. Rekao sam u svom izlaganju da bi zasigurno 2020. bila referentna godina da se nije dogodila korona kriza no budimo iskreni, da se nisu dogodile neke stvari, 2 i 3 g. prije pitanje, pitanje kako bi podnijeli ovu korona krizu stoga evo, na kraju mogu zaključiti kao čovjek koji dolazi sa terena, da ima sigurno stvari stotine još koje se moraju promijeniti da bi bili ono što čemu stremimo no ne možemo ne priznati ono što su pojedinci a to je prije svega, predsjednik Vlade i Ministarstvo financija učinili u ovim teškim i izazovnim vremenima. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo dalje sa pojedinačnim raspravama, g. Pavić je na redu. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Danas raspravljamo upravo o izvršenju proračuna, ali mnoge stvari koje su se izdešavale u zadnjih 6 mj., nisu zapisane u tim izvješćima i upravo treba u kontekst staviti sve te brojke koje se nalaze, u kontekst krize, u kontekst predsjedanja Hrvatske EU-om. Uzmimo samo situaciju da su prethodno SDP-ovoj Vladi rejting agencije rušile kreditni rejting države nekoliko puta, da je Vlada A. Plenkovića tri puta povećavala kreditni rejting, da je ove godine potvrđen i to nije slučajnom, 3 g. za redom suficita koji smo imali i mnoge druge porezne reforme i reforme koje su dovele do toga da pokažemo da imamo kredibilitet u međunarodnim financijskim krugovima i političkim krugovima. Mnoge stvari koje su se desile zadnjih 6 mj. upravo su rezultat tog kredibiliteta. Pa tako i kreditne agencije upravo kredit swap sa Europskom centralnom bankom od 2 milijarde eura odnosno gdje smo mi ko država 15 milijardi kuna deponirali, poslali njima, oni nama dali 2 milijarde eura su jedan od isto ključnih razloga da smo u mogućnosti zadržati kreditni rejting. Isto tako, niske kamate i povjerenje ulagača idu u tom smjeru. Mjere koje smo dali kao država za zaštitu preko 600 000 radnih mjesta, nikad veće u povijesti ali i odgovorno trošenje proračuna gdje je u rebalansu proračun smanjen za 8 milijardi kuna unatoč povećanim rashodima radi COVID-a. ugled koji smo imali i koji smo proveli za vrijeme predsjedanja a tu prvenstveno kao i tadašnji resorni ministar za EU fondove gdje Hrvatska uspjela u nikad bržoj proceduri dobiti korona response inciative pakete u Europskom parlamentu, omogućili su maksimalnu fleksibilnost europskih fondova. Netko je tu danas pitao, mislim da iz kluba Mosta, da nema još nijednog eura, to nije točno. Preko 400 milijuna eura smo preraspodjelom usmjerili u zaštitnu opremu, sva zaštitna oprema koja je kupljena iz Kine, 450 milijuna kuna, plaćena je iz EU fondova. Preko milijardu i 200 milijuna kredita. Milijardu i pol kuna mjera HZZ-a, dakle od onih 6,7 milijardi kuna koje su mjere HZZ-a isplaćene, preko milijardu i pol kuna je iz europskih fondova a kao što smo isto tako čuli i SURE instrument koji je trebao biti 100 milijardi eura, nešto je malo manji ali Hrvatska je umjesto 400 milijuna eura će iz njega moć dobiti milijardu eura. Prema tome, ova godina kao što je ministar Marić reko, fiskalno je zaokružena i to su prepoznale rejting agencije, to su prepoznale međunarodne institucije, to su prepoznali partneri. Zaposlenost ukoliko maknemo sezonsko zapošljavanja je praktički na istoj razini a nezaposlenost je čak i pala na današnji dan, 145 000 nezaposlenih ali 10 300 nepopunjenih radnih mjesta. kada sve to spojimo, vidimo da kontekst i pada BDP-a koji je ministar Marić reko da će biti oko 8% ove godine i rasta koji je predviđeno i velika sredstva koja ćemo dobiti iz Fonda za oporavak od kojih već prvu tranšu možemo očekivati iz nadopune ove financijske omotnice, drugu tranšu već slijedeće godine i isto tako višegodišnji financijski okvir, 22 milijarde eura. Kada su rađeni izračuni, mjere potpore unutar korona krize, bile su otprilike nešto malo manje od 10% BDP-a. Ja mislim da je samo Malta imala jače mjere potpore i to se vidi. Vidi se u očuvanju radnih mjesta, vidi se u gospodarskoj aktivnosti a to je da stožer sačuvao stabilnost javnih financija, dovoljno govori da smo se dovoljno rano zaštitili da možemo osigurati turističku sezonu, imali smo jednu od najboljih turističkih sezona na Mediteranu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prvu replika ima gđa. Vesna Vučemilović.
Zahvaljujem. Kolega Pavić, spominjali ste niske kamatne stope. Činjenica je da niske kamatne stope su na tržištu već duže vrijeme, otkako je Mario drago rekao „whatever it takes“ a njegova nasljednica nastavila politiku središnje banke i europske koju je i on vodio, mi imamo povijesno niske kamatne stope na tržištima stoga budimo iskreni do kraja, nije to zasluga ni ministar Marića kojeg iznimno cijenim a ni Vlade A. Plenkovića nego situacije na tržištu kapitala koja traje već godinama i na svu sreću nastavlja se. Hvala.
Odgovor, izvolite g. Pavić.
Pa složit ću se da je to stanje na tržištu kapitala jer tržište kapitala ima povjerenja u ovu Vladu, … …/Upadica Vučemilović, ne razumije se. da, ima i svijet, ali ima povjerenje u ovu Vladu i od ovog ministra, ima povjerenje u tri godine suficita, ima povjerenje u mjere koje donosimo kao Vlada i tu u Saboru i ima povjerenje da ćemo to moći otplatiti, ima povjerenje na 22 milijarde eura koje smo u dobitku. Nisu sve zemlje članice se mogle tako povoljno zadužiti, nisu sve zemlje članice prije ulaska u RM2 mehanizam nekoliko mjeseci dobili kredite Swap o 2 milijarde eura koje je bilo pozitivan signal financijskom tržištu i upravo radi svega toga financijsko tržište i je ima povjerenje, tako da se na kraju složim s vama, ali radi rezultata Vlade. Hvala.
I gospodin Borić drugu repliku i zadnju.
Hvala lijepo. Kolega Pavić čuli smo danas evo vi ste to i spomenuli u svojoj raspravi, malo ste se osvrnuli na onu bivšu Vladu, ovdje imamo jednu ministricu iz te Kukuriku vlade i oni su nama tada tumačili da i pad može … rasti, mi smo se tome divili. Iako su tri godine oni lijepo za redom imali deficite de nekako izvadili u zadnjoj i slušamo njihove teorije što bi bilo kad bi bilo i kako bi oni to sve već bili riješili. Činjenica jest da su ponavljali sve ono što govori i predsjednik Republike, da u biti današnji rejting nije ništa, tako je bilo i u tom vremenu. Bili smo u smeću i rekli su da je to super, nema veze za koliko smo se zaduživali nije do njih nego je uvijek bilo do nekog drugog itd. Ono što mi radimo je sasvim suprotno od njih i tako je bilo i 2015., 2016. i 2020. i to građani vide jer jednostavno ne mogu shvatiti da stalno ponavljaju iste postupke i očekuju da će ih građani uvažiti. Neće, ni na ovaj način, pogotovo kolegu Bulja ili bilo koga drugoga koji osporava ono što je važno, a to je da ova Vlada ima ono što treba imati, a to je stabilnost političkog sustava koji generira ovo što imamo danas.
Hvala. Gospodin Pavić, odgovor.
Hvala lijepa. Pa mislim da ste upravo u pravu. Politička stabilnost koja je kreirana, reforme i pametna politika koju je Vlada pokazala dovela je do svega ovoga, dovela je da sada potvrde kreditnog rejtinga, ali je dovela i do tri put uvećanja kreditnog rejtinga. Sadašnji predsjednik Republike, tadašnji premijer imao je koliko se sjećam tri puta rušenje kreditnog rejtinga. Bila je kriza, sada je kriza, mi imamo stabilnost, imamo sigurne financije, imamo zaokruženu ovu proračunsku godinu, okrećemo se već sljedećoj, imamo rezultate predsjedanja koji su doveli do nikad većeg iznosa koji će bit raspoloživ RH, imamo rezultate iz SURE programa iz kojeg ćemo dobiti ne 400 milijuna eura već milijardu eura kredita, ali jeftinih kredita. Prema tome, to sve govori o povjerenju u ovu Vladu, a rezultati prošle vlade i drugih opcija su nagradili građani na izborima.
Vrijeme. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolegice i kolege. Uvaženi ministre sa svojim suradnicima. Nakon ove rasprave, poglavito od kolege Pavića, mislio sam odustati jer stvarno hrvatski narod nije uopće svjestan kojega Vlada vodi i kako lijepo živi. Ja bih samo rekao da korona kriza, ovo izvješće koje se odnosi na to razdoblje u jednome dijelu je u biti razotkrila sve loše politike posljednjih dvadesetak godina u RH, sve loše politike, od samodostatnosti, od radničkih prava, od poduzetnika, od svega od zaštite nacionalnih interesa. Jedino ako je po vama dobro vođenje da pola ministara, ne znam jeste li vi bili, da bude u Slovenskoj 9 gore, valjda nisu igrali šaha. Vaš kolega Ćorić, ne znam bio kolega Marić igrali šaha valjda se tu radilo, ne znam za čije novce su dovodili eskort djevojke i to, a o tome bi tribalo razgovarati. samo da je taj novac izvanproračunski od Janafa, ovih, onih da je dolazio i da se ulagao i tribao ulagati, da se nije uništavala konkurencija kao što su vašim sponzorima davani poslovi danas sigurno ne bi imali 6% BDP-a, a to ministar zna šta ja govorim, 6% BDP-a od naših iseljenih ljudi u treće zemlje i to iz Slavonije. Maloprije bivši dožupan ako se ne varam tu nahvalio stožer, stožer nahvalio. Pa u vašoj Slavoniji ako je za vrijeme kada su oni proglasili krizu stožer Most nije podržao i nije glasao za ove mjere, da se dozvoli stožeru ovakve ovlasti na ovaj način. Ako je gnjojio njivu pet hektara od vas pet kilometara, 8.000 kuna kazne. E al kaže Beroš, možete glasati na izborima, malo maskice ako ste u samoizolaciji ili ako ste bolesni. Pa oduzimanje sloboda, pokušaj oduzimanje sloboda preko mobitela. Znači vaše politike su razotkrile sve ono što je loše, ali to je korona kriza stvarno otvorila. Nismo samodostatni. Nikada više RH nije davala poticaja u poljoprivredi, nikada, a nikada više nismo uvozili i nismo samodostatni. 700.000 hektara neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta, samo u mojoj Dalmaciji 200.000 hektara je neobrađeno znači može hraniti 11 milijuna ljudi Dalmacija, nećemo o Slavoniji. Tako da vaša ta priča po ovim svjetlima, vi kao da nikada niste došli u Slavoniju ili Dalmaciju. Odakle ste vi došli? Što se tiče izvanproračunskih sredstava, evo iza mene je ovdje kolega Sanader, on je doli šetao sa premijerom bila je Vlada i tako, prije dvije godine, vi ste bili također obećali ste dvije milijarde kuna u Splitsko-dalmatinskoj županiji projekata. Nula. Znaš koliko ste …? Nula, ništa, apsolutno ništa, osim šta ste sad prije izbora došli pa ste rekli Fond za izravnavanje 150 milijuna kuna, ali to nema ove godine to će biti dogodine jel je predizborna godina pa će oni sada doli lokalno obećavati. Bit će obećanja brajo, triba nabaviti dosta kamenja da mogu ja položiti ona obećanja pusta. Znači vi jednostavno u ovoj korona krizi ste razotkrili sve loše politike. Nećemo govoriti o ljudima koji su zaboravljeni. Evo primjer, obećalo je tada kada je bila ta sjednica u Splitu radnicima Dalmacijavina gdje njihov objekat država nije preuzela obećali ste im riješiti. Ja sam ih dovodio ovdje, bili su u Saboru niste ih htjeli pustit radnicima nisu isplaćena njihova potraživanja, gladni i žedni bez dnevnica su radili godinama, ni dan danas, a tada im se obećalo da se primiri sjednica Vlade u Splitu da ne budu prosvjedi, obećano ljudima da će se riješiti, ništa. Što se tiče projekata, opet ponavljam izvanproračunskih, nit je navodnjeno Sinjsko polje, znate li koliko je navodnjeno poljoprivrednih površina u RH u promilama i kaže premijer da će biti dostignuće ako dođemo do 1% navodnjavanja poljoprivrednog zemljišta, toliko o ambicioznom projektu samoodrživosti. Ovo je kratko meni vrijeme, ali zaista i za izlaganja kolege Pavića, nakon replika gospodina Borića, ja sam mislio da trebali smo svi zaplesati ono kao Mao Ce-tungu ili za vrijeme Staljina tko zadnji pristane pljeskati ovaj da iđe u neki kazamat, mislim nevjerojatno, ja ne znam jesmo mi ovdje narodni zastupnici da govorimo istinu i ništa istina ne šteti ni ministru, ali je činjenica da od tih obećanja više braco dovle je došlo. Tolko ste izobećavali ja ne znam odakle vam želudac toliki, pa povratite li ponekad, jel vam se digne želudac kad gledate narod u oči koji iseljava vanka, njihova dica ne mogu prehraniti, nije smišno. Smiješ se ti [[Upadica: Vrijeme.]]
Imamo replike dvije. Prva je uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo. Evo uvaženi zastupnik Bulj je pitao odakle mi to dolazimo? Pa ja ću reći da sam jutros u pola 5 krenuo iz Slavonije da bi došao ovdje u Zagreb na sjednicu Hrvatskog sabora i cijelo vrijeme živim u svom kraju u svojoj Slavoniji i Baranji i Srijemu i sve što sam izgovorio za ovom govornicom sam izgovorio točno, argumentirano i suvislo. Prema tome, pitati nekoga odakle dolazi u kojem svijetu živi mislim da nije shodno niti mjestu, niti vremenu, možda nekima je, za mene to sigurno nije pitanje svih pitanja, a možemo govoriti dapače o poljoprivredi, o gospodarstvu, o svim društvenim temama koje su vezane za Slavoniju, Baranju, Srijem pa na kraju krajeva za Dalmatinsku zagoru ili bio koji dio, dio Hrvatske. Prema tome, smatram da svaki pojedinac koji izgovori ovdje riječi stoji i treba stajati iza njih.
Odgovor na repliku.
Hvala lipa. Ja samo mogu reći da strukture i institucije koje ne funkcioniraju strukture duboke države koje upravljaju iz Slovenske 5 i sl., opljačkali su hrvatsku energetiku, vidite što se događa s JANAF-om, INU šta se događa sa našim poljoprivrednim zemljištem koje je bilo u Agrokoru. O tome bi ministar mogao govoriti 3 dana ako ima volju i 3 noći. Znači, pogledajte šta je sa našim izvorima pitke vode, pogledajte šta je sa našim poljoprivrednim zemljištem, pa pogledajte to sve skupa pa ćete vidjeti da ne govorite, ja znam da je lipo doći u kravati, u odijelu, svjetla, al nije to realno stanje. Ja živim i sad na selu, Suvaču i obilazim taj kraj Dalmatinsku zagoru, moju cilu Liku, nije to tako, nije tako kad sidete s radnicima Dalmacija vina, Brodotrogira, Brodosplita, nije tako, bivšim radnicama Dalmatinke, bivšim ljudima koji su radili u poljoprivrednim zadrugama, kombinatima, neograđeno je poljoprivredno zemljište, a industrija je uništena, a turizam je na [[Upadica: Vrijeme.]] ceci.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Marko Pavić.
Hvala lijepa. Pa kolega Bulj, pa upravo evo imali ste priliku bit s nama u vlasti, izašli ste upravo jer ste rušili ministra Marića, niste preuzeli odgovornost za vođenje ove države, a mi smo od tada ugovorili preko 5 milijardi kuna za Splitsko-dalmatinsku županiju. Mnogi projekti su ugovoreni, mnogi projekti se provode, neke od njih sam i osobno započeo. Rekao bi samo evo program „Zaželi“ baš je iz Imotskih krenuo, 6.000 zaposlenih žena u ruralnim područjima, niske kvalifikacije koje ne bi nikad mogle dobiti priliku, tako da li smo ispunili obećanja ili ne rekli su građani. Dali su nam ponovno povjerenje, imamo ponovno Vladu, vi ste u oporbi. Hvala.
Odgovor na repliku.
Vi kao trgovački putnik dobrih parfema i skupocjenoga vina u ministarstvu to vrlo dobro ste obrazložili i vrlo kvalitetno ste radili, a što se tiče toga o sudjelovanju jedini saborski zastupnik od '90. godine koji je podržao ovu Vladu to je istina, koji nije glasao za proračun sam ja. Baš zbog lažnih obećanja, a to ministar može potvrditi, da je …/nerazumljivo/… da nisam podržao kao jedini saborski zastupnik većine nisam glasao na proračun, za proračun nisu to znali moje kolege iz kluba i uvijek ću ovo ponavljati i uvijek ću ovo ponavljati, sve što ste obećali te milijarde nemojte lagat moj narod, nemojte lagati moj narod, lažeš, vi ste obični lažovi, rekli ste 2 milijarde kuna projekata, brza cesta Sinj-Kukuzovac, apsolutno nije, ništa, apsolutno. Znači, jedno što ste nam doterali smeće, pregonate se …/nerazumljivo/… uz rijeku Cetinu i štetne projekte, a to vjerojatno ste i vi bili u Slovenskoj 5 ovaj 9 jel, vjerojatno ste se i vi družili pa imate tu dobru priču i dobar [[Upadica: Vrijeme.]] smiješak, dobar i masan smiješak. Hvala.
S ovim smo završili pojedinačnu raspravu. Slijedi rasprava, a povreda Poslovnika, izvolite uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pozivam se na Članak 238. ovo ste trebali reagirati jer na ovaj način kako kolega Bulj vrijeđa kolegu Pavića je sramotno, ne može na ovakav način tvrditi nešto što je neargumentirano, a pogotovo na osobnoj razini kako on to radi i mislim da je na ovaj način stvarno bilo potrebno reagirati.
Evo, druga povreda Poslovnika. Uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Pa uvažana kolegica povrijedila je Članak 238. jer ona smatra uvaženi predsjedniče da bi vi tribali i meni napisati kao njoj što ću govoriti, e to ne može. Znači nema men šta ko pisat … [[Upadica: Ne razumije se.]] Rekao sam ono što mislim i reći ću svaki put što mislim. Sve što ste obećali, 2 milijarde kuna za Dalmaciju, nula kuna je uloženo, nula kuna i to je istina, sve ostalo je laž.
Ovo nije bila povreda Poslovnika. Izričem vam upozorenje pred opomenu.
Hvala lijepo.
Završna rasprava u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Zahvaljujem predsjedavajući, ministre Mariću i suradnici, kolegice i kolege. Svašta smo mi sad to čuli, dosta je bilo osvrta na stožer, na rad stožera, ne bih se previše osvrtala na to i sam premijer je rekao da su oni političko tijelo. Samo evo budući da sam iz Osječko-baranjske županije moram napomenuti da je taj stožer, mada je tu jako hvaljen, kršio temeljito ljudska prava prema Povelji o ljudskim pravima, pravo na obitelj, privatnost obiteljskog života je nešto što se jamči, to je dio Lisabonskih ugovora, a dronovi iznad grada koji su nagledali stanovnike definitivno krše ljudska prava, pa eto i po tome su bili prvi, ali neću previše o stožeru i o tome. Spominjao se i projekt Slavonija. Ja ću vam reć kako to izgleda recimo u Našicama jer ja tamo živim, pa evo ništa ne izmišljam nego konkretan primjer. Sredi se jedno raskršće, novi asfalt, stavi se semafor, promet funkcionira, sve odlično na ulazu u grad. E sad čujem, tamo će se opet to raskopat, pa će se radit kružni tok, mada sve funkcionira, nema nikakve potrebe, al eto i to, i tu idu ti neki silni milijuni koji se spominju. No vratimo se mi na državni proračun. Za prvih 6. mjeseci bilo je primjedbi da je obimna građa i materijal, ne može manje, budimo realni. Da li bi neke stavke mogle bit transparentnije, možda bi i mogle, ali onda ćemo imat još više materijala nego što ga imamo sada, ali proračun je takav i tu nema neke velike filozofije. Kolega Lalovac se osvrnuo na situaciju 2008., znači kada je bila ova zadnja financijska kriza i činjenica je da je EU tada imala politiku štednje, rezanja, a da sada ima politiku održavanja likvidnosti koja je značajno drugačija od te politike štednje. I oni su se poveli onim što su, što je radila centralna banka jel u Americi i činjenica je da kriza značajno kraće traje ako imamo takvu službenu politiku i to je trenutno dobro, ali ostaje naravno pitanje što ako EU ponovo zauzme onu politiku koju je imala 2008. Spominjale su se tu i mirovine, da puno novca ide iz proračuna za mirovine jer se ne prikupi dovoljno i to je jedno pitanje koje će biti prisutno bez daljnjeg. Bez povećanja zaposlenosti, bez povećanja plaća to se pitanje dugoročno neće moć kvalitetno riješit. Isto tako govorimo kako smo mi na razini zaposlenosti i broj radnih mjesta očuvan itd., ne znam danas je guverner Boris Vujčić na danu velikih planova izjavio da smo izgubili 50 000 radnih mjesta, pa onda morate se usuglasit tko govori istinu, guverner Vujčić ili neko drugi. Činjenica je da je ova kriza jako pogodila uslužni sektor, a da pad industrije i robnog izvoza je bio značajno blaži. I stalno zagovaramo reforme, stalno govorimo da neke stvari trebamo promijeniti, reindustrijalizacija je definitivno put kojim trebamo ići kako bi bili otporniji na neke iduće udare, kojih će biti budimo realni. I još ću malo citirati guvernera Vujčića, izjavio je danas da je oporavak gospodarstva krenuo, ali povratak na stanje prije krize bi mogao biti spor, neujednačen i neizvjestan. To je eto jedno upozorenje koje nam govori da pri izradi proračuna za iduću godinu moramo voditi računa o rashodovnoj strani jer ako vidimo da smo mi sada došli na razinu 2005.g. onda ću samo reći da su rashodi tada bili 87 milijardi kuna, a za ovu godinu su planirani 147 milijardi kuna i to su stvari o kojima treba voditi računa, kao i o tom smanjenju PDV-a na poljoprivredne proizvode koji je najavljen, a vidimo da se cijene ne smanjuju nego dapače rastu. Da li je to mjera koju treba provoditi, možete ići na neki drugi način, ostaje za vidjeti. Još ću samo reći da mi nećemo podržati ovo, iz Domovinskog pokreta, ovo izvješće jer smatramo da rashodovna strana je mogla biti značajno drugačija. Hvala.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo žao mi je što baš sad ministar ima … [[Govornik se ne razumije]] nekoliko pitanja, na kraju odlazi, možda je osjetio da bi moga pitat štogod poneko pitanje oko Agrokora, ali dobro. Evo ja bi rekao na kraju ono što sam rekao i u pojedinačnoj raspravi. Korona kriza je, evo ga vratio se, … [[Govornik se ne razumije]] pitanje. Korona kriza je, sidite, korona, slobodno, nemojte se, iza stupa. Korona kriza je razotkrila sve loše politike, a to ministar je demantirao jedno vrime i premijer da 6% BDP-a je bilo prije korona krize od naših iseljenih ljudi i niko u EU nije ima toliko u BDP-u toliki omjer kao što je Hrvatska. 6% BDP-a, 20-tak milijardi kuna je bilo BDP-a i to utječe i na naš proračun. To je znači, sve je s time otkriveno. Niti jedna država u svitu nije tolko iselila svojih ljudi i onda se hvalila sa gospodarskim rastom, a u biti izgubili smo radnu snagu da bi danas donosili Zakon o strancima di nemamo uopće kvota, nek ulazi svak, sad kad smo iselili naše ljude naravno da sada nemamo više ni kvote. Što se tiče same naše politike, evo pogledajte samo odnos prema energetiki. Pogledajte evo vjetroelektrane, pogledajte Janaf, pogledajte naše evo poljoprivredno zemljište koje se nalazi, dijelom se nalazilo i u Agrokoru, sad je prispjelo ko zna u čije ruke, pogledajte naše izvore. Znači mi naše potencijale i resurse ne koristimo, a ova Vlada baš nije imala hrabrosti, nije imala hrabrosti npr. proglasiti naše međunarodno pravo, uvaženi kolega Paviću, naše međunarodno proglasiti isključivi gospodarski pojas, protiv kojeg ste i vi glasali. A to je naše međunarodno pravo. Dok nam talijanske flote uništavaju floru i faunu, doslovno branaju podmorje i od toga imaju dodatnu vrijednost. Talijanske flote u našem dijelu teritorijalnom. Znači mi nismo imali snage. Tako da u proračunu, samo kao brojkama govoriti, vrlo dobro vam je došlo vrijeme stožera i stožerokracije, opet ponavljam, za koji Most kao klub nije glasao da mu se dadu takve ovlasti. A što je Bačićev kum i Šeks odlučio Ustavnom sudu da on radi po Ustavu, to vam je, kao da su u Slovenskoj 9, di ste učestalo, ovaj, kao da su se tamo dogovorili, a vjerojatno jesu tamo se dogovarali, zajedno sa Stipom Mesićom, Milanovićom, vašim kolegama, je li. Prema tome, mi ovdje kad govorimo o proračunu da moramo govoriti o onome što je trenutno ostvareno. U mojoj Dalmatinskoj zagori, apsolutno ništa niste uložili. Nula, uvaženi predstavniče Vlade. Evo, kolega Sanader će to potvrditi. Brza cesta do Sinja, ništa, smije se, ništa. Obećali radnicima u to vrijeme da spriječe radnike Dalmacijavina koji nisu ostvarili svoje pravo, plaće da ćete im riješiti problem, niste ih riješili problem. Dapače, opet prije neki dan te jadne radnice koje nisu godinama primale plaću da imaju za kruh, opet prosvjeduju. Niste im dali da uđu u Sabor. Navodnjavanje Sinjskog polja. Pa vrlo jednostavno. Da navodnimo Sinjsko polje, naš bi bio proizvođač konkurentan poljoprivredni, ali ne, vi dajete nikad više poticajima, ali onima koji apsolutno ne znaju što je krava, što je pomidora. Mi dajete poticaje, kao što je Josipa Rimac rješavala preko Ministarstva poljoprivrede u Gračacu svome nekom rođaku ili kome li. Dajte poticaje ljudima koji ne znaju, uvaženi ministre Paviću, ako znate kako krava izgleda, koliko krava ima sisa, znate li koliko ima? To bi morali znati već ako ste porijeklom iz Imotskog koliko krava ima sisa, 4. Prema tome, mi imamo u ovome trenutku, ali vi se smijete, ali ti su vam financirali kampanju. Ti koji dižu poticaje, od kojih triba imati seljak, di ja živim, da ostane njegovo dite, vama je to smišno. Vama kao grobarima koji ste učinili grobarima hrvatskog naroda koji ste učinili veće štete na ta područja, na 2/3 Hrvatske, Lika, Gorski kotar, moja Dalmatinska zagora, zbog kojih se tih politika ljudi iseljavaju, to nije smiješno. Pa ne morate vi doći 2 dana prije izbora i reći obećajem Cetinskoj krajini 150 milijuna kuna, 200 milijuna kuna Imotskoj krajini, a znate da to neistina, da je laž. I ja vas prije neki dan pitam gdje su ti novci, a vi kažete, to je za 2021., znate zašto? Jer su izbori. Zato, kolegice Vučemilović, ... [[Govornik se ne razumije.]] ovaj to asfaltiranje, oni će kopati asfalt. Pa imate predizborne, evo da izvade kocku u mojoj Dalmatinskoj zagori, točno se vide izborni ciklusi kako asfaltiraju. On će sad asfaltirati u predizborno vrijeme, to će biti asfalta, neće se imati di kokoš uprpat do kočaka [[Upadica: Vrijeme, vrijeme.]] [[Govornik se ne razumije.]] Eto, to će raditi. I to je obmana ovih vlasti. Hvala lipo.
Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, sve naše proračune obilježavaju nekakve krize, ova nam obilježava kriza s koronavirusom. 30 godina do sada nam je za probleme u proračunu bio kriv rat, a idućih 30 godina će nam izgleda, biti kriv koronavirus. Nažalost problemi s proračunom su očito naša realnost koja će nas još dugo, dugo pratiti i da imamo 3 ministra Marića, da ih komprimiramo u jednoga, mislim da ni onda ne bi uspjeli riješiti ove probleme koji u Hrvatskoj postoje. Ja ću se bazirati malo više na poljoprivredu jer u ovom izvršenju se govori kako je 58% izvršenje u poljoprivrednom dijelu. Govori se, povećali smo ovo, povećali smo ono, no osnovno pitanje i za bivši proračun i za ovog proračuna i za ovog izvršenja proračuna je hrvatska poljoprivreda u boljem stanju. Odgovor je-nije. Ona je u lošijem staniju, nego što je bila do sada. Znači nismo postigli niti proračunom niti izvršenjem proračuna ništa kako bismo popravili stanje u poljoprivredi. Da li smo riješiti pitanje državnog poljoprivrednog zemljišta? Nismo. Da li smo riješili pitanje nepoštene trgovačke prakse poljoprivrednim proizvodima? Nismo. Da li smo riješili pitanje netransparentnoga i nepoštenog načina raspodijele sredstava EU u poljoprivredi? Nismo. Da li smo riješili negativnu trgovinsku bilancu u poljoprivredi? Nismo ju riješili. Propalo nam je voćarstvo, povrtlarstvo, mljekarstvo, svinjogojstvo, jedina grana koja nam funkcionira u poljoprivredi je ratarstvo. Ali, ne zahvaljujući mjerama Vlade RH i onih prije ove niti Ministarstva poljoprivrede već stoga što ratari svoje proizvode prodaju Talijanima i Talijani daju relativno korektnu cijenu, tako da naši ratari još jednini koji mogu živjeti, a da biste bili ratar i da biste mogli opstati, morate imati određenu količinu poljoprivrednog zemljišta. Nažalost uništavamo šume prekomjernom sječom. Curenje iz Hrvatskih šuma je na sve strane. 2 milijuna i 340 tisuće kubnih metara trupaca je prodano na aukciji za ovu godinu. A znate koliko nam je finalizacija? 0,67%. Samo 0,67% mi finaliziramo. Tko bere vrhnje od hrvatske hrastovine i hrvatskog drveta? Netko vani, Talijani, Austrijanci, Mađari, čak i sječku izvozimo. No eto, bili smo i svjedoci da kada se prevrne kamion sa sječkom ispadaju trupci i to je problem Hrvatskih šuma kojega nitko ne rješava a svi znamo kako se trguje sa trupcima u Hrvatskim šumama. Tu nam cure novci koji bi mogli pomoć u smanjenju zaposlenosti, u problemu ovih kriza tako da nismo niti ovim proračunom tj. ovim izvršenjem pomaknuli se nigdje. Zastara poreznih dugova državi. Pa mi smo donedavno ovdje imali kolegu zastupnika koji je bio dužan preko 600 000 kuna, primao je plaću od države, bio je dužan državi i na kraju što, dug je otišao u zastaru. Nažalost, ne može to svima građanima RH. Nismo riješili niti probleme ovršenih, blokiranih, siromašnih, umirovljenika koji jedna preživljavaju, a glave riječi koje se kod nas spominju su korona i stožer. Pa i danas evo ovdje se sakrivamo iza ovih maski u koje se mogu kladiti, većina vas ne vjeruje da štiti ali netko je rekao moramo nositi maske i mi ih nosimo kao ovce ovdje, ne znam zašto trujemo sami sebe. Umjesto da težimo švedskom modelu koji se pokazao najboljim u ovoj krizi i dokazao i vidjeli smo da kada su popustile sve one mjere iz početka stožera, da je privreda živnula a da se ništa strašnoga nije dogodilo no, mislim da je korona virus ipak najviše napao hrvatske financije. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava u ime Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, zastupnica Katarina Peović.
Narodu koji ovo gleda, mogu samo reći nemojte misliti da ste sišli s uma, nije vam dobro usprkos pričama HDZ-a, stvarno osim kritike potrebno je dijagnosticirati problem jer također je istina da mnogi koji sada kritiziraju Vladu, u oporbi bi radili uistinu ono što sada Vlada radi. Barem prema onome što su naveli u raspravi. Korjenite promjene nitko ne spominje no valja reći dakle da je punjenje proračuna ugroženo ne samo zbog COVID -19 krize već i poreznim reformama koje idu u prilog najbogatijima, korjenite promjene one koje bi stvarno pogodovale društvenoj većini prije svega bi riješile problem koji se može riješiti a to je porezna politika. Ovdje je rečeno svašta ali ništa o analizama učinaka poreznih reformi koje su provedene uz obrazloženje da će deficit u proračunu proizvesti sjajne pozitivne učinke na privredu, samo najbogatijima trebamo da zarade. Ove godine naime je izmijenjen sustav oporezivanja dobiti gdje je povećan iznos prihoda sa 3 na 7,5 milijun kuna na koji se plaća niža stopa poreza na dobit od 12%. Time se na dodatnih 10 000 obveznika odnosno ukupno 93% obveznika poreza na dobit primjenjuje niža stopa od 12%. Inače, još u prvom valu smanjen je porez na dobit sa 20 na 18% i na 12% za male poduzetnike do 3 milijuna kuna prihoda pa je zatim u četvrtom valu povećan prag malih poduzetnika 7,5 prihoda a u petom valu stopa ide s 12 na 10%, ono što se sada najavljuje. Takva se reforma poduzima na valu bajki koje ekonomski liberali šire u medijima da je u nas navodno porez na dobit visok no ako je PDV uistinu jedan od najviših poreza u Europi, poreza na kapital je samo jedan od najnižih poreza u Europi, samo Norveška i Mađarska recimo imaju viši PDV od nas, Danska ima kao i mi a porez na dobit imaju niži samo Irska, Cipar i Rumunjska. Znači, imamo vrlo niski porez na dobit. Isto tako, zemlje koje imaju više porezne stope, činjenica je da su bogatije i obrnuto. Recimo, ako nam je cilj smanjivati porezne stope za najbogatije, uzmimo za primjer Makedoniju. Makedonija koja kao dobra učenica je snizila poreze na kapital što je jako dobro na famoznoj Doing Business ljestvici, ima jednu od najviši stopa nezaposlenosti, preko 50% ljudi nema za grijanje. Visoki porezi očito ne smetaju stranim trgovačkim lancima, hotelskim, lancima, bankama i teleoperaterima koji redovito svake godine iznose profit u matične zemlje koji se mogao reinvestirati u razvoj naše ekonomije. Jeste li ikad čuli da se strani investitori žale na visoke poreze kad su zagrebački aerodromi, istarske autoceste recimo davane u koncesiju? Jeste li čuli da se neko žalio na visoke poreze kad se prodavala Pliva ili Croatia osiguranje te mnoge druge velike tvrtke koje su bile u državnom vlasništvu? Naravno da niste jer strani krupni kapital zna da iz države može izvući jako dobar profit uz ovako niski porez na kapital. U tom smjeru pogodovanja kapitalu i sitnoj buržoaziji kako bi se kupio socijalni mir u trenutku kada svi materijalni pokazatelji siromaštva i isključenosti se radikaliziraju i da i smanjivanje poreza na dohodak i to najviše za one koji imaju najviše dohotke, broj razreda se najprije smanjio na dva a u tri navrata su se smanjivale u stope, ukinut je najviši porezni razred s 40% a u preostala dva razreda stope su smanjene u prvom na 24 i u drugom na 36 a u potom će se u najavljenom petom valu stope smanjiti na 20 odnosno 30%. Tim se promjenama povećava regresivnost jer se relativno povećava porezna opterećenost manje imućnih. Oni s prihodima primjerice višim od 30 000 kn bruto će dobiti najviše, primjerice oni koji imaju oko 25 000 kn bruto plaću će dobiti oko 1500 povišicu. Oni koji imaju manje će dobiti manje, stotinjak kuna. Dakle, u nas takva porezna reforma koja pogoduje najbogatijima prazni blagajnu u ime neke opklade u budućnosti da će se ti poduzetnici nakon što se namire, tzv. trickle down sistemom, osigurati dobro plaćena radna mjesta za većinu. To predstavlja zapravo temeljni problem i ovo izvješće to demonstrira. Zbog toga, ovo nije razvojni proračun a ovaj izvještaj to pokazuje jer on pristaje na stvorenu pogrešnu javnu sliku koju manipuliraju domaći ekonomski liberali koji nas uvjerava kako Hrvatska je zemlja s najvećim porezima i da je to jedan od glavnih razloga ekonomskog zaostajanja što naprosto nije točno.
Vrijeme. Sljedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo. Evo nakon ovog polugodišta moram izreći još nekoliko rečenica, a u korist ovoga što se događa i što se dogodilo u ovom periodu, u ovom polugodištu. Naime, mnogi kolege sa naše lijeve strane sve ono što je bilo i prije, i što se događalo, sklapali su se i ugovori o koncesiji, i razno razni, davana jamstva i tako dalje, koja tada očito nisu bila važna jer je to, to je, računali su s tim da će o tome voditi neka druga Vlada, neki drugi ministri i tada je to bilo vrlo benevolentno davano. Međutim kada se treba priznati sve ono što se događa sada, što je činjenica da se događa u cijelom svijetu i što nikako ne može zaobići Hrvatsku državu, niti hrvatski proračun, onda je to stigmatizacija i prozivanje samo ove Vlade što nije za ne očekivati, međutim uvijek treba reći istinu onakva kakva je, a to je da u svemu ovome, kad pogledate jedna, jedan SAD koji je izgubio preko 40 milijuna radnih mjesta u odnosu na nas koje u ovom momentu imamo nezaposlenih svega 100, oko 150.000 ljudi, onda itekako moramo biti zadovoljni sa onim što je napravljeno u ovom periodu, kako su se sačuvala radna mjesta i kako se vodilo računa o poduzetnicima, i o zaposlenicima. Ja ću evo izdvojiti, iako sam pobrajala sve ono što smo radili u prethodnom mandatu, koje sve benefite i koje zakone smo donosili da bi poboljšali situaciju kako zaposlenicima, tako i građanstvu, evo samo primjer subvencija u ovom polugodištu kada možemo vidjeti da je isplaćeno preko 9,4 milijarde kuna, što je preko 70%, tu je uz zahtjevnu politiku na tržištu rada isplaćeno uz to i subvencija u poljoprivredi, a to vrlo rado neki kolege spominju, to je 2,7 milijardi kuna i to za izravna plaćanja je 1,6 milijardi kuna, od čega je 993 milijuna iz fondova Europske unije, a preko 610 milijuna iz nacionalnih sredstava. Isto tako za program ruralnog razvoja u prvom polugodištu je isplaćeno 905 milijuna kuna, od čega iz fondova Europske unije oko 800 milijuna i 106 nacionalnih milijuna kuna. Isto tako za programe de minimis potpora je u prvom polugodištu isplaćeno preko 64,7 milijuna kuna. Uz to treba navesti da se vodilo računa i o prometu gdje je itekako se vodilo računa o lokalnoj samoupravi pa je za decentralizirane funkcije isplaćeno preko 732 milijuna kuna, a da još uz to spominjem, ne spominjem da je za dodatni porodiljni dopust i opremu za novorođeno dijete izdvojeno 831 milijun kuna, što je preko 38,7 milijuna više nego u istom razdoblju 2019.-te godine, i ne zaboravimo da se tu proračunska osnovica sa 120% podigla na 170% proračunske osnovice, dakle 5.654,00 kune. Doplatak na djecu koji je isto tako izvršen sa 641 milijun kuna. Dakle, uz sve ono, uz sve teškoće, uz sve probleme, vodilo se računa o svakom segmentu i to je ono što treba itekako napomenuti, a da je situacija drugačija vjerujem da bi i ovu godinu imali značajan višak i značajno smanjivanje javnog duga. Hvala lijepo.
S ovim smo u potpunosti iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Idemo na sljedeću točku dnevnog reda, to je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlada drugih stranaka Inicijative za spremnost i prevenciju u katastrofama za Jugoistočnu Europu o aranžmanima zemlje domaćina za tajništvo inicijative za spremnost i prevenciju u katastrofama za Jugoistočnu Europu, drugo čitanje, P.Z. broj 23. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava RH i članak 207. Poslovnika Hrvatskog sabora. Temeljem navedenog članka Poslovnika Zakoni koji se u skladu s Ustavom Republike Hrvatske potvrđuju međunarodnim ugovorima, donose se u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave shodno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Žarko Katić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, poštovane gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Pred vama je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlada drugih stranaka Inicijative za spremnost i prevenciju u katastrofama za Jugoistočnu Europu i o aranžmanima za ne domaćina za tajništvo inicijative. RH je već punih 20 godina članica inicijative za spremnost i prevenciju u katastrofama za Jugoistočnu Europu nastale u ožujku 2000. godine u okviru trećeg radnog stola Pakta za o stabilnosti za Jugoistočnu Europu s ciljem jačanja regionalne suradnje u području prevencije i pripravnosti u katastrofama. Sukladno potpisanom memorandumu o institucionalnom okviru ove inicijative u Sarajevu 28.11.2013. godine koji je ratificiran i trenutno je na snazi u RH taj zakon o potvrđivanju je objavljen u Narodnim novinama broj 6 iz 2014. godine, inicijativa je prešla u regionalno vlasništvo 10 država članica, a vodeća uloga s donatora prešla je sa, dakle s donatora na države članice. U radu inicijative sudjeluju predstavnici nacionalnih službi za zaštitu i spašavanje slijedećih 10 država, to su Albanija, BiH, Bugarska, Crna Gora, Sjeverna Makedonija, Rumunjska, Slovenija, Srbija, Turska i Hrvatska. RH i države sudionice inicijative za spremnost i prevenciju u katastrofama imaju obostrane interese za međusobnu suradnju na području sprječavanja odnosno ublažavanja posljedica prirodnih i civilizacijskih katastrofa, posebice prerazmjeni informacija i obuci vezano za planiranje i provedbu mjera za zaštitu od potresa, poplava, požara, onečišćenja mora ili voda radioloških opasnosti i industrijskih katastrofa. Dosadašnja suradnja stranaka u okviru inicijative za spremnost i prevenciju ostvarivala se kroz program obuke za upravljanje u katastrofama, radnim sastancima i sudjelovanjem na tečajevima, seminarima i konferencijama. Upravo je program obuke za upravljanje u katastrofama ključna aktivnost ove inicijative u kojoj sudjeluju države članice kreirajući 10 konkretnih obučnih aktivnosti u svakoj godini na području spremnosti i prevencije. RH je do sada prevela 30 takvih specifičnih obuka odnosno aktivnosti među kojima se posebno ističu radionice smanjenja rizika od katastrofa za ravnatelje osnovnih i srednjih škola, ukupno 5 radionica u razdoblju od 2014. do 219. godine s ukupno 100 obučenih polaznika iz država članica s ciljem smanjenja rizika od katastrofa. Zatim, obuka pripadnika vatrogasnih postrojbi iz BiH, Makedonije i Crne Gore u razdoblju od 2015. do 2018. godine u spašavanju od požara iz vozila u prometnoj nesreći te gašenju požara iz zraka, ukupno 35 obučnih, obučenih polaznika u ove tri kategorije. Sukladno ovome dakle memorandumu svaka od država članica plaća godišnju članarinu u iznosu od 25.000 EUR-a čime se financira rad tajništva ove inicijative te aktivnosti programa obuke od koje sam neke spomenuo. Ovim sporazumom uređuje se rad tajništva sa sjedištem u Sarajevu zbog čega je BiH odnosno njihovo vijeće ministara i depozitar sporazuma. Njime se dakle uređuje pravni status tajništva radi omogućavanja učinkovitog obavljanja operativnih dužnosti i zadaća. Tu su različita pitanja kao što je zapošljavanje osoblja, imuniteti odnosno povlastice, izuzeća, plaćanje poreza i ostale djelatnosti. Pregovori oko ovog sporazuma trajali su dulje vrijeme jer je sporazum trebao biti prihvatljiv svim državama članicama. Sporazum ne zahtjeva donošenje ili izmjenu postojećih zakona, ali podliježe potvrđivanju po Članku 18. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora. Ovim zakonom dakle potvrdio bi se sporazum kako bi njegove odredbe postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Hvala vam lijepa na pozornosti.
Hvala lijepa. Idemo sa klubovima zastupnika, prvi je uvaženi zastupnik Nino Raspudić u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, odmah da kažem da za Klub zastupnika MOST-a je ovaj zakon neprihvatljiv, argumentirat ću to pomoću dvije osnovne problematične točke. Prva je sam okvir ovog povezivanja koji je potpuno nejasan i rekao bih u suprotnosti sa geostrateškim interesima i težnjama RH, a drugo se tiče same apsolutne izlišnosti i beskorisnosti tog ureda kojeg ćemo plaćati 25.000 EUR-a godišnje što je potpuno bačen, bačen novac. O čemu je riječ? DPPISEE tj. inicijativa za spremnost i prevenciju u katastrofama za Jugoistočnu Europu je nastala unutar nečeg što se zove SEECP, a to je proces suradnje u Jugoistočnoj Europi. Taj proces je pokrenut 1996. godine, temeljna povelja je usvojena 2000., RH je sudionica i formalno od 2004. godine. 2007. godine Hido Biščević postaje glavni tajnik vijeća za regionalnu suradnju. Unutar ove priče, ovog okvira se nalaze zemlje bivše Jugoslavije plus Albanija, plus Bugarska, Rumunjska i Turska. E sad se ja pitam zašto tu nije Mađarska, a jeste Turska? Zašto radimo nekakav okvir, meni je sasvim razumljivo raditi nekakav okvir za bolje koordiniranje možda u prirodnim katastrofama. Ali, koja je to prirodna katastrofa u kojoj nam je važno da smo povezani sa Turskom, a nismo sa Mađarskom? Ili da jesmo sa Makedonijom, a nismo sa Italijom? Itd., itd. Dakle ovo sve vidim na tragu jednog guranja opet u politički okvir kojem se tepa da je to region ili naši prostori, jugoistočna Europa, itd., potpuno obesmišljava ovu nakanu tobože zajedničke borbe i prevencije i prirodnih katastrofa, činjenica da u njoj nisu naši sjeverni i zapadni susjedi, dok jugoistočno to dakle ide do granice Turske i Irana, to područje u kojem eto, zajednički se borimo protiv prirodnih katastrofa. To je ovo što se tiče problematičnog okvira ovog povezivanja. Vidimo u člancima ovog dokumenta da će se u Sarajevu formirati taj ured, tajništvo, on de facto već funkcionira, gdje voditelj tajništva i osoblje ima imunitet, ne plaćaju porez BiH, imaju diplomatske tablice, de facto diplomatski status. Ako otvorimo stranice njihove, stranica dppi.info da vidimo čime se taj ured bavi i na koji način oni nas štite, preveniraju od moguće prirodne katastrofe i olakšavaju nošenje sa tim prirodnim katastrofama ako se dogode, prva rečenica koju nalazimo je sljedeća, citiram. Ljudski i ekonomski gubitci zbog prirodnih katastrofa nastavljaju se povećavati i ostaju prepreka održivom razvoju u jugoistočnoj Europi. Je li to neko područje monsuna gdje svake godine prirodne katastrofe uništavaju potpuno gospodarstvo pa su te katastrofe koje će taj ured od troje ljudi u Sarajevu spriječiti i sanirati njihove posljedice, da bi se mogle održivo razbiti zemlje jugoistočne Europe, ja mislim da je ovo vrijeđanje zdravog razuma i vrijeđanje poreznih obveznika od kojih se očekuje da ulijevaju 25 tisuća eura godišnje za taj potpuno besmislen i ... [[Govornik se ne razumije.]] ured u Sarajevu. Ova cijela priča oko dakle, guglamo dalje, naravno, tu su besmislice recimo, na stranici 3. ovog dokumenta u čl. 2 se nešto govori o regionalnom vlasništvu, Regional ownership, sličnim, potpunim nejasnoćama i nebulozama, kalkovima, očito lošim s engleskog. Čuli smo, konferencijama, tečajevima, seminarima, međutim, gdje se taj ured pokazao u praksi? Ako se dogodi poplava, u čemu je problem i dosad bilateralno se čuti sa kolegama u Srbiji ili u Mađarskoj koji ovdje nemaju ili ako požar prelazi granice Hrvatske i BiH i bez problema i dosad idu suradnje. Ne moramo zbog toga plaćati izlišan ured u Sarajevu koji ne radi ništa i ne moramo se gurati u jedan okvir, ponavljam, u kojem je Turska, a nije Mađarska i Italija ili Austrija. U pozadini svega toga, a to vidimo na stranici dppi.info u njihovoj službenoj pa upućuje na UN-ove konferencije o smanjenju rizika od katastrofa. A ključ svega izgleda da je sljedeće. Upravljanje klimatskih rizikom u kontekstu održivog razvoja. Ministarstvo, dakle, kako se kaže, za proučavanje ruda u gubljenje vremena. Dakle, ponovit ću zaključno, zbog problematičnog okvira povezivanja, to je bivša Jugoslavija + još dolje Turska i Albanija, zbog potpuno izlišnosti tog ureda u Sarajevu kojeg i mi trebamo plaćati, a nejasno je u praksi što i kako radi, za Klub Mosta je potpuno neprihvatljivo prihvaćanje ovakvog zakona. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvažena zastupnica Zdravka Bušić.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Sabora, poštovane kolegice i kolege. Poštovani državni tajniče MUP-a. U ime Kluba HDZ-a želim se ukratko osvrnuti na ovaj Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vijeća ministara BiH i vlada drugih stranaka inicijative Za spremnost i prevenciju katastrofama za jugoistočnu Europu o angažmanima zemlje domaćina za tajništvo inicijative Za spremnost i prevenciju katastrofama za jugoistočnu Europu. S ciljem jačanja regionalne suradnje u području prevencije i pripravnosti u katastrofama, RH je već 20 godina članica inicijative Za spremnost i prevenciju u katastrofama za jugoistočnu Europu. Institucionalni okvir ove inicijative je Memorandum o suglasnosti za spremnost i prevenciju katastrofama za jugoistočnu Europu kojeg je Hrvatska potpisala i ratificirala. Tako je RH s drugim državama potpisnicama memoranduma na prikladan način uredila pitanja međusobne suradnje u okviru inicijative Za spremnost i prevenciju katastrofa za jugoistočnu Europu. Temelj za sklapanje ovog sporazuma nalazi se u odredbama spomenutog memoranduma, sastavljenog u Sarajevu 2013. g., stranke sporazuma su Vijeće ministara BiH kao predstavnik države domaćina tajništva inicijative, sa sjedištem u Sarajevu te Vijeće ministara Albanije i vlada Bugarske, Crne Gore, Hrvatske, Rumunjske, Sjeverne Makedonije, Slovenije, Srbije i Turske, kao predstavnici država stranaka inicijative za spremnost i povezivanja u katastrofama za jugoistočnu Europu. Sklapanjem ovoga Sporazuma nastavlja se dobra suradnja država članica inicijative koja je usmjerena na uspješnu provedbu misije tajništva kroz učinkovito obavljanje operativnih dužnosti i zadaća tajništva u sjedištem u Sarajevu i BiH kao depozitarom toga Sporazuma. Sporazumima se uređuje sveobuhvatni rad tajništva, dužnosti i obveze zemalja, zemlje depozitara, kao i članarina država koje sudjeluju. Sporazum je sastavljan u Ankari 4. travnja 2018. g., a RH potpisala u Sarajevu 4. srpnja iste godine. Povijesno gledano, sporazum je sastavljen na temeljima inicijative Za spremnost i prevenciju katastrofama za jugoistočnu Europu, a inicijativa je proizašla iz procesa suradnje u jugoistočnoj Europi, organizacije koju su 1996. g. u Sofiji osnovale Albanija, Bugarska, Helenska Republika, Sjeverna Makedonija, Rumunjska, Srbija i Turska. Naknadno su se organizacije priključile BiH, Hrvatska, Moldavija, Crna Gora, Slovenija i Kosovo. Vezano za spomenuti sporazum, ne zahtjeva se donošenjem novih zakona ili izmjenu postojećih zakona, i nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu RH, ali podliježe potvrđivanju po čl. 18. Zakona o sklapanju i izvršavanju međunarodnih ugovora. Ovim zakonom potvrđuje se sporazum kako bi njihove odredbe u smislu čl. 141. Ustava RH postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH. HDZ će podržati ovaj Sporazum. Hvala vam lijepo.
Hvala. Sljedeći je Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a, uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Nije sporno da je Vlada ovlašteni predlagatelj ovog zakona, nije sporno to da se sukladno Poslovniku zakoni koji se potvrđuju, kojima se potvrđuju međunarodni ugovore donose u pravilu u jednom čitanju. Nije sporno niti to da je ovaj sporazum oblikovan na temelju suradnje između Vijeća ministara BiH i vlada država onih članica inicijative Za prevenciju katastrofe u jugoistočnoj Europi. Neću ovom prilikom toliko problematizirati niti sam sadržaj i tekst ovog nacrta. Problematizirati ću nešto drugo, a to je odredba čl. 99 Ustava. O tome sam u ovoj Hrvatskome saboru govorila već nekoliko puta. Dakle, tom odredbom Ustava propisano je da predsjednik republike i Vlada surađuju u oblikovanju i provođenju vanjske politike. Postavljam pitanje ovom Domu, ima li Hrvatska vanjsku politiku? Kakav je njezin sadržaj u odnosu na zemlje iz okruženja, u odnosu na naše susjede, u odnosu na pojedine međunarodne grupacije ili bilo koju drugu međunarodnu inicijativu. Naš problem nije to što smo brojčano ili teritorijalno mali, naš problem je to što nismo u stanju definirati što želimo postići i kakvi su naši vanjskopolitički prioriteti. Ukoliko HS i zastupnici u HS-u ne znaju što je prava pozadina i sadržaj ovoga Sporazuma niti kako je on osmišljen, tko je u tom e sudjelovao, je li uistinu bilo sukreiranja vanjske politike između predsjednika države i Vlade, koliko onda o našoj vanjskoj politici mogu znati naši građani. Ovo o čemu govorim održava se u čitavom nizu primjera koji s vremena na vrijeme iskrsnu u javnosti kao nove afere. Bilo da se radi o putovanju bivše predsjednice Kolinde Grabar Kitarović u SAD ili o putovanju aktualnog predsjednika u Albaniju. Ne može se utvrditi je li bilo riječ o službenom ili privatnom putovanju i jesu li sredstva poreznih obveznika koji su u tu svrhu utrošena, bila opravdana ili ne. Dakle, ako ne znamo što su naše vanjsko političke pozicije, ako ne znamo što je cilj vanjske politike, moje pitanje glasi, kako onda možemo nadzirati i kontrolirati postupak, postupaju li nositelji izvršne vlasti u skladu sa svojim zadaćama i izvršavaju li onu ulogu koja im je od strane građana i dana. Konkretno u odnosu na BiH, možda je najvidljivije koliko ne postoji jasan stav kakva će biti politika RH i što tamo želimo postići. Moram priznati da je od svega što smo imali prilike vidjeti u proteklom, nedavnom proteklom razdoblju, meni ostao zapažen posljednji posjet predsjednika Vlade u rujnu ove godine, BiH-i. Nisam čula nikakve osobito značajne vanjskopolitičke poruke koje bi održavale stav RH, ali sam čula nešto što je izrečeno na zajedničkoj press konferenciji sa čelnikom HDZ-a u BiH, sa g. Draganom Ćovićem. Tada se naš predsjednik Vlade pohvalio sa uspjehom na nedavno održani parlamentarnim izborima upravo zahvaljujući glasovima koji dolaze iz te zemlje. Dakle, to je interes političke stranke HDZ, a ne interes RH. Krajnje je vrijeme da tu napravimo jednu distinkciju. O svemu tome trebamo voditi računa i kada raspravljamo o ovakvim prijedlozima zakona. Kao što sam rekla, krajnje je vrijeme da se i ovaj Dom pozabavi čl. 99 Ustava i da konačno kažemo kako ćemo definirati naše vanjskopolitičke pozicije bilo da se radi o susjednoj državi ili o nekom međunarodnom udruženju.
Sljedeća je pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Zaista kada raspravljamo i kad pročitamo ovaj dokument, pitamo se imali u našoj Hrvatskoj, u vanjskoj politici ikakvoga smisla pa kad govorimo i o vrlo bitnim stvarima a to su katastrofe prirodne ili elementarne nepogode, pa postavljate pitanje kako je moguće da nije Mađarska tu, koja graniči s nama, u velikom djelu svoje granice, prirodno da je BiH, prirodno da je Srbija, C. Gora, Slovenija. Ali odakle Turska, odakle Bugarska, odakle Rumunjska? Ja znam kad u Dalmatinskoj zagori kod mene gori Dinara, onda kontakt bude između ministarstva iz BiH-a i ministarstva ovdje u Hrvatskoj, to se rješava na taj način, koliko mi je jasno a kod nas su često ti požari iz BiH-a i u biti dolaze iz područja BiH-a na stranu Hrvatske, to je na području ovog djela i Republike Srpske i ovih drugih dijelova gdje nekontrolirano dolaze požari. Ali koji je smisao ovoga dokumenta? Evo u ime kluba HDZ-a kolegica kaže da je potpisala ove katastrofe klimatske, ugroze koje mogu čekati Hrvatsku s Moldavijom a s mađarskom nemamo. Može li netko pojasniti zbog čega mi potpisivamo te ugroze sa Moldavijom ako se dogodi i neka ugroza i u Moldaviji, mi možemo kao država pomoći ili obrnuto međutim nama je prioritet to potpisati sa našom graničnim državom, to je Mađarskom. Italijom. Tu smo na istome području, iste nas ugroze očekuju, najbliži smo. Susjedi smo, nego nekakva balkanska krčma proširena, sad još nekakva teorija proširena doli sa Albanijom, Turskom, Rumunjskom i Bugarskom. Di će elementarne nepogode, kakve je tu poveznica toga djela a da Mađarska nemamo sporazum o elementarnim nepogodama ili ugrozama kako se često to navode te tri rečenice. Tako da ne vidim tu sa aspekta sigurnosti, reakcije na bilokoju ugrozu kako mi imamo kontakta možda iz kluba HDZ-a mogu bolje pojasniti ili vi uvaženi tajniče. Možete li vi pojasniti šta mi imamo sa Moldavijom, evo spomenuto je čak da Moldavija tu ulazi i zbog čega bi to bilo u Sarajevu, mi plaćali nekome, dobro je rekao kolega Raspudić i to podržavam, 25 000 eura nečiji ured? Pa imamo mi i naše mogućnosti suradnje sa BiH-om na način kako se treba surađivati, mislim, ne mogu shvatiti ovdje, znači jednostavno zdrave logike, ja ne mogu ovo prihvatiti nikako, ovo je nelogično, ko je sastavljao ove ugovore, predugovore, dogovore, kakve mi imamo veze i poveznice ponavljam, Rumunjskom, Bugarskom, Turskom a da nemamo sa Mađarskom po pitanju elementarnih nepogoda, to me trebate dobro razuvjerit jer vi vrijeđate ovdje sve saborske zastupnike ovim prijedlogom i sve ljude, mislim, naše ljude, porezne obveznike. Cijeli narod. Ja bi još jednom, evo još na kraju, samo bi napomenuo da spomenuta je vanjska politika, naravno da je vanjska politika vrlo bitna ali evo iz ovoga se vidi da vanjska politika nije bitna pa vidimo u C. Gori da Hrvati su izgubili svoje predstavnike u skupštini, u Srbiji su izgubili, u BiH-u su konstitutivan narod, svedeni su na sve tako da se s nama ruga Bakir Izetbegović, da će čak na lokalnim razinama postavljati svoje predstavnike, hrvatska diplomacija na to šuti, hrvatska diplomacija apsolutno ništa ne radi osim šta im trebaju kao glasačka mašinerija kada dole obilaze uz izbore, to je jedino šta rade vrlo kvalitetno, doli gdje HDZ upravlja katastrofalno tim područjem međutim očito se nadam da će se narod jednog dana doli pobunit pa će odabrat jednu opciju koja će štititi isključivo i samo interese Hrvata u BiH-u, pa i u Srbiji nemamo predstavnike u skupštini, i to ostavljeni su u Vojvodini Hrvati sami sebi, nikoga nije briga za njima, a ovdje je nekakav nelogičan sporazum nam dovodite sa Turskom, Albanijom oko elementarnih nepogoda a ove osnovne stvari umjesto da raspravljamo i da rješavamo, vi se hvalite sa jednim zakonskim aktom kojega ste predložili na sramotu hrvatskoga naroda, na sramotu Hrvata u BiH-u, na sramotu Mađara, pa susjedi će reć oni potpisivaju sporazum sa Turskom, doli Rumunjskom a s nama ne potpisivaju o ugrozama. Sa Italijom na koju se premijer kaže da ne smije proglasiti isključivi gospodarski pojas, na Jadranu zbog dobrih odnosa sa Italijom a međutim ovaj sporazum je čisto ruganje [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] sa zdravom logikom hrvatskog naroda. Hvala lijepa.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Radoje Vidović.
… [[Govornik naknadno uključen.]] mi danas raspravljamo ovdje o jednom zakonu dugačkog naziva ali u suštini raspravljamo o tome da se ustroji tajništvo inicijative za suzbijanje prevencije katastrofa zemalja potpisnica u jugoistočnoj Europi. Ja ne bi ulazio kako smo došli od ovih potpisnica, to je uvodničar rekao da na koji način i u ime kluba gđa. Bušić, ali mislim da je neophodno da danas usvojimo ovaj zakon, ne danas nego ovaj tjedan, da bi ovo tajništvo profunkcioniralo i da ne bi bilo rezultat rada tog tajništva kao što je gospodin kolega Raspudić rekao, da bi mogao u punom kapacitetu da funkcionira i da ostvarene ciljeve koji su proklamirani inicijativom za sprječavanje katastrofa u jugoistočnoj Europi. Naime, svi smo mi svjedoci u proteklim godinama mnogih katastrofa nažalost koje su pogodile ovdje i Hrvatsku i susjedne zemlje. Dovoljno se podsjetiti samo velike poplave koje su nas zadesile, dovoljno se podsjetiti požara koji su nas zadesili, dovoljno se podsjetiti evo potresa koji je nedavno zadesio RH, Zagreb i njegovu okolicu a da ne govorimo katastrofi koja nas je zadesila pandemijom koronavirusa, čije su posljedice, još uvijek je i teško zamisliti koje će sve bit, i u ljudskom pogledu, a i u materijalnom. Iz svih ovih katastrofa mislim da je više nego jasno, da je nezamjenjiva uloga nacionalnih država u sprečavanju tih katastrofa, suzbijanju i sustav mora da funkcionira od lokalne zajednice do države, ali također mislim da nam je svima jasno da se te, ta prevencija, efikasno posljedice katastrofa ne mogu svest na jednu državu bez suradnje, bez prijenosa dobrih praksi, bez blagovremenog informiranja, bez i koordiniranja nekih stvari, osobito među susjednim zemljama, posljedice katastrofa je nemoguće efikasno spriječiti i u slučaju katastrofa efikasno djelovati. Na kraju, nadajući se da ćemo mi usvojiti ovaj Prijedlog zakona, ja se nadam da će to bit naš doprinos da sve buduće katastrofe koje će nas pogodit imaju manje posljedice i po živote ljudi, i po materijalnu štetu svih nas. Hvala.
Imamo dvije replike. Prva je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Kolega ... [[Govornik se ne razumije.]] prevencije poglavito od velikih katastrofa i suradnja je nešto što je pozitivno, međutim kako vi objašnjavate da se ovdje uključuje Moldavija, da je ovdje uključena Rumunjska, Bugarska, Makedonija, Turska, a nise Hrvatska uključila sa Mađarskom ovdje koja je susjedna država, već s Italijom ili s Austrijom, nego nas se gurnulo apsolutno gdje nemamo opće geografsku povezanost nikakvu, dobra je suradnja sa svakim, ali je prioritet Hrvatske da surađuje po pitanju prevencije sa svojim susjedima. Možete li mi objasniti kakvu poveznicu ima Moldavija i Hrvatska, ili Hrvatska i Turska po pitanju elementarnih nepogoda i prevencije sa, u odnosu na Mađarsku koja nije u ovom sporazumu, ili Italiju? Hvala lijepo.
Znači, opet ponavljam, ova Inicijativa je proistekla iz Pakta o stabilnosti i znam kako je tekao proces, i to objašnjavam ... [[Govornik se ne razumije.]] koje države su potpisnice, a naravno nitko ne sprečava Hrvatsku da sklopi i čvršće, kvalitetnije, bolje sporazume i sa Mađarskom, i sa Italijom, i sa Slovenijom i sa svim drugim. Imamo u smjernicama, u ciljevima, kaže se da jedan od ciljeva da se sklope bilateralni sporazumi koji će ih jasnije, preciznije, efikasnije uredit ovu oblast, ali nitko nikoga ne tjera da se ti sporazumi sklope.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Poštovani zastupniče, mi smo ovdje izabrani kao narodni predstavnici, imamo izvjesne odgovornosti prema zakonima koje donosimo i koje ne donosimo. Ponavljam problematičan je ovo okvir povezivanja, ne vidim zašto sa Moldavijom i Turskom, a ne sa Mađarskom i Austrijom, nama to ne treba. Dakle, ne možete me uvjeriti evo govorite sezona koronavirusa, pa prije će nam korona doći i normalnim susjedskim prelaženjem granice i turistima, ne samo iz Mađarske, iz Austrije, iz Italije, nego iz Češke, Slovačke i Poljske, nego iz Moldavije i Turske. Ako govorimo o seizmičkim pitanjima, pa naravno da je bliža Mađarska ili seizmički da smo vezaniji sa Italijom, nego s Moldavijom, dakle nema nikakvog suvislog razloga da se ovo potpisuje, nikakvog uporišta da će nas to zaštititi od katastrofa ili pomoći otklanjanjima njihovih posljedica, a pogotovo ako uzmemo u obzir što taj sam Ured piše na svojim stranicama i koje frazetine koriste. Dakle, ja ne vjerujem da troje ljudi u Sarajevu koje ćemo i mi plaćati može puno pomoći upravljanju klimatskim rizikom u kontekstu održivog razvoja.
Vrijeme. Odgovor na repliku.
Ja opet samo mogu ponovit jedno te isto, znači, zemlje potpisnice su te koje čitav ovaj sporazum je proistekao iz Pakta o stabilnosti trećeg stola i sve ono što su rekli moji prethodnici. Znači opet, znači nitko nas ne sprečava da potpišemo i kvalitetnije, bolje sporazume s svim našim susjedima, i mislim da je to, evo sad i odgovornost, svim smo mi odgovorni za donošenje zakona pa ja smatram, da i kao odgovoran zastupnik, mislim da treba ovaj Zakon usvojit kako bi posljedice, ja se nadam, evo dolazim iz Bosne i Hercegovine, bile manjih mogućih posljedica katastrofa i u Hrvatskoj, i u Bosni i Hercegovini.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Nevenko Barbarić.
Poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče, kolegice i kolege. Moram priznati da mi je naziv ovoga Zakona pomalo bio nejasan, tek iščitavanjem ranije potpisanih dokumenata, mi je bilo jasnije što je sadržaj, intencija, cilj. U ovomu svom kratkom obraćanju neću o člancima samoga Zakona, namjera mi je reći par rečenica o potrebi donošenja istoga. Dolazim iz Ljubuškoga, jugozapad Bosne i Hercegovine, na samoj granici s Republikom Hrvatskom. Drugom prilikom ću govoriti o problemima koje uzrokuje ta granica našim sugrađanima s obiju strana granice, a sada o točci koja je na dnevnom redu i jednoj o toj katastrofa, požarima, prevenciji i borbi protiv ove katastrofe koju počesto uzrokuje čovjek, požarima koji se često dešavaju uz samu granicu, prelaze graničnu crtu. Neću ništa nova reći ako kažem da mi u Bosni i Hercegovini, ovoj oblasti nismo u proteklim vremenima posvećivali previše pažnje, ulagali značajnija sredstva. Organizacijski požarstvo je kod nas isključivo obaveza lokalne zajednice pa je i razumljiva loša opremljenost, kadrovski i ljudski potencijali ne zadovoljavaju, ne postoje kvalitetni programi, planovi, pogotovo ne programi prevencije. Istovremeno radi se o područjima s dugotrajnim sušnim razdobljem u ljetnom periodu, izuzetno visokim temperaturama, požar, požar u pograničnim područjima na nepristupačnim terenima su posebno problem. Prelazak ljudi i opreme na tim područjima preko granice je nemoguć, kompliciran, zapriječen, onemogućuje pravovremenu reakciju u pravilu, požari se pire, štete uvećavaju. Prelazak protupožarnih aviona po sadašnjim procedurama traje najmanje 2 dana. Nažalost, i u ovoj ovlasti prekogranična je gotovo nikakva, ne postoje planovi, nema programa prevencije. Isti problem s drugim prirodnim katastrofama jesu i na drugim područjima 1000 km duge granice s BiH-om. Prisjetite se spomenutih poplava i šteta prouzročenih tim poplavama prije nekih 7, 8 godina. Zakon kojega danas imamo na dnevnom redu i čiji je cilj prevencija i pripravnost, jačanje kapaciteta upravljanja katastrofama, jačanje mjera, sprječavanje katastrofa, unaprjeđenje zakonskih propisa i drugih regulativa, jačanje bilateralne suradnje, potpisivanje sporazuma među državama potpisnicima memoranduma. Cilj je i procjena kvalitete postojećih programa prevencije izrada strategije i jačanje kapaciteta povećanja naobrazbe. Ako gledam mikro lokaciju odakle potječem i gdje živim, ovaj zakon daje mogućnost kvalitetnije suočavanja sa ovom prirodnom katastrofom, njihovu prevenciju a samim tim i manje štete, stoga smatram da je ovaj zakon dobrodošao.
Imamo jednu repliku, pričekajte. Uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega Barbariću, i sam sam svjedok požara npr. na Dinari koji dođe sa strane prema Hrvatskoj na granici da se to slabo kontrolira ali ja mislim da to nije toliki problem, da to može riješiti Hrvatska i Bosna međutim nije mi jasno kao vi predstavnik Hrvata iz BiH-a, naše dijaspore, tj. našega naroda kojeg po Ustavu moramo, konstitutivnoga kojega moramo štititi i braniti, kako se vi niste, vidim da govorite ovdje o Moldaviji, Bugarskoj, Rumunjskoj, Albaniji, a niste se kao njihov predstavnik očitovali o zatvorenim granicama na Vagnju, na Gabeli, ... [[Govornik se ne razumije.]] kod Aržana i tako? Nije mi jasno na koji način vi mislite da će ovaj sporazum pomoći u rješavanju između BiH-a po pitanju ugroza kad najveća ugroza da svi prolaze kroz vaš granični prijelaz, hrvatski i između BiH-a pa i na vašemu djelu, svi prolaze, svi ovi migranti ilegalni osim što ste zabranili Hrvatima. I vi ovdje sjedite u Saboru i podržavate da Hrvatska surađuje oko elementarnih nepogoda i prevencije [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] oko, sa Moldavijom. A niste zaštitili svoje ljude dolje. Hvala lijepo.
Poštovani kolega Bulj, dakle, u ovoj sabornici je iz Ljubuškog sjedilo 5 ljudi prije mene, porijeklom iz Ljubuškog, ja sam prvi koji je izabran u ovaj časni dom, koji živi i živjet će u Ljubuškomu. Niste u pravu kad govorite i o granici, niste u pravu kad govorite i o ovim mjerama, niste u pravu kad govorite i o migrantima.
Hvala lijepo, možete vi otići. Povreda Poslovnika, zastupnik Bulj.
Hvala lijepa. Kolega je povrijedio članak 238. gdje kaže da ja nisam u pravu po pitanju granica. Išao sam se nedavno poklonit žrtvama na Husinu jamu, morao sam ići na Aržano okružiti 70 km. Pa Livnjaci moraju da bi došli do Splita, 70 km duže voziti umjesto da otvori Vaganj granica. Svi vam prolaze kroz granicu, osim što se vašim susjedima je zabranjeno proć kroz ove susjedne ove granice.
To nije bila povreda Poslovnika, dobivate opomenu. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle, u pogledu ove teme, ono što bismo željeli naglasiti je da smo nekoliko puta u ovom Saboru ali i izvan Sabora govorili o važnosti civilne zaštite i o potrebi većeg ulaganja u civilnu zaštitu u Hrvatskoj pa i u potrebi ulaganja u međunarodnu suradnju na području civilne zaštite. Ono što možemo izraziti sada kao žaljenje je da se s jedne strane da uspostavljamo međunarodnu suradnju u području civilne zaštite ali da s druge strane iste te ciljeve i interese, nažalost ne održava naš proračun niti za ovu 2020. g. niti to možemo očekivati prema najavama za 2021. Tako primjerice upravo kao jedna od okosnica naše vanjske politike mi vidimo suradnju u području civilne zaštite kad bi uopće tu vanjsku politiku imali razvijenu i kada bi zaista ulagali u ono što mi smatramo da su prioriteti a to je ojačavanje helikopterske hitne službe, protupožarnu zaštitu i upravo se u tom području nametnuti kao lideri u regiji i na području Jadrana. Dakle tu vidimo da je jedno, neko područje u kojem se mi možemo istaknuti i u koje bi trebali dodatno ulagati i na neki način se tu pozicionirati. Zašto, postavilo se pitanje nekoliko puta, zašto zemlje poput BiH-a, Srbije, Turske ili Moldavije a ne zemlje članice EU-a, mislim da je važno ovdje spomenuti da svi mi koji smo zemlje članice EU-a, već imamo zajednički mehanizam za civilnu zaštitu, on se zove europski mehanizam civilne zaštite i unutar njega puno više od ovih mehanizama zapravo koji su predviđeni i ovim propisom, postoji kao modeli suradnje između država članica, tako da zaista nema potrebe da imamo bilateralne sporazume, primjerice sa Mađarskom ili multilateralne sa onim zemljama sa kojima već zaista imamo unutar europskog mehanizma civilne zaštite. Napomenuli bi još jednom da smatramo da je važno da uspostavljamo ovakve mehanizme upravo sa susjedima, posebno sa susjedima koji nisu dio EU, iz razloga što primjerice, sa BiH imamo najveću kopnenu granicu koja iznosi gotovo 900 km. Velik dio te granice je riječna granica i uvelikom imamo konstantno visok rizik od poplava koji će biti još viši u godinama koje dolaze upravo zbog klimatskih promjena. S druge strane imamo pitanje Dinarida kao područje koja je u riziku od potresa. Imamo, dakle niz drugih posebno pitanje požara, niz drugih rizika koje zaista imamo kao zajedničke rizike sa svim tim susjednim državama, a znamo da poplava neće odbiti prijeći u Hrvatsku zato što je tu granica i zato što ne primamo nešto iz zemalja bivše Jugoslavije ili ako potres lupi u Crnoj Gori, trest će se i Dubrovnik i Ston ili ako se dogodi požar u BiH, velika je šansa da će prijeći i na područje Hrvatske. Iz tog razloga, da, podržavamo suradnju, žao nam je što nismo zapravo iskoristili ovu priliku da upravo tajništvo i bude možda u Hrvatskoj i da ovo vidimo kao priliku, kao jednu od niša u koji se namećemo kao lideri u regiji, i isto tako nam je i dalje žao i dalje ćemo tražiti da ono što ste sada izrazili kao ambiciju u vanjskoj politici i kroz, između ostalog i kroz ovaj Sporazum, pratite sa proračunskim izdvajanjima za civilnu zaštitu za sve građane Hrvatske, ali naravno i u onom dijelu u kojem želimo međunarodnu suradnju. U tom smislu mi ćemo i dalje tražiti da se promijeni vaša odluka kada ste ukinuli Državnu upravu za zaštitu i spašavanje i .../nerazumljivo/... civilne zaštite odnosno stavili sve pod Ministarstvo unutarnjih poslova, ukinuli neovisnog te institucije gdje zapravo smo upravo neovisnost pitanja civilne zaštite u smislu autonomije, vođenja, određivanja ciljeva, itd., vidjeli kao priliku razvoja tog sektora, dok sada, vidimo na primjeru Stožera, koji je krajnje politiziran i po odlukama koje donosi, vidimo dakle što smo dobili zapravo ukidanjem te neovisnosti i stavljanjem toga pod MUP odnosno pod direktno političku kontrolu vladajuće strukture. Evo, toliko. Hvala.
Uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević, pojedinačna rasprava sljedeća. Si odustao Miro? A ispričavam se, mislio sam da si ti odusta. Replika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lipo. Kolegice. Razumno je da mi imamo sporazum o prevenciji katastrofa na prirodnih i ovo sa Crnom Gorom pa i Srbijom pa i Bosnom. Međutim, nije mi jasno, Slovenijom. Nije mi jasno kako imamo sa Turskom i Moldavijom, Rumunjskom, Bugarskom, a s Mađarskom i Italijom nemamo. Nama su to susjedne zemlje i da preveniratu u bilo kojoj elementarnoj nepogodi, to su naše susjedne zemlje koje su fizički vezane. I nikako mi nije jasno koja je to logika da kažu mi ćemo imati tu suradnju sa Rumunjskom, Bugarskom, Turskom, Albanijom, sad, čini mi se Moldavijom, a sa Mađarskom i Italijom nećemo. To je nevjerojatno. Možete onda vi svoj stav?
Evo pokušat ću vam odgovoriti na to pitanje protupitanjem. Da li smatrate da je u interesu RH da širi svoje interese u području sigurnosti, između ostalog, civilne zaštite na području i zemalja koje nisu zemlje članice EU i na području zemalja koje su obuhvaćene Paktom o stabilnosti? Ja bi rekla da je. Ja bi rekla da mi, s obzirom na našu gospodarsku snagu nemamo puno mogućnosti širiti naše interese kroz nametanje na gospodarskom planu, pa čak nažalost niti u tim zemljama, ali imamo potencijala, imamo potencijala kad bismo imali normalnu Vladu, kad bismo imali normalne politike, kad bismo, između ostalog, imali vanjsku politiku, odabrati upravo one niše u kojima mi imamo dobre ljudske kapacitete, a to jesu i vatrogastvo i policija koja sudjeluje u određenom dijelu civilne zaštite, pa čak i vojska kad sudjeluje u određenom dijelu civilne zaštite. Mi smo vidjeli da tu imamo kapacitete i smatramo da upravo te kapacitete treba graditi i kroz suradnju zapravo na tom polju širiti ono što jesu neki interesi RH na tom području.
Vrijeme. Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Tomislav Tomašević.
Kolegica je govorila o tome, kratko o sustavu civilne zaštite u Hrvatskoj i doista o tome bi se moglo na dugo i na široko i mislim da se jasno vidjelo i za vrijeme potresa u Zagrebu kakav nam je sustav civilne zaštite, ali i za vrijeme nekih drugih prirodnih nepogoda, da itekako tu tek počinjemo graditi sustav civilne zaštite i da imamo jako puno izazova i problema i što se tiče ljudi koji su spremni se uključiti kao volonteri u sustav civilne zaštite i što se tiče spremnosti i što se tiče koordinacije države i jedinica lokalne samouprave. Međutim, ono što je sigurno da su to teme 21. stoljeća i budućnost jer elementarne nepogode, prirodne katastrofe nažalost za one koji vjeruju u klimatske promjene, ja se nadam da to nije pitanje vjerovanja ovdje u HS-u će biti samo učestalije i teže. Tako da, iz te perspektive mi nemamo nikakvog izbora nego da se pripremamo na sve veće prirodne nepogode i posljedice za društvo i ekonomiju koju će te prirodne nepogode ostaviti. To, ako govorimo konkretno o klimatskim promjenama, mogu biti i suše i požari i plimni valovi i poplave. Poplave kakve smo imali, primjerice, 2014. g. u regiji, reći ću u regiji u Hrvatskoj, BiH i u Srbiji, to su bile upravo, znači u svibnju 2014. tada se vidjelo da prirodne nepogode ne zanima koje su zemlje bile u ratu ili u kakvim su odnosima. Ne zanima tko je na vlasti u kojoj zemlji, a tko je u oporbi u kojoj zemlji. Ne zanimaju ih nikakvi drugi odnosi nego jednostavno poplava je išla svojim geografskim i hidrološkim putem i u tom smislu smo i vidjeli kako se s tom poplavom nosila Hrvatska, kako se nosila BiH, kako se nosila Srbija i vidjeli smo i različite odgovore na tu poplavu, ali mislim isto tako da smo vidjeli da je nemoguće se zapravo boriti protiv prirodnih nepogoda unutar jedne države, i u tom smislu što se nas tiče Hrvatska treba svaku međunarodnu suradnju, treba suradnju sa svim državama članicama Europske unije pa tako i sa Austrijom, Italijom, Slovenijom kroz Fond to jest mehanizam civilne zaštite Europske unije, ali bome po nama treba i suradnju i sa onim članicama koje nisu, sa onim državama koje nisu članice Europske unije, to su prije svega, prije svega Bosna i Hercegovina, Srbija, Crna Gora kao susjedne države za Hrvatsku. E sad ova Inicijativa je nešto što je nastalo na inicijativu Europske unije '99.-te godine kad je Pakt za stabilnost nastao, ispravite me ako griješim. Znači na Inicijativu članica zemalja Europske unije je nastao Pakt za stabilnost u kojem su sve ove države koje se nalaze konkretno vezano za ovu Inicijativu oko prirodnih nepogoda i tajništva u Sarajevu, osim jedne države, znači tu je i Moldavija, i Bugarska, i Rumunjska, i Turska, tu su sve zemlje osim jedne, Mađarske. Jedino Mađarska koja je bila potpisnica Pakta za stabilnost '99.-te godine, inače te iste godine je baš određeno da, da zapravo Sekretarijat, ajmo to nazvat Tajništvo Pakta za stabilnost bude u Sarajevu, tako da je iz te perspektive ne vidim ni ništa tu dramatično da je upravo za ovo Tajništvo za ovu Inicijativu, pošto je u okviru Trećeg stola gdje je uključena i među ostalog i sigurnost, da to isto tako bude u Sarajevu, tako da je iz te, ja tu ne vidim ništa sporno, nego vidim kao to nastavak jedne Inicijative. E sad zašto Mađarska, ja bi isto volio znati zašto Mađarska od svih ovih država jedina nije pristala biti u toj Inicijativi, da li u međuvremenu se izgubila putem ili je Orban koji je tamo na vlasti ne želi sudjelovat u toj Inicijativi jer ona, ne znam, vuče na nekakvu Jugoistočnu Europu bez obzira što je to isto tako uz Europu i neke Južnu Europu, i Istočnu Europu, i Zapadnu Europu, i Sredozemnu Europu, to je isto tako i jedna od geografskih regija u koju Hrvatska pripada, i ne vidim, ja se uvijek zalažem za neki, po više smjernu vanjsku politiku koja se ne oslanja samo na jedne zemlje, nego jednostavno ide u svim smjerovima, niti od ovih velikih sila koja sa svim silama velikim pokušava imati dobre odnose, a isto tako sa svim susjedima, posebice kad je riječ o temama kao što su, kao što je borba protiv prirodnih nepogoda. Tako da dal' je sad Orban odlučio to zbog svoje unutarnje i vanjske politike Mađarske s kojom se ja, moram priznati, politički ne slažem, to je njih da se pita, al' ja ne vidim ništa sporno, vidim to samo kao nastavak Pakta za stabilnost, da su upravo te zemlje, a ono što nas tu najviše treba zanimati prije svega što je nacionalni interes jesu radnje oko prirodnih nepogoda sa našim zemljama susjedima. To su, uz Sloveniju koja je, iako je članica Europske unije isto tako u ovoj Inicijativi, k'o što je bila i od '99.-te godine, to su BiH, i Srbija, i Crna Gora prije svega, a naravno onda i Mađarska, i Italija ako gledamo unutar zemalja članica Europske unije.
Hvala. Završna rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Nino Raspudić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Bojim se da smo malo izgubili iz vida meritum o kojem razgovaramo, svi ćemo se složiti da je potrebno uspostaviti suradnju sa susjednim zemljama i sa zemljama s kojima dijelimo ugroze, bilo da je to opasnost od poplave pa govorimo o vodenim tokovima, bilo da su to neki seizmički pravci ili velika cirkulacija ljudi u pogledu pandemija kakvoj svjedočimo, to nije sporno, ali mi ne govorimo o tome. Mi danas govorimo o tome da mi danas potvrđujemo Zakon kojim će se regulirati neki aranžmani zemlje domaćina i tajništvo Inicijative za spremnost i prevenciju katastrofama za Jugoistočnu Europu, dakle mi govorimo o tome hoćemo li mi davati 25.000,00 EUR-a poreznih obveznika nekakvom uredu u Sarajevu u kojem sjedi troje ili četvero ljudi, koji su kao uvodnu rečenicu svog djelovanja napisali sljedeću Monty Pythonovsku rečenicu koju ću ponoviti „ljudski i ekonomski gubitci zbog prirodnih katastrofa nastavljaju se povećavati i ostaju prepreka održivom razvoju Jugoistočnoj Europi“, e ovim ljudima ne bi dao ni centa, i mi imao odgovornost prema građanima, i prema poreznim obveznicima da ne usmjeravamo i ne utrpavamo sredstva u potpuno besmislene urede i tajništva koji ničim neće pridonijeti sprečavanju katastrofa ili otklanjanje njihovih posljedica, o tome je riječ. Ja bih rekao da u biti smo trebali potaknuti možda novu Inicijativu, Inicijativu gdje bi se dogovorili sa Slovenijom, Mađarskom, Srbijom, Bosnom i Hercegovinom, Crnom Gorom, Italijom, možda i zemljama šire ako govorimo o ugrozama koje mogu zahvatiti sve te zemlje, i da napravimo ako je potrebno Ured, možda nije ni potreban, moguće je to neki Odjel u Ministarstvima vanjskih poslova tih zemalja, može određivati ili civilne zaštite ili Ministarstva unutarnjih poslova, ovisno je li riječ o požarima ili kojoj vrsti ugroze, da se intenzivira ta suradnja i koordinacija kod ovakvih stvari, ali ne vidim nikakav razlog da plaćamo taj besmisleni Ured za nešto što ograničava doseg prirodnih katastrofa, dakle par desetina kilometara sjeverno od Hrvatske na mađarskoj granici, a proteže ga tamo do kraja turske granice, dakle duboko prema Iranu, o tom je riječ i zato smatram da ovaj Prijedlog zakona treba povući i da Hrvatska više ne treba sudjelovati u ovakvoj vrsti besmislenih Inicijativa. Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava u ime Kluba zastupnika, završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvažena zastupnica Zdravka Bušić.
…/Govornica se naknadno uključila/… inače evo kolega Raspudić je rekao da su neke rasprave promašile meritum, ja se slažem, promašile su meritum ali neke rasprave su promašile odnosno nisu točno citirale što je rečeno, pa ja osjećam potrebu to nekako evo u završnoj svojoj riječi u ime Kluba ispraviti. Naime, kolega Bulj me je nekoliko puta citirao, pa i vi gospodine Raspudić, da sam kazala da je Moldavija dio ovog Sporazuma, ne, to nisam rekla, ja jedino kad sam govorila i dala jedan, jedan povijesni prikaz, ako se to može tako kazati, da je Moldavija i Helenska Republika, i druge neke bile dio nekih drugih procesa koje su bile ranije. Ništa drugo. Pa tako sam oko prilike, evo ja ću sada reći točno što sam, da ponovim. Znači sporazum koji je sastavljen, ovaj sporazum o kojem danas govorimo, koji je sastavljen u Ankari 4. travnja, a koji je Hrvatska, 2018. g., a koji je Hrvatska potpisala u srpnju te iste godine, on je, oslanja se na inicijativu Za spremnost i prevenciju katastrofama za jugoistočnu Europu koja je proizišla iz procesa za suradnju jugoistočne Europe, organizacije koja je 1996. g. i to sam rekla. Znači osnovana je u Sofiji, a osnovale su je, evo, ja ponovit ću: R. Albanija, R. Bugarska, Helenska Republika, R. Sjeverna Makedonija, Rumunjska, R. Srbija i R. Turska. Naknadno su se organizaciji priključile BiH, 2001. g., RH 2004. g., R. Moldavija 2006. g., Crna Gora 2007. g., R. Slovenija 2010. i Kosovo 2014. g. Evo, samo da bi, for the record, što se kaže. To sam točno rekla, i zato evo, samo mi je nekako, nisam mogla replicirati jer ste govorili u ime kluba. Samo za istinitost onoga što sam kazala. Hvala vam lijepa i naravno, HDZ podržat će ovaj Sporazum. Hvala.
Hvala lijepa. U ime predlagatelja završno, uvaženi državni tajnik, Žarko Katić.
Hvala vam lijepa g. potpredsjedniče. Gospođe i gospodo zastupnici. Budući da su u raspravi rečene neke tvrdnje koje držim, za koje držim da ne stoje ili da ne bi nešto ostalo visjeti u zraku, moram istači sljedeće. Naša zemlja je kao i druge zemlje članica naravno, različitih inicijativa u okviru multilateralnih organizacija pa od UN-a, EU-a, NATO-a, Euromediteranskih zemalja, kao što je recimo poznati Euromediteranski seizmološki centar, kojeg pratimo, pogotovo zadnjih 6 mjeseci od kad je bio ovaj katastrofalni potres u Zagrebu, ali on redovito vrlo ažurno izvještava o svim seizmološkim događanjima u Europi i svijetu. Tako smo isto članice različitih regionalnih i bilateralnih i više .../nerazumljivo/... ili višečlanih organizacija na području spremnosti i zaštite od katastrofa, ovdje je bilo govora o Mađarskoj. Mi sa R. Mađarskom smo kao zemlja zaključili jedan od prvih ugovora o .../nerazumljivo/... o uzajamnoj zaštiti i prevenciji od prirodnih i tehnoloških katastrofa i to 1997. g. u 7. mj., a taj ugovor, tako se zove baš ugovor je na snazi od 1.5.1998., dakle više od 22 godine. Osobno sam sudjelovao u više bilateralnih i višestranih sastanaka sa mađarskim tijelima na području zaštite od katastrofa, početkom i u prvom desetljeću ovoga stoljeća i sa tom zemljom imamo jednu od najboljih suradnji, ali logično je i točno je da najbolje i najpotrebnija je suradnja sa susjednim zemljama. I imati sporazume koji reguliraju tu suradnju. Zašto sporazumi? Zato što, kad se dogodi nekakva katastrofa, dakle u pitanju su minute, sati, dani, dakle, treba brzo reagirati i kad druge zemlje dolaze sa svojim ljudima i svojom opremom, potrebno je imati neke procedure da nema nekog stajanja na granici i propitivanja tko sad dolazi sa određenim vozilima, opremom, ljudima, itd. Dakle da sve službe u jednoj zemlji znaju kako postupati kad se takav događaj dogodi i kad druge zemlje pružaju pomoć. Dakle, imamo takve .../nerazumljivo/... mnoge mnoge bilateralne sporazume, ovo je također, jedan od višestranih sporazuma o kojima sam govorio. RH se nametnula kao zemlja lider u nekima od ovih područja, posebice na području vatrogastva i naši, kao što znate, naša javnost zna, naši zrakoplovi, naši kanaderi, pomažu u gašenju požara, ne samo u susjednim zemljama nego zadnjih nekoliko godina su naši kanaderi gasili požare, primjerice, u Izraelu koji nije tako blizu. Kao što ste rekli, mnogi od vas, prirodne i tehnološke katastrofe ne biraju trenutak, države, pojedinac, država i društvo, ali i međunarodna zajednica treba biti što spremnija odgovoriti na njih i međusobna suradnja između država je pri tome prijeko potreban uvjet. Tako i ovaj sporazum koji je pred vama je jedan od načina kako zemlje surađuju, dogovaraju se, vrše obuku i bivaju, što je moguće spremnija za takove događaje. Da bi jedna država bila spremna, potrebno je naravno i prilagoditi i određene propise, praksu, uključiti što je veći broj stručnjaka, ali i običnih ljudi koji mogu biti uvježbani, koji mogu pružiti pomoć svojim sugrađanima, ali i građanima drugih zemalja kad im je ona najpotrebnija. Evo, hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. S ovim smo završili raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sutra nastavljamo u 9,30 Prijedlogom Zakona o osnivanju Sveučilišta obrane i sigurnosti, prvo čitanje, P.Z. br. 24. Hvala lijepo, ugodno poslijepodne. SJEDNICA PREKINUTA U 15,40 SATI.