Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče SAbora. Dakle, u skladu sa člankom 25. Zakona o HRT-u Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora pokrenuo je postupak izbora članova Programskog vijeća HRT-a te 13. prosinca 2010. godine objavio javni poziv. Odbor je razmotrio pristigle prijedloge kandidata te je 26.siječnja sve one kandidature koje su pristigle u roku i koje su ispunjavale uvjete i kriterije propisane zakonom proslijedio klubovima zastupnika na usuglašavanje. Do usuglašavanja nije došlo pa je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije sukladno članku 25. stavku 6. Zakona o HRT-u u Programsko vijeće HRT-a odlučio predložiti Hrvatskom saboru imenovanje Petra Lovrića, doktora Milana Kujundžića, Josipa Jovića, Darka Gribičića, Branku Pavlić i doktoricu Viktoriju Car na prijedlog klubova saborske većine te doktora Ivu Golštajna, magistricu Sanju Ivić, Branka Karabatića, doktoricu Nadu Zgrabljić Rotar i Antu Tomića na prijedlog klubova parlamentarne manjine. Međutim, gospođa Branka Pavlić je 24. veljače povukla svoju kandidaturu. Kako je gospođa Branka Pavlić predložena od strane parlamentarne većine, to je ta ista parlamentarna većina u dopisu upućenom odboru umjesto nje odlučila predložiti doktora Josipa Čerinu. Zbog toga uz prijedlog odluke dobivate i amandman odbora u kojem se navodi upravo ova promjena. Odbor predlaže plenarnoj sjednici da izglasa ovu zatvorenu listu. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a, HSU-a gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Imenovanje članova Programskoga vijeća trebalo bi biti jedan od finalnih koraka u stabilizaciji stanja na Hrvatskoj radioteleviziji barem što se tiče odgovornosti Hrvatskoga sabora kao osnivača, osnivača Hrvatske radiotelevizije kao javnoga servisa, javnog informativnog servisa u službi i u interesu građana. Odgovornost Hrvatskoga sabora za funkcioniranje toga sustava i za njegovu budućnost ničim se ne može umanjiti. Ne može se umanjiti nikakvim političkim interesima niti stranačkim dogovorima. Ona jest takva visoka i samim time što je definirana zakonom bi Hrvatski sabor u postupku donošenja odluka pa i odluke o tome tko će sjediti u ime osnivača, u ime hrvatske javnosti u Programskom vijeću mora biti svjestan svih prijedloga, ali i primjedbi koje dolaze iz javnosti. Veliki je broj bio kandidata koji su se javili na javni poziv Odbora za informiranje, informatizaciju i medije i to nakon iskustava koje smo imali protekle, osobito protekle dvije godine na neki način kod nekih je izazivalo i podsmijeh i nekako podozrenje. Tko su uopće ljudi koji se nakon svega žele angažirati u Programskom vijeću Hrvatske radiotelevizije, kakvi profil čovjeka je to da nakon svega želi sebe izložiti takvom jednom, uvjetno rečeno, ne samo javnom, važnom, odgovornom poslu zastupanja javnosti već i stresu, ali i suprotstavljanju nekim tendencijama, ali i već definiranim rekao bih trendovima na Hrvatskoj radioteleviziji koji traju puno više nego što je mandat jednog Programskog vijeća, a čije su posljedice zapravo ignoriranje struke, kvalitete, osipanje ljudstva, osipanje najvažnijeg dijela kapitala kojega tamo imamo, a to je ljudski kapital, srozavanje kvalitete programske produkcije, ali jednako tako i rapidno smanjenje same programske produkcije. Za razliku od Nadzornoga odbora kojemu je novi Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji namijenio ulogu nadzora odnosno nadziranja financijskog poslovanja Hrvatske radiotelevizije kao velikoga poslovnoga sustava kojega ne smijemo promatrati samo i isključivo kao sustava u kojem radi 3500 ljudi, nego i kao sustava od kojega ovisi čitav niz povezanih sektora, od audiovizualne industrije, nezavisnih producenata pa do pisaca i svih onih koji se bave javnim poslom, ali jednako i možda ponajviše kulturom i očuvanjem kulturnoga identiteta hrvatskoga naroda, jezika hrvatskoga i svega onoga što čini suvremeni identitet Hrvatske i Hrvata, ali jednako tako i svih onih koji čine hrvatsko političko biće i svih pripadnika nacionalnih manjina. Da li će ovako predloženi sastav Programskog vijeća moći odgovoriti zadaći koja mu je namijenjena Zakonom o Hrvatskoj radioteleviziji. Dakle, ta zadaća nema veze sa poslovanjem i vođenjem poslovanja tog velikog sustava, ta je zadaća namijenjena Nadzornom odboru. Zadaća Programskoga vijeća jest čuvanje i unapređivanje programskih standarda koji su utemeljeni prije svega na Zakonu o Hrvatskoj radioteleviziji, na definiciji javnoga interesa, ali isto tako i na tzv. godišnjem ugovoru kojega će sklapati Hrvatska radiotelevizija sa hrvatskom Vladom koja dakle zastupa ovdje javnost kako bi se ispunili zakonom definirane obveze u ispunjavanju javnih potreba, svega onoga što ne rade komercijalne televizije. Hoće li dakle ovako predloženo Programsko vijeće ispuniti tu zadaću tek ćemo vidjeti. Ovo je zadnji korak u tom procesu u kojem sudjeluje Hrvatski sabor jer nakon ovoga kad se imenuje Programsko vijeće ono zajedno sa Nadzornim odborom ima raspisati natječaj za izbor glavnoga ravnatelja i tada počinje onaj finalni postupak definicije upravne strukture, profesionalne strukture Hrvatske radiotelevizije. Međutim, ne smijemo ignorirati činjenicu da javnost ili dio javnosti ima ozbiljnih problema i ozbiljnih primjedbi na postupak koji je proveden u Hrvatskom saboru. Sukus svih kritika koje su išle prema Hrvatskome saboru i prema Odboru za informiranje kao formalnom nositelju ovoga prijedloga prema plenarnoj sjednici jest strančarenje, jest gledanje stranačkih interesa, a zanemarivanje interesa javnosti. To je ono što je zapravo generalno svim primjedbama. Neke primjedbe naravno imaju većeg ili manjeg utemeljenja, neke organizacije koje čine kulturnu javnost Hrvatske misle da imaju ekskluzivno pravo da po nekakvom sustavu koji uopće ne postoji niti je utemeljen u ovome zakonu a to je delegatski sustav ipso facto imaju svoga predstavnika u Programskome vijeću. To nije i ne može biti tako i ne bi bilo niti dobro da je tako. Ovaj sustav nije postavljen tako da u Programskom vijeću bude predstavnik crkve, matice, akademije ili slično tome već da se iz različitih slojeva društva, ali onih slojeva koji neposredno jesu zainteresirani za očuvanje javnoga interesa, da Hrvatski sabor izabere i probere najbolje i da ih imenuje u Programsko vijeće. Bilo je tu primjedbi da su možda neki u sukobu interesa. Njima se može odgovoriti da kod konkretnih imena svakako stoji da neki ljudi svojim habitusom i onim što su napravili u životu i onim što rade danas su jači od svakog poslodavca kod kojega rade ili su radili. I smiješno je spočitavati im da je taj poslodavac onaj koji će oblikovati njihovo funkcioniranje u Programskome vijeću. Ali jednako tako ne smijemo pobjeći od činjenice da smo se doveli u situaciju da nam se dio javnosti smije jer je prvotni prijedlog vladajuće stranke bio da članica ovoga Vijeća bude osoba koju je javnosti prokazala kao kćer premijerkine najbolje prijateljice. Da li nam je to trebalo? Da li nam je to trebalo da se ta vrsta nepotizma ovdje razgrne i da se kaže evo kako se oni ponašaju, evo kako se oni igraju zapravo ove javne uloge koju im je namijenio Ustav ali i Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji. Jesmo li mogli bez toga? Naravno da jesmo. Kad bi postojala viša razina odgovornosti to se nikad ne bi dogodilo. Možemo se sporiti oko ljudi koji su po sudu ovih ili onih, ovih ili onih organizacija, interesnih grupa bliže ili dalje pojmu sukoba interesa. Ali smijemo li se igrati čašću kada predlažemo ljude koji su, kojima je eto jedina kvalifikacija prijateljstvo s najpozicioniranijim ljudima vladajuće stranke. To ne smije biti standard ni danas ni sutra. Klub Hrvatske narodne stranke, Hrvatske stranke umirovljenika stat će iza ovoga prijedloga u nadi i želji da konstituiranje Programskoga vijeća bude što skorije i da se što prije omogući otvaranje natječaja za izbor glavnoga ravnatelja Hrvatske radiotelevizije. Mi doista želimo da se okonča drama i agonija u kojoj se nalazi jedan poslovni sustav, ali konkretno gledano i najkreativniji ljudi toga sustava koji jesu u situaciji da ne znaju hoće li sutra raditi i koju vrstu programa i na koji način će moći uopće raditi. Ne znaju hoće li se sustav cenzure i dalje nastaviti ili će konačno biti dokinut. Ne znaju hoće li ih se dovoditi za urednike samo zato da bi potpisivali najave, a da im netko drugi određuje što će biti u njihovim emisijama. Ne znaju hoće li ostati i dana više na tome poslu, iako su najkreativniji dijelovi sustava samo zbog toga jer nemaju iako tamo rade 10, 15 ili 20 godina još uvijek stalni ugovor o radu. Vrijeme je da se dokine ta situacija. Vrijeme je da se najkvalitetnijem dijelu onoga što zovemo logistika Hrvatskoj audio-vizualnoj industriji konačno stavi u pogon i omogući da proizvode kvalitetno, dobro i da nastave tamo gdje je stala Hrvatska radiotelevizija kad je izgradnjom tako vrijednoga brenda pozicionirala se kao jedna od najvažnijih stvari koje možemo uopće ponuditi javnosti cijele ove regije koja razumije hrvatski jezik, a o interesima onih kojima je on materinji da i ne govorim. U tome smislu, dakle klub HNS-a, HSU-a stat će iza ovoga prijedloga posve svjestan da postoje primjedbe javnosti koje dovode u sumnju dio ponašanja i jedan segment rekao bih ovoga postupka kojega smo proveli. Ali Hrvatski sabor jest zakonom utemeljen kao onaj koji će donijeti odluku o Programskome vijeću i ta odluka ne spada na nikoga drugoga, kao što nećemo svoje pravo delegirati na nikoga. Jednako tako moramo biti i svjesni da smo time ponijeli potpunu odgovornost za funkcioniranje Programskoga vijeća, za nadzor programske kvalitete rada na HRT-u, ali jednako tako i za izbor budućega glavnoga ravnatelja, a onda i čitavoga tima, čitave uprave Hrvatske radiotelevizije koja će nakon toga nadamo se što prije stupiti na dužnost. I nadamo se da među njima neće biti ni sadašnjih ni bivših političara i da Hrvatska radiotelevizija neće biti pribježište za bivše kadrove, za kadrove koji su izloženi ili za kadrove koji svojim partijama duguju uslugu. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dva ispravka. Prvo gospodin Boris Kunst.
Hvala lijepa. Pa ja se ne mogu nikako složiti. Smatram da je to netočno što je rekao kolega da je ovo nepotizam ako se je javila ili izabrana bila čak kćer prijateljice premijerke. Uopće nije bitno čija je prijateljica, nego se radi o djetetu. Pa mislim da je to jeftino političko podmetanje, a čak bih rekao i mizerna razmišljanja. Zašto bi djeca naših prijatelja trebala biti hendikepirana ili zašto ne bi se i oni mogli kandidirati i biti negdje bez obzira zbog toga što su naši prijatelji. Mislim da su to čiste gluposti. Malo prije u totalnu kontradikciju ulazite. Kažete trebamo birati sposobne, trebamo birati one koji su kreativni, dobri, kvalitetni. Pa po čemu znate da i ta osoba nije dobra, kvalitetna i sposobna, nego zato samo što je kćer nečijeg prijatelja ne može zato biti. Pa zašto dijete vašeg prijatelja ne bi se moglo natjecati negdje? Pa mislim da su to stvarno jako mizerna razmišljanja i podmetanja i ne trebaju ta djeca biti hendikepirana zato što su njihovi roditelji nečiji prijatelji. Hvala.
Ispravak gospođa zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo kolega Kunst je već većim dijelom ispravio netočan navod koji sam ja htjela. Ali bih još jednu rečenicu rekla. Kako vi kolega Beus znate tko su premijerkini najbolji prijatelji, odakle to vama. To je prva stvar. S druge strane morate znati i bili ste nazočni na sjednicama Odbora za informiranje. Mogli ste prigovarati tamo. Znate da je gospođa Branka Pavlić izabrana kao sposobna, vrlo kvalitetna mlada osoba, a ne kao nečija prijateljica. Hvala vam lijepa.
Hvala. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi predsjedniče Sabora, kolegice i kolege. U odnosu na ovaj prijedlog liste za Programsko vijeće HRT-a ističu se u javnosti tri prigovora, pa bih u ime kluba SDP-a nešto rekao o tim prigovorima. Prvi prigovor je taj da je ova lista rezultat političkog dogovora. Političkog dogovora nema, a ja bih rekao na žalost ga nema. Bilo bi bolje da ga ima. Bilo bi bolje da su klubovi zastupnika se mogli usuglasiti oko 11 imena koji su nesporni svim zastupnicima u ovom Saboru. to bi predstavljao politički dogovor kakav zakon predviđa i zakon upravo na takav dogovor i upućuje. Na žalost ga nema, i jedini politički dogovor koji je postignut je taj da se poštuje zakon. Oko toga je politički dogovor postignut, na sreću. Prema tome ovdje imamo 6 imena koji su prijedlog parlamentarne većine, i parlamentarna većina je na neki način odgovorna za ta imena. Ukoliko oni budu kvalitetno, dobro obavljali svoj posao u Programskom vijeću to će biti na ponos parlamentarne većine. Ukoliko to budu obavljali loše, onda će to biti na dušu te iste parlamentarne većine. Jednako tako za 5 imena koje je predložila parlamentarna manjina. Drugi prigovor koji se ističe da su neki od kandidata u sukobu interesa. Prvo načelno, postoji Povjerenstvo za ispitivanje i određivanje sukoba interesa. Sukob interesa ne može konstatirati ni jedna politička stranka, ni jedna udruga civilnog društva, nijedan pojedinac, jer kad bi to bilo tako onda nam povjerenstvo ne bi ni trebalo, onda bi svatko mogao reći za bilo koga da se nalazi ili ne nalazi u sukobu interesa. Prema tome sve one koji sumnjaju da se neki od predloženih kandidata nalazi u sukobu interesa, upućujemo na ovo povjerenstvo, koje je jedino ovlašteno odrediti da li postoji ili ne postoji sukob interesa. Ja osobno i klub SDP-a je uvjeren da sukoba interesa nema, zbog toga što su predloženi neki novinari, a kao sukob interesa bi bio u tome što oni objavljuju u tiskovinama koji imaju i svoje portale. Po tome ni jedan novinar ne bi mogao ući u vijeće, jer nema takvog glasila koji nemaju svoju web stranicu ili nekakav portal, ali onda bismo novinare isključili iz Programskoga vijeća. Prema tome prigovor je neosnovan, bar što se tiče kluba SDP-a. Ali ponavljam, ukoliko netko sumnja nek se obrati povjerenstvu. Treći prigovor je da politika bira, a da institucije izvan Sabora nemaju utjecaj na izbor. Netko mora birati. Zakon je mogao odrediti da to bude Matica Hrvatska koja bira, ili da bude biskupska konferencija koja bira, ili da bude ova ili ona udruga, ili da budu uopće udruge civilnog društva koji kao što znamo u Hrvatskoj valjda ima preko 2 tisuće, pa bi se postavilo pitanje a koje od tih udruga? Osim toga u zakon iz 2001. godine imali smo upravo takvo rješenje. Da bismo izbjegli politički utjecaj Programsko vijeće Hrvatske radiotelevizije birale su udruge izravno. Šta se dogodilo? Ti izabrani, poslani predstavnici su osnovali političku stranku u tom Vijeću, izbacili smo iz tog vijeća zastupnike, dakle izabrane, ali su oni koji nisu ni od koga bili izabrani, osim od svojih udruga, oni su osnovali političku stranku. Možemo odrediti da to bude Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti koja bira, ali Hrvatsku akademiju, članove Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti biraju sami članovi Akademije, oni sami sebe biraju. Dogodi im se to da ne izaberu prof. Žmegača među svoje članove. Prema tome ovdje je zakonodavac, negdje to bira monarh, kralj u nekim zemljama, negdje bira gornji dom Parlamenta, negdje donji dom Parlamenta. Osnivač Hrvatske radiotelevizije je Republika Hrvatska, i prema tome posve je logično da netko tko reprezentira Republiku Hrvatsku na ovaj ili onaj način bira članove ovog vijeća. To bi mogli biti ili predsjednik Republike ili Vlada Republike Hrvatske ili Sabor. Izabrano je najbolje rješenje, da to bude Sabor. Zašto? Zato što Hrvatski sabor nije samo zakonodavno, nego i vrhovno predstavničko tijelo građana, izabrani zastupnici su volja građana, oni predstavljaju te građane. Prema tome nema logičnijeg rješenja nego da se to ovdje radi u Saboru. E sad prigovor da institucije izvan Sabora nemaju utjecaj na izbor, nije točno. Zašto? Svi oni koji su na izborima parlamentarnim, općim, demokratskim izborima birali listu HDZ-a koju je nosio dr. Ivo Sanader, oni su izabrali i svoje predstavnike u ovaj Sabor. Dakle onaj, da budem jednostavniji, onaj član Matice Hrvatske koji je glasao za listu HDZ-a koju je predvodio Ivo Sanader, on je izabrao da njega u ovom Saboru danas predstavljaju gospodin Matušić, gospodin Kunst, gospodin Markovinović, gospođa Sumrak, i oni predstavljaju njihovu volju. Oni umjesto tih građana odlučuju danas u ovom Saboru tko će biti u tom vijeću, svojim glasanjem, znači svi članovi svih udruga su zastupljeni u ovom Saboru po tome što su sudjelovali na parlamentarnim izborima. Oni imaju svoje predstavnike. Isto tako svi oni koji su glasali za listu SDP-a, oni su glasali za to da njih danas u ovom Saboru i njihovu volju reprezentiraju Milanović, Mimica, Ivo Josipović dok je bio zastupnik, danas ih predstavlja na drugi način, kao predsjednik Republike, ali svaki građanin koji je bio na izborima ovdje ima svoga predstavnika. I ti predstavnici izabrani zastupnici umjesto tih građana iskazuju njihovu volju, pa i birajući Programsko vijeće HRT-a. Prema tome prigovor da institucije izvan Sabora nemaju nikakav utjecaj na izbor članova Programskog vijeća nije točan. Nije točan. Sabor reprezentira ukupno biračko tijelo, kroz pojedine klubove, i upravo klubovi određuju tko će biti u ovom vijeću. Zakon mislim da je napravljen dobro, osim toga, ukoliko je bilo prigovora na ovakav način izbora Programskog vijeća bilo je i vremena da se ti prigovori istaknu kroz jednu vrlo dugačku i vrlo kvalitetnu raspravu o prijedlogu zakona. Takvih prigovora nije bilo. Oni nisu isticani. Ja osobno mislim da je ovo dobro rješenje, da ono osigurava jednu ravnopravnost između različitih političkih opcija, tj. osigurava da u Programskom vijeću nema ni jedne od političkih opcija znatnu većinu, dvotrećinsku većinu, bez obzira na rezultat izbora. I nakon ovih idućih izbora promijenit će se odnos između parlamentarne većine i parlamentarne manjine, ali će Vijeće HRT-a ostati u jednoj ravnoteži koja je prihvatljiva. Parlamentarna većina ima malu prevagu tu, ali nema dovoljnu prevagu da može sama određivati ili upravljati tim Programskim vijećem. Eto, imao potrebe i u ime kluba SDP-a ovo objasniti da se ne bi u javnosti krivo interpretirao ovaj izbor. I klub SDP-a će podržati ovu zatvorenu listu i poziva i plenarnu sjednicu da ovu listu izglasamo jednoglasno. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak, zastupnik Boris Kunst.
Pa ova akrobacija kolege Stazića vezana za izbore je prije svega netočna. Pa kolega Stazić najvjerojatnije zna kako se biraju zastupnici u Hrvatski sabor na izborima, da se oni biraju sa liste po izbornim jedinicama, a ne nikakvih lista Sanadera ili Milanovića ili ne znam koga. Vaša teza bi otprilike mogla biti slična onoj da evo Sanader vam je zaslužan što imate predsjednika SDP-a Milanovića jer ga je on zaposlio u Ministarstvu vanjskih poslova. Pa eto i tako je čovjek uspio napredovati i doći do mjesta da bude vaš predsjednik.
Klub HDZ-a, gospođa zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Oni koji vole televiziju često vole za nju reći i televizija je iluzija. I to je teza koja se voli vezati uz najgledaniji medij. Međutim, tu iluziju kreativnih potencijala kada se ona nađe na političkoj pozornici mnogi doživljavaju eto kao i upravo sada i u raspravi oko izbora članova Programskog vijeća kao iluziju loših namjera. Mi u klubu HDZ-a smatramo da javni mediji, nedavno donesenim Zakonom o HRT-u i ulozi članova Programskog vijeća o čemu sada govorimo donosi dobre osnove za stabilizaciju HRT-a, ali jednako tako želimo i konačno vidjeti učinke onog što nazivamo funkcijom javne televizije. Novi je zakon definirao i šire ulogu Programskog vijeća kao osnovu zastupanja i zaštitu interesa javnosti provođenjem nadzora programa i unapređivanjem ne samo televizijskog o kojem mi najrađe govorimo ili najradije govorimo, jer se vjerojatno neki od zastupnika vole gledati na ekranu HRT-a koji uzgred budi rečeno obično pronađu tamo svog prostora ako kažu neku pošalicu ili kažu nešto zgodno, a ne ako kažu nešto razumno. Ali, naravno jednako tako da se osvrnemo i na radijski program i na one multimedijalne usluge i naravno sudjelovanje u postupku izbora uprave i glavnih urednika HRT-a. Dakle, to čini Programsko vijeće. Programsko vijeće i Nadzorni odbor imenuju i razrješuju predsjednika i članove Uprave HRT-a te donose Statut kao i program rada i financijski plan. Dakle, sve ono što je važno da bi javna televizija funkcionirala u svim svojim segmentima. No, jednako tako njihov zadatak je i pratiti provedbu programskih načela iz ugovora koji HRT podsjećam, potpisuje sa Vladom RH gdje su oni definirani. Imenuje, isto tako i ono što je novina, podsjetit ću u zakonu, povjerenika za korisnike usluga. Smatram da će to biti osoba koja će moći korisnije odgovoriti i na sve primjedbe na koje ukazuju gledatelji HRT-a. 11 članova, tako je to su ljudi koji su predloženi na listi, sjedit će u Programskom vijeću HRT-a i želimo vjerovati da su ti ljudi svoje kandidature podnijeli ne pod političkom krinkom već da su to ljudi koji žele raditi u javnom interesu. Programsko vijeće dakle imenuje glavne urednike na prijedlog uprave i nakon provedenog izjašnjavanja i urednika i novinara. Još su 2 ključne zadaće javne televizije u liberalnoj demokraciji. Poduprijeti demokratski sustav, vjerujem da to nitko neće sporiti, to bi trebala biti njezina uloga i vladavinu zakona, a što je istodobno reći ću i jamstvo njezine neovisnosti i slobode. Još nešto, javna televizija dužna je osigurati točno i sveobuhvatno izvještavanje kao i ravnopravni i slobodni javni forum za raspravu o svim važnim društvenim temama. Tu je uloga članova Programskog vijeća HRT-a, oni moraju zaštititi i štiti interes javnosti provođenjem nadzora i unapređenjem programa. Često govorimo o kreiranju neovisnog okvira, dakle poticanju pluralizma, uravnoteženom televizijskom programu, a ono ja ću reći dozvoljava i podrazumijeva uspostavljanje kompleksne, transparentne strukture dinamičkih odnosa između profesionalnih novinara i urednika, organizacija civilnog društva, svih relevantnih društvenih skupina te interesa sveukupne javnosti. No postavlja se pitanje gdje je granica između profesionalnosti, odnosno ispunjavanja funkcije iz onog što nazivamo definicijom sadržaja i funkcija javnih usluga. Primjerice u članku 9. kaže se da treba informirati javnost o političkim, gospodarskim, socijalnim, zdravstvenim, kulturnim i drugim događanjima. Međutim, gdje je granica između informirati o tim događanjima ili aktivno sudjelovati u tim događanjima kao što se moram reći dogodilo neki dan kada su neki od urednika, odnosno novinara javne televizije 2 sata ili 3 sata prije toga ispunjavali ovu funkciju iz članka 9., a nakon toga možda zapitat ćemo se prešli tu granicu i priključili se na nekoj drugoj strani. No mi ne moramo dati odgovor na ovo pitanje, ali svakako ga smijemo problematizirati. Možemo li se zapitati da li je i to privatizacija medijskog prostora? Privatizacija medijskog prostora koji se koristi za izražavanje svoje slobodne volje. Svatko ima pravo izraziti svoju slobodnu volju, ali onda se mora jasno ograditi od svoje funkcije ili urednika ili novinara i vidjeti kako onda postupa za 2, 3 sata kao građanin. Javna televizija jednako tako smatraju i njezini novinari da proživljava najveću krizu profesije i upravljanja. Potpisali su i novinari svojevrsnu peticiju i oni upozoravaju na nešto što i mi upozoravamo, međutim s druge strane upravo nekih od tih novinara prelaze ovu crtu. Smatram da javna televizija i ne smije biti utočište umišljenih veličina i lažnih vrijednosti, a ima i toga. Naučiti, pokazati, osvijestiti, istinito obavijestiti. To mora biti javna televizija. HRT u svom je radu neovisna o bilo kakvom političkom utjecaju i mi smo to dužni poštovati. Nismo prihvatili taj zakon, nismo se usuglasili oko njega i mi bismo ga trebali provoditi a ne neprestano kao što se to i danas čulo utjecati na tu upravo HRTV-u. Zbog svega ovog, a da ne završimo u iluziji već ćemo se vratiti u stvarnost klub HDZ-a podržat će ovako predloženu listu kandidata za Programsko vijeće HRTV-e i naravno poželjet ćemo im uspješan rad zajedno sa nedavno izabranim članovima Nadzornog odbora. Hvala lijepa.
Hvala. Pojedinačna rasprava, gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo bez velikih rasprava u odboru predloženi su odbor je predložio 11 članova za Programsko vijeće HRTV-e i mislim da korektno s jedne i s druge strane nije bilo značajnijih primjedbi. Međutim, ja opet moram ponoviti, jer zapravo i jedna i druga strana mislim da bi podržala dio predloženih članova Programsko vijeće HRTV-e koji su predložili njihovi politički suparnici da tako kažem. Dakle, ima niz uglednih ljudi, poznatih ljudi i ličnosti i vjerujem da Programsko vijeće HRTV-e velike šanse da obavlja svoj posao. Sjetimo se da Programsko vijeće na HRTV-e već dugo ne funkcionira da je imalo prevelike ovlasti odnosno bavilo se onim stvarima kojima se sada neće baviti, što je jako bitno. A ipak moram reći i ponoviti da neki budući članovi Programsko vijeće HRTV-e za koje vjerujem da će danas biti izabrani moraju malo promijeniti i svoje stavove, jer prije svega moram istaknuti gospodina Antu Tomića koji je suprotno i Ustavu suprotno u članu 43. koji kaže svakom se jamči pravo i na političko uvjerenje, da skratim, članku 25. Zakona o HRTV-u koji govori o obrani ljudskih prava i sloboda jednostavno rekao dvije stvari koje su ipak u potpuno u suprotnosti s onim što sam naveo. A to je o kvocijentu inteligencije dakle njemu suprotne desnice, zatim je govorio da ljudima iz '71. treba zauvijek zabraniti govoriti. Prema tome, ja nisam siguran da će se on bitno promijeniti ali evo Programsko vijeće HRTV-e želim da radi što bolje unatoč njemu. Također je bilo prigovora na tematskoj sjednici da su čak tri člana iz Europapress holdinga ovdje i gledajući po redu gospodin Jović koji je onda prozvan tamo je slobodan novinar. Gospodin Goldstein piše za Jutarnji list, ali je i profesor na fakultetu, a jedini zaposlenik Europapress holdinga je gospodin Ante Tomić. Dakle prigovori ako već idu neka onda konkretno kažu tko je u sukobu interesa neka se prijavi Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa pa će se i to tamo razjasniti. Bilo je prigovora evo iz Matice Hrvatske da nije tamo nitko od njih međutim gospođa Viktorija Car je ugledna članica Matice Hrvatske, konačno prisustvovao sam jednom njenom izvanrednom izlaganju o informativnim emisijama sve tri televizije koje to rade. U to vrijeme bile su tri koje su to radile i upravo u prostorijama Matice Hrvatske. Prema tome, mislim da i taj prigovor otpada. Treba reći da ono što očekujemo od HRTV-e ne bi trebalo biti ovo što se događa danas, jer ispada da je HRTV-a medijski pokrovitelj ovih prosvjeda. Naime, evo da malo proširim temu od maloprije. Ne može urednica Hrvatske uživo, pozivati ljude tako rekuć po ovom njenom tekstu na prosvjede kasnije se ona sa urednicom, sa voditeljicom priključuje prosvjedima i izjavljuje da ju fascinira sjaj u očima mladih prosvjednika. Mislim da to onda HRTV-a onda nije ono što bi trebala biti, jer se svrstala na stranu onih kojima je glavni cilj rušenje Vlade, dovođenje nekog drugog ovdje, a to nije posao HRTV-e, također sa još jednim urednikom gospodinom Stubljarom, dakle također lijepo šeću i popodne pozivaju ljude gospođa Knežević, Maja Sever i gospodin Mladen Stubljar s toliko topline govore o ovim prosvjedima da evo nisu mogli odoljeti nego se priključili ovim prosvjedima. Ako je to HRTV-a od koje se očekuje da ne budem na jednoj strani da bude ipak realna, objektivna onda mislim da neke stvari ovdje nisu definitivno uredu. Još jedan je problem evo jedna članica dala ostavku jer je prijateljica nekoga, jel. I sada bojim se da ćemo svi mi političari ostati bez prijatelja, jer svi imaju djecu i ta djeca neće moći biti zapošljavana niti napredovati u negdje u struci niti bilo gdje izabrana, jer imaju prijatelje političare. Dakle, mislim da je to krajnost koju moramo priznati da je zgodno kada pričamo o nekom drugom, ali kada pričamo o najbližima onda stvarno bojim se da realnost nije ugodna. Prema tome, Programsko vijeće HRTV-e ovako kako je može napraviti puno zajedno s nadzornim odborom u kojem je struka, u Nadzornom odboru je struka za praćenje financija prije svega pa i nadgledanje vođenja HRTV-e da može pratiti dobro program i ja im želim puno uspjeha svima zajedno i da izaberu dobru upravu pa da HRTV-a konačno počne raditi sav onaj posao koji se od nje očekuje, dakle jedan kvalitetan ugovor i u tom kvalitetnom ugovoru što je moguće preciznije definirati koje su obveze jer samo na taj način će opravdati ovaj novac koji HRTV-a dobiva. Mislim da je već krajnje vrijeme da se ova privremena uprava ne može tako dugo biti privremena, jer nama niti snagu, nema autoritet i da zapravo dalje događaji na HRTV-i izmiču kontroli. Dakle, vjerujem da ćemo danas izabrati Programsko vijeće HRTV-e i tim ispuniti sve ono što je Hrvatski sabor bio dužan napraviti. Zahvaljujem.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Markovinoviću, vi ste lijepo u svojoj raspravi ukazali na učestala prozivanja o postojanju sukoba interesa kod predloženih članova Programskoga vijeća Hrvatske radiotelevizije. Ne samo da postoji Povjerenstvo o sprečavanju sukoba interesa nego je i zakon i novi, a i ta odredba je postojala i u starome, dakle dosadašnjem Zakonu o sprečavanju sukoba interesa o obnašanju javnih dužnosti da se na odgovarajući način odredbe zakona primjenjuje i na sve one osobe koje imenuje hrvatska Vlada, Hrvatski sabor. U ovom konkretnom slučaju ove osobe, dakle članove Programskog vijeća HRT-a imenuje Hrvatski sabor i znači oni samim time potpadaju pod odredbe Zakona o sprečavanju sukoba interesa. I zbog toga nije lijepo unaprijed proglašavati predložene ljude, predložene članove Programskog vijeća koje na HRT-u trebaju obaviti jako značajnu ulogu, unaprijed ih osuđivati dok se ne formira novo povjerenstvo, dok se oni ne imenuju i na određeni način pokažu odnosno povjerenstvo dokaže da oni stvarno nisu u sukobu interesa.
Odgovor na repliku.
Pa činjenica je da su i predloženi kandidati svi na neki način vezani uz medije, što se i očekivalo jer zapravo ako zovemo ljude koji nikad nisu imali veze sa medijima, koji baš u ničemu nisu sudjelovali od ovog teško da će moći i pratiti ovo. Ali meni je žao ako govorimo o kandidatima koji su izabrani što je SDP na neki način se htio narugati pa je rekao evo predloženi su vam kandidati jer ste birali te i te ljude u Sabor pa sad oni vam predlažu takve kandidate. Mislim da je to loša poruka jer u krajnjoj liniji i njihove kandidate isto birali su oni. Da li su ljudi zadovoljni s njima, pa nisam siguran da su zadovoljniji s njima nego s nama, ali šta je tu je. Hvala.
Gospodin zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Kolega Markovinoviću, potakli ste me svojom raspravom zapravo konstatirati dvije činjenice i zapravo razmijeniti mišljenje oko treće. Dakle prvo, slažem se s vama da HRT će biti ovim Programskim vijećem vjerujemo bolji i kvalitetniji jer je naš cilj zapravo da postignemo Hrvatsku radioteleviziju kvalitetnom. I ostajem pri tvrdnji da će HRT opstati kao kvalitetna ili je neće biti u protivnom, jer tko će u oskudici sredstava financirati kuću koja ne bude kvalitetna. Prema tome, na toj razini je vrlo važno mjesto Programskog vijeća i što će HRT zapravo predstavljati i koji će biti proizvod kojeg će ona za novce koje troši nuditi hrvatskoj javnosti. Slažem se s vama dakle da recimo samo predstavljanje i način na koji su predstavljani ovi svi prosvjedi ovih dana u Hrvatskoj i davanje važnosti u onom segmentu kad se vrijeđa ljude, kad se prijeti i kad se nasilno ponaša, tim ljudima i tim skupinama, a osobito zapravo dajući važnost tim prosvjedima kad se i oporbeni zastupnici u njih uključuju i zapravo od njih pretvaraju svoje promidžbene besplatne podije i na taj način zapravo uključujući sve njih kao proizvod javnosti je štetno. Ne samo što je štetno nego je nekorektno i u svakom slučaju to ne smije biti uloga HRT-a. Ja bih zapravo zaključio jednom konstatacijom, zanima me što o njoj mislite. Imam dojam da je više prostora na HRT-u dobio mladi gospodin Pernar koji dakle preskače ograde, koji napada policiju, koji zapravo ni po čemu ne smije biti uzor mladim ljudima u ničemu i Lepa Brena recimo u javnim terminima, onim najgledanijim, nego npr. sve skupine Hrvata koji žive izvan Republike Hrvatske. Zamislite npr. hrvatsku nacionalnu manjinu u europskim zemljama, Hrvate u Bosni i Hercegovini, hrvatsku dijasporu koji su zapravo doprinijeli između ostaloga da imamo danas Hrvatsku i Hrvatsku radioteleviziju.
Hvala lijepa.
I usporedimo gledanost, vrijeme emitiranja tih emisija sa onima koji su dobili ove skupine, onda ćemo vidjeti da su više dobili prostora recimo evo Pernar i Lepa Brena. Pa nije li to žalosno.
Odgovor na repliku.
Pa nažalost i našem novinarstvu i uvijek je loša vijest prava vijest jer dobra vijest nikog navodno ne interesira i mislim da jednog dana valjda će se i to promijeniti. Ali ono što ste rekli, interes za Programsko vijeća, govorim o članovima Programskog vijeća je nevjerojatno velik. Mi smo svi se iznenadili koliko se ljudi prijavilo ovdje i mislim da od tog svega mogao se napraviti kvalitetan izbor, ali vjerujem da će upravo i ovi ljudi malo više pokloniti pažnje našim Hrvatima izvan Hrvatske jer je činjenica stvarno oni itekako zapostavljeni. Vjerujem da neće valjda biti direktnog prijenosa sveg ovog što se događa, što će se jedno još kratko vrijeme događati u Hrvatskoj jer mislim da će dosaditi sami sebi, a urednici koji evo se toliko vesele ovakvim događajima gotovo direktan prijenos rade tamo, mislim da će se morati početi baviti ozbiljnijim stvarima. Konačno i svi ovi, jasno to eksponiranje ljudi zapravo je itekako upravo i na ovim neredima vidi se koji su rađeni, prosvjedima jer zapravo radi nekolicine koji se žele baviti politikom, gledajte koliko to košta, koliko će biti prekovremenih sati za policiju, izmučeni ljudi tamo već iz policije valjda koji će biti na kraju optuženi da su ovako represivni i nešto slično samo zato da bi se Sačić, Pernar i još neki našli u ozloglašenom Saboru protiv kojeg cijelo vrijeme pričaju, a nestrpljivo čekaju ući unutra. Hvala.
Gospođa zastupnica Ljubica Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja ću u ovoj svojoj kratkoj raspravi reći nekoliko riječi iako ne bih se htjela ponavljati, već su kolege prije mene o prijedlogu ove odluke manje-više rekli sve. Ja svakako podržavam ovaj prijedlog odluke i amandman koji je odbor predložio, prvenstveno iz razloga što mislim da je stvarno izuzetno dobro da što prije imenujemo to Programsko vijeće. Ionako cijela javnost već o tome govori da smo trebali to i ranije. Međutim, evo zadovoljstvo mi je da mogu reći da je odbor doista proveo proceduru izbora članova Programskoga vijeća na najbolji mogući način, dakle sukladno zakonu. Kada govorimo o Hrvatskoj radioteleviziji svakako je izuzetno važno da mi što prije imenujemo ovo Vijeće kako bi ono zajedno sa Nadzornim odborom moglo imenovati upravu HRT-a i nadalje dakle urednike programa. Zašto to govorim? Zato što evo u ovom trenutku, a već su kolege to i istakle nismo zadovoljni vjerujem nitko od nas ovdje u potpunosti sa Hrvatskom radiotelevizijom kao javnim servisom, pa vezano evo i za ove prosvjede o kojima je govorio kolega Markovinović koji nisu odnosno o njima se nije govorilo onako kako je to bilo potrebno. Dakle, neću govoriti na čiju stranu se naginjalo. Svi to dobro znamo. Međutim, moram reći evo ja sam zamijetila i jučer u jednoj informativnoj emisiji da su čak i neki od organizatora prosvjeda govorili o nezadovoljstvu sa Hrvatskom radiotelevizijom, dakle o nezadovoljstvu kako je ona prenijela te prosvjede. Dakle, govori se o jednom nezadovoljstvu općem sa Hrvatskom radiotelevizijom i mislim da je potrebno da ona što prije i u što kraćem roku postane doista javni servis sa kojim će biti zadovoljni svi građani Republike Hrvatske, jer to je javna televizija koja, s kojom bi bilo za očekivati da će građani biti zadovoljni. Ja ću se kratko još evo osvrnuti samo na kategoriju osoba sa invaliditetom i njihovo nezadovoljstvo javnom televizijom, dakle i njihovim nezadovoljstvom o kojem ja evo već puno puta govorim. Dakle, o emisijama koje se bave kategorijom osoba sa invaliditetom. Dakle, tom populacijom ljudi. Mislimo da jedna emisija na Hrvatskoj televiziji koja govori o toj problematici nije dovoljno, odnosno da i možda i nije potrebna ali eto neka bude baš posebna, specijalizirana emisija nego da bi i središnja informativna emisija i sve ostale emisije trebale govoriti o problematici osoba sa invaliditetom što je sada moramo priznati rijetkost. Središnja informativna emisija rijetko kada, eventualno evo sada u zadnje vrijeme sportski dio govori o rezultatima sportaša osoba sa invaliditetom. Ali i to moram reći ovdje, usudit ću se i to reći velikom zaslugom predsjednice Vlade koja je uvijek na svim skupovima osoba sa invaliditetom, dakle na simpozijima koji su govorili o ovoj problematici nakon potpisivanja konvencije koja je uvijek govorila mi možemo reći, moći ćemo reći da u potpunosti primjenjujemo konvenciju, pa i onda kada će i jedan sportski rezultat osobe sa invaliditetom biti prva vijest u Dnevniku. Dakle, nakon takvog njenog prezentiranja i konvencije i njene implementacije i samih osoba sa invaliditetom, evo možemo reći sa zadovoljstvo da se nešto i na Hrvatskoj televiziji promijenilo ali nikako u potpunosti ne možemo biti zadovoljni. Evo zbog svega ovoga ja podržavam prijedlog ove odluke i vjerujem da će u što skorije vrijeme Hrvatska televizija postati javni servis s kojim ćemo svi u Republici Hrvatskoj biti zadovoljni. Hvala vam lijepo.
Hvala. Replika gospodin zastupnik Nenad Stazić.
Uvažena kolegice Lukačić. I vi kao i nekoliko zastupnika HDZ-a prije vas dajete uredničke i novinarske upute i kažete kako se na Hrvatskoj radioteleviziji kad se izvještavalo o ovim prosvjedima nije govorilo kako je trebalo govoriti. Ja sam pratio te izvještaje. Ja bih rekao da su bili profesionalno i korektno napravljeni. Na primjer bilo bi nekorektno da je koji od izvjestitelja ili urednika Trg sv. Marka nazvao trgom Karamarka, makar bi mu taj naziv bolje pasao danas od ovog službenog. To nisam čuo. Ali vi sebi dajete za pravo da zapravo uređujete program. To nije naš posao. Mi smo se ovdje danas okupili oko toga da izaberemo Programsko vijeće. To čak nije zadaća ni Programskog vijeća da uređuje program. Zadaća Programskog vijeća je da izabere ravnatelja i da nadzire zakonitost rada uredništava. Dakle, da nadzire koliko oni u programskom dijelu, koliko oni u svom programu ostvaruju odredbe zakona. Da li imaju dovoljno dokumentarnog programa, dramskog programa, dječjeg programa, obrazovnog programa. Sve ono što je sadržaj obavezan zakonski. Dijeliti urednicima opaske, davati im upute kako bi trebali raditi ovdje iz Sabora na žalost daje argument onima koji tvrde da se politika na neprihvatljiv način miješa u posao Hrvatske radiotelevizije i u novinarski posao.
Odgovor na repliku.
Hvala vam lijepa. Pa kolega Stazić, pa upravo sve što ste vi sada zadnje rekli mi nismo zadovoljni. Ja sam jako lijepo u svojoj raspravi objasnila s čime mi nismo zadovoljni, odnosno govorila sam i u svoje ime. Mislim da Hrvatska radiotelevizija nije na adekvatan način prenijela vijesti, dakle o prosvjedima koji su se održavali i jako dobro se iz obrazloženja pojedinih novinara vidjelo kome oni naginju. Upravo zbog takvih stvari i ne samo zbog takvih, nego i zbog svega što sam rekla vjerujem da će ovo Programsko vijeće, da je potrebno da se ono što prije imenuje, da je potrebno da Hrvatska radiotelevizija postane javni servis na usluzi svim građanima u Republici Hrvatskoj, da ne naginje pa čak ni određenim političkim strankama, i tada vjerujem da ćemo moći biti u potpunosti zadovoljni s televizijom. Hvala vam.
Hvala. 5-minutna rasprava, Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Evo danas smo svjedoci jedne gotovo ili uglavnom idilične rasprave između vladajućih i tzv. oporbe u svezi imenovanja članova Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije. Ipak tu i tamo pomalo isti, evo oko … [[Ne razumije se.]] o aktualnim događanjima kontradiktorna su mišljenja o tome kako i na koji način se izvješću o aktualnim događanjima. S obzirom na takva kontradiktorna mišljenja, s obzirom na kontradiktorne komentare koji su brojni ovih dana, otišao sam se i osobno uvjeriti što ti mladi ljudi koje prikazuju naše kamere i o kojima pišu mediji, što to oni poručuju, kako izgledaju, što žele, što pišu na svojim transparentnima. Mislim da nije preveliki grijeh, ako za nekoga je, onda je to nešto sasvim drugo. Naime treba li ponovo oktroirati medije, treba li ponovo oktroirati televiziju? 1971. godine bili su iz večeri u večer prosvjedi i u studentskim domovima, a bio sam tada u Domu Stjepan Radić, i na tadašnjem Trgu Republike, današnjem Jelačićevom trgu, i tada televizija, Jugoslavenska radiotelevizija, studio Zagreb nije izvješćivao o tome, kao da se ništa ne događa. Ne bih volio uspoređivati ove dvije stvari, niti je za usporedbu, niti izvješćivanje o ta dva događanja. Ova idilična slika koja je danas u Saboru, kažem uglavnom, proizlazi iz dobro izbalansirane nagodbe, rekao bih političke nagodbe 6-5, jer Programsko vijeće ima 11 članova, između oporbe Kukuriku i HDZ-a i njegovih satelita. Udruge civilnog društva o kojima je govorio gospodin Stazić, i o članovima udruga civilnog društva, koji bi eventualno mogli ući u Programsko vijeće HRT-a se može gledati i sa druge strane. Naime ovih 11 kandidata koji su ovdje dali svoje životopise i o kojima možemo, u kojima možemo čitati, su bili ili jesu članovi mnogobrojnih civilnih udruga, dakle ova, ne mogu biti članovi svih 2 tisuće koliko ima civilnih udruga, ali nekih i to značajnih udruga jesu članovi, ili su bili članovi, i imaju iskustvo u radu civilnih udruga. Prema tome ta zastupljenost civilnih udruga se može i preko njih, bez obzira iz koje opcije, odnosno kvote dolazili. Ono što pomalo bode u oči, to je da jedan od kandidata piše da nije član čak nikakvog vijeća, ni lokalne samouprave, nije član političke stranke, nije član ama baš ničega, i smatra da nije u sukobu interesa, što je sasvim ispravno. S druge strane, imamo kandidata koji sve to je, i također smatra da nije u sukobu interesa. Pa dajmo se jedanput dogovorit, ajmo se dogovoriti što je to i tko to može biti u sukobu interesa. I to dakle član koji je visoko pozicioniran u strukturama stranke, jedne stranke, visoko pozicioniran ili najviše pozicioniran u jednoj komori, i koji evo na žalost je glavni argument da je bio član bivšeg Programskog vijeća HRT-a pa je to jedna od evo referenci na koju se poziva kako bi eto bio izabran, a i prihvaćen vidim i od oporbe, i od hvala Bogu od vladajućih koji su predložili gospodina kandidata za člana Programskog vijeća HRT-a.
Hvala.
Dakle nagodba je nagodba, a mi ćemo biti suzdržani s obzirom na tu nagodbu.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Prijedlog odluke o imenovanju članova Programskog vijeća HRT-a. Predlagatelj je Odbor za informiranje i informatizaciju i medije. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju članova Programskog vijeća HRT-a uz amandman koji je odbor ranije podnio i on je prihvaćen. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke prihvaćen je većinom glasova, 99 glasova za, 4 suzdržana i 1 protiv u tekstu kako je predložio Odbor za informiranje, informatizaciju i medije zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Idemo na još sljedeću točku – - Konačni prijedlog Zakona o posebnom porezu na kavu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 724 Predlagatelj Vlada. Raspravu proveli odbori za zakonodavstvo, za europske integracije, za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Ministrica financija Martina Dalić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Novim prijedlogom Zakona o posebnom porezu na kavu mijenjaju se odredbe i način oporezivanja kave. Razlog zbog kojeg se donosi ovaj zakon je usklađivanje načina oporezivanja kave sa odredbama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Što se novim zakonom predlaže? Do sada se je poseban porez na kavu naplaćivao samo prilikom uvoza, postojećim, novim prijedlogom predlaže se da se poseban porez na kavu naplaćuje i prilikom uvoza i prilikom stavljanja kave u promet na tržištu Republike Hrvatske, što znači da se predlaže da osim uvoznika kave porezni obveznik postaje i proizvođač kave. Sukladno tome, izmijenjene su i, izmijenjena je i visina posebnog poreza, tako da se predlaže da visina posebnog poreza na neprženu kavu ostane kao i do sada 5 kuna, dok se predlaže da se visina posebnog poreza na prženu kavu smanji sa 12 na 6 kuna. … [[Govornica se ne razumije.]] predlaže se da trošarina ostane nepromijenjena 15 kuna, a na ekstrakte, esencije i koncentrate od kave 20 kuna. Predloženim novim zakonom porezna osnovica za sve predmete oporezivanja ostaje ista, a očekivani učinak ovoga zakona na državni proračun jest neutralan s obzirom da predloženi iznos trošarine na prženu kavu ustvari prema tehničkim koeficijentima proizvodnje odgovara dosadašnjoj visini trošarine na neprženu kavu kada se u obzir uzme dehidracija kave tijekom procesa prženja. Sukladno tome i porezni teret na obveznike ovog posebnog poreza ostat će nepromijenjen. Prijedlogom zakona također se predlaže upravo zbog potreba usklađivanja sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju da se sa danom pristupanja u članstvo ukine obilježavanje kave obilježavajućim markicama. Hvala vam lijepo.
Hvala. Odbor za financije i državni proračun, predsjednik odbora gospodin Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana ministrice sa suradnicima, cijenjeni kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na svojoj 72. sjednici održanoj 2. ožujka 2011. godine prijedlog Zakona o posebnom porezu na kavu i to kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju predsjednik Vlade je obrazložio donošenje, odnosno predlaganje ovoga zakona i to ponajprije iz razloga usklađivanja sa zakonodavstvom EU. A najizraženija izmjena je, odnosno predloženi iznosi posebnog poreza se skoro ne mijenjaju osim jednoga koji je tako da je porez na prženu kavu posebni porez smanjen sa 12 kuna na 6 kuna. U raspravi je istaknuto i učinjena procjena da primjena ovog zakona neće imati nikakvog utjecaja posebnog na državni proračun, odnosno da će utjecaj biti neutralan i na prihode i na rashode državnog proračuna. Zato je Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora jednoglasno predložit će Hrvatskom saboru da se ovaj donese Zakon o posebnom porezu na kavu. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege. Donosimo novi Zakon o trošarinama na kavu koji se temelji na Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju te na potrebi usklađenja domaćeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU. Dakle, protek vremena od 6 godina koji je bio definiran što se tiče trošarina na kavu, cigarete i još neke proizvode, definiran Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju je istekao pa je potrebno učiniti izmjene, odnosno harmonizirati domaće zakonodavstvo. Razlika u odnosu na pravnu stečevinu u smislu trošarina na kavu slično je kažem bilo i sa cigaretama i primjedbe koje su na postojeći zakon odnose se na to da se u RH kava oporezuje pri uvozu pa se postavlja i kao problem da je to više pitanje carine nego same trošarine, odnosno poreza. Primjedba je dalje da se favorizira domaćeg pržitelja kave u odnosu na uvoznika pržene kave jer postoji značajna razlika između plaćanja trošarine na sirovu, odnosno prženu kavu od čak 7 kuna te da se oporezuju količine, a ne udio kave u proizvodu kada se radi o proizvodima koji sadrže kavu. Sadašnji porezni obveznik je pravna i fizička osoba koja uvozi kavu na carinsko područje RH, dakle uvozi, unosi ili prima kavu. U ovom slučaju ovdje dolazimo u novom zakonu do razgraničenja što se tiče uvoza koji ide prema potrošaču, odnosno onoga koji će se koristiti kao reprodukcijski materijal i koji će se tek nakon prerade, odnosno dorade platiti porez. Razlika je i u stopama oporezivanja, dakle sirova kava ostaje na istoj razini od 5 kuna, dok se za prženu kavu smanjuje ta porezna obveza sa 12 na 6 kuna neto težine jednog kilograma. Dakle, porezni obveznik u ovom slučaju se također proširuje na način da uz uvoznika to budu i proizvođači, odnosno osobe koje nezakonito proizvode najvjerojatnije kada se uhvate u takvoj raboti. Međutim, mi bismo ovdje htjeli upozoriti koje su posljedice ovakvog novog Zakona o trošarinama na kavu. Prva posljedica je, mogli bi reći pozitivna jer u cijelosti usklađujemo domaće zakonodavstvo sa zakonodavstvom EU. Veće su obveze u odnosu na dosadašnje za one koji će pržiti kavu. Mogli bi malo i slušati. Dakle, međutim postoje i pozitivne, ali i negativne posljedice posebno za tvrtke i fizičke osobe koje se bave preradom ili prometom kave i proizvoda od kave o čemu bi trebalo nešto ipak i reći. Kad mi kao pojedinačno kao zastupnici ili klubovi zastupnika imamo zakonski inicijative onda se uvijek od nas traži, odnosno kaže kao nedostatak u tom prijedlogu da nemamo definirane, odnosno da nismo napisali koje su posljedice određenih zakonskih promjena ili novih zakona na proračun ili ukupno gospodarstvo. Naime, u Hrvatsku se uvozi oko 11 milijuna kilograma kave, od čega oko 80% se odnosi na sirovu kavu. Drugim riječima mi u Hrvatskoj imamo značajan broj što fizičkih osoba, obrta ili pak tvrtki koje se bave doradom kave. Dakle, prženjem, mljevenjem i slično. Razlika u trošarini u ovom slučaju će biti 7 kuna. Hoće li to biti i kakve posljedice na te ljude, što znači kakav će to utjecaj imati na zaposlenost i slično o tome eto u ovom obrazloženju nismo čuli, osim u uvodnom obrazloženju da će biti neutralan što se tiče prihoda proračuna. Što će novi iznos trošarina značiti na one koji se bave prženjem kave? Hoće li se sada zbog novog odnosa morati zapravo neko i zatvoriti svoj posao, obrt ili će smanjiti svoju proizvodnju, a time smanjiti i zaposlenost što bi moglo biti dodatni udar na gospodarski tijek ovdje u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala. Klub HDZ-a gospodin zastupnik Krešo Filipović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo ministrice, državni tajniče. Evo pred nama se nalazi potpuno novi prijedlog Zakona o posebnom porezu na kavu koji se naravno ukoliko ga usvojim stavlja van snage. Trenutno važeći Zakon o posebnom porezu na kavu iz 2005. godine, za koje je važno reći kako određeni broj njegovih odredbi nije u suglasju sa pravnom stečevinom EU. Upravo iz toga razloga Klub zastupnika HDZ-a će i podržati donošenje potpuno novog zakona. Dakle, predmetnim prijedlogom zakona vrši se potpuno usklađivanje nacionalnog zakonodavstva iz područja posebnog oporezivanja kave s pravnom stečevinom EU, odnosno sa odredbama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanje između RH i Europske zajednice, uz napomenu kako donošenje predmetnog zakona predstavlja i jednu od obaveza RH preuzetih u okviru poglavlja 16 – Oporezivanje. Naime, važećim Zakonom o posebnom porezu na kavu uređeno je plaćanje posebnog poreza na kavu koja se uvozi u carinsko područje RH, odnosno njime su definirani predmeti oporezivanja, porezni obveznici, porezna osnovica, nastanak porezne obveze i plaćanje posebnog poreza, uvođenje evidencija i izvješća te njihovo dostavljanje nadležnim tijelima, obveza označavanja kave obilježavajućim markicama Ministarstva financija, porezni nadzor, te konačno sankcije za povrede odredbi ovoga zakona. Sve prethodno nabrojane sadržajne sastavnice važećeg zakona obuhvaćene su i prijedlogom novog zakona, međutim neke od njih su uređene i postavljene na drugačiji način dakle način usklađen sa primjedbama Europske komisije odnosno sa pravnom stečevinom EU. Sukladno odredbama važećeg zakona predmet oporezivanja je sva kava koja se uvozi ili unosi u carinsko područje RH dok je porezna osnovica jedan kg neto težine proizvoda i ista je za sve proizvode koji se smatraju kavom, bilo da se radi o sirovoj kavi, prženoj kavi, kavenoj ljuski i opni ili ostalim proizvodima od kave koji osim kave sadrže i ostale komponente. Iznimka od ovoga pravila su samo gotovi napici za koje se posebni porez plaća prema postotku učešća kave u 1kg neto težine proizvoda. Također je bitno naglasiti da su prema odredbama važećeg propisa porezni obveznici samo pravne i fizičke osobe koje uvoze ili unose kavu u carinsko područje RH te da proizvođači kave nisu porezni obveznici nego su samo obveznici označavanja kave, obilježavajućim markicama Ministarstva financija i to prije stavljanja kave u promet na carinskom području RH. Na prethodno opisani sustav posebnog oporezivanja kave u RH, Europska komisija je u pisanom obliku iznijela primjedbe koje se u bitnom odnose na neusklađenost postojećih zakonskih odredbama sa pravnom stečevinom EU, te sa odredbama Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju uslijed čega važeći zakon praktički diskriminira uvoznike pržene kave iz EU u odnosu na domaće pržitelje te dovodi u neravnopravni položaj proizvođače i izvoznike iz EU u odnosu na položaj domaćih proizvođača. Te svoje opravdane primjedbe koje su potvrđene i na nacionalnoj razini s obzirom da je izvršena temeljna analiza prilikom izrade temeljne analize određenih zakonskih odredbi Europska komisija zasniva na činjenicama da se posebni porez na kavu plaća samo prilikom uvoza kave što ima učinak carine, a ne i kod proizvodnje kave, da se primjenjuju različite stope poreza te da se oporezivanje proizvoda od kave vrši na osnovicu koja predstavlja kilogram neto težine proizvoda, a ne učešća kave u proizvodu. Kod nas je primjerice visina poreza na prženu kave više nego dvostruko viša u odnosu na sirovu kavu. Nadalje, na miješane proizvode koji osim kave sadrže i druge komponente. Recimo kapućino sa 10%-nim udjelom kave, posebni porez se kod uvoza obračunava na ukupnu količinu proizvoda a ne na količinu učešća kave u tome proizvodu, dok domaći proizvođači miješanih proizvoda posebni porez plaćaju samo pri uvozu sirove ili pržene kave za potrebe proizvodnje, zavisno da li se radi o prženoj ili sirovoj kavi znači 5 odnosno 12 kn po kilogramu. Također domaći pržitelji kave uvoze sirovu kavu na koju plaćaju 5 kn posebnog poreza na 1kg neto težine sirove kave koju prerađuju i stavljaju na tržište kao prženu kavu i pri tome ne plaćaju nikakav dodatni porez. Dok uvoznici prilikom uvoza pržene kave iz EU plaćaju 12 kn posebnog poreza. Dakle, za istu vrstu kave na tržištu HRvatske imamo različite visine posebnog poreza. Upravo radi otklanjanja postojećih različitosti kod primjene sustava posebnog oporezivanja kave u RH u odnosu na važeći sustav u EU te na taj način stavljanja u ravnopravni položaj europskih i hrvatskih proizvođača kave kao i uvoznika, Vlada Republike Hrvatske je predložila potpuno novi Zakon o posebnom porezu na kavu. Dakle, prijedlogom Zakona o posebnom porezu na kavu uvažene su sve primjedbe upućene od strane Europske komisije tako da se njime na drugačiji način nego je to slučaj u važećem zakonu uređuju sljedeća pitanja: precizno su određeni obveznici posebnog poreza na kavu pri čemu uz uvoznike kave i proizvođače kave postaju obveznicima, ali je bitno reći da su obveznicima određene osobe koje na nezakoniti odnosno nelegalan način posluju sa kavom, utvrđena je obveza poreznim obveznicima da prije početka bavljenja registriranom djelatnošću ili prometom kavu tu činjenicu jave nadležnoj carinarnici radi upisa u registar obveznika posebnog poreza. Propisano je da se posebni porez plaća na kavu koja se proizvodi i stavlja na tržište u RH uz napomenu da proizvođači kave koji kavu nabavljaju ili je uvoze za potrebe dalje reprodukcije ne plaćaju posebni porez prilikom uvoza već taj porez obračunaju i plaćaju u trenutku isporuke proizvoda na tržište. Nadalje, utvrđena je obveza obračuna posebnog poreza i u slučajevima utvrđivanja manjka kave kao i u slučajevima uzimanja kave za vlastitu krajnju potrošnju. Propisano je da će posebni porez za proizvode koji osim kave sadrže i druge komponente kao što je šećer, sladilo, mlijeko u prahu i slično, plaćati prema učešću kave u 1kg neto težine proizvoda. I konačno propisano je to da su proizvođači koji nabavljaju kavu na domaćem tržištu na koju je već plaćen posebni porez pri uvozu a koja se koristi kao reprodukcijski materijal u daljnjoj proizvodnji kave dužni na dan otpreme proizvedene kave obračunati i platiti samo razliku posebnog poreza za pojedinu vrstu otpremljene kave i to sukladno članku 5. predmetnog zakona. Dakako, treba reći i to kako će se ovdje bezakonja koja se odnose na promet kave na području Republike Hrvatske odnosno na označavanje kave obilježavajući markicama Ministarstva financija praktično prestati primjenjivati nakon ulaska Republike Hrvatske u Europsku uniju. Na kraju, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice će podržati usvajanje Prijedloga zakona o posebnom porezu na kavu s obzirom na činjenicu da ga donosimo u okviru procesa usklađivanja sa pravnom stečevinom Europske unije. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Boris Kunst, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Ovaj predloženi zakon je rezultat usklađivanja s pravnom stečevinom Europske unije, a u čemu je prethodio i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju koji je potpisan još 2001. godine. Europska komisija inzistira da se otkloni različito oporezivanje domaćih i inozemnih proizvođača kave i proizvoda kave, detaljnije utvrde mjesta trgovanja sa kavom, kao i obveze obilježavanja markicom kave. Obzirom da je puno toga već rečeno što se tiče samog oporezivanja mislim da je dobro isto tako, obzirom da je kava stvarno poseban proizvod i o njoj par riječi reći jer ona zauzima značajno mjesto u svijetu i u Europi, a za mnoge ljude je jedno od omiljenijih pića. Muslimani su je pili sve do 13. stoljeća iz religioznih razloga. Papa Klemen VII bio je veliki kavoljubac pa je kavu blagoslovio i nazvao istinskim pićem kršćanstva, no kava ne poznaje niti jednu vjeru, ali već zato svaka vjera prepoznaje kavu. Prema istraživanjima posljednjih godinu dana u Hrvatskoj je potrošeno 10,6 milijuna kilograma kave, a što košta negdje oko 791 milijun kuna. Istraživanja su isto tako pokazala da 80% odraslih građana Hrvatske pije i konzumira kavu i to barem jednom dnevno i to je dobro jer kava je prema mnogim medicinskim istraživanjima zdrava za poboljšanje funkcija mozga i duži život. Kava je bogata antioksidantima, odlična je protiv stresa, a kofein potiče i sagorijevanje kalorija. S obzirom na tako pozitivan učinak kave, koliko je ona zdrava ja smatram da smo mi u Saboru zastupnici zakinuti što je zabranjeno konzumirati kavu na sjednicama radnih tijela, a ima tako dobar učinak protiv stresa.
Nije zabranjeno, treba platit.
Ne, ne, zabranjeno je, neće donijet u dvoranu. Nema, zabranjeno je očito kad neće donijet kavu bez obzira tko plaća. Japanci kavu koriste i za liječenje mnogih bolesti, npr. bolesti koža ili sprečavanju bora na čelu itd. Danas je najveći proizvođač kave, vjerujem da to svi znamo, Brazil. Trećina ukupne proizvodnje kave na svijetu upravo je u Brazilu. Sve u svemu, kava je kultno piće uz koje su se donosile važne odluke, plele zavjere, revolucije, ratovi, pisale knjige, skladale pjesme. Zato sigurno ta kava zauzima jedno posebno mjesto u svim kulturama. A najbolju definiciju za kavu rekao je jedan veliki francuski diplomat, da je kava crna ko vrag, vruća ko pakao, čista kao anđeo i slatka kao ljubav. Zato nije ništa neobično što Europska unija toliko inzistira da se položaj njihovih članica ujednači i da ne mogu imati neravnopravan položaj u Europskoj uniji i proizvođači i izvoznici u odnosu na položaj domaćih proizvođača. Hvala vam lijepo.
Je li o kavi neka skladba skladana, neka simfonija ili kantata o kavu. Ima to. Jel to jedan dubrovački trio. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Gospodin zastupnik Davor Huška, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo nakon ovih krasnih promišljanja o kavi vjerujem da je svima došlo da odemo na kavu, ali evo pomalo se približava kraj rasprave pa će bit prilike i za to. No nekoliko više realističnih prikaza i razmišljanja o Prijedlogu zakona o posebnom porezu na kavu. Dva su osnovna razloga za donošenje novog zakona. Prvi je poštivanje odredaba članak Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju vezanih uz neuvođenje novih poreza koji se izjednačavaju sa carinom. Naime, ukoliko se oporezuje samo uvoz, a ne proizvodnja gotovog proizvoda smatra se da se radi o porezima koji se mogu izjednačiti sa uvoznim carinama, odnosno poštivanje načela nediskriminacije, a što znači izjednačavanje položaja domaćih proizvođača kave i europskih proizvođača. Drugi razlog je jedinstveni način oporezivanja proizvoda koji osim kave sadrže i druge komponente, a ne kao do sada različito oporezivanje gotovih napitaka koji sadrže kavu prema učešću kave u napitku i ostalih proizvoda koji sadrže kavu prema ukupnoj masi proizvoda. Najznačajnije izmjene u odnosu na do sada važeći zakon su da se posebni porez naplaćivao dosad samo prilikom uvoza kave, a ovim novim prijedlogom zakona posebni porez se naplaćuje i na kavu koja se proizvodi i stavlja na tržište u Republici Hrvatskoj. Nadalje, porezni obveznik uz uvoznika kako je bilo do sad postaje i proizvođač kave u Republici Hrvatskoj. Obračun poreza razlikuje se utoliko što se do sada posebni porez naplaćivao samo prilikom uvoza kave, a prema predloženom zakonu posebni porez na kavu obračunava se osim kod uvoza i na proizvodnju. Na predmete oporezivanja koji se proizvode u Republici Hrvatskoj predloženim novim zakonom posebni porez obračunava se u trenutku isporuke, odnosno otpreme gotovog proizvoda kave i proizvoda koji sadrže kavu iz proizvodnje odnosno skladišta proizvođača. Predloženo je novim zakonom i vezano za poreznu osnovicu za sve predmete oporezivanja da je ista, odnosno 1 kg neto težine kave odnosno kod proizvoda koji sadrže kavu učešće kave sadržano u 1 kg neto težine gotovog proizvoda. O visinama posebnog poreza već je bilo govora. Možda nešto o proizvodima koji sadrže kavu. Dosad su u važećem zakonu bili klasificirani kao ostali proizvodi od kave, a sada visina posebnog poreza se povećava sa 20 kuna na 60 kuna. Međutim, sada se posebni porez naplaćuje samo na kavu sadržanu u proizvodu, a ne kao do sada na ukupnu masu proizvoda koji je bio predmet oporezivanja. Evo, zbog svega navedenog predlažem i prihvaćam Prijedlog zakona o posebnom porezu na kavu. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospođo ministrice. Ja na početku da kažem da ću podržati ovaj zakon zbog toga šta je logičan. Ulazimo u Europsku uniju i normalno da jedno tržište mora vrijediti za sve pa tako i za naše proizvođače. I koliko čujem informacije da su hrvatski proizvođači kave i spremni na ovo izjednačavanje poreza na neki način veće opterećenje koje će imati. Ono šta bih htio istaknuti je prvenstveno to da smo možda mogli razmišljati o datumu primjene. Možda to nije trebao biti 1. travnja 2011. Mogli smo datum primjene ovog zakona vezati uz datum ulaska hrvatske u Europsku uniju i na taj način dati još određeni rok hrvatskim proizvođačima kave da budu na neki način u povoljnijoj policiji i da se pripreme za taj dio tržišne utakmice u kojoj će se sigurno naći u nepovoljnijoj situaciji nego šta to sada jesu. Ali ono šta je bitno napomenuti i ono šta po meni nije dobro kada hrvatska Vlada radi je to da... Gospodine predsjedniče molim vas da malo zvonce iskoristite. Gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče dajte malo zvonce jer je buka. Hvala lijepo. Ono šta nije dobro da hrvatska Vlada radi u ovom slučaju ministrica financija, odnosno kao predlagač da zakone koje moramo usvojiti, na koje nas Europa tjera usvajamo odmah u trenutku, u roku u kojem to Europa želi. Ali porezne reforme koje bi u Hrvatskoj trebali napraviti tih reformi nema. Evo, šta nas je priječilo da napravimo određene zakone i porezne zakone koji bi napravili pravedniji porezni sustav u Hrvatskoj. Vi imate u ovom trenutku još uvijek ljude koji zarađuju stotine milijuna kuna a ne plaćaju niti kune poreza. Radi se o kapitalnoj dobiti, radi se o prihodu od kapitala i reći ću vam jedan primjer. U ovom trenutku je u tijeku postupak preuzimanja jedne telekomunikacijske kompanije hrvatske koja se zove mogu reći METRONET a preuzet će je po ovome što čujem iz određenih izvora VIPNET. Vlasnici METRONET-a u ovom trenutku će ostvariti veliku dobit tim preuzimanjem. Da li će platiti iti kune poreza? Neće. Na žalost to u Hrvatskoj pravilo još uvijek vrijedi. Tko zaradi na kapitalu ne plati niti kune poreza. Da li su oni koji su zaradili na dionicama INA-e u 12 mjesecu kada je cijena dionica INA-e skočila sa 1700 na 3500 kuna platili i jedne kune poreza? Nisu. ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] i ovo ministarstvo omogućava. Na žalost samo u 12 mjesecu na Zagrebačkoj burzi je prodano otprilike milijardu i 200 milijuna kuna dionica, znači dionica u vrijednosti milijardu i 200 milijuna kuna od INA-e. Na tome je ostvareno 600 milijuna kuna dobiti. Niti kune nije plaćeno poreza. I tu je moje pitanje i na neki način tražim od ove Vlade i od nove ministrice financija jer vidimo da do sada Vlada HDZ-a nije imala sluha 7 godina na to da uvede pravednije poreze i na neki način optereti one koji u kratkom vremenu zarade enormne iznose, a ne plate niti kune poreza. Da li se radi o prodaji kompanije? Imali smo slučaj Dukata gdje je otišlo 2 milijarde kuna poduzetniku koji je stvorio kompaniju i svaka mu čast na tome ali nije platio niti kune poreza. Danas sutra će se prodati ova telekomunikacijska kompanija jednoj drugoj. Njezini vlasnici opet neće platiti niti kune poreza, a kada se radi o Europskoj uniji i inicijativi Europske unije da se njezini porezni obveznici zaštite onda se reagira uvjetno. I to je temeljna nepravda koja se u Hrvatskoj dešava. Štitimo kapital, štitimo one koji dobro zarađuju, opterećujemo one koji nemaju i na neki način ne štitimo kao što smo vidjeli u prijedlogu ovog zakona a mogli smo prolongirati možda primjenu zakona još godinu, godinu i pol, možda i dvije godine dana. Ne štitimo domaću proizvodnju. I na neki način evo iskoristio sam priliku novoj ministrici financija pošto se prvi puta obraća ovdje u Saboru u svojstvu predlagatelja da očekujemo i neke prijedloge koji će uvesti pravednije porezno opterećenje hrvatskih građana i privrede, a ne samo ono što nam Europa govori. Hvala lijepo.
Hvala. I kao zadnji u raspravi, gospodin zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođo ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Ja ću nadam se biti kraći u raspravi. Naime, ovdje rekoste neki od mojih prethodnika kaže nakon ovoga ćemo moći i svima će se roditi želja da odu na kavu. Pa mi ćemo vjerojatno popit kavu po staroj cijeni, a vjerujem već možda sljedeći tjedan ... [[Govornik isključen, ne čuje se.]] Nemojmo se isključivati, bit ću brz. Naime, pred nama je, dakle novi prijedlog zakona koji je usklađivanje sa Zakonom o Europskoj uniji. I čuli smo u uvodu, dakle da je to nešto što je tamo uobičajeno. Kod nas do sada nije bilo. Čak smo čuli izjave tipa da su proizvođači poslovali bez poreza, odnosno nelegalno. Tu je izrečena i ta tvrdnja. To je malo ovako grubo. Svi proizvođači, pogotovo veliki broj malih proizvođača su poslovali u skladu sa zakonskim odredbama i plaćali su poreze koji su im bili tada da kažem nametnuti. Rekoste neće imati utjecaja na državni proračun. U jednom dijelu se ne mogu složiti, ali bih prije toga pitao hoće li imati utjecaja na proizvođače. Dakle, na njihovu djelatnost, pa i na sve ono što slijedi iz te djelatnosti pa i plaćanje tih istih poreza. Ono što je bitno, jeste da su se pojavile već informacije o poskupljenju kave jednim dijelom pravdano slabijim urodom sirove kave, dakle u Kolumbiji, Brazilu i ostalim proizvođačkim državama. No, dijelom i stoga vjerojatno što je to jedan trend poskupljenja nakon kruha, nakon mlijeka, nakon šećera, nakon benzina, nakon svih ovih da tako kažem općih namirnica. Logično je da se i kava u tom dijelu nađe. Dakle, da i ona počne poskupljivati. A istovremeno gledamo po našim trgovačkim centrima da smo preplavljeni brojnim razno raznim markama stranih proizvođača kave. Dakle, ne samo uvoznika sirove. Čak je ne možete niti naći sirovu, ali proizvođača kave koji vrlo često i nisu u nekakvoj kvaliteti. Ako se ovim promjenama u porezima, odnosno u trošarinama. Promjeni cijena kave koju će snositi kupci, oni su uvijek na repu, i oni su uvijek ti koji najviše dobiju onoga negativnoga u ovakvim situacijama, onda će i uz ono, dakle uz one pojave koje su u recesiji nastale, pa je svima jasno da je i pod pad potrošnje kave itekako evidentan, onda će svakako se odraziti i na proračun, jer ako kupci krajnji potrošači budu manje pili kavu, budu manje kupovali, to će biti manje i sredstava u državnom proračunu, tako da ova temeljna konstatacija ne stoji u potpunosti. Dakle utjecat će to na proračun. I da ne duljim, ja bih rekao da, valjalo je razmisliti u duhu ovoga što je kolega Maras rekao, valjalo je razmisliti da li je pravi trenutak za uvođenje, dakle za usklađivanje sa europskim zakonom upravo u ovom trenutku, kada je teška situacija u području gospodarstva i kada su i ti proizvođači kave prije svega mali proizvođači, jer oni će biti prvenstveno žrtva, jer vidimo da se na tržištu proizvođači kave kako tako snalaze, Franck preuzima manje proizvođača kao najveći proizvođač, on sebe na određeni način štiti, što će učiniti oni manji proizvođači koji imaju nekoliko zaposlenih, to je sad drugo pitanje. Dakle sve u svemu, možemo se složiti da je to europski zakon, možemo ga čak i prihvatiti, ali se bojim da je to još jedan od zakona koji će vrlo bitno utjecati na rekao bih obične ljude, jer bojim se da je kava jedno od posljednjih utočišta zadovoljstva onim ljudima koji ovako nemaju posao, koji nemaju što jesti, pa evo barem je kava to bilo. Ovog puta će očito i ta kava biti na određeni način ograničena. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o posebnom porezu na kavu, bio je hitni postupak, P.Z.E. br. 724. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o posebnom porezu na kavu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 102 glasa za, 6 suzdržanih i ništa protiv.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Dakle, imamo Izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Tonina Picule zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 41. sjednici održanoj 3. ožujka 2011. godine zahtjev punomoćnika supsidijarnih tužitelja grada Velike Gorice i VG Vodoopskrbe d.o.o. Velika Gorica za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Tonina Picule zbog kaznenog djela nesavjesnog rada u službi iz članka 339. Kaznenog zakona te sklapanja štetnog ugovora iz članka 294. stavka 1. i 2. u svezi članka 37. Kaznenog zakona. Gospodin Tonino Picula zastupnik je 6. saziva Hrvatskog sabora te na temelju članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Povjerenstvo je utvrdilo da je rješenjem Županijskog državnog odvjetništva u Velikoj Gorici broj KDO 19/10. od 28. lipnja 2010. godine odbačena kaznena prijava protiv Tonina Picule te da je grad Velika Gorica putem punomoćnika kao oštećenik podnio Županijskom sudu u Zagrebu istražni zahtjev protiv Tonina Picule. Nakon rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo na temelju članka 104. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje sljedeće odluke: za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Tonina Picule u predmetu koji se vodi na Županijskom sudu u Zagrebu poslovni broj PO 209/10. zbog kaznenog djela iz članka 339. Kaznenog zakona i članka 294. stavak 1. i 2. u vezi članka 37. Kaznenog zakona. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog povjerenstva na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog povjerenstva je prihvaćen jednoglasno sa 106 glasova. Hvala lijepa. Dame i gospodo budući da nismo završili preko 32 točke koje smo usvojili kao dnevni red zakazujem sjednicu Sabora u srijedu 9.03. u 9,30 sati i započinjemo na temelju članka 201. Poslovnika sa točkom dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o Jamstvenom fondu za poticaj gospodarskom razvitku, hitni postupak, P.Z. br. 720. Dakle, 09-og u 9,30 sati. Želim vam da se … [[Upadica se ne razumije.]] A vjerojatno sljedeći tjedan srijedu, četvrtak i petak. Valjda ćemo onda apsolvirati većinu od ovoga. Hvala lijepa. A sada prelazimo na točku dnevnog reda koju smo najavili, a to je Konačni prijedlog zakona o Jamstvenom fondu za poticaj gospodarskom razvitku, hitni postupak, P.Z. br. 720, predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministrica financija gospođa Martina Dalić. Izvolite.