Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, zahajuji čtvrtý jednací den 36. schůze Poslanecké sněmovny a všechny vás vítám. Prosím, abyste se všichni přihlásili svými identifikačními kartami a případně mi oznámili, kdo žádá o vydání karty náhradní. Sděluji, že o omluvení své neúčasti požádali tito poslankyně a poslanci: pan poslanec Adam od 12. hodiny - zdravotní důvody, paní poslankyně Balaštíková - rodinné důvody, pan poslanec Benešík - rodinné důvody, pan poslanec Beznoska - pracovní důvody, pan poslanec Fiedler od 13.30 hodin - rodinné důvody, pan poslanec Hájek - pracovní důvody, paní poslankyně Hubáčková - zahraniční cesta, pan poslanec Kořenek - zahraniční cesta, pan poslanec Mihola - zahraniční cesta, paní poslankyně Němcová od 13 hodin - osobní důvody, pan poslanec Nykl - zdravotní důvody, paní poslankyně Pastuchová od 11.30 - pracovní důvody, pan poslanec Pilný - pracovní důvody, paní poslankyně Putnová - zahraniční cesta, pan poslanec Rykala - osobní důvody, pan poslanec Sedlář - zahraniční cesty, pan poslanec Schwarzenberg do 13 hodin - pracovní důvody, pan poslanec Stupčuk - pracovní důvody, paní poslankyně Váhalová - zahraniční cesta, pan poslanec Vácha - pracovní důvody, pan poslanec Vondrášek - osobní důvody, pan poslanec Zavadil - pracovní důvody, pan poslanec Zlatuška - zahraniční cesta. Z členů vlády se omlouvá pan předseda vlády - zahraniční cesta, pan vicepremiér Bělobrádek do 13 hodin - pracovní důvody, paní ministryně Marksová z dopoledního jednání - pracovní důvody, pan ministr Mládek - zahraniční cesta, pan ministr Němeček - zahraniční cesta, pan ministr Pelikán z pracovních důvodů, paní ministryně Šlechtová - zahraniční cesta, pan ministr Ťok - pracovní důvody a pan ministr Zaorálek - zdravotní důvody. Měli bychom pokračovat tedy pevně zařazenými body, nicméně obdržel jsem celou řadu přihlášek k pořadu schůze. [[Hluk v sále.]] Ještě prosím, než otevřeme pořad, prosím pana předsedu Kolovratníka, aby vystoupil s vyhlášením lhůty pro volbu, a potom dám slovo všem těm, kteří jsou přihlášeni.
Pane předsedající, vážení kolegové, dobré dopoledne a děkuji za slovo. Já jsem poprosil tady o prostor, než se pustíme do dnešního programu, a jenom bych rád pro předsedy klubů na mikrofon z důvodu, že jsme v tomto týdnu nerealizovali volby. Počítáme s volebními body až v týdnu od 8. prosince, tak vyhlašuji novou lhůtu na podání návrhu na změny v orgánech Poslanecké sněmovny. Lhůta je do pondělí 7. prosince do 13. hodiny. Informaci vám samozřejmě pošleme i elektronickou cestou. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Kolovratníkovi. A teď tady mám... Nejprve asi přednostní práva. Takže první přednostní právo měl pan předseda Stanjura, potom byl pan předseda Fiala, potom pan předseda Kalousek, pokud takto jsem to zachytil správně. Potom pan předseda Černoch. Takže nejprve pan předseda Stanjura. Pan poslanec Vondráček karta číslo 6. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Dobré ráno pane předsedo, vážené kolegyně, vážení kolegové. Nejprve bych vás seznámil s takovou malou statistikou, jak probíhá tato 36. schůze Poslanecké sněmovny. V úterý jsme schválili její pořad a celkem na pořadu jsme měli 212 bodů. Za první tři dny jsme jich projednali 39, zbývá tedy 173 bodů. Na programu máme ještě 88 z celkového počtu 92 návrhů zákonů v prvém čtení, tzn. zatím jsme udělali čtyři návrhy v prvém čtení. Dále nám zbývá projednat 22 z celkového počtu 30 návrhů zákonů ve druhém čtení. Stihli jsme za první tři dny 8 návrhů ve druhém čtení. Zbývají nám všechny zákony ve třetím čtení - logicky, protože jsme ještě třetí čtení neměli, tzn. 34 návrhů zákona. Ještě nám zbývají dva z celkového počtu 4 zákonů, které nám vrátil Senát. Dva jsme projednali už v úterý. Takže když to takhle sečteme, tak dojdeme k číslu 146 návrhů zákonů je před námi. Chybí nám projednat jedna smlouva z celkového počtu 16 smluv. Hotovo máme 15, díky včerejšímu podvečeru. Volební body, o tom mluvil pan předseda volební komise, ty nás teprve čekají v druhém či třetím jednacím týdnu. A stihli jsme projednat 10 z celkového počtu 34 zpráv, takže nám jich zbývá ještě 24. Za tři dny jsme podle mého názoru postupovali docela slušným tempem. V průměru jsme dělali 13 bodů za den. Před sebou na této schůzi máme ještě devět jednacích dnů, kdy minimálně jeden nebo část dne bude vyhrazena třetímu čtení návrhu zákona o státním rozpočtu, a to pevně 9. prosince ve středu. Já přicházím s poměrně minimalistickým návrhem na pevné zařazení celkem osmi bodů, což je tempo jeden bod denně, když vynechám bod, kdy je rozpočet. Podle našich webových stránek, myslím našich jako Poslanecké sněmovny, zatím návrh zákona s nejvyšším číslem sněmovního tisku má číslo 660 a byl podán včera. Vybral jsem osm bodů, které stručně představím, a z výše uvedeného přehledu je logické, že jsem vybral návrhy zákonů v prvém čtení, protože jich nám zbývá nejvíce. Hromadí se nám tady a máme před sebou diskusi a hlasování takřka k 90 návrhům zákonů v prvém čtení. Vybral jsem logicky poslanecké návrhy zákonů. Je jich celkem osm, z toho jeden je návrh opozičních poslanců, pouze opozičních. Jeden je návrh pouze vládních poslanců a šest návrhů je těch, pod kterými jsou podepsáni jak vládní tak opoziční poslanci. Někdy tam jsou jak opoziční, tak vládní. Podle toho, kdo je na prvním místě. Ale šest návrhů zákona se nedá přiřadit ani k opozici ani k vládě. Všechny zákony spojuje to, nebo takřka všechny...
Kolegyně, kolegové, já vás žádám o klid, abych si mohl zaznamenat návrhy pana poslance Stanjury.
Z osmi navržených zákonů, které za chvíli v krátkosti představím, bylo sedm podáno v roce 2014. A ten osmý, jediný, který byl podán v roce 2015, byl podán v únoru, takže tady mámě devět měsíců. Z toho je vidět, že jsem neupřednostnil žádný z návrhů zákona, ale prostě bychom se měli vypořádat s těmi návrhy. Výběr jsem provedl tak, aby to bylo vyvážené, opozice a koalice. To, že je navrhuji, neznamená, že já osobně je budu podporovat. U některých návrhů zákonů jsem připraven hlasovat i pro zamítnutí v prvém čtení. Ale nemůžeme projednávat jen zákony, které já osobně chci podporovat. Měli bychom projednávat všechny. A teď vám stručně představím osm poslaneckých návrhů zákona. Bod číslo 75, je to jediný návrh pouze opozičních poslanců. Ještě chci zmínit, že jsem se s předkladateli o tom neradil. Takže pokud někdo z předkladatelů je překvapen, tak se mu omlouvám. Je to návrh poslanců Miroslava Kalouska, Františka Laudáta a dalších na vydání zákona o působnosti...
Kolegyně, kolegové, opravdu prosím o klid ve sněmovně.
Na vydání zákona o působnosti Ministerstva průmyslu a obchodu České republiky při řízení společností ovládaných státem, sněmovní tisk 167. Porovnejte to s číslem 660. Tento návrh zákona byl předložen Poslanecké sněmovně 9. dubna 2014, což je devatenáct měsíců. Prvé čtení už bylo zahájeno, a to na 25. schůzi, a bylo přerušeno dne 11. února 2015, to znamená před více než devíti měsíci. Jen připomenu z důvodové zprávy, že kompetence jednotlivých ústředních orgánů státní správy ve věcech řízení společnosti provozujících podnikatelskou činnost, ve kterých má zároveň stát majetkovou účast, je upravena různými právními předpisy. Obecně v kompetenčním zákoně a konkrétně pak v jednotlivých zvláštních zákonech. Žádným právním předpisem není stanoveno konkrétně odpovědné ministerstvo za tuto oblast. O tom, že tuto skutečnost považuje i současná vláda ČR za problematickou, svědčí usnesení vlády ze 17. března roku 2014. Usnesení má číslo 177 a tímto usnesením vláda zřídila vládní výbor pro personální nominace, kterým se zřizuje tříčlenný vládní výbor, který bude mít v kompetenci posuzování personálních nominací osob, které mají zastupovat stát v dozorčích radách společnosti s majetkovou účastí státu, státních podniků nebo národního podniku, ten máme jenom jeden. [[(9.10 hodin)]] Je patrná snaha předejít adresné odpovědnosti konkrétního ministerstva. Legislativně navrhovatelé upřednostňují cestu přijetí krátkého samostatného zákona před teoretickou možností doplnění buďto obecního kompetenčního zákona. Jedná se o stručnou úpravu, neboť konkrétní opatření je pak možné následně přijmout na úrovni usnesení vlády bez přijímání zákonných případně podzákonných norem. To byl bod číslo 1. Druhý bod, který navrhuji pevně zařadit, je bod číslo 80 našeho schváleného programu. Je to návrh vládních i opozičních poslanců, návrh poslanců Stanislava Polčáka, který už je skoro rok a půl v Evropském parlamentu, Jana Chvojky, Pavla Blažka a Jana Farského na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 182/1993 Sb., o Ústavním soudu, ve znění pozdějších předpisů. Sněmovní tisk má nízké číslo 232. Tento návrh zákona byl předložen Poslanecké sněmovně dne 13. června 2014. Účelem návrhu tohoto zákona je vytvořit zákonný rámec pro využití odborného i morálního potenciálu bývalých soudců Ústavního soudu při vytváření ústavního systému České republiky. Zároveň je jeho účelem zajistit jejich důstojný status po ukončení funkce ústavního soudce. Institut emeritního soudce Ústavního soudu je analogický institutu emeritního profesora v oblasti českých vysokých škol, resp. emeritního vědeckého pracovníka Akademie věd České republiky. Návrh předpokládá u emeritních soudců Ústavního soudu a u kolegia emeritních soudců Ústavního soudu poradní funkci, jakož i působení odborné, resp. vědecké. Pro budoucnost se tím samozřejmě vytváří legislativní prostor pro využití jejich odborných a morálních kvalit garantujících nezávislé rozhodování v oblastech dotýkajících se lidské důstojnosti či etiky justice v širším slova smyslu. Mezi takové otázky lze zařadit kárnou odpovědnost soudců a státních zástupců, samosprávy soudů apod.
Já bych požádal levou část sálu, aby se ztišila.
Děkuji, pane předsedo. Po deseti, resp. dvaceti letech působení v nezávislém postavení soudců Ústavního soudu, v postavení, v němž se tito soudci podíleli na kultivování demokratické ústavnosti v naší zemi, je potřeba tyto osobnosti i nadále využít ve prospěch České republiky. Bod číslo 3, který navrhuji pevně zařadit, je bod našeho schváleného programu, který má číslo 85. Je to návrh vládních i opozičních poslanců a je to návrh poslanců Františka Adámka, Petra Adama, Stanislava Berkovce, Pavla Blažka, Marka Černocha a Zdeňka Ondráčka na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 40/2009 Sb., trestní zákoník, ve znění pozdějších předpisů. Sněmovní tisk má opět poměrně nízké číslo 323. Tento návrh zákona byl doručen poslancům před více než rokem, 17. září 2014. V tomto návrhu zákona se navrhuje rozšíření výčtu trestných činů, zařazených do ustanovení § 33...
Kolegyně, kolegové, já opravdu nevím, jak jinak mám dát najevo, že je potřeba snížit hladinu hluku v sále. Kolega Stanjura se cítí vyrušován ve svém projevu a já asi budu muset přistoupit k přerušení schůze, pokud se hladina hluku nesníží.
Já pevně doufám, že to nebude potřeba, pane předsedo, že aspoň přibližně ticho by tady mohlo nastat. Jedná se o rozšíření výčtu trestných činů zařazených do ustanovení § 33 trestního zákoníku u zániku trestné odpovědnosti účinnou lítostí, o trestné činy dotačního podvodu § 212 a poškození finančních zájmů Evropské unie § 260. Vzhledem k tomu, že jde o jediný novelizační bod, předkladatelé tímto odkazují, kdo budete chtít znát podrobnosti, na zdůvodnění uvedené v obecné části důvodové zprávy. Bod číslo 4, který navrhuji pevně zařadit, je bod schváleného programu číslo 88. Opět je to návrh vládních i opozičních poslanců. Je to návrh poslanců Jitky Chalánkové, Marka Bendy, Niny Novákové, Augustina Karla Andrleho Sylora, Víta Kaňkovského a Martina Komárka na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 373/2001 Sb., o specifických zdravotních službách, a některé další zákony, sněmovní tisk má číslo 371, a byl předložen Poslanecké sněmovně 12. prosince 2014. Tento návrh zákona vychází z následujících zásad. Omezení maximálního počtu lidských embryí, které je možné vytvořit ze zárodečných buněk jednoho anonymního dárce, zákaz asistované reprodukce v případě příbuzenství mezi původci zárodečných buněk a zavedení oddělené a omezeně přístupné evidence údajů o anonymním dárci. Bod číslo 5 je návrh pouze vládních poslanců, návrh poslanecký. Je to návrh poslanců Antonína Sedi, Robina Böhnische, Romana Sklenáka, Bohuslava Chalupy, Dany Váhalové a dalších na vydání zákona o odškodnění za ztrátu zaměstnání z politických důvodů v letech 1948 až 1989 bývalým vojákům z povolání a zaměstnancům resortu Ministerstva obrany a o změně některých zákonů, sněmovní tisk číslo 378. Tento návrh zákona byl doručen Poslanecké sněmovně dne 19. prosince 2014. Navrhovaná právní úprava, jak píšou navrhovatelé ve své důvodové zprávě, má dosáhnout zakotvení nároků na finanční odškodnění bývalých vojáků a zaměstnanců resortu obrany, jehož prostřednictvím budou do jisté míry v oblasti pracovněprávní odčiněny křivdy, které byly napáchány v období totalitního režimu. Šestý bod, který navrhuji pevně zařadit, je bod číslo 93 našeho schváleného programu. Je to opět společný návrh vládních i opozičních poslanců. Je to návrh poslanců Vladislava Vilímce, Jany Černochové, Radka Vondráčka, Jiřího Junka a Jany Hnykové na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 212/2009 Sb., kterým se zmírňují majetkové křivdy občanům České republiky za nemovitý majetek...
Já bych poprosil kolegy před řečništěm, aby nevyrušovali řečníka. Děkuji.
- kterým se zmírňují majetkové křivdy občanům České republiky za nemovitý majetek, který zanechali na území Podkarpatské Rusi v souvislosti s jejím smluvním postoupením Svazu sovětských socialistických republik, ve znění zákona č. 121/2012 Sb., sněmovní tisk 403. Tento návrh zákona je jediný letošní návrh zákona. Byl doručen Poslanecké sněmovně 17. února 2015. Z důvodové zprávy bych vám odcitoval: Návrh na odškodnění potomků těch, kteří zanechali majetek na území Podkarpatské Rusi, by bylo vhodné vrátit, či aspoň kompenzovat formou přijatého návrhu zákona. Sedmý bod, který navrhuji pevně zařadit, je bod číslo 95 našeho schváleného programu jednání. Je to opět návrh opozičních i vládních poslanců. Je to návrh poslanců Zdeňka Ondráčka, Hany Aulické Jírovcové, Markéty Wernerové, Kristýny Zelienkové a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti, exekuční řád, ve znění pozdějších předpisů. Sněmovní tisk má číslo 238 a Poslanecké sněmovně byl předložen dne 24. června 2014. Exekuční příkaz k pozastavení řidičského oprávnění povinného může exekutor vydat pouze tehdy, jestliže je v exekuci vymáhán nedoplatek výživného na nezletilé dítě nebo na zletilé dítě do 26 let věku, které se soustavně připravuje studiem na své budoucí povolání. To je ta navržená změna, protože dnes je to pouze do možnosti 18 let, ale ti, kteří neplatí své výživné, a pokud ty děti studují, jsou povinni se o ně starat až do 26 let, takže tam zůstává 8 let, kdy vlastně nejsme schopni tímto donucovacím prostředkem odebrání řidičského oprávnění, slangově řečeno řidičského průkazu, donutit dlužníka, aby zaplatil výživné na své děti. [[(9.20 hodin)]] A poslední, osmý bod, který navrhuji pevně zařadit, je bod 98 schváleného programu schůze, je to opět návrh vládních i opozičních poslanců. Je to návrh poslanců - a taky jsem si tady dal jeden návrh, který jsem podepsal i já, tomu určitě rozumíte, když jsem tak široce jmenoval skoro takřka všechny členy Poslanecké sněmovny v těch předchozích sedmi bodech. Je to návrh poslanců Anny Putnové, Karla Schwarzenberga, Vlasty Bohdalové, Heleny Langšádlové, Františka Váchy, Augustina Karla Andrleho Sylora, Jany Fischerové, Bohuslava Svobody, Zbyňka Stanjury, Věry Kovářové, Jana Zahradníka, Markéty Wernerové a Jaroslava Lobkowicze na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání, školský zákon, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 563/2004 Sb., o pedagogických pracovnících a o změně některých zákonů, zákon o pedagogických pracovnících, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk číslo 278. I tento návrh zákona je bohužel příliš dlouho u ledu v Poslanecké sněmovně. My jsme ho předložili 31. července loňského roku, tedy roku 2014. Tento návrh zákona se týká českých škol bez hranic, jejichž hlavním cílem je výchova česky mluvící mladé generace, která vyrůstá v zahraničí, tak, aby tato generace byla schopna v dospělosti nejen česky číst a psát, ale také si zachovávat povědomí o svých kořenech a pocit sounáležitosti s českým národem a Českou republikou. Závěrem krátké shrnutí. Jak už jsem říkal, sedm z těchto návrhů zákona bylo podáno již v roce 2014. Snažil jsem se vybrat tak, aby se v tom návrhu zákona našly všechny poslanecké kluby. Myslím, že každý klub má minimálně u jednoho, možná u více návrhů zákonů předkladatele ze svých řad. A jak jsem říkal, máme devět jednacích dnů, je to osm bodů, nenavrhuji nic zařadit ten den, kdy bude státní rozpočet. A protože chceme, aby si případná většina vybrala termín, který vyhovuje, abychom nebyli obviňováni z toho, že jsme navrhli něco, kdy už jste promýšleli něco jiného, tak teď přednesu ty konkrétní změny na zařazení, a to variantně. Takže navrhuji pevně zařadit bod 75, návrh poslanců Miroslava Kalouska, Františka Laudáta a dalších na vydání zákona o působnosti Ministerstva průmyslu a obchodu České republiky při řízení společností ovládaných státem, sněmovní tisk 167, takto: Dnes jako první bod. Alternativně, to znamená pokud to nebude schváleno, v úterý 8. prosince jako první bod. Alternativně ve čtvrtek 10. prosince po písemných interpelacích jako první bod. Alternativně v pátek 11. prosince jako první bod.
Pane poslanče, já se omlouvám, jenom se chci zeptat, zda si mám ty alternativy evidovat?
Ne, ne , pane předsedo, já vám to předám v písemné podobě, samozřejmě, abyste to měl jako podklad k hlasování. To určitě ano. Pokud by většina poslanců chtěla tento zákon raději projednávat v třetím týdnu poslanecké sněmovny než ve druhém, tak pak jsou další alternativy, abychom to projednali v úterý 15. prosince jako první bod, případně ve středu 16. prosince jako první bod, případně ve čtvrtek 17. prosince po písemných interpelacích jako první bod, anebo, a to je poslední možnost, v pátek 18. prosince jako první bod. Za druhé. Navrhuji pevně zařadit bod číslo 80, návrh poslanců Stanislava Polčáka, Jana Chvojky, Pavla Blažka a Jana Farského, já myslím, že už nemusím číst přesný název toho zákona, jenom odkážu na sněmovní tisk číslo 232, a to takto: Dnes jako druhý bod. V případě, že by to nebylo schváleno, tak alternativně v úterý 8. prosince jako druhý bod. Alternativně v případě neschválení tohoto návrhu ve čtvrtek 10. prosince po písemných interpelacích jako druhý bod. Alternativně v pátek 11. prosince jako druhý bod, případně v úterý 15. prosince jako druhý bod, nebo alternativně ve středu 16. prosince jako druhý bod, případně až ve čtvrtek, poslední čtvrtek, kdy budeme jednat, po písemných interpelacích jako druhý bod a nebo v pátek 18. prosince jako druhý bod.
Nyní prosím pravou stranu sálu, aby se ztišila.
Já se podívám, odkud jde hluk. Je to tak, pane předsedo. Děkuji. Za třetí. Navrhuji pevně zařadit bod 85, návrh poslanců Františka Adámka, Petra Adama, Stanislava Berkovce, Pavla Blažka, Marka Černocha a Zdeňka Ondráčka, sněmovní tisk 323, a to takto: Dnes jako třetí bod. Alternativně na úterý 8. prosince jako třetí bod, případně ve čtvrtek 10. prosince po písemných interpelacích jako třetí bod, alternativně pak v pátek 11. prosince... [[Odmlčuje se kvůli hluku v sále.]] Děkuji vám. Třetí bod, alternativně v úterý 15 prosince jako třetí bod, alternativně ve středu 16. prosince jako třetí bod nebo ve čtvrtek 17. prosince po písemných interpelacích jako třetí bod, případně v pátek 18. prosince jako třetí bod. Za čtvrté. Navrhuji pevně zařadit bod 88, návrh poslanců Jitky Chalánkové, Marka Bendy, Niny Novákové, Augustina Karla Andrleho Sylora, Víta Kaňkovského a Martina Komárka, sněmovní tisk číslo 371, a to takto: Pevně dnes jako čtvrtý bod. Alternativně na úterý 8. prosince jako čtvrtý bod, případně ve čtvrtek 10. prosince po písemných interpelacích jako čtvrtý bod nebo v pátek 11. prosince jako čtvrtý bod. Případně bychom mohli tento zákon projednat v posledním týdnu jednání Poslanecké sněmovny, a to v úterý 15. prosince jako čtvrtý bod, nebo ve středu 16. prosince jako čtvrtý bod, nebo ve čtvrtek 17. prosince po písemných interpelacích jako čtvrtý bod. A poslední alternativa, kterou si můžete vybrat, a věřím, že jednu z nich si společně vybereme, je pátek 18. prosince jako čtvrtý bod. Za páté. Navrhuji pevně zařadit bod 89, návrh poslanců Antonína Sedi, Robina Böhnische, Romana Sklenáka, Bohuslava Chalupy, Dany Váhalové a dalších, sněmovní tisk číslo 378, a to takto: Dnes jako pátý bod. Alternativně v úterý 8. prosince jako pátý bod, nebo ve čtvrtek 10. prosince po písemných interpelacích jako pátý bod, případně v pátek 5. prosince jako pátý bod. Nebo opět v posledním týdnu jednání Poslanecké sněmovny... [[Poslankyně Šánová přistupuje ke stolu ministrů a hovoří s ministrem Babišem v blízkosti řečniště.]] Tak jste mě vyvedla z konceptu, že mám sto chutí začít číst od začátku. Ale neudělám to. Ale opravdu, není to příjemné. Nebudu vám to vracet, ale není to příjemné. Alternativně na úterý 15. prosince jako pátý bod, nebo ve středu 16. prosince jako pátý bod, případně ve čtvrtek 17. prosince po písemných interpelacích jako pátý bod. Poslední možnost tomuto návrhu zákona z dílny především České strany sociálně demokratické, to bych chtěl zdůraznit, v pátek 18. prosince jako pátý bod. Za šesté. Navrhuji pevně zařadit bod číslo 93 schváleného programu, návrh poslanců Vladislava Vilímce, Jany Černochové, Radka Vondráčka, Jiřího Junka a Jany Hnykové, sněmovní tisk číslo 403. Týká se to Podkarpatské Rusi. Chci říci, že v bodě pět i šest je to návrh zákona, kdy bychom opravdu měli spěchat. Je to odčinění majetkových křivd. Čas nezastavíme a mnohé rodiny, kterých se to týká, mnozí lidé, kterých se to týká, už jsou ve vysokém věku. Navrhuji tento bod zařadit dnes jako šestý bod, alternativně v úterý 8. prosince jako šestý bod, nebo ve čtvrtek 10. prosince po písemných interpelacích jako šestý bod, případně v tom druhém týdnu jednání Poslanecké sněmovny v pátek 11. prosince jako šestý bod. Nebo v úterý 15. prosince jako šestý bod, případně ve středu 16. prosince jako šestý bod, alternativně pak ve čtvrtek 17. prosince po písemných interpelacích jako šestý bod. A poslední možnost k důležitému návrhu zákona o odškodnění majetkových křivd z Podkarpatské Rusi na pátek 18. prosince jako šestý bod. Za sedmé. Navrhuji pevně zařadit bod 95, návrh poslanců Zdeňka Ondráčka, Hany Aulické Jírovcové, Markéty Wernerové, Kristýny Zelienkové a dalších, sněmovní tisk číslo 238, pevně, a to dnes jako sedmý bod, případně v úterý 8. prosince jako sedmý bod, nebo ve čtvrtek 10. prosince po písemných interpelacích jako sedmý bod, alternativně pak v pátek 11. prosince jako sedmý bod. Nebo alternativa úterý 15. prosince 7. bod, středa 16. prosince sedmý bod, čtvrtek 17. prosince po písemných interpelacích sedmý bod nebo v pátek 18. prosince jako sedmý bod. [[(9.30 hodin)]] Chci jenom připomenout, ten zákon je tady déle než rok, a pokud chceme pomoct zejména samoživitelkám, bylo by dobré, abychom ho už začali projednávat, protože podle statistik, které jsou k dispozici, odebírání řidičských průkazů zvýšilo ochotu platit těch, kteří neplnili své zákonné povinnosti. Za osmé navrhuji pevně zařadit bod 95... [[Hledá v materiálech.]] Omlouvám se, pane předsedo, to je ten word (?), tak aby byl správně návrh bodu 8... [[Nesrozumitelné volání z pléna.]]Nejvíc pokřikují ti, kteří nikdy nevystoupí. To mám opravdu rád. [[Smích i souhlasné přitakání některých poslanců v sále.]] Bod 98, návrh poslanců Anny Putnové, Karla Schwarzenberga, Vlasty Bohdalové, Heleny Langšádlové, Františka Váchy, Augustina Karla Andrleho Sylora, Jany Fischerové, Bohuslava Svobody, Zbyňka Stanjury, Věry Kovářové, Jana Zahradníka, Markéty Wernerové a Jaroslava Lobkowicze - jsou to ty české školy v zahraničí, nebo bez hranic, sněmovní tisk 278, a to navrhuji zařadit dnes pevně jako osmý bod, příp. alternativně v úterý 8. prosince jako osmý bod, nebo ve čtvrtek 10. prosince po písemných interpelacích jako osmý bod, alternativně v pátek 11. prosince jako osmý bod. Případně, a to jsou poslední čtyři návrhy, v posledním jednacím týdnu Poslanecké sněmovny v letošním roce v úterý 15. prosince jako osmý bod, příp. ve středu 16. prosince jako osmý bod, alternativně ve čtvrtek 17. prosince po písemných interpelacích jako osmý bod a příp. v pátek 18. prosince jako osmý bod. Já chci říct, že pokud předkladatelé myslí vážně ten svůj návrh zákona, tak mají na výběr osm různých termínů. Pokud některý z těch bodů neprojde, tak samozřejmě se to automaticky posunuje. Hlasování ukáže, zda ti lidé, kolegyně, kolegové, mají zájem na projednání návrhu zákona, který sami podepsali, nebo je jim to jedno, splnili si povinnost - podali jsme návrh zákona, a tím máme splněno. Já myslím, že splněno nemáme. Opakuji, že u některých návrhů zákonů nebudu pro, příp. podpořím i zamítnutí v prvém čtení. Ale tím, že tady jsou rok a půl, rok a čtvrt, rok a pět měsíců a ten nejmladší pouhých devět měsíců, tak věřím, že společně v těch hlasováních najdeme termín, kdy bychom ty body mohli projednat. Děkuji, pane předsedo, za slovo.
Také děkuji. Nyní s přednostním právem vystoupí pan předseda Fiala a připraví se pan předseda Kalousek.
Vážený pane předsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, já navazuji na návrhy předsedy našeho poslaneckého klubu Zbyňka Stanjury a také přicházím s návrhem na úpravu programu. Konkrétně s návrhem na pevné zařazení bodu č. 115, což je poslanecký návrh, pod kterým jsem také podepsán s kolegy Zbyňkem Stanjurou, Ivanem Adamcem, Adolfem Beznoskou a dalšími, na vydání zákona, kterým se zrušuje zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 557. Náš návrh zákona tady leží od července. Řeknete si - no tak by tu ještě nějakou dobu mohl ležet a nic by se nestalo. My jsme na takový postup samozřejmě zvyklí. Ale ten náš návrh nabyl v posledních dnech mimořádným způsobem na aktuálnosti, a proto by bylo dobré, aby se tímto návrhem na zrušení silniční daně Poslanecká sněmovna co nejdříve zabývala. Ten náš červencový návrh je aktuální mj. proto, že se v minulých dnech objevila informace, že vláda pro nás překvapivě - i když nás už toho moc nepřekvapí - zvažuje plošné zavedení silniční daně pro všechna osobní vozidla, tedy nejenom jak je to teď u podnikatelů, ale že by prostě všichni v nějaké podobě platili silniční daň. Jako příklad mohu uvést Národní akční plán čisté mobility, který projednala vláda na návrh Ministerstva průmyslu a obchodu nedávno, tedy 20. listopadu. A právě v tomto Národním akčním plánu čisté mobility je zvažováno toto opatření a je tam navrhována analýza, která nějakým způsobem má ten návrh plošné silniční daně zvážit nebo dopracovat. Tady bych přímo citoval z tohoto dokumentu schváleného 20. listopadu vládou: "Analýza navrhne strukturu silniční daně zohledňující externality z dopravy na životní prostředí a bude obsahovat rovněž zhodnocení možností zavedení příp. dalších opatření v oblasti zpoplatnění vozidel." Tolik citace z Národního akčního plánu čisté mobility. A to zdůvodnění, které v tom národním akčním plánu můžeme nalézt, je následující - cituji: "Jedná se o běžný ekonomický nástroj, který je v řadě zemí používán jako prvek napomáhající systémovému snížení exhalací u provozovaných vozidel. V EU jsou zpoplatněna zejména osobní vozidla. Zdanění vozidel podle emisí CO2 je využíváno ve více než 15 státech Evropské unie." Tolik citáty z Národního akčního plánu čisté mobility schváleného vládou. Jistě chápete, dámy a pánové, že taková informace je zneklidňující a o to víc je aktuální náš návrh, nejenom aby se silniční daň nerozšiřovala, ale aby se naopak úplně zrušila. Já samozřejmě předpokládám, že poté, co to tady říkám, vystoupí řada ministrů a řekne, že to je jenom varianta, že se to jenom zvažuje, že je třeba provést řadu dalších analýz a studií a že to možná nakonec bude jinak. Ale já jsem přesvědčen, že už jenom to, že vláda zvažuje takovouto věc, by mělo vyvolat pozornost Poslanecké sněmovny a že bychom se tím měli zabývat. Protože máme tady signály, že když něco podobného vláda zvažuje, že se to nakonec velmi rychle může stát realitou. Připomínám, že vláda zdražila poplatky za provoz starších vozidel a tohle může být další pokus, jak jít v podobném duchu a jak nadále znepříjemňovat lidem život. A podotýkám, že se to bude vztahovat silněji a více především na starší auta, která samozřejmě využívají osoby s nižšími příjmy, jejichž ochranou se některé vládní strany tak často zaklínají. Protože ten návrh je, jak jsem zdůvodnil, takto mimořádně aktuální, dotýká se tolika občanů a zvažování zavedení plošné silniční daně může mít opravdu závažné důsledky, tak my cítíme jako nutnost, abychom se naším návrhem zabývali v rámci Poslanecké sněmovny co nejdříve. Myslím si, že kdyby se nám povedlo zrušit silniční daň tak, jak my navrhujeme, tak by vláda dostala silný impuls, aby se věnovala důležitějším věcem a nezvažovala taková nesmyslná opatření, která jsou proti aktivním a pracovitým lidem, jako je právě zavedení plošné silniční daně. Abychom se tedy tím mohli co nejdříve zabývat, tak navrhuji pevné zařazení tohoto bodu - ještě jednou připomenu, že se jedná o bod č. 115, což je návrh poslanců Petra Fialy, Zbyňka Stanjury, Ivana Adamce, Adolfa Beznosky a dalších na vydání zákona, kterým se zrušuje zákon č. 16/1993 Sb., o dani silniční, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 557 - na dnešek, tedy na pátek 27. listopadu, a navrhuji to zařadit jako první bod. Samozřejmě si dovedu představit, že ne všichni budou k něčemu takovému připraveni, proto navrhuji alternativu a alternativně doporučuji a navrhuji pevné zařazení tohoto bodu na pátek 11. 12. také jako první bod. Já věřím, dámy a pánové, že projednávání našeho červencového návrhu na zrušení silniční daně i na základě mého odůvodnění i na základě vysvětlení toho, jak je tento bod mimořádně aktuální vzhledem k úmyslům vlády, že na základě toho všeho tento návrh podpoříte.
Ano, děkuji. Nyní má slovo pan předseda Kalousek a po něm vystoupí pan předseda Černoch.
Dobrý den. Vážené dámy, vážení pánové, dovolte mi, abych jménem poslaneckého klubu TOP 09 navrhl jako první bod dnešního jednání zařadit včera neprojednaný bod, a sice Smlouvu mezi Českou republikou a Republikou Kosovo o zamezení dvojímu zdanění a zabránění daňovému úniku v oboru daní z příjmu, sněmovní tisk 123. Dovolte mi stručné odůvodnění. Já jsem měl včera velmi dobrý pocit z toho, jak nám šla práce od ruky, schválili jsme si prodloužení jednacího dne až do 21 hodin. Jednotlivé velmi důležité mezinárodní smlouvy jsme schvalovali jak na běžícím pásu až na ten poslední bod. Prostě co čerchmant nechtěl, v tu chvíli došlo k situaci, že si jeden poslanecký klub z jistě relevantních důvodů musel vzít přestávku a přestávka trvala až do 21 hodin. Já se domnívám, že je nesmírně důležité neprotahovat situaci, kdy budeme tuto již podepsanou smlouvu ratifikovat a moci ji předložit panu prezidentovi, protože se jedná o záležitost mimořádného významu a mimořádně důležitou. Já chápu pocity některých z vás, kteří mají problém s jakýmkoliv mezinárodním právním aktem se zemí, s jejímž uznáním nesouhlasili. Mám pro to jisté pochopení. Já jsem člen vlády, já jsem byl členem vlády, která Kosova uznala, přesto, myslím, že to není tajemství, jsem ve vládě hlasoval proti uznání Kosova, neboť jsem to jednak nepokládal úplně za fér vůči zemi, se kterou máme dlouholeté přátelské vztahy, to je Srbsko, jednak jsem to nepokládal ani za fér vzhledem k evropským tradicím, protože to místo je prolité krví křesťanských rytířů, kteří tam po staletí bránili toto území proti půlměsíci a krváceli za kříž, a pak jsme to prostě jedním rozhodnutím půlměsíci odevzdali. S tím jsem opravdu měl a svým způsobem dodneška mám problém. Ale buďme prosím pěkně pragmatici. K uznání došlo, ten stát je suverénní. A položím teď řečnickou otázku: V čím zájmu je, abychom měli mezinárodní smlouvu o zamezení dvojího zdanění? Je to samozřejmě v zájmu českých investorů, je to v zájmu českých podnikatelů. A není od věci ani zamyslet se nad otázkou bezpečnosti. Obchod nezná hranic a samozřejmě že český podnikatel, ať již investor, nebo obchodník, nebo někdo, kdo si chce otevřít pobočku či provozovnu v Kosovu, protože to přinese užitek jemu, a přinese-li to užitek českému podnikateli, přinese to užitek i České republice, potřebuje mít nutně jistotu, že nebude zdaňován více, než počítá jeho byznys plán a než počítá jeho cash flow podle právních předpisů. V okamžiku, kdy tu jistotu nemá a oprávněně se obává, že bude zdaněn jednak v České republice a jednak v Kosovu, aniž by se dva státy podělily o jeho jeden odvod, ale zdaní ho dvakrát, tak samozřejmě riziko je často do té míry neúměrné, že to riziko nepodstoupí, a tím ten trh přepustí někomu jinému z nějaké jiné země ku škodě České republiky. Totéž v případě zvažované investice, kterou může buď investor z Kosova realizovat v České republice ku prospěchu České republiky, nebo český podnikatel takovou investici může realizovat v Kosovu opět ku prospěchu České republiky. V případě, že nebude mít garanci mezinárodní dohody proti dvojímu zdanění, to znamená, že obě dvě finanční správy se budou chovat podle známých a osvědčených modelů OECD, riziko takové investice většinou přesáhne únosnost podnikatelského rizika, kterou takový investor je ochoten nést, a logicky pak tato investiční podnikatelská příležitost bude realizována někým jiným ze země, která takovouto smlouvu má a jejíž podnikatel se nemusí obávat dvojího zdanění. Prosím, abychom neztratili ze zřetele ani otázku bezpečnosti. Aniž bych se chtěl dotknout suverénního státu, víme, že z Kosova se zejména albánská národnost často pohybuje za hranicemi zákona v sítích organizovaného zločinu a že operují i na území České republiky. [[V sále je obrovský hluk.]] Dokud nebude tato smlouva schválena, ratifikována a podepsána panem prezidentem, nevstoupí v platnost a do té doby nemá možnost česká finanční správa dotázat se kosovské finanční správy na údaje týkající se daňových povinností kosovského daňového rezidenta, který se pohybuje na území České republiky. A takovéto údaje jsou velmi často nesmírně užitečné v boji proti mezinárodnímu terorismu i v boji proti organizovanému zločinu. My zatím na tyto údaje jako Česká republika nemáme právo a nebudeme je mít do té doby, než tato smlouva bude schválena. I proto si dovoluji apelovat na to, aby to skutečně bez odkladu byl první bod dnešního jednání. Já bych rád, abyste si uvědomili, koho všeho se to týká. Týká se to všech rezidentů. Rezident, prosím pěkně, je každá osoba, která je podle právních předpisů podrobena v tom daném státě z důvodu svého bydliště, svého stálého pobytu, místa vedení nebo jakéhokoliv jiného podobného kritéria a rovněž zahrnuje tento stát a jakýkoliv nižší správní útvar nebo místní úřad tohoto státu. Ovšem pozor! Takový výraz nezahrnuje žádnou osobu, která je podrobena zdanění v tomto státě pouze z důvodu příjmu ze zdrojů v tomto státě. A tohle nebude platit, dokud to neschválíme. Jak jistě uznáte, to téměř nemůžeme riskovat. Byl bych rád, kdybychom si uvědomili, že se to týká všech stálých provozen. Jinými slovy, stálá provozovna může být místo vedení podniku, může to být závod, může to být kancelář, může to být továrna, může to být dílna, může to být důl, ale rovněž stálá provozovna může být staveniště nebo stavební, montážní či instalační projekt, nebo dokonce stálou provozovnou můžeme rozumět i dozor s tím spojený, ovšem pouze pokud takové stanoviště, projekt nebo dozor trvá déle než 12 měsíců, tam v tom samozřejmě čas hraje svoji důležitou roli. [[(9.50 hodin)]] Nicméně dokud nebude tato smlouva schválena, hrozí vám dvojí zdanění i v případě, že se rozhodnete poskytovat služby včetně poradenských nebo manažerských podnikem toho jednoho smluvního státu nebo prostřednictvím zaměstnanců nebo jiných pracovníků najatých podnikem pro tento účel, avšak pouze pokud činnosti takového charakteru trvají druhého smluvního státu opět ono dvanáctiměsíční období. Ale i v tomto případě stačí jenom poradenská služba, kterou můžete vykonávat na území Kosova, a nebude-li tato smlouva schválena, hrozí vám dvojí zdanění, neboť je nesmírně důležité si uvědomit, že jestliže osoba jiná než nezávislý zástupce jedná ve smluvním státě na účet podniku a má obvykle oprávnění uzavírat smlouvy jménem podniku, má se za to, že tento podnik má stálou provozovnu v tomto státě ve vztahu ke všem činnostem, které tato osoba provádí pro podnik, pokud činnosti této osoby nejsou omezeny na činnosti uvedené v odst. 4, se kterým vás okamžitě seznámím. Ten zní, že zisky podniku jednoho smluvního státu podléhají zdanění jen v tomto státě, pokud podnik nevykonává svoji činnost v druhém smluvním státě prostřednictvím stálé provozovny. [[Trvalý silný hluk v sále.]] Dámy a pánové, omlouvám se, pokud mé zdůvodnění bylo obsáhlejší. Možná že některé z vás i zarazilo, že tady tolik kopu za ministra financí. Prosím, mějme také jistý ohled k jeho času. Uvědomte si, že tu včera čekal až do osmi hodin a těšil se, jak vám bude moct předložit smlouvu proti dvojímu zdanění. A když už už se zvedal, aby nám jistě mnohem obsáhlejším způsobem, než se povedlo mně dnes, vysvětlil potřebu schválení této smlouvy, v tu chvíli padla ta sekyra jednacího řádu a naše jednání bylo ukončeno. Domnívám se, že by bylo opravdu mimořádně ohleduplné vůči panu ministrovi financí, abychom mu to dnes vrátili a abychom mu umožnili tuto smlouvu, která, zdůrazňuji, jako jediná včera nebyla projednána, abychom mu umožnili tuto smlouvu předložit dnes. Prosím vás o podporu tohoto návrhu a prosím vás, až ji pan ministr předloží, abychom se k němu chovali vlídně a tu smlouvu mu schválili. Děkuji vám.
Děkuji panu poslanci Kalouskovi a prosím k mikrofonu dalšího přihlášeného s přednostním právem a to je pan poslanec Černoch. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Krásné dopoledne, dámy a pánové, vážená vládo, paní místopředsedkyně. Je to již více než půlrok, co do Poslanecké sněmovny doputoval senátní návrh novely občanského soudního řádu, která zavádí takzvanou teritorialitu exekutorů. Jedná se o sněmovní tisk 499. Tato vláda je již za polovinou svého mandátu a všechny vládní strany, které jsou nyní v koalici, slibovaly před volbami, že zatočí s exekucemi. Zatím ale k nějakým velkým změnám nedošlo. Ano, schválili jsme zákaz exekucí na dětské hračky, na základní vybavení domácnosti, ale byl to poslanecký návrh, který to dokázal, nikoliv vládní. Jediná strana, která splnila svůj slib na zavedení teritoriality exekutorů, je Úsvit - národní koalice. Náš návrh zákona jste ovšem navrhli k dopracování s tím, že připravíte vlastní a lepší návrh. Zatím se tak ovšem nestalo. Proto jsme se přihlásili a hlásíme se k návrhu senátnímu, který vychází ze stejných principů, jako byl návrh náš. Předložení žádného vládního návrhu se nerýsuje. Všichni velmi dobře víme, co to znamená, že hypotetický vládní návrh zákona znamená, že pokud se nezačne co nejdříve projednávat, nestihne se schválit. Tak velká novela zákona totiž vždy prochází důkladnou diskusí tady ve Sněmovně a je jasné, že pokud vláda nepředloží svůj návrh dříve než pár měsíců před koncem volebního období, tento návrh spadne pod stůl. Pokud tedy máme schválit zákon, který si posvítí na exekutorskou mafii, je nejvyšší čas. Proto navrhuji předřadit sněmovní tisk 499, který se touto problematikou zabývá. A upozorňuji, že vláda dala k tomuto návrhu zákona souhlasné stanovisko. Není tedy nic, co by bránilo tomu, aby se tento návrh projednal. Teritorialita exekutorů dává exekuce do souladu s Ústavou. Při výkonu státní moci je obvyklé, aby orgány nebo osoby, které toto vykonávají, byly určeny pravidly o místní příslušnosti. Takovéto uspořádání vychází z článku 38 Listiny základních práv a svobod. Nikdo nesmí být odňat svému zákonnému soudci. Příslušnost soudu i soudce stanoví zákon. Toto pravidlo je respektováno nejen v řízení nalézacím, ale i v řízení vykonávacím, kdy zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, určuje, který soud je místně příslušný v konkrétní exekuční věci. Jedná se tady také o zachování rovnosti stran. Článek 96 bod 1 Ústavy České republiky hovoří: Všichni účastníci řízení mají před soudem stejná práva. V případě, kdy si oprávněný smí vybrat exekutora bez jakéhokoliv omezení, dochází k nerovnoprávnému postavení účastníků. Jedná se také o velmi významný protikorupční systém o nestrannosti a nezávislosti soudních exekutorů, rozhodnutí exekutora je rozhodnutí soudu. V současném konkurenčním systému nemůže být vůbec žádná řeč, protože volná soutěž mezi exekutory způsobila podřízení naprosté většiny exekutorů zdroji obživy, to znamená advokátům, vlastníkům portfolií pohledávek a všemožným šmelinářům s desítkami tisíc podivně vzniklých pohledávek. Tvrzení, že zavedením teritoriality se sníží vymahatelnost a prodlouží exekuční řízení, nemá žádný racionální základ a není ničím podloženo. V případě zavedení teritoriality by lepší místní znalost v místě provádění exekuce výrazně zlepšila šance na vymožení pohledávky. Dosavadní systém podporuje systém: více exekucí rovná se vyšší zisk. Taková praxe vede k nekontrolovatelnému vzniku nových a nových pohledávek neboli dluhových pastí. Novelou se odstraní možnost výběru exekutora a exekutor se uváže do svého okresu. Zavedením teritoriality tedy nebudou moci lichváři tlačit exekutory do drastických metod vymáhání. Zakotvením teritoriality je i předmětem koaliční smlouvy současné vlády. Žádám vás tedy, abychom v prvním čtení projednali tento návrh zákona o teritorialitě exekutorů ještě před koncem tohoto roku, tak abychom stihli legislativní proces, a navrhuji proto zařadit projednávání zákona na pátek 11. prosince jako čtvrtý bod za tři již pevně zařazené zprávy před ostatní pevně zařazené zákony. Děkuji.
Ano, děkuji. Nyní vystoupí paní poslankyně Černochová. Jenom upozorňuji poslance a poslankyně, kteří nemají přednostní právo, že doba na přednesení návrhu změny pořadu je pět minut. Prosím, paní poslankyně.
Pane předsedo, mám přednostní právo, není tady předseda klubu pan Stanjura, který mi řekl, že mám přednostní právo do doby, než přijde. Ale chtěla bych vás požádat o jednu laskavost. Skutečně žijeme všichni v realitě toho, co se kolem nás děje. Myslím si, že nás to trápí úplně všechny. A nevím, do jaké míry jste byli schopni zaznamenat věc, která je poměrně čerstvá, která se odehrála někdy v minulém týdnu a která se týká zpřísnění podmínek pro kontrolu nabývání a držení zbraní a střeliva, které toto nařízení nebo tato směrnice vyplývá z návrhu, který má Evropská komise, který by se měl samozřejmě stát součástí legislativního procesu v rámci Evropské unie. [[(10.00 hodin)]] Já jsem si vás dovolila požádat o zařazení tohoto bodu na dnešní jednání, protože včera, když jsme tady projednávali zákon o veřejných zakázkách, tak tady opakovaně od paní ministryně zaznívala slova, i od některých dalších řečníků: tak, a zase nám něco Evropská komise nařizuje a nám nezbývá nic jiného...
Kolegyně a kolegové, prosím o klid ve sněmovně.
Nám nezbývá nic jiného než k té implementaci přistoupit. Já se nechci dostat do situace a snad se mnou nikdo z vás, že se někdy v březnu, možná v dubnu naše Poslanecká sněmovna do této situace dostane a že to tady budeme muset řešit a bude to už pod sankcemi. Proto bych vás chtěla požádat, a můj záměr je skutečně snad racionální pro vás pro všechny, abychom přijali jako Poslanecká sněmovna Parlamentu poté, co zařadíme ten bod na program, usnesení, ve kterém jasně zákonodárný sbor deklaruje to, že odmítáme toto omezování zbraní a že vlastně ti lidé z Ministerstva průmyslu a obchodu a z Ministerstva vnitra, kteří před projednáním v Evropské komisi pojedou na ta jednání do Bruselu, tak budou mít od nás jako od zákonodárného sboru jasný mandát. Dopustíme-li přijetí návrhu směrnice Evropské komise omezující prodej a držení zbraně v Evropské unii, je to pro mě absolutní omezení svobod a práv občanů celé Evropské unie, nejenom České republiky. Vzniká tím nebezpečný precedens. Tvorba nicneříkajících nebo všeobjímajících, tedy vágních legislativních opatření pro oblast prodeje a držení zbraní je další ukázkou impotence Bruselu adekvátně reagovat na nastalé bezpečnostní hrozby a rizika. Přišlo mi úplně absurdní, že s něčím takovým Brusel přichází po sérii teroristických útoků v Paříži, Belgii a v jiných zemích. Nestačí jen zdvihnout obočí nad tím, že Evropská komise zvyšuje bezpečnost občanů Evropské unie a bojuje s terorismem způsobem nevídaným, způsobem, kdy chce odzbrojit občany Evropské unie. Pokud je mi známo, a prosím, případně mě vyveďte někdo s přednostním právem z omylu, neznáme asi moc případů, kdy teroristé legálně drží a použijí zbraň, že? Nastává nová epocha evropské integrace, epocha, kdy Evropská komise nebojuje s problémy a nečelí výzvám, ale handrkuje se s členskými státy a navrhuje úplně nová nesmyslná řešení. Pomyslně tak válčí s razítkem v ruce proti svým občanům a jejich právům. Návrh Komise mě utvrzuje v tom, že podobná opatření nás vrhají zpět do doby nesvobody. Doufám, že pokud by mělo dojít k tomu, že návrh bude skutečně předložen Evropskému parlamentu a Evropské radě, najde se dost rozumu pro kategorické zamítnutí návrhu Komise. V této souvislosti bych ráda zmínila, že frakce, ve které je sdružena Občanská demokratická strana, jasně odmítla návrh této směrnice. A já bych tím chtěla požádat kolegy, kteří sedí v Poslanecké sněmovně a mají zároveň poslance v Evropské parlamentu, aby na ně apelovali, aby tak činili i oni ve svých frakcích. Abyste se vyznali v tom, co se vlastně všechno zakazuje, tak mi dovolte, abych vám přečetla otevřený dopis sdružení LEX, což je sdružení na ochranu práv držitelů zbraní, zastánců práva na držení zbraní v celé Evropě: Vážení kolegové, jelikož vám píši z České republiky, dovolte mi nejdříve, abych vám naši zemi představil. V naší republice je držení a nošení zbraní skutečné právo zaručené zákonem každému dospělému svéprávnému a bezúhonnému člověku. Zbrojní průkaz je nárokový. Každý, kdo splní podmínky zákona, na něj má právo. Povolení na zbraně kategorie B jsou také nárokové, stejně jako povolení k nošení zbraně. Máme krátké zbraně, které používáme ke sportovní střelbě a nosíme je pro sebeobranu. Máme samonabíjecí pušky odvozené od vojenských zbraní, které používáme v různých sportovních soutěžích a cvičíme s nimi pro případ, že by naše milovaná země potřebovala, aby její občané byli připraveni k její obraně. Tradice naší myslivosti sahají více než tisíc let do minulosti a naši sportovní střelci se z olympijských her málokdy vracejí bez medaile. Ženy nevyjímaje. Podle Institutu pro ekonomii a mír jsme také desátou nejbezpečnější zemí světa. Násilná kriminalita je u nás nízká a kriminalita se střelnou zbraní zanedbatelná. Spolu se Švýcarskem, jehož tradici svobody, demokracie a nezávislosti velmi obdivujeme, je naše republika příkladem, že k tomu, aby země byla ozbrojená, pokojná a svobodná, není třeba nic víc než pevné odhodlání jejích obyvatel nenechat si tyto hodnoty nikým vzít. Jsme si jisti, že znáte současnou situaci, píší ze sdružení na ochranu práv majitelů zbraní. V reakci na teroristické útoky v Paříži spáchané zakázanými automatickými zbraněmi a rozhodně nelegálními výbušninami chce Evropská komise předstírat schopnost ochránit občany evropských států tím, že jim omezí legální držení zbraní. Mezi navrhovaná opatření patří - a tady prosím, aby zbystřili všichni ti, kteří již dneska vlastní zbrojní průkaz jakéhokoli typu - tak tato omezení jsou: Za prvé, zákaz samonabíjecích pušek, které vzhledem připomínají automatické zbraně. Zákaz zbraní, které při teroristických útocích v Paříži nebyly vůbec použity, ale jsou důležité pro národní obranu mnoha států. Za druhé, automatické zbraně a samonabíjecí zbraně se vzhledem automatických mají být zakázány i po znehodnocení. Všechny sbírky by byly postaveny mimo zákon s výjimkou muzeí, která ale budou muset své exponáty znehodnotit, čímž nevratně poškodí jejich historickou a kulturní hodnotu. Víte, já jsem starostka na Praze 2, kde máme kryptu Cyrila a Metoděje. Víme, co se v Resslově ulici stalo, co se tam odehrálo. Skutečně chceme, aby Vojenský historický ústav zničil zbraně z atentátu na Reinharda Heydricha? Za třetí, všechny ostatní znehodnocené zbraně spolu s plynovkami, poplašnými zbraněmi, paintballovými a airsoftovými replikami a podobně budou přesunuty do kategorie C - zbraně na ohlášení. Což v České republice znamená zbrojní průkaz. Takže vy ti, kteří nemáte zbroják a chtěli jste si občas s partou kamarádů někde zahrát paintball nebo máte rádi historii a jste třeba v nějakém spolku, kdy se snažíte v rámci spolku předvádět i nějaké ukázky bojových bitev, tak nebudete moct používat ani repliky zbraní. Pokud je budete chtít používat, budete si muset opatřit zbrojní průkaz. To je paráda, co? Za čtvrté, Komise předpokládá, že její příkaz, tedy zabavit a zničit všechny nové zakázané zbraně, provedou členské státy. Zároveň ale nepředpokládá žádný dopad na unijní rozpočet, z čehož plyne, že buď náklady konfiskace ponesou členské státy, nebo se bude vyvlastňovat bez náhrady. Vzpomeňte si, že současná drakonická omezení zbraní v Anglii začala v roce 1987 právě takto - zákazem samonabíjejích pušek vojenského vzhledu, protože nejsou to sportovní zbraně, nejsou to lovecké zbraně, nikdo je vlastně nepotřebuje. [[(10.10 hodin)]] Věřím, že z tohoto příkladu a z mnoha jiných je jasné, že ty politicky nekorektní černé ilegální pušky ve skutečnosti tvoří nárazníkovou zónu mezi zákazem a vaší loveckou nebo sportovní puškou a pistolí. Tady žádné z výše uvedených omezení, tak jak jsem vám je přečetla a okomentovala, tak by masakrům v Paříži nezabránilo. V evropské směrnici o nabývání a držení střelných zbraní ale skutečně je jedna díra, která umožnila teroristům získat zbraně, které jsou pro civilní držení dávno zakázány. Evropská komise tvrdí, že zbraně použité při pařížských masakrech nebyly koupeny legálně jako automatické a už vůbec ne samonabíjecí, ani nebyly propašovány zvenčí. Podle Komise byly koupeny jako znehodnocené a kvůli nedostatečným předpisům o znehodnocování je teroristé snadno opravili do původního stavu. To je ovšem v rozporu s evropskou směrnicí. Ta jasně říká, že znehodnocená zbraň musí být nevratně upravena do nefunkčního stavu. Postupy těchto úprav měly stanovit členské státy, a aby se předešlo právě této situaci, kdy se nějaký stát rozhodne, že zavařit skrz hlaveň dva kolíčky úplně stačí, což evidentně nestačí, nařídila směrnice vydat společné pokyny o standardech a technikách znehodnocení, aby bylo zajištěno, že znehodnocené zbraně jsou nevratně neschopné střelby. A orgán za vydání těchto pokynů a dohlédnutí na jejich dodržení byla Evropská komise. Ano, čtete, nebo vy mě posloucháte, správně, podívejte se sami. Směrnice číslo 2008/51/EC, článek 13/1 praví: Komise vydá postupem podle článku 13a odst. 2 společné pokyny o standardech a technikách znehodnocení, aby bylo zajištěno, že znehodnocené zbraně jsou nevratně neschopné střelby. Další odstavec praví: Členské státy uvedou účinnost právních a správních předpisů nezbytných pro dosažení souladu s touto směrnicí do 28. července 2010. Máme konec roku 2015. Neprodleně sdělí Komisi její znění. To znamená, že Komise o tomto problému ví nejméně pět let, nic neudělala. Teprve minulý týden tyto pokyny narychlo vydala, jsou šité horkou jehlou, s tím, že zabrání dalším masakrům v naději, že lidé přehlédnou skutečnost, že i pařížským masakrům se dalo zabránit, kdyby Komise těch pět let něco dělala. Něco s tím, co tam je jediné správné, na co je třeba poukázat. Bohužel ta situace s tím projednáváním a s úmyslem to prosadit za každou cenu, ta informace je vážná, Komise je odhodlána provést své plány za každou cenu v nejkratší možné době. Proto se na vás znovu obracím, abyste apelovali na své kolegy europoslance i na kolegy ve frakcích, ve kterých jste sdruženi, vidím tady pana ministra zemědělství, tak mě samozřejmě okamžitě napadá myslivost, vidím tady pana ministra obrany, mj. spousta těch instruktorů, kteří drží zbraně, tak jak jsem vám je popsala, a držet je budou muset přestat, pokud ta směrnice bude platit, tak fungují jako instruktoři ať už pro aktivní zálohy, nebo i pro profesionální armádu, která si je najímá, takže i to přinese komplikace tohoto typu. Skutečně v České republice máme velmi přísné podmínky pro získání zbrojního průkazu, ale, a to je správné, že práva vyvažují povinnosti, majitelé zbrojních průkazů mají pak velké možnosti, co si koupí a co s tím dělají. Přes tyto poměrně velké možnosti a přesto, že životní úroveň není vyšší než v té původní patnáctce Evropské komise, znovu opakuji, jsou trestné činy ze zbraní naprosto minimální, především pak když se vezmou trestné činy s legální zbraní, s legální zbraní kategorie A, B, C. Ty jsou na úrovni úplně miniaturní statistické chyby. Z toho jednoznačně vyplývá - zbraně v České republice a právní úprava, ať už to je zákon o zbraních 111/2002 plus ostatní prováděčky, nepředstavují žádné bezpečnostní riziko. Zákaz samonabíjecích zbraní je holý nesmysl, protože dnes z již zakázaných zbraní jsou to nejhlídanější zbraně- Nejhlídanější. Na každou jednu zbraň musí být zvlášť povolení vydané Policií České republiky. Každá jedna zbraň musí být zaregistrována a každá jedna zbraň je pravidelně policií kontrolována při prodlužování zbrojáku. Máme centrální registr, schválila se už prováděčka na zákaz prodeje zbraní a střeliva přes internet, reguluje se dostupnost zbraňových součástek. Těch opatření, které Česká republika s tou tradicí, která tady u nás je v historii, navrhuje a provedla již celou řadu opatření, tak je skutečně velmi mnoho. Já bych možná využila jenom toho, že tady je pan ministr obrany, který je shodou okolností z jedné strany, jako je paní eurokomisařka Jourová, aby jí možná vysvětlil - já chápu, že ne každá žena si libuje ve zbraních tak jako já nebo paní Bebarová-Rujbrová, ale možná trochu osvěty. Možná kdyby třeba někdo z Ministerstva obrany paní Jourové provedl nějakou instruktáž o tom, jaké typy zbraní jsou, aby nepsala lidem, kteří tomu fakt rozumějí, aby jim nepsala nesmysly. Já vám tady přečtu reakci na její dopis, který jí poslali, je to trochu trapné, že se aspoň paní Jourová není schopna s někým poradit, kdo by tyto věci měl trochu lépe nastudované, takže jí právě zástupci LEXu píší: Vážená paní eurokomisařko, právě jsme si přečetli vaše vyjádření ohledně směrnice na regulaci zbraní v EU. Při vší úctě k Vám a Vaší práci musím konstatovat, že ta odborná blamáž, kterou ve své vystoupení předvedl nedávno i pan senátor František Bublan, viděli jsme to v interview, nebyla ojedinělou, že se patrně jedná o obecný jev, a jsem, slušně řečeno, velmi rozesmutněn tím, že lidé, kteří mají či budou mít právo o tom rozhodovat, mají tak špatné informace a přehled o tom, o čem rozhodují. Jak pan senátor, tak Vy jste ve svém prohlášení smíchali jablka s hruškami. V jedné větě hovoříte o nelegálně upravených zbraních, o tzv. reaktivaci deaktivovaných zbraní, a v té samé větě mluvíte o restrikci samonabíjecích, poloautomatických zbraní. Dovolte mi tedy sdělit Vám jedno sladké tajemství: Jde o dvě naprosto odlišné věci. Ano, já rozumím Evropské komisi, že se jí nelíbí, že kdejaký terorista si může koupit reaktivovanou zbraň a jít s ní vystřílet koncertní síň. Věřte, že toto se nelíbí vůbec nikomu, ani legálním držitelům zbraní, kteří mimochodem patří mezi lidi, kteří nejvíce dbají na to, aby sami dodržovali zákon. Ale to se stále bavíme o reaktivovaných zbraních, tedy o zbraních, které byly původně vojenské, následně velmi nedbale deaktivované, dle pojmu našeho zákona o zbraních znehodnocené, aby nestřílely vůbec, a následně zase nějakým kutilem uvedené zpět do střelbyschopného stavu. Ano, to je opravdu velký problém. Všimněte si ovšem, že tyto zbraně mají jen velmi omezený okruh zdrojů, že žádná taková zbraň nepochází z České republiky. Proč? Protože máme dobře stanovený postup znehodnocení zbraní, např. vyhláška Ministerstva průmyslu a obchodu 371/2002, a uvedenou do praxe její aplikaci. Každou znehodnocenou zbraň musí vidět ještě policie. Opakuji to tady podruhé. Takže řešení problému zneužívání reaktivovaných zbraní vůbec není o jejich zákazu, protože teroristní jsou zákazy - víme kde, všichni. Řešením je stanovení správného postupu při znehodnocování. Pak se totiž na trhu neobjeví nic, co by teroristé mohli reaktivovat. [[(10.20 hodin)]] Pak se ale ještě bavíme o samonabíjecích zbraních vojenského vzhledu, jak je definuje směrnice, která je chce zakázat. A tady, vážená paní komisařko Jourová, je Evropská komise úplně vedle. Tady jsem nikde nenašel jediný reálný důvod, proč chce Komise tyto zbraně zakázat. Tyto zbraně má jen v České republice odhadem kolem 100 tis. lidí a těch zbraní je odhadem 200 tis. kusů. V evropském měřítku to vynásobte tak 30-50násobkem. To všechno jsou legální zbraně, ke kterým se v Evropské unii může dostat jen držitel zbrojního průkazu nebo obdobného dokladu v zahraničí, který se možná jmenuje jinak než ten náš zbrojní. Všechno to jsou zbraně, na kterou každou jednu konkrétní musí vydat příslušný útvar policie povolení k nákupu a která je každá jedenkrát registrována a pravidelně kontrolována a testována policií. Teroristé tyto zbraně nemají a nepoužívají. Dovolte mi v závěru svého vystoupení, abyste, vážené kolegyně a vážení kolegové, měli jistotu, že mým cílem není obstruovat ani dostávat, vás členy vládní koalice, do nějakého diskomfortu. Já vám navrhnu usnesení, které vám teď přečtou, a pokud by se vám to usnesení líbilo, jsem připravena třeba ještě o nějaké pauze se s jednotlivými kolegy domluvit na nějakých úpravách, ať víte, když mi ten bod zařadíte, co bychom tady schvalovali. Já to opravdu považuji za důležité a myslím si, že toho času - dávat to sem v tom týdnu před svátky, kdy tady máme celou řadu třetích čtení, já nevím. Já si myslím, a slibuji, že já už bych k tomu nijak zásadně nevystoupila, že kdybyste to zařadili, tak za sebe říkám, že můžeme pouze hlasovat o tom usnesení, které si vám dovolím teď přečíst, a skutečně, moc vás prosím, neberte to na lehkou váhu a podpořte mi ten návrh na zařazení na dnešek jako bod - ideálně první bod, ale kdyby už jiné body byly zařazeny, tak jako bod následný. Moc vás o to prosím, o tu podporu. Kdyby to dneska neprošlo, tak zkusme to navrhnout na program dvacátého sedmého, dvacátého osmého, a ještě je schůze dvacátého devátého -
Já se omlouvám, ale vy v tom, co jste mně odevzdala, navrhujete 27. jako první bod, 8. 12. jako první bod a 9. 12. jako první bod.
Ano a dnešek.
Ano, to je dne dvacátého sedmého. To je dneska. Dvacátého sedmého, osmého a devátého.
Ano. Děkuji za upřesnění. A dovolte mi, abych vám tedy v závěru přečetla návrh usnesení, abyste v případě, že to zařídíte, věděli, o čem bychom hlasovali. Návrh usnesení Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky ke zpřísnění podmínek pro kontrolu, nabývání a držení zbraní a střeliva navrhovanou směrnicí Evropské komise: 1. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky vyjadřuje nesouhlas se záměrem Evropské komise zpřísnit kontrolu, evidenci, nabývání a držení zbraní a střeliva, které jsou drženy a užívány legálně v souladu s vnitrostátním právem členských zemí Evropské unie. Škoda, že mně dva předsedové klubů neposlouchají, pane předsedo Poslanecké sněmovny.
Já prosím, abyste nediskutovali mimo mikrofon. Prosím pány předsedy a pana poslance, aby ukončili tu debatu a umožnili paní poslankyni přečíst usnesení. Prosím.
2. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky odmítá, aby Evropská komise zasahovala do funkčního systému kontroly, evidence, nabývání a držení zbraní a střeliva nastaveného právním řádem České republiky. 3. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky vyjadřuje podporu vytvoření všech funkčních opatření, která povedou k potírání nelegálního obchodu, nabývání, držení a jinou manipulaci se zbraněmi a střelivem. 4. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky odmítá, aby Evropská komise v reakci na tragické události spojené s teroristickými činy v Paříži perzekvovala členské státy a jejich občany neoprávněným zpřísněním legálního držení zbraní střeliva. 5. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky deklaruje, že každý občan České republiky, který splní stanovené zákonné podmínky České republiky, má právo držet zbraň, a odmítá represi zákonadbalých občanů České republiky. 6. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky odmítá plnit zcela vágní opatření Evropské komise, která vedou k potlačení práv občanů České republiky. 7. Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky pověřuje předsedu vlády České republiky, aby podnikl všechny právní a diplomatické kroky k zabránění přijetí takové směrnice, která by narušovala český právní řád v oblasti kontroly, nabývání a držení zbraní a střeliva, a tím zasahovala do práv občanů České republiky. Tohle je návrh usnesení, o kterém jsem připravena se ještě s některými z vás, kteří o to mají zájem, bavit. A skutečně vás moc prosím o podporu tohoto návrhu a slibuji, že ten svůj dlouhý úvod, který jsem tady teď měla, nebudu opakovat. Mým cílem není tedy obstruovat, skutečně tento zákon považuji já za velmi zásadní. Děkuji.
Ano. Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, přeji pěkné dopoledne. Než budeme pokračovat v projednávání dalších bodů, přečtu omluvenky, které ke mně dorazily. Dnes se omlouvá z jednání paní poslankyně Zuzana Kailová, dále dnes od 11.00 do konce jednacího se omlouvá pan poslanec Petr Kudela, mezi 12.30 a 14.00 se omlouvá z důvodu jednání paní poslankyně Jana Hnyková, od 9.00 do 10.00 se z pracovních důvodů omlouvá paní poslankyně Helena Válková, dnes od 9.45 do 14.00 z důvodu jednání ve volebním kraji se omlouvá pan poslanec Jiří Holeček, dále dnes z důvodu naléhavých pracovních povinností se omlouvá pan ministr Milan Chovanec a dále po celou dobu jednacího dne se omlouvá pan poslanec Milan Urban. Budeme pokračovat. Paní poslankyně Jana Černochová má další přihlášku a je to téma zařazení nového bodu - porušování nebo porušení jednacího řádu Poslanecké sněmovny. Máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo. Já bych chtěla požádat vedení Poslanecké sněmovny, aby posoudilo věc, která se tady stala včera, která mi není příjemná, a bohužel tady není ani předseda bezpečnostního výboru, aby na to reagoval. Chtěla bych zařadit tuto věc do programu právě z toho důvodu, aby na to mohl pan předseda výboru reagovat, protože když nemá přednostní právo, tak nemůže vystupovat v rozpravě při schvalování programu. Tady skutečně došlo k tomu, že byl svolán výbor pro bezpečnost na úterý. Je tady usnesení [[ukazuje]], které si můžete všichni přečíst, je ověřeno ověřovatelem výboru panem Richardem Dolejšem, je podepsáno předsedou výboru panem Romanem Váňou. Dovolte mi, abych vám ho přečetla. Je to usnesení 95. výboru pro bezpečnost z 22. schůze uskutečněné dne 11. listopadu 2015 k návrhu termínu a pořadu 23. schůze výboru pro bezpečnost. Výbor pro bezpečnost Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky na návrh předsedy výboru Romana Váni I. stanoví termín 23. schůze výboru pro bezpečnost na středu 2. prosince 2015 a od 9.00 hodin; II. pověřuje předsedu výboru, aby v dohodě s místopředsedy výboru stanovil podrobnosti pořadu 23. schůze výboru podle výsledku prvního čtení v Poslanecké Sněmovně. Přehrála jsem si i stenozáznam. Ti z vás, kteří byste na to měli nervy, tak je to 44. minuta 18. vteřina a debata o termínu programu trvá do 47. minuty 55. vteřiny Je to výbor pro bezpečnost z 11. 11. 2015. [[(10.30 hodin)]] Mně by ani nevadilo, kdyby pan předseda výboru Váňa svolal mimořádnou schůzi k tomu GIBSu, protože skutečně proběhla na výboru debata o tom, že se nedá vyloučit, že se sejde ještě výbor pro bezpečnost, aby nějakým způsobem řešil tu situaci, která tam je. Ale prosím pěkně, ne tímto způsobem. Ne způsobem, že se tady svolá výbor a předseda výboru se naprosto bezprecedentně, bez dohody s ostatními místopředsedy, bez dohody se členy stálé komise GIBS. Paní Lorencová je místopředsedkyně, já jsem místopředsedkyně, pan Klučka je předseda. Nikdo z nás o tom nevěděl. My se to tady dozvídáme tímto způsobem. A já to skutečně považuji za flagrantní porušení jednacího řádu a byla bych velmi ráda, aby se tato situace v Poslanecké sněmovně a ve výboru pro bezpečnost neopakovala, aby byl dodržován jednací řád. Aby se svolávaly výbory v souladu s jednacím řádem a ne tak, že se pan předseda s panem premiérem a možná s panem ministrem vnitra Chovancem rozhodnou, že prostě to písknou na toto datum, a my se budeme přizpůsobovat jim. Přestože ten výbor, který byl řádně svolán, nebyl zrušen. Takže já bych doporučovala všem kolegům, pokud se pan předseda nerozhodne jinak, abychom se sešli v tu středu, kdy jsme se sejít měli, v devět hodin ráno, kdy jsme se sejít měli, a abychom projednávali věci, které jsme projednat chtěli. Mimo jiné ty zbraně, o kterých jsem tady mluvila v předešlém příspěvku, to je přesně to téma, kterému by se měl výbor pro bezpečnost také věnovat. Sice doufám, že se tématu budete věnovat všichni, ale kde jinde by to mělo být než na výboru pro bezpečnost. Takže není pravda, že by neměl výbor pro bezpečnost program. A skutečně já proto, abych mohl dostat pan Váňa šanci na to zareagovat, tak vás zdvořile prosím, abyste zařadili tento bod na program dnešního jednání, protože by mi přišlo nefér, abych tady mluvila jenom já a nemohl se k tomu vyjádřit pan Váňa. Děkuji vám za pozornost a prosím, aby ta data, která jsem říkala předtím, kdy to navrhuji zařadit, tak jsou stejná jako u toho mého předešlého příspěvku.
Dobře. Ten bod, který navrhujete zařadit se jmenuje Porušení jednacího řádu Poslanecké sněmovny.
Ano, děkuji.
Ano. S přednostním právem se hlásíte do rozpravy. Dobře, prosím.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, protože paní poslankyně Černochová opět otevřela tuto celkem zbytečnou záležitost, kterou jsme mohli vyřešit v rámci jednání výboru pro bezpečnost, já bych jenom znovu upřesnil ta fakta. Když pominu, že podle § 36 jednacího řádu schůze výboru svolává a řídí ho předseda, který...
Já vás poprosím, paní poslankyně, nechte domluvit řečníka.
To si můžeme přečíst každý, jak to je podle jednacího řádu. Pak je pravdou to, co říká paní poslankyně Černochová, že jsme se usnesli na jednání výboru, že bude-li nějaký zákon v prvním čtení přikázán výboru pro bezpečnost, pak se sejdeme ve středu v devět hodin. Toto usnesení jsem podepsal a přijali jsme ho na jednání výboru. Vzhledem k tomu, že žádný zákon v prvním čtení výboru přikázán nebyl, tento výbor ve středu v devět hodin svolán také nebyl. To je ta první záležitost. A jak paní poslankyně Černochová správně řekla, na výboru jsem avizoval svolání jednotematického výboru s tématem jmenování nového ředitele Generální inspekce bezpečnostních sborů. A tato situace nastává a takto by se výbor měl svolat v pátek. Vzhledem k tomu, že bylo zpochybněno, jakým způsobem byl tento výbor svolán, tedy na základě diskuse na výboru a mým rozhodnutím, proto jsem se rozhodl, že využiji jednacího řádu a požádám kolegy z výboru pro bezpečnost, abychom svými podpisy svolání tohoto výboru podpořili. Těch možností podle jednacího řádu, jak výbor svolat, je samozřejmě více, nicméně zvolil jsem tento postup a doufám, že i paní poslankyně Černochová bude s takto zvoleným postupem podle jednacího řádu spokojena. Děkuji za pozornost.
Já vám děkuji. S přednostním právem se hlásí paní poslankyně Černochová.
Děkuji, pane předsedo. Spokojená určitě budu, ale spokojenější bych byla tehdy, pokud by se takto postupovalo od samého začátku a pokud by nebyl jednací řád Poslanecké sněmovny ohýbán způsobem, jakým jsme toho byli svědky. A bez ohledu na to, jestli mi to zařadíte do programu nebo nezařadíte, žádám legislativní odbor Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky, aby tento způsob svolávání výborů prověřil. Ale děkuji za to, že se tedy dohodneme na stanovení nového data a že bude v souladu vše s jednacím řádem. Díky.
Já vám děkuji. S přednostním právem pan poslanec Váňa.
Já bych se za a) chtěl ohradit proti nařčení z nerespektování jednacího řádu, neboť tam nedošlo k žádnému porušení jednacího řádu - to za prvé. Pátek je řádným jednacím dnem ve výborovém týdnu. A za druhé bych požádal paní poslankyni Černochovou prostřednictvím pana předsedajícího, aby nezneužívala jednací řád Poslanecké sněmovny a neřešila s přednostním právem na plénu tyto záležitost, které se týkají čistě jednání výboru pro bezpečnost. Děkuji za pozornost.
Děkuji. Hlásí se paní poslankyně Černochová s přednostním právem. [[Potlesk z levé části sálu.]] Prosím.
Tak ještě jednou. Mám před sebou usnesení výboru pro bezpečnost, které má číslo 95, které stanoví termín 23. schůze výboru pro bezpečnost na středu 2. prosince 2015 od devíti hodin. [[Ukazuje usnesení.]] Mám před sebou v levé ruce pozvánku na 23. schůzi výboru pro bezpečnost, která se uskuteční v pátek dne 4. prosince 2015 od jedenácti hodin v zasedací místnosti výboru pro bezpečnosti A23. To nejsou dvě schůze. To je jedna schůze, kde si ale manipuluje někdo s termínem. A to mně vadí. A to žádám, aby prověřila legislativa, jestli takto je možné, když my na výboru 11. 11. odhlasujeme všichni, že se výbor bude konat tehdy v tolik a v tolik. Ano, dáme předsedovi pravomoc, aby s místopředsedy sestavil program podle toho, jak napadají legislativní normy a jak je zapotřebí ve lhůtách je projednat. Ale přeci není možné potom, kdy my na výboru takto hlasujeme, si svévolně termín změnit a nenazvat to ani mimořádnou schůzí ani schůzí jinak číslovanou než ta, která byla podle usnesení řádně svolána. Děkuji.
Děkuji. Pouze pro pořádek, byť jsem si vědom, že máte přednostní právo a můžete vystupovat, tak bych vás vedl k pořádku, abyste se vyjadřovali k programu schůze a jeho úpravy, případně. S přednostním právem pan předseda Kalousek.
Děkuji pěkně, pane předsedající. Já bych se chtěl ohradit. Ohradit za ty, kterým jednací řád přisuzuje ono právo přednostního vystoupení. Paní poslankyně Černochová s přednostním právem v rámci bodu pořad schůze za klub ODS obhajovala zařazení určitého bodu. Pan poslanec Váňa, jako místopředseda klubu vystupuje s přednostním právem a hovoří o problematice bezpečnostního výboru. Kdo tady zneužívá jednací řád z pozice jednacího práva? Paní poslankyně Černochová, která za svůj poslanecký klub v rámci řádně schváleného bodu pořad schůze navrhuje zařazení bodu, anebo pan poslanec Váňa, který nás obtěžuje svými výhradami vůči paní poslankyni Černochové týkajícími se výlučně bezpečnostního výboru. Prostřednictvím pana předsedajícího vy a jenom vy, pane poslanče Váňo, jste zneužil jednací řád a přednostní právo. Rozhodně ne paní poslankyně Černochová.
S přednostním právem se hlásí pan poslanec Pavel Kováčik. Prosím.
Děkuji za slovo. Paní a pánové, pane předsedající, přeji hezký dobrý den. Tyhle naše přestřelky určitě velmi zajímají veřejnost, která s napětím sleduje, jak to dopadne, jestli pravdu měl pan kolega Váňa, nebo paní kolegyně Černochová, nebo kdo vlastně a jestli vůbec nějaká pravda se dá najít. Prosím pěkně, pojďme k věci. Jenom co se týká přednostního práva, vždycky to tak bylo a rád bych, aby to nikdy nebylo jinak - s přednostním právem ten, kdo je jím nadán, může vystoupit kdykoli a k čemukoli. Druhá stránka věci je, s jakou mírou, s jakou tolerancí, s jakým smyslem pro určitou bych řekl přiměřenost nebo uměřenost ten držitel přednostního práva jde vystupovat. Ale ve skutečnosti je to tak, jak říkám, nebo si alespoň myslím, že to je tak, jak říkám. Znovu vyzývám, pojďme zpátky k věci, resp. pojďme vůbec už k věci.
Já vám děkuji. S přednostním právem pan předseda Kalousek. Prosím.
Děkuji. Dovolte, pane předsedo Kováčiku, abych vám prostřednictvím pana předsedajícího za klub TOP 09 poděkoval za vaše slova a abych vám poděkoval i za míru, přiměřenost a toleranci, kterou jste podle mého názoru zvolil zcela optimálně.
Já vám děkuji. Budeme pokračovat tak, jak mám pořadí přihlášek, které byly doručeny. Přihláška k návrhu na změnu schváleného pořadu - hlásí se pan poslanec Radim Holeček. Pro pořádek říkám, že návrh na změnu pořadu pro ty, kteří nemají přednostní právo, je pět minut na vystoupení. Po něm se připraví pan poslanec Karel Fiedler. Prosím, máte slovo.
Dobrý den. Jsem poctěn, že jsem první. Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, návrhem o zařazení tohoto bodu jistě potěším zde přítomnou paní poslankyni Maxovou, duchovní matku novely, kterou předložila skupina poslanců včetně mne. Jedná se o návrh, který byl poslancům rozeslán dne 12. 9. 2014 a je to totožný návrh, který předložila předchozí Sněmovna, ale kvůli jejímu rozpuštění nebyl vůbec projednáván. Radka Maxová věřila v silnou podporu novely zákona o registrovaném partnerství, a to až tak, že predikovala platnost této normy už od roku 2016. Pěkně k tomu uvedla následující: Pokud registrované páry chtějí vychovávat děti, tak by měly mít možnost legálně a beze strachu se postarat o dítě svého partnera či o své vlastní. Děti by měly vyrůstat v rodině, ať už heterosexuální, či homosexuální. Odnášejí si rodinné návyky, jde také o jistotu dítěte. Zatím však sledujeme u tohoto návrhu podobný proces jako u toho samého návrhu v minulém období. Ne že bychom se jako Sněmovna rozpouštěli, tedy zatím jsem nic podobného neslyšel, ale přijde mi, že není vůle toto kontroverzní téma vůbec otevírat. U mé politické strany se tomu nedivím. Tam se bude, jak jsem si ověřil, podpora hledat jen velmi těžko, ale v současné koalici jsem však předpokládal větší nadšení pro věc. Rok se s rokem sešel a zajímavá a tolik potřebná novela se neposunula ani do prvního čtení. Jak jistě víte, podle zákona č. 115/2006 Sb., o registrovaném partnerství, je možné vstoupit do registrovaného partnerství. V rámci vztahu k dětem registrované partnerství není překážkou výkonu rodičovské zodpovědnosti vůči vlastnímu dítěti. Dle § 13 odst. 3 má partner rodiče povinnost podílet se na výchově dítěte, pokud spolu žijí ve společné domácnosti. Tudíž novela řeší i nastalou situaci, kdy registrovaní partneři spolu žijí a společně vychovávají dítě jednoho z partnerů. Současná právní úprava v občanském zákoníku rozlišuje dva druhy osvojení, a to společné a individuální. Společné osvojení je osvojení pouze manželů a individuální je osvojení jednou osobou. Zvláštní je, že osoba, která vstoupila do registrovaného partnerství, si dítě osvojit nesmí a osoba, která žije se svým partnerem stejného pohlaví v neformálním svazku, tak ta možnost osvojení má. Po novele by měla vzniknout situace, jako je v současné době u osvojení, kdy si osvojí manžel dítě své manželky, které ona má z předchozího vztahu. Kolegyně a kolegové, uvědomme si, že se nejedná o osvojení cizího dítěte z náhradní ústavní péče, které nemá rodinu a je právně volné, ale o osvojení dítěte, které žije ve stejnopohlavní rodině. V České republice každoročně přibývá dalších a dalších stejnopohlavních rodin, kde se děti rodí plánovaně těmto párům. Dítě má tedy právně jen jednoho rodiče, a protože ten druhý není znám, tak jej od počátku vychovávají a starají se o ně dva milující rodiče. V roce 2011 při sčítání lidu žilo ve stejnopohlavních rodinách již přes 900 dětí. Velkým problémem současné právní úpravy je to, že nebiologický rodič, tedy partner či partnerka, nemá žádná práva k dítěti a není brán jako zákonný zástupce dítěte, což samozřejmě má svá úskalí, např. při rozpadu partnerství nebo úmrtí jednoho z rodičů. - Docela to tu hlučí. - To znamená, že se pokoušíme dítěti prospět, aby mělo od narození dva rodiče, a to nejen de facto, ale i de iure. Toto osvojení umožňuje i celá řada dalších evropských států. Zmiňme například Německo, Francii, Velkou Británii či Španělsko. Pro dítě hraje roli i ta věc, že osvojený nebiologický rodič bude mít vyživovací povinnost a stane se zákonným zástupcem dítěte. Dále je důležité, že o adopci bude rozhodovat soud a také dítě starší 12 let, které bude muset dát k takovému kroku souhlas. Já jsem se k podpoře této novely rozhodl poté, co jsem se na univerzitě seznámil s osudy svých lesbických studentek. [[Smích z pravé strany sálu.]] Nejmarkantnější je příběh dvou mladých žen, které plánují založení rodiny, a jedna z nich pracuje jako policistka. Dnes a denně tady zdůrazňujeme, jak je dnešní svět nebezpečný. I vzhledem k posledním teroristickým útokům v Evropě se nemůžeme divit, že tato lesbická žena policistka, která nemá právní jistotu, že dítě v případě její smrti bude moci vychovávat partnerka, má obtížnou pozici při rozhodování o své budoucnosti. Takové a jim podobné -
Vážený pane poslanče, já jsem návrh na změnu programu od vás zaregistroval a vašich pět minut pro obhájení tohoto návrhu uplynulo.
Takové jim podobné případy by tato novela řešila. Já z tohoto místa žádám o podporu této úpravy a žádám o zařazení tohoto bodu na dnešek jako první bod.
Váš čas, pane poslanče!
Děkuji za pozornost.
Děkuji. Jako další je přihlášen pan poslanec Karel Fiedler a připraví se pan poslanec Ivan Adamec. Máte pět minut, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dobré dopoledne, dámy a pánové.
Ostatní kolegy a kolegyně žádám o ztišení, aby bylo rozumět, co se přednáší. Prosím, pokračujte.
Rád bych na pořad jednání zařadil nový bod s názvem Informace ministra průmyslu a obchodu k vyplácení podpory na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Bod navrhuji zařadit na 8. 12. jako první bod jednání, a to vzhledem k jeho velké důležitosti a velkému objemu finančních prostředků, kterých se dotýká. Kladné notifikační rozhodnutí mají v tuto chvíli jenom výrobny elektřiny z obnovitelných zdrojů instalované v letech 2013 a 2015. Žádné jiné výrobny dosud kladné notifikační rozhodnutí nemají. Vyjádřeno v penězích, podpora pro notifikované zdroje činí asi 3,5 mld. Kč a zatím není vypsána podpora pro nenotifikované zdroje v odhadované sumě 42 mld. Kč. Jedná se o roční sumy, přičemž vyplácet se bude ještě deset až dvanáct let. Účinné znění zákona o podporovaných zdrojích energie říká, že se výše a rozsah podpory nestanoví, pokud by podpora byla v rozporu s podmínkami pro poskytování veřejné podpory stanovenými právem Evropské unie nebo rozhodnutími Komise vydanými na jeho základě. Tedy zdroje bez notifikace by neměly získat podporu. K tomu existuje ještě evropský závazek České republiky, konkrétně článek 108 odst. 3 věta 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, který zní: Dotyčný členský stát neprovede zamýšlená opatření, dokud Komise v tomto řízení nepřijme konečné rozhodnutí. [[(10.50 hodin)]] V České republice stanoví výši a rozsah podpory Energetický regulační úřad na základě zákona. Podporu pak na základě požadavků distribučních společností vyplácí společnost OTE, kterou ze 100 % vlastní Česká republika a kde vykonává akcionářská práva MPO. V letech 2013 až 2015 Energetický regulační úřad opakovaně upozorňoval ve svých cenových rozhodnutích právě na to, že zákon zakazuje ve vyjmenovaných případech podporu vyplácet. MPO vždy nechalo ve vládě vzít na vědomí, že notifikace bude brzy dokončena, a umožnilo tak také své dceřiné společnosti peníze vyplácet. Letos se však situace dramaticky změnila. MPO v březnu letošního roku dopisem všem poslancům potvrdilo, že výkupní ceny energií z obnovitelných zdrojů byly v minulosti špatně nastaveny. MPO také jako gestor energetické legislativy jasně na konci října s odkazem na § 1 odstavce 3 zákona 165 o podporovaných zdrojích energie napsalo, že v cenovém rozhodnutí ERÚ nemá být stanovena výše a rozsah podpory pro zdroje energie, které nemají kladné notifikační rozhodnutí Evropské komise. Nakonec to přiznal i sám ministr Mládek po středeční návštěvě u pana prezidenta, kde slíbil, že vláda vyřeší rozpor se zákonem tím, že schválí garanci tak, aby regulátor podporu mohl v souladu se zákonem vypsat. Pan ministr Mládek má dnes, pokud vím, v Bruselu zjišťovat, jak se Evropská komise staví k české podpoře solárníků. Notifikaci ve středu slíbil panu prezidentovi a zároveň veřejně slíbil, že vláda učiní garanci pro Energetický regulační úřad, aby ERÚ mohl podporu vypsat. Bude velmi zajímavé sledovat, s jakým výsledkem se pan ministr vrátí. Zajímá mě tedy, zda bude podpora Bruselu schválena a za jakých podmínek. Zatím mají kladné notifikační rozhodnutí jenom výrobny elektřiny z obnovitelných zdrojů z let 2013 až 2015. Chci vědět, jak bude vypadat garance vlády. Vezme na sebe vláda zodpovědnost za nezákonný postup? Určitě existují dopady na celé odvětví obnovitelných zdrojů a na bankovní sektor. Je dokonce možné, že Česká republika bude muset až k mezinárodním soudům. I to by mělo být předmětem naší diskuse. Chci vědět, kdo za to může. Kdo to nechal dojít tak daleko. Proč to pan ministr Mládek za dva roky nevyřešil. Já doufám, že i vám, kolegové, přijdou tyto informace závažné natolik, že chcete stejně jako já znát odpovědi na otázky, které jsem zde vznesl, a podpoříte tedy zařazení bodu na úterý [[upozornění na čas]], kdy již pan ministr Mládek by měl toto stanovisko z Bruselu znát. Děkuji za podporu tohoto opravdu velmi závažného bodu -
Děkuji, pane poslanče, váš čas. Nyní řádně přihlášený pan poslanec Ivan Adamec, a připraví se pan poslanec Jan Zahradník. Prosím, máte slovo.
Děkuji, pane předsedající. Dámy a pánové, já se trochu vrátím na zem a malinko i pod zem, protože jsem tady slyšel o těch zbraních, tak jsem měl z toho docela osypky. Ale teď vážně, prakticky. Mám tady návrh na předřazení bodu číslo 14, což je sněmovní tisk 500, je to vládní návrh zákona, kterým se mění zákon číslo 44/1998 Sb., o ochraně a využití nerostného bohatství, takzvaný horní zákon, ve znění pozdějších předpisů. Když jsem tady poslouchal, když pan předseda Stanjura tady říkal, kolik máme neschválených zákonů této schůze, tak si myslím, že tento zákon z hlediska stability tohoto odvětví a z hlediska vydiskutovatelnosti na hospodářském výboru by měl velkou šanci na projití na tomto plénu včetně pozměňovacích návrhů, o kterých se zmíním za chvíli. Takže já navrhuji, aby tento bod se předřadil na dnes jako první bod, anebo v případě, že se vám to nebude zdát, tak za pevně stanovené dnešní body. Já bych vám možná osvěžil, o co jde, protože ne všichni se touto problematikou zajímají. Musím říct, že je to návrh předložený na účelem změny poměru rozdělení příjmů z úhrady dobytých nerostů mezi státní rozpočet České republiky a obce a zjednodušení a zprůhlednění postupu při výpočtu, vybírání a vymáhání úhrad a navýšení příjmů z úhrad z dobytých prostorů. Když to shrnu, dochází ke změně způsobu výpočtu náhrady za vydobyté prostory, dochází ke změně rozdělení výnosů z náhrad. Stát získá nově více než obce, dochází k nárůstu náhrady za některé vydobyté nerosty, počítá se z množství nerostů, a dochází k nárůstu náhrady z dobývacích prostorů, počítá se z rozlohy dolu. Změna výpočtu úhrady za vydobyté prostory, tak to je velmi zajímavé, v původním znění horního zákona se výše náhrady za vydobyté nerosty počítala na základě poměrně komplikovaného vzorce, který upravovala vyhláška č. 616/1992 Sb., ve znění pozdějších vyhlášek. Součástí vzorce byl i koeficient různě vysoký pro jednotlivé druhy nerostů. Součástí novely tohoto horního zákona je i návrh nové vyhlášky, kde se dřívější komplikovaný vzorec nahrazuje vzorcem jednoduchým, matematicky vyjádřeno a krát b, kde a je cena v korunách za objemovou jednotku jednotlivých druhů nerostů a b je množství objemové jednoty v tunách nebo metrech krychlových. Výše úhrady roste přibližně na dvojnásobek u všech druhů nerostů. Výjimku tvoří černé uhlí, hnědé uhlí dobývané v hlubině, radioaktivní nerosty, ropa a hořlavý zemní plyn. Co se týká výše úhrady za vydobyté prostory z dobývacích prostorů, tak náhrada dle současného znění horního zákona se platí ve výši 100 až 1000 korun za hektar dle velkosti dolu. Konkrétní výši by mělo určit nařízení vlády na základě dopadu těžby na životní prostředí, avšak toto nařízení nebylo nikdy doposud vydáno. V konečném důsledku tak všichni těžaři de facto platili pouze 100 korun za hektar, čili nejnižší možnou částku. V novele se stanoví plošná výše poplatku ve výši 1000 korun za hektar s výjimkou nerostů, kde není povolena specifikovaná hornická činnost. Zde je úhrada 300 korun za hektar. Veškeré úhrady za dobývací prostor jsou příjmem obcí. No a jak se mění ty částky? Doposud se náhrada z vydobytých prostorů rozdělovala v poměru 75 % obce, na jejichž katastrálním území se doly nachází, a 25 % stát. Nový obecný poměr je navrhován v poměru 38 % obce, 62 % státní rozpočet. Toto rozdělení neplatí pro černé uhlí, hnědé uhlí dobývané v hlubině, radioaktivní nerosty a ropu a hořlavý zemní plyn, kde zůstává stávající rozdělení, čtvrtinu stát, tři čtvrtiny obce. Příjmy státu z úhrad za vydobyté prostory zůstanou rozděleny v poměru 60 %. Přímý příjem státního rozpočtu 40 % bude účelově vázán do rozpočtových kapitol MPO a Ministerstva životního prostředí sloužících k nápravě škod na životním prostředí způsobených dobýváním prostorů. Dopady jsou cca 127 mil. korun do státního rozpočtu, dopady na rozpočty obcí jsou neutrální. Protože mi vypršel čas a nechci zdržovat, nedostal jsem se už na pozměňovací návrhy, abych vás požádal, abyste podpořili předřazení toho bodu, protože má vysokou šanci na schválení a podle mě pro toto odvětví je důležitým stabilizujícím prvkem. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji. Pro pořádek, navrhujete to jako první bod? [[Poslanec Adamec odpovídá mimo mikrofon.]] Nebo za pevně zařazený dnes. Dobře, děkuji. Budeme pokračovat. Nyní tedy požádám o vystoupení pana poslance Zahradníka a připraví se paní poslankyně Miroslava Němcová. Je to bod ochrana přírody, první čtení.
Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, já bych chtěl předložit návrh na změnu schváleného pořadu jednání naší schůze, a to konkrétně ve věci vládního návrhu novely zákona 114 o ochraně přírody a krajiny. Tento zákon jsme již začali projednávat dne 7. října téhož roku. Tehdy přednesl úvodní slovo pan ministr životního prostředí Richard Brabec a za výbor pro životní prostředí promluvil jeho zpravodaj tohoto zákona pan doktor Robin Böhnisch. Byla zahájena diskuse, do které se přihlásilo v té době myslím sedm poslankyň a poslanců. Já jsem měl tu čest, že jsem mohl promluvit jako první z nich, ale vzhledem k tomu, že vypršel čas vyhrazený na projednávání zařazených bodů v programu a přicházel na pořad jednání volební bod, musel jsem svůj projev přerušit s tím, že budu pokračovat v projevu při příštím zařazení toho bodu. [[(11.00 hodin)]] Když se nad důvody předložení tohoto návrhu zamyslíme, tak zjistíme, že důvodem není to, že by byla situace v ochraně životního prostředí v naší republice nějak neuspokojivá. Víme, že stav přírody se zlepšuje. Není to ani proto, že by zde byly nějaké velké problémy v chráněných územích nebo v územích národních parků. Příčinou je bezesporu situace přímo v nitru, ale také kolem Národního parku Šumava. My jsme nějak tak před rokem odmítli senátní návrh zákona o Národním parku Šumava, návrh, který měl velmi širokou podporu jak šumavských obcí, obou krajů, na kterých leží národní park, ale také představitelů určité části vědecké obce a poměrně značné části veřejnosti. Tehdy tedy naše Sněmovna podlehla tlaku ekologických aktivistů a možná i některým zákulisním dohodám a návrh jsme zamítli. Proto je třeba otevřeně přiznat, že tento návrh, novela zákona 114, je vlastně zákonem, který bude rozhodovat o dalším vývoji Šumavy. O tom, zdali bude ještě v poslední chvíli zachráněna jako zelené pohoří tak, jak byla po staletí, nebo že dojde k tomu, že se otevře cesta k přeměně na divočinu, cesta, jejíž konec neznají ani ekologové, kteří o ní sní, ani s nimi spříznění vědci. Vnímám, že obyvatelé Šumavy, velká část jejích návštěvníků a občanů obou krajů, s napětím sledují, jak se Sněmovna vypořádá s tímto návrhem. A já také sleduji, jak se tento návrh pohybuje v našem programu. Dokonce je zařazený na dnešní den jako bod programu č. 68, ale mám vážnou obavu, že k jeho projednání dneska nedojde. A nakonec si myslím, že to je dobře. Myslím si, že to je dobře, protože jsem přesvědčený o tom, že by bylo podle mého názoru správné umožnit těm, kterým záleží na Šumavě, aby mohli mít možnost postup našeho projednávání osobně přímo zde na galerii pro hosty ve sněmovně sledovat. Vzpomenete-li si na to, jak probíhalo projednání senátního návrhu zákona, tak uznáte, že ti, kteří se tehdy zúčastnili, sledovali naše jednání navzdory jeho výsledku klidně a bez nějakých problémů. Já si myslím, že jak podporovatelé, tak i odpůrci tohoto zákona by měli mít možnost a právo vědět, na který den, na kterou hodinu je tento návrh zařazen a kdy bude projednán, tak aby mohli zvážit a sami se rozhodnout, zdali svou přítomností, ať už jej podporují, nebo jsou proti němu, třeba ovlivní, jak jednání dopadne. Je to v souladu se zákonem a je to podle mne i v souladu s tradicemi naší Sněmovny a tito občané na to mají právo. Proto si dovoluji navrhnout, aby bod č. 68 schváleného programu, což je vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 501, prvé čtení, přerušený, byl zařazen jako pevně zařazený bod na středu 9. prosince 2015 na 14.30 hodin jako první bod po polední přestávce. Děkuji za pozornost.
Já vám také děkuji, pane poslanče. Nyní tedy vystoupí paní poslankyně Miroslava Němcová s bodem informace vlády o bezpečnostní situaci a připraví se pan poslanec Petr Bendl. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, vážené paní kolegyně a vážení páni kolegové, chtěla jsem vás tímto požádat o souhlas s navržením nového bodu do programu naší schůze s názvem Informace vlády o bezpečnostní a migrační situaci v České republice a situaci v Evropské unii. K tomu mě vedou tyto důvody. Jestli si dobře vzpomenete, tak již v únoru letošního roku Poslanecká sněmovna naprostou většinou, tuším tehdy 155 hlasy z přítomných možná 170 nebo 180, kolik nás zde bylo, si přesně nevzpomínám, přijala návrh usnesení, v němž bod č. 2 zní takto: Poslanecká sněmovna žádá vládu o průběžné informování Sněmovny o postojích, které bude obhajovat ve všech zahraničních jednáních zabývajících se bezpečnostní a migrační politikou. Zdůrazňuji slovo průběžné informování, protože to má svůj význam vzhledem k tomu, jak dramaticky a nešťastně se situace s migranty na území Evropské unie vyvíjí. Jestliže říkám, že dramaticky a k tomu ještě nešťastně, tak pro to nalézám opodstatnění ještě v jednom naše usnesení, rozvedu to později, které jsme přijali v říjnu letošního roku a týká se tohoto tématu. Tam v bodě 2 odmítá Poslanecká sněmovna trvalý přerozdělovací mechanismus, který má zavést přerozdělování uprchlíků pomocí povinných kvót pro jednotlivé členské státy Evropské unie. V tom minulém únorovém usnesení máme ještě bod č. 6, v němž podporujeme volný pohyb osob v rámci schengenského prostoru a odmítáme návrhy na jeho omezení. Zároveň podporujeme společný postup zemí Evropské unie k vyšší ochraně vnější hranice schengenského prostoru. A co se děje, dámy a pánové? Možná jste zaznamenali po útoku v Paříži, jak Jean-Claude Juncker v podstatě říkal: nic se neděje, jedeme dál. Možná jste zaznamenali, jak německá kancléřka Angela Merkelová předvčerejšky v Bundestagu obhajuje tezi na povinný trvalý mechanismus přerozdělování uprchlíků, podmiňuje tuto situaci tím, že jedině tak bude moci být zachován schengenský prostor. Mluvím o tom proto, protože Poslanecká sněmovna jak k trvalému mechanismu, tak k jednorázovým kvótám, tak k udržení schengenského prostoru přijala své usnesení a toto usnesení nezměnila. Vládu zavázala k tomu, aby nás průběžně informovala, a vláda tak nečiní. Já jsem očekávala, že vzhledem k tomu, jak je vyhrocená situace v Evropě, kdy Francie má vyhlášený výjimečný stav, vidíme, co se děje v Belgii, Německo očekávalo nejprve 800 tis. uprchlíků, v letošním roce už pravděpodobně do konce roku to bude více než milion - neví si s nimi rady a chce je tedy přerozdělit. Včera nebo předvčerejšky bezpečnostní složky Německa oznamují, že mezi migranty přicházejí teroristé, že sice to není systematická práce v rámci toho migračního toku, ale varují před tím, že na území Evropské unie jsou. Objevily se obrázky o tom, jak by mohl vypadat tzv. nový Schengen - na jednom obrázku Česká republika je, na dalším obrázku Česká republika není. Jestli nám tohle je všechno jedno, jestli nás nezajímá, že za této situace nepředstoupila vláda před Sněmovnu hned v úterý, kdy jsme začínali - a já jsem doufala, že to udělá, že bude respektovat to usnesení, které jí to ukládá, a na druhé straně že bude mít ambici uklidnit také českou veřejnost a podat tímto způsobem obsáhlejší zprávu, než jakou jí podává pomocí přestřelek v médiích mezi prezidentem a premiérem, které v žádném případě ke zklidnění našich občanů nevedou. Varovali jsme také předtím, že může dojít - a dochází k tomu na celém území Evropy - k radikalizaci sil, které z této situace budou chtít těžit. Jsme svědkem toho, že v České republice se do čela těchto radikálních sil staví prezident republiky, který pěje českou hymnu na pódiu s panem doc. Konvičkou, který chce mlet lidi do masokostních mouček! Dámy a pánové, tohle všechno přece jsou tak vážné věci, které burcují naše občany, a ti chtějí k nim slyšet nějaký postoj vlády, jak získává spojence pro to, aby naplnila usnesení Poslanecké sněmovny, že nebude omezen Schengen, že nebudou trvalé kvóty, že bude zabezpečena schengenská vnější hranice. Vždyť se neděje nic! Jenom plynou řeči v té Evropské unii, která je naprosto neschopná! Paní Mogherini vymýšlí pitomosti typu zákazu dovozu výrobků z Izraele - asi je bude označovat žlutou hvězdou nebo co - a mezitím se děje tohleto. [[Předsedající upozorňuje na čas.]] Proto navrhuji tento bod a žádám vás o jeho podporu. Děkuji.
Já vám také děkuji. Registruji váš návrh, aby tento bod byl zařazen jako první bod na úterý 8. 12. Nyní tedy vystoupí pan poslanec Petr Bendl a připraví se paní poslankyně Jana Fischerová. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Pane předsedající, kolegyně, kolegové, dovolte mi, abych se v rámci návrhu změny programu na jednání této schůze přihlásil a navrhl změnu projednávání bodu, a to bodu, který máme na programu jednání, nikoliv zařazení nového bodu, ale jako bod č. 103, sněmovní tisk 478, máme návrh poslanců Miroslava Kalouska a Františka Laudáta na vydání zákona, kterým se zrušuje zákon č. 395/2009 Sb., o významné tržní síle při prodeji zemědělských a potravinářských produktů a jejím zneužití. Chci navrhnout, aby tento důležitý bod byl projednán pokud možno ještě dříve, než proběhne druhé čtení v Poslanecké sněmovně tohoto příslušného návrhu zákona, protože mi přijde fér, abychom se o obou těchto návrzích, když už to máme na programu jednání této schůze, bavili pokud možno společně. My jsme dnes v situaci, kdy máme platný zákon o významné tržní síle, a myslím si, že zkušenosti ukazují, že zákon je v podstatě bezzubý a je k ničemu, protože všechny subjekty, kterých se to týká, podotýkám, že je to selektivní zákon, týká se významné tržní síly jenom v některých sektorech obchodu České republiky, týká se potravinářství a zemědělství a vůbec se netýká jiných částí obchodního života České republiky, což považuji za fatálně špatně, protože to poškozuje potravinářský a zemědělský sektor a znevýhodňuje ho zejména vůči zahraničním partnerům. Můžu vám na důkaz toho přečíst některé oficiální materiály z oficiálních webových stránek Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, výsledky šetření odboru kontroly tržní síly, abyste viděli, jaká je praxe a jak strašně tento zákon v podstatě nefunguje, a ani zákon, který dnes máme na stole, respektive i zkušenosti z využití platného zákona ukazují, že to, co dnes na stole máme, že to v praxi prostě fungovat nemůže a nebude. Výsledky šetření odboru kontroly tržní síly poukazují například, kde je dneska celých asi pět zaměstnanců na Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže, nevím, o kolik se bude muset posílit počet zaměstnanců ÚOHS, aby začali chodit kontrolovat jednotlivé subjekty v oblasti potravinářského a zemědělského sektoru a kontrolovat, jestli privátní dodavatelé a odběratelé mezi sebou mají vztahy, které si přeje stát, a jestli dodržují všechny právní kličky, které na ně nejenom chystáme, ale které už dnes máme. Na platný zákon o významné tržní síle má stát pět úředníků. Mohu jenom citovat některé věty, abych vám dokázal, že ten zákon je nefunkční, a i ten zákon, který dneska projednáváme, který naopak ještě zesložiťuje situaci na trhu a bude komplikovat život našim podnikatelům, a tím je znevýhodňovat vůči zahraniční konkurenci. Že tomu tak skutečně už dnes je a to, co se na nás chystá, určitě dobré není. Proto je podle mě nutné projednávat návrh na zrušení tohoto zákona zároveň s projednáváním a schvalováním zákona nového, který přináší více byrokracie. Například cituji z výsledku šetření odboru kontroly tržní síly: Zejména poslední z uvedených skutečností zaznamenala, že mezi subjekty, jejichž činnost zákon ovlivňuje, vznikla nejistota o tom, jak postupovat, aby se nedostaly do rozporu se zákonem. Je řada nejasných výkladů tohoto zákona. Není úplně jasné, kudy vlastně vede cesta, kdo je významnou tržní silou a kdo není a ve které oblasti je a ve které není, protože nejsou přesně specifikovány jednotlivé obory činnosti, které tam do této problematiky zasahují.
Omlouvám se, pane poslanče, váš čas vypršel. Každopádně registruji váš návrh.
Proto navrhuji, abychom se tímto návrhem zákona zabývali buď jako první bod dnešního dne, anebo poslední pevný bod dnešního dne. Děkuji vám.
Děkuji. Nyní tedy požádám o vystoupení poslankyni Janu Fischerovou a připraví se pan poslanec Marek Benda. Prosím, paní poslankyně.
Pane předsedající, děkuji vám za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, i já mám dnes na srdci zařazení nového bodu do programu, ale na úvod řeknu, že to nemusí být dnes, protože myslím, že by se tam dnes už nevešel jako první bod. Řeknu, čeho se to týká. Týká se to systému veřejných kontrol. Rozhlédnu-li se kolem dokola, jak vždy říkám, mám za sebou praxi v samosprávách ať už města, nebo kraje, a toto je věc, která se týká naší celé České republiky, zejména tedy starostů a starostek, ale to dopadá na každého občana, protože systém kontrol veřejné správy není vyřešen. Odvolám se na sněmovní tisk, který byl pod č. 530, a taková hlavní iniciativa vznikla ve výboru, ve kterém pracuji, a je to výbor pro veřejnou správu a regionální rozvoj. Tehdy to bylo v roce 2014, kdy jsme požádali o zařazení tohoto sněmovního tisku, a až po třinácti měsících se dostal sem do Sněmovny a bylo to 9. 4. Dne 9. 4. paní předsedkyně našeho výboru pro veřejnou správu zdůvodnila celý sněmovní tisk a na závěr toho proběhlo hlasování. Tady chci zdůraznit, že hlasování k usnesení, které vlastně pověřilo vládu, aby nám do konce června tohoto roku předložila, jak funguje systém kontrol ve veřejné správě, dopadlo tak, že bylo ze 138 poslanců 135, čili jenom tři se zdrželi hlasování, pro to, aby nám byl tento systém kontrol předložen. Mělo to být do prvního pololetí. Dodnes toto na pořadu dne nebylo. Proto to beru jako velmi závažný bod. Jsem velmi vstřícná, protože to nepožaduji zařadit dnes. Chtěla jsem včera interpelovat pana ministra Dienstbiera, ale byl ráno omluven, a řeknu proč na pana ministra Dienstbiera. Protože on předkládal vládní návrh zákona o NKÚ. Všechno s tím souvisí, protože kontrola a návrh tohoto zákona se prolíná do kompetence samospráv. Na výboru pro veřejnou správu stále čekáme a budeme asi čekat, proto nemůže být tento zákon dále projednán. Dívám se na pana předsedu kontrolního výboru, jistě by to taky uvítal. Myslím, že to zasahuje mnoho výborů, ale zejména občanů naší České republiky. Sedí zde i můj kolega z výboru pro veřejnou správu Jiří Petrů, který na toto také upozorňoval v Poslanecké sněmovně. Bylo to 9. dubna. Sedmého října jsme se vraceli právě k tomu, že toto usnesení není splněno, takže otázka zní, kdy se dočkáme odpovědi. Proto nebudu požadovat odpověď hned dnes a zařazení tohoto bodu do programu, jsem benevolentní. Pane předsedající, jestli vás mohu tímto požádat zařadit na středu 16. 12. pevně po projednání bodů třetích čtení. A kdyby toto neprošlo, tak dávám ještě druhou variantu 17. 12. jako osmý bod po písemných interpelacích, protože jsem pozorně sledovala, které body už tam jsou zařazeny. Zdůrazňuji ještě jednou, že to je velmi důležité, a jenom krátce zacituji usnesení výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj ze dne 11. listopadu. [[(11.20 hodin)]] "Výbor pro veřejnou správu přerušuje projednávání sněmovního tisku 610 do doby předložení vládního materiálu, který přehledně seznámí poslance se stávajícím systémem kontrol ve veřejné správě při čerpání veřejných finančních prostředků ve smyslu usnesení Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR č. 708 z 26. schůze konané dne 9. dubna 2015." A ještě chci poslankyně a poslance upozornit na tuto knížku [[ukazuje]] - Zahraniční zkušenosti NKÚ. Je praktická a myslím, že z toho můžeme využít mnohé věci.
Váš čas, paní poslankyně. Omlouvám se.
Ano. Velice vám děkuji za pozornost.
Děkuji. Registruji vaše návrhy na zařazení bodů - středu 16. po třetích čteních nebo další den po písemných interpelacích jako 8. bod. Děkuji. Nyní vystoupí pan poslanec Marek Benda a po něm se připraví pan poslanec Pavel Blažek. Prosím, pane poslanče.
Vážený pane místopředsedo, vážené dámy, vážení pánové, dovoluji si také navrhnout jeden nový bod na této schůzi a tento bod by měl znít Zpráva ministra vnitra o spojení Útvaru pro odhalování organizovaného zločinu s korupcí a vydíráním. Myslím, že je nezbytně nutné, abychom se touto situací zabývali. Rád bych odcitoval - a budu to dělat přesně - včerejší článek z Radiožurnálu, ze stránek Českého rozhlasu, protože si myslím, že je třeba, abychom věděli, co se opravdu odehrává a do jakých problémů se náš elitní policejní útvar dostává. Ale budu citovat raději přesně, abych nebyl panem plukovníkem Šlachtou posléze nařčen, že jsem o něm něco řekl špatně. "GIBS našla citlivé policejní dokumenty u podnikatele z Brna, je podezřelý z vydírání. Brněnský podnikatel Albin Arifovič čelí podezření z vydírání. Radiožurnál shromáždil svědectví několika byznysmenů, od kterých chtěl podnikatel peníze nebo půjčku. Arifovič jim tvrdil, že se o ně policie pak přestane zajímat nebo že sežene k jejich případu více informací. Pozoruhodné na celé věci je, že byl současně i informátorem Útvaru pro odhalování organizovaného zločinu. Dostal se tedy k citlivým informacím, které pak dokázal využít. Podnikatele Arifoviče zadržela Generální inspekce bezpečnostních sborů letos na konci října a obvinila ho z uplácení detektiva ÚOOZ Luďka V. Podle informací Radiožurnálu mu podnikatel dal mimo jiné auto a luxusní tašku. Policista je kvůli tomu stíhaný za zneužití pravomoci úřední osoby a přijetí úplatků. Krátce po obvinění udělala GIBS u Albina Arifoviče domovní prohlídku. Při té našla obrovské množství policejních materiálů na významné lidi z podsvětí, byznysu i politiky. Většina dokumentů pochází z policejního informačního systému, takzvané Bedrunky. Tedy z databáze, se kterou může pracovat jen policista. Radiožurnál měl možnost do záznamu o domovní prohlídce nahlédnout. Jak se takové informace mohly dostat k podnikateli, teď Generální inspekce prověřuje. Mluvčí GIBS Radka Sandorová nechtěla případ vůbec komentovat. Sdílnější nebyl ani mluvčí krajského státního zastupitelství v Brně, které věc nově dozoruje. S ohledem na současný stav trestního řízení se k věci vyjadřovat nebudeme, říká mluvčí brněnských žalobců Hynek Olma. Vydírání bohatých podnikatelů. Většina interních materiálů nalezených u Arifoviče se týkala případů, které zpracovávali nebo v tuto chvíli zpracovávají policisté z Útvaru pro odhalování organizovaného zločinu." Teď nebudu citovat, co přesně měli tito policisté k dispozici, protože bych se nevešel do času, ale rád bych odcitoval ještě závěrečnou část tohoto materiálu. "Ze svědectví podnikatelů i některých policistů vyplývá, že Albin Arifovič byl v kontaktu hned s několika detektivy z Útvaru pro odhalování organizovaného zločinu. Spolupracoval i se šéfem útvaru Robertem Šlachtou. Nepopírám, že pana Arifoviče znám. Naše kontakty byly čistě pracovní a osobně jsme se neviděli a nejsme v žádném kontaktu již několik let, přiznal Šlachta." Myslím si, že tohle je velký závažný problém. Stejně tak se včera na idnesu, což jsou opět noviny místopředsedy vlády, resp. server, objevil záznam z jednání soudu, ve kterém osoba, která usiluje o statut spolupracujícího obviněného a nepochybně svědčí ve prospěch obžaloby, říká toto: Účetní společnosti Peskim a další z obžalovaných Jana Šádková uvedla ve středu při své výpovědi, že jí policie slíbila peníze, když přistoupí na statut spolupracující obviněné. Jaroslav Kubiska to nyní potvrdil. 'Vím o tom, že jí byly nabídnuty peníze policií, na té schůzce jsem byl. Na dotaz soudkyně - což znamená před soudem, pod trestní sankcí - na dotaz soudkyně dodal, že peníze nabídli policisté z Útvaru na odhalování organizovaného zločinu. Myslím si, že to jsou tak závažné indicie, že je nezbytně nutné, aby se jimi Poslanecká sněmovna zabývala. Navrhuji, abychom v úterý 8. 12. toto zařadili jako první bod, případně pokud by taková vůle nebyla v této Sněmovně, tak po pevně zařazených bodech. A má se to jmenovat Zpráva ministra vnitra o spojení Útvaru pro odhalování organizovaného zločinu s korupcí a vydíráním. Děkuji za pozornost.
Děkuji vám, pane poslanče. To znamená 8. 12. jako první bod, anebo po pevně zařazených bodech. Dobře. Značím si to. Jako další vystoupí pan poslanec Pavel Blažek a připraví se pan poslanec Martin Novotný. Prosím.
Dobrý den. Děkuji za slovo. Také přicházím s návrhem na předřazení jednoho bodu, který by se dnes na této schůzi neprojednal. Je to bod 650/0. Jmenuje se vládní návrh zákona o použití peněžních prostředků z majetkových trestních sankcí uložených v trestním řízení a o změně některých zákonů. K tomuto návrhu mě vedou dva důvody. Jeden je objektivní, druhý je subjektivní. Objektivní důvod je ten, že když už vláda připraví takový materiál nebo návrh zákona k tak závažné věci, tak moje moravská úcta k české vládě mně velí, abych vládě pomohl, aby tento důležitý materiál byl projednán co možná nejdříve. To je první věc. A pak je subjektivní důvod. Já už jsem poslancem dva roky, pořádně jsem ještě nedělal zpravodaje. Mám dělat zpravodaje u tohoto zákona. A já se prostě nemohu dočkat, abych tím zpravodajem mohl býti. [[Smích některých poslanců.]] A velice mi vadí, kdyby se tento zákon nějakým způsobem dalece oddaloval. Nikoho z vás, dámy a pánové, nepodceňuji. Je mi úplně jasné, že víte, o čem tento zákon je. Nicméně abych připomenul důležitost tohoto zákona, tak je dobré k tomuto zákonu něco málo říci, abychom si rozuměli, v čem je ten zákon natolik významný, že by tady neměl jen tak ležet. Hlavním cílem navrhované právní úpravy je odstranit stávající nežádoucí stav, kdy poškození, kterým byl přiznán nárok na náhradu škody nebo na majetkové újmy, jež jim byla způsobena trestným činem, nebo nárok na vydání bezdůvodného obohacení, které pachatel jakýmkoli trestným činem získal, dále jen majetkový nárok, nedosáhne z důvodu nedostatku majetku pachatele plného uspokojení takového nároku, přestože v daném trestním řízení byl zajištěn a prostřednictvím uložených sankcí, to znamená trestů a ochranných opatření, odčerpán majetek, jenž by mohl být využit k uspokojení jejich nároků, zvláštní fondy, jejichž příjmy tvoří mimo jiné zkonfiskované výnosy z trestné činnosti a jiný majetek pocházející z trestního řízení, například peněžité tresty a jiné platby. V některých státech jsou pachatelé povinni přispívat do fondu určitou stanovenou částkou. Například v Belgii je to 25 eur. V USA se výše poplatků liší podle závažnosti spáchaného trestního činu a podle toho, zda je u právnických osob, ve výši od 400 dolarů. Ve Finsku je to 500 švédských korun. To znamená zhruba tři koruny, pokud pachateli hrozí nepodmíněný trest odnětí svobody. A tak jsou tedy známy i ze zahraničních právních úprav, konkrétně například z právní úpravy Spojených států amerických, Kanady, Austrálie, Velké Británie, Finska, Belgie, Španělska a Itálie. Většina prostředků z uvedených fondů je využívána ve prospěch obětí trestné činnosti nebo šířeji na sociální účely. Z těchto fondů se hradí peněžitá pomoc obětem násilných trestných činů, léčebné výlohy, bolestné a tak dále. Ve Francii mohou oběti, které nespadají do systému peněžité pomoci, žádat o odškodnění fondem SARVI, který v případě, že pachatel dobrovolně neuhradí škodu způsobenou trestným činem, uhradí namísto něho škodu v plné výši, jde-li o škodu menší nebo rovnu tisíci dolarů. V případě, že je vyšší, poskytuje zálohu až do výše tří tisíc - omlouvám se, že jsem řekl dolarů, ale eur. [[(11.30 hodin)]] V Kanadě je majetek, který propadl v trestním řízení, zpeněžen a převeden na zvláštní účet, z něhož mohou být peněžní prostředky použity na uspokojení majetkových nároků obětí trestných činů, na úhradu nákladů spojených s péčí o propadlý majetek, na granty, na programy ve prospěch obětí trestné činnosti. V trestněprávních předpisech států, které neumožňují využití peněžních prostředků, jež byly státem zkonfiskovány jako výnos nebo nástroj trestné činnosti ve prospěch oběti trestné činnosti, je zakotveno, že k takové konfiskaci nedojde, pokud by tím bylo ohroženo uspokojení majetkových nároků obětí trestné činnosti. Obecně lze konstatovat, že zejména státy tzv. západní Evropy mají pro využívání peněžních prostředků získaných konfiskací nástrojů a výnosů z trestné činnosti nastaveny transparentní, od státního rozpočtu oddělené systémy, například prostřednictvím vládních fondů. Některé státy takto získaný majetek přímo přenechávají samosprávným územním celkům a neziskovým organizacím. Některé státy sice takto získané peněžní prostředky odvádějí do státního rozpočtu, nicméně jejich výše je známa a v rámci státního rozpočtu existují pravidla pro jejich redistribuci buď do sociálních fondů, nebo do zvláštních programů řízených státem, nebo jsou rozděleny mezi orgány podílející se na jejich získání. Myslím, dámy a pánové, že jsem vás přesvědčil, že tento bod je třeba projednat co možná nejdříve, a proto jej navrhuji jako bod číslo 1 dnešního jednání. Děkuji.
Děkuji vám, to znamená 27. 11. jako první bod. Nyní vystoupí pan poslanec Martin Novotný a připraví se pan poslanec Václav Klučka. Prosím, máte slovo.
Děkuji, vážený pane místopředsedo. Dámy a pánové, vystupuji s návrhem na zařazení nového bodu, jehož projednání se týká problematiky, jejíž vyřešení je důležité v souvislosti s blížícím se začátkem následujícího kalendářního roku. Jsem přesvědčen, že zařazení tohoto bodu je důležité tím pádem z hlediska časové tísně, a pokusím se vám vysvětlit, v čem je ten bod důležitý a zásadní pro obrovské množství obyvatel České republiky. Při projednávání novely zákona č. 406/2000 Sb., o hospodaření energií, jsem opakovaně upozorňoval na problematiku tzv. poměrových indikátorů tepla a na rizika jejich využití pro účely vyúčtování plateb mezi obyvateli bytových domů. Těm z vás, kterým tento technický název těchto neměřidel neutkvěl, bych chtěl připomenout, že jsem tehdy, a nejenom já, řada dalších poslanců a posléze i senátoři v senátní verzi toho zákona, všichni jsme upozorňovali zejména na skutečnost, že tímto zákonem stanovené poměrové indikátory tepla nejsou měřidly dle zákona o metrologii. Tím pádem jsme upozorňovali na problematičnost jejich aplikace v souvislosti jak s faktickými fyzikálními principy vytápění bytových domů, upozorňovali jsme na roli lidského faktoru v tomto fenoménu, na význam dohody mezi obyvateli při rozúčtování nákladů na teplo a zejména na celkovou problematickou spolehlivost těchto přístrojů, nízkou vypovídací hodnotu jejich výstupů. Zdůrazňoval jsem, že jejich aplikace může vést k právní nejistotě. A bavíme se tady o problému, který se týká možná stovek tisíc obyvatel České republiky, kteří bydlí v bytových domech, tzn. nebydlí v rodinných domech, sdílejí jeden bytový dům spolu. Posléze se stalo, že senátní verze tohoto zákona nakonec zmírnila úpravu, původně striktní, a to tím, že otevřela možnost neinstalovat tyto měřiče v objektech, kde se to nevyplatí. Já bych chtěl v této souvislosti připomenout slova, která pronesl 10. dubna t. r. pan ministr Mládek, a ocituji ho. "Reakcí na toto projednání" - to jest na schválení té senátní verze - "bylo zadání studie, kterou v tuto chvíli již provádí České vysoké učení technické, která se bude zabývat nákladovou efektivitou instalace měřičů tepla. Po dokončení této studie bude možné její závěry jednoduše implementovat do právního řádu České republiky na úrovni prováděcího právního předpisu." Podle pana ministra tak existuje prostor na rychlou legislativní úpravu podle závěrů studie, to znamená, je možné stanovit výjimky z povinnosti v případech, kdy by instalace těchto přístrojů registrujících dodávku tepla byla nákladově neefektivní. Máme konec listopadu a podle mých informací ta studie ČVUT měla být odevzdána na Ministerstvo průmyslu a obchodu 16. září tohoto roku. Ovšem ve skutečnosti byla již dvakrát vrácena k dopracování. Naposledy 12. listopadu s tím, že neodpovídá zadání. Závěr studie prý vyznívá tak, že nelze stanovit jakékoli obecné pravidlo, podle kterého by se daly objekty rozdělit na povinné či nepovinné k instalaci těchto měřidel, v uvozovkách, ale že jediným možným způsobem je provedení auditu pro každý objekt individuálně. Pracovníci Ministerstva průmyslu zároveň prý opakovaně nechtějí slyšet argumenty oněch odborných zpracovatelů z ČVUT, že takové řešení prostě neexistuje. Mám zároveň informaci, že proběhla na úrovni jednání s Evropskou komisí a má prý existovat jakási dohoda, jak tuto situaci řešit. Tím pádem, suma sumárum, tato studie zatím není hotová. Zajímalo by mě, na jakém základě tedy jednání s Evropskou komisí mohla probíhat. Zároveň mám k dispozici řadu příkladů výsledků už použitého vyúčtování tepla z konkrétních objektů ve dvou letech po sobě na základě aplikace různých metod včetně využití těchto poměrových indikátorů. Tyto jednotlivé metody se ve svých výsledcích liší natolik, že to relativizuje jakoukoliv objektivitu nebo smysluplnost použití takových zařízení. Kolegyně a kolegové, musím říct, že se na mě dnes a denně obracejí mailem či telefonicky občané, a týká se to skutečně stovek tisíc lidí žijících v bytových domech, kteří v souvislosti s blížícím se začátkem roku -
Omlouvám se, pane poslanče, ale váš čas vypršel. Vašich pět minut.
Dobře. Týká se to obrovského množství občanů a já navrhuji, aby pan ministr otázky odpověděl v rámci zařazení bodu na středu 9. prosince jako první bod.
Ano, mám to poznamenáno, děkuji. Nyní vystoupí pan poslanec Václav Klučka a připraví se pan poslanec Martin Lank. Prosím, pane poslanče.
Děkuji vám, pane místopředsedo. Tak trošku se obávám, že moje krátké a pragmatické vystoupení může zaniknout ve směsici všech těch témat, kterými tady bod program jednání schůze dneska probíhá. Takže ten návrh zní, abychom body z programu 8, 9, 10, tak jak jsem je přečetl, tisk 455, 456 a 502, prosím, jde o armádní legislativu, kterou jsme tady projednali ve druhém čtení, abychom tyto body zařadili jako pevně zařazené na úvod bloku třetího čtení na středu 16. prosince.
Děkuji vám, to znamená 16. 12. první tři body v bloku třetích čtení, bod 8, 9, 10. Děkuji. Nyní tedy pan poslanec Martin Lank a připraví se pan poslanec Ladislav Vilímec, prosím.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně, vážení kolegové, já nijak nezpochybňuji důležitost zákonů, které tady chtějí předřadit kolegové, a považuji taky některé za důležité. Alespoň jeden z nich bych si dovolil tady navrhnout na předřazení. Konkrétně bych rád navrhl přednostní projednání bodu č. 107, což je sněmovní tisk 525, a chtěl bych ho zařadit na úterý 8. prosince za již pevně zařazené body. Jedná se o už zmiňovanou novelu trestního zákoníku, která má jednoznačně určit trestnost vojenské služby u tzv. Islámského státu. Problém je v tom, že dneska zákon zakazuje vojenskou službu sice u cizích států, ovšem Islámský stát není uznaný stát z pohledu mezinárodního práva, a proto se na něj ani tato úprava nevztahuje. My máme obsáhlou právní analýzu, která jednoznačně říká, že je to reálný problém. Za důležité považuji, že proti tomuto návrhu se nestaví ani bezpečnostní služby. V rámci našeho semináře, který jsme k tomuto návrhu zákona pořádali, nám to jednoznačně potvrdily. [[(11.40 hodin)]] Rovněž bych podotkl, že se nejedná o iniciativu pouze našeho klubu, tedy Úsvitu - národní koalice, ale že ji podepsali i kolegové z koalice. Je zřejmé, že zejména ve stínu teroristických útoků, které se odehrávají po Evropě, je nutné přizpůsobit český právní řád aktuálním bezpečnostním rizikům, protože s něčím podobným prostě nepočítal. Chtěl bych na vás proto apelovat, protože si myslím, že bezpečnost České republiky bychom měli všichni považovat za naprosto primární. Bezpečnostní služby po celé Evropě varují před tím, že se zvyšuje riziko terorismu, a do armády Islámského státu odcházejí tisíce Evropanů a nikdo nemůže vyloučit, že tam budou odcházet i Češi. A já si myslím, že bychom na tuto variantu měli být připraveni. Ostatně včera Slovenská informační služba dokonce přiznala, že má indicie, že za teroristickou organizaci Islámský stát mohou bojovat i Slováci. Podle sdělení mluvčího této služby opustilo Slovensko v uplynulém období několik lidí, u kterých panuje podezření, že se mohli zapojit do radikálních projevů v těchto oblastech. To, že Slováci za Islámský stát skutečně bojují, potvrdil jeden z rebelů, se kterým slovenští žurnalisté točili rozhovor na syrsko-turecké hranici, a ten doslova řekl: Jsou tam lidé všech národností, jsou tam i Slováci, všichni jsou cizinci. Dámy a pánové, od předních evropských státníků zaznívají jasná slova, že jsme ve válce s Islámským státem. My se musíme začít tak chovat i v České republice, a proto vás znovu prosím o podporu zařazení tohoto bodu. Děkuji za pozornost.
Já vám také děkuji, pane poslanče. Nyní vystoupí pan poslanec Vladislav Vilímec a připraví se pan poslanec Rom Kostřica. Máte slovo.
Vážený pane místopředsedo, dámy a pánové, já jsem se přihlásil jako jeden z předkladatelů návrhu zákona, jako jeden z předkladatelů společně s Janou Černochovou, Radkem Vondráčkem, Jiřím Junkem a Janou Hnykovou, na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 212/2009 Sb., kterým se zmírňují majetkové křivdy občanům České republiky za nemovitý majetek, který zanechali tito občané na území Podkarpatské Rusi v souvislosti s jejím smluvním postoupením Svazu sovětských socialistických republik. Přihlásil jsem se, abych navrhl pevné zařazení bodu 93, jedná se o sněmovní tisk 403. Chtěl bych dodat, že je potřeba skutečně neprodleně návrh zákona projednat, buďto odmítnout, nebo ho projednat, a to především z časových důvodů. Návrh je koncipován tak, že oprávněnou osobou k odškodnění je pouze původní vlastník. Problém je v tom, že nikdo z původních vlastníků nežije nebo jsou to děti původních vlastníků, kterým je více než 80 let a postupně také přirozeně odcházejí z tohoto pozemského světa. To znamená, pokud nechceme vysedět tuto lhůtu jako stát, což by neslušelo právnímu státu v České republice, tak musíme přijmout novelu. Já ale budu velmi ohleduplný a vstřícný vůči Poslanecké sněmovně a i vůči panu místopředsedovi, protože jsem si v mezidobí všiml, že ve vystoupení pana předsedy Stanjury z našeho klubu zazněl podobný návrh na pevné zařazení ve variantním uspořádání tak, aby to bylo možné vlastně zařadit, pokud tak Sněmovna rozhodne, na každý den zbývajícího programu schůze. Proto bych nechtěl, abych podával duplicitní návrh, a tento návrh tedy jsem nucen stáhnout. Děkuji za pozornost.
Jestli jsem to dobře pochopil, to znamená, aby se hlasovalo o zařazení na každý jednací den této schůze?
Ano, ale on to už navrhl pan poslanec Stanjura, tak aby nedošlo k duplicitnímu návrhu, tak tento svůj návrh stahuji.
Stahujete svůj návrh, dobře, děkuji. Nyní tedy vstoupí pan poslanec Rom Kostřica a připraví se pan poslanec František Laudát.
Vážený pane místopředsedo, dámy a pánové, děkuji za slovo. Já bych se chtěl obrátit na ctěnou Sněmovnu ve věci zařazení nového bodu na program Sněmovny v tomto znění: problematika oprav dálniční sítě, zejména dálnice D1 v roce 2016, časový a místní harmonogram. Ono se to zdá být v současné době svým způsobem předčasné, nicméně rok 2016 je za dveřmi a já bych hrozně rád chtěl, aby se skutečně Sněmovna touto záležitostí zabývala, protože považuji dosavadní opravy, které probíhaly ať pod tím, nebo oním ministrem dopravy, za zcela nevyhovující, a rozhodně tento problém je takový, že se nedotýká jenom řidičů, kteří jsou postiženi těmito opravami, ale dotýká se nás všech. Já bych se chtěl zejména soustředit na to, aby neprobíhaly tak obrovsky dlouhé místní uzavírky, tzn. 10, 12, 14 km, kdy dálniční proudy jsou staženy do dvou úzkých pruhů a je pochopitelně logické, že na podkladě pravděpodobnosti je mnohem větší šance, aby došlo k nějaké závadě, ať už je to havárie, nebo nějaká porucha příslušných kamionů nebo jiných vozidel, a v tom okamžiku jsou ty čtyři proudy, dva v jednom směru, zúženy na jeden a dochází k neobyčejným kolonám. Toto nemá za následek jenom obrovské časové náklady všech účastníků tohoto silničního provozu, ale jde také o to, že se mimořádně zvýší množství spotřebovaných pohonných hmot, na to samozřejmě navazuje i výrazné zvýšení exhalátů, a domnívám se, že takový řidič nebo ta posádka vozu, která popojíždí dvě hodiny v takovéto frontě, získá obrovské množství karcinogenů do svého těla, nemluvě i o těch jiných problémech. Domnívám se, že tyto dlouhé uzavírky jsou sice výhodné pro firmy, které se účastní na opravě těchto dálnic, nicméně si myslím, že český řidič by si zasloužil, aby tyto uzavírky byly vždycky mnohem kratší. Navíc jsme se také setkávali s tím, že v místech, kde jsou tyto uzavírky, jsou i objízdné trasy, kde dojde k nějakému uzavření, shodou okolností ve stejném okamžiku opravovány a pak nějaká možnost objetí těchto překážek je naprosto nulová. Další věc, kterou bych chtěl, aby se projednala, je ta skutečnost, že jsme byli všichni upozorněni na to, že opravy budou probíhat jenom ve dne, protože jinak ten noční provoz je nepoměrně dražší. Já se domnívám, že v současné, zejména lepšící se ekonomické situaci by Česká republika mohla mít dostatek peněz na to, aby zajistila několik desítek pracovníků, kteří by pracovali i v průběhu noci. Je-li v současné době opravena necelá polovina tohoto dálničního povrchu, v případě, že by se pak pracovalo v noci, tak už bychom byli v podstatě v současné době před otevřením kompletního zrekonstruovaného úseku dálnice D1. Nemám to přesně ověřené, ale vím, že, jen pro srovnání, v době, kdy se dobudovávala dálniční síť Spolkové republiky Německo, tam se dokončovalo v průměru přes 400 km dálniční sítě nové ročně, to znamená, že se denně otevíral více než jeden kilometr dálniční sítě v Německu. Kdybychom postupovali stejným způsobem, tak bychom za jeden rok byli schopni celou dálnici přebudovat. Takže já myslím, že by to jistě bylo možné, a věřím, že tyto dopady, nemluvě o problémech, které jsou na podkladě nebezpečnosti a těžkého zranění, které potom může mít... [[Předsedající upozorňuje na čas.]] Byl bych rád, kdyby tento bod mohl být zařazen na 9. prosince jako první po pevně zařazených bodech. Děkuji vám za pozornost.
Já vám děkuji. Nyní vystoupí s přihláškou pan poslanec František Laudát. Prosím.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Nebudu využívat přednostního práva. Jsem zaskočen tím, že se tak dlouho dneska vleče čas na schvalování programu. [[Smích v sále.]] Nevím, co je k smíchu. To je velice tristní. Nicméně ono to souvisí s tím, že to ukazuje na to, jaké tato koalice má priority. Já chci upozornit na jeden obrovský průšvih, už o tom řeč byla. My na hospodářském výboru už nějaký sice ne dlouhý čas o tom víme také, a myslím si, že by kvalifikované a ověřitelné informace měli slyšet všichni poslanci a poslankyně. Proto dávám návrh na zařazení bodu, který bych nazval Informace ministra životního prostředí o dopadech posouzení vlivů na životní EIA na výstavbu dopravní infrastruktury. Vzhledem k tomu, že - a lze to ověřit na přihláškách, že jsem se domníval, že zhruba do 10 hodin dneska bude schválen program, a navrhoval jsem pevné zařazení na 10. hodinu, tak můžu toto změnit a požádal bych vás, aby to bylo pevně zařazeno jako další bod ve středu 9. 12. po rozpočtu, protože považuji rozpočet za naprostou prioritu, tzn. po rozpočtu po třetím čtení, aby bylo toto zařazeno. V krátkosti, o co se jedná. Na základě striktního požadavku Evropské unie Česká republika musela přistoupit ke změně zákona o posuzování vlivů staveb na životní prostředí a toto také Ministerstvo životního prostředí jako resortní garant této problematiky učinilo. Při jednání v hospodářském výboru jsme opakovaně vyzývali, aby Ministerstvo životního prostředí do Sněmovny - aby ten návrh byl upraven tak, aby se minimalizoval na požadavky, které jsou jenom nejnutnější pro splnění požadavků Evropské unie. Přes jednomyslnou, nebo téměř jednomyslnou shodu napříč politickým spektrem v hospodářském výboru se tak nestalo. Paní náměstkyně, nevím teď, nevzpomínám si na jméno, tam chodila s variantami a vyberte si, ale pak si víceméně ministerstvo vybralo tu variantu, která je horší. Máme informace o tom, že dneska je v platnosti takový zákon, který neumožňuje, nebo velmi komplikuje projednávání této části nezbytné dokumentace pro umístění stavby, a mluvím zde zejména o dopravní infrastruktuře, ale co horšího, může to být údajně zpětně aplikováno… Jestli můžu poprosit o klid!
Já vám klid zjednám, pane poslanče. Nechtěl jsem vás obírat o čas. Poprosím vás, kolegyně kolegové, abyste své záležitosti, které potřebujete prodiskutovat, přesunuli do předsálí. Prosím. Pokračujte.
Děkuji. Takže může být aplikován i na stavby, které již byly hrazeny z evropských fondů. To bych považoval za tragédii a v kuloárech se mluví až o desítkách miliard korun. To se domnívám, že by byl podstatně a je to podstatně zásadnější problém než to, že se snažíte zuby nehty tady tlačit zákon o elektronické evidenci tržeb, který neslouží k ničemu jinému než k šikanování drobných živnostníků, podnikatelů, kteří se provinili hlavně tím, že se chtějí slušně živit, po státu nic nechtějí, a když jim přidáte další a další náklady, tak je jenom dostanete na úřad práce nebo do chřtánu velkých firem nebo takových predátorů, z nichž jeden sedí i ve vládě. Takže dávám tento návrh. Prosím, aby znovu bylo zaevidováno, že to navrhuji ne už na dnešek vzhledem k času, ale dne 9. 12. jako první bod po třetím čtení státního rozpočtu. Velmi bych apeloval na to, a zároveň se tím otevírá prostor pro ministra životního prostředí, aby dal dohromady relevantní informace, a to zejména jaká je realita, jaké by mohly být finanční dopady, jak bude zpožděna výstavba připravované infrastruktury... [[Předsedající: Omlouvám se, váš čas, pane poslanče.]] A jaká opatření v Bruselu vyjednal nebo jaké kroky činí. Děkuji za pozornost.
Já vám děkuji. Další příspěvek je také váš, ale s přednostním právem se hlásí pan předseda Kalousek, tak mu udělím slovo, a pak vystoupíte s dalším příspěvkem. Prosím.
Děkuji za udělení slova a omlouvám se Františku Laudátovi. Dámy a pánové, dovolte abych se omluvil ze zbývající části dnešního jednání. Zítra a pozítří má TOP 09 svůj volební sněm a já jako první místopředseda mám povinnost připravit ještě řadu technických detailů. Dovolte mi, abych při této příležitosti vyslovil jednu prosbu. Kdykoliv byl volební sněm sociální demokracie, sociální demokracie vznesla žádost, aby den předtím, tzn. celý pátek, už se nejednalo, protože my máme sněm. Já jsem byl vždycky tak trošku si ne úplně jistý, jestli si něco takového můžeme dovolit vzhledem k parlamentní práci, ale vždy jsem to nakonec respektoval, protože koneckonců práce politických stran má těsnou vazbu na práci naší Poslanecké sněmovny, takže jsme vždycky v této věci vyhověli. Sám bych v sobě takovou odvahu nenašel, abych řekl: my máme sněm, tak vám všem říkám, že dneska nebudeme pracovat. Našel jsem v sobě jedinou odvahu. Poprosil jsem všechny kolegy předsedy poslaneckých klubů, že vzhledem k tomu, že máme zítra sněm, že bychom v pátek měli skončit v obvyklou hodinu. Podíváme-li se na statistiku, tak obvyklá hodina je 14 hodin. Mám důvod se domnívat, třeba se mýlím, ale já tady nebudu v těch 14 hodin, že pan předseda Sklenák tohle nechce akceptovat. Mám důvod se domnívat, že pan předseda Sklenák chce říct: Když my máme sněm v sobotu, tak se v pátek nejedná. Ale když vy, TOP 09, máte sněm v sobotu, tak se jedná i po čtrnácté hodině. Myslím si, že by to bylo velmi nefér. Myslím si, že by to byl velmi nebezpečný dvojí metr. Prosím vás, abyste něco takového nedělali, a chtěl bych vás ujistit, že kdybyste to udělali, tak my si to budeme fakt dlouho pamatovat! Děkuji vám.
Já vám děkuji. Budeme pokračovat v projednávání návrhů na změnu schváleného pořadu schůze. S dalším příspěvkem vystoupí pan poslanec František Laudát a připraví se paní poslankyně Helena Langšádlová. Prosím, máte slovo.
Ježíšmarjá. [[Manipuluje s mikrofonem.]] Děkuji za slovo. To povzdechnutí prosím ne, jsem výrazně menší než pan kolega místopředseda Kalousek. Dámy a pánové, vážený pane místopředsedo, dovolte, abych vám navrhl zařazení dalšího bodu. Nevím, od kterého termínu, nicméně velmi dlouho zde již leží návrh zastupitelstva, respektive Karlovarského kraje, který se týká novely silničního zákona. Předklad Karlovarského kraje řeší, nebo chce řešit zákon o pozemních komunikacích v části, která se dotýká dálničních kuponů. Pokusy o to, aby dálniční známky byly rozčleněny, nebo některé úseky dálnic a rychlostních silnic, za chvíli už jenom dálnic, a byly vyjmuty ze zpoplatnění, z toho ročního zpoplatnění, tady byly opakovaně v minulosti. Vždy jsme je zamítali. Tam, kde byla pouze malá část úseku zpoplatněna a přitom nenavazovala na základní dálniční a rychlostní síť, tak stát v minulosti opakovaně tyto úseky vyjímal. Do jisté doby to byly některé úseky - pražský silniční okruh, byly to první hotové úseky jihočeské dálnice D3, bylo to myslím i v Karlovarském kraji - rychlostní R6, byla to u Ostravy D1 a další, u Brna taktéž. I přes protesty vždycky toho regionu, města nebo kraje nakonec po nějaké době se stát rozhodl, že již výjimky příliš udělovat nebude. Teď se k této praxi vrací. [[(12.00 hodin)]] Já jsem vždycky protestoval proti těmto výjimkám, vždy jsem hlasoval proti a nedoporučoval jsem je. Nějakou konstelací, zřejmě předvolebním populismem sociální demokracie, se stalo, že tento návrh opakovaný, zde předkládaný, prošel do druhého čtení do hospodářského výboru. Podle toho, tak jak to Karlovarský kraj předkládá, tak bychom byli zřejmě asi i určitě evropskou, ne-li světovou raritou, že by byl velmi komplikovaný systém dálničních známek. Bylo by vlastně až technicky vzato šestnáct druhů. Čtrnáct krajů plus jedna celostátní. A to se domnívám, že je nadbytečné. Proč bych chtěl - a zase, asi není reálná dneska 13. hodina, proto měním to, aby to bylo dáno na 10. prosince - první bod po písemných interpelacích, to znamená na 11. hodinu, a abychom se s tímto návrhem zákona vypořádali a z toho sáhodlouhého seznamu bodů, který valíme již v některých případech před sebou, některé body dva roky, tak aby alespoň něco ubylo. Domnívám se, že je to natolik jasná záležitost, že bychom mohli, nebo se Sněmovna jako vrcholný orgán rozhodne, že tuto záležitost podpoří. V tom případě samozřejmě záleží na počtu hlasujících pro a proti. Nicméně v každém případě bychom se zbavili alespoň jednoho v uvozovkách z ležáků, který tady vláčíme před sebou. Trochu mě vyděsila zpráva - chaos zřejmě na Ministerstvu dopravu v rezortu dopravy ještě dostatečně mají, takže už byl ohlášen záměr, že za tři roky budou zavedeny elektronické dálniční známky. Přitom Ministerstvo dopravy dodneška nezvládlo přípravu mýtného systému. Nezvládlo registr vozidel. Leží tady, já nevím, jestli tři, čtyři nebo kolik různých novel zákonů o pozemních komunikacích. Začíná už fáze převedení neaplikace nebo nepřizpůsobení evropským normám řidičské průkazy, takže už nám hrozí infringement. Ale vy máte, jako vládní koalice jiné priority. Takže prosím zařadit 10. 12. v 11 hodin. Děkuji.
Já děkuji. Eviduji váš návrh a prosím další v pořadí, paní poslankyni Helenu Langšádlovou. Prosím, máte slovo.
Vážená paní místopředsedkyně, vážený pane ministře životního prostředí, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci. I já vám přeji hezké poledne a přihlásila jsem se z toho důvodu, že bych vás chtěla požádat o pevné zařazení bodu s názvem novela zákona o živnostenském podnikání, který nese číslo sněmovního tisku 433. Chtěla bych říci, že tento sněmovní tisk je již na půdě Poslanecké sněmovny od jara tohoto roku. Opravdu zanedlouho to bude tři čtvrtě roku, kdy tady tento poslanecký návrh leží, aniž by byl zařazen na pořad schůze. Já navrhuji, aby byl zařazen na 8. 12. od 15 hodin. Původně jsem v návrhu měla zařazení tisku dnes od 11 hodin, avšak tato doba již uplynula. Důvodem, proč se vás snažím naléhavě žádat o zařazení tohoto tisku, je to, že tento návrh zákona výrazně zlepšuje podmínky pro podnikatele, a to zejména pro podnikatele malé, do deseti zaměstnanců. My všichni víme, že malí podnikatelé a střední podnikatelé patří k nejsilnějšímu zázemí celé podnikatelské sféry, protože jsou mimořádně, ale opravdu mimořádně stabilní. A je potřeba si uvědomit, že pokud vaše vláda navrhuje nárůst zaměstnanců státu od příštího roku o několik desítek tisíc, tak to právě tito podnikatelé ze svých daní budou muset zaplatit, protože jsou to pouze podnikatelé, kteří vytvářejí opravdu pracovní místa, a jsou ti, kteří přispívají do našich rozpočtů tak, abychom mohli podporovat to, co my vnímáme jako důležité. Já bych vás chtěla o to poprosit také proto, že jak všichni víme, prostředí pro podnikatele u nás není vnímáno jako pozitivní a vyplývá to i z mnoha např. statistik Světové banky. Když se však detailněji podíváte na tyto analýzy, tak zjistíte, že důvodem není otázka daní. Složená daňová kvóta v České republice je asi osmá nebo devátá, nejnižší v celé EU. Ale to, co činí podnikatelské prostředí v České republice jako nepříznivé, jsou otázky administrativní zátěže. Co my dokážeme nabídnout našim podnikatelům? Nové evidence, nová hlášení, další požadavky. To opravdu není od nás naprosto zodpovědné a zejména pro malé podnikatele, kteří sami nemají administrativní zázemí, je právě tato skutečnost obrovskou zátěží. Proto přicházíme s tímto návrhem zákona, který pracovně nazýváme "jednotné kontrolní místo". Já jenom ještě krátce k daním. Ano, máme se vrátit i k otázce daňové zátěže, a to zejména v otázce zdanění za práci, zdanění práce. Je u nás mimořádně, mimořádně vysoké a i to velmi negativně ovlivňuje naši konkurenceschopnost a má velmi negativní vliv na otázku vytváření pracovních míst. Ale v tuto chvíli se prosím zaměřme na otázku administrativní zátěže, protože to je to, v čem Česká republika vychází velmi negativně. Administrativní zátěž pro podnikatele. Chtěla bych říci, že my jako pravice již v době, kdy jsme byli jako vládní strana, tak byl navržen zákon o tzv. jednotném inkasním místě. Jsem přesvědčena, že se k němu máme vrátit, a je naprosto nespravedlivé, že naše současná vláda jednotné inkasní místo zrušila. Protože co přinášelo pro naše podnikatele. No zjednodušení. Zjednodušení, aby mohli všechny finanční odvody mít na jednom místě. Aby na jednom místě platili zdravotní pojištění, na jednom místě platili sociální pojištění, ale i daňové odvody. A také jenom z toho jednoho místa by chodily kontroly. I to si myslím, že by bylo velkou úlevou pro naše podnikatele. Proto vás prosím o zařazení bodu jednotného kontrolního místa, které výrazně zjednodušuje otázku kontroly ve vztahu k malým podnikatelům do deseti zaměstnanců. Takže ještě jednou vás naléhavě prosím o zařazení tohoto bodu. Děkuji vám.
Já děkuji, paní poslankyně za dodržení časového limitu a poprosím pana poslance Laudáta. Je to trestní zákon. Ne, pardon SFDI. Připraví se paní poslankyně Pecková.
Dámy a pánové, vážená paní místopředsedkyně, dovolte mi, abych se přimluvil u vás za zařazení bodu, který se týká novely zákona o Státním fondu dopravní infrastruktury. Sami z kuloárů víte, že jsem velmi tlačil na to, aby se konsenzuálně tady udělala novela zákona o podpoře nebo urychlení výstavby dopravní infrastruktury. V květnu jsem požádal o analýzu toho, jak tzv. Prachařova novela funguje. Bylo zcela evidentní, že vůbec nefunguje, naopak, výrazně se podepsala na dalším zbrzdění postupu výstavby dopravní infrastruktury a patří to k věcem, které jsou, bych řekl, doufejme, apolitické s výjimkou pana vicepremiéra Babiše, který přesně vykřikoval, jak budeme rychle stavět dálnice, že předchozí vlády byly neschopné. [[(12.10 hodin)]] Výsledkem je, že loni bylo uvedeno do provozu 7,3 km rychlostní silnice, pokračování R10, resp. silnice mezi Libercem a Žitavou, a v letošním roce zatím, co vím, tak byly otevřeny asi 4 km karlovarské R6, kterou kdysi často v nechvalně známých konotacích zastavil ministr dopravy Vít Bárta. Nevím, zda to bude konečné číslo, nicméně i tak se to zařadí do další plejády nejhorších výsledků za celé období. Tady prvním čtením a poměrně bez problému prošel návrh zákona, byl přikázán do hospodářského výboru, velmi děkuji za spolupráci, o SFDI, za spolupráci Ministerstvu dopravy, že nám udělalo odbornou podporu společně s panem kolegou Seďou, a že dokonce hospodářský výbor doporučil náš pozměňovací návrh, který umožňuje rozšíření budování, vlastně financování dopravní infrastruktury i na letiště, nám jde speciálně o regionální letiště. Ten pozměňovací návrh doporučuji k prostudování, protože v dnešní době, kdy voláme po zvýšení bezpečnosti, tak právě bude umožněno a vláda bude mít legitimní zákonný nástroj, jak rychle vlastně pomoci zejména regionálním letištím na pořízení a instalování technologií na zvýšení bezpečnosti, protože pokud je velmi dobře hlídáno letiště Václava Havla Praha, tak si myslím, že na regionálních letištích jsou na ně nakládány čím dál větší a větší bezpečnostní požadavky, ale sami víte, že klientela, počet přistání a vzletů nebo počet odbavení na těchto letištích je velmi kolísající. Uvedl bych příklad letiště Pardubice. Proto každá koruna, kterou stát pomůže, tak bude dobrá. To znamená, proto volám po tom, abychom místo zbytečných věcí, buzerujících věcí, jakým bezesporu elektronická evidence tržeb je, abychom, protože tam předpokládám velký konsenzus napříč politickým spektrem, projednali přednostně tento zákon. Vím, že byl odsouván, a vzhledem k tomu vývoji ve Sněmovně tak bych prosil, aby byl pevně zařazen na úterý 8. prosince po pevně zařazených bodech, a budeme hledat nějakou shodu, aby určitě to úterý bylo druhé čtení dokončeno, tak aby mohlo ještě co nejrychleji proběhnout třetí čtení, tak aby - přivítal bych, kdyby tento zákon platil od Nového roku. Samozřejmě, že v tuto chvíli resort dopravy nepočítá s finančními prostředky na technologické vybavení, ale vzhledem ke katastrofálně špatné predikci toho, jaké stavby se budou moci rozjet, financovat, tak předpokládám, že tam zase řada miliard zbude a je šance potom v rámci rozhodnutí výkonného výboru SFDI, resp. pokud překročí 15 % objemu tak hospodářského výboru, a tam doufám, že bude shoda zase napříč politickým spektrem a vlastně letištím pomůžeme, tak aby naše země byla zase o kousek bezpečnější v současné nejisté, terorismem prosycené době. Děkuji.
Já děkuji a prosím k mikrofonu paní poslankyni Peckovou. Připraví se pan poslanec Bezecný. Prosím, máte slovo.
Vážená paní předsedající, dámy a pánové, opravdu není úplně standardní, že opoziční poslanec žádá o zařazení vládního bodu. Jedná se o vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 40/2009 Sb., trestní zákoník, ve znění pozdějších předpisů, zákon č. 169/1999 Sb., o výkonu trestu odnětí svobody a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 293/1993 Sb., o výkonu vazby, ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 588. Jedná se tedy o otevření trestního zákoníku, který potřebuji využít k podání pozměňovacího návrhu. Mnohokrát jsem z tohoto místa mluvila o takzvané Lanzarotské konvenci, tedy mezinárodní úmluvě proti sexuálnímu zneužívání dětí. Její ratifikací v letošním roce pro mne ale práce neskončila. Je potřeba ji nyní naplňovat a já jsem slíbila, že na to nadále budu dohlížet. Proč to tak spěchá? Už druhý den po mezinárodní konferenci, kterou jsem před 14 dny v Poslanecké sněmovně pořádala, byl Krajským soudem ve Zlíně odsouzen 41letý muž za dlouhodobé zneužívání, znásilňování a výrobu pornografických fotografií nezletilé dívenky. Takže téma bohužel je to každodenní. Přesto díky změně trestního zákona v roce 2010 z takzvané ohlašovací povinnosti vypadlo pohlavní zneužití. Zůstalo jen zneužití dítěte k výrobě pornografie. Prakticky to znamená, že občan nemá povinnost nahlásit hodnověrné podezření na pohlavní zneužití dítěte. Nahlásit to musí jen v případě, že dítě bylo zneužito k výrobě pornografie, což bývá v menšině případů a jedná se o přečin. Jen na vysvětlenou, dětská pornografie se vyrábí i tak, že dítěti se dávají pokyny, jaké má zaujímat erotické pózy, aniž by dítě bylo fyzicky přímo zneužito. Jedná se mi tedy o § 367 trestního zákoníku a § 368, kam je třeba pozměňovacím návrhem taxativně zase vrátit pohlavní zneužití, což je zločin, a k fyzickému kontaktu pachatele a dítěte musí dojít vždy. Ostatně hovoří o tom článek 18 Lanzarotské konvence, pohlavní zneužití. Cituji: Sexuálním zneužitím podle tohoto článku se rozumí účast na sexuálních aktivitách s dítětem, pokud dítě ještě nedosáhlo věku stanoveného zákonem pro sexuální praktiky nebo pokud bylo použito nátlaku, násilí nebo pohrůžek, pokud došlo k zneužití z pozice požívané důvěry, nadřízenosti nebo vlivu a nebo pokud bylo zneužito dítě v obzvlášť zranitelné situaci. Týrání svěřené osoby v § 368 automaticky nezahrnuje pohlavní zneužití, protože se nemusí jednat o svěřenou osobu, může jít o cizí dítě, nebo nelze prokázat, že zneužitému dítěti vznikla újma, jako je tomu například při zneužití kojence. S čím se sexuolog může v ambulantní praxi setkat? Například přijde pacient, že zneužil své dvě neteře, a léčit se nechce. Ale rodina, která na to přišla, ho k sexuologovi poslala. Lékař podle platné legislativy toto jeho jednání sám policii nahlásit nesmí, protože nemůže hodnověrně určit, zda bude ve zneužívání pokračovat dál, i když se jedná o pedofila a léčit se nechce. V jiném případě se sexuologovi svěří matka, že její partner zneužívá její nezletilou dceru, ale slíbil, že už to dělat nebude. K sexuologovi jít odmítá, matka trestní oznámení podat nechce a ani v tomto případě podle platné legislativy nemůže lékař nic dělat, protože sám pachatele nikdy neviděl a nemůže určit míru rizika recidivy. Je tedy nanejvýš důležité, aby lékař měl možnost legálně tyto činy oznámit, ochránit tak děti před sexuálním násilím a pachatele před jimi samými. Dovoluji si tedy požádat o pevné zařazení tohoto bodu dnes jako prvního, ale protože to už pravděpodobně nebude možné, tak alternativně na 10. 12. dopoledne po již pevně zařazených bodech. Děkuji za pozornost.
Já děkuji, paní poslankyně, a prosím k mikrofonu pana poslance Bezecného. Připraví se pan poslanec Laudát. Prosím, máte slovo.
Dobrý den, vážená paní předsedající, dámy a pánové, kolegyně, kolegové. Já bych chtěl upoutat vaši pozornost k velmi podstatnému bodu, který je zařazen na jednání této schůze Sněmovny, a požádat o jeho předřazení. Jedná se o bod, který bezprostředně souvisí s bezpečnostní situací, která v současné Evropě nastala. Jedná se tedy o bod 47, tisk 627, tedy o vládní návrh zákona o ochraně státních hranic. Navrhovaný zákon vychází z unijní úpravy představované schengenským hraničním kodexem. Tuto unijní úpravu navrhovaný zákon doplňuje a specifikuje v oblastech, v nichž je pro vnitrostátní právní úpravu ponechán prostor. Nově navrhovaná úprava tak odstraňuje stávající duplicity mezi vnitrostátními a unijními předpisy v oblasti ochrany hranic. Koncepčně návrh vychází z existence vnějších hranic České republiky toliko na mezinárodních letištích. Ochrana pozemních hranic je tak upravena pouze pro případ takzvaného dočasného znovuzavedení ochrany vnitřních hranic - to je ten důležitý bod. Návrh představuje kvalitativní změnu předmětné právní úpravy, která spočívá v jejím zjednodušení, modernizaci a přizpůsobení nyní již pevnému a dlouhodobému zakotvení České republiky a sousedních států v schengenském prostoru. Navrhovaný zákon stanovuje podmínky pro zřízení hraničního přechodu na mezinárodním letišti a povinnosti kapitánů letadel a provozovatelů letišť. Dále zákon upravuje pravidla pro dočasné znovuzavedení ochrany vnitřních hranic, jakož i přestupky i správní delikty související s ochranou hranic. V evropské praxi byl dosud institut znovuzavedení schengenskými státy využíván velmi zřídka, zpravidla při konání významných politických či masových sportovních akcí. V schengenském prostoru dochází ke znovuzavedení průměrně asi pětkrát ročně, přičemž intenzita prováděných kontrol se různí. Některé schengenské státy včetně České republiky znovuzavedení dosud nezrealizovaly. V roce 2015 potom některé schengenské státy, Německo, Rakousko, Slovinsko, přistoupily ke znovuzavedení ochrany svých vnitřních hranic z důvodu ohrožení veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti v souvislosti s masovou imigrací do Evropy. Podle stávající úpravy rozhoduje o znovuzavedení vláda České republiky, a to formou nařízení. Forma právního předpisu pro vyhlášení znovuzavedení však není nejvhodnějším řešením. Nařízení vlády se navíc v praxi může ukázat jako příliš pomalé a rigidní. Variace opatření na vnitřních hranicích může být velmi široká od kontrol vytipovaných cestujících až po obnovení ochrany hranic v téměř předschengenské podobě, to znamená se systematickou kontrolou všech cestujících a zákazem překračování zelené hranice. Bude-li to vyžadovat bezpečnostní situace, může vláda v opatření obecné povahy stanovit, že vnitřní hranice lze překračovat pouze na určitém místě a v určité době. V takovém případě bude opatření obecné povahy obsahovat také výčet míst, na nichž lze překračovat tento konkrétní úsek vnitřní hranice, případně i dobu, po kterou se tak může činit. Překročení vnitřních hranic mimo vymezená místa bude možné sankcionovat jako přestupek. Nově se navrhuje také zavedení procedury, která umožní realizovat znovuzavedení bezodkladně. Ustanovení pokrývá situace, kdy vzhledem k bezprostřednosti vážné hrozby pro veřejný pořádek nebo vnitřní bezpečnost neexistuje časový prostor pro přijetí opatření obecné povahy vládou. V takovém výjimečném případě může o znovuzavedení rozhodnout Ministerstvo vnitra mimořádným opatřením, které je opatřením obecné povahy. Vyhlášení znovuzavedení mimořádným opatřením Ministerstva vnitra je koncipováno jako určité krizové řešení pro situace, kdy z časových důvodů nelze uplatnit standardní postup, to je znovu zavést ochranu vnitřních hranic vládním opatřením obecné povahy. Proto je platnost omezena na pět dní. Během této doby může být vládou přijato opatření obecné povahy, které umožní ve znovuzavedení pokračovat. Pokud však ještě během této doby důvody pro znovuzavedení odpadnou, Ministerstvo vnitra mimořádné opatření zruší opatřením obecné povahy. Já myslím, že z mého vysvětlení je jasné, o jak naléhavou záležitost se jedná, a prosím tedy o předřazení tohoto budu buď tedy na dnes, 27. listopadu, po již zařazených bodech, případně na 8. prosince jako první po již zařazených bodech. Děkuji.
Děkuji. Prosím k mikrofonu pana poslance Laudáta. Připraví se pan poslanec Plíšek. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní místopředsedkyně. Již dnes naposledy dávám návrh na změnu programu, a to sice kolem záležitosti, která se týká, zkráceně řeknu, těžby nerostů, zkráceně horní zákon. Domnívám se zase, že bychom mohli mít nějakou část práce za sebou. V hospodářském výboru proběhlo podávání návrhů a bylo přijato nějaké usnesení, byly schváleny některé pozměňovací návrhy. Totéž podle mých informací proběhlo v ústavněprávním výboru. Domnívám se, že je to natolik zásadní záležitost, nicméně až se vrátí ve druhém čtení tento zákon, tato novela do Sněmovny, tak nelze předvídat, k jakému datu by proběhla účinnost. Sice Ministerstvo financí na základě požadavků rozpočtového výboru, který se tímto zákonem také zabýval, dalo stanovisko, že bude postačovat, aby platnost a účinnost tohoto zákona byla od 1. ledna 2017, nicméně jedna z možných variant byla od 1. července 2016. V původním zákonu je platnost teď od 1. ledna 2016. Pokud by došlo k tomu, že by společnosti, které se touto činností po celé republice zabývají, skutečně byly postaveny před problematiku zcela změnit svoje chování ve vztahu k daním nebo poplatkům v polovině roku, ke konci druhého kvartálu, tak to vyvolá obrovské komplikace. Jak říkám, nikde není psáno, že takovýto návrh nebude ve Sněmovně schválen. Z tohoto důvodu bych byl rád, a domníval jsem se, že se podaří tuto vcelku již konsenzuální novelu, která navyšuje poplatek za vytěžený nerost na dvojnásobek, zřejmě ještě nějaké spory budou o to, kam a v jakém poměru budou směrovány peníze. V TOP 09 se domníváme, že by měly zůstávat především v těch regionech, které jsou postižené důlní činností, a to speciálně Ústecký kraj a Moravskoslezský kraj nejvíce. Ministerstvo financí má jinou představu, a i když zachovává absolutní částky, tak nezachovává ten poměr i při tom 100% nárůstu. Takže to by asi byla ještě sporná část té záležitosti. Koalice deklarovala, že není možné měnit parametry podnikání na poslední chvíli, že máme mít předvídatelné podnikatelské prostředí. I proto tam byl stanoven nějaký krok, který hospodářský výbor podpořil, aby to rozhodnutí bylo nějakým způsobem stabilní a předvídatelné na nějaké časové období. Ale v té první fázi je skutečně zcela zásadní, zda to bude tedy platit od 1. července 2016, nebo od 1. ledna roku 2017. [[(12.30 hodin)]] Já vůbec chování vlády, celou tu záležitost kolem prolomení limitů těžby považuji za velice nešťastnou. Domnívám se, že občanům chceme ohrožovat jistotu domova, a to nejdražší a nejpotřebnější, co každý má, je domov. A to, že se u některých po dlouhé, letité balanci a spekulacích, kdy jim dáváme jedinou jistotu, a tou je nejistota, zda jejich domovy schramstnou chapadla těžebních strojů, nebo nikoliv, tak přesto jim vláda ani při svém posledním jednání, které se té problematice věnovalo, nedala jistotu. Tím, že se tady zase vleče nějakým způsobem novela horního zákona, která stanovuje poplatky, tak dáváme nejistotu i další straně té záležitosti, tj. společnostem, které v daném oboru podnikají. Vzhledem k jejich ekonomickému významu se domnívám, že je to potřebné. [[Předsedající upozorňuje na čas.]] Vzhledem k tomu, že dneska k projednání zjevně nedojde, navrhuji alternativu. 8. 12. zařazení pevně na 18. hodinu, to je úterý. Ve středu 9. 12. jako další alternativu taktéž na 18. hodinu, protože předpokládám, že v té době veledůležitá záležitost, kterou je státní rozpočet, bude již schválena, a další zákony, které jsou vaší prioritou. A nebo poslední alternativa ve čtvrtek 10. 12. ve 12 hodin. Děkuji za pozornost.
Já děkuji a prosím k mikrofonu pana poslance Plíška, připraví se pan poslanec Lobkowicz. Prosím, máte slovo.
Vážená paní místopředsedkyně, děkuji za slovo. Já si dovoluji navrhnout zařazení bodu 125, což je můj návrh na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád, ve znění pozdějších předpisů, jde o sněmovní tisk 599 [[v programu 499]], na středu 9. 12. na první pevně zařazený bod v odpolední části našeho jednání, protože jak bylo v minulosti zvykem, ve středu odpoledne měla být tzv. opoziční okénka, tzn. návrhy opozičních poslanců. Jak se ale bohužel ukazuje, není tomu většinou tak. Já si dovolím také odůvodnit tento svůj návrh, který podle mého názoru významně přispěje ke zrychlení soudních rozhodování. Předkládaný návrh novely občanského soudního řádu ruší institut přísedících v občanském soudním řízení, neboť účast laického prvku na rozhodování civilních sporů se v současné době jeví jako nepřínosná a nehospodárná. Podle platné právní úpravy nyní přísedící rozhodují pouze pracovněprávní věci, myslím tím v civilních věcech, vedle toho, že samozřejmě fungují i v trestněprávních věcech. Dle odhadu Ministerstva spravedlnosti tvoří tato agenda pouze 5 % případů, které jsou projednávány u okresních soudů. Obdobný návrh připravilo Ministerstvo spravedlnosti již v roce 2010. Tehdy bylo ovšem navrhováno obecné zrušení účasti přísedících v senátech okresních soudů, tedy i v případě trestního řízení. V souvislosti s chystanou novelou obeslalo Ministerstvo spravedlnosti krajské soudy žádostí o vyjádření k této problematice. Ze zaslaných stanovisek jednotlivých soudů vyplynuly následující závěry a poznatky. O výkon funkce přísedících není dlouhodobě větší zájem. Řada přísedících přistupuje k výkonu své funkce liknavě, nedostavuje se bez omluvy a v řadě případů je z tohoto důvodu jednání nutné odročovat. Účast přísedících u soudních jednání je v převážné míře pasivní a formální, ale na druhou stranu mají možnost přehlasovat předsedu senátu při rozhodování. Přísedící nejsou zpravidla patřičně odborně vzdělaní a nemají ani potřebné právní znalosti. Soudce musí své přísedící neprávníky před samotným jednáním seznámit s právní úpravou a judikaturou týkající se konkrétní věci, což řízení prodlužuje. Soudce na druhou stranu, jak jsem zmínil, nemůže vydat žádné rozhodnutí, i když se nejedná o rozsudek ve věci samé, jako je např. platební rozkaz, připuštění změny žaloby, zastavení řízení pro zpětvzetí žaloby či pro nezaplacení soudního poplatku - nemůže tedy vydat toto rozhodnutí sám, ale vše musí rozhodovat v senátu, což opět může znamenat velké průtahy v soudním řízení. Přestože od přípravy návrhu Ministerstva spravedlnosti uplynulo již delší časové období, uvedené závěry stále platí. Na přísedící nejsou zákonem kladeny žádné zvláštní požadavky na vzdělání nebo odbornost. Podle § 60 zákona o soudech a soudcích postačuje svéprávnost, bezúhonnost a věk nejméně třicet let. Současně není funkce přísedícího náležitě finančně ohodnocena, protože za jeden jednací den, jeden den jednání, přísluší přísedícímu paušální náhrada za výkon funkce ve výši 150 korun, což mnoho potenciálních kvalitních zájemců o funkci přísedícího může odradit. Přesto však mohou dva přísedící přehlasovat předsedu senátu, protože mají podle zákona stejná procesní práva. Z pohledu současného společenského a právního vývoje lze konstatovat, že problematika pracovněprávních sporů rozhodovaných u okresních soudů v senátech je sice specifická, ale ne natolik, aby zde byl nutný přítomný tzv. laický prvek. Pracovněprávní spory jsou z lidského hlediska stejně citlivé jako např. spory vyplývající z rodinného práva, kde ovšem přísedící není přítomen. Jako každá oblast je i oblast pracovněprávní upravena zákonem a Nejvyšší soud k ní vydal bohatou judikaturu. Prostor pro uvážení soudu zde není širší než v jiných oblastech sporu. Proto vás velmi žádám, abychom tento bod zařadili jako pevně zařazený první bod odpoledního jednání ve středu 9. 12. Děkuji za pozornost.
Já děkuji, pane poslanče. Eviduji váš návrh. A prosím k mikrofonu pana poslance Lobkowicze, připraví se pan poslanec Skalický. Prosím, máte slovo.
Vážená paní předsedající, vážení členové vlády, kolegyně, kolegové, na programu této schůze máme bod č. 23. Je to zákon o státní památkové péči. Do dneška platil zákon č. 20/1987 s mnoha novelami, ale tento zákon z roku 1987 již je, když si to člověk spočítá, 28 let starý. Za tu dobu se toho hodně změnilo, a proto je zapotřebí tento zákon změnit. Tento zákon proběhl v prvním čtení již 9. 7. 2015. Má číslo 437. 9. 7. proběhlo prvé čtení, 3. 9. byl tento zákon ve výboru a prošel bez velkých problémů. Myslím, že to je zákon, který nemá velké problémy a který jistě, pokud se dostane na pořad, celkem rychle projde. Myslím, že nikdo nemá nic proti němu. Tím bychom si zkrátili zase zástup nebo množství zákonů, které před sebou tlačíme. Je to, jak jsem říkal, vládní návrh zákona a bylo by zapotřebí ho zpracovat. Tento zákon je jako bod 23, ale většina bodů v druhém čtení je již zařazena na určité datum a tento zákon je pořád bez zařazení. To znamená, je velká možnost, že tento zákon vůbec nedojde k projednání a vůbec se k němu nedostaneme. Též pod bodem 168 je plánováno třetí čtení a k tomu už se asi vůbec nedostaneme, pokud to neuděláme rychle. [[(12.40 hodin)]] Proto navrhuji, aby se tento zákon dostal na pořad jednání 10. 12. jako první bod po pevně zařazených bodech. Věřím, pokud tam bude, že projde velice rychle a nezabere ani moc času. Nemám ve zvyku moc mluvit, proto myslím, že už jsem řekl všechno, co jsem chtěl říct. Jenom si uvědomme, že památky jsou věci, o které bychom se měli starat, protože to je naše státní rodinné stříbro. Pokud je památka ve špatném stavu, tak každý si potom, řekněme, hodí kamenem. Teprve opravené památky si každý začne vážit a chodí kolem a ukazuje to dokonce i cizím lidem, kteří přijedou. Víme, že každá koruna vložená do památky přinese více peněz, než se do toho vložilo. Proto vás prosím o schválení zařazení tohoto bodu na 10. 12. Děkuji a těším se na vaše schválení. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče. Prosím k mikrofonu pana poslance Skalického. [[V sále je obrovský hluk a neklid!]] Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážená paní předsedající, dámy a pánové, kolegyně a kolegové, já bych vaší pozornost obrátil k žádosti ohledně vládního zákona o biocidních přípravcích a účinných látkách a o změně některých souvisejících zákonů, sněmovní tisk 589. Chtěl bych říct, že tento tisk byl projednán v prvním čtení na půdě Sněmovny. Byl projednán na půdě zdravotního výboru a není zařazen na program 36. schůze Poslanecké sněmovny, čili na tuto schůzi. Nicméně režim uvádění biocidních přípravků a účinných látek na trh byl doposud regulován na základě zákona č. 120/2002 Sb., o podmínkách uvádění biocidních přípravků a účinných látek na trh a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, kterým byla transponována směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh. Přijetím nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 528/2012 Sb. ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání v platném znění však byla výše uvedená směrnice zrušena, takže stávající zákon, který doposud platí, to znamená zákon č. 120/2002 Sb., není v souladu s aktuální úpravou Evropské unie v této oblasti. Cílem návrhu tohoto zákona je provést adaptaci nařízení o biocidech do právního řádu České republiky a stanovit zejména postavení orgánů státní správy, působnost správních orgánů při výkonu státní správy pro plnění povinností vyplývajících pro Českou republiku jakožto členský stát Evropské unie z nařízení o biocidech a sankce za porušení povinností stanovených nařízením o biocidech. V případě neprovedení adaptace do právního řádu České republiky hrozí totiž sankce ze strany orgánů Evropské unie a pro Českou republiku by to rovněž znamenalo i výpadek příjmů státního rozpočtu za nevybrané poplatky za povolení k uvedení biocidních přípravků na trh. Neprovedení této implementace nařízení o biocidech do právního řádu České republiky by pak mělo značný dopad i na podnikatele, kteří by nemohli legální cestou z důvodu pochybení České republiky uvádět na trh biocidní přípravky. [[V sále je obrovský hluk!]] Jenom bych chtěl říct, že se tato záležitost týká zhruba několika desítek českých výrobců, mám na mysli společností s. r. o. a podobně, a několika set fyzických osob. Z tohoto důvodu vidím jako opravdu nezbytné a důležité, aby tento bod byl zařazen na jednání této 36. schůze Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky, a to konkrétně tedy na úterý 15. prosince jako první bod v bloku druhých čtení. Vzhledem k tomu, že tento bod nebyl konfliktní ať již na půdě Poslanecké sněmovny, to znamená na plénu, ani na půdě zdravotního výboru, nevidím nejmenší důvod, aby nebyl rychle projednán, abychom mohli splnit to, co v tomto případě po nás žádá Evropská unie a co nějakým způsobem i ujasní situaci pro české výrobce. Tento svůj návrh, to znamená zařazení nového bodu na toto jednání Poslanecké sněmovny, to znamená 36. schůzi, odůvodňuji mimo jiné i možností, kterou mi dává jednací řád podle § 54 odst. 6, a takto bych rád doplnil pořad 36. schůze. Děkuji vám.
Já děkuji, pane poslanče, a prosím k mikrofonu paní poslankyni Chalánkovou. Dříve, než vám udělím slovo, poprosím všechny, kdo budou přednášet své návrhy na změnu pořadu schůze, aby pokud možno uváděli i body, pod kterými jsou sněmovní tisky zařazeny. Děkuji. Prosím, paní poslankyně.
Také děkuji za slovo. Vážená paní předsedající, jedná se mi o návrh, který by se jmenoval Informace ministryně práce a sociálních věcí o aktuální situaci a legislativních záměrech Ministerstva práce a sociálních věcí v oblasti sociálně-právní ochrany dětí. [[Hluk v sále trvá.]] Vážená paní předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, se znepokojením sleduji vývoj právě v oblasti sociálně-právní ochrany dětí. Jde o informace, kterých se mi dostává od přímých aktérů a odborníků, úředníků, orgánů sociálně-právních ochrany dětí, dlouhodobých pěstounů, dětských psychologů, dětských lékařů, asociací a odborných společností. Znepokojily mne informace, že úředníci orgánů sociálně-právní ochrany dětí, z nichž někteří jsou ochotni vyjít z anonymity, neboť už mají šikany ze strany nadřízených pracovníků dost, jsou nuceni postupovat jinak, než určuje dikce platných zákonů. Vnímají, a to mne velmi znepokojuje, že se mnohdy nerozhoduje, a to kvůli tomuto tlaku, o kterém jsem hovořila, ve prospěch dětí. Existuje zde při Poslanecké sněmovně také pracovní skupina pro náhradní rodinnou péči, současně existuje pracovní skupina pro náhradní rodinnou péči při Českomoravské psychologické společnosti. Tyto pracovní skupiny jsou připravené a ochotné předložit své výstupy a závěry právě Ministerstvu práce a sociálních věcí.
Paní poslankyně, já se omlouvám. Váš čas vám samozřejmě nastavím, ale poprosím kolegyně a kolegy, aby se ztišili, protože hladina hluku opět vzrůstá. Děkuji. Pokračujte.
Děkuji za slovo. Když se začteme do podkladů, které přicházejí z Ministerstva práce a sociálních věcí, například se to týká metodiky zpracování, plánu transformace pobytových zařízení v oblasti péče o ohrožené děti, je to poměrně rozsáhlý materiál, nebo když je možné navštívit různé konference, které jsou financované v rámci projektů z Evropského sociálního fondu, tak se tam dozvíme různé zajímavé informace, například že v současné době podle aktuálních údajů přes 51 % dětí umístěných v domovech se vrací do vlastní rodiny a 22 % nalézá péči formou osvojení. Téměř dvě třetiny dětí, které se vracejí do rodiny, jsou v dětském domově méně než dva měsíce. Pobyty přesahující šest měsíců jsou spíše výjimkou. Jedná se zhruba o 20 % dětí. U osvojení se souhlasem rodičů je doba pobytu v dětském domově pro děti do tří let věku u 80,4 % dětí kratší než šest měsíců. Zvláštní pozornost pak vyžaduje skupina zhruba 15 % dětí. Tyto děti vyžadují zpravidla speciální zdravotní a ošetřovatelskou péči. Proč o tomto hovořím? Pokud jsem navštívila například v poslední době konferenci, která byla financována v rámci projektu Právo na děti, tak jsem byla seznámena s různými PR aktivitami, které přednášely zavádějící informace a zavádějící statistiky, proti kterým je poměrně obtížné se z terénu bránit, neboť jsou bohatě financovány právě z Evropského sociálního fondu. [[(12.50 hodin)]] Na tomto fóru například zaznělo: Je třeba financovat například spoty v České televizi stylem "Coca-Cola, to je ono." V rámci péče o malé děti mi to připadá velmi nevhodné. Nebo tam zaznělo například, že nás znepokojuje, tedy pracovníky Ministerstva práce a sociálních věcí znepokojuje, že jsou děti umísťovány například do léčebného zařízení se souhlasem rodičů. Tak si opravdu nedovedu představit, jak by toto chtěli řešit. Je třeba skutečně znát aktuální informace a opravdové záměry Ministerstva práce a sociálních věcí v této oblasti a také, aby další legislativní záměry a návrhy byly ku prospěchu skutečného dobra dítěte. Jak jsem již říkala, existují zde pracovní skupiny, které zapojily široké plénum, široké fórum odborných společností. A my tyto výstupy máme a dáváme je ministerstvu k dispozici. Věřím, že to ministerstvo určitě využije. Chtěla bych upozornit na jeden zajímavý fakt, a to je možná i pro nás jako legislativce zajímavé, že díky tomu, že v zákoně o zdravotních službách je péče ve zvláštních dětských zařízeních, v dětských centrech poměrně právně volná, tak se tato zařízení bez jakékoli další legislativní úpravy sama transformují tak, aby vycházela co nejlépe ku prospěchu potřeb rodin a dětí. Tato obecná právní úprava spolu s faktorem dominantního financování z rozpočtu zřizovatele paradoxně znamená, že proces transformace dětských domovů pro děti do tří let věku oproti školským zařízením nemusí narážet na [[nesrozumitelné]]právní úpravy činností či kolize rozdílných systémů a klíčovými pro úspěšný proces je pochopení a vůle zřizovatele k omezení stávajícího provozu a vytvoření služby reagující na potřeby dětí a rodin. Vidíte, že někdy nadbytek zákonů nemusí být ku prospěchu a že stačí dobrá vůle všech aktérů, kteří se dokážou domluvit, a ten vývoj jde správným směrem. Vážená paní předsedající, vážení kolegové a vážené kolegyně, já bych požádala o zařazení tohoto bodu, který jsem nazvala na začátku svého vystoupení, na 8. 12. jako třetí pevně zařazený bod jednání. Děkuji za pozornost.
Děkuji, paní poslankyně. A nyní prosím dalšího v pořadí a tím je pan poslanec Kalousek, kterého zde ale nevidím, tudíž propadá na konec pořadí a poprosím k mikrofonu pana poslance Hegera. Připraví se pan poslanec Horáček. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní předsedající. Vážené dámy, vážení pánové, dovolte mi, abych přednesl návrh na změnu programu probíhající schůze a požádal o zprávu ministra zdravotnictví o současném stavu a přípravách pravidel pro zdravotní pojištění cizinců v České republice. Byl bych rád, pokud by bylo možno tuto zprávu zařadit již po pevně zařazených bodech dne 8. 12. 2015, kdy je na programu zákon o návykových látkách z dílny Ministerstva zdravotnictví, takže pan ministr zde bude přítomen. Důvody této mé žádosti jsou následující. Jak je dobře známo a dlouho diskutováno, výrazně se zvedá nervozita v tomto státě okolo rizika migrantů. Na druhou stranu je také známo, že naše země nemá vyřešenou problematiku ani u cizinců, kteří jsou zde legálně. A jak potom si můžeme poradit s nelegálními přistěhovalci, jestliže nedokážeme vyřešit ani tuto záležitost, byť je složitá? Tu složitost bych rád demonstroval na určitém krátkém historickém přehledu. [[Velký hluk v sále.]] Již v roce 2011 se diskutovala příprava nových pravidel pro pojištění cizinců, protože existuje celá řada indicií, že jejich pojištění není takové, aby zajistilo v rozumné míře dobrou zdravotní péči. Dostáváme se tak do konfliktu se základními otázkami lidských práv. V roce 2013 se Parlamentní institut vyjadřoval již poněkolikáté k pojištění cizinců v České republice. V tomtéž roce v květnu 2013 předložil speciální zákon o pojištění cizinců tehdejší předseda zdravotního výboru Boris Šťastný. Tento zákon byl probírán ve vládě a pro některé problémy, které spočívaly v upřednostňování některých poskytovatelů a nedostatečném zajištění sítě poskytovatelů, kteří by se cizinci zaobírali, byl tento návrh tehdejší vládou odmítnut s tím, že je nutné připravit jeho novou verzi. Podobný zákon se objevil již v tomto volebním období a předložil ho pan kolega ze sociální demokracie Jaroslav Krákora se spolupodepsáním dalších jeho kolegů. Vláda se k němu v obecné rovině vyjádřila souhlasně a potvrdila nutnost nového legislativního nastavení komerčního zdravotního pojištění osob pobývajících na území České republiky. Stanovisko k projednávanému materiálu však bylo nakonec z vícerých důvodů znovu nesouhlasné a ty důvody byly velmi podobné, jako tomu bylo ve zmíněném roce 2013. Celou problematikou se zabýval i zdravotní výbor dne 16. října 2014 a vyžádal si od ministra zdravotnictví Svatopluka Němečka, aby na následujícím zasedání výboru byla předložena zpráva, jak se bude uvedená problematika řešit. Ministerstvo skutečně vypracovalo analýzu zdravotního pojištění cizinců, kterou se zabývala vláda, a odkázala na září letošního roku, kdy má být nový zákon předložen. Ten byl předložen jako součást zákona o cizincích, avšak znovu vyvolává velmi těžkou kritiku na scéně zastánců cizinců a lidských práv -
Pane poslanče, omlouvám se.
A proto navrhuji, aby pan ministr vysvětlil ve zvláštním bodu zasedání parlamentu, jak to s tou problematikou bude dále. Děkuji vám.
Podle vašeho návrhu je to na 8. 12. po pevně zařazených bodech. Je to tak? Ano. Děkuji. Prosím dalšího v pořadí a tím je pan poslanec Horáček. Připraví se paní poslankyně Nováková. Prosím, máte slovo.
Děkuji, paní předsedající. Kolegyně, kolegové, dovolte mi, abych navrhl zařazení nového bodu, který se jmenuje Návrh zákona o bezpečném pohybu při lyžování, snowboardingu a jízdě na jízdním kole. Možná ti, co tady byli v minulém volebním období, si pamatují, že to není úplně novinka. Tento zákon dokonce prošel už prvním kolem. Vyjadřovalo se k tomu spoustu kolegů. Co se týká jízdního kola, to jsem konzultoval s kolegou Humlem. Co se týká nošení helem, to jsem konzultoval s kolegou Plocem, kteří přesně vědí, jak je ta helma potřebná. Tak si myslím, že tento zákon tady chybí a že je nezbytně nutný, a proto mi dovolte, abych v krátkosti uvedl důvodovou zprávu k tomuto zákonu. [[(13.00 hodin)]] Návrh zákona řeší situaci, kterou v současné době žádná právní úprava v České republice kompletně neupravuje. Jedná se o stanovení pravidel chování lyžařů, snowboardistů a jiných osob na lyžařských tratích. Dále zákon řeší chování cyklistů na cyklistických tratích mimo pozemní komunikace. Jistě mi dáte za pravdu, že v současné době je to takový trend a setkáváme se na mnoha místech, v lesích, na sjezdovkách také s cyklisty. Je třeba tato pravidla jasně stanovit a přispět tím k větší bezpečnosti na horách. Z titulu absence právní normy vznikají problémy také při řešení občanskoprávních a trestněprávních sporů v souvislosti s ublížením na zdraví a náhradou škod vzniklých při provozování těchto sportů. Tím chci připomenout, že v minulém období se k tomu samozřejmě vyjadřovali také doktoři, například kolega Krákora, kolega Štětina a další. V současné době se v České republice využívá pro vymezení chování lyžařů na sjezdovkách zatím jediný dostupný soubor pravidel stanovených Mezinárodní lyžařskou federací FIS. Jedná se o pravidla pro chování lyžařů a snowboardistů na sjezdovce, která ale neřeší chování lyžařů a jiných osob na dalších lyžařských tratích a cyklistů při jízdě na jízdním kole mimo pozemní komunikace. Tato pravidla, i když nejsou obecně závazným předpisem, využívají z nedostatku jiné právní úpravy i české soudy při svých rozhodováních. Úkolem, uložením povinnosti nosit cyklistické přilby při jízdě na jízdním kole mimo pozemní komunikace pro osoby mladší 18 let sjednocuje zákonodárce tuto povinnost s povinností danou ustanovením § 58 zákona č. 361/2000 Sb., o provozu na pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů, ve kterém je tato povinnost stanovena pro osoby mladší 18 let při jízdě na pozemních komunikacích. To nám ale samozřejmě neřeší případ jízdy na sjezdovkách, v lesích a podobně. Z uvedeného vyplývá, že povinnost nošení ochranné přilby se ze zákona nevztahuje například na horskou cyklistiku, jež se ve většině případů vykonává na lesních stezkách, chodnících atd. Z tohoto důvodu se tato povinnost zavádí předkládaným zákonem. K zavedení povinnosti nošení ochranné přilby pro lyžaře mimo běžecké lyžování a snowboardisty již přistoupilo několik členských států Evropské unie a diskuse o zavedení této povinnosti je vedena v dalších státech, jako je např. Francie. Kdo jezdíte na hory do Rakouska, tak jistě víte, že tam je povinnost nošení helem dětí do 14 let. Na sjezdových tratích došlo v průběhu posledních deseti let k extrémnímu nárůstu lyžařů, zvýšil se počet lyžařů-začátečníků, vezměme si, že k nám jezdí zahraniční lyžaři z rovin, a víte, jak to pak na sjezdovkách vypadá. Výrazně se za poslední roky zvýšil i počet úrazů. Páni doktoři možná potvrdí, kolik nabylo počtu lyžařů, kteří mají úrazy hlavy nebo těžké zlomeniny, ale já tady především mluvím o těch úrazech hlav, protože potom léčení jednoho člověka, jenom to základní, přichází zhruba na 35 tisíc vyčísleno. Nicméně -
Pane poslanče, omlouvám se, váš čas vypršel.
Dobře, děkuji. Až ten zákon bude. Takže ještě bych upřesnil: doporučuji tento zákon dát jako devátý bod za písemnými interpelacemi, protože jsem zjistil, že je osm bodů, tak jako devátý bod ve čtvrtek za písemnými interpelacemi.
Potřebovala bych přesné datum. Který čtvrtek myslíte?
Dne 10. 12. Děkuji.
Výborně, děkuji. Dříve než pozvu paní poslankyni Novákovou, dovolte mi načíst tři omluvy, a to paní poslankyně Šánové, která se od 13 hodin do konce dnešního jednacího dne omlouvá z pracovních důvodů. Pan poslanec Gabal se z dnešního dne od 12.45 do 14 hodin omlouvá z pracovních důvodů. Paní poslankyně Maxová od 14 hodin do konce jednacího dne z rodinných důvodů. A nyní již prosím paní poslankyni Novákovou. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo, paní předsedající. Vážená vládo - tady není, tak vážené dámy a pánové, přihlásila jsem se proto, že bych byla ráda, aby měl šanci na projednání tisk č. 541, a u nás je to na programu, paní předsedající, 111. Jedná se o novelu jednacího řádu Poslanecké sněmovny, která vlastně zavádí nutnost, aby každé navrhované legislativní opatření bylo podrobeno hledisku, jaký bude mít dopad na rodinu. Proč si dovoluji požádat, aby tento tisk, tento návrh byl předřazen před ostatní, které jsou v pořadí před tím, třeba návrh novely zákona o registrovaném partnerství nebo novela o specifických zdravotních službách? Ale týká se to jistě i školského zákona a řady dalších zákonů. My totiž bychom si měli nejdříve říci, než budeme diskutovat o dalších věcech právě zmíněných v těchto návrzích zákona, tak bychom si měli říci, jak si na tom vůbec stojí rodina v naší Poslanecké sněmovně. Jak vnímáme rodinu v Poslanecké sněmovně. My jsme dnes, dámy a pánové, měli projednávat zákon na podporu sportu, měli jsme se také věnovat zákonu, který má podpořit ochranu přírody. Už od 70. let skutečně dokážeme chránit přírodu, resp. alespoň se o to intenzivně snažíme, a vedeme naše děti velmi intenzivně k tomu, aby se dívaly takovýma ekologickýma očima na svět kolem sebe. Naprosto ale pokulháváme v tom, že bychom také naše děti vedli k tomu, aby vnímaly ekosystém společnosti. Ta společnost, přirozená společnost je také jakýsi ekosystém, kde je nutné, aby byla vyváženost a harmonie mezi jednotlivými složkami. A tak je třeba vnímat ten základní prostor, do něhož se člověk rodí, v němž získává základní vědomosti a postoje, a to je rodina. V tom ekosystému společnosti je rodina opravdu jediným přirozeným prvkem a v tomto smyslu naprosto předchází všechny vlastně umělé konstrukty, jako jsou instituce včetně třeba i státu. Měli bychom si uvědomit, že v historii západní civilizace si rodina právě začala s tím, že se začaly vyčleňovat některé profese atd. samostatně, aby nemusela rodina či rod zajišťovat své potřeby sama. A tak vlastně vznikl i ekonomický systém atd. Čili rodina je skutečně prvkem základním. My jsme tento návrh - je to 16 poslanců, kromě mě je to také pan poslanec Martin Plíšek, paní poslankyně Chalánková, pan poslanec Lobkowicz, poslankyně Adamová, Putnová, pan poslanec Horáček, pan poslanec Bezecný, poslankyně Pecková, pan poslanec Schwarzenberg, Pavera, paní poslankyně Kovářová, Langšádlová, pan poslanec Heger, Farský a pan poslanec Kučera - domníváme se tedy, že v jednacím řádu by mělo být zakotveno, a sice konkrétně v části 12, kde se hovoří o podávání návrhů zákonů, je to § 86, a tam v odst. 3 by mělo být, že u všech předkládaných návrhů legislativních opatření by měl být zhodnocen dopad na rodinu a rodičovství. Téměř bezprostředně po tom, co jsme tuto novelu předložili, ji vláda zamítla. Já ale, dámy a pánové, nevěřím tomu, že když budeme tuto novelu předkládat, že dojdeme ke stejnému závěru jako vláda. Domnívám se, že stanovisko vlády v tuto chvíli nereprezentuje, nebo alespoň v to doufám, nereprezentuje názory nás jednotlivců. Respektive že málokdo z nás asi řekne, že je mu jedno, jaký dopad má legislativní opatření na něco [[upozornění na čas]], co jediné zabezpečuje další existenci naší společnosti, a tím je rodina. Děkuji. Prosím tedy, aby tento bod, který teď je pod číslem 111, byl zařazen jako pevně zařazený bod, a to bod druhý ve středu 9. 12. Děkuji.
Ano, mám to tady. Děkuji. Nyní prosím k mikrofonu pana poslance Kučeru, připraví se pan poslanec Pavera. Prosím, máte slovo.
Dobrý den, já děkuji za slovo. Vážená paní předsedající, vážené dámy, vážení pánové, my jsme dnes měli ambici projednat jeden ne-li nejvýznamnější zákon, který se týká ochrany přírody a krajiny. Já jsem se přihlásil k návrhu změny programu s tím, že jsem chtěl, aby tento bod byl pevně zařazen na dnešní jednání, aby nedošlo k tomu, aby v případě, že se bude déle projednávat ona tolik démonizovaná balkánská novinka z dílny ministra financí, která se jmenuje elektronická evidence tržeb, tak aby se nestalo to, že tento důležitý zákon vypadne z programu dnešního jednání. Měl jsem ambici ho navrhnout na jednu hodinu jako pevně zařazený bod, bohužel vzhledem k tomu, že tady je celá řada dalších námětů na změnu programu, k tomu nedojde. Já si osobně myslím, že ten návrh je natolik zásadní, návrh na ochranu přírody a krajiny, tzn. novela zákona číslo 114, sněmovní tisk 501, bod 68, že si zaslouží pevné zařazení na projednání Poslanecké sněmovny. Tento bod byl přerušen vzhledem k času, byl přerušen 7. 10. v prvním čtení, to je více než měsíc. Jestli počítám dobře, tak to je měsíc a půl, ne-li víc. Mě trošku překvapuje, že ministr Brabec se nesnažil o to, aby to první čtení proběhlo dříve. Samozřejmě není nějaký časový tlak, já to samozřejmě nerozporuji, ale myslím si, že by se slušelo to projednat dříve než za téměř dva měsíce od přerušení prvního čtení. Takže já na závěr své řeči přijdu s nějakými návrhy na pevné zařazení tohoto bodu. Krátce ho jenom zdůvodním. Touto novelou dojde k úpravě legislativních ustanovení z počátku 90. let v návaznosti na zkušenosti z jejich aplikace a potřebou sladit zákon s mezinárodními předpisy. Dojde k deklarování dlouhodobých cílů ochrany národních parků a poslání národních parků, včetně např. trvale udržitelného rozvoje či turistického využívání šetrného k přírodě, což si samozřejmě téměř všichni zde přejeme. Dojde také k uvedení národních parků, které byly dosud vyhlášeny nařízením vlády a samostatným zákonem. Dojde k revizi a zjednodušení základních ochranných podmínek, jejich rozdělení podle platnosti na celé území národního parku a mimo zastavěná a zastavitelná území obcí. Dojde k novému pojetí zonace národních parků. Zóny budou děleny podle cílů ochrany a způsobu péče, takže v tom moderním trendu, nikoliv v tom stávajícím, ve vazbě na aktuální míru pozměnění ekosystému činnosti člověka. Ale dojde také k dopadu na státní rozpočet, což by samozřejmě mohl velice ocenit i pan ministr Babiš. Kromě toho, že dojde samozřejmě k nějakému zvýšení administrativní zátěže, tak dojde i ke snížení administrativní zátěže v souvislosti s projednáváním a schvalováním zonací bez nutnosti písemného obesílání všech vlastníků nemovitostí zařazených do první a druhé zóny. Ministr Babiš ocení i úsporu nákladů na rozesílání písemných oznámení. Průměrně dva tisíce zaslaných oznámení ročně, to je úspora významných 100 tisíc korun za rok. Mírně zvýšené náklady samozřejmě budou na administraci několika návštěvních řádů v těch jednotkách, je tam ale navýšení velice mírné. Snížení administrativní zátěže přinese správa národního parku a Ministerstva životního prostředí v souvislosti s neudělováním výjimek. Je to snížení v řádech desítek tisíc korun za rok. Bohužel zvýšené náklady pak na zpracování operativně taktické studie a následně opatření z ní vyplývající, ale to navýšení není nikterak významné. Další snížení administrativní zátěže v souvislosti s redukcí ochranných podmínek v ochranném pásmu národního parku. Tam je snížení více než o 300 tisíc korun za rok. Snížení administrativní zátěže v souvislosti se zjednodušením jednání s orgány státní správy. Dále, a to samozřejmě bude zajímat mé kolegy ze zemědělského výboru, orgán státní správy myslivosti - dojde ke zlepšení dostupnosti úřadu pro vydávání závazných stanovisek podle zákona o myslivosti, sjednocení kompetencí ve stejném úřadu. Protože jsem původně měl ambici tento bod navrhnout pevně zařadit na jednu hodinu dnešního dne, tak bych chtěl, a to už samozřejmě teď není možné, takže já bych chtěl navrhnout ho pevně zařadit na úterý 8. 12. na 17 hodin. To znamená tisk 501, bod 68. Děkuji vám za pozornost.
Ano, já děkuji, eviduji váš návrh. Nyní prosím k mikrofonu pana poslance Paveru, připraví se pan poslanec Korte. Prosím, máte slovo.
Hezké a příjemné odpoledne, dámy a pánové, vážená paní předsedající, milé kolegyně a kolegové. Musím říci, paní předsedající, že jsem rád, že zrovna předsedáte vy, protože je to takové příjemnější, když je mi žena za zády než někdo třeba jiný. Já bych si dovolil navrhnout zařadit jeden bod, který už tu byl dneska navržen, ale protože byl navržen a já jsem ho taky chtěl navrhnout jako první bod dnešního jednání, ale pochybuji, že by to dneska bylo, jedná se o bod číslo 103, je to návrh poslanců Miroslava Kalouska a Františka Laudáta na vydání zákona, kterým se zrušuje zákon číslo 395/2009 Sb., o významné tržní síle při prodeji zemědělských a potravinářských produktů a jejím zneužití. Je to tisk 478. Doporučuji ho zařadit na 9. 12. jako první bod, protože zrovna 9. 12. je navržena ve třetím čtení novela zákona o významné tržní síle, takže si myslím, že by bylo dobré tento zákon předjednat před tímto třetím čtením, tím pádem bychom už nemuseli toto třetí čtení vůbec projednávat a schvalovat. Dovolte mi, abych vám nastínil několik věcí, proč tento zákon je navržen a proč ho podporuji i já. Tento zákon je účinný od 1. 2. 2010. Měl ambici legislativní cestou upravovat vztahy mezi dodavateli a odběrateli zemědělských a potravinářských výrobků, resp. mezi výrobci a obchodníky. Cílem zákona měla být zejména ochrana malých a středních producentů před tlakem velkých obchodních řetězců. Zákon vychází z mylného předpokladu, že míra tržní dominance je determinována velikostí odběratele. Každý obchodní vztah je do značné míry individuální záležitostí, a proto pouze analýzou u každého jednoho vztahu lze odhalit případnou asymetrii vyjednávacích pozic. Původcem asymetrie přitom může být kterákoli ze smluvních stran, nikoli pouze odběratel. Dopady současné podoby zákona o významné tržní síle jsou podle názoru většiny účastníků trhu negativní. Stávající podoba tohoto zákona i pokus o jeho novelizaci neřeší zásadní problémy, které tato legislativa přináší. Proto předkladatelé materiálu navrhují zrušení zákona. Není vhodné, aby jakákoli právní norma v této oblasti byla diskriminační, tj. postihovala pouze jednu stranu dodavatelsko-odběratelských vztahů. Zákon je navíc nedůvodně selektivní. Obdobné vztahy se totiž nepochybně vyskytují i v jiných odvětvích národního hospodářství, než je maloobchod. [[(13.20 hodin)]] To ostatně vyplývá i z analýzy vhodnosti použití institutu významné tržní síly ze dne 10. srpna 2013, kterou pro Úřad pro ochranu hospodářské soutěže zpracovala společnost CRS Economics s.r.o. Na maloobchodním trhu se veškeré transakce realizují na bázi dvoustranných jednání mezi dodavatelem a obchodníkem, kde jsou dojednány individuální podmínky obchodu včetně cen, slev, platebních podmínek, bonusů a podobně. Žádný obchodník na českém trhu není v postavení, které by umožňovalo jednostranně ovlivnit tržní podmínky. Zákon o významné tržní síle se pokouší o ochranu dodavatelů proti vyjednávací síle obchodních řetězců. Již neřeší případnou dominanci na straně dodavatele. Proto rozhodně není nástrojem na ochranu hospodářské soutěže proti jejímu podstatnému narušení. Někteří dodavatelé na našem trhu zaujímají poměrně významné postavení blízké dominanci. Jedná se například o některé druhy nealko nápojů, piva atd. Směrem ke spotřebitelům je naopak žádoucí, aby vyjednávací síla obchodníka mohla v těchto případech působit jako tlumící možné negativní dopady dominantního postavení. Primárním hlediskem při ochraně hospodářské soutěže je ochrana spotřebitele. Tady jsem chtěl pochválit pana ministra zemědělství, ale bohužel tady není, že Ministerstvo zemědělství a Státní zemědělská a potravinářská inspekce se snaží kontrolovat co nejvíce potraviny, aby byly v co nejlepší kvalitě. Co se týká dalších věcí, tak jenom bych sdělil, že navrhované změny zákona nemají žádný dopad na státní rozpočet, rozpočet krajů, ani obcí a návrh zákona je v souladu s předpisy Evropské unie, judikaturou soudních orgánů Evropské unie a obecnými právními zásadami práva Evropské unie. Protože jsem vyčerpal svůj čas a paní předsedající si zapsala? [[Ano.]] Dobře, děkuji tedy za pozornost.
I já děkuji a prosím dalšího v pořadí, a tím je pan poslanec Korte. Připraví se pan poslanec Koubek. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Dámy a pánové, já chci navrhnouti pevné zařazení bodu, který máme v této schůzi zařazen, je to bod číslo 173, totiž návrh, kterým se mění zákon č. 40/1995 Sb., o regulaci reklamy a o změně a doplnění zákona č. 468/1991 Sb., o provozování rozhlasového a televizního vysílání, ve znění pozdějších předpisů. Je to zákon poslanecký. Podepsali ho, navrhli ho poslankyně a poslanci: Helena Langšádlová, Zdeněk Soukup, Roman Procházka, Josef Novotný, Jitka Chalánková, František Vácha, Václav Horáček, Herbert Pavera, Rom Kostřica, Jiří Koubek a já. Je to prosím sněmovní tisk číslo 157. Ano, dámy a pánové, slyšíte dobře: 157, zatímco dodnes projednáváme, nebo spíše máme na pořadu k projednávání tisky s číslem 600 a výše! Byl totiž podán již 1. dubna 2014 a od té doby dlí a tlí v útrobách Poslanecké sněmovny. Tento zákon jsme podali z podnětu Svazu měst obcí, který je celkem oprávněně rozhořčen, že rok a půl jsme se s ním zde v Poslanecké sněmovně nedokázali vypořádat, a já nevím, proč toto rozhořčení bychom na svých bedrech měli nést my navrhovatelé. Pokusím se odůvodnit podstatu tohoto návrhu a důvod, proč navrhnu ono pevné zařazení. Tato novela reaguje na četné stížnosti občanů zejména příhraničních měst, ale i komunálních zastupitelů velkých měst, jako je třeba nezpochybnitelně hlavní město Praha, Hradec Králové, Karlovy Vary, Přerov, Jihlava, a to stížnosti na legislativní vakuum, tj. na dosud právně neupravenou problematiku šíření reklamy v provozovnách na veřejně přístupných místech pouze v cizím jazyce, který velmi často bývá zachycen v písmu, které připomíná obrácený nábytek. Jedná se většinou o různé plakáty, letáky, jídelní lístky a podobně. Ten návrh v žádném případě nemá za cíl tento způsob šíření reklamy vůbec zakázat, ale pouze stanovuje pro šíření cizojazyčné reklamy zákonné podmínky, tzn. povinnost uvést paralelně text v úředním, tedy v jednacím jazyce České republiky, a odstranit tak diskriminaci občanů České republiky, kteří jsou vystaveni tomu, že shodou okolností čirou náhodou zrovna v obráceném nábytku číst neumějí. Dnešní legislativní stav totiž nedovoluje řešit tuto negativní situaci vydáním obecně závazné vyhlášky, to znamená, že neumožňuje využít legislativní nástroje na lokální úrovni. Z tohoto důvodu podáváme tento návrh zákona o regulaci reklamy, který nově řeší zmocnění k vydání obecně závazného předpisu obce, jímž by obec mohla problematiku šíření cizojazyčné reklamy na svém na území v provozovnách a na veřejně přístupných místech regulovat individuálně sama, a to na základě znalosti místních podmínek. Dámy a pánové, já proto navrhuji tento bod, čili 173, sněmovní tisk číslo 157, zařadit v bloku třetích čtení jako pevně zařazený bod na středu 9. 12. 2015. Prosím, zdůrazňuji 2015, aby bylo jasno, že to nebude 2016 třeba, když už to tady rok a půl tlí, a to po pevně zařazených bodech tohoto bloku. Děkuji za pozornost.
Pane poslanče, jestli vás mohu upozornit na to, že vy jste chtěl předřadit bod 173, což je třetí čtení tohoto zákona, ale ještě neproběhlo druhé čtení toho zákona. [[Pobavení v sále. Posl. Korte: Vskutku?]] Vskutku! A jinak je to bod 28, to druhé čtení.
Já vám velice děkuji. V tom případě navrhuji zařadit druhé čtení na úterý osmého po pevně zařazených bodech.
Dobrá, takže 8. 12. po pevně zařazených bodech. A je to Bod 28.
Ano, je to bod 28. Děkuji pěkně, že jste mě upozornila na můj omyl.
Nyní prosím k mikrofonu pana poslance Koubka a připraví se paní poslankyně Adamová. Prosím, máte slovo.
Děkuji. Vážená paní předsedající, vážené paní poslankyně, vážení poslanci, i přes pokročilou hodinu, a pravděpodobně nejsem první, kdo dneska vás požádá o pevné zařazení konkrétního bodu, mi dovolte, abych vás požádal o pevné zařazení dvou tisků, a to sněmovního tisku 124, který máme v programu zařazen jako bod číslo 28, a s ním velmi spojeným tiskem 164, který máme v návrhu programu jako bod číslo 37, na pevný den, a to středu 9. 12. Původně jsem plánoval desátého, nebo 10.30, ale pak jsem si uvědomil, a to se vám, paní předsedající, omlouvám, máte to na papíře, že bych to zařadil až na 18.15 z toho důvodu, že máme projednávat ten den státní rozpočet, a jsem si vědom pochopitelně priorit, které Česká republika musí mít. Dovolte mi, abych toto zařazení odůvodnil a připomněl, o co se v těchto tiscích jedná. [[(13.30 hodin)]] Jak už jsem řekl, jedná se mi o sněmovní tisky s číslem 124 a 164. Oba dva se týkají zákonů, které se dotýkají hlavního města Prahy. Důvod je zcela zřejmý. Praha se pod vládou hnutí ANO dostala po roce od svého ustanovení do poměrně permanentního chaosu. Každý, kdo máte možnost sledovat poslední zasedání zastupitelstva, tak včera úspěšně doběhlo na třetí pokus říjnové zasedání zastupitelstva, ačkoliv už máme konec listopadu. Nikdo neví, jak tento chaos může trvat dlouho. Je možné, že bez ohledu na samotnou Prahu a Pražany bude stávající nefunkční koalice v křeči pokračovat, nedej bože až do konce volebního období. Nebo by to možná mohlo možná dojít až k předčasným volbám, pokud by se zasedání zastupitelstva šest měsíců nesešlo. To by byl sice unikát, ale u ANO je možné úplně všechno, jak jsme byli v uplynulých dnech svědky. Z tohoto důvodu je nanejvýš potřebné, aby bylo jasno v základních věcech. Podle jakého zákona se budou řídit volby do Zastupitelstva hlavního města Prahy a kolik bude mít Praha volebních obvodů. A těchto dvou základních otázek se právě dotýkají dva sněmovní tisky 124 a 164. První z nich, sněmovní tisk 124, je poslaneckým návrhem zákona, který předložil pan František Adámek, pan František Stupčuk, tedy Štěpán Stupčuk - omlouvám se panu kolegovi. Pan Jiří Koskuba, pan Jaroslav Zavadil, pan poslanec Jeroným Tejc, poslanec Jiří Dolejš, paní poslankyně Marta Semelová, pan poslanec Milan Šarapatka, pan poslanec Jiří Holeček, ministr pan Daniel Herman, tehdy ještě pan poslanec Michal Hašek. Tehdy ještě pan poslanec Podivínský, vážená paní předsedkyně, taktéž vy a pan Matěj Fichtner. Jedná se tedy o poněkud širokou podporu napříč spektrem, nicméně jak jsme mohli býti svědky, když se projednával tento sněmovní tisk zde na plénu, tak byl odkázán do výboru, kde ovšem nezískal tak zcela jednoznačnou podporu. Například na výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj byl projednáván dvakrát. Poprvé to bylo v září 2014, kdy výbor přerušil projednávání, a podruhé projednával 14. ledna 2015, tedy zanedlouho oslavíme první výročí. A výbor pro veřejnou správu doporučil tento zákon zamítnout. To znamená, myslím si, že by bylo velmi dobré, abychom projednali tento zákon v co nejkratší době, protože pokud nám tento zákon tady leží rok a půl a do konce tohoto volebního období máme pouze dva roky, tak se také může stát, že při té rychlosti, jakou Sněmovna projednává zákony, což mě osobně velmi netěší, tak by se také mohlo stát, že na tento sněmovní tisk už vůbec nedojde. Takže bych opravdu prosil, abychom to upřednostnili. Druhý z tisků, které bych rád zařadil, je sněmovní tisk 164. Jde o novelu zákona č. 491/2001 Sb., o volbách do zastupitelstva obcí a o změně některých zákonů. Jeho cílem je právě vyloučit možnost tvoření volebních obvodů při volbách do Zastupitelstva hlavního města Prahy. Tato novela byla tady předložena už v roce 2014. Původním předkladatelem za Zastupitelstvo hlavního města Prahy, a tady bych velice apeloval, byl tehdy primátor Tomáš Hudeček a po loňských volbách se s tímto tiskem ztotožnila primátorka paní Adriana Krnáčová. Já bych doporučoval, abychom ještě měli možnost za stávajícího vedení hlavního města Prahy, které je s tímto návrhem ztotožněno, aby byla možnost tento zákon také projednat a zbytečně jsme to neodkládali. Děkuji vám.
Já děkuji. Jenom upřesním, že se jedná o body 26 a 33. Nám to tím trošku komplikujete, protože se to špatně pak hledá. Děkuji. Nyní prosím tedy paní poslankyni Adamovou. Prosím, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážená paní místopředsedkyně, vážená vládo - nebo ministři někteří, kteří tady jste přítomní. Vážené kolegyně, vážení kolegové i já bych vás chtěla poprosit o pozornost a o zařazení nebo předřazení jednoho bodu z našeho programu, který máme schválen. Jedná se o bod číslo 30 a já jsem tento svůj požadavek avizovala již včera během interpelace, kterou jsem podávala na ministryni práce a sociálních věcí paní Michaelu Marksovou-Tominovou, protože jsme včera právě během interpelací řešili otázku zákona, který nám byl předložen Senátem. Je to novela zákona o hmotné nouzi, kterou máte pod sněmovním tiskem 156, a který řeší tedy zákon č. 111/2006 Sb., o pomoci v hmotné nouzi, ve znění pozdějších předpisů. Myslím si, že vzhledem k tomu, že to je věc, která se týká veřejné služby, tedy dlouhodobě nezaměstnaných, tak by i vám mělo záležet na tom, abychom se s tímto fenoménem nějak pokoušeli vypořádat. Sice samozřejmě v současné době je nezaměstnanost poměrně - nebo rekordně nízká. Můžeme se tím chlácholit, ale i jak nám bylo sděleno úředníky Ministerstva práce a sociálních věcí na jednom z podvýboru, který se zaměstnaností věnuje a který vede můj milý kolega pan Zdeněk Soukup, tak dlouhodobá nezaměstnanost se týká zhruba dvou set tisíc lidí. To jsou lidé, kteří nemají poměrně, dalo by se říci, ani zájem o to se na trh práce zpátky začlenit. Je to fenomén, který bychom neměli určitě přehlížet. Proto tedy navrhuji tento zákon předřadit a konkrétně jej zařadit na 8. 12. 2015, a to po pevně zařazených bodech. Vzhledem k tomu, že se jedná o senátní návrh a bude určitě dobré, aby k němu přišli i jako předkladatelé někteří senátoři a zúčastnili se naší schůze, tak jim dejme tuto možnost, proto jsem to nechtěla zařadit na dnešní den. Tento návrh vám tedy trošku ještě připomenu, protože on už ve Sněmovně leží poměrně dlouhou dobu. A jak už tady řada mých předřečníků říkala o jiných návrzích, je to takovou naší trochu ostudou, že nejsme schopní tyto návrhy projednat v rychlejším čase. Jedná se tedy o znovuzavedení veřejné služby, která byla vlastně z důvodu nálezu Ústavního soudu České republiky ze dne 27. 11. 2012 poměrně utlumena. Její využívání je teď velmi sporadické a přitom se jedná o nástroj, který pomáhal řešit celou řadu problémů a využívaly jej jak obce, tak i třeba neziskové organizace v obcích. Využívaly veřejné služby právě k tomu, aby motivovaly lidi, kteří jsou dlouhodobě závislí na pomoci státu, na sociálních dávkách, k tomu, aby se vrátili na trh práce alespoň částečně, aby si obnovili nebo alespoň ponechali část svých pracovních návyků, chodili do práce a byli i užiteční. Myslím si, že je to i pro ně velmi důležité a že i pro tuto skupinu obyvatel je důležitá naše podpora. Nebudu tedy už dále zdržovat, i když bych vám samozřejmě mohla říci, jaká byla cesta tohoto tisku ve Sněmovně, protože jsem jeho zpravodajkou a mám to velmi dobře zmapované. Opravdu je to téměř rok, co jsme se mu věnovali v prvním čtení, takže už rok tato novela čeká na projednání. Ale jak jsem byla včera paní ministryní upozorněna, tak se vládní koalice na tomto celkem shoduje a bylo to známo i v jednání sociálního výboru, který zákon hned potom, co prošel prvním čtením, dvakrát projednával. A vlastně několik poslanců předložilo i pozměňující návrhy. Těch je v současné době načteno zhruba šest a myslím si, že by bylo nutné věnovat se i jim. Jsou to věci, které jsou smysluplné, shodli jsme se na nich napříč politickým spektrem. Takže věřím tomu, že i tento můj návrh dneska od vás získá podporu. Abych tedy nezdržovala a dostalo se na hlasování, tak vám děkuji za pozornost a těším se na příště.
Děkuji, paní poslankyně za dodržení časového limitu. To byla poslední přihláška k návrhu na změnu schváleného pořadu. Vzhledem k tomu, že nás čeká dlouhé hlasování, předpokládám... S přednostním právem pan poslanec Laudát.
Děkuji. Vážená paní místopředsedkyně, dámy a pánové, měl jsem za to, že jsme se dohodli. Jak jsem se teď dověděl, tak jsme se nedohodli. Já bych doporučoval za této situace, aby byla Sněmovna přerušena z vašeho titulu na deset minut a sešli se předsedové politických klubů a pokusili se dohodnout o dalším postupu.
Ano. Já tedy tak učiním. Chtěla jsem to udělat ještě předtím, než vy jste přišel k mikrofonu, protože vidím, že dohoda nebyla. Tudíž přerušuji jednání do 13.50 a prosím předsedy poslaneckých klubů, aby přišli ke mně nahoru, abychom se domluvili na dalším postupu.
Je 13.50 hodin, budeme pokračovat v našem jednání. S přednostním právem pan poslanec Laudát.
Děkuji za slovo, paní místopředsedkyně. My jsme dospěli k nějaké dohodě - nedohodě. Já jenom k tomu chci říci, že tedy dnešním dnem končí to, že když některá z politických stran bude naléhavě prosit, že má ten den a další dny sněm anebo jeho přípravu, tak že se mu nevyhoví v tom, že se skončí předčasně. Za další, je to podloženo nějakými mediálními hrátkami. Tak prosím, ať je jasné - TOP 09 si bere dvě hodiny přestávku. A za další, každá hodina, kterou uchráníme soukromé podnikatele, lidi, jejichž jedinou vinou je postarat se sami o sebe, tak vám říkám, že nám to za to stojí. Děkuji.
Já děkuji. Vzhledem k tomu, že při poradě předsedů klubů padly zde další přestávky, a to strany KSČM a Úsvitu, předsedové klubů se dohodli, že přerušujeme dnešní jednání do 8. 12. do 14.00 hodin. Děkuji vám a přeji hezký víkend.