22. Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů /sněmovní tisk 215/ - třetí čtení Pozměňovací návrh je uveden ve sněmovním tisku 215/2. Otevírám rozpravu, do které nemám žádnou písemnou přihlášku. Hlásí se pan předseda, poslanec Tomio Okamura. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, takzvaná zelená nafta má jediný cíl, učinit naše zemědělce konkurenceschopné, a takový cíl je jistě chvályhodný. Ovšem, co je důvodem vracení spotřební daně z nafty? Bezesporu vysoká spotřební daň a ta snižuje konkurenceschopnost nejen zemědělců, ale všech firem a živnostníků v celé České republice. Když tedy chápeme nutnost snížit spotřební daň pro zemědělce, jak to, že nechceme vidět likvidační účinky vysoké daně v jiných oblastech? Když budeme hlasovat o výjimce pro zemědělce, prosím každého z vás, představte si čistě hypoteticky, že bychom o nějakých 30 % až 50 % snížili spotřební daň z pohonných hmot plošně. Co by se stalo? Ano, podle statistik lze spočítat teoretický pokles výběru daně. Praxe by ovšem byla dramaticky jiná. Razantní snížení cen pohonných hmot by znamenalo také razantní růst jejich prodeje. Tak jako dnes naši šoféři... [[Jeden z poslanců stojí za zády řečníka a baví se s některým z ministrů.]] Prosím vás jenom jestli byste mi nemluvil za zády, já se nemohu soustředit. Já se omlouvám.
Pane předsedo, ještě chviličku vás přeruším. Požádám Sněmovnu o klid, abyste mohl v pořádku přednést svůj příspěvek. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Takže v případě, že bychom snížili plošně daň z pohonných hmot, tak by to v praxi znamenalo, že by došlo ke snížení cen pohonných hmot, a to velmi razantním způsobem, což by naopak znamenalo výrazný růst jejich prodeje. Tak jako dnes naši šoféři tankují v zahraničí, tak by naopak cizinci hromadně tankovali u nás. Snížení ceny dopravy by se odrazilo na cenách prakticky všeho zboží v České republice. Pokles cen znamená růst hodnoty reálných mezd a důchodů. Stát by tak i bez zvýšení důchodů a mezd zvýšil reálně jejich kupní sílu, a tím životní úroveň svých občanů. Takzvaný multiplikační efekt je v tomto nesmírný. Z tohoto důvodu v hnutí Úsvit podporujeme pozměňovací návrh kolegy Urbana z ČSSD, přičemž my - samozřejmě i já osobně snížení spotřební daně z motorové nafty navrhuji již delší dobu a hovořil jsem o tom i v předvolební kampani. Jak mnozí vědí a v naší vládě někteří možná alespoň tuší, cílem našeho snažení v Úsvitu není plošně škrtat či přepisovat číslice v rozpočtu, ale rozhýbat ekonomiku naší země. A tady se malinko začínáme rozcházet. A v tomto ohledu je třeba dopřát takzvaně zelenou naftu všem občanům České republiky. Věřte, že země na tom neprodělá, a proto bych vás také prosil o podporu toho pozměňovacího návrhu. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Tomiu Okamurovi. Dále do rozpravy pan poslanec František Laudát. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. TOP 09 bude hlasovat proti. My se domníváme, že zemědělcům se dají poslat ty peníze zcela jiným způsobem, tak aby nebyl znepřehledňován daňový systém. V čem vidíme obrovský problém, je, že to je parketa pro daňové úniky. Je to přesně v rozporu s tím, co říkal pan ministr financí. Takže my jsme zaplatili politickou daň za to, že jsme prosadili zrušení zelené nafty, vy ji zase zavádíte. Je to vaše právo, ale jenom chci říci, proč my budeme hlasovat proti. Děkuji.
Děkuji. Nyní pan poslanec Radim Fiala v rozpravě. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Velmi krátce k zelené naftě. Vážené kolegyně, vážení kolegové, náš postoj vůči zelené naftě zní - nebuďme papežštější než papež. Dokud mají ostatní zemědělci ve většině zemí Evropské unie privilegia a výsady jako dnes, máme na výběr. Buď budeme ty naše také trochu podporovat, nebo neobstojíme v konkurenci a o vlastní zemědělskou produkci prostě přijdeme Já myslím, že dnes je víc než jasné, že naše zemědělství se propadá. Propadá se neustále. Teď nediskutujeme o tom, jestli chceme být soběstační v některých komoditách, ale neustále se jeho podíl v hospodářství snižuje. Jde také o údržbu naší české krajiny. Jde o potravinovou bezpečnost republiky a hlavně jde o více než 100 tis. pracovních míst, která se většinou nacházejí v lokalitách, kde už ani alternativní možnost zaměstnání neexistuje. Jedná se hlavně o český venkov. Je samozřejmé, že by bylo nejlepší, kdyby náš daňový systém obsahoval co nejméně výjimek a byrokratických kliček, ale pokud dnes nebudeme mít vratku na spotřební daň z nafty zemědělcům, tedy takzvanou zelenou naftu, může se ještě jednou stát, že zítra již nebudeme mít tolik zemědělců. Jednou neúroda, podruhé propad světových cen, několikrát za dekádu čelí naši zemědělci spolu se svými kolegy z ostatních zemí hrozbě zániku, a náš stát nesmí dopustit, aby to byli právě ti naši občané pracující v zemědělství, kteří půjdou tentokrát z kola evropské konkurence ven. Já si pamatuji, když nastupoval do funkce pan ministr Jurečka a média se nás ptala, zda bude hnutí Úsvit podporovat zelenou naftu, a my jsme stejně jako dnes řekli, že v rámci konkurence nejbližších evropských zemí, které jsou sousedy České republiky, nemůžeme zemědělcům udělat to, abychom jim připravili takovou konkurenční past, do které by se prostě zrušením zelené nafty dostali. Takže hnutí Úsvit bude pro české zemědělství, bude pro české zemědělce a bude pro zelenou naftu.
Děkuji. Nyní se přihlásil pan poslanec Petr Bendl, poté pan poslanec Milan Urban. S přednostním právem? Požádám oba kolegy o strpení, s přednostním právem pan předseda Pavel Kováčik. Omlouvám se, pane poslanče, evidoval jsem všechny tři přihlášky.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já jsem tu ruku měl nahoře už hodně dlouho, ale váš zrak spočíval někde jinde, což vám nevyčítám, nemůžete vidět úplně všechno. Já bych si dovolil velmi krátce sdělit stanovisko poslaneckého klubu KSČM k problematice zelené nafty. A byť to bude velmi krátce, tak začnu historií. Nebude to zeširoka. Náš přístup k dotacím. Víte, ona ta zelená nafta je svým způsobem dotací. Jestliže někomu odpustím část daně, tak ho vlastně dotuji. Dovedeme si představit svět bez dotací. Dovedeme si představit Evropu bez dotací. Dovedeme si představit Českou republiku bez dotací. Mluvím o zemědělství, aby bylo jasno. Ale musel by to být celý svět, aby Česká republika byla bez dotací. Musela by to být minimálně celá Evropa, aby Česká republika mohla existovat bez dotací. A v té situaci vzhledem k tomu, jak docela podrobně znám stav českého zemědělství, tak by český, moravský a slezský zemědělec byl králem přinejmenším na evropském trhu a nemuseli bychom řešit různé problémy. Nicméně pokud jsou naši spolusoutěžící zemědělci v ostatních zemích Evropské unie mohutně dotováni, ať už z evropských, či z národních rozpočtů, pokud mají různé úlevy tu na sociálním a zdravotním pojištění jako třeba v Polsku, tu na naftě, tu na tom, tu na onom, bude poslanecký klub KSČM podporovat všechny zásahy, které povedou k pomoci českým, moravským a slezským drobným, středním i velkým zemědělců. Protože můžeme se utěšovat, že máme jednotný trh Evropské unie. Ano, máme. Ale v různých zemích máme různé výchozí podmínky. Naším cílem je, aby ty výchozí podmínky pro všechny zemědělce v celé Evropské unii byly alespoň přibližně stejné nebo podobné, aby i český, moravský a slezský zemědělec, lesák, rybníkář se nemusel cítit poněkud diskriminován. A navzdory tomu, že jejich produkce - o potravinářích mluvím též - je kvalitativně ne že pouze srovnatelná s evropskou špičkou, ale je na evropské špičce, tak aby neměli pocit, že navzdory tomu, že vyrábějí kvalitně, že vyrábějí zdravotně nezávadně, že vyrábějí chutně, že umějí dobře zabalit, že umějí všecko na vysoké evropské úrovni, tak nerovné podmínky na tom tzv. jednotném trhu je odsuzují do role outsiderů. Chci říci, že poslanecký klub KSČM vrácení zelené nafty zemědělcům považuje za spravedlivé, a proto je také podpoří. Děkuji.
Děkuji. Nyní pan poslanec Petr Bendl v rozpravě, poté pan poslanec Milan Urban. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Dovolte i mně pár poznámek k tzv. zelené naftě. Já chci znovu zdůraznit to, co tady proběhlo při debatě ve druhém čtení, že nikdy nezměříme, jestli se nafta nalije do traktoru, nebo do osobního auta. To je první poznámka, o které je potřeba, abyste věděli. Druhá poznámka, o které byste měli vědět všichni, protože je napříč politickým spektrem: Jednotlivé politické subjekty měly ve svých prioritách podporu např. živočišné výroby apod. A tady jde o částku zhruba 1,4 mld. korun, kterou nalijeme do systému a kterou - a je potřeba, abyste to také věděli - pomůžete především velkým, protože u těch malých to významné částky rozhodně nejsou. A budete-li mluvit s malými zemědělci, ti budou říkat to, co jste koneckonců říkali často i před volbami: Chceme podpořit malé a střední a chceme podpořit živočišnou výrobu zejména. Tady podporujete především to, aby se nalilo do traktorů maximum nafty a obdělávaly se tím tisícihektarové lány, než abyste cílili finanční podporu třeba z těch 1,4 mld. korun do přímé podpory živočišné výroby. Protože tam - pro pana kolegu předřečníka nebo předpředřečníka - tam jsou pracovní příležitosti. Ne na těch lánech tisíce hektarů řepky. Tam těch pracovních příležitostí moc není. Jsou v živočišné výrobě, protože prostě dobytek musíte ráno i večer nakrmit, musíte se o něj postarat, tzn. musíte tím zaměstnat lidi. Jestliže 1,4 mld. nalijete do tohoto systému, pak prostě neděláte maximum pro pracovní příležitosti. Když říkám neděláte maximum, pak tím říkám ano, samozřejmě, že se to trošku potkává. A pak poslední poznámka. Dělají to ostatní, budeme to dělat taky. Je to tak, že zelená nafta byla významnou podporou v okamžiku, kdy jsme neměli šanci ve finančním období 2007 až 2013 podporovat živočišnou výrobu, protože těmi, kterými byla v minulosti nastavována zemědělská politika a priority zemědělské politiky na tohle finanční období Evropské unie, nebyla nastavena jako jedna z priorit podpora živočišné výroby, a tak se hledaly plošné systémy, jak pomoci zemědělcům. Tahle věc se mění. Velmi se změnila za poslední dva roky. Je možné cíleně podporovat živočišnou výrobu, ale my radši dáme na zelenou naftu, u které, zdůrazňuji, není jasno, kolik jí nalijete do traktorů a kolik jí nalijete kamkoli jinam. Zároveň chci říct, že jsou tady i jiné priority, které zemědělství má. A je to problematika sucha, která téměř není řešena. Je to problematika podpory živočišné výroby a samozřejmě kvality potravin a všeho, co s tím souvisí. Myslím, že je možné těch 1,4 mld. využít směrem k podpoře živočišné výroby a řešení sucha daleko lépe než dát plošně tzv. zelenou naftu.
Děkuji panu poslanci Bendlovi. Pana kolegu Urbana požádám ještě o strpení. S přednostním právem se přihlásil pan poslanec Pavel Kováčik jako předseda poslaneckého klubu. Pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Paní a pánové, na konto předřečníka musím říci, že jsem rád, že představitel ODS začíná myslet trošku komplexně. Škoda, že ta léta, co tady pravice vládla, se směrem k zemědělcům tak úplně nechovali, ani směrem k podpoře živočišné výroby. A to nemluvím o slovní podpoře, která tady občas zaznívala, ale o faktické podpoře. Jen chci připomenout, že zemědělství jako takové funguje jako jeden nedílný systém. Rostlinná i živočišná výroba. To znamená, jestli podpoříme zelenou naftou ty, co jezdí po poli, nejen tedy s kombajnem a s traktorem na sklizeň či na agrotechnické práce, ale také se třeba podívat, jestli to obilí už je zralé nebo jaké potřebuje postřiky atd. atd., že tím, že se podpoří rostlinná výroba, tak samozřejmě se podporuje i živočišná výroba. Co se týká nákladů na vstupy do živočišné výroby prostřednictvím rostlinné výroby, já si nemyslím, že krmné produkty, které jsou používány v živočišné výrobě, nevznikají na poli. Většinou ano. Většinou ta vojtěška, kukuřice, cokoli jiného, které se používá na krmení v živočišné výrobě, vzniká právě na poli za spotřeby nafty, i té zelené nafty. I tam ta podpora takováto je. Co se týká podpory živočišné výroby. Já bych poprosil, aby konečně z huby do rukou ráčila přejít ta iniciativa. A mně nemůže nikdo vyčítat, že jsem si toho nevšímal jako zootechnik od počátku, co jsem v Poslanecké sněmovně. Ale nějaké hmatatelné kroky k podpoře živočišné výroby, ať už napřímo, nebo prostřednictvím pěstování bílkovinných plodin atd., se začínají projevovat - začínají projevovat [[s důrazem]] - až teď v poslední době. A nemyslím si, že by to bylo proto, že někdo potřebuje podpořit lány řepky. To také je velmi zjednodušený pohled. Léta také upozorňujeme na to, že jsme střechou Evropy a že veškerá voda, která u nás naprší, od nás také odteče. Že nemáme žádnou vodu, která by přitékala do České republiky, do této krajiny, odněkud odjinud než z nebe. Že tedy jsme povinni vůči sobě i vůči zbytku Evropy chránit tu vodu, která přijde, zadržovat ji v krajině, vypracovat takové programy, které by umožnily drobné či střední stavby, které by byly samozřejmě v souvislosti s protipovodňovými opatřeními, ale také stavbami, které pomohou zdržet vodu v krajině a v obdobích, která zrovna třeba teď prožíváme, v obdobích velkého sucha, pomáhaly přece jen s nějakým tím vyrovnáním vodní bilance. Že se také stalo, že po převratu došlo k hrubému zanedbání do té doby docela fungující soustavy závlah. [[(12.00 hodin)]] A že teď zejména v oblastech jižní Moravy a Polabí by zemědělci potřebovali funkční závlahy s nějakými rozumnými náklady na zavlažování používat. Ale bohužel se tady - a zase se ptám, kde se udělala ta chyba, když se meliorační zařízení nechala zpustnout? Je to otázka špatné privatizace? Připomínám otázku, která se celá ta léta klade. Je to otázka momentálního odklonu od nějakých rozumných cen? Nebo jaká je to otázka? Odpověď na tyto otázky je taková: Ano, ta chyba se stala, ale vzhledem k tomu, že přichází, ta klimatická změna je, ať si kdo chce co myslí, zejména na naše nejprodukčnější oblasti, tak prostě dělejme něco s vodou v krajině a dělejme něco i s těmi závlahami. A jsou to opět dlouhá léta, kdy jsme zdánlivě házeli hrách na zeď, a teď se ukazuje, a dokonce i z řeči pana kolegy Bendla je patrné, že i napravo od nás je jakýsi zájem tento problém alespoň trochu chápat a třeba mu možná také pomoct. Ale to nelze řešit z toho balíčku, který je určen pro podporu zelené nafty. Kdyby nebyla jinde v Evropě, prosím. To je i otázka, která by měla být šířeji pojata vzhledem například k rozpočtu životního prostředí, protože zadržování vody v krajině není jenom otázka zemědělců, to je otázka daleko širší a s daleko širším pohledem by se také měla řešit. To je podle mého soudu jeden z největších úkolů této vlády. Alespoň strategii, alespoň nějakou základní koncepci v tomto směru připravit. A zelená nafta, to jenom přece vracíme zpátky tu nespravedlnost, která byla učiněna v minulých volebních obdobích - za vlády hádejte koho. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci. Ještě pana kolegu Urbana požádám, protože s faktickou poznámkou chce vystoupit pan poslanec Petr Bendl. Prosím, pane poslanče, máte slovo k faktické poznámce.
Já jsem chtěl poděkovat prostřednictvím předsedajícího panu předsedovi Kováčikovi za to, že přiznal, že ty parametry už se zlepšují. Ono to zemědělství nefunguje z roku na rok, tam se musí plánovat delší dobu, a když se udělá něco pozitivního, chvilku trvá, než se všechno projeví. V oblasti některých typů potravin, resp. některých druhů živočišné výroby, abych byl přesný, se ukazuje, že se ty parametry zlepšují. A zároveň platí, že je-li prioritou živočišná výroba v České republice, měli bychom se jí věnovat především. Prostě nemůžeme popřít, že nalijeme-li v systému peníze do zelené nafty, pak je lijeme i do té řepky, i do těch technických plodin. A pokud víme, že pro nás je prioritou živočišná výroba a je vyšší než řepka a podobně, pak ty peníze pojďme společně řešit tak, abychom je směřovali na konkrétní jednoznačný cíl. Jinak co se týká programu sucha, moc jsem si nevšiml, že by zatím to bylo prioritou téhle vlády, přestože jsme se na to společně na zemědělském výboru ptali. Takže ano, jde to napříč resorty, není to jenom věc Ministerstva zemědělství, ale také věc Ministerstva životního prostředí, protože nás netrápí jenom závlahy, ty by problém nevyřešily. Nás trápí i udržení vody v krajině. Obnova rybníků, jejich čištění, bagrování a podobně. A to jsem zatím taky nikde nezachytil. 1,4 mld. rozdělujeme, a přitom tuhle prioritu jsem nikde neviděl.
Děkuji za dodržení času. Nyní už řádně přihlášený pan poslanec Milan Urban, který se samozřejmě vyjádří ke svému pozměňovacímu návrhu i k tomu, jaký má vztah na původní text a jak to je s komplexním pozměňovacím návrhem. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji, pane místopředsedo, jste jasnovidec. No určitě, já nebudu mluvit o zelené naftě, ale o svém návrhu na snížení spotřební daně na naftu a na benzin. V roce 2009 Ministerstvo financí udělalo prokazatelně chybu, když se na základě zvýšení spotřební daně na naftu a na benzin dívalo jako na nějakou statickou hodnotu. A dělá to dodnes. Úředníci Ministerstva financí to vnímají neustále stejně. Co se stalo v roce 2009? Možná v dobré víře se zvýšila spotřební daň v České republice tak, že konečná cena nafty a benzinu, a zvláště tedy u nafty, byla vyšší než v okolních zemích okolo České republiky. Z toho statického pohledu samozřejmě vyplynuly úplně jiné dynamické výsledky. Prokazatelně, prokazatelně Česká republika přicházela ročně o nějaké čtyři miliardy korun na příjmech státního rozpočtu z prodeje nafty a benzinu. To není výpočet Milana Urbana, ale to je výpočet Národohospodářské fakulty Vysoké školy ekonomické. Nikdo nikdy z Ministerstva financí žádnou analýzu neudělal, jen takovou, že vždy vynásobil prodané litry v České republice nějakou hodnotou a z toho vycházel, o kolik bychom přišli, když snížíme případně spotřební daň. Ale ta situace je jiná. Kdybychom se dostali do nějaké konkurenční výhody nebo alespoň srovnatelné ceny nafty v rámci Evropské unie nebo sousedních zemí, tak se samozřejmě zvýší prodej v České republice, který dramaticky poklesl, protože zvláště zahraniční přepravci počítají v podstatě každou korunu nebo euro a jsou on-line řízeni k tomu, kde mají tankovat. S těmi velkými nádržemi to není žádný problém. Takže díky tomu tankovali všichni a tankují více jinde než v České republice, a tedy my zatěžujeme občany vysokou cenou nafty, vysokou cenou benzinu a ještě přicházíme o peníze do státního rozpočtu. To mi opravdu nedává smysl. Proto jsem navrhl opět změnu snížení spotřební daně na naftu a na benzin tak, abychom nezatěžovali firmy a občany, a tak, aby se případně zvýšil prodej nafty zvláště u přepravců v České republice. K tomu prokazatelně se můžou počítat další tržby, protože je prokázáno, že na prodaných sto litrů nafty je deset korun doprovodných tržeb. To jsou ty bagety a já nevím co, které se prodávají na čerpacích stanicích. Na sto litrů prodaného benzinu je to pět korun doprovodných tržeb. Když si to vynásobíte těmi statisíci prodaných vytočených litrů nafty a benzinu, tak zjistíte, že to není malicherná částka, a za tím je třeba vidět také nějakou pracovní sílu. Z tohoto pohledu samozřejmě Ministerstvo financí dnes má výhrady k tomu návrhu, protože úředníci připravují stále stejný pohled. Vezmou si prodané litry a vynásobí to sníženým číslem spotřební daně a řeknou: No nemůžeme si to dovolit, protože stát přijde o miliardy korun na příjmech státního rozpočtu. Já jsem ochoten připustit, že od té analýzy, která je přece jenom trochu zastaralá, Národohospodářské fakulty Vysoké školy ekonomické mohlo dojít k nějakému posunu. Ale ta analýza tehdy říkala, že výnos by se zvýšil minimálně o čtyři až sedm miliard korun ročně. Jsem ochoten připustit, že to nemusí být tak vysoký výnos, příjem do státního rozpočtu navíc. Dokonce jsem ochoten připustit, že to nebude žádný příjem. Ale pokud by to bylo s nulou, tak je to pořád výhodné pro občany České republiky a pro firmy v České republice. A žádná taková skutečná analýza Ministerstva financí bohužel neexistuje. To byl tedy důvod podání mého pozměňovacího návrhu a já si myslím, že mu nechybí selský rozum a že je ve prospěch občanů a firem v České republice. Jak se rozhodnete, dámy a pánové, to se samozřejmě uvidí. A teď poznámka legislativní. Legislativa mi uložila, abych tady řekl na mikrofon, že můj pozměňovací návrh není alternativou vládního návrhu, ale že doplňuje vládní návrh. Tak tak činím, abych naplnil všechny legislativní povinnosti. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji, to jsem od vás chtěl slyšet a pan zpravodaj určitě taky. Nyní dvě přednostní práva. Pan ministr Mládek, poté pan místopředseda vlády a ministr financí Andrej Babiš. Zároveň požádám o snížení hladiny hluku, aby se mohl pan ministr Mládek jasně vyjádřit a bylo mu dobře rozumět.
Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové, já bych se chtěl krátce vyjádřit k návrhu kolegy Urbana. Tam je návrh nepochybně zajímavý, je tam důležitá myšlenka, kdo platí daň, jestli ji platí daňové subjekty v České republice, anebo ty zahraniční. A pokud by ji platily ty zahraniční, tak je to samozřejmě výhodné pro české domácí subjekty, ať už jsou to firmy, anebo občané. Myslím, že bychom se měli k této věci vrátit a ve spolupráci i Ministerstvo financí připravit další analýzy případných nákladů této věci. V tuto chvíli se bohužel musím zdržet hlasování. To jsem k tomu jenom chtěl dodat. Děkuji.
Děkuji. Nyní pan ministr financí, poté pan poslanec František Laudát. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, nejdřív bych se vyjádřil k tomu zákonu. Bohužel, s pozměňovacím návrhem pana poslance Urbana Ministerstvo financí bohužel zásadně nesouhlasí, protože hlavní důvod je neslučitelnost tohoto pozměňovacího návrhu s právem Evropské unie a výrazně negativní rozpočtový dopad. Dovolím si vás požádat, kolegyně, kolegové, abyste hlasovali proti. Nicméně bych se rád vyjádřil k návrhu, který zde přednesl pan poslanec Urban. Je pravda, že poslední navýšení spotřební daně na pohonné hmoty, které realizoval pan ministr Kalousek, a to bylo od 1. ledna 2010, přišlo ve velice nevhodnou dobu. Došlo k velice negativnímu rozdílu v ceně pohonných hmot mezi Českou republikou a okolními státy a byl poškozen domácí trh. To je pravda. V poslední době se tento rozdíl snižuje. Za Ministerstvo financí mohu říci, že se nebráníme dohodě. Pan poslanec Urban vychází ze staré analýzy, která je stará asi rok. Poslední navýšení daně bylo o korunu, a návrh pana poslance Urbana o 2,50 u nafty a 1,5 koruny u benzinu je samozřejmě velice progresivní. Určitě se tomu chceme věnovat, nás to zajímá, chci na to dohlížet. Udělejme ale reálnou analýzu, mluvme s přepravci, možná postavíme studenty na hranice a můžou se ptát řidičů, kde tankovali a proč. Něco vymyslíme a budeme to řešit, přijdeme s nějakým návrhem a bavme se o tom. Udělat to tady jen od stolu na základě nějakých čísel by nebylo zodpovědné, protože by ten návrh měl dramatický dopad do rozpočtu. Jsme pro, určitě, můžeme se domluvit, jakým způsobem to chceme řešit, v pondělí je tripartita. Ministerstvo financí je určitě připraveno na debatu, ale na základě seriózních čísel z výzkumu. Máme výhodu, že máme Čepro, což je státní firma. Je to největší distributor pohonných hmot, má přehled o trhu, jak je to u nás a jak je to za hranicemi. To, co tady říkám, je po konzultaci s firmou Čepro. Znovu opakuji - chceme se o tom bavit a neodmítáme to, jak zde bylo řečeno. Děkuji.
Děkuji panu místopředsedovi vlády a ministru financí. Nyní s faktickou poznámkou Milan Urban, potom s přednostním právem pan předseda klubu ANO Faltýnek. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
V prvé řadě bych chtěl poděkovat panu ministru financí, že to bere jako vážné téma. Říkám, že ta analýza je trochu zastaralá, ale podle mého názoru princip pořád platí, že dynamika ve snížení výběru a ve vylepšení v České republice je. Chtěl bych ale odmítnout to první stanovisko - že je to v rozporu s pravidly Evropské unie. Máme povinnost držet určitou povinnou spotřební daň vypočítanou přes euro. To se vždy dělá k 1. říjnu každého roku. V současné době platí povinná spotřební daň na základě stanovení ceny a kurzu k 1. říjnu 2013. V současné době tedy, pokud by byl zákon přijat, není v rozporu s evropskou směrnicí. To jsem si celkem dost jasně jist.
Děkuji i za dodržení času. Nyní s přednostním právem pan předseda Faltýnek. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Velmi krátce jsem využil času v diskusi, zejména když vystupoval pan poslanec Urban, a podíval jsem se na dva zdroje na internetu, jaké jsou ceny nafty kolem nás. Tak jenom pro informaci. Aktuální čísla jsou taková, že dnes jsme na úrovni 1,33 eura, Rakousko 1,39, Slovensko 1,36, Slovinsko 1,38, Německo 1,37, Itálie 1,69, Francie 1,39. Nevím, kdo by v tuto chvíli k nám jezdil tankovat. Děkuji.
Děkuji. Pokud se nikdo jiný nehlásí do rozpravy, rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem závěrečné slovo. Pan ministr nemá zájem. Pan zpravodaj ano. Pane zpravodaji, máte závěrečné slovo. Prosím.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Chtěl bych se vyjádřit k pozměňovacímu návrhu svého ctěného kolegy Urbana. Jakkoli chápu důvody, pro které podává tento pozměňovací návrh, a je třeba říci, že to nebyl jen výstřel ze včerejška, o tento pozměňovací návrh pan poslanec Urban usiloval už dříve - takže jakkoli chápu tyto důvody, nemůžu bohužel jako zpravodaj aktivně podpořit přijetí tohoto pozměňovacího návrhu právě z důvodu toho, že se můžeme dostávat do kolize s evropskou směrnicí. Mé stanovisko k tomuto pozměňovacímu návrhu je, že se zdržím. Se zákonem jako takovým samozřejmě problém nemám. Hovořil jsem o něm a podporoval ho i v předcházejících čteních. Tam samozřejmě souhlas.
Vidím sice pana poslance Urbana, že se hlásí k faktické poznámce, ale toto bylo závěrečné slovo zpravodaje a rozprava byla ukončena. Na základě žádosti z pléna vás všechny odhlásím a požádám vás o novou registraci. Prosím pana zpravodaje, aby zopakoval pozměňovací návrhy, vyjádřil se k nim před hlasováním a provedl nás hlasováním o této věci. Hlasovat začneme, až se ustálí počet přihlášených poslanců. Pane zpravodaji, prosím.
Děkuji za slovo, vážený pane místopředsedo. Návrh na zamítnutí tohoto návrhu zákona podán nebyl, byl podán pouze jediný pozměňovací návrh, a to ve druhém čtení od pana poslance Milana Urbana. Měli bychom tedy hlasovat o tomto pozměňovacím návrhu. Své stanovisko jsem sdělil ve svém předchozím vstupu.
Děkuji Pan ministr ho také řekl. Raději ho ale vyzvu, aby řekl své stanovisko k pozměňovacímu návrhu pana poslance Urbana ještě nyní před hlasováním. [[Nesouhlas.]] Nesouhlas. Dobře. Zahájil jsem hlasování pořadové číslo 65 a ptám se, kdo je pro tento návrh? Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 65. Z přítomných 164 pro 86, proti 52. Návrh byl přijat. Jiný návrh nebyl přednesen. Budeme hlasovat o návrhu zákona jako celku. Přednesu návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s vládním návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 353/2003 Sb., o spotřební dani, ve znění pozdějších předpisů podle sněmovního tisku 215 ve znění schváleného pozměňovacího návrhu." Zahájil jsem hlasování pořadové číslo 66 a ptám se, kdo je pro? Kdo je proti? Hlasování pořadové číslo 66. Z přítomných 167 pro 126, proti 27. Návrh byl přijat. Konstatuji, že s návrhem zákona byl vysloven souhlas. Děkuji panu místopředsedovi vlády ministru Andreji Babišovi, děkuji panu zpravodaji a končím bod č. 22. [[(12.20 hodin)]] Prosím o klid. Mám tady faktické poznámky, ale to bylo asi při hlasování - pan kolega Votava, Zaorálek a Šincl. Nejsou, dobře. Dalším bodem našeho jednání je bod číslo