Slib poslance Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, než přistoupíme k programu 57. schůze Poslanecké sněmovny, chtěl bych vás informovat, že dne 31. července tohoto roku, zanikl poslanecký mandát Petru Vránovi. V této souvislosti je nutno učinit některé ústavní kroky. Jedním z nich je slib nové poslankyně. Požádám vás o klid a zároveň požádám předsedu mandátového a imunitního výboru poslance Stanislava Grospiče, aby nás seznámil s kroky, které tento výbor učinil, a poté přečetl Ústavou předepsaný slib, který paní poslankyně složí do mých rukou. Pane předsedo, máte slovo. Máte slovo, pane předsedo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, vážená paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, dovolte, abych vás informoval, že dne 31. července 2020 doručil pan Petr Vrána předsedovi Poslanecké sněmovny prohlášení sepsané téhož dne formou notářského zápisu, kterým se vzdal mandátu poslance Parlamentu ČR. Tímto dnem poslanecký mandát pana Petra Vrány zanikl a na uvolněný mandát povolal předseda Poslanecké sněmovny paní Irenu Blažkovou, která je podle zápisu Státní volební komise o výsledku voleb do Poslanecké sněmovny konaných ve dnech 20. a 21. října 2017 prvním náhradníkem hnutí ANO 2011 za volební kraj 12 - Olomoucký. Paní poslankyně Irena Blažková 11. srpna tohoto roku převzala od předsedy Poslanecké sněmovny osvědčení o vzniku mandátu a mandátový a imunitní výbor na své dnešní 32. schůzi přijal usnesení číslo 141, kterým konstatoval, že I. dne 31. července 2020 zanikl mandát poslance Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR Ing. Petru Vránovi narozenému dne 4. ledna 1975, a to způsobem podle ustanovení § 3 a § 6 písm. c) zákona č. 90/95 Sb., o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, ve znění pozdějších předpisů; II. dne 31. července 2020 vznikl mandát poslance Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR paní Ireně Blažkové narozené dne 6. května 1969; III. zmocnil předsedu výboru, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu.
Já vám děkuji, pane poslanče. A požádám sněmovnu o větší klid. Přece jenom se nám blíží slavnostní chvíle. Prosím, pokračujte.
Prosím nyní paní poslankyni Irenu Blažkovou, aby předstoupila před Poslaneckou sněmovnu a do rukou místopředsedy Poslanecké sněmovny složila Ústavou předepsaný slib. Současně prosím pana místopředsedu Poslanecké sněmovny, aby přijal slib paní poslankyně. Dámy a pánové, prosím, abyste povstali. [[Přítomní povstávají.]] "Slibuji věrnost České republice. Slibuji, že budu zachovávat její Ústavu a zákony. Slibuji na svou čest, že svůj mandát budu vykonávat v zájmu všeho lidu a podle svého nejlepšího vědomí a svědomí." [[Poslankyně Irena Blažková podáním ruky místopředsedovi Poslanecké sněmovny Filipovi a slovem "slibuji" skládá slib. Potlesk.]] Vážená paní poslankyně, blahopřeji vám a přeji hodně úspěchů ve vaší práci.
Tak ještě jednou vítám mezi námi paní poslankyni Irenu Blažkovou. Přeji jí ještě takto nahlas hodně úspěchů v její poslanecké práci. Nyní přistoupíme k určení dvou ověřovatelů této schůzi. Navrhuji, aby ověřovateli 57. schůze Poslanecká sněmovna zvolila pana poslance Jana Čižinského a pana poslance Jiřího Valentu. Má někdo jiný návrh? Není tomu tak. Rozhodneme v hlasování číslo 1, které jsem právě zahájil, a ptám se, kdo je pro určení těchto dvou ověřovatelů. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování číslo 1 z přítomných 130 pro 128, proti nikdo. Konstatuji, že jsme ověřovateli 57. schůze Poslanecké sněmovny určili pana poslance Jana Čižinského a pana poslance Jiřího Valentu. Sděluji, že do zahájení schůze Poslanecké sněmovny o omluvení své neúčasti na jednání požádali tito poslanci: předseda Poslanecké sněmovny Radek Vondráček bez udání důvodu, Ivan Adamec z rodinných důvodů, Andrea Babišová z pracovních důvodů, Ivan Bartoš z rodinných důvodů, Martin Baxa do 11 hodin ze zdravotních důvodů, Jiří Běhounek z rodinných důvodů, Josef Bělica také z rodinných důvodů stejně jako Pavel Bělobrádek, bez udání důvodu Marek Benda, z pracovních důvodů Stanislav Blaha, z pracovních důvodů Jiří Bláha, ze zdravotních důvodů Andrea Brzobohatá, z pracovních důvodů Lenka Dražilová, z rodinných důvodů František Elfmark, z rodinných důvodů Mikuláš Ferjenčík, z pracovních důvodů Pavla Golasowská, z osobních důvodů Tomáš Hanzel, ze zdravotních důvodů Ivan Jáč, z pracovních důvodů Miloslav Janulík, z pracovních důvodů Marian Jurečka, z osobních důvodů, Miroslav Kalousek, z pracovních důvodů Vít Kaňkovský, ze zdravotních důvodů Jiří Kobza, z rodinných důvodů Martin Kolovratník, z osobních důvodů Pavel Kováčik, z rodinných důvodů Lenka Kozlová, z rodinných důvodů Robert Králíček, z osobních důvodů Jana Levová, z osobních důvodů Jan Lipavský, Přemysl Mališ, z pracovních důvodů Tomáš Martínek, z osobních důvodů Jakub Michálek, z pracovních důvodů Vojtěch Munzar. Dále se omlouvají z osobních důvodů František Navrkal, z rodinných důvodů Ladislav Okleštěk, ze zdravotních důvodů Petr Pávek, bez udání důvodu Daniel Pawlas, z osobních důvodů Markéta Pekarová Adamová, ze zdravotních důvodů Marie Pěnčíková, z pracovních důvodů Jan Pošvář, Karel Rais, ze zdravotních důvodů Miloslava Rutová, z osobních důvodů Karel Schwarzenberg, ze zdravotních důvodů Roman Sklenák, z rodinných důvodů Pavel Staněk, z důvodu zahraniční cesty Karel Tureček, z rodinných důvodů Vlastimil Válek, ze zdravotních důvodů Helena Válková, do 11.30 z pracovních důvodů Lubomír Volný, z pracovních důvodů Ivo Vondrák, Tomáš Vymazal, z rodinných důvodů Rostislav Vyzula a Radek Zlesák. Z členů vlády se od 11 hodin omlouvá pan předseda vlády Andrej Babiš, na celý den z rodinných důvodů Klára Dostálová, z pracovních důvodů Jana Maláčová, Tomáš Petříček, Alena Schillerová a Miroslav Toman. To jsou všechny důvody, které tady máme. Paní poslankyně, páni poslanci, v pondělí 17. srpna předseda Poslanecké sněmovny svým rozhodnutím číslo 64 na základě návrhu vlády vyhlásil stav legislativní nouze. Předseda Poslanecké sněmovny dále podle § 99 odst. 2 zákona o jednacím řádu sněmovny rozhodl o projednání: vládního návrhu zákona o zvláštních způsobech hlasování ve volbách do zastupitelstev krajů a do Senátu v roce 2020, sněmovní tisk 971, a vládního návrhu zákona, kterým se mění zákon č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání [[školský zákon]], ve znění pozdějších předpisů, sněmovní tisk 972. Ve zkráceném jednání tak přikázal k projednání sněmovní tisk 971 ústavně-právnímu výboru, sněmovní tisk 972 výboru pro vědu, vzdělání, kulturu, mládež a tělovýchovu. Výborům stanovil nepřekročitelnou lhůtu k předložení usnesení do 19. srpna, tedy do dnešního dne do devíti hodin. [[(10.10 hodin)]] Vážené kolegyně, vážení kolegové, podle § 99 odst. 4 zákona o jednacím řádu naší Poslanecké sněmovny máme ve stavu legislativní nouze před projednáváním návrhu pořadu posoudit, zda stav legislativní nouze trvá. Otevírám rozpravu a jako první se do rozpravy hlásí pan předseda vlády České republiky Andrej Babiš. Připraví se jako druhý přihlášený s přednostním právem místopředseda Vojtěch Pikal. [[Silný hluk v sále.]] Prosím o klid. Slovo má předseda vlády České republiky Andrej Babiš. Pane předsedo.
Dobrý den, vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci. Já bych s dovolením využil tuto příležitost, abych vás informoval o Bělorusku. Zaznamenal jsem aktivitu poslanců a dostal jsem dopis od předsedy Senátu pana Vystrčila, což budeme řešit tady s panem místopředsedou vlády Hamáčkem, který dá - nebo možná už dal - příkaz rozvědce, aby pana předsedu Senátu informovala o situaci. Ta situace je samozřejmě dynamická a já si myslím, že Česká republika, česká vláda a já osobně se v této záležitosti aktivně angažujeme. Tu hlavní roli v našem regionu převzalo Polsko. Polsko už před časem požádalo Charlese Michela o svolání mimořádné rady Evropské rady k Bělorusku. Tehdá to Charles Michel neakceptoval, odkazoval na září. Já jsem se do toho zapojil minulý týden, podpořil jsem premiéra Morawieckého. Já se potom ze Sněmovny omluvím, protože v 11 hodin máme videokonferenci premiérů V4 a v 11.30 se připojí premiéři Pobaltí. A ve 12 hodin dneska proběhne videokonference Evropské rady, to znamená všichni premiéři a prezidenti Evropské unie. My jsme v tom byli velice aktivní. Já jsem komunikoval s kancléřkou Merkelovou, ta mi volala v neděli. Mluvil jsem opakovaně s premiérem Morawieckým, s Orbánem, s Macronem. A nakonec V4 přesvědčila Charlese Michela, aby zkrátka dneska ta videokonference proběhla. A je dobře, že jsme v tom byli aktivní, nás se to týká. Historicky si myslím, že tam máme vztahy - já osobně ty lidi i znám - takže je důležité, že se v tom angažujeme. Já mám dneska vystoupení na Evropské radě, kde budu deklarovat, že běloruští občané potřebují naši podporu, že Evropská unie musí ukázat, že je akční - a konečně jsme akční - že se teda nečeká až do konce září. Hlavní teze je, že běloruští občané mají dostat šanci vyjádřit se ve svobodných volbách a říct, co si pro svoji zemi přejí. My bychom neměli dopustit, aby se v našem těsném sousedství na schengenské hranici dělo něco podobného jako zmanipulované volby, ostré potírání svobody slova, blokování internetu. Já jsem opakovaně mluvil s naším velvyslancem. Stále se vypíná internet, mučení, bití, zastrašování pokojných demonstrantů a občanů. A my v tom vidíme velké riziko pro náš region a hodnoty, na kterých stojí, a bojíme se, že ta situace se bude zhoršovat. Co je nejdůležitější z mého pohledu, je, že my jasně říkáme, že Bělorusové si mají sami rozhodnout, kde chtějí civilizačně být a kam chtějí jít. A na tom my trváme. To znamená, nikdo jim nemá vnucovat, kam patří, co by měli dělat. Tady jde skutečně jenom o to, aby proběhly svobodné a demokratické volby a aby vlastně oni si rozhodli. Rozhodně by se neměla opakovat situace, která proběhla na Ukrajině. Takže tady je důležité, aby Evropa vyslala ten signál. My samozřejmě podporujeme cílené sankce, jsou správné. Bylo to rozhodnuto na úrovni ministrů zahraničních věcí, Evropská rada to už nepotvrzuje. Takže cílené sankce, odsouzení násilí, to je samozřejmě všechno správně. A uvidíme samozřejmě, jak se ta situace vyvine. Takže dneska o tom budou mluvit lídři. Znovu opakuji, že Česká republika skutečně v této záležitosti byla velice aktivní a dá se říct, že společně s premiérem Morawieckým jsme prosadili, že ta videokonference se neodkládá, ale že Evropská rada je akční, Evropská unie je akční. Nemáme to ve zvyku, ale tentokrát se to povedlo, proběhly různé rozhovory. Kancléřka Merkelová - Německo má předsednictví - mluvila i s prezidentem Putinem. I prezident Macron, a tak dále. Takže v tomhle směru si myslím, jak jsem pochopil i v rámci našeho politického spektra, že máme na to stejný názor. Takže určitě budeme rádi, když i, pokud tady nastane nějaká situace - já se potom musím rozloučit - a bude nějaké usnesení, že nás Sněmovna podpoří, naše aktivní kroky. Děkuji.
Děkuji panu předsedovi vlády. Teď se ptám tedy - protože ta přihláška pana místopředsedy Pikala je s přednostním právem před zahájením rozpravy - jestli ji chce využít, protože jinak se dále hlásí s přednostním právem předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura. Chce ji využít? [[Ano.]] Máte slovo, pane místopředsedo.
Děkuji, pane předsedající. Vážený pane premiére, vážení členové vlády, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, já jsem očekával, že v tuto chvíli se má hovořit k tomu, že potřebujeme tu legislativní nouzi, na čemž je myslím shoda, nicméně posunuli jsme se někam jinam, takže si dovolím vystoupit s něčím, s čím jsem chtěl vystoupit k pořadu schůze. Nevím, jestli to bude takto přijatelné. Kdyžtak to potom zopakuji. Já jsem se již minulý týden přihlásil, abych při této příležitosti navrhl nový bod do pořadu této schůze, která již byla plánovaná několik týdnů dopředu, a sice stanovisko Poslanecké sněmovny k situaci v Bělorusku po prezidentských volbách. Cílem tohoto bodu je najít nějaké společné usnesení Sněmovny, kterým se můžeme připojit k dalším státům, jako je Litva nebo Spojené království a další, které se vyjádřily k výsledkům voleb, respektive je nevzaly na vědomí. Stejně tak se vlastně ministři zahraničí Evropské unie již shodli na tom, že je potřeba vyjednat nějaké sankce. K projednání tohoto bodu máme přislíbenou podporu od klubu STAN, KDU-ČSL, TOP 09, ANO, ODS i ČSSD. Takže věřím, že by se to dalo projednat. Já tady v tuto chvíli nechci načítat to usnesení. To by mělo být předmětem toho bodu, a pokud je pro to takto široká podpora, nemyslím, že bychom museli v tuto chvíli ztrácet čas. Myslím si, že by bylo ideální zařadit tento bod jako třetí bod dnešní schůze, přičemž až projednáme body 1 a 2 a přerušíme je mezi druhým a třetím čtením, tak to je ten moment, kdy bychom probrali toto stanovisko a pak bychom se přesunuli k bloku hlasování. To je můj návrh k této situaci. Děkuji panu premiérovi, že k tomu vystoupil a nějak to uvedl. Nicméně myslím, že bychom to pak probrali podrobně v tom bodu. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu místopředsedovi Pikalovi. Pokud nemám žádnou přihlášku ke stavu legislativní nouze, tak mohu tedy nechat hlasovat, zda Poslanecká sněmovna potvrzuje trvání stavu legislativní nouze. To rozhodneme v hlasování číslo dvě. Já ještě zagonguji. Nemohu připustit faktickou poznámku pana předsedy Benešíka. Děkuji. O trvání stavu legislativní nouze rozhodneme v hlasování číslo 2, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování číslo 2 z přítomných 138 pro 127, proti 3, návrh byl přijat. Konstatuji tedy, že po schválení tohoto návrhu budeme projednávat ty dva tisky ve stavu legislativní nouze. Nyní přistoupíme k návrhu pořadu 57. schůze, tak jak je uveden na pozvánce. Jako první se hlásí pan předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura. Pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážená vládo, vážené kolegyně, vážení kolegové, nejprve k situaci v Bělorusku. Za prvé chci ocenit postoj pana premiéra. Celou dobu, kdy vystupoval a kritizoval situaci v Bělorusku, má podporu i občanských demokratů. Myslím, že to má zaznít. Velmi často kritizuji pana premiéra. V tomto případě si myslím, že postupuje správně a správně vyjadřuje náladu většiny české veřejnosti. Já to samozřejmě podporuji a nebudu se přetahovat, kdo navrhne ten bod jako první nebo druhý, aby to bylo jako třetí bod. Myslím si, že by úplně stačilo, kdyby Poslanecká sněmovna přijala obdobné či shodné usnesení, jako přijala naše horní komora. Pokud sledujeme obrázky z Běloruska, ať už v televizi, nebo na internetu, tak nám pamětníkům to samozřejmě připomíná rok 1989, a v této chvíli se rozhoduje o tom, zda Bělorusko půjde scénářem Československa z roku 1968 a bude použita buď vojenská, nebo policejní síla k tomu, aby se rozehnaly a utlumily svobodomyslné názory občanů Běloruska, anebo spíš že tam proběhne něco, co proběhlo v Československu v roce 1989, kdy česká veřejnost zcela jasně vystoupila proti komunistickému režimu a díky tomu my dneska zasedáme společně v demokratickém parlamentu takřka 31 let od tohoto období. Určitě je to dobře. Myslím si, že ten návrh získá podporu, a za nás doporučuji, abychom přijali pokud možno shodné usnesení s horní komorou. Nemusíme se předhánět a precizovat a hledat jiná slova. Myslím si, že tady je velká politická shoda jak ze strany vlády, pana premiéra, horní komory, a bylo by dobré, aby se k tomu připojila i dolní komora, případně aby pan premiér pak mohl tlumočit na jednání Evropské rady či s kolegy premiéry z V4, že to skutečně, jeho názor, má velkou podporu takřka celého politického spektra. Pak mi dovolte, abych navrhl ještě zařazení dvou dalších bodů. Když už jsme se sešli, tak si myslím, že je dobré, abychom je projednali. Jeden je spíš formální. Chtěl bych vás poprosit, abychom zařadili třetí čtení zákona o rozpočtových pravidlech. Je to sněmovní tisk 567, myslím, že teď by mohli zbystřit kolegové poslanci z Ústeckého kraje. Je připravený prodej městské nemocnice Ústeckému kraji, nicméně k tomu, aby se ten proces mohl zdárně dokončit, je potřeba upravit jeden nebo dva paragrafy zákona o rozpočtových pravidlech. Myslím si, že když to dneska vrátíme do druhého čtení, tak získáme čas. Pak by hned první den zářijové schůze mohlo proběhnout druhé čtení toho zákona a hned v druhém jednacím týdnu Poslanecké sněmovny by mohlo proběhnout třetí čtení. Mám pocit, že v Ústí to není předmětem politického souboje, a i z hlediska času, tak aby ten zákon byl včas přijat, tak jenom navrhuji, abychom zařadili tento bod. Současně navrhuji, abychom ho zařadili pevně na 12.30, to je vyčleněná doba pro třetí čtení, a náš návrh, pokud schválíte, bude jednoduchý, navrhneme Poslanecké sněmovně vrátit tento tisk do druhého čtení, tak aby ten pozměňovací návrh, který umožní dokončit převod městské nemocnice na kraj, proběhl řádně, rychle a aby to nebylo ohroženo z časového hlediska. To předpokládám, že by mohlo trvat maximálně pět minut, a myslím, že všichni kolegové z Ústeckého kraje, a nejen z Ústeckého kraje, by to mohli podpořit a přispět k urychlenému projednání. A třetí bod, ten samozřejmě má politický podtext. 8. srpna uplynuly dva roky od doby, kdy vám byl rozdán náš návrh novely zákona o dani z příjmu, který ruší superhrubou mzdu a v kterém navrhujeme mít 15% daň z příjmu. Je to více než dva roky. V posledních dnech a týdnech se roztrhl, řekl bych, pytel s vyjádřeními vládních představitelů, jak to chtějí taky zrušit. Pan premiér říkal, že by nejlepších bylo 15 %. Pane premiére, my s tím souhlasíme. Vzhledem k tomu, že jsme v druhé dekádě srpna, zákon má platit k 1. lednu, tak navrhujeme, aby dneska proběhlo první čtení, tak aby začal běžet legislativní proces a lhůty. Myslím si, že případné pozměňovací návrhy se pak dají uplatnit v rámci druhého čtení, případně projednání tohoto návrhu zákona minimálně v rozpočtovém výboru. Dovolte mi k tomu návrhu ještě pár slov, abychom připomněli. Superhrubá mzda již jednou byla zákonem zrušena a měla být zrušena k 1. lednu 2015. Předtím ovšem tehdejší vládní koalice, byla to vláda premiéra Sobotky a ministra financí pana Andreje Babiše, tento návrh zrušila, takže je poměrně úsměvné, když dneska vládní představitelé říkají: to je paskvil, to je hrozné. Ale oni sami svými hlasy prodloužili platnost tohoto zákona minimálně o šest let. Je šesté zdaňovací období, kdy už superhrubá mzda být neměla. Politický spor, který vedeme, není o tom, protože myslím si, že občanům je jedno, jestli je to hrubá nebo superhrubá mzda. Důležité je, kolik mají na výplatní pásce. To je klíčový údaj. Všechno ostatní je technikálie, výpočet apod. Ve veřejném prostoru opět zazněl, myslím, že to bylo stanovisko paní ministryně Schillerové, že 15% daň z hrubé mzdy znamená výpadek 90 mld. ve státní rozpočtu. Všichni to od té doby opakují. Bereme to všichni jako fakt, ale nikde jsem nenašel metodiku tohoto odhadu. Zhruba se má daň snížit o 25 %. Z těch 20,1, pokud vezmeme hrubou mzdu na 15, 5,1 procentního bodu. Když se podíváte, kolik byl celkový celostátní výnos z této daně v letech 2017, 2018, 2019, tak mně ta čísla opravdu nesedí. Já jsem asi před dvěma týdny interpeloval písemně paní ministryni - myslím, že na příští schůzi to bude k dispozici, abychom se všichni mohli nad tím materiálem zamyslet, ale to už může být v běhu tento návrh zákona - požádal jsem ji, aby nám přiblížila metodiku tohoto výpočtu, protože ta čísla prostě na první pohled nesedí. A teď vůbec nemluvím o nějakých efektech, kolik peněz se vrátí zpátky do ekonomiky v rámci DPH apod. Mimořádně úsměvná je snaha kolegů ze sociální demokracie, jak říkají: my jsme rozpočtově odpovědní. No tak jenom, milí kolegové ze sociální demokracie, schválili jste deficit státního rozpočtu pro letošní rok ve výši 500 mld. korun. Tak si myslím, že z vašich úst slova o rozpočtové odpovědnosti jsou opravdu úsměvná. Zaznamenal jsem nějaké polooficiální návrhy na tři sazby je v pohodě, tak mám pocit, že někteří členové vládní koalice říkají snížíme daně, a nahlas neříkají, ale tak, aby to nikdo nepoznal, a případně abychom někomu to daňové zatížení zvýšili. My jsme si připravili pro toto mé úvodní slovo pouze tři čísla, resp. pouze tři příklady. Pokud si vezmeme daňového poplatníka, který uplatňuje slevu na dvě děti, abych řekl takový standardní příklad v české společnosti. Pokud má někdo opravdu podprůměrný příjem zhruba ve výši 18 tisíc korun měsíčně hrubého, tak náš návrh mu přináší 11 tisíc korun čistého navíc ročně. Pokud si vezmeme průměrnou mzdu, zaokrouhlili jsme to, to znamená 34 tisíc, tak to přináší daňovému poplatníkovi a rodině takřka 21 tisíc korun čistého navíc. A pokud si vezmeme mírně zvýšenou nadprůměrnou mzdu, ale mírně, a to je 41 tisíc hrubého, tak už v případě 15% daně z hrubé mzdy při tom, že uplatňuje slevu na dvě děti, by rodina získala 25 tisíc korun ročně. [[(10.30 hodin)]] Myslím si, že mnozí z nás si uvědomují, že je potřeba, aby v příštích těžkých týdnech a měsících se investovalo a aby se lidé nebáli utrácet. Jsme přesvědčeni, že mnohem lepší cesta než složité dotační programy ze strany vlády je nechat peníze daňovým poplatníkům. Tento náš jednoduchý návrh to přináší, a věřte, i když někteří tomu nevěří evidentně, pořád si myslí, že vláda je moudřejší než občané, věřte tomu, že daňoví poplatníci ty peníze investují a uplatní mnohem lépe než kterákoli vláda. Kterákoli vláda, to bych chtěl zdůraznit. Ne tato konkrétní vláda. Takže náš návrh je, abychom dneska v prvém čtení projednali sněmovní tisk 254, poslaneckou novelu zákona o dani z příjmů. Navrhuji, aby to byl bod číslo 5, bod číslo 4 bylo to třetí čtení sněmovního tisku 567, zákona o rozpočtových pravidlech, a bod číslo 3 aby bylo stanovisko Poslanecké sněmovny k situaci v Bělorusku. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Zbyňku Stanjurovi. Ještě než budeme pokračovat vystoupením pana Ondřeje Benešíka, konstatuji omluvu poslance Antonína Staňka z dnešního jednání po celý jednací den, dále omlouvám z jednání Poslanecké sněmovny z rodinných důvodů Lukáše Koláříka, který se také omlouvá. Nyní tedy pan poslanec Ondřej Benešík.
Vážený pane místopředsedo, pane premiére, vážená vládo, dámy a pánové, KDU-ČSL dnes ráno na tiskové konferenci avizovala, že budeme chtít zařadit bod k situaci v Bělorusku - jsem rád, to, co tady zaznělo z úst mých předřečníků z jiných klubů a samozřejmě taktéž z úst pana premiéra. My tento bod chceme podpořit, budeme se bavit o tom, jak technicky, procedurálně, v který moment dnešního jednání tento bod zařadit. Nicméně KDU-ČSL připravila návrh usnesení k tomuto tématu, které má podpořit vládu České republiky v jejím úsilí o demokratizaci Běloruska. To usnesení, ten návrh usnesení zní takto: Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky vyzývá vládu, aby se jednoznačně postavila na stranu spravedlnosti, demokracie a lidských práv v Bělorusku a zejména aby I. vyzvala běloruskou vládu k bezodkladnému propuštění všech zadržovaných, vyšetření policejního násilí a osudů desítek nezvěstných, jakož i k jednání o legitimních požadavcích protestujících; II. aktivně v koordinaci s ostatními zeměmi, zejména státy Pobaltí a Polskem, vystupovala na půdě Evropské unie za rozhodný postup vůči Bělorusku, včetně zavedení adresných sankcí vůči osobám zodpovědným za falšování voleb, volební násilí a porušování lidských a občanských práv; III. připravila adresné sankce vízové a majetkové vůči osobám zodpovědným za volební manipulace a porušování lidských a občanských práv, aby je mohla uplatnit i bilaterálně v případě, že běloruský režim nezareaguje na předchozí výzvy; IV. vyšetřila původ zábleskových granátů české provenience, takzvané zásahové výbušky, které jsou podle hodnověrných informací používány běloruskými zásahovými jednotkami a které způsobily četná zranění; V. nastavila vstřícnou politiku vůči těm, kteří z Běloruska prchají před politickými represemi, a konečně VI. nadále diskutovala s českými nevládními organizacemi činnými v Bělorusku a představiteli běloruské demokratické opozice další možné kroky. Tento návrh usnesení samozřejmě předložíme a předneseme i v podrobné rozpravě k tomuto bodu, který jsme připraveni - a velmi rádi podpoříme.
Děkuji kolegu Benešíkovi. Ještě konstatuji, že s náhradní kartou číslo 22 bude hlasovat pan ministr Zaorálek. Dále je přihlášen pan kolega Pikal. Máte slovo, pane místopředsedo.
Děkuji za slovo. Já se tedy pro pořádek chci přihlásit k svému dříve přednesenému návrhu na to, abychom zařadili do pořadu schůze nový bod, a to Stanovisko Poslanecké sněmovny k situaci v Bělorusku po prezidentských volbách, a navrhuji, abychom ho pevně zařadili jako třetí bod dnešního jednání s tím, že předpokládám, že body 1 a 2 budou přerušeny vlastně po druhém čtení, a v těch bodech potom se rozhodneme, na kdy je přerušíme. Předpokládám, že ten vhodný moment bude po bodu 3. A když tedy zaznělo usnesení, tak já také přečtu náš návrh usnesení. Náš návrh usnesení směřuje k tomu, aby Poslanecká sněmovna zaujala to stanovisko, takže ten návrh by zněl: Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky I. odsuzuje nepřiměřené policejní násilí a brutalitu uplatněné vůči běloruským občanům v posledních dnech; II. konstatuje, že neuznává oficiální výsledky voleb zveřejněné státní volební komisí a za nejvhodnější řešení považuje opakování prezidentských voleb s demokratickým průběhem a za účasti mezinárodních pozorovatelů; III. deklaruje, že Česká republika postrádá zákonnou normu, která by umožňovala zavedení individuálních sankcí vůči těm, kdo nesou zodpovědnost za nepřiměřené násilí; IV. apeluje na vládu České republiky, aby obdobný sankční režim aktivně prosazovala na úrovni Evropské unie; V. apeluje na vládu České republiky, aby vyjasnila podezření, že dochází k vývozu a reexportu materiálu z České republiky, který podléhá licenčnímu řízení a vztahuje se na něj embargo Evropské unie a který dle přímých svědků měly používat pořádkové síly Běloruska při násilném potlačování demonstrací - to jsou ty zde zmíněné rozbušky; VI. vyzývá vládu České republiky, aby činila další nezbytné kroky pro podporu dialogu v Bělorusku; VII. informovala do 30. září 2020 Poslaneckou sněmovnu Parlamentu České republiky o opatřeních uvedených výše. Já nevím, jestli toto usnesení budeme načítat v podrobné rozpravě, já bych naopak předpokládal, že předtím ideálně proběhne nějaký dialog mezi kluby, kdy případně vznikne nějaký konsenzuální návrh. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu místopředsedovi Pikalovi. Nemám žádnou další přihlášku do rozpravy k pořadu schůze a mohu tedy rozpravu ukončit, když nevidím, že by se někdo další hlásil. Budeme tedy hlasovat o celém pořadu schůze Poslanecké sněmovny. Nejdříve ale musíme hlasovat o jednotlivých návrzích. Ty návrhy, které byly shodné, to znamená návrh na zařazení dalšího bodu o situaci v Bělorusku, když to zjednoduším, bychom hlasovali jedním hlasováním, pokud s tím předkladatelé souhlasí. Kolega Benešík? Kolega Pikal? [[Nonverbální souhlas.]] Dobře. A potom návrh pana předsedy Stanjury o těch dvou dalších bodech samostatně, protože ten s tím nesouvisí. Jestli nemá někdo výhradu, tak bychom o těchto dvou krocích - nebo chcete, pane předsedo, hlasovat o třetím čtení zvlášť? Tak samostatně, dobře, takže nejdříve tři samostatné návrhy, potom bychom podle hlasování hlasovali o návrhu pořadu. Nejprve tedy, abychom do tohoto pořadu schůze [[s důrazem:]] ve stavu legislativní nouze zařadili bod, který není zákonem, který předkládá vláda, to abychom si uvědomili právní statut této věci, a to je situace v Bělorusku, zjednodušeně řečeno. Zahájil jsem hlasování číslo 3 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování číslo 3, z přítomných 139 poslanců pro 98, proti 18. Návrh byl přijat. Nyní budeme hlasovat o návrhu pana Zbyňka Stanjury, o zařazení tisku 567, třetí čtení zákona o rozpočtových pravidlech. Rozhodneme v hlasování číslo 4, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování číslo 4, z přítomných 140 pro 119, proti 1. Návrh byl přijat. [[(10.40 hodin)]] A nyní budeme hlasovat o zařazení... [[Hovor mimo mikrofon.]] Pevně na 12.30 hodin. Omlouvám se, ale nejdřív jsme to museli zařadit do pořadu schůze. Budeme hlasovat o zařazení pořadu 254 a potom v pevném zařazení tisku 567. Nyní tedy o zařazení prvního čtení tisku 254. Zahájil jsem hlasování číslo 5 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování číslo 5 z přítomných 140 pro 62, proti nikdo. Návrh nebyl přijat. Nyní rozhodneme o tom, že tisk 567 by byl pevně zařazen na 12.30 hodin. Jde o hlasování číslo 6, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování číslo 6 z přítomných 140 pro 65, proti nikdo. Návrh nebyl přijat. Budeme tedy pořad schůze řešit průběžně podle vývoje schůze. Ještě pan předseda Stanjura.
Já úplně nerozumím tomu poslednímu hlasování, že respektuji výsledky. Ale máme vyčleněné hodiny pro třetí čtení. Tento návrh není v legislativní nouzi. To znamená, pokud to nestihneme do 14. hodiny, tak jsme ho zařazovali úplně zbytečně. Vzhledem k tomu, že jsem avizoval, že je to na pět minut. Pokud je na tom politická shoda to vrátit do druhého čtení, tak tím hlasováním riskujeme, že to skutečně dneska neprojednáme, a tím pádem nezískáme čas na to, abychom doplnili ten potřebný pozměňovací návrh ve druhém čtení. To je všechno.
To je pravda, pane předsedo. Na druhou stranu pořád ještě můžeme hlasovat v průběhu schůze o tom, že pro třetí čtení vyčleníme i jiné hodiny než je od devíti do čtrnácti hodin ve středu. Takže to nás ještě pořád čeká. Nyní tedy konstatuji, že došla další omluva. Od deseti hodin do konce jednacího dne se omlouvá pan poslanec Radek Koten z osobních důvodů. Nyní budeme hlasovat o programu schůze, tak jak byl schválen s těmi dvěma doplněnými body, a to v hlasování číslo 7, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro pořad schůze. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování číslo 7 z přítomných 141 poslance pro 125, proti nikdo. Návrh byl přijat a budeme se tedy tímto pořadem schůze řídit. Podle schváleného pořadu schůze nyní projednáme bod číslo jedna našeho pořadu. Jde o