43. Návrh poslanců Jaroslava Zavadila, Romana Sklenáka, Bohuslava Sobotky a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech (zákon o obchodních korporacích) /sněmovní tisk 592/ - druhé čtení Prosím, aby za navrhovatele předložený návrh uvedl pan poslanec Jaroslav Zavadil. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane místopředsedo. Dobrý den - odpoledne už vlastně, dámy a pánové. Já bych se pokusil jenom v krátkosti, protože už řada věcí byla řečena už v prvním čtení. Ale přece jen mi dovolte asi dvě glosy k tomuto návrhu. Chtěl bych zdůraznit, že zastupování zaměstnanců v řídících orgánech obchodních společností je významným evropským základním právem, které bylo a je zakotveno v Chartě základních sociálních práv zaměstnanců Evropské unie, která byla přijata tuším v roce 1989. Takže to je první poznámka, není to nic nenormálního. A potom bych se chtěl jenom zmínit o té minulosti, kdy zákon číslo 90/2012 Sb., o obchodních společnostech, čili zase zákon o obchodních korporacích, který nabyl účinnosti společně s novým občanským zákoníkem od 1. ledna 2014, zrušil povinné zastupování zaměstnanců v dozorčích radách obchodních společností. A v důvodové zprávě - a to je dobře si přečíst k tomuto zákonu - bylo zrušení povinného zastoupení zaměstnanců v dozorčích radách obchodních společností k 1. lednu 2014 odůvodňováno zejména tím, že tato spoluúčast vede ke zhoršení konkurenceschopnosti českých podniků. No to by mě zajímalo, kdo to tam vymyslel. Tato účelová argumentace byla zcela nepodložená, nebyly uvedeny žádné informace, zejména analytické údaje, které by potvrzovaly to tvrzení, a naopak v řadě velkých akciových společností se toto zastupování zaměstnanců osvědčuje. A já si myslím, že není potřeba k tomu co dodávat. Takže toto nás vlastně vedlo k tomu, že jsme předložili tento poslanecký návrh, tak jak už bylo uvedeno panem místopředsedou, a požádám vás, abyste ho propustili druhým čtením. Děkuji.
Děkuji. Návrh jsme v prvém čtení přikázali k projednání ústavněprávnímu výboru jako garančnímu, dále byl tisk přikázán hospodářskému výboru a výboru pro sociální politiku. Usnesení těchto výborů vám byla doručena jako sněmovní tisky 592/2 a 4 a 592/6. Výbor pro sociální politiku přijal záznam z jednání, který byl doručen jako sněmovní tisk 592/5. Prosím nyní, aby se slova ujal zpravodaj ústavněprávního výboru pan poslanec Jaroslav Borka, který nás bude informovat o projednání návrhu ve výboru a odůvodní případné pozměňovací návrhy. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Milé kolegyně a kolegové, ústavněprávní výbor projednal tento poslanecký návrh na své 63. schůzi 3. května. Po úvodním slově člena návrhové komise pana Jaroslava Zavadila, po zpravodajské zprávě Jaroslava Borky a po následné rozpravě ústavněprávní výbor Poslanecké sněmovny přijal následující usnesení: Ústavně právní výbor doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu, aby poslanecký návrh zákona, kterým se mění zákon č. 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech [[zákon o obchodních korporacích]], sněmovní tisk 592, Poslanecká sněmovna schválila ve znění pozměňovacích návrhů, které jsou uvedeny ve sněmovním tisku 592/3, který vám byl doručen 6. května 2016. Pověřil předsedu výboru, aby toto usnesení předložil předsedovi Poslanecké sněmovny Parlamentu. Zmocnil zpravodaje, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu Parlamentu. A zmocnil zpravodaje výboru, aby ve spolupráci s legislativním odborem Kanceláře Poslanecké sněmovny provedl příslušné legislativně technické úpravy. To je vše. Děkuji.
Já děkuji panu zpravodaji. Nyní prosím zpravodaje hospodářského výboru pana poslance Pavla Čiháka, aby se ujal slova a informoval nás o projednání návrhu ve výboru a odůvodnil případné pozměňovací návrhy... Pardon, tak zpravodajskou zprávu přednese pan poslanec Michal Kučera. Prosím, pane zpravodaji.
Dobrý den, děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, dovolte mi, abych vás seznámil s usnesením hospodářského výboru z 39. schůze ze dne 8. června 2016, se sněmovním tiskem 592. Hospodářský výbor Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR po vyslechnutí úvodního slova poslance Jeronýma Tejce, zpravodajské zprávy poslance Michala Kučery a po obecné a podrobné rozpravě I. doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu České republiky projednat a schválit sněmovní tisk 592 ve znění schválených pozměňovacích návrhů: 1. V čl. I bod 2 nově zní... Obsah pozměňovacího návrhu je součástí tisku 592/6. 2. V čl. I bod 3 nově zní... Opět obsah pozměňovacího návrhu je součástí tisku 592/6. 3. Čl. II přechodné ustanovení nově zní... Pozměňovací návrh je součástí tisku 592/6. II. Zmocňuje zpravodaje výboru, aby ve spolupráci s navrhovatelem a legislativním odborem Kanceláře Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky provedl v návrhu zákona legislativně technické úpravy, které nemají dopad na věcný obsah navrhovaného zákona. III. Pověřuje zpravodaje výboru, aby na schůzi Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky přednesl zprávu o výsledcích projednávání tohoto návrhu zákona v hospodářském výboru. IV. Pověřuje předsedu výboru, aby předložil toto usnesení předsedovi Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky. Děkuji.
Děkuji panu zpravodaji. A nyní posledním zpravodajem je zpravodaj výboru pro sociální politiku. Prosím tedy pana zpravodaje Adolfa Beznosku, aby nás informoval o projednání návrhu v tomto výboru a odůvodnil případné pozměňovací návrhy. Prosím, pane zpravodaji.
Děkuji za slovo, hezké odpoledne, dámy a pánové. Dovolte, abych vás seznámil s usnesením výboru pro sociální politiku ze 42. schůze, která se konala dne 8. června 2016, k návrhu poslanců Jaroslava Zavadila, Romana Sklenáka, Bohuslava Sobotky a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon číslo 90/2012 Sb., o obchodních společnostech a družstvech, sněmovní tisk 592. Po úvodním slově zástupce skupiny předkladatelů Jaroslava Zavadila, zpravodajské zprávě poslance Beznosky a po rozpravě výbor pro sociální politiku Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky I. doporučuje Poslanecké sněmovně, aby vyslovila souhlas s návrhem poslanců Zavadila, Sklenáka, Sobotky a dalších na vydání tohoto zákona o obchodních společnostech a družstvech; II. zmocňuje zpravodaje výboru, aby seznámil Poslaneckou sněmovnu se stanoviskem výboru a doporučil přijetí pozměňovacího poslaneckého návrhu, který vám byl doručen a který vznikl na výboru dne 6. května 2016; III. ve spolupráci s legislativním odborem Kanceláře Poslanecké sněmovny provedl příslušné legislativně technické úpravy. Toť znění.
Děkuji panu zpravodaji a otevírám obecnou rozpravu, do které se jako první přihlásil pan poslanec Ivan Pilný. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Vážené kolegyně a kolegové, nesporně mám zkušenosti z vysokých manažerských funkcí a korporátních funkcí jak ve velkých, tak malých podnicích a setkal jsem se na vlastní zkušenost jenom s jedním podnikem, který měl zaměstnance v dozorčí radě. Byl to Český Telecom. Jistě si pamatujete, jak Český Telecom fungoval. Já z toho nechci obviňovat zaměstnance, kteří seděli v dozorčí radě, protože ti si tam prostě chodili pro peníze a na vliv podniku neměli žádný velký vliv, nebo vůbec žádný vliv. Samozřejmě znám a připouštím, že jsou podniky, které mají zaměstnance v dozorčích radách, ale je to na základě dobrovolnosti, nikoli zákona. Úspěšné podniky mají řadu mechanismů a nástrojů, jak vyslechnout zaměstnance a nechat je promluvit do chodu podniku. Z toho důvodu považuji toto dávat do zákona jako absurdní a diskuse o tom, jestli to má platit jenom pro podniky, které mají více jak 500 zaměstnanců, jak říká jeden pozměňovací návrh, nedává žádný smysl. Proč 500, proč ne 324? Chtěl bych říct, že dneska jsme už svědkem druhého útoku na fungující českou ekonomiku, podnikatele a zaměstnance. Rád bych chtěl upozornit své kolegy a kolegyně ze sociální demokracie, že pokud budou v tomto tempu pokračovat, opravdu nebudou mít peníze na své populistické rozdávání. Už v prvním čtení jsem vyslovil návrh na zamítnutí tohoto zákona, bohužel díky tomu, že část pravicové opozice, takzvané, vytahala karty, prošlo to do legislativního procesu. Nezbývá mi tedy než opakovat návrh na zamítnutí tohoto zákona. Děkuji.
Děkuji, pane poslanče, eviduji váš návrh na zamítnutí, nicméně o tom bude hlasováno až ve třetím čtení. Ptám se, kdo další se hlásí do obecné rozpravy. Pan předseda Stanjura. Prosím, pane předsedo.
Tak si srovnejme vystoupení v minulých třech bodech k finanční ústavě a teď. Pan předseda hospodářského výboru pan poslanec Pilný má pravdu, ale nevystoupil v okamžiku, kdy tady pan předseda rozpočtového výboru Votava mluvil o tom, jak ta vláda zodpovědně hospodaří. A vy říkáte, že populisticky vyhazují peníze. Já se spíš kloním k tomu druhému názoru než k tomu prvnímu a chci jasně definovat naši pozici. Pokud by v návrhu zákona měla být ta povinnost zakotvena pro privátní firmy, tak pro to nemůžeme zvednout ruku a ten návrh zákona nedostane ani jeden hlas. Pokud by vznikl nějaký kompromis, že by se ta úprava týkala pouze firem s většinovou státní účastí, tak to si docela představit umím, protože když to stát chce, tak už dneska tam může mít zaměstnance. Ale co je klíčové. Pokud by to bylo pouze na ty podniky s většinovou majoritní účastí státu, tak určitě nebudeme zasahovat do privátní sféry, tzn. tam, kde se generují ty zisky, kde se platí daně, kde vznikají pracovní pozice, kde se v těchto týdnech, měsících a letech zvyšují platy. [[Poslanec Faltýnek gestikuluje a vykřikuje v lavici.]] Nevím, co tím myslí pan předseda Faltýnek, že to chce vidět. Prostě pokud by před závěrečným hlasováním o návrhu zákona zůstala povinnost pro privátní firmy ze zákona nominovat a zvolit jednu třetinu dozorčí rady, že volí jednu třetinu dozorčí rady zaměstnanci, tak mohu jednoznačně říci, že budeme hlasovat všichni proti tomuto návrhu zákona. Doufám, že jsem to řekl poměrně jasně. Pokud by díky pozměňovacím návrhům prošla ta povinnost pouze pro státní podniky s většinovou účastí státu, tak se ještě poradíme o tom, jak budeme hlasovat. Neříkám kategoricky ne. Pro privátní sféru říkáme kategoricky, že jsme proti a že takový návrh podpořit prostě nemůžeme.
Děkuji. Nyní s faktickou poznámkou pan poslanec Kučera, po něm pan poslanec Pilný. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo. Jenom krátká reakce na mého předřečníka pana předsedu Pilného, kterého mám velice rád. Musím říct, že taky mi tento zákon není příliš po chuti, nicméně tady, jak už to řekl můj předřečník, je jasný rozpor mezi slovy a skutky a hlasováním hnutí ANO. Pokud se tady bavíme o svobodě a svobodném rozhodování v podnikání, tak ho prosím neomezujte. Vaše hlasování ono svobodné podnikání už omezilo několikrát. A dnes? Dnes jste omezili svobodu občanů, když jste jim prolomili domovní svobodu, kdy dneska bude moct vstoupit úředník bez soudního příkazu do obydlí, do domova. Jsou to věci, které prosím dávejme vedle sebe, protože všechno se vším souvisí. Nejde se na to dívat jenom optikou toho jednoho zákona. Prostě pokud hlasujete pro omezení jednoho, tak neargumentujte svobodou u druhého. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Kučerovi. Pan poslanec Ivan Pilný s faktickou poznámkou, po něm s přednostním právem pan předseda Faltýnek. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, já budu jen velmi stručný. Podniky, které mají majoritní státní účast, tak tam přece není potřeba nic upravovat zákonem. Tam si to prostě ti vlastníci nějakým způsobem uspořádají, tak jako to bylo třeba v případě Českého Telecomu, na to není potřeba přijímat zákon, takže ta diskuse je bezpředmětná. Druhá věc je ta, že bych nerad míchal hrušky s jablky, tj. bavit se o domovní svobodě v souvislosti se zákonem o dozorčích radách můžeme klidně, ale pak tedy opravdu můžeme přinést ještě švestky. Další věc je to, že já bohužel opravdu nemám žádný vliv, a dokonce i ministři ANO mají, jak je jasně vidět, poměrně malý vliv na hlasování vlády o těch populistických opatřeních, protože tam prostě nemají většinu. Takže já se necítím osobně zodpovědný za to populistické rozdávání. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Pilnému. S přednostním právem pan předseda Faltýnek. Prosím, pane předsedo.
Hezké odpoledne, vážené kolegyně a kolegové. Já jsem v podstatě chtěl říct totéž, co řekl kolega Pilný, jako krátkou repliku na vystoupení kolegy Stanjury, který tady řekl určitý protimluv, a proto jsem já takto reagoval z lavice, neslušně, omlouvám se za to. My opravdu ten zákon nepotřebujeme měnit, protože dneska stát, pokud má tu vůli, tak prostě tam třetinu nebo nějaký počet zaměstnanců do svých firem je schopen dát a k tomu nepotřebuje měnit tento zákon. Takže tolik pouze na doplnění. Děkuji.
Děkuji. S přednostním právem pan předseda Stanjura. Prosím, pane předsedo.
Já jsem žádný protimluv neřekl, to se omlouvám, pane předsedo poslaneckého klubu Faltýnku prostřednictvím pana místopředsedy. Kdo ten návrh podal? Já ne. Nikdo z mé strany ho nepodal. To si vyříkejte v koalici. Kdybychom měli potřebu měnit nějaký zákon, tak my tu novelu napíšeme. Tak nás z toho neobviňujte. Já jsem jenom říkal, že kategoricky odmítáme zavést tuto povinnost do privátních firem, a pokud by prošlo pouze pro státní, tak se poradíme. To je všechno. To jsem ani neřekl, že budeme pro. Takhle jsem to říkal v tom svém prvním vystoupení. Tady žádný protimluv není. Pokud ten zákon neprojde, my plakat nebudeme, my jsme ho nenavrhovali, není to náš zákon, je to zákon vašeho koaličního partnera. A pokud se nepletu, teď úplně přesně nevím - mezi předkladateli je pan premiér. Pamatuji si to dobře? [[Z pléna: Ano.]] No tak to musíte reklamovat u pana premiéra, a ne u nás. Děkuji.
Děkuji. Pan ministr chce něco reklamovat u pana premiéra. Prosím, pane ministře.
Děkuji za slovo. Strašně se omlouvám, ale asi se vyjádřím, možná se to kolegům z hnutí nebude líbit - ale stát si to zařídí. No tak ten stát funguje přes vládu a tam je koalice a v rámci koalice na to máme jiný názor. A pokud na tom máme trvalý střet s panem ministrem průmyslu Mládkem, který říká, že chce mít všude třetinu odborářů, a já říkám ne, stačí vám jeden, a můžeme se bavit, jak rozhodují potom některé firmy, kde sedí čtyři odboráři, jako ČEZ, Dopravní podnik města Prahy, jak se hlasuje v EGAP občas, kde je Ministerstvo financí přehlasováno, protože ti zaměstnanci... A tak dál. Takže to je ta realita. Takže ani ten stát to nedokáže, pokud nemáme většinový systém. Jenom upozorňuji, že si myslím, že... K soukromé firmě se nevyjadřuji, tam mám střet zájmů, tam to logicky považuji za absurdní, že by stát nadiktoval soukromým firmám... Myslím si, že každá soukromá firma se chová velice slušně k odborářům. Má tam zástupce a funguje to. Ale ze zákona diktovat soukromým firmám, aby tam byla třetina jako zástupci, je absurdní. A stát - k tomu jsem se tedy vyjádřil. Děkuji.
Děkuji panu ministrovi. Ptám se, jestli se ještě někdo hlásí do obecné rozpravy. Pan poslanec Karamazov. Prosím. Po něm pan navrhovatel. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, povinnou účast zaměstnanců na volbě členů dozorčích rad akciových společností obsahoval zákoník, který byl k 1. lednu 2014 zrušen. Nový zákon o obchodních korporacích v duchu liberalizace podnikání od této povinnosti upustil. Dnes se však zdá, že stojíme opět na začátku. Co bylo před 2,5 lety ze zákona vypuštěno, se má opět vrátit. Zkuste zvážit, zda takové počínání je vhodné. Ale to jen na okraj. Nebudu nyní dlouze hovořit o tom, proč je předkládaná novela principiálně špatná, k tomu se vyjádřím v případném třetím čtení. Na novele mě totiž v negativním smyslu zaujalo její legislativní provedení, konkrétně dvě části, které jsou předmětem mých pozměňovacích návrhů. Za prvé se jedná o počet členů dozorčí rady. Navrhované usnesení § 448 odst. 1 zákona ukládá, aby počet členů dozorčí rady jakékoli společnosti byl dělitelný třemi. Taková úprava má smysl ale pouze v případě společností s více než 50 zaměstnanci, neboť právě těm zákon ukládá, aby třetina členů dozorčí rady byla volena zaměstnanci. U ostatních společností k takové limitaci důvodů není. Ať si mají dozorčí rady pětičlenné, dvoučlenné, či dokonce jednočlenné, to vše zákon umožňuje. V druhém případě považuji za zbytečnou tu část novely, která ukládá, aby valné hromadě akciové společnosti byl vždy sdělen odchylný názor kteréhokoli člena dozorčí rady. Tato úprava je zbytečná, neboť podle zákona se každému členovi dozorčí rady udělí na valné hromadě slovo, kdykoli o to požádá. Pokud tedy člen dozorčí rady nesouhlasí se svými kolegy, je jen na něm, zda se rozhodne svůj odchylný názor sdělit, či nikoli. Ze stejných důvodů nesouhlasím ani s tím, aby se v zápise o jednání dozorčí rady hojně uváděly odchylné názory členů dozorčí rady zvolených za zaměstnance. Zákon ke každému členovi dozorčí rady přistupuje s ohledem na jeho práva a povinnosti stejně. Na tom není zapotřebí cokoli měnit. Vážené kolegyně, vážení kolegové, aniž bych svými pozměňovacími návrhy chtěl jakkoli vyjádřit náklonnost k předkládané novele, domnívám se, že v případě jejího přijetí mohou mé pozměňovací návrhy stávající text alespoň z části vylepšit. Není důvod k tomu, abychom duplikovali právní řád a na členy dozorčích rad kladli jiné požadavky pouze v závislosti na kritériu, zda si je vybral sám akcionář, nebo zda je zvolili zaměstnanci. Zákon by měl k členům každého orgánu přistupovat stejně. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Karamazovi. Ptám se, kdo další se hlásí do obecné rozpravy. Pan navrhovatel.
Já jenom technicky bych chtěl upozornit všechny ty, kteří mluví o zastupování odborářů, je to zastupování zaměstnanců. Tak to prosím, abychom si uvědomili. Není tam o odborářích ani slovo. První poznámka. Druhá poznámka. Znám spoustu podniků, které zkolabovaly díky tomu, že vedení těch společností nestálo za nic. A neznám jediný podnik - jediný podnik, Ivane, a to je vůči tobě, prostřednictvím pana předsedajícího -, kde by způsobili kolaps zástupci zaměstnanců v dozorčích radách. Všechno.
Děkuji. Jestli se nehlásí nikdo další do obecné rozpravy, obecnou rozpravu končím. Ptám se na závěrečná slova pana navrhovatele, případně pana zpravodaje. Není zájem. Neeviduji návrh na vrácení návrhu zákona garančnímu výboru k novému projednání. Zahajuji podrobnou rozpravu. Připomínám, že pozměňovací a jiné návrhy přednesené v podrobné rozpravě musí být vždy řádně odůvodněny. Jako první se do podrobné rozpravy přihlásil pan poslanec Ivan Pilný. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Jenom opakuji návrh na zamítnutí tohoto zákona a odůvodnění jsem přednesl v obecné rozpravě.
Děkuji. Dalším přihlášeným do podrobné rozpravy je pan poslanec Klaška. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající, dnes do třetice. Dámy a pánové, protože je omluven místopředseda Sněmovny Jan Bartošek a požádal mě, abych se přihlásil k jeho pozměňovacímu návrhu k tomuto sněmovnímu tisku, aby mohl být dále projednáván, tak bych takto rád učinil. Přihlašuji se tedy k pozměňovacímu návrhu poslance Jana Bartoška ke sněmovnímu tisku 592 - číslo sněmovního dokumentu 4630. Tento pozměňovací návrh řeší zaměstnaneckou participaci na řízení společností v několika verzích nebo velikostech. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Klaškovi. Dalším řádně přihlášeným je pan poslanec Pavel Čihák.
Dobrý podvečer. Děkuji za slovo. Chtěl bych se přihlásit ke svému pozměňovacímu návrhu, který je v systému uveden pod číslem 4291 a týká se zisku bytového družstva, který momentálně může být použit pouze k uspokojování bytových potřeb členů a k dalšímu rozvoji bytového družstva. Jestliže však dojde k uspokojení všech potřeb členů a i toho bytového družstva, pak můj pozměňovací návrh umožní použití zisku i na jiné účely. To je zdůvodnění mého pozměňovacího návrhu. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Čihákovi. Pan poslanec Koníček se hlásí. Prosím, pane poslanče.
Vážený pane předsedající, vážené kolegyně, kolegové, kolega Grospič vložil do systému sněmovní dokument 4633, ale bohužel není přítomen, tedy se přihlašuji já k tomuto sněmovnímu dokumentu a ten pozměňovací návrh se týká vlastně dozorčí rady a je tam limit 250 zaměstnanců v pracovním poměru. Odůvodnění je na dvě stránky v tom dokumentu. Děkuji.
Děkuji. To byl zatím poslední přihlášený do podrobné rozpravy k tomuto návrhu zákona. Ptám se, jestli se hlásí ještě někdo další. Není tomu tak. Končím tedy podrobnou rozpravu. Ptám se na závěrečná slova. Není zájem. Končím druhé čtení tohoto návrhu zákona. Děkuji panu navrhovateli i panu zpravodaji. Než přejdeme k dalšímu bodu, přečtu omluvy. O omluvení v době od 16.30 do 18.30 z pracovních důvodů žádá pan poslanec Martin Lank. Z pracovních důvodů se omlouvají pan poslanec Okamura a pan poslanec Fiala od této chvíle do konce jednacího dne. Dále pan poslanec Jiří Holeček se omlouvá dnes mezi 18. hodinou a 23.30 z rodinných důvodů. Pan poslanec Milan Šarapatka se omlouvá mezi 16 a 18.30 z pracovních důvodů. Paní poslankyně Kristýna Zelienková se omlouvá dnes mezi 15.45 a 20. hodinou z důvodu jednání. Pan poslanec Jiří Holík se omlouvá... Aha, pardon. Pan vedoucí oddělení parlamentní agendy Jiří Holík omlouvá pana ministra životního prostředí Richarda Brabce ze zbývající části dnešního dne z jednání Poslanecké sněmovny z pracovních důvodů. [[(17.20 hodin)]] Pan poslanec Uhlík se omlouvá dnes do konce jednacího dne ze zdravotních důvodů. Paní poslankyně Helena Válková se omlouvá od 15 do 17 hodin z osobních důvodů. Pan poslanec Petr Adam se omlouvá od 16 hodin do konce jednacího dne bez udání důvodu. A pan ministr Herman se omlouvá dnes od 15.15 hodin, a to z osobních důvodů. To byly omluvy a přejdeme k dalšímu bodu dnešního jednání. Je to