Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Ввімкніть систему „Рада”. [[10:00:51]] [[Реєстрація народних депутатів України]] Зареєструвалися картками 390 народних депутатів, ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, надаю інформацію вам про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 10 червня. Розглянуто 22 питання порядку денного. За результатами розгляду: прийнято чотири закони та п’ять постав, сім законопроектів прийнято за основу, два законопроекти відхилено. Шановні народні депутати, вам роздано узгоджений перелік питань, які передбачаються до розгляду сьогодні, у четвер, графік надзвичайно напружений. Я прошу записатися, п’ять хвилин, щоб висловити міркування з приводу організації нашої роботи. Будь ласка, запишіться. Прошу на табло прізвища народних депутатів вивести. Олександр Стоян.
Шановні колеги, шановний Володимир Михайлович, вчора при голосуванні дуже важливого закону – про внесення змін до Закону про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття, пригадаю, цей закон давав можливість захистити людину праці, коли він звільняється за трудовою угодою, абсолютна більшість депутатів проголосувала, і була пропозиція, щоб якось там уряд компенсував те, що було затримано. Це неможливо зробити, тому що закон не має зворотного значення і тому сьогодні він стоїть першим. Я просив би, щоб зараз ми без обговорення проголосували і щоб цей закон вступив в силу, бо він дозволяє захистити людину, яка звільняється за трудовою угодою. Дякую.
Дякую. Іван Кириленко, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Вчора бюджетний комітет в чергове розглянув питання, від якого зараз залежить доля країни наступного року – прийняття бюджету-2010. Бюджетний кодекс бюджетним комітетом схвалений. Володимире Михайловичу, якщо можна зараз роздати депутатам порівняльну таблицю, бо він уже рік у Верховній Раді і опрацьовується, дійсно, там відшліфовані всі позиції, щоб ми могли його поставити на 16-у годину і проголосувати в залі, бо уряд заблокований стосовно прийняття Основних напрямів бюджетної політики і грошово-кредитної політики на наступний рік, і звичайно складання головного кошторису України на наступний рік. Треба розглянути, бо у нас обмаль часу. Дуже просимо сьогодні його поставити після 16-ої години, щоб депутати познайомилися з порівняльною таблицею. Але абсолютна більшість колег знає, бо вони вносили пропозиції і за їх участю розглядалося це питання на бюджетному комітеті неодноразово. Володимире Михайловичу, дуже просить фракція, наполягає уряд, щоб ми сьогодні розглянули і підтримали. Дякую.
Анатолій Матвієнко, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона".
Українська Республіканська партія „Собор”, Блок "Наша Україна - Народна Самооборона". Володимире Михайловичу, у мене до вас є запитання з приводу того як формується порядок денний. Мною внесено два законопроекти стосовно змін до законів про освіту: в частині студентства і в частині, значить, стажу наукового стосовно тих, хто пройшов навчання в докторантурі. Ці законопроекти, не дивлячись на те, що я направив вам лист, так і не ставляться в порядок денний. Натомість у нас з’являються з дня на день в порядку денному питання для повернення для розгляду раніше не підтриманих питань. Я вже задавав вам запитання. Це яка норма нашого Регламенту дозволяє це робити? Якщо це є необхідність, то давайте врегулюємо її нормою Регламенту. Якщо це є порушення Регламенту, то я просив би вас і узгоджувальну раду не робити подібних речей, тому що той, хто має більше голосу крикливого, той це добивається, хто не має, той навіть свої планові питання не може включити до.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимир Михайлович, я неодноразово з трибуни виступав і зараз хочу закликати парламентську більшість і вас, а ви маєте можливість вести перемовини з Прем’єр-міністром України, і в порядку денному нинішньому, і в порядку денному тому, що ми розглядали, дійсно, немає антикризових законопроектів. Депутатські законопроекти – вони ветуються, а урядові законопроекти, які би мали б мати місце сьогодні, ви ж бачите, що ми за них голосуємо: більше 300 голосів отримують у підтримку урядові законопроекти. На превеликий жаль, вони не є антикризовими, вони не сприяють поновленню робочих місць, вони не сприяють зупиненню процесу деградації грального сектору економіки. Я не претендую на те, щоб негайна була внесена антикризова програма уряду, можливо, її потрібно доопрацювати, але хоча б підготовчі якісь законопроекти мали би бути внесені, і це ініціатива, в першу чергу, безумовно, депутатської більшості. Тому я просив би керівників коаліції врахувати таке зауваження від опозиції. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми обмінялися думками. Відносно пропозиції, яку висловив Олександр Миколайович Стоян, цей закон ми зараз, проект закону, ми маємо розглядати першим. Цілком очевидно, що Верховна Рада прийме правильне рішення з цього приводу. Відносно пропозицій Івана Григоровича Кириленка про те, щоб винести на розгляд Бюджетний кодекс. Я сьогодні вранці мав розмову з цього приводу з Прем’єр-міністром України, після того з головою бюджетного комітету. Зараз бюджетний комітет, якщо я не помиляюся, об 11 годині продовжить розгляд цього питання. 41 зауваження, які є викладені Головним юридичним управлінням, а головне – що ряд зауважень і позицій, які не узгоджують Кабінет Міністрів, я маю на увазі Міністерство фінансів, у тому числі і ряд зауважень, які йдуть від Комітету з питань податкової політики - комітет, який очолює Сергій Терьохін. Тому давайте, шановні колеги, домовимося в такий спосіб. І прохання до членів бюджетного комітету: не закликати приймати антикризові закони, як це робить Ярослав Михайлович, і правильно він робить, а щоб члени Бюджетного комітету приходили на роботу в бюджетний комітет і працювали. Це буде найкраще матеріалізація заклику. Тому, будь ласка, засідання, таблицю роздати в залі і тоді, якщо будемо готові і ми побачимо, що в нас є мінімум 226 голосів, давайте ми приймемо це рішення. але за умови, що ми приймемо рішення. Шановні колеги, я звертаюсь до вас і прошу вас, ми не можемо розглядати основні напрямки бюджетної політики на наступний рік, якщо ми не приймемо остаточне рішення по бюджетному кодексу. тому тут в нас повинна бути, ну, консолідована позиція. Щодо пропозицій Анатолія Сергійовича Матвієнка відносно двох законопроектів, які не включаються, я прошу Апарат і Секретаріат найти ці законопроекти. Яка їх доля? якщо комітети розглянули, поставити їх на наступний пленарний тиждень. Якщо минуло два тижні і комітети не визначилися з приводу цих законопроектів, винести їх на розгляд сесійної зали. І щодо пропозицій відносно антикризового законодавства, сьогодні все антикризове, очевидно, в нас і цілком очевидно, що проблема не стільки в прийнятті законів, а стільки в тому, що ті закони, які ми вже прийняли, виконувалися. Але зауваження по суті воно є правильним. Шановні колеги, оголошується до розгляду, якщо немає застережень інших, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття" [[щодо припинення трудового договору за угодою сторін]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Папієв Михайло Миколайович. Шановні колеги, ми вчора цей законопроект розглядали і по суті справи в нас є повна підтримка щодо цього документу. Будь ласка, Михайло Миколайович.
Дякую. Шановні народні депутати України, як вже сказав Володимир Михайлович, ми вчора розглядали проект закону України, який врегульовував питання соціального захисту громадян, які припинили трудовий договір за згодою сторін. Ви знаєте проблему цю, яка існувала у нас протягом п’яти місяців, що ці громадяни могли отримати право на виплату допомоги по безробіттю тільки на 91-й день після реєстрації у Державній службі зайнятості. Цим законопроектом врегульовано було питання, щоб вони відновили свої права і могли отримати соціальну допомогу на восьмий день. Крім цього, ви знаєте, що пропозиція вчора звучала таким чином, щоб ми в правовому полі виписали ще до другого читання цей законопроект по відшкодуванню втрат громадян, які відповідно до норми закону, яка рішенням Конституційного Суду 28 квітня визнана неконституційною, поновили свої права на отримання компенсації та соціальних допомог. Працювали всі члени комітету і представники всіх фракцій, із залученням юридичного управління. І ми дійшли згоди, що сьогодні у правовому полі цю статтю виписати у такий спосіб неможливо. Єдиний механізм захисту інтересів громадян є звернення їх до судів загальної юрисдикції на базі рішення Конституційного Суду. Тому на ваш розгляд пропонується порівняльна таблиця до цього законопроекту. Пропозиції та зауваження по відношенню до того тексту, який було прийнято за основу, не висловлено. І пропозиція комітету прийняти його у другому читанні та в цілому. Дякую.
Шановні колеги, немає заперечень щодо пропозицій комітету? Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону, реєстраційний номер 4567, про внесення змін до Закону України "Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття” щодо припинення Трудового договору за згодою сторін. Прошу голосувати. [[10:11:52]] За-364 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги, зараз ми маємо розглянути по суті справи три законопроекти у такій послідовності: 0876, 0877, 0875, присвячених засадам запобігання та протидії корупції. Оголошую до розгляду проект закону, реєстраційний номер 0876. Доповідач – Рябека Олександр Григорович, голова підкомітету Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! По-перше, хочу подякувати всім, хто приймає безпосередню участь в процесі удосконалення українського законодавства та приведення його у відповідність до міжнародно-правових норм та стандартів, хто підтримує сьогоднішні зрушення в Україні на шляху подолання корупційних проявів. Наголошую на тому, що в даний час майже в усьому світі вживаються конкретні заходи як нормотворчого, так і організаційного характеру щодо запобігання та протидії такому злочинному та ганебному явищу як корупція. Не має сумнівів, що законопроект, який сьогодні запропонований до розгляду у другому читанні, є вагомим внеском у створенні механізму протидії корупції. Крім того, робота, яка ведеться вже не один рік, має бути завершена та втілена у життя. Прийняття антикорупційних законопроектів є головним не лише для нас політиків та парламентарів, а і для суспільства. Крім того, з їх прийняттям наберуть чинності прийняті Верховною Радою України ще у 2006 році закони України, якими були ратифіковані Конвенція ООН проти корупції та Кримінальна конвенція Ради Європи проти корупції. 13 травня Україна звітувала перед ГРЕКО, у звіті зазначені на сьогодні з 25 рекомендацій Україною, виконано вісім і 17 частково. Якщо ми приймемо ці закони майже всі рекомендації ГРЕКО будуть виконані. Сподіваюсь, що сьогодні ми виправдаємо сподівання міжнародної спільноти, підтвердимо свою готовність вести боротьбу з корупцією та приймемо ці законопроекти, які, безперечно, значно поліпшать ситуацію в Україні та життя пересічних громадян. Важливо відмітити, що законопроекти відображають та враховують міжнародні правові вимоги та стандарти, досвід країн у сфері запобігання боротьби та протидії корупції, що підтверджено двічі відповідною експертизою експертів в Раді Європи, а також підтримані науковими колами, громадськими організаціями, міжнародними експертами. Тому для другого читання пропонується проект Закону про засади та про запобігання, та протидії корупції [[номер 0876]]. Звертаю вашу увагу, що зазначений законопроект є базовим у сфері боротьби з корупцією та отримав високу оцінку експертів Ради Європи. У проекті закону запропонований новий підхід до розуміння сутності корупції, різновидів її проявів, розширено перелік суб’єктів корупційних правопорушень. Всього внесено 165 пропозицій та правок до цього закону, всі вони включені до таблиці. Особливу увагу при доопрацюванні було приділено суб’єктам відповідальності за корупційні правопорушення. Новелами є норми, які встановлюють обмеження щодо одержання подарунків, регулюють питання конфлікту інтересів, встановлюють загальні вимоги до поведінки.
Будь ласка, мікрофон.
Виконання функцій держави, визначають порядок проведення антикорупційної експертизи нормативно-правових актів, участь громадськості у заходах щодо запобігання та протидії корупції. У законопроекті визначено положення, якими визначаються обмеження, спрямовані на запобігання та протидії корупції, процедура здійснення спеціальних перевірок.
Олександр Григорович, я перепрошую.
Комітет прийняв рішення.
Давайте ми не будемо розповідати, бо закон ми вже при першому читанні обговорювали.
Комітет розглянув проект до другого читання та прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти його у другому читанні та в цілому.
Шановні колеги, будемо йти по поправках. У кого є зауваження до поправок, прошу про це повідомляти. Перша поправка, народний депутат Тополов, ні. Я буду акцентувати увагу на відхилених поправках, а як хто наполягає і на врахованих поправках, то про це просив би сказати. 8-ма поправка. Тополов. Ні. 9-та поправка. Рябека. Наполягаєте? Міщенко Сергій. 13-та поправка. Мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати, я хочу привернути вашу увагу до того, що це поняття вводиться „корупційні правопорушення”. На сьогоднішній день ні в одному з законодавчих актів немає поняття „корупційне правопорушення” – адміністративне чи кримінальне. Тобто й досі правоохоронні органи не знають перелік статей Адміністративного кодексу та перелік статей Кримінального кодексу, по яких же притягувати осіб по корупційним злочинам і правопорушенням. Тому я пропоную 13-ту і 14-ту поправку в цю статтю доповнити, що таке корупційне адміністративне правопорушення. І що таке корупційний злочин, передбачений Кримінальним кодексом. Тому прошу підтримати і тоді ми з’ясуємо всі питання відносно того, як правоохоронним органам визначати адміністративні корупційні правопорушення та корупційні злочини. А не просто питання корупційного правопорушення. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
Позиція комітету визначена в таблиці. І є таке визначення, яке законом встановлено – це умисне діяння, що містить ознаки корупції, вчинено особою, зазначеною в частині першій статті 2 цього закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність. А в наступному законі корупційне правопорушення, в наступному останньому, корупційне правопорушення визнано як кримінальний злочин. Це передбачено наступним законом. Тому ми відхиляємо цю поправку.
Шановні колеги! Ставлю на голосування поправку номер 13 народного депутата Міщенка – це сторінка 4. [[10:19:08]] За-146 Поправка не підтримана. Ставлю на голосування поправку 14 народного депутата Міщенка на цій же сторінці. [[10:19:29]] За-156 Поправка не підтримана. Поправка 15 знову ж таки колеги Міщенка. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати! Якщо ми уважно вивчимо три закони, які сьогодні пропонуються на наш розгляд, то майже у всіх законах існує поняття „особистий інтерес”. Але ні в одному із законі не вказано, що ж це за поняття таке „особистий інтерес”. Тому пропонується в цю статтю ввести це поняття, щоб розтлумачити, яким чином правоохоронні органи будуть за особистий інтерес притягувати наших громадян по корупційним правопорушенням. Тому я пропоную особистий інтерес - можливість отримання будь-якої вигод особисто членами сім’ї, близькими та іншими родичами або іншими, пов’язаними з нею юридичними та фізичними особами. Дякую!
Будь ласка, комітет.
Комітетом відхилено.
Ставлю на голосування поправку 15-ту народного депутата Міщенка, сторінка п’ять. [[10:20:52]] За-152 Поправка не підтримана. Поправка 17-та народний депутат Міщенко. Ні? Ні! Тополов 18-та. Ні? 19-та, Міщенко. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Прошу підтримати цю поправку, тому що визначення правоохоронних органів є органи, перелік яких наведений у Законі України „Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів”. Там чітко перелічений перелік всіх правоохоронних органів. А якщо ми це не введемо, то у нас по цим законам буде суперечність з тим законом, який я назвав. Тому давайте ми у відповідність введемо однозначне поняття правоохоронних органів.
Будь ласка, позиці комітету.
Відхилено.
Ставлю на голосування 19-ту поправку народного депутата Міщенка. [[10:22:07]] За-137 Рішення не прийнято. Поправка 23-тя народного депутата Міщенка. Наполягаєте на най? Ні. Йдемо далі по поправка. Поправка Олійника, 30-та. Ні. Олійника – 32-га. Не наполягає. Олійника 34-та поправка. Не наполягає. Олійника 37-ма і 38-ма. Ні. 39-та. Сергій Міщенко. Мікрофон. Наполягаєте на ній?
Ні, не наполягаємо.
Не наполягаєте?
Не наполягаю.
Ні. 40-ва. Мікрофон, будь ласка.
У зв’язку з тим, що Верховна Рада не визначала все-таки поняття, що таке адміністративне і корупційне правопорушення і що таке корупційний злочин, тому немає сенсу в голосуванні цієї поправки. Дякую.
Добре. 43-тя поправка. Ваша також. Наполягаєте на ній? Дванадцята сторінка.
Ні. Ні,ні.
Ні. 44-та і 45-та. Також ваші поправки. Мікрофон, будь ласка.
Ні, ні, ні, не наполягаю.
Ні, не наполягаєте. Тополов, 46-та. Не наполягає? Ребека, 53-тя. Ні. Міщенко, 67-ма. Двадцята сторінка.
Да. Я прошу пункт четвертий доповнити пунктом п’ятим такого змісту: „Користуватись житловим приміщенням і транспортними засобами, окрім приміщень та транспортних засобів, що належать цим особам та членам їх сім’ї на правах власності або на підставі інших цивільно-правових договорів. Користування житловими приміщеннями та транспортними засобами на підставі договорів оренди [[найма]] та інших договорів дозволяється лише при умові оплати вартості такого користування за цінами не нижчими за мінімальну ринку оренди майна такого приміщення, транспортного засобу та за погодженням ціни з територіальними підрозділами управління Державної служби України за місцем знаходження житла чи реєстрації транспортного засобу”. Тобто у нас оренда приміщень безоплатно державним службовцям на сьогоднішній день і після цього закону випаде із корупційних правопорушень. Тому я. але оренда транспорту і оренда житла повинна бути, дійсно, в полі зору корупційних.
Будь ласка, комітет.
Комітетом відхилено.
Ставлю на голосування поправку 67 народного депутата Міщенка. [[10:25:24]] За-126 Рішення не прийнято. 69-та поправка, Андрій Кожем’якін. Наполягаєте на ній? Ні. Міщенко, 71-та поправка. Ні. Андрій Кожем’якін, 75-та поправка. Ні. Міщенко, 77-та поправка. Мікрофон.
Наполягаю. Я перед словом „спеціальна” доповнити словом „обов’язкова”. Що мається на увазі? Це стосується осіб, які претендують на зайняття посад пов’язаних з виконанням функції держави або органів місцевого самоврядування. Проводиться спеціальна перевірка. Немає слова обов’язкова спеціальна перевірка. Тому що ці люди, які будуть займати ці посади повинні обов’язково пройти відповідну перевірку на антикорупційні правопорушення. Дякую.
Ставлю на голосування 77 поправку народного депутата Міщенка. [[10:26:45]] За-144 Рішення не прийнято. Відповідно наступні поправки не ставляться на голосування народного депутата Міщенка до поправки 85. Ви на ній наполягаєте?
Ні не наполягаю.
Ні. 87-ма Міщенка поправка.
Ні, не наполягаю.
89-та. Не наполягаєте?
Ні, ні, ні.
Міщенко, 92-га, 25 сторінка.
Я пропоную доповнити у такій редакції. „Особам, зазначено у пункті другому статті другої цього закону, забороняється приймати прямо чи опосередковано будь-які подарунки у зв’язку з виконанням ними функцій держави або органів місцевого самоврядування за винятком одержання подарунків у таких випадках: під час офіційних чи робочих зустрічей представниками іноземних держав чи міжнародних організацій, з нагоди свят, визначених Кодексом законів про працю Україні, з нагоди ювілею органу, де працює особа, з нагоди професійних свят, у порядку заохочення за сумлінне виконання службових обов’язків, з нагоди інших подій, передбачених законодавством України”. Тобто розмежування, дійсно, питань подарунків треба визначити законодавчо. Дякую.
Ставиться на голосування 92-га поправка народного депутата Міщенка. [[10:28:41]] За-145 Поправка не підтримана. 94-та поправка. Наполягаєте на ній?
Ні, не наполягаю.
95-та також, да?
Да, також.
97-ма поправка Міщенка, 27 сторінка.
Ні, ні.
Міщенко, поправка 100.
Ні, не наполягаю.
І 101-ша поправка, також не наполягаєте?
Ні.
Міщенко, 107-ма поправка і 108-ма поправка.
Ні, не наполягаю.
110-та.
Наполягаю. Я пропоную у статтю 10 обмеження щодо роботи близьких родичів. Викласти у такій редакції: „Обмеження щодо спільної роботи близьких родичів”. Тому що буде визначатися, що розуміється під спільною роботою, безпосереднє підпорядкування близьких родичів і всього такого іншого, щоб неможливо у нас раз і назавжди у країні не приймали братів, сватів і всіх інших для того, щоб оцю норму запровадити, щоб раз і назавжди засоби масової інформації не розказували про те. що там кум, брат чи сват працює. Тому, якщо ми це запровадимо, це буде корупційною нормою, і тоді ми не зможемо просовувати своїх близьких родичів на відповідальні посади. Дякую.
І Верховна Рада також входить сюди? Треба обов’язково голосувати. Будь ласка. Шановні колеги, ставлю на голосування 110 поправку народного депутата Міщенка, прошу підтримати. [[10:31:01]] За-159 Рішення не прийнято. Поправка 112 знову ж таки народного депутата Міщенка. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Я пропоную викласти у такій редакції цю статтю: „Для осіб зазначених в абзацах другого, четвертого, восьмого пункту один та в абзацах другого, четвертого пункту два статті 2 цього закону встановлюється обмеження щодо спільної роботи на одному і тому ж підприємстві, в установі, організації осіб, Які є членами сім’ї? близькими родичами, іншими родичами, якщо у зв’язку з виконанням трудових обов’язків вони безпосередньо підпорядковані або підконтрольні один одному”. Це. питання то, що ми до цього голосували, хоча б це треба прийняти.
Ставлю на голосування поправку 112 Сергія Міщенка, прошу голосувати. [[10:32:08]] За-171 Рішення не прийнято. 114-та поправка Міщенка і. Да, 114-та. Наполягаєте на ній?
Да.
Мікрофон.
Ну це вже, як кажуть, принципово. Слова „відповідальні особи, їх близькі родичі вживають заходів” замінити словами „керівник підприємства, установи, організації зобов’язаний вжити заходів”. Ну для того, щоб ви зрозуміли, що якщо керівник установи встановлює корупційні зв’язки між родичами чи іншими особами, які в родинних стосунках, відносяться до його підлеглих, то він повинен відповідним чином, там далі по тексту вживати заходів, тому що якщо він не вживе цих заходів, він сам буде нести відповідальність за корупційні правопорушення.
Ставиться на голосування поправка 114-та, автор Сергій Міщенко. Прошу голосувати. [[10:33:26]] За-125 Рішення не прийнято. Поправка 121-ша, Міщенко, будь ласка.
Да. Я не настоюю на цій поправки. У мене буде інша пропозиція, але я в кінці її скажу.
Добре. Так, 129-та поправка ваша, Сергій Міщенко. Ви наполягаєте на ній? Сторінка 40.
Зараз, хвилинку.
Слово „звіт” змінити словом „інформація”.
Ні, не принципово.
135-та поправка: виключити статтю, оскільки стаття 33 Конвенції ООН проти корупції передбачає захист лише в кримінальному процесі [[Закон України „Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь в кримінальному судочинстві”]]. Наполягаєте на ній?
Ні, ні.
136-а, Ігор Шаров. Наполягаєте на поправці? Рябека, 138-ма. Не наполягаєте? 140-ва поправка Міщенка. І 141-ша.
Вона врахована.
І 141-ша.
Вона врахована 140-ва. 140-ва врахована, у мене написано в таблиці. 139-та то.
139-та Вернидубова, а 140-ва Міщенка. „Виключити статтю”.
Ну у мене інша.
Ну так я беру ту, що.
Значить, у мене інша. Я не знаю, яка це 13-та.
А який зміст поправки? У вас.
Якої? 140-ї?
Да.
Питання відповідальності юридичних осіб.
Ні, ні. Це 141-ша поправка, вона врахована у вас.
Врахована, да. Я ж кажу, що вона врахована. Ця поправка врахована.
Значить ідем далі тоді. 149-та. Мікрофон Міщенка, будь ласка. І 150-та.
Ні, я не наполягаю.
155-та ваша поправка.
Розумієте, далі ідуть уже в мене інші поправки. Чогось на 140-ій все йшло, а тут уже не йде.
Тут таке. 155-та поправка, викласти в такій редакції: „З метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного злочину чи правопорушення керівником підприємства, установи, організації проводиться службове розслідування”. Ви наполягаєте на цій поправці?
Да, наполягаю. Наполягаю, тому що дійсно, якщо було на якомусь підприємстві, установі, організації виявлено корупційне правопорушення керівник зобов’язаний провести службову перевірку для того, щоб встановити причини, по яким було це корупційне діяння вчинено і щоб, як кажуть, далі іншим неповадно його вчинювати і якщо це якісь корупційні оборудки чи корупційні схеми, то їх припинити. Дякую.
Ставлю на голосування поправку 155 народного депутата Міщенка. [[10:37:24]] За-118 Не підтримана поправка. Поправка 158 Сергія Міщенка такого змісту: „Викласти у такій редакції: „Кошти та інше майно, одержані внаслідок вчинення корупційного правопорушення, підлягають обов’язковій конфіскації на підставі вироку чи постанови суду, а вартість незаконно одержаних послуг та пільг – стягненню у доход держави”. Мікрофон, будь ласка.
Да, я наполягаю на цій поправці, тому що це і так зрозуміло, що ці кошти не на рахунок держави, якщо вони були задіяні в корупційній схемі, повинні вилучатися. Тому я прошу підтримати цю поправку.
Ставлю на голосування 158-му поправку. Прошу голосувати. [[10:38:20]] За-146 Рішення прийнято. Не прийняте, вибачте. Рішення не прийнято. Зараз наступні поправки. Поправка 168 на 53 сторінці: „Доповнити текстом такого змісту: „У 6-місячний строк розробити та затвердити кодекс поведінки державних службовців, створити протягом 6 місяців при Інституті держави і права імені Корецького Національної академії наук України управління антикорупційної експертизи. У 2-місячний строк затвердити перелік друкованих засобів масової інформації, в яких буде проводитись оприлюднення інформації про заходи щодо протидії корупції. У 2-місячний строк створити єдину загальнодоступну центральну базу даних щодо юридичних осіб, притягнутих до відповідальності за корупційні правопорушення. Затвердити порядок проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного злочину чи правопорушення. Спецпідрозділи по боротьбі з корупцією Міністерства внутрішніх справ України та Служби безпеки України виконують свої повноваження відповідно до цього закону до введення в дію Закону України про Державний комітет з протидії корупції. Тут тільки одне уточнення в Академії Наук, в інститутах немає управління, там є тільки відділи і сектори. Будь ласка, ви наполягаєте на ці поправці, мікрофон.
Я прошу з цієї поправки я з вами повністю згоден, Володимире Михайловичу, щоб з цієї статті от створити протягом 6 місяців, о цю фразу убрати, а все інше - залишити і проголосувати. тому що поки ми, поки ми національне бюро не створимо розслідувань. То не зрозуміло, хто буде багатьма питаннями займатися. Дякую.
Комітет не підтримує. Разом з тим, я ставлю на голосування поправку 168 із вилученням із неї абзацу: „створити протягом шести місяців при Інституті держави і право імені Корецького Національної Академії Наук України управління антикорупційної експертизи”. Так? Ставлю на голосування поправку із вилученням абзацу, поправка 168. Прошу голосувати. [[10:40:39]] За-151 Рішення не прийнято. Всі поправки розглянуто. Будь ласка, одну хвилиночку, заключення комітету. Будь ласка, Олександр Григорович.
Так, ми, комітет пропонує, прийняти закон за основу та в цілому. Але ж нехай пан Міщенко пропозицію ще дасть.
Сергій Міщенко, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, ми узгодили з комітетом. позицію відносно моїх поправок двох, це в частину третю статті 3 абзаці першому і в абзац перший, частини першої статті 13 та частини другої статті 16 слова: „Міністерство юстиції України” замінити словами „спеціально уповноважений орган, особа з питань антикорупційної політики”. Тому.
з постановою Кабінету Міністрів.
Прошу, щоб комітет дав висновок на це.
Комітет підтримує?
Так, підтримує.
Ну, тоді враховуємо цю пропозицію.
Так.
Шановні колеги, з урахуванням цієї пропозиції я ставлю на голосування рішення комітету про прийняття у другому читанні і в цілому, як закон, проект закону про засади запобігання та протидії корупції, реєстраційний номер 0876. Прошу голосувати. [[10:42:17]] За-230 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 0, „Блок Юлії Тимошенко” – 149, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 34, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 20. Переходимо до розгляду проекту Закону 0877 – про відповідальність юридичних осіб за вчинення корупційних правопорушень. Доповідач – Олександр Григорович Рябека. Давайте одразу по поправках. Да? Ви скажіть скільки поправок, і що враховано.
П’ятдесят шість пропозицій. Всі враховані.
Шановні колеги, із 56 пропозицій більшість враховано. Перша пропозиція, Євген Мармазов. Наполягаєте на ній? Немає? Сергій Міщенко, друга поправка. Мікрофон.
Да, наполягаю. Якщо ми звернемося до першої статті, сфера дії цього закону, то юридичні особи за вчинення корупційних правопорушень визначається порядок їх відповідальності. Якої відповідальності? Кримінальної, цивільної, адміністративної? Тобто незрозуміло, як будуть юридичні особи, по якому із процесів будуть притягуватися до відповідальності. Тому я пропоную між словами „до” та „відповідальності” доповнити словом „адміністративної”. Дякую.
Позиція комітету.
Відхилено.
Ставлю на голосування поправку другу народного депутата Міщенка. Прошу голосувати. [[10:44:16]] За-166 Рішення не прийнято. Поправка 11-та Міщенка. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Да, наполягаю тому що, зрозумійте, що у нас вводиться новий вид відповідальності – це відповідальність за корупційні діяння юридичної особи. І тому за дії якихось посадовців, які очолюють чи структурних підрозділів, якщо начальник відділу якесь корупційне діяння зробить цій юридичній особі, то ця юридична особа буде позбавлена ліцензії, свідоцтва і такого іншого. Розумієте? Тоді ми взагалі будемо таким чином ліквідувати юридичні особи по рейдерських захопленням. Тому я пропоную доповнити цю статтю наступним: „Юридична особа не несе відповідальності за корупційний злочин вчинений його керівником чи посадовою особою, якщо ця особа діяла в особистих інтересах або в інтересах третіх осіб, не пов’язаних з діяльністю юридичної особи”. Тоді це буде чітко визначено, що це тільки відповідальність.
Ставлю на голосування поправку 11 Сергія Міщенка, прошу голосувати. [[10:45:56]] За-164 Рішення не прийнято. Поправка 23, Сергій Міщенко, наполягаєте? Це 12 сторінка.
Так. Я вже пропонував, щоб визначити все ж таки по якому процесу юридична особа буде нести відповідальність за корупційні правопорушення. Тобто не визначено цим законом, яка ж це буде відповідальність і які суди будуть розглядати цю відповідальність. Я пропоную, що місцем розгляду справи про це адміністративне правопорушення і адміністративні суди повинні розглядувати ці питання. А тут місцеві, загальні суди тут передбачені цим законом. Тому треба визначитися по якому процесу ми будемо в даній ситуації діяти. Тому буде дуже велика от така недоречність, тому що ніхто не буде знати, в який суд іти. Дякую.
Ставиться на голосування 23-тя поправка Сергія Міщенка. [[10:47:19]] За-135 Поправка не підтримана. 29-та поправка. Сергій Міщенко. Сторінка 14-та.
Мабуть 28-ма чи ні.
28-ма врахована у вас.
В мене не врахована.
Тут йдеться про протокол, про вчинення корупційного правопорушення юридичною особою. Я зачитаю її тоді.
Я можу зачитати, все знайшов 29-ту. „Про вчинення корупційного правопорушення юридичною особою, прокурором складається в присутності представника юридичної особи, яка має право представляти інтереси юридичної особи та надала прокурору документи, що підтверджують таке право. Представнику юридичної особи під час складання протоколу оголошуються права, передбачені цим законом”. Що я маю на увазі, що коли будуть складати ці протоколи, то якщо цю норму не ввести, то ви розумієте, що можна в одноособовому порядку скласти цей протокол і навіть юридична особа не буде про це знати, а потім її по рейдерській схемі ліквідувати цю юридичну особу, а потім доказує в судах, що ти не винний. Тому розумієте, особа, яка все-таки представляє цю юридичну, посадова особа, повинна приймати участь при складання цього протоколу про вчинення корупційних діянь. Дякую.
Ставлю на голосування 29-ту поправку Сергія Міщенко. [[10:49:00]] За-172 Рішення не прийнято. Відповідно 30-та і 31-ша поправка знімаються, оскільки вони вже не були раніше підтримані. Поправка 36-та доповнити наступним абзацом, при складанні протоколу, представнику юридичної особи роз’ясняються його права і обов’язки, передбачені цим законом, про що робиться відмітка в протоколі. Якщо ми не передбачили присутність представника, так зараз втрачається сенс. Так я розумію? Тоді не розглядаємо. Поправка 38, Тополов наполягає? Ні. Так всі інші поправки враховано. Будь ласка, рішення комітету.
Рішення комітету прийняти за основу та в цілому цей закон.
Шановні колеги! Інших застережень немає? Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про відповідальність юридичних осіб за вчинення корупційних правопорушень [[реєстраційний номер 0877]]. Прошу голосувати. [[10:50:31]] За-247 Закон прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" -149, "Наша Україна – Народна Самооборона" – 52, комуністів – 26, "Блок Литвина" – 20. Вноситься на розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо відповідальності за корупційні правопорушення [[реєстраційний номер 0875]]. Доповідач – Рябека Олександр Григорович.
150 правок. Прошу піти поправках.
Так, шановні колеги, йде по правках. 1 поправка – Євген Мармазов. Не наполягає? 2 поправка – Сергій Міщенко. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Я наполягаю з наступних причин. Пропоную виключити доповнення статті 18 двома частинами: третю та четверту, оскільки поняття службової особи уже викладено до статті 364 в примітці цієї статті. При такому підході порушуються принципи, на яких заснована структурна будова системи кримінального права, що поділяється на загальну і особливу частину. І мою цю думку, значить підтримують Верховний суд України та Національна юридична академія імені Ярослава Мудрого. Дякую!
Ставиться на голосування поправка 2-га, автор Сергій Міщенко. [[10:52:14]] За-157 Поправка не підтримана. Поправка 4-та, Сергій Міщенко.
Ну у мене 3-тя, 4-та – Тополова.
Справа в тому, що 3-тя поправка Буджерак це у вас робочий варіант, 5-та Тополова, ваша 4-та. Розділ виключити, послідовність розташування розділів, Кримінальний кодекс „Видача з врахуванням сучасних підходів до порівняння значимості цінностей, які охороняються кримінальним законом від злочинних посягань. Це ваша поправка.
Ні, не наполягаю.
Тоді 6-та ваша поправка. Поняття „юридична особа приватного права” і далі за текстом. Мікрофон.
Так, я наполягаю, тому що поняття „юридична особа приватного права” не визнана чинним законодавством, а по всьому тексту закону це є. Що це таке будемо кожен особисто буде визначати для себе. Тому пропонується внести це поняття. Дякую!
Ставлю на голосування поправку 6-ту. Прошу визначатись. [[10:53:47]] За-117 Поправка не прийнята. 7-ма поправка Сергія Міщенка. Наполягаєте на ній? Ні? Так, Олійник 8-ма поправка. Ні. Міщенко 11-та поправка. В статтю, тут про виключення статті йдеться на сьомій сторінці. Наполягаєте? Мікрофон.
Я наполягаю, тому що вводиться нова стаття Кримінального кодексу 235-2 „Перевищення повноважень”. У нас уже існує стаття в Кримінальному кодексі передбачено відповідальність за перевищення влади та службових повноважень. Тобто, ну, як кажуть, масло масляне, нащо вводити цю статтю, якщо вона вже існує, я цього не розумію. Дякую.
Ставиться на голосування 11 поправка. [[10:54:54]] За-158 Поправка не підтримана. 12-та. Олійник. Не наполягає. 14-та. Сергій Міщенко. Про виключення статті йдеться також.
Так. Це теж саме, нова стаття 235-3 „Зловживання повноваженнями особами, які виконують в надані законом публічні повноваження”. Ну, тобто повноваження-повноваженнями. Уже стаття звучить некоректно. А, по-друге. У нас уже передбачено за ці діяння відповідальність і 354, то есть 354 і 384, 385, нащо ще породжувати щось, якщо і так є, по яким статтям будуть правоохоронці в даному випадку діяти, я не можу зрозуміти логіки цих речей. Дякую.
Ставиться на голосування 14-та поправка народного депутата Міщенко. [[10:55:59]] За-163 Рішення не прийнято. 15-та. Олійник, поправка. Не наполягає? 17-та. Сергій Міщенко. Наполягаєте?
Ні.
Олійник не наполягає на своїй поправці. 22-га поправка. Забзалюк. наполягаєте на ній? Ні. Олійник. Не наполягає. Омельченко Григорій Омелянович. 28-ма поправка. 33-тя поправка. Сергій Міщенко. Про виключення статті йдеться. Наполягаєте на ній? Вона фактично повторює те, що ми вже голосували і не підтримали. Мікрофон.
Чому я пропоную цю статтю виключити? Ну всі наукові заклади вказують на те, що це стаття є і сама назва є ненауковою, тому що у нас є стаття одержання хабаря і давання хабаря. Тому вони все це підпадає під ці дві статті. Тому, що таке буде торгівля впливом? Ну я потім дуже уважно подивлюся хто буде пояснювати в судах, що таке. Це просто буде на користь адвокатів, які просто будуть розбивати ці протоколи, ці кримінальні статті в судах. Можна приймати, але це буде якраз на користь не боротьби з корупцією, а на боці захисту. Дякую.
Ставиться на голосування 33-тя поправка Сергія Міщенка. [[10:58:01]] За-147 Поправка не враховується. 35-та поправка. Сергій Міщенко.
Не настаиваю.
Ні. Григорій Омельченко – 38-ма поправка. Міщенко – 40-ва поправка. Вона тут врахована частково. Погоджуєтесь з цим? 41-ша Олійник відхилено. Не наполягаєте? 43-тя. А, мікрофон, будь ласка, Сергій Міщенко.
Дякую. Ну пропонується ввести навпаки більш жорстку відповідальність від 6 до 9 неоподаткованих мінімумів доходів громадян за ці правопорушення. А в статті законотворчі пропонують від 5 до 12, тобто навпаки, я пропоную від 5 до 12 і з 6 до 9. Тобто зниження, тобто, це не боротьба з корупцією, а це навпаки пом’якшення відповідальності за корупційні діяння. Тобто під визначенням боротьби з корупцією робиться пом’якшення цієї боротьби. Дякую.
Ставлю на голосування 40-ву поправку Сергія Міщенка. [[10:59:33]] За-153 Поправка не врахована. 43-тя поправка. Наполягаєте на ній? Сергій Міщенко.
Ні.
Ні. Знімається. Григорій Омельченко - 48-ма. Знімає. Сергій Міщенко - 49-та поправка. Доповнення до статті 336 виключити, оскільки є пропозиція про визначення єдиного поняття службової особи та виключення запропонованого проекту розділу 7-А. Наполягаєте? Мікрофон.
Якщо ми цю пропозицію не проголосуємо, то у нас буде між новою редакцією у цьому законі та те, що пропонується. те , що є уже у статті 366 Кримінального кодексу визначення поняття „службової особи”, вони будуть у суперечності. І тому зрозуміло, що хто буде виконувати цей закон, не буде знати, чи 366-тою їм керуватися, чи цим законом керуватися. Тому треба ж все-таки до відповідності все приводити.
Ставлю на голосування 49-ту поправку Сергія Міщенка. [[11:01:01]] За-165 49-та поправка не враховується. Олійник Святослав - 50-та. Знімає. Тепер поправка Міщенка, 59-та. Наполягаєте на ній?
Ні на 59-й, ні на 60-й – ні.
60-та.
Ні.
61-ша. Не вносити доповнення до пункту 3 примітки, оскільки внесено пропозицію про виключення статті 235-4, 235-5 Кримінального кодексу проекту. Наполягаєте на ній?
Ні.
62-га Міщенка. Наполягаєте? Мікрофон. Назву статті залишити у чинній редакції.
Да, я пропоную все-таки назву статті залишити у чинній редакції: „Давання хабара”. Що пропонується? „Пропозиція або давання хабара”. От що ви можете, Володимире Михайловичу і шановні колеги, сказати, що таке пропозиція давання хабара? Тобто я не знаю, яким чином будуть пропозицію давання хабара визначати. Це просто сміх уже, який вже в рамки якісь переходить. Тому все-таки залишимо позицію давання хабара, де будуть всі етапи цього давання і підготовка до нього і все інше. Але пропозиції давання хабара, я, чесно кажучи, потім любого з вас і громадянина України, якого буде даїшнік зупиняти, за всі пропозиції, як би він давав там ці хабарі, будуть садити. Тому про народ подумайте.
Олександр Григорович, будь ласка, ваша мотивація щодо неврахування цієї поправки. Будь ласка, ваша мотивація щодо неврахування цієї поправки.
Написано „не пропозиція давання хабаря”, а „пропозиція або давання хабаря”.
То ви погоджуєтесь з пропозицією Сергія Григоровича?
Ми погоджуємося в редакції, яку запропонував комітет, а не яку.
Ставиться на голосування поправка номер 62 народного депутата Міщенка Сергія Григоровича. Прошу визначатися. [[11:03:45]] За-156 Рішення не прийнято. 63-тя поправка. Сергій Григорович Міщенко. Будь ласка, мікрофон. А, погоджується. 64-та поправка народного депутата Міщенка. Комітет пропонує врахувати. Є заперечення? Немає. 65-та поправка. Є заперечення? Комітет рекомендує врахувати. Немає. 66-та поправка. Є заперечення? Комітет рекомендує врахувати. Немає. 67-ма поправка народного депутата Міщенка. Сергій Григорович, погоджуєтесь з рішенням комітету чи наполягаєте на голосуванні поправки? Погоджуєтесь. 68-ма поправка народного депутата Міщенка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 69-та поправка народного депутата Міщенка. Є заперечення? Немає. 70-та поправка. Сергій Григорович, наполягаєте на своїй поправці? Ні, не наполягає. 71-ша поправка народного депутата Олійника. Наполягає народний депутат на своїй поправці? Не наполягає. 72-га поправка. Міщенко, Сергій Григорович, наполягаєте? Ні. 73-тя поправка. Є заперечення щодо врахування цієї поправки? Є заперечення. Мікрофон Міщенка Сергія Григоровича.
Олександр Володимирович, 75-та, 76-та, 77-ма, 78-ма, 79-та врахована, ці вже, недоцільно їх голосувати, тому що попередні не були прийняті.
Дякую, Сергій Григорович, але зараз питання стоїть по поправці номер 73 народного депутата Буджерак. Чи є заперечення? Немає. 74-та. Є заперечення по врахуванню? Немає. Що стосується 75-78, Сергій Григорович Міщенко погоджується з редакцією комітету. 79-та, розумію, так само, так? Сергій Григорович, погоджуєтесь з редакцією комітету? Дев’ять. 80-та поправка. Будь ласка, мікрофон народного депутата Міщенка.
Дякую, Олександр Володимирович. 79-та, вона врахована. 80-та. Я наполягаю в зв’язку з тим, що проектом пропонується доповнити статтю 212.27 - „Ненадання інформації або надання недостовірної інформації”, яка у нас конкурує з діючою статтею – 212 з позначкою три – „Порушення прав на інформацію”. І тому треба щось залишати чи виключати те, що існує, чи виключати те, що пропонується. Щось одне треба залишати. А дві в такій редакції залишати, це буде знову питання в тому яку застосовувати.
Ставиться на голосування поправка номер 80 народного депутата Міщенка. Прошу, будь ласка, визначатися. [[11:07:22]] За-149 Поправка не підтримана. 81-ша. Погоджуєтесь з редакцією комітету, Сергій Григорович?
А вона врахована. Вона врахована у мене.
Там інша редакція. Погоджуєтесь. 82-га поправка. Комітет пропонує відхилити. Народний депутат Міщенко, будь ласка, мікрофон.
Да, я хочу наполягати на цю поправку, тому що. що пропонується? Незаконне одержання суб’єктом корупційного адміністративного правопорушення благ як для себе, так і для інших осіб у розмірі, що не перевищує 5 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, в тому числі шляхом одержання за ціною, що є істотно нижчою від фактичної вартості. Я пропоную внести наступну редакцію: „незаконне одержання суб’єктом корупційного правопорушення неправомірних вигод майнового характеру як для себе, так і для інших осіб безоплатно або в розмірі 6 неоподаткованих мінімумів доходів громадян 0,5 податкової соціальної пільги від фізичних та юридичних осіб за вчинення на їх користь або на користь інших осіб будь-яких дій, бездіяльність з використанням свого службового становища”. Це більш конкретно визначає для тих, хто буде виявляти ці корупційні діяння відносно оцієї межі, тому прошу підтримати, тому що знову ми ссилаємся на ту недоречність, яка буде.
Дайте завершити.
Знову той, хто буде виконувати цей закон, він до кінця не буде знати яким чином йому діяти і визначати цю вартість. Дякую.
Олександр Григорович, будь ласка, ваша аргументація щодо відхилення цієї поправки.
Комітет вирішив: 5 мінімальних доходів – і все.
Будь ласка, повторіть, я не можу зрозуміти, що ви сказали.
„Одержання особою неправомірної вигоди для себе чи іншої особи у розмірі, що не перевищує 5 неоподаткованих мінімумів доходів громадян”.
Ставиться на голосування поправка номер 82 народного депутата Міщенка Сергія Григоровича. Прошу визначатися. [[11:09:56]] За-149 Поправка не підтримана. Щодо поправок номер 83, 84, 85 є заперечення в народних депутатів, щодо рекомендацій по врахуванню? Немає. 86 поправка. Міщенко Сергій Григорович. Наполягаєте?
Я на ній не наполягаю, тим більше до цього були враховані ті зауваження.
87-ма поправка. Є заперечення по рекомендації комітету щодо врахування? Немає. 88-ма поправка. Міщенко Сергій Григорович, наполягаєте на розгляді поправки?
Ні, не наполягаю.
89-та. Міщенко Сергій Григорович, наполягаєте?
Ні. Ні, не наполягаю. Тут нумерація міняється. У зв’язку з тим, що були враховані ті мої попередні всі поправки, то нумерація тут не міняється вже. Дякую.
Редакція, в якій врахована поправка 90, вас влаштовує, Сергій Григорович?
Так. Там майже все враховано.
Щодо врахування поправки номер 91 є заперечення? Немає. 92-га поправка. Сергій Григорович, наполягаєте на голосуванні щодо цієї поправки?
Так, я наполягаю, тому що пропонується авторами накладення штрафу в розмірі 15 до 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Я пропоную за це правопорушення збільшити штраф від 50 до 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Тому що ми повинні не декларувати боротьбу з корупцією, а дійсно з нею боротися. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 92 народного депутата Міщенка. Прошу визначатися. [[11:12:20]] За-143 Поправка не підтримана. Поправка 93. Комітет пропонує врахувати. Є заперечення? Немає. Щодо 94-ї поправки? Міщенко Сергій Володимирович, будь ласка, мікрофон.
Так, я наполягаю на ці поправці. Пропоную назву статті після слова „сприяння” доповнити словами „та неправомірні переваги”. У нас переваги і в інших законах, які ми вже проголосували, є це поняття. І тому сприяння і неправомірні переваги, незаконне сприяння фізичним, або юридичним особам, це більш буде вже доповнено і буде врахуватися з тими законами, які ми тільки що, до цього прийняли. тому, якщо ми пишемо в загальних законах, які загальні засади нам визначають, то якщо там є таке поняття, як неправомірні переваги, то чому ми за це відповідальність ніяку не призначаємо. Я знову кажу, не треба декларувати боротьбу з корупцією, а треба боротися з корупцією.
Олександр Григорович, будь ласка, ваші аргументи по відхиленню поправки.
Комітет вирішив, що стаття 212.23 буде мати назву: „Незаконне сприяння фізичним або юридичним особам”.
Ставиться на голосування поправка номер 94 народного депутата Міщенка, прошу визначатися. [[11:14:04]] За-159 Поправка не підтримана. Щодо врахування 93-ї поправки. Є заперечення? Немає. Перепрошую. 95-та поправка. Сергію Григоровичу, погоджуєтеся з редакцією?
Да, погоджуюся
Щодо врахування 96-ї поправки є заперечення? Немає. 97-ї. Немає. 98-ма поправка. Сергію Григоровичу, погоджуєтеся із редакцією?
Я пропоную наступним чином оголосити редакцію. Пропонується з конфіскацією незаконно за це правопорушення конфіскацію незаконно одержаних благ матеріального характеру. Я пропоную слова „благ матеріального характеру” замінити на слова „вигод майнового характеру”, після слова „характеру” доповнити „з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю строком до одного року”. Тобто у нас всі, якщо ми подивимося статті адміністративного характеру, вони несуть тільки штрафи і все інше. Але людина заплатила штраф, а потім буде через деякий час знову займатися на іншій посаді цією діяльністю. Поправка номер 98 депутата Міщенка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:15:53]] За-159 Поправка не підтримана. 99-та поправка народного депутата Міщенка. Сергію Григоровичу, наполягаєте на поправці? 99.
Да, наполягаю. Тому що, щоб всю її не перераховувати тут, я у всіх цих санкціях пропоную доповнити наступною відповідальністю: займатися певною діяльністю строком хоча б до одного року. Ну людина, яка вчиняє корупційні правопорушення, вона повинна якось відповідати і не займатися хоча на рік цією діяльністю? А її взагалі можна цієї діяльності після того, як вона вчинила, далі продовжувати це робити. Тому я наполягаю на цьому.
Ставиться на голосування поправка номер 99 народного депутата Міщенка. Прошу визначатись. [[11:16:58]] За-153 Поправка не підтримана. 100-ту поправку комітет пропонує врахувати. Є заперечення?
Немає.
Немає. 101-а поправка, народного депутата Міщенка Сергія Григоровича, наполягаєте?
Ні, не налягає, нумерація йде вже зараз вірно.
102-а поправка, комітет пропонує врахувати. Є заперечення? Немає. 103-я поправка, народного депутата Міщенка врахована частково. Погоджуєтесь з редакцією комітету? Погоджується Сергій Григорович. 104-а поправка, є заперечення по врахуванню?
Немає.
Немає. 105-а поправка, є заперечення по врахуванню?
Врахована.
106-а, є заперечення?
Врахована. Обидві враховані.
107-а поправка, народного депутата Міщенка. Наполягаєте, Сергій Григорович.
Да.
Будь ласка, аргументи.
Цю примітку суб’єктом корупційного правопорушення до статей 212 з позначкою 24 і 25, крім слів „присяжних” доповнити „. та депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевих рад, крім тих, які здійснюють свої повноваження у відповідній раді на постійній основі”. Тому зазначене буде узгоджуватись з абзацом першим, частини першої статті п’ятої проекту закону, який ми прийняли раніше.Дякую.
107-ма поправка, Сергія Григоровича Міщенка, ставиться н голосування. Прошу визначатись. [[11:18:51]] За-145 Поправка не підтримана. 108-ма поправка, народного депутата Міщенка. Сергій Григорович, наполягаєте?
Вона врахована частково.
Ви погоджуєтеся з редакцією комітету.
Да.
109-та, погоджуєтесь?
Врахована.
110-та поправка. Є заперечення по врахуванню?
Немає.
111-та поправка депутата Міщенко. Наполягаєте на її розгляді?
Да.
Будь ласка, мікрофон.
Санкція пропонується, тягне за собою накладання штрафу від 10 до 50 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Я пропоную після слова „громадян” доповнити більш жорсткішою нормою, з конфіскацією отриманого прибутку від входження до складу виконавчого органу або наглядової ради підприємства чи організації. Якщо це дійсно було корупційне діяння, вчинене для цього підприємства, то зрозуміло, що конфіскація цих коштів повинна бути в дохід держави, а не залишатися на підприємстві. Дякую.
111-та поправка народного депутата Міщенко ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:20:19]] За-150 Поправка не підтримана. Щодо поправок 112-ть, 113-ть, 114-ть, 115-ть. Є заперечення по їх врахуванню? Немає. 116-та поправка. Міщенко Сергій Григорович, наполягаєте на розгляді поправки?
Так.
Будь ласка, аргумент.
Визначається те, що законотворень пропонує, що вчинення суб’єктом корупційного адміністративного правопорушення щодо запитів правоохоронних органів та Рахункової палати. Пропоную „Рахункову палату” виключити, оскільки незрозуміло, чому поміж інших державних органів їй приділено особливу увагу разом з правоохоронними органами. Тому я пропоную наступну редакцію: ті ж самі діяння, вчинені суб’єктом корупційного правопорушення щодо запитів правоохоронних та контролюючих органів. Чому саме Рахункова палата, а що, в нас крім Рахункової палати немає інших органів, на запити яких треба відповідно реагувати? Чому її виділили окремо, а інших в цю статтю не вносять?
Олександре Григоровичу, будь ласка, поясність чому?
Комітет вирішив, оскільки Рахункова палата, її завдання є, зокрема, організація здійснення контролю за своєчасним виконанням видаткової частини Державного бюджету України, витрачання бюджетних коштів, в тому числі коштів загальнодержавних цільових фондів за обсягом і структурою та їх цільовим призначенням, тому ми залишаємо щодо запитів правоохоронних органів та Рахункової палати.
Поправка номер 116 народного депутата Міщенка Сергія Григоровича ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:22:28]] За-138 Поправка не підтримана. 117-та поправка народного депутата Міщенка. Наполягаєте?
Так, я знову хочу зосередити увагу на тому, що крім штрафів ніяких до корупціонерів немає додаткових заходів. Тобто штраф – відбувся штрафом і все. Я пропоную з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю. Тому треба таких корупціонерів з влади гнати і з таких підприємств, де вчиняються корупційні діяння, ну, а якими іншими? Штрафи хай платять і залишаються?
Поправка номер 117 народного депутата Міщенка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:23:28]] За-139 Поправка не підтримана. 118-та поправка. Сергій Григорович наполягаєте?
Так. Тому що повторне, якщо перший раз вчинено правопорушення, ну я ще можу з цим погодитися А якщо повторне протягом року вчинено правопорушення з числа, передбачених частиною першою, другою та третьою цієї статті, за яке особою вже було віддано адміністративне стягнення, ну тут хоч треба її позбавити права обіймати певні посади і займатися певною діяльністю?! Чи буде знову штраф застосовувати? Дякую.
Поправка номер 118 народного депутата Міщенка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:24:24]] За-137 Поправку не підтримано. Щодо врахування поправок номер 119 і 120 є заперечення?
Немає.
Немає. 121-ша поправка, Міщенко Сергій Григорович, наполягаєте на ній? Ні. 112-га, Сергій Григорович, наполягаєте? Ні. 123-тя поправка, є заперечення по врахуванню?
Немає.
Немає. 124-та є заперечення по врахуванню?
Врахована.
Немає. 125-та є заперечення по врахуванню?
Врахована.
Немає. 126-та поправка. Сергій Григорович, погоджуєтесь з рішенням комітету, чи наполягаєте на поправці? Мікрофон народного депутата Міщенка, будь ласка.
Пропоную частину першу викласти в наступній редакції: „Керівники органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, Установ, організацій, чи їх структурних підрозділів у разі виявлення корупційного правопорушення, чи отримання інформації про вчинення такого правопорушення працівниками відповідних органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій зобов’язані вжити в межах своєї компетенції заходи до припинення такого правопорушення та негайно повідомити про його спеціально створені для боротьби з корупцією державні органи, зазначені у статті четвертій Закону України „Про протидію корупції”. Тобто я вже зазначав про те, що якщо керівник підприємства чи установи де працює корупціонер знає про те, що там скоюються корупційні діяння, він повинен орган який бореться з корупцією повідомити про це. Якщо він цього не робить, то він повинен нести теж відповідальність. Тому я прошу більш жорстко поставитись до цього питання, до тих керівників, які як кажуть „покровительствуют”.
Поправка номер 126 народного депутата Міщенка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:26:36]] За-158 Поправка не підтримана. 127-ма поправа. Народного депутата Міщенка. Погоджуєтесь з рішенням комітету?
Да.
Погоджуєтесь. 128-ма. Погоджуєтесь.
Я прошу розглянути її, тому що знову ж питання про повторне протягом року вчинене діяння передбачене частиною другої цієї статті тягне за собою більш жорсткий штраф і позбавлення право обіймати посади. Повторність, хоча б за повторність треба цих людей знімати з посади, цих корупціонерів, а ми знову залишаємо їм тільки штрафи. Дякую.
Ставиться на голосування поправка номер 128 народного депутата Міщенка. [[11:27:37]] За-149 Поправка не підтримана. 129-та поправка. Сергій Григорович, погоджуєтесь?
Так.
Погоджується. Щодо рекомендацій по врахуванню 130-тої поправки є заперечення? Немає.
Ні, немає.
131-та поправка. Сергій Григорович, погоджуєтесь? Погоджується. 132-га поправка. Є заперечення по врахуванню?
Немає.
Немає. 133-тя поправка. Сергій Григорович, наполягаєте?
Ні.
Ні, не наполягає. 134-та. Є заперечення по врахуванню?
Врахована.
Немає. 135-та. Є заперечення?
Врахована.
Немає. 136-та поправка. Сергій Григорович, наполягаєте, секундочку, секундочку. 135-та? 135-та поправка. Народний депутат Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, поправкою 135, яка є врахована із першого проекту вилучено стаття 212 значком 33, яка називається порушення вимог щодо декларування особистих інтересів. Мова йде про неподання суб’єктам адміністративного правопорушення у випадках передбачених законодавством відомостей про наявність особистих інтересів чи обставин, що можуть призвести до невиконання чи неналежного виконання ним своїх посадових обов’язків. Такі норми є у всіх цивілізованих країнах світу, абсолютно.
Вони враховані в інших правках.
І тому я не розумію чому вона вилучена. Попросили статтю цю з проекту виключити. Я б просив би, щоби цю статтю, вилучення, поставили на підтримку залу, тому що я не побачив в інших статтях саме цієї норми.
Є в інших, але ж це.
Ну я хотів би, щоб мені назвали, якщо вона є.
Давайте голосувати на пропозицію. Я підтримую. Голосуємо.
Будь ласка, скажіть аргументи комітету, чому ви пропонуєте вилучити цю статтю.
Я зараз. Порушення щодо вимог декларування особистих інтересів враховані в інших правках. Я зараз. у мене немає. Я кажу, що є. Давайте голосувати.
Поправка 135 народного депутата Вернидубова ставиться на голосування. Прошу, будь ласка, визначатися.
Врахувати, за. За. [[11:30:24]] За-130
Поправка не підтримана. 136-та поправка. Сергію Григоровичу, наполягаєте? Наполягаєте?
Так.
Будь ласка, мікрофон Міщенка.
Ну дуже, Юрій Анатолійович Кармазін вірно поставив питання відносно того, що невідомо чого її виключили цю статтю. Так. І зараз вона залишилася. Тому наступна моя поправка стосується доповнення цієї статті. „Відповідальність за умисне не виконання обов’язків по протидії корупції. Умисне не вжиття заходів до складання або невчасне складання протоколу про вчинення корупційного адміністративного правопорушення за наявності для цього підстав або умисне не подання до суду протоколу про вчинення корупційного адміністративного правопорушення особою на яку покладено ці обов’язки”. І далі санкція статті. Тобто, якщо правоохоронний орган, який з’ясовує, що в даному випадку є корупційне правопорушення, він повинен скласти протокол. Але багато в нас за якісь речі ці протоколи не будуть складатись і зараз не складаються,бо чи посаду велику займає корупціонер, чи ще щось інше. І тому хай несе, хто не складає ці протоколи, відповідальність. Дякую.
Поправка номер 136 народного депутата Міщенка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[11:32:01]] За-135 Поправка не підтримана. 137-ма поправка. Сергій Григорович, наполягаєте? Будь ласка, мікрофон.
Якщо ви пам’ятаєте, то у першому законі ми застосували таке поняття як спеціальна перевірка щодо осіб, які будуть приходити на державну службу і їх будуть таким чином перевіряти, чи може він займати посаду на державній службі, чи не може займати. Але відповідальності, ото я слово хотів „обов’язково спеціальну перевірку”. Але зараз оце слово „обов’язкова спеціальна перевірка” з того тексту випала, тому на розсуд керівника, буде він цю перевірку проводити, чи не буде, ніякої відповідальності за це керівник не буде нести. Тому я пропоную, щоб доповнити статтю 212 з позначкою 34, що невжиття заходів щодо проведення спеціальної перевірки. І тоді умисне не проведення цієї перевірки буде, дійсно, корупційним правопорушенням, які тут зазначаються у цій статті. А так, це на розсуд буде керівника, хочу проводжу, хочу не проводжу. Дякую.
Поправка номер 137 народного депутата Міщенка ставиться на голосування. [[11:33:29]] За-140 Поправка не підтримана. 138-ма поправка. Сергій Григорович, погоджуєтесь? Погоджується. 139-та поправка. Погоджуєтесь? Погоджується Сергій Григорович. 140-ва поправка народного депутата Зубова. Наполягаєте? Не наполягає. 141-ша, поправка. Сергій Григорович, погоджуєтесь? Мікрофон, будь ласка, народного депутата Міщенка.
Далі йдуть 141, 142, 143, 144. У зв’язку з тим, що Юрій Анатолійович Кармазін запропонував проголосувати окремо поправку по виключенню статті 212 з позначкою 33, то нумерація після цього, а це стосується нумерації подальших статей, просто вона вже не має того, що зараз у цьому законі. Тому треба дійсно треба уважно подивитися, яка ж буде нумерація після того, як ми врахували пропозицію Кармазіна. Це стосується всіх чотирьох поправок.
145-та поправка. Наполягаєте?
Так, наполягаю.
Будь ласка, аргументи.
Статтю 154 доповнити частиною третьою наступного змісту: „В разі відмови у порушенні кримінальної справи або закриття кримінальної справи з підстав, передбачених чинним законодавством, за наявності у діях особи ознак корупційного адміністративного правопорушення особа, у провадженні якої перебували матеріали перевірки чи кримінальна справа, зобов’язана у триденний строк надіслати матеріали перевірки чи досудового слідства до органу, який має право складати протоколи про вчинення адміністративного правопорушення”. Тому що ми повинні вказувати, якщо кримінальної справи немає, але є адміністративне правопорушення, то це обов’язок тої людини, того слідчого кримінальної справи направити всі матеріали для складання протоколу про адміністративне правопорушення.Дякую.
145-та поправка народного депутата Міщенка ставиться на голосування. [[11:35:56]] За-139 Поправка не підтримана. 146-та. Сергій Григорович, погоджуєтесь?
Ні, ні. Я пропоную проголосувати за цю поправку, тому що копію протоколу пр адміністративне правопорушення, якщо ми юридичній особі не дали за нього розписатися за цей протокол, знаючи в чому її звинувачують, в корупційних діяннях, хоча б фізичній особі ми повинні копію протоколу вручати під розписку, щоб він знав, про що він звинувачується. Тому я прошу поставити. Ну, це права людини порушуються!
146-та поправка народного депутата Міщенка ставиться на голосування. [[11:36:55]] За-130 Поправка не підтримана. 147-ма поправка. Сергій Григорович, наполягаєте?
Так.
Будь ласка, мікрофон.
Я пропоную 257-му викласти в наступній редакції: „Протокол про адміністративне правопорушення надсилається органові, посадовій особі, уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення разом зі всіма зібраними доказами протягом трьох робочих днів з моменту складання протоколу”. Тобто зрозуміло, що одного папірця протоколу, для того щоб визнати винну особу корупціонером, цього замало, треба якісь докази для цього ще зібрати. Тому і пропонується три дні, будь ласка, збирайте докази.
147-ма поправка народного депутата Міщенка ставиться на голосування. [[11:37:59]] За-134 Поправка не підтримана. 148-ма поправка. Сергій Григорович, наполягаєте?
Ні.
Ні, не наполягає. 149-та. Наполягаєте?
Ні.
Ні. 150-та поправка. Погоджуєтесь з редакцією?
Врахована.
Мікрофон депутату Міщенку.
Врахована.
Сергій Григорович, вам включили мікрофон. Будь ласка, система, зробіть перезавантаження.
Дякую. Олександр Володимирович, це теж стосується, хоча її врахували, цю поправку, але нумерація, знову хочу зауважити. По голосуванню по тих поправках, які були до цього, треба редакційно подивитися, які ж уже статті будуть під якими нумераціями знаходитися. Тому, хоча вона і врахована, але тепер вона не має сенсу.
Ну це вже буде обов’язок комітету, коли будуть готувати зараз остаточну редакцію, щоб нумерація відповідала тому, що проголосовано сьогодні в сесійній залі. 151-ша поправка. Наполягаєте?
Так.
Будь ласка, аргументи.
Ну це дуже важливе питання. Думаю, що депутати просто вдумаються в сенс цієї пропозиції. Чи справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 112, 21 і 112 з позначкою 35 розглядаються районним і міськими судом за місцем знаходження органу, який склав про це протокол, тому що не визначено а де ж буде цей. адміністративна справа буде розглядатися - чи за місцем знаходження правопорушника, чи де він працює, чи ще за якихось підстав. Тобто правоохоронний орган буде відправляти ці справи туди, куди він забажає за потрібне, але людина повинна знати, якщо в нього. по ньому вчинили. склали по ньому протокол, то цей протокол буде в тому міському суді по територіальності, де буде знаходиться орган, і він може таким чином відслідкувати це. дію цього протоколу, проходження цього протоколу і дійсним чином впливати на це. Тому я.
Поправка 151-ша народного депутата Міщенка ставиться на голосування. [[11:40:43]] За-136 Поправка не підтримана. 152-га поправка. Сергій Григорович, погоджуєтесь з редакцією?
Врахована.
Врахована редакційно. Да, вона врахована.
Щодо підтримки 153-ої поправки є заперечення?
Врахована.
Немає. 154-та поправка. Сергій Григорович, наполягаєте?
Ну це знову питання нумерації. Нумерація уже йде. не так як треба йде.
І 155-а, будь ласка. Наполягаєте?
Ні, ні. Не наполягаю.
156-а. Народний депутат Міщенко. Наполягаєте?
Ні, ні.
157-ма. Сергій Григорович, наполягаєте.
Ні.
Таким чином, ми розглянули всі поправки до зазначеного закону. Я ставлю на голосування про ухвалення у другому читанні проекту Закону [[номер 0875]] про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо відповідальності за корупційні правопорушення. Прошу визначатися. [[11:42:14]] За-246 Рішення прийнято. Олександр Григорович, скажіть, будь ласка, після голосування поправок є необхідність узгоджувати між собою окремі статті.
Ні, не треба. В цілому.
Ви вважаєте, що можна голосувати в цілому?
В цілому, голосуємо, да, в цілому.
Окрім того, що одна стаття додалась, яку ви рекомендували вилучити, там є необхідність, щоб у нас не було нестиковок і не потрібно було повертатися?
Немає.
Немає. Я ставлю на голосування про ухвалення в цілому проекту закону номер 08. Секундочку, будь ласка, зніміть голосування. Мартинюк Адам Іванович.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Олександре Володимировичу, Олександре Григоровичу! Я звертаюся до вас обох: до одного - як доповідача, до другого – який знає юриспруденцію. Скажіть, будь ласка, для чого ми приймаємо три закони на одну і ту саму тему? Чи можна було б все це звести в один закон?
Ні, ніяк. Не можна цього робити. Він йде пакетом. Один – понятійний апарат, один – про юридичні, третій – про відповідальність кримінальну. Тому. Голосуємо.
Адам Іванович, я вам дам іншу відповідь. Я вважаю, що це можна було зробити, але було три проекти, і ми їх розглядали відповідно до встановлених Регламентом процедур. Будь ласка, мікрофон депутата Катеринчука. Катеринчук Микола Дмитрович, будь ласка.
Шановні колеги, Європейська партія України, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Я відповім на запитання, яке було задано. Справа в тім, що ці три законопроекти відображають три конвенції і три міжнародні угоди. І саме в такий спосіб можна було імплементувати в національне законодавство вимоги щодо боротьби з корупцією. В мене єдине запитання зараз до доповідача по цим законопроектам. Ви впевнені, що юридичної точки зору. юридичної техніки там все бездоганно? Тому що я уважно стежив за тими поправками, які робив Міщенко. На мою думку, більшість з них заслуговує на увагу. І поправка Кармазіна так само, ну, дуже важливо, щоб цей зміст був відображений в законопроекті. Якщо це враховано, то я знімаю свої застереження.
Враховано. Я запевняю вас в цьому, ми відпрацювали все дуже, дуже ретельно, немає застережень ніяких.
Я ставлю на голосування про ухвалення в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо відповідальності за корупційні правопорушення. Прошу визначатися. [[11:45:34]] За-250 Рішення прийнято. Закон ухвалено.
Дякую всім і поздоровляю.
По фракціях, будь ласка. Партія регіонів - 0, "Блок Юлії Тимошенко" - 151, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 53, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19. Оголошується до розгляду проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо земельних відносин]]. Реєстраційний номер 0977. Доповідає Юрій Миколайович Воропаєв, будь ласка.
Добрый день, уважаемые коллеги. Добрый день, председатель! Хотел бы вам напомнить, что данный законопроект уже рассматривался нами во втором чтении. И мы направили его на повторное второе чтение, исходя из. прислушавшись к замечаниям нашего коллеги Ткача из фракции «Нашей Украины». Комитет Верховной Рады по экономической политики рассмотрел повторно этот законопроект на своем заседании. Рассмотрел поправку нашего коллеги Ткача и учел эту поправку, она в таблице указана. Вы можете ее увидеть. Хочу кратко напомнить суть этот законопроекта. В настоящее время существует два закона, которые регулируют нотариальные удостоверения земельных отношений в области аренды. Есть Закон об аренде земли, который предусматривает право по желанию любой из сторон договора аренды земли нотариально удостоверять. И есть кодекс Хозяйственный, который предусматривает не право, а обязанность, какие договора нотариально удостоверять. То есть существует два закона, между которыми существуют противоречия. Комитет предложил в данном законопроекте вам устранить данные противоречия и оставить в силе один закон – Закон об аренде земли – и правом нотариально удостоверять, наделить стороны по их желанию. Кроме этого, поправкой нашего коллеги Ткача было предложено внести изменения еще в один закон - в Закон о налоге с доходов физических лиц. По этой поправке не предлагается какие-либо изменения в ставке налогообложения, в сроке уплаты налогов и так далее, а просто предусматривается точно такая же фраза вставить туда, что при налогообложении доходов физлиц с аренды за землю, учитываются договора как нотариально не удостоверенные, так и нотариально удостоверенные. В зависимости от того, как закон пусть регулирует. Поэтому комитет предлагает Верховной Раде Украины принять данный закон в целом.
Шановні колеги, переходимо до розгляду поправок. Поправка номер один народного депутата Кармазіна. Комітет рекомендує відхилити. Погоджується Юрій Анатолійович? Ні. Будь ласка, мікрон народного депутата Кармазіна.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я уважно прошу подивитися вас поправку, яка заперечує внесення зміни до Господарського кодексу, де пропонується статтю 290 Господарського кодексу виключити. Суть моєї поправки і добавити змінивши частину другу, виклавши в такій редакції: „Оренда земельної ділянки без договору, укладеного у письмовій формі та зареєстрованого в установленого законом порядку, не допускається”. Тепер для того, щоб не було зловживань. Тепер звертаю вашу увагу, шановні народні депутати, на заключення і зауваження Головного юридичного управління. Воно повністю говорить про те, що вилучення, виключення статті 290, яка регулює, я цитую: „.загальні засади оренди землі у сфері господарювання і встановлює вимоги щодо визначення законом мінімального розміру плати, за користування земельною ділянкою, чи державною або комунальною власністю вважається не обґрунтованим. Це висновок Наукового управління. І третій довод. Це є Господарський і Цивільний кодекс предметом діяльності комітету.
Будь ласка завершуйте, Юрій Анатолійович.
Дякую вам, Олександр Володимирович. Це є предметом діяльності і господарської, і цивільної і узгодження, предметом діяльності Комітету з питань правової політики. Мені вважається, що те, що зробив Комітет з питань економічної політики абсолютно не обґрунтовано і коли ми узгоджували ці кодекси між собою, це не значить, що зараз ми візьмемо на 24 комітети не профільні і будемо зараз шматувати цей Господарський кодекс, це дуже тонкі норми. Я сказав зауваження Науково-експертного юридичного управління. Якщо ви не довіряєте моїй думці. Тому я пропоную і прошу вас врахувати цю поправку, залишити статтю 290 Господарського кодексу в такому вигляді в якому вона є. Дякую.
Юрій Миколайович, будь ласка, аргументи комітету.
Поправка господина Кармазина, она действительно точно также в общем русле устраняет противоречия межу хозяйственным кодексом и Законом «Об аренде земли». Однако хотел бы ваше внимание обратить на следующее. И это учел комитет при рассмотрении этой поправки. Закон «Об аренде земли» также как Гражданский кодекс Украины в настоящее время предусматривает обязательную письменную форму таких договоров об аренде земли, на чем настаивает господин Кармазин для оставление этого еще и в Хозяйственном кодексе Украины. Учитывая, что земельные отношение – это отношения специфические и было бы правильно с точки зрения комитета, чтобы они отражались именно в земельных кодексах, поправка эта она теряет, как бы,смысл, чтобы не было дублирования и не было в разных законах одних, и тех же норм, и не было как бы противоречий в каких-то формулах, в каких-то словах, в каких-то запятых, предлагается оставить как есть сейчас, устранить полностью норму, статью из Хозяйственного кодекса Украины и оставить эту норму в Гражданском кодексе Украины и в законе об аренде земли, то есть обязательно письменная форма.
Поправка номер один народного депутата Кармазіна ставиться на голосування. [[11:52:12]] За-69 Поправка не підтримана. Поправку номер два народного депутата Ткача комітет пропонує врахувати. Є заперечення? Враховує Верховна Рада України, комітет рекомендує врахувати. Номер три, народний депутат Воропаєв поправка. Комітет пропонує врахувати. Є заперечення? Немає заперечень. Таким чином ми розглянули всі поправки, які були надані. Я ставлю на голосування про ухвалення у другому читанні і в цілому Проект Закону [[номер 0977]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо земельних відносин. Прошу визначатися. [[11:53:12]] За-214 Рішення не прийнято. Це в нас було повторне друге читання. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів - 137, „Блок Юлії Тимошенко” - 8, „Наша Україна – Народна Самооборона” – 23, комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19. Є пропозиція. Будь ласка, Адам Іванович Мартинюк.
Дякую. Шановні колеги, прошу не збуджуватися, це усталена практика і кожна з фракцій яка бачить, що вона не встигла проголосувати, має абсолютну законну регламенту підставу для того, щоб повернутися один раз до переголосування. Так що ми нічого не порушуємо. Я прошу повернутися до переголосування.
Я ставлю на голосування пропозицію щодо повернення до голосування. Прошу визначатися. [[11:54:30]] За-231 Рішення прийнято. Повернулися. Я ставлю на голосування про ухвалення у другому читанні і в цілому як закон проект закону [[0977]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо земельних відносин.Прошу визначатися. [[11:55:02]] За-233 Закон ухвалено. З мотивів голосування, будь ласка, народний депутат Катеринчук.
Європейська партія Україна, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановні колеги! Я в принципі розумію логіку авторів, які хотіли вдосконалити систему щодо нотаріальних угод. Але все ж таки зняття обов’язковості нотаріального посвідчення угод оренди землі, про що ви зараз проголосувати, це приведе до неузгодженості в судовій практиці. Тому що подивіться, що сьогодні в практиці судовій відбувається? Представляється угода, немає нотаріального посвідчення, всі кажуть: це не мій підпис. Ви розумієте, що ви сьогодні проголосували? Це означає, що будь-хто поставить будь-який підроблений підпис і угода про оренду буде чинною. Тому я ще раз казав би, якщо ви розумієте, що таким чином ви допомагаєте людям, які працюють з землею або розвитку земельного, скажімо, законодавства і всього і іншого, то це не так. Я вважаю, це було помилкове голосування.
Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань забезпечення житлом громадян [[реєстраційний номер 2193]]. Доповідає Олександр Павлович Попов.
Шановні колеги! Я нагадаю, що за прийняття в першому читанні цього законопроекту 17 березня проголосувало 377 депутатів. Комітет розглянув цей Закон і підготував його до другого читання, в процесі підготовки ми отримали 22 пропозиції і 8 з них враховані повністю. Головним юридичним Управлінням законопроект завізовано без зауважень, тому рішення комітету підтримати його в другому читанні і в цілому. Дякую!
Поправку номер 1 народного депутата Білозір комітет рекомендує відхилити, народний депутат не заперечує. Юрій Анатолійович Кармазін поправка номер 2. Погоджуєтеся щодо її відхилення. Погоджується. Поправка номер 3 народного депутата Писаренка комітет рекомендує врахувати. Є заперечення? Немає. Поправка номер 4 народного депутата Білозір відхилена, народний депутат не наполягає. 5-та поправка народного депутата Дубіль. Є заперечення? Немає. 6-та поправка є заперечення по врахуванню? Немає. Щодо 7-ї поправки є заперечення? Немає. 8-ма поправка не наполягає депутат. 9-та поправка народний депутат Дубіль наполягає? Не наполягає. Врахування 10-ї поправки, є заперечення? Немає. 11-та правка депутат Білозір не наполягає. 12-та поправка народний депутат Білозір не наполягає. 13-та так само. 14-та не наполягає. Щодо врахування 15-ї поправки є заперечення? Немає. Поправки 16, 17, 18 комітет пропонує відхилити і народний депутат погоджується. 19-та поправка народного депутата Дубіль. Є заперечення по врахуванню? Немає. 20-та поправка. Комітет пропонує відхилити. Депутат Білозір погоджується. 21-ша поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. 22-га поправка. Є заперечення по врахуванню? Немає. Таким чином, ми розглянули всі поправки, які були внесені даного законопроекту. Я ставлю на голосування про ухвалення в другому читанні і в цілому Проекту Закону про внесення змін до деяких законів України з питань забезпечення житлом громадян [[реєстраційний номер 2193]]. Прошу визначатися. [[11:59:44]] За-234 Закон ухвалено.
Дякую, шановні колеги.
Шановні колеги, оголошується перерва до 12 години 30 хвилин.
Шановні колеги, продовжуємо ранкове пленарне засідання. Зараз ми маємо привести до присяги обраних членів Вищої ради юстиції. Шановні колеги, на дев’ятому черговому з’їзді суддів України, що відбувся в листопаді 2008 року відповідно до частини першої статті 131 Конституції України та частини другої статті 5 Закону України „Про Вищу раду юстиції” до складу Вищої ради юстиції призначено Барбару Валентина Петровича та Кравченка Костянтина Тимофійовича. І восьмий позачерговий з’їзд суддів рішенням від 7 грудня 2007 року відповідно до статті 131 Конституції України та статті 10 Закону України „Про Вищу раду юстиції” призначив членом Вищої ради юстиції Волкова Олександра Федоровича. Відповідно до статті 131 Конституції України статей 5, 12 Закону „Про Вищу раду юстиції” на третьому Всеукраїнському з’їзді представників юридичних вищих навчальних закладів та наукових установ, який відбувся 30 травня 2009 року було прийнято рішення про призначення Ківалова Сергія Васильовича, Портнова Андрія Володимировича і Шаповалова Володимира Миколайовича членами Вищої ради юстиції. Відповідно до статті 17 Закону „Про Вищу раду юстиції” перед вступом на посаду член Вищої ради юстиції складає присягу на засіданні Верховної Ради України. До складання присяги на трибуну запрошується член Вищої ради юстиції Барбара Валентин Петрович.
Добрий день. Я, Барбара Валентин Петрович, присягаю сумлінно, чесно і неупереджено виконувати обов’язки члена Вищої ради юстиції з метою забезпечення формування корпусу суддів із числа високопрофесійних і чесних юристів і додержання закону та етики у діяльності суддів і прокурорів.
Для складання присяги на трибуну запрошується член Вищої ради юстиції Волков Олександр Федорович.
Я, Волков Олександр Федорович, присягаю сумлінно, чесно і неупереджено виконувати обов’язки члена Вищої ради юстиції з метою забезпечення формування корпусу суддів із числа високопрофесійних і чесних юристів і додержання закону та етики у діяльності суддів і прокурорів.
Для складання присяги на трибуну запрошується член Вищої ради юстиції Ківалов Сергій Васильович.
Я, Ківалов Сергій Васильович, присягаю сумлінно, чесно і неупереджено виконувати обов’язки члена Вищої ради юстиції з метою забезпечення формування корпусу суддів із числа високопрофесійних і чесних юристів і додержання закону та етики у діяльності суддів і прокурорів.Спасибо.
Для складання присяги запрошується член Вищої ради юстиції Кравченко Костянтин Тимофійович.
Доброго дня. Я, Кравченко Костянтин Тимофійович, присягаю сумлінно, чесно і неупереджено виконувати обов’язки члена Вищої ради юстиції з метою забезпечення формування корпусу суддів із числа високопрофесійних і чесних юристів і додержання закону та етики у діяльності суддів і прокурорів.
Для складання присяги на трибуну Верховної Ради України запрошується член Вищої ради юстиції Портнов Андрій Володимирович.
Я, Портнов Андрій Володимирович, присягаюсь сумлінно, чесно і неупереджено виконувати обов’язки члена Вищої ради юстиції з метою забезпечення формування корпусу суддів із числа високопрофесійних і чесних юристів і додержання закону та етики у діяльності суддів і прокурорів. Дякую.
Для складання присяги на трибуну запрошується член Вищої ради юстиції Шаповал Володимир Миколайович.
Я, Шаповал Володимир Миколайович, присягаюсь сумлінно, чесно і неупереджено виконувати обов’язки члена Вищої ради юстиції з метою забезпечення формування корпусу суддів із числа високопрофесійних та чесних юристів і додержання закону та етики у діяльності судів та прокуратури.
Дозвольте від вашого імені привітати з прийняттям присяги призначених членів Вищої ради юстиції, побажати їм плідної роботи во благо українського народу і нашої судової системи. [[О п л е с к и]] Переходимо до розгляду питання про обрання та звільнення суддів. Запрошую на трибуну голову Комітету з питань правосуддя Ківшова Сергія Васильовича.
Шановний Олександре Володимирович, шановні народні депутати, шановні присутні! Комітет Верховної Ради з питань правосуддя на своєму засіданні 10 червня цього року розглянув подання Голови Верховного Суду України, голів вищих спеціалізованих судів України та подання Вищої ради юстиції про звільнення суддів з посади за загальними обставинами. Процедура вам всім дуже добре відома, судді знаходяться в гостівій ложі та на балконі. Пропонується проект Постанови Верховної Ради України 4640. Комітет рекомендує обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Одеської області Комлеву Олену Сергіївну; Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду Семененка Ярослава Васильовича; Одеського апеляційного адміністративного суду Домусчі Степана Дмитровича; Літинського районного суду Вінницької області Сільченка Олександра Васильовича; Ірпінського міського суду Київської області Пархоменко Оксану Владиславівну; Котовського міськрайонного суду Одеської області Сітарчука Олександра Івановича; Ленінського районного суду міста Полтави Крючко Наталію Іванівну; Костопільського районного суду Рівненської області Маринича В’ячеслава Карповича; Зарічного районного суду міста Суми Грищенко Олену Валеріївну; Шевченківського районного суду міста Чернівці Волошина Сергія Олександровича; господарського суду Донецької області Мальцева Максима Юрійовича; господарського суду Львівської області Синчука Миколу Миколайовича; господарського суду Харківської області Шарко Людмилу Володимирівну; господарського суду.
Зупиніться, будь ласка, зупиніться, Сергій Васильович. Мікрофон депутата Шкіля.
Дякую. Я маю зауваження щодо Шарко Людмили Володимирівни, господарського суду Харківської області. Застереження - просто виключити зі списку і далі продовжувати. Дякую.
Продовжуйте, Сергій Васильович.
Господарського суду Чернівецької області Проскурняка Олега Георгійовича; господарського суду Чернігівської області Кушніра Ігоря Віталійовича. Прошу підтримати цей законопроект.
Шановні колеги, відповідно до процедури, яка утверджена в Верховній Раді я ставлю на голосування проект Постанови №4640 про обрання суддів за вилученням Шарко Людмили Володимирівни, господарський суд Харківської області. Прошу, будь ласка, визначатися. [[12:41:47]] За-335 Рішення прийнято. Будь ласка, мікрофон народного депутата Шкіля.
Дякую. Я хотів би звернути увагу на суддю Шарко Людмилу Володимирівну. Тут є дві категорії справ. Це справи за позовом Первомайської міжрайонної прокуратури Харківської області і інтересах держави в особі Білецької сільської ради і як відповідача приватного підприємства ЗАТ ЛВФ [[село Береки]] про припинення користування об’єктами архітектури. І так само є за позовом прокурора Красноградського району Харківської області в інтересах держави в особі Петриківської ради до відповідача. про стягнення коштів. Тут звернулися до мене мешканці цих сіл, справи яких були порушені внаслідок судової тяганини і постійно є проблеми у саме розгляді такої категорії справ. А також фонди. по фондах. Є справи по Фонду загальнообов’язкового страхування України на випадок безробіття в особі Харківського центру зайнятості до відповідача ВАТ „Вестра-Харків” та товариство з обмеженою відповідальністю „Новий сад” про стягнення коштів і справа.
Будь ласка, дайте завершити.
І справа за позовом Харківського обласного відділення фонду соціального захисту інвалідів з іноземними інвестиціями „Скло” про стягнення 62 тисяч 924 гривень незаконно. Пропоную зняти з розгляду і розібратися в цих справах, тому що, перепрошую, вони просто в останній момент до мене потрапили. Я пропонував би комітетові ще раз повернутися до цієї кандидатури, уважно розглянути, тому що ну є застереження, і я їх висловлюю. Дякую.
Сергій Васильович, будь ласка, точка зору комітету: чи розглядали ви ці аргументи під час засідання.
Уважаемые народные депутаты, мы вчера на заседании комитета рассматривали кандидатуры, в том числе Шарко Людмилы Владимировны. Рассматривали все жалобы, которые поступили. Жалобы, которые были, все закрыты. И комитет, я подчеркиваю, единогласно принял решение рекомендовать Верховной Раде обрати безстроково Людмилу Володимирівну Шарко. У Высшей рады юстиции можно спросить. Мы спрашивали, есть ли какие-то замечания. Был заместитель председателя Высшего совета юстиции Андрейцев Владимир Иванович. Жалоб никаких не было на вчерашний день на 16 часов. Я пропоную поставить вопрос на голосование.
Шановні колеги, я ставлю на голосування питання щодо обрання Шарко Людмили Володимирівни суддею безстроково. Прошу визначатись. [[12:44:49]] За-198 Рішення не прийнято. Будь ласка, наступний проект постанови.
4641. Комітет рекомендує обрати суддів, раніше обраних безстроково, на посади суддів: Вищого господарського суду України Капацин Надію Василівну; апеляційного суду Вінницької області Сілакова Сергія Миколайовича; апеляційного суду Дніпропетровської області Чебикіна Віталія Петровича, Черненкову Людмилу Андріївну; апеляційного суду Одеської області Сєвєрову Єлєну Станіславівну; апеляційного суду Тернопільської області Сташківа Богдана Івановича; апеляційного суду Хмельницької області Костенка Андрія Миколайовича; Київського апеляційного адміністративного суду Горяйнова Андрія Миколайовича, Зайця Володимира Степановича; Севастопольського апеляційного адміністративного суду Яковенко Світлану Юріївну; Замостянського районного суду міста Вінниці Ковальчука Олександра Васильовича. Прошу підтримати цей законопроект.
Оскільки немає питань народних депутатів до зазначених, до кандидатів зазначених в цьому проекті, я ставлю на голосування проект постанови номер 4641 про обрання суддів. Прошу визначатися. [[12:46:28]] За-325 Рішення прийнято. [[О п л е с к и]] Будь ласка, наступний проект постанови.
4642, комітет рекомендує звільнити з посад суддів: апеляційного суду Вінницької області: Глєбова Івана Кіндратовича Дудікова Володимира Івановича; апеляційного суду Рівненської області Горщарук Галину; апеляційного суду Чернівецької області Яцинюка Василя Федоровича; Ковельського міськрайоного суду Волинської області Лапіна Олександра Федоровича; Центрально-Міського районного суду міста Горлівки Донецької області Максименко Валентину Іванівну; Токмацького районного суду Запорізької області Шаповалова Миколу Джоновича; Тлумацького районного суду Івано-Франківської області Титикайла Михайла Йосиповича; Бориспільського міського суду Київської області Овсюхна Миколу Єгоровича; Буського районного суду Львівської області Бадівську Ірину Василівну; Пустомитівського районного суду Львівської області Матвієнка Анатолія Івановича; Березнегуватського районного суду Миколаївської області Гапішка Віктора Вікторовича; Миколаївського районного суду Миколаївської області Чаєвську Олену Олександрівну; Новоодеського районного суду Миколаївської області Задунайського Вячеслава Васильовича; Заводського районного суду міста Миколаєва Коваля Віктора Івановича; Шосткинського міськрайонного суду Сумської області Шпака Геннадія Феліксовича. Каховського міськрайонного суду Херсонської області Зубіка Василя Васильовича ; Новоселицького районного суду Чернівецької області Трояновського Григорія Михайловича. Прошу підтримати цей законопроект.
Є питання у народних депутатів до кандидатів? Немає. Я ставлю на голосування проект постанови 4642 про звільнення суддів. Прошу визначатися. [[12:49:20]] За-318 Рішення прийнято. З процедури розгляду Мартинюк Адам Іванович, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги народні депутати! Як показує голосування за кандидатуру судді господарського суду Харківської області Шарко Людмилу Володимирівну, у багатьох депутатів із тих фракцій, які підтримують цю кандидатуру, не встигли проголосувати. Тому я пропоную повернутися до переголосування цієї кандидатури. Прошу поставити на голосування кандидатуру Шарко. Про повернення до голосування. Дякую.
Немає заперечень у депутатів? Шановні колеги, відповідно до пропозиції народного депутата Мартинюка я ставлю на голосування питання про обрання. Хвилиночку. Ми не розглядаємо нормативні речі, ми розглядаємо призначення людини. Про обрання безстроково суддею Харківського обласного господарського суду Людмилу Володимирівну Шарко. Прошу визначатися. [[12:50:55]] За-336 Рішення прийнято. [[О п л е с к и]] Шановні колеги! Від вашого імені хочу привітати всіх обраних суддів і побажати їм доброго здоров’я і захисту українських законів під час своєї роботи. Шановні колеги! Відповідно до рішень керівників фракцій ми зараз маємо розглянути два проекти нормативних актів. Нам потрібно включити до порядку денного, я перепрошую, ми можемо зараз завершити це питання, яке стосується членів Вищої ради юстиції і потім є пропозиції стосовно перерви двох фракцій. Я прошу зараз, щоб ми розглянули питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 17 Закону України "Про Вищу раду юстиції", це номер 4375. Мова йде про те, щоб ми вирішили раз і назавжди питання про те, що принесення присяги членами Вищої ради юстиції не має залежати від погоди в стінах Верховної Ради України. Це єдине питання, яке у нас залишилося по присязі, яку складають люди в сесійній залі. Я прошу, будь ласка, проголосувати підтримати всі включення це питання до порядку денного. [[12:52:37]] За-299 Рішення прийнято. Прошу, Сергій Васильович доповідайте.
Уважаемый Александр Владимирович! Уважаемые народные депутаты! Законопроект о внесении изменений в статью 17 Закона Украины «О Высшем совете юстиции» [[регистрационный номер 4375]] и проект постановления Верховной Рады Украины о внесении изменений в статью 217 Регламента. Внесены с целью упростить процедуру принятия присяги членами Высшего совета юстиции Украины перед Верховной Радой Украины. В законодательном порядке предлагается усовершенствовать процедуру принесения присяги путем отмены обязательного строка, в течении которого избранные или назначенные члены Высшего совета юстиции обязаны принести присягу. Также предлагается, чтобы члены Высшего совета юстиции принесли присягу, в том числе, если они назначены на должность впервые, то есть те, кто принимал уже присягу и повторно избран членом Высшего совета юстиции, присягу дважды не принимать. Все мы, особенно сегодня, понимаем, что норма, которая сегодня предусматривает жесткие сроки принесения присяги, является несовершенной без четкого механизма ее реализации и санкции за нарушение этой нормы. Тем не менее, данное требование содержится в действующем Законе Украины «О Высшем совете юстиции» и Регламенте Верховной Рады Украины, а это значит подлежит исполнению. Парламент как наивысший законодательный орган, не может себе позволить допустить нарушение действующего законодательства законов, которые он сам непосредственно и принимает. Отмечу, что в 2006 году прицендент уже был с судьями Конституционного суда, который на протяжении длительных месяцев не принимали присягу. Тогда в этом зале были внесены соответствующие изменения и судьи Конституционного суда после изменения, они приняли присягу. Поэтому несмотря на то, что члены Высшего совета юстиции уже приведены к присяге для чистоты процесса и с целью избежания вопросов о легитимности таких членов, прошу принять законопроект за [[номером 4375]] в первом и в целом как закон Украины, а также прошу принять Постановление Верховной Рады [[регистрационный номер 4376]]. Комитет почти единогласно поддержал один законопроект и постанову Верховной Рады.
Шановні колеги, будь ласка, питання, записуйтесь. Пилипенко Володимир Пилипович, будь ласка.
Прошу передати слово колезі Писаренку.
Будь ласка, народний депутат Писаренко.
Дякую. Шановні колеги! Хочу, по-перше, привітати всіх членів Вищої ради юстиції, які сьогодні склали присягу. Ми всі чекали дуже довго цього моменту, бажаємо їм плідної праці на благо України. Сергію Васильовичу! Дійсно потрібний закон, потрібні новели, всі з цим погоджуємося. Наша фракція буде підтримувати. І лише ми просимо, щоб – для стенограми – внесли, що, якщо в цілому сьогодні будемо приймати, то з тексту закону прибрати слово [[у мене, на жаль, немає тексту перед собою]], але там є слово, яке символізує те, що повторно обраний член Вищої ради юстиції не повинен складати присягу перед Верховною Радою. За умови виключення цього формулювання фракція "Блоку Юлії Тимошенко" підтримує ваші законодавчі ініціативи сьогодні в першому читанні і в цілому.Дякую.
Шановні колеги! Мова йде про слово „вперше”. „Член Вищої ради юстиції перед вступом на посаду вперше складає.”, - цього слова немає в чинній редакції, „вперше” тому цілком слушна пропозиція. Сергій Васильович ваша точка зору.
Мы не возражаем, если убрать эту норму, пожалуйста, для стенограммы. Убераем.
Будь ласка, питання народний депутат Лук’янчук.
Дякую, Олександре Володимировичу. Моє питання задав пан Валерій Писаренко, тому я відмовляюся від слова. Дякую.
Народний депутат Кармазін, будь ласка.
Дякую. Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни. "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановний Сергію Васильовичу! Звісно, ми приймали цей закон, розглядали прийнамні на комітеті під той випадок, який сьогодні стався, тобто під випадок неприйняття присяги в термін, як це сьогодні і було. Скажіть, будь ласка, як бути зараз, коли ви, очевидно, ознайомлені з листом заступника Генерального прокурора України Рената Кузьміна щодо одного з людей, хто прийняв сьогодні присягу, щодо того, що проти нього порушено питання про звільнення з посади судді. Взагалі, і як він буде щодо себе розглядати питання про звільнення з посади суддів, будучи членом Вищої ради юстиції? Можливо в цей закон треба передбачити таку річ. Що якщо така річ виникає, така колізія, то, очевидно, не має приймати участі чи ще в якийсь спосіб урегулювати, бо це ж над нами „кури будуть сміятися” – розглядати питання, щодо самого себе, це ж у нас уже „в моду зайшло”. От як виходити з сьогоднішньої ситуації?
Юрий Анатолиевич, уважаемый Юрий Анатолиевич! Вы знаете, что на заседании комитета рассматривались эти вопросы. В отношении Волкова мы просили Верховную Раду воздержаться и чтобы решение по Волкову, так будет правильнее, комитет не принимал. Мы решили, чтобы пройдет вопрос этот, когда члены Высшего совета юстиции будут избраны все пять человек, допустить до присяги. Верховная Рада, решение комитета является рекомендательным. Поэтому этот вопрос решает непосредственно зал Верховной Рады, поэтому добавить я к этому ничего не могу.
Левцун Володимир Іванович, будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату Бондаренку.
Володимир Бондаренко „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний пане доповідачу! Проблема, яка могла би виникнути, якби залишили те слово вперше, вона прямо „випирає”. Мова йде про те, що в нас сьогодні є ряд судових рішень, які поновлюють на попередніх посадах окремих людей, які звідти були звільнені, законно, чи не законно, то вже інша справа. Вища рада юстиції має обмежену кількість посад тобто вона є строго лімітована в кількісному складі. В такому випадку ми мали б дуже цікаву ситуацію, коли б люди, які за рішенням різноманітних судів в тому числі поновлювалися і тоді когось треба було б виводити, бо ми б порушили якраз кількісний склад Вищої ради юстиції. Ну і сам порядок прийняття присяги, ви знаєте, що народні депутати скільки б він разів не обирався приймають кожного разу присягу, тому і Вища рада юстиції повинна керуватися.
Уважаемый Владимир Дмитриевич! Я вам хочу сказать, привести другой пример. Действительно народные депутатыпри избрании в обязательном порядке принимают присягу, а судьи когда становятся судьями, они принимают присягу один раз, вот принял присягу, прошло определенное время, ушел из должности судьи на другую работу, потом возвращается, он уже не принимает присягу. То есть практика имеется и такая, и такая.
Дякую, Сергій Васильович. Будь ласка, сідайте. Є необхідність обговорювати? Немає. Є необхідність. Будь ласка, народний депутата Карпук.
Володимир Карпук, депутатська група „За Україну”. Шановні народні депутати, ці два законопроекти, які ми маємо прийняти про Вищу раду юстиції щодо процедури складання присяги і щодо присяги члена Вищої ради юстиції автором є Сергій Ківалов. Попри професійність, яка не може в декого і викликати сумніви, але саме до другого закону є сумніви. Давайте подумаємо в історії юриспруденції ввійде прийняття присяги Вищою ради юстиції в авторстві Ківалова. Невже це саме неупереджена людина і чиста серед всього великого загону правників, які є в українській державі. Адже, і 2004 рік, і ті заяви, коли ми тут бачили, що Ківалов маніпулює даними, коли кандидатури суддів не розглядалися на комітеті, але були внесені до списку і зачитані в залі, на наше голосування ставилися. І знаю випадки, коли після рішення суду першої інстанції було лист Сергія Ківалова, як члена Вищої ради юстиції, до членів кваліфікаційної комісії суддів наказати суддю, хоча ще не було рішення апеляційного суду. Тому в медицині є Клятва Гіппократа. Це клятва, яка уже є понад дві з половиною тисячі років і авторство цих законів чи цієї своєрідної присяги повинно бути від людей, які дійсно є неупередженими, які є зразком суддівства, які є зразком дотримання законів в нашій державі. Адже людина, яка навіть має, принаймні, деякі заперечення буде оцінювати роботу суддів і прокурорів на багато років. Та й навіть процес обрання кандидатури Сергія Ківалова в члени Вищої ради юстиції. Ми знаємо, що повноваження членів Вищої ради юстиції, які обранні на з’їзді учбових і наукових центрів завершується 2010 році. Зараз 2009 рік, але чомусь цей кандидат поспішає уже стати членом Вищої ради юстиції і сьогодні прийняти присягу. Тому перше чим голосувати, давайте подумаємо. Якщо людина буде приймати присягу Ківалова, то таким і буде наше правосуддя. Дякую за увагу.
Мартинюк Адам Іванович, будь ласка.
Шановні колеги, шановні виборці! Перед тим я виступити щодо даних законопроектів, я хотів би поставити два логічних запитання, які випливають з обговорення цих законопроектів. Перше. Ми зараз обговорюємо персональну справу колеги Ківалова чи обговорюємо законопроект,автором якого є Ківалов? Я думаю, ми обговорюємо законопроект, а не обговорюємо поведінку юнацьких, шкільних і інших років Сергія Васильовича Ківалова. Тому я прошу, на персональне не звертати уваги, бо це немає ніякого відношення до закону. І друге, яке вже має безпосереднє відношення до закону, я хотів би розібратись де кобила, а де віз? Тому що ми спочатку воза поставила, а потім тягнемо туди кобилу. Ми тільки що з вами прийняли в порушення закону – порушення Закону „Про Вищу раду юстиції” присягу тих колег, які не склали її більше ніж два місяці після їхнього обрання до цього поважного органу. Вони склали присягу, значить вони приступили до виконання своїх обов’язків, порушуючи Закон „Про Вищу раду юстиції”. Зараз ми з вами навздогін хочемо прийняти закон. Чи буде мати відношення закон, який ми зараз приймемо, який днів через десять можливо підпише Президент до тих, хто склав сьогодні в порушення закону присягу. У мене є великий і великий сумнів. По-перше, закон не має зворотної дії, а, по-друге, ми прийняли присягу у порушників закону, які повинні стояти на стороні закону. Те, що треба врегульовувати ці питання, сумнівів не викликає, але чому не поступили навпаки, чому спочатку не прийняли закон, тим більше його необхідність диктується тим, що, дійсно, в законі є норма, яка не відповідає нормі Регламенту. А точніше скажу, норма Регламенту, бо це нижче, хоча важко сказати, що нижче, що вище, бо ми Регламент уже узаконили. Бо в законі говориться, що призначені, обрані і так далі члени Вищої ради юстиції зобов’язані прийняти присягу перед вступом до посади протягом двох місяців. Якщо я не помиляюся, 217 стаття Регламенту говорить про те, що такий термін визначається в такий місяць, тобто дійсно невідповідні. Я ще раз наголошую про те, з чого я запитував: де кінь, а де віз? Ми зараз дуже і дуже крупно, некрасиво підставили частину членів Вищої ради юстиції, які склали присягу в порушення закону. Тому я не виключаю, що після того, коли цей закон стане законом, три члени Вищої ради юстиції ще треба буде один раз провести через сесійну залу.Дякую.
Дякую, Адам Іванович. Всі бажаючі виступили. Шановні колеги, під час представлення проекту закону була внесена пропозиція вилучити слово „вперше” з тим, щоб вирішувалися тільки питання про те, що ми вилучаємо слова не пізніше двох місяців з дня призначення. Була пропозиція, що враховуючи, що ми вирішуємо дуже просте питання із чотирьох слів, щоб ми могли прийняти його зразу за основу і в цілому. Немає заперечень? Я ставлю на голосування про прийняття за основу і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 17 Закону України „Про Вищу раду юстиції” з врахуванням вилучення слова „вперше”. Прошу визначатися. [[13:08:20]] За-306 Закон ухвалено Шановні колеги, тепер ми цю проблему маєм врегулювати ще і в нашому Регламенті. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Постанови про внесення змін до статті 217 Регламенту Верховної Ради України [[номер 4376]]. Прошу підтримати. [[13:08:52]] За-305 Рішення прийнято. Питання включено до порядку денного. З процедури, будь ласка, Кириленко Іван Григорович.
Шановний Олександр Володимирович, шановні колеги, у нас дуже багато попереду законопроектів надзвичайно важливих, Давайте за скороченою процедурою, а ще краще без обговорення, проголосуємо і підемо далі. Дякую.
Шановні колеги, оскільки це питання тільки що обговорювалось, ми вирішували при розгляді проекту Закону, не буде заперечень, щоб ми зараз не розглядали його у повній процедурі, оскільки тут тотожня пропозиція. Немає заперечення. Я ставлю на голосування про ухвалення в цілому Постанови Верховної Ради України про внесення змін до статті 217 Регламенту Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4376]]. Прошу визначатися. [[13:09:59]] За-312 Рішення ухвалено. Шановні колеги, дві фракції: „Блок Литвина” і Комуністичної партії України наполягають на перерві 30 хвилин і говорять про те, що готові оголосити заяву. Будь ласка, Катерина Тимофіївна Ващук з заявою від двох фракцій: „Блок Литвина” і комуністичної фракції.
Шановні колеги, шановні радіослухачі депутати фракції „Блок Литвина” і з нами солідарні у цьому питанні фракція комуністів, звертаємось до уряду з настійним проханням терміново прийняти відповідні рішення щодо надання допомоги Волинській області в ліквідації стихійного лиха. 10 червня пройшов буревій над чотирма районами Волині. За офіційною інформацією ВАТ „Волиньобленерго” за одну ніч повністю залишились без електропостачання 54 населені пункти області, ще дев’ять сіл знеструмлені частково, переважна їх більшість, а це 37 сіл у Любешівському районі, 10 населених пунктів у Любомирському, 5,3 частково в Ратнівському, два в Камінь-Каширському районах. Найбільше від учорашньої стихії постраждав Любешівський район. В самому селищі Любешіві з помешкань познімало дахи, школа пошкоджена, зафіксовано дуже багато обривів ліній електропередач, знищені сільськогосподарські посіви і огороди як колективних господарств, так і приватних. Дуже багато повалених дерев, постраждали ліси. В селах Зарудне і Березичі зруйновано будинки та покрівля господарських споруд. За попередніми даними збитки, завдані стихією на Любешівщині оцінюються більш ніж в чотири мільйони гривень. У Шацькому районі постраждало село Розстань. Там знесло покрівлю в школі і в багатьох житлових будинках. В Камінь-Каширському районі найбільш постраждало село Видерта: повністю зруйнований будинок культури, знесені покрівлі у насосній станції, приватних будинках мешканців села. Аналогічна ситуація в селах Грудки, Осівці, Видричі, Бузаки цього району. В місті Камінь-Каширську від удару блискавки теж згоріли господарські споруди. Всього збитки на Волині оцінюються більше ніж у шість мільйонів гривень. Буревій супроводжувався сильним градом. Це значно пошкодило всі посіви сільськогосподарських культур. Ми ще раз, дві фракції, я думаю, нас підтримають усі депутати Верховної Ради, звертаємось до Кабміну і особисто до Прем’єра Юлії Володимирівни Тимошенко якнайшвидше відреагувати і допомогти людям подолати наслідки цієї стихії, особливо зважаючи, що населення Полісся ніколи не було заможним, воно завжди економічно стражало.
Завершуйте, будь ласка.
і йому буде важко самотужки справитись з наслідками такої стихії. Дякую.
Дякую, Катерина Тимофіївна. Оголошується до розгляду проект Постанови про звіт Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування обставин порушення Конституції України та законів України, прийняття протиправних рішень посадовими особами Київської міської ради та її виконавчого органу [[номер 4504]]. Шановні колеги, ми з вами це питання розглядали, ухвалили рішення про те, що ми повернемося до його розгляду, коли буде подана інша редакція проекту постанови. Тому, Кирило Борисович, прошу. Дуже коротко, виключно тільки що змінилось в постанові.
Шановний Олександр Володимирович! Шановні кияни! Шановні громадяни! Я дуже дякую за можливість звернутись до вас і дуже дякую за вашу справжню громадянську позицію щодо цього питання. Ще раз дуже вдячний вам, нам є з чим дивитись в очі киянам. В постанові. ми провели засідання Тимчасової слідчої комісії, яку підтримали більшість народних депутатів, які входять до комісії. Змінено декілька норм. Якщо раніше ми пропонували розглянути доцільність перебування київського міського голови, то завдяки тому, що київський міський голова активно втручається в діяльність Тимчасової слідчої комісії, контрольного органу Верховної Ради ми звертаємося до Президента з рекомендацією на час діяльності Тимчасової слідчої комісії відсторонити київського міського голову від виконання своїх обов’язків. А також звертаємося до Президента привести у відповідність до законодавства всі призначення, які відбуваються сьогодні в Київській державній міській адміністрації. Собі важко уявити, що сьогодні київський міський голова має 18 заступників, з них 4 – перших, що повністю протирічить законодавству. Ми сьогодні маємо в Києві 100 управлінь, які мають чисельну кількість відділів і таке інше, а Київ не працює. Я вважаю, що сьогодні ми як народні депутати, як гідні люди повинні підтримати тих киян, які сьогодні зібралися на вулиці і чекають від нас цього рішення. Я хочу привести лише деякі рішення, які є, прокуратури, Рахункової палати, КРУ. Сьогодні прокуратурою міста за результатами перевірок винесено 3 тисячі протестів, з них пред’явлено 162 позови до суду. Рахункова палата зробила висновок: „Не створено організаційний механізм управління стосовно формування та контролю використання програми забезпечення Києвом функцій столиці. Контрольно-ревізійне управління пише, що лише за 9 місяців 2007 року надано пільг по місцевих податках та зборах за землю на 550 мільйонів гривень. Я хочу сказати, що сьогодні в Києві створено ефективний механізм розкрадання всього комунального майна. Бюджет недоотримав лише за договорами оренди біля 150 мільйонів гривень. Кричущим прикладом є створення медичних установ. Повністю зруйнована система медичного обладнання. Я хочу сказати, що на минулому тижні стався дуже прикрий приклад, коли те, що чекали швидку допомогу, померла 8-річна дівчинка. Я не можу жити у такому місті і кияни не можуть. В Києві немає більше духу Києва. В Києві є дух Черновецького. Я закликаю вас, шановні колеги, виявити справжню державну позицію. Ми всі депутати, у нас є різні округи, але ми всі.
Кирило Борисович, будь ласка, завершуйте.
киянам. Я прошу підтримати постанову за номером 4504 Верховної Ради щодо Києва. Дуже дякую вам, шановні колеги, і сподіваюся на вашу позицію.
Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, це питання було розглянуто нами і обговорено на пленарному засіданні 5 червня. Тому зараз пропонується виключно тільки оновлений проект постанови. Я ставлю на голосування про ухвалення за основу проект Постанови Верховної Ради України про звіт Тимчасової слідчої комісії [[номер 4504]]. Прошу визначатися. [[13:18:32]] За-245 Рішення прийнято. Є, є, є питання, які потребують уточнення зміни пропозиції до цього проекту Постанови? Немає? [[Ш у м у з а л і]] Є питання?
Нема.
Немає, тоді ставлю на голосування про ухвалення в цілому проекту Постанови Верховної Ради України про звіт тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань розслідування обставин порушення Конституції України та законів України, прийняття протиправних рішень посадовими особами Київської міської ради та її виконавчого органу. Реєстраційний номер 4504. Прошу визначатися. [[13:19:28]] Рішення прийнято, постанову ухвалено. Прошу по фракціях покажіть. [[О п л е с к и]] Партія регіонів - 1, "Блок Юлії Тимошенко" - 153, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 47, комуністів - 27, „Блок Литвина” – 0. Шановні колеги, переходимо до розгляду питань для повторного розгляду з пропозиціями Президента України. Оголошується до розгляду проект номер 3079 щодо закону "Про внесення змін до статті 25 Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" з пропозиціями Президента України. Доповідає Ігор Володимирович Попов заступник голови Секретаріату Президента України.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати, прийнятий Верховною Радою України 14 квітня 2009 року Закону України "Про внесення зміни до статті 25 Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" не був підписаний Президентом України, виходячи з такого: законом, що розглядається передбачається запровадити порядок, за яким іноземці та особи без громадянства для в’їзду в Україну зобов’язані не тільки одержати в установленому порядку в’їзну візу, а і надати свої біометричні данні для їх фіксації під час оформлення такої візи в дипломатичних представництвах і консульських установах України за кордоном, а також під час проходження прикордонного контролю у пунктах пропуску через державний кордон, якщо інше не передбачено законом та міжнародними договорами України. Перелік біометричних даних та порядок їх надання визначатиметься Кабінетом Міністрів України. У зв’язку з тим слід ураховувати, що встановлення обов’язку іноземців та осіб без громадянства надати свої біометричні дані має кореспондуватися з незалежними законодавчими гарантіями захисту цих персональних даних при їх обробці. А закон, який би передбачав такі гарантії, на жаль, ще відсутній. За цих обставин у разі набрання чинності законом, що розглядається, існуватиме ризик несанкціонованого доступу, зміни чи поширення біометричних даних іноземців та осіб без громадянства, що як наслідок призведе до порушення прав названих осіб, негативно позначиться на міжнародному іміджу України. Що стосується запровадженого порядку визначення винятків з обов’язку іноземців та осіб без громадянства одержувати в установленому порядку в’їзну візу виключно законом та міжнародними договорами України, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України, то слід зауважити, що за Конституцією України Президент України здійснює керівництво зовнішньополітичної діяльності держави [[пункт третій частини першої статті 106]]. Кабінет Міністрів України забезпечує здійснення зовнішньої політики держави [[пункт перший статті 116]]. Президент України і Кабінет Міністрів України уповноважені видавати акти, які є обов’язковими до виконання [[частина третя статті 106, частина перша статті 117]]. То ж убачається, що питання візової політики мають вирішуватися у спосіб, передбачений чинною нормою частини першої статті 25 Закону України „Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства”, тобто актами законодавства України, частиною якого за статтею дев’ятою Конституції України є і чинні міжнародні договори, згода на обов’язковість яких надана парламентом. У зв’язку з викладеним у законі, що надійшов на підпис, пропонується врахувати конкретні пропозиції Президента України. А саме. У статті першій слова „законом та міжнародними договорами України, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України” замінити словами „законодавством України”. Статтю другу доповнити словами „але не раніше дня набрання чинності Законом про захист персональних даних у зв’язку з їх автоматизованою обробкою”. Хочу також повідомити, що Головне науково-експертне управління у своєму висновку частково підтримує пропозиції глави держави. Дякую.
Дякую, Ігоре Володимировичу. Є питання до Представника Президента? Немає питань. Прошу сідати, будь ласка. Співдоповідь від комітету – Бондаренко Олена Федорівна, прошу.
Шановний Олександр Володимирович! Шановні колеги! Комітет на своєму засіданні 3 червня 2009 року розглянув ухвалений Верховною Радою України 14 квітня Закон України „Про внесення змін до статті 25 Закону України „Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства”” з пропозиціями Президента України. Законопроектом передбачається внести зміни до статті 25 Закону України „Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства” у відповідності з якими встановлюється обов’язок для іноземців та осіб без громадянства надавати свої біометричні дані під час оформлення віз та під час перетину Державного кордону України. Перелік біометричних даних та порядок їх надання визначається Кабінетом Міністрів України. Зазначена практика, широко застосовується розвиненими країнами світу і не суперечить міжнародно-правовим зобов’язанням взятих Україною. Заходи, передбачені законопроектом, фінансуватимуться відповідності з Державною цільовою правоохоронною програмою, облаштування та реконструкція Державного кордону на період до 2015 року, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 2007 року. Пропозиції Президента України були викладені моїм попередником, я хочу зазначити, що справді у своєму висновку Головне наукове-експертне управління зазначає, що пропозиції можуть бути враховані частково, за результатами розгляду пропозицій Президента України комітет дійшов висновку, що, перше – запропонований термін законодавством України передбачає можливість встановлення правового статусу іноземців та осіб без громадянства, в тому числі і підзаконними актами, наприклад, скажімо підзаконними актами, які видає Президент України чи Кабінет Міністрів. В той же час відповідно до пункту два частини першої статті 92 Конституції України він визначається винятково законами і не може бути встановлений підзаконними актами. Стосовно другої пропозиції Президента. Термін набрання чинності закону тісно пов’язаний з набранням чинності з Законом „Про захист персональних даних, у зв’язку з їх автоматизованою обробкою”. На цей час у Верховній Раді України законопроект з такою назвою не зареєстрований і не розглядався. Відповідно запропоноване формулювання робить невизначеною дату набуття чинності цим законом. Отже, комітет на своєму засіданні, розглянувши пропозиції Президента України, ухвалив рекомендувати Верховній Раді України пропозиції Президента України до закону про внесення змін до статті 25 Закону України „Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства” відхилити. Дякую.
Дякую, Олена Федорівно. Президент України пропонує, перша пропозиція, у статті 1 слова „законом та міжнародними договорами України”, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України” замінити словами „законодавством України”. Я цю пропозицію Президента України ставлю на голосування щодо її підтримки. Прошу визначатися. [[13:26:47]] За-164 Пропозиція Президента не підтримана. Друга пропозиція Президента полягає в тому, щоб статтю 2 доповнити словами „але не раніше дня набрання чинності законом про захист персональних даних у зв’язку з їх автоматизованою обробкою”. Цю пропозицію Президента України я ставлю на голосування для її підтримки. [[13:27:20]] За-162 Пропозиції Президента не підтримані. Я ставлю на голосування пропозицію про подолання вето Президента України на закон про внесення змін до статті 25 Закону України „Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства”. Прошу визначатися. [[13:27:53]] За-210 Рішення не прийнято. Закон скасовано. Оголошується до розгляду питання щодо Закону України "Про заборону грального бізнесу в Україні" [[реєстраційний номер 4268]]. Доповідає Представник Президента у Верховній Раді України Попов Ігор Володимирович.
Шановні народні депутати! Хочу нагадати, в якій обстановці приймався тоді цей досить резонансний закон і скільки дискусій було після його прийняття. Тоді були трагічні події у Дніпропетровську – вибухи і, дійсно, Верховна Рада досить швидко прийняла цей закон. Сьогодні ми маємо трохи більше часу для того, щоб, можливо, попрацювати над тими помилками, які тоді приймалися, щоб вирішити одну проблему, але не створювати іншу, тому що прийнятий Верховною Радою України 15 травня 2009 року Закон України „Про заборону грального бізнесу в Україні” не був підписаний Президентом України, виходячи з такого. Президент України підтримує необхідність жорсткого державного регулювання діяльності з проведення азартних ігор, організації таутримання тоталізаторів, гральних закладів, зокрема, обмеження територій, де можуть бути розміщені зони грального бізнесу, мінімізації негативних соціальних наслідків від цієї діяльності. Разом з цим не можна погодитися із запропонованою законом концепцією вирішення цього питання як такою, що порушує низку норм Конституції України. Законом, що надійшов на підпис, забороняється гральний бізнес та участь в азартних іграх [[стаття 2]], встановлюється відповідальність за порушення цього закону суб’єктів господарювання, які організовують і проводять на території України азартні ігри [[стаття 3]] та скасовуються з дня набрання чинності законом ліцензії на впровадження діяльності з організації та проведення азартних ігор, подальша така видача ліцензій припиняється [[частина друга статті 4]]. Закон набирає чинності з дня опублікування та діє до прийняття спеціального законодавства, що передбачає право здійснення грального бізнесу у спеціально створених гральних зонах [[частина перша статті 4]]. Результатом одномоментного запровадження таких норм може стати масова ліквідація установ грального бізнесу, як наслідок – масові звільнення їх працівників, які поповнять лави безробітних. Орієнтовно – це близько 200 тисяч осіб. Відтак, це призведе до порушення конституційного права громадян на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку вони вільно обирають [[частина перша статті 43]]. Це право на достатньо життєвий рівень для себе і своєї сім’ї [[стаття 48]]. Водночас це порушує права підприємців, організаторів азартних ігор, які зазнають суттєвих збитків у наслідок такої раптової заборони грального бізнесу, що порушенням конституційного приписудержавного захисту усіх суб’єктів права власності і господарювання [[частина четверта статті 13 Основного Закону держави]]. Як уже зазначалось, законом з дня набрання ним чинності скасовуються ліцензії на продовження діяльності організації та проведення азартних ігор. Однак ні Законом України „Про ліцензування певних видів господарської діяльності”, яким запроваджене ліцензування діяльності, організації та утримання тоталізаторів гральних закладів [[пункт 29 статті 9]], ні іншими законами не передбачено такої підстави для анулювання – втрати чинності ліцензії, як заборона певного виду діяльності та відповідно не вирішене питання щодо відшкодування вартості достроково, без порушення ліцензіатом ліцензійних умов скасованої ліцензії. Крім того, поза увагою закону, що розглядається, залишилося питання торгових патентів, які в установленому Законом України „Про патентування деяких видів підприємницької діяльності” одержані щодо кожного окремо грального місця, гральний автомат, гральний стіл, та вартість яких оплачена суб’єктами підприємницької діяльності, або їх відокремленими підрозділами для здійснення операцій з надання послуг у сфері грального бізнесу. Між тим за розрахунками Української асоціації діячів грального бізнесу сума сплаченої плати за видачу, переоформлення ліцензій становить 30 мільйонів 750 тисяч євро – 205 ліцензій, плати за патенти приблизно 400 мільйонів гривень. Слід також зауважити, що організаторами азартних ігор укладено договори пов’язані зі здійсненням такої підприємницької діяльності, зокрема договори оренди відповідних приміщень, які з набранням законом чинності мають бути припинені через заборону грального бізнесу, в результаті чого підприємці, які здійснюють діяльність у сфері грального бізнесу, зазнають значних фінансових збитків через необхідність забезпечити виконання взятих на себе за договорами зобов’язань у зв’язку з вимушеною односторонньою відмовою від виконання договорів. Отже, набрання законом чинності призведе до звуження змісту та обсягу прав кожного на працю, її вільний вибір, можливості заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає, права на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім’ї, що не відповідає частині третій статті 22 Основного Закону держави, за якою при прийнятті нових законів, або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод. В частині другій статті третьої Конституції України, за якою держава відповідає перед людиною за свою діяльність, забезпечення прав людини є головним обов’язком держави. Не можна залишити поза увагою і те, що й держава внаслідок набрання чинності законом, понесе значні додаткові фінансові збитки в умовах фінансової кризи через недоодержання державним бюджетом податкових надходжень від податків зборів з юридичних та фізичних осіб, організаторів грального бізнесу. За повідомленням Спілки підприємців грального бізнесу суми платежів до бюджетів щорічно встановили більше ніж 3,5 мільярди гривень, недоодержання значних сум коштами, значних сум коштів фондами соціального страхування. зокрема, Пенсійним фондом України. Водночас, набрання чинності законом зумовить зростання обсягу виплат по безробіттю з Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття. Також слід наголосити на тому, що раптово без належного правового механізму заборона виду господарської діяльності, що здійснюється сотнями вітчизняних та іноземних суб’єктів господарювання стане сигналом для зарубіжних інвесторів про погіршення інвестиційного клімату в Україні, а також призведе до поглиблення недовіри вітчизняних підприємців до держави. Ще одним цілком прогнозованим негативним наслідком суцільної заборони грального бізнесу стане криміналізація та тонізація цієї сфери, різке збільшення кількості нелегальних гральних закладів. У зв’язку з цим вбачається непослідовним на тлі суцільної заборони участі в азартних іграх передбачені законом скасування адміністративної відповідальності за певні дії пов’язані з організацією азартних ігор пункт 1 частини 3 статті 4 закону. Звертаю увагу також на те, що уряд України, прийнявши 7 травня 2009 року розпорядження за номером 494, висловив позицію щодо недоцільності суцільної заборони грального бізнесу, передбачивши натомість необхідність запровадження реальних механізмів жорсткого державного регулювання діяльності з проведення азартних ігор. Виходячи з викладеного, для мінімізації зазначених прогнозованих негативних наслідків запровадження суцільної заборони грального бізнесу в Україні Президент України у законі, що надійшов на підпис пропонує конкретні зміни, а саме: у статті 4 у частині 2 слова „а ліцензії видані суб’єктам підприємницької діяльності до дня набрання чинності цим законом скасовуються” замінити словами „а перебіг строку дії ліцензій виданих суб’єктам підприємницької діяльності до дня набрання чинності цим законом зупиняється і відновлюється з дня створення спеціальних гральних зон відповідно до законодавства, яке передбачає право здійснення грального бізнесу в таких зонах. Доповнити частину абзацом такого змісту: на період до втрати чинності цим законом стосовно працівників гральних закладів, часткове безробіття яких пов’язане із забороною грального бізнесу в Україні дії статті 24, 25 та частина друга й п’ята статті 26 Закону України „Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття”. У частині третій пункт 1 виключити. Доповнити частину новим пунктом такого змісту: „У Законі України „Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття”: перше - пункт сьомий статті 1 доповнити словами „а також у зв’язку з тимчасовим припиненням діяльності суб’єктів підприємницької діяльності – організаторів азартних ігор з причини заборони грального бізнесу в Україні”. У статті 24: а) частину першу доповнити словами „а також у зв’язку з тимчасовим припиненням діяльності суб’єктів підприємницької діяльності організаторів азартних ігор з причини заборони грального бізнесу в Україні”; б) у частині другій після абзацу третього доповнити новим абзацем такого змісту. „Тимчасове припинення діяльності суб’єктів підприємницької діяльності організаторів азартних ігор з причини заборони грального бізнесу в Україні”. У зв’язку цим абзац четвертий вважати відповідно абзацем п’ятим. Абзац п’ятий після слів „можливий простій” доповнити словами „тимчасове припинення діяльності суб’єкта підприємницької діяльності організатора азартних ігор з причини заборони грального бізнесу в Україні”. Третє. Частину другу статті 26 доповнити словами „а для працівників гральних закладів, часткове безробіття яких пов’язано із забороною грального бізнесу в Україні, виплата такої допомоги триває до втрати чинності Законом України „Про заборону грального бізнесу в Україні”. Хочу також зазначити, що Головне наукове-експертне управління в своєму висновку підтримує пропозиції глави держави, оскільки вони спрямовані на мінімізацію соціально-економічних негативних наслідків запровадження заборони грального бізнесу.Дякую за увагу.
Залиштесь, будь ласка, на трибуні. Є питання до Ігоря Володимировича? Будь ласка, запишіться на питання. Скубашевський Станіслав Валеріанович, будь ласка.
Прошу передати слово Смітюх депутата.
Дякую. Шановний доповідач, скажіть, будь ласка, конкретно, коротко, чим ви, доповідаючи точку зору Президента, напевно ви обговорювали її, чим Президент керувався, коли він цим вето, наклавши на цей закон, дозволяє по суті діла 30, максимум 40 суб’єктів господарської діяльності, який володіє цим казино і ігорним бізнесом в Україні, так? - наносити колосальну шкоду державі і нашому суспільству. Який мотив був, крім тих, що ви назвали, що це робочі місця, захист населення і тощо у своїй доповіді. Тому що я розумію, що якщо за всю президентську каденцію пана Ющенка жодного робочого місця не було створено, крім ігорного бізнесу. Поясніть, будь ласка, цю точку зору.
Я дозволю собі не погодитися з тим, що за всю каденцію не було створено жодного робочого місця. За нашими підрахунками створено більше 2 мільярдів робочих місць і частково виконана обіцянка. Щодо суті вашого питання, я навів вичерпні аргументи, які обговорювалися, і два ключових моменти, я думаю, були зрозумілими. Оскільки рішення приймалося досить швидко, то, на жаль, автори закону можливо не врахували всі наслідки цього. І в цьому Законі про тимчасову заборону не дали відповіді суб’єктам підприємницької діяльності, чи будуть їм компенсовані кошти за ліцензії, за які вони заплатили, чи дія цих ліцензій буде відновлена. Тобто деякі деталі не були виписані. Зараз Президент України пропонує вам, народні депутати, дати відповідь тим суб’єктам, як же вони будуть чекати прийняття нового системного закону, який врегулює повністю ці відносини. І так само не були захищені права тих людей, які втратили роботу не відомо чи на два тижні, чи на два місяці, чи взагалі невідомо, коли у нас буде прийнятий системний закон, чи можуть вони реєструватися відповідно.
Мартинюк Адам Іванович, питання.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. У мене два запитання: одне простіше, друге, мабуть, складніше. Перше запитання. Чому на трибуні не той доповідач, який визначений Президентом? Президент називав іншого доповідача. Це одне. І друге. Можна зрозуміти зауваження Президента, бо ті, хто йому готував про те. що він опікується і говорить про цифру – 200 тисяч людей залишається без роботи. Це, напевно, відповідає дійсності. Але мене цікавить, чому тут не названа друга цифра, яку біду ці однорукі бандити у ті, на жаль, люди, 200 тисяч, які обслуговують ці автомати, несіть для мільйонів громадян української держави? Бо 200 тисяч і десятки мільйонів понівечених, сімей особливо, дітей і підлітків, які втягнуті у цей бізнес, це, мабуть. не спів розмірні речі. Тут мене цікавить, чому не називається цифра і не аналізуються наслідки діяльності цих 200 тисяч, хто зайнятий у бізнесі?
Щодо першого питання. Доповідачем була визначена Марина Іванівна Ставнійчук, сьогодні вона перебуває у службовому відрядженні на засіданні Венеціанської комісії, яка розглядає важливе для України рішення саме щодо нашого законодавства. Щодо другого питання. Я ще раз лише повторити тезу свого виступу, що Президент України підтримує необхідність жорсткого державного регулювання діяльності з проведення азартних ігор. Я думаю, що ваш аргумент вкладається повністю в те, що підтримує Президент, просто регулювання має бути все-таки більш грамотним і гуманним до всіх громадян України.
Писаренко Валерій Володимирович, будь ласка, питання.
Дякую. Шановні колеги, дійсно, пану Ігорю сьогодні важко доповідати цей закон, тому що треба спочатку вірити в те, що говориш. Пан Ігор не вірить в іскренність намірів Президента, коли він накладав вето на такий важливий закон. Звичайно, що БЮТ буде підтримувати подолання вето і заборону грального бізнесу в України – це є принциповою позицією Прем’єр-міністра Юлії Тимошенко, принциповою позицією нашої фракції. І пане Ігорю, для мене вкрай очевидно, що Президент користувався лише своїми корисними мотивами, коли він прийняв рішення про накладання вето. Більше того, хочу вам відмітити, що Президент в перший же день після прийняття цього закону сказав, що він його підпише. І лише консультації з власниками ігрового бізнесу призвели до того, що цей закон був заветований в останній день, коли у вас закінчився термін. І ви знаєте, у мене до вас буде одне-єдине запитання, можливо, ви на нього і не знаєте відповідь, просто цікаво для мене, для країни, скільки сьогодні коштує вето Президента на такий важливий закон для держави? [[О п л е с к и]] Дякую.
Я можу сказати, що вето Президента коштує дещо дешевше, ніж закони, ухвалені Верховною Радою, тому що у Президента працює дещо менше людей і вони обробляють дещо більше інформації. І тому, я думаю, не будемо мірятися, чиї рішення дорожче коштують для платників податків України. Звичайно, пане Валерію, я поважаю вашу позицію і позицію вашої фракції, і хочу лише наголосити, що треба розділяти загальне ставлення до грального бізнесу, яке дійсно треба регулювати, і регулювання певних його аспектів. На рішення Президента вплинуло, звичайно, також і те, що відбулися масові демонстрації працівників грального бізнесу, я сам з ними спілкувався. Це дійсно не проплачені демонстрації, люди живі, вони реально протестували і не могли зрозуміти свого майбутнього на найближчі кілька місяців. І тому саме з поваги до цих людей, я думаю, ми повинні внести відповідні зміни до прийнятого Верховною Радою закону.
Сідайте, Ігор Володимирович. Співдоповідь від комітету – Королевська Наталія Юріївна, будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемые телезрители, ну, наконец-то мы дожились, скоро тут на табло будем писать, где вето, сколько и как, и о чистосердечных признаниях говорить. Ну, вы знаете, совсем недавно в этом зале мы с вами голосовали за запрет об игорном бизнесе. И решение было непростым, и мы понимали, что бюджет недополучит денег, что возникнут проблемы с трудоустройством людей. Но, оценив все плюсы и минусы нынешнего украинского игорного бизнеса, парламент принял решение о запрете. И я все-таки очень надеюсь на то, что мы этот запрет подтвердим и сегодня. В аргументации Президента говорится о массовых увольнениях работников, говорится также о нарушении прав предпринимателей – организаторов азартных игр. Я целиком согласна: да, такие проблемы есть. Но давайте вспомним, что речь идет не об обычном бизнесе. По данным социологом, 73 процента наших граждан негативно относятся к игорному бизнесу, а позитивно только 5. Соотношение - 14 к 1. Разве это случайно? Нет. Люди понимают, а многие чувствуют на себе, что речь идет о бизнесе, представляющем огромную угрозу для здоровья общества. И в этом контексте аргументы Президента теряют свою силу. Украинский игорный бизнес в сегодняшнем хаотическом полулегальном, криминализированном состоянии немногим лучше наркобизнеса. Он точно также эксплуатирует человеческие пороки и зависимости, перекачивая деньги уязвимых членом общества, их семей в карманы мощных теневых структур. Как минимум, на 70 процентов сегодня бизнес находится в тени. По данным операторов этого же бизнеса. Президент предлагает нам поставить интересы сотрудников сферы игорного бизнеса выше интересов остальных 46 миллионов украинцев. И мы тоже политики, мы тоже все с вами хотим нравиться - и работникам сферы игорного бизнеса, и нашим избирателям – но мы сегодня должны расставлять приоритеты, и мы для всех хорошими сегодня быть не можем, мы просто не имеем права ни под давлением уличных протестов, ни под давлением лоббистов. И кроме того, все в этом зале знают, что речь идет в законопроекте о временном запрете игорного бизнеса, и мы готовы сделать все от нас зависящие, чтобы как можно скорее принять качественный закон, ставящий игорный бизнес в цивилизованные, законные рамки. Тогда мы сохраним и рабочие места, и получим доходы в бюджет. Но одновременно защитим миллионы наших граждан от негативных последствий азартных игр. Я убеждена, что только так и никак иначе можно защитить сегодня интересы украинского общества, в том числе интересы владельцев игорного бизнеса и его сотрудников как части нашего украинского общества. Комитет по вопросам промышленной, регуляторной политики и предпринимательства предлагает преодолеть вето Президента на закон о запрете игорного бизнеса в Украине. Прошу поддержать решение комитета. Спасибо за внимание.
Дякую, Наталія Юріївна. Прошу записатися на питання. Сухий Ярослав Михайлович, будь ласка.
Дякую. Мені здається, що вето Президента і аргументаціяПрезидента не. люди не розуміють одного: ігорний бізнес в Україні заборонений назавжди. Я хочу от вас як голову комітету запитати: чи будуть дальше якісь законодавчі акти, які будуть щось легалізувати? Чи просто ми таким чином на Україні на віки-вічні забороняємо цей бізнес?
Спасибо за вопрос. Согласно принятого нами с вами закона дается 3 месяца Кабинету Министров Украины разработать и внести на рассмотрение Верховой Рады Украины законопроект о деятельности по организации и проведению азартных игр в специально отведенных для этого игровых зонах. Поэтому комитет, как только поступит законопроект, я предлагаю представителям всех фракций парламента создать рабочую группу, провести все рассмотрение в абсолютно открытом режиме, с присутствием прессы, дабы мы потом не делили, там, земельные участки, не говорили о лоббизме и о чьи-то интересах. Потому что этот закон должен быть примером открытости и примером доступности к его подготовке. Спасибо.
Гордієнко Сергій Володимирович, будь ласка.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. В мене таке є запитання. Сьогодні, якщо відвідуєш саме регіони, то люди просто сльозами плачуть від тих результатів грального бізнесу, які сьогодні має кожна родина. Ми чомусь ніколи такої уваги не приділяли, коли гинули цілі галузі промисловості і агропромислового комплексу, втрачалися сотні, мільйони робочих місць, а сьогодні Президент України аргументує, що це втратять 200 тисяч людей свої робочі місця, а також будуть втрати до бюджету. Я хотів би сказати, чи є у вас якісь саме дані, скільки прості люди і прості сім’ї втрачають у рік від того, що саме члени їх родин втрачають на цих автоматах? І скажіть, будь ласка, скільки ще державних бюджетів сьогодні у тіньовому режимі поза Державним бюджетом.і отримують це ті, хто. у чиїх руках.
Спасибо за вопрос. Также мы можем сказать, что та ужасающая статистика, которая нам подтверждает, что 75 процентов клиентов игровых залов в Украине - это студенты и школьники. Мы просто сегодня в первую очередь гробим нашу молодежь. Мы создаем, создали, к сожалению, те условия, когда за 17 лет не смогли урегулировать игорный бизнес и стали одной из стран в мире, в которой нет жесткого регуляторного государственного права относительно игорного бизнеса. И, конечно, те десятки миллиардов гривен, которые сегодня крутятся в теневом сегменте игорного бизнеса, которые не поступают в бюджет, которые не несут на себе никакой социальной нагрузки, мы прекрасно понимаем, на сколько они сильны и на сколько они будут бороться за те, чтобы восстановить право вернуть игорный бизнес в Украину. Мы также прекрасно понимаем, что буквально на днях заработает запрет игорного бизнеса в России, и десятки тысяч игровых автоматов уже были нацелены на то, чтобы стать на наших улицах, наших, уже можно сказать, в школах и домах. И.
Дякую, Наталя Юріївна. Будь ласка, сідайте. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішень щодо пропозицій Президента України. Пропозиція перша Президента України, він пропонує у статті 4-й частині другій слова: „ліцензії, видані суб’єктам підприємницької діяльності до дня набрання чинності цим законом скасовуються” замінити словами „а перебіг строку дії ліцензій, виданих суб’єктам підприємницької діяльності до дня набрання чинності цим законом, зупиняється і відновлюється з дня створення спеціальних гральних зон відповідно до законодавства, яке передбачає право здійснення грального бізнесу в таких зонах. А також пропонує доповнити частину другу абзацом такого змісту: „на період до втрати чинності цим законом, стосовно працівників гральних закладів, часткове безробіття яких пов’язане із забороною грального бізнесу в Україні, дією статті 24, 25 та частина друга, п’ята статті 26 Закону України „Про загальнообов’язкове державне соціальне страхуванняна випадок безробіття. Цю пропозицію Президента ставлю на голосування. Прошу визначатися. [[13:53:21]] За-23 Ця пропозиція Президента України не підтримана. Друга пропозиція Президента. У частині третій пункт перший виключити і доповнити частину новим пунктом такого змісту. У Законі України „Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття” пункт сім статті один доповнити словами „а також у зв’язку з тимчасовим припиненням діяльності суб’єктів підприємницької діяльності, організаторів азартних ігор з причини заборони грального бізнесу в Україні”. Прошу визначатися з цією пропозицію Президента України. [[13:54:16]] За-23 Пропозиція Президента України не підтримана. Наступна пропозиція Президента України. У статті 24 частину першу доповнити словами „а також у зв’язку з тимчасовим припиненням діяльності суб’єктів підприємницької діяльності, організаторів азартних ігор з причини заборони грального бізнесу в Україні”. У частині другій після абзацу третього доповнити новим абзацом такого змісту: „Тимчасове припинення діяльності суб’єктів підприємницької діяльності, організаторів азартних ігор з причини заборони грального бізнесу в Україні”. У зв’язку з цим абзац четвертий вважати відповідно абзацом п’ятим. Абзац п’ятий після слів „можливий простій” доповнити словами „тимчасове припинення діяльності суб’єкта підприємницької діяльності, організатора азартних ігор з причини заборони грального бізнесу в Україні”. Прошу визначатися щодо цієї пропозиції Президента України. [[13:55:33]] За-24 Пропозиція Президента України не підтримана. Наступна пропозиція Президента: частину другу статті 26 доповнити словами: „а для працівників гральних закладів часткове безробіття, яке пов’язане із забороною грального бізнесу в Україні, виплата такої допомоги триває до втрати чинності Законом України „Про заборону грального бізнесу в Україні”. Прошу визначатись щодо цієї пропозиції Президента України. [[13:56:20]] За-16 Пропозиція Президента України не підтримана. Шановні колеги! Ми розглянули всі пропозиції Президента України. Ставлю на голосування пропозицію Комітету Верховної Ради України. [[Ш у м у з а л і]] Я перепрошую з мотивів у нас після прийняття рішення. Якщо у вас є з процедури розгляду питання. [[Ш у м у з а л і]] При розгляді питання щодо зауважень Президента України таких прав немає. Я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету щодо подолання вето Президента України на законопроект [[номер 4268]] „Про заборону грального бізнесу в Україні”. Прошу визначатись. [[13:57:22]] За-390 Рішення прийнято. Вето Президента України подолано. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – 160, "Блок Юлії Тимошенко" – 152, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 32, комуністів – 27, "Блок Литвина" – 19. З мотивів голосування, народний депутат Геращенко, будь ласка.
Шановні колеги! Знаєте, тільки що я просто дивувалася цинізму, що панує в цьому залі, тому що з кінця грудня 2007 року у Верховній Раді України було зареєстровано чотири законопроекти про врегулювання і боротьбу з гральним бізнесом. Але доти, доки не трапилася трагедія в Дніпропетровську і профільний комітет не розглядав ці законопроекти, їх систематично завалювали на Погоджувальній раді, щоб їх не ставити в порядок денний. І за тиждень до трагедії в Дніпропетровську уряд тут благав, щоб ми в залі розглянули комплексний законопроект, цього не трапилося. І сьогодні заради популізму приймається закон, який в ціль заганяє гральний бізнес, який працює саме на всіх тих, хто крешує гральний бізнес і ви не хочете прислухатися до аргументованої позиції Президента, який пропонує просто врегулювати це питання. Я хочу сказати, що ви готуєтесь всі до виборчої кампанії і збираєтесь з грального бізнесу на ваші каси брати гроші.
З мотивів голосування народний депутата Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Партія захисників Вітчизни „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, я свідомо голосував „за”, але чесно хочу вам сказати, що ми трішки переборщили в цьому законі і давайте називати речі своїми іменами. Що ми переборщили, ми заборонили букмекерів, це інтелектуали, це як правило шахматисти, які нікому не заважають в жодній країні і там не можуть бути школярі, це раз. Друге, ми подивилися, що багато пропозицій Президента є таки слушними, їх треба було враховувати, бо зараз підуть і позиви, і все інше піде, тому я просив би дати доручення, шановний Олександре Володимировичу, комітету доопрацювати і пришвидшити з урядом прийняття того, що ми проголосували, про зони і вилучити можливо з цього закону те, що не несе загрози суспільній моралі і суспільству. Дякую за увагу.
З мотивів голосування народний депутат Писаренко, будь ласка.
Шановні колеги, перш за все, я хочу подякувати всім депутатам, всім 390 депутатам, які сьогодні проголосували за цей закон. Звичайно, що люди сьогодні очікували і, ви знаєте, десятки, сотні дзвінків з усієї країни були лише за те, що ми зробили цей крок. Це показує, що сьогодні лобізм у Верховній Раді не діє і це показує на те, що можна було б залишити гральний бізнес, можна було б навіть, на Банковій залишити декілька автоматів. Але звичайно давайте розуміти, що сьогодні Верховна Рада повинна обслуговувати, перш за все громадян, які обирали цих депутатів. А громадяни сьогодні чітко сказали нам: заборони гральний бізнес і прибрати одноруких бандитів з вулиць. Я розумію, що сьогодні буде дуже багато людей, які будуть страждати за гральний бізнес, які будуть ходити і виходжувати. Вони знайшли ключі до дверей Президента, будуть шукати і далі. Але будь все ми сьогодні зробили дуже добру справу для країни. Я ще раз хочу всім подякувати. Верховна Рада сьогодні спрацювала на 100 відсотків своїх можливостей. Дякую.
Ранкове планерне засідання оголошую закритим. Вечірнє пленарне засідання розпочнеться о 16-ій годині. Першим буде розглядатися проект Закону про внесення змін до Закону України „Про Загальнодержавну програму реформування і розвитку житлово-комунального господарства” [[номер 2399]]. На все добре.