Шановні народні депутати, прошу займати свої місця. Ще раз доброго ранку всім. Шановні народні депутати, гості Верховної Ради України, доброго ранку ще раз! Народні депутати, прошу зайняти свої місця та підготуватися до реєстрації. Підготуйтесь, будь ласка, до реєстрації. Готові до реєстрації? Прошу реєструватись. [[10:04:40]] Зареєструвалось 378 народних депутатів України. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження у наших колег народних депутатів Костянтина Анатолійовича Бондарєва. [[Оплески]] Василя Івановича Німченка. [[Оплески]] Вітаю! Бажаю наснаги і успіхів у тій праці, якою ми будемо займатись. Відповідно до частини третьої статті 25 Регламенту Верховної Ради України у п’ятницю ми маємо час до 30 хвилин для оголошення депутатських запитів. Прошу Першого заступника Голови Верховної Ради України Стефанчука Руслана Олексійовича оголосити депутатські запити.
Шановні колеги, надійшли запити народних депутатів України: Руслана Горбенка до Президента України щодо формування тарифу на розподіл електричної енергії у Луганській області. При розгляді запитів до Президента України спершу поіменно голосується підтримка запиту не менше одною третьою голосів, а потім – про направлення Президенту, не менше 226 голосів. Ми ставимо на голосування. Шановні колеги, ставиться на голосування поіменне підтримка запиту Руслана Горбенка до Президента України щодо формування тарифу на розподіл електричної енергії у Луганській області. Прошу голосувати. [[10:06:28]] За-255 Дякую. І тепер цей самий запит ми повинні проголосувати не менше 226 голосів для направлення Президенту України. Прошу підтримати та голосувати. [[10:06:51]] За-305 Дякую. Рішення прийнято. Наступний запит народного депутата Михайла Бондаря до голови правління Публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" щодо продовження функціонування відділення Територіального відокремленого безбалансового відділення №10013/011 села Корчин Філії - Львівського обласного управління Публічного акціонерного товариства "Ощадбанк". Ми це не голосуємо? Це не голосується, так? Далі. Народного депутата Михайла Бондаря до голови Львівської обласної державної адміністрації щодо питання винесення автомобільної дороги М-06 Київ-Чоп за межі населеного пункту та підвищення безпеки і комфорту руху пішоходів у селищі міського типу Запитів Кам’янка-Бузького району Львівської області. Запит народного депутата Сергія Льовочкіна до Прем’єр-міністра України щодо загострення проблеми заборгованості з виплати заробітної плати. Запит народного депутата Дмитра Лубінця до Прем’єр-міністра України щодо ремонту автомобільної дороги загального користування місцевого значення Т-05-12 Волноваха - Бойківське. Запит народного депутата Дмитра Лубінця до міністра освіти і науки України щодо проходження атестації для визнання здобутих кваліфікацій, результатів навчання та періодів навчання осіб які навчалися у закладах вищої освіти, що розташовані на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях. Запит народного депутата Олександра Ткаченка до Комітету Верховної Ради України з питань здоров’я нації, медичної допомоги та медичного страхування, Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони здоров’я України, Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, Одеської обласної державної адміністрації стосовно вжиття дієвих заходів для недопущення закриття відділень комунального некомерційного підприємства "Дунайська обласна лікарня". Запит народного депутата Марини Бардіної до голови Національної поліції України щодо кульового поранення охоронця кафе "Ботанік" у місті Полтаві. Запит народного депутата Марини Бардіної до голови Національної поліції України щодо розслідування випадку ймовірного зґвалтування водієм "БлаБлаКару" пасажирки. Запит народного депутата Руслана Горбенка до Прем’єр-міністра України, голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, міністра енергетики та захисту довкілля України щодо зниження тарифу на розподіл електричної енергії у Луганській області. Запит народного депутата Валерія Колюха до голови Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики та природокористування, Прем’єр-міністра України щодо правомірності отримання дозвільних документів Товариством з обмеженою відповідальністю "РУТИЛ-ІЛЬМЕНІТОВА КОМПАНІЯ" на розробку Тарасівського родовища пісків циркон-рутил-ільменіту на території Володарського району, що може призвести до катастрофічних екологічних наслідків у Київській області. Запит народного депутата Ігоря Гузя до Прем’єр-міністра України щодо необхідності виділення додаткового обсягу медичної субвенції для бюджету міста Володимира-Волинського. Запит народного депутата Ігоря Гузя до Прем’єр-міністра України, міністра оборони України щодо питання завершення будівництва 44-квартирного житлового будинку для військових у місті Володимирі-Волинську. Запит народного депутата Юлія Іоффе до Прем’єр-міністра України щодо необхідності термінового виділення фінансування для здійснення невідкладних заходів з запобігання виникнення надзвичайної ситуації техногенного характеру у зв’язку з затопленням вугледобувних шахт Державного підприємства "Первомайськвугілля". Запит народного депутата Юлія Іоффе до Голови Верховної Ради України про необхідність захисту конституційних прав громадян, невідкладного вирішення питання щодо призначення та проведення перших виборів в об’єднаних територіальних громадах Луганської області. Запит групи народних депутатів (Киви, Рабіновича та інших. Всього 19 депутатів) до начальника Головного слідчого управління Національної поліції України щодо невідкладного завершення досудового слідства відносно громадянина України Сергія Стерненка та передачі кримінального провадження до суду. Запит народного депутата Олександра Бакумова до Харківського міського голови щодо будівництва та ремонту вулично-дорожної мережі мікрорайону Жихор Основ’янського району міста Харкова. Запит народного депутата Олександра Бакумова до Прем’єр-міністра України, генерального директора Державного концерну "Укроборонпром", міністра оборони України щодо забезпечення належної фінансової та організаційної підтримки Харківського конструкторського бюро з машинобудування імені Олександра Олександровича Морозова. Запит народного депутата Олександра Федієнка до голови Державної податкової служби України стосовно результатів реалізації експериментального проекту щодо реєстрації та експлуатації новітніх моделей програмних комплексів та/або програмно-технічних комплексів, призначених для реєстрації розрахункових операцій. Запит народного депутата Володимира Арешонкова до Прем’єр-міністра України щодо внесення змін до розпорядження Кабінету Міністрів від 5 червня 2019 року № 430-р. Запит народного Володимира Арешонкова до Прем’єр-міністра України щодо незабезпечення фонду оплати праці педагогічним працівникам закладів освіти. Запит народного депутата Антона Кіссе до Прем’єр-міністра України про невідкладні заходи з поточного середнього ремонту дороги загального користування державного значення Т-16-27 "КПП Серпневе" - Тарутине - Арциз - Сарата" "км 39+918 - км 57+510". Запит народного депутата Кіссе до Прем’єр-міністра України про заходи реагування на негативні процеси, які відбуваються на ринку виноматеріалів і вина України. Запит народного депутата Оксани Савчук та Зіновія Андрійовича до Прем’єр-міністра України про виділення додаткових коштів освітньої та медичної субвенцій з метою своєчасної виплати заробітної плати педагогічним та медичним працівникам міста Івано-Франківська. Запит народних депутатів Оксани Савчук та Зіновія Андрійовича до Прем’єр-міністра України, міністра інфраструктури України щодо співфінансування будівництва моста через річку Бистриця Солотвинська та транспортної розв’язки в районі вул. Хіміків - Надрічна в місті Івано-Франківську. Запит народного депутата Олексія Жмеренецького до міністра розвитку громад та територій щодо встановлення газових теплогенераторів в багатоповерхових будинках міста Славута. Запит народного депутата Олексія Жмеренецького до голови правління публічного акціонерного товариства Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України", міністра розвитку громад та територій України щодо боргів приватної компанії за спожитий природний газ. Запит народного депутата Анастасії Ляшенко до Прем’єр-міністра України, міністра енергетики та захисту довкілля України, голови правління акціонерного товариства "Полтаваобленерго" щодо відновлення постачання електроенергії в обсягах і потужністю, які були у використанні до проведення реконструкції електромереж у Оржицькому районі Полтавської області. Запит народного депутата Степана Кубіва до Прем’єр-міністра України щодо необхідності невідкладного затвердження голів Українських частин спільних міжурядових комісій з питань співробітництва. Запит народного депутата Степана Кубіва до міністра оборони України щодо невиконання Міністерством оборони України цілей Стратегічного оборонного бюлетня України. Запит групи народних депутатів (Андрійовича, Прощука та інших. Всього 9 депутатів) до Прем’єр-міністра України щодо капітального ремонту дороги С090901 Надвірна-Бистриця. Запит народного депутата Олександра Пономарьова до Прем’єр-міністра України щодо забезпечення фінансування у Державному бюджеті України на 2020 рік автомобільної дороги загального користування державного значення Н-30 Василівка-Бердянськ. Запит народного депутата Олександра Пономарьова до Прем’єр-міністра України щодо забезпечення фінансування у Державному бюджеті на 2020 рік на здійснення заходів, пов’язаних із запобіганням надзвичайної ситуації на самопливному каналізаційному колекторі та напірному трубопроводі у місті Бердянську Запорізької області. Запит народних депутатів Олександра Ткаченка та Івана Шинкаренка до Кабінету Міністрів України, міністра юстиції України, Національної поліції України, Державного бюро розслідувань, Служби безпеки України, Міністерства внутрішніх справ України, Національного антикорупційного бюро України, Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, Генеральної прокуратури стосовно необхідності перевірки фактів можливого неправомірного заволодіння майном громадської організації. Запит народного депутата Ігоря Кісільова до Голови Вищої ради правосуддя, Генерального прокурора України щодо розгляду звернення громадянина Римчука. Запит народних депутатів Артема Дубнова та Павла Фролова до Прем’єр-міністра України щодо деяких питань будівництва метро на Троєщину у місті Києві. Запит народного депутата Вадима Новинського до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора щодо припинення організованої минулою владою кампанії з дискредитації канонічної Української Православної Церкви, переслідувань її священників та віруючих. Запит народного депутата Миколи Кучера до Прем’єр-міністра України щодо вирішення питання припинення порушення прав громадян – побутових споживачів операторами газорозподільних систем, здійснення перерахунку заборгованості та відновлення споживачам газопостачання у найкоротші терміни до початку опалювального сезону. Запит народного депутата Павла Фролова до Прем’єр-міністра України щодо інформації про перелік державних компаній та банків, де створені незалежні наглядові ради, їх персонального складу, розміру грошової винагороди незалежних членів наглядових рад та їх прив’язки до фактичних результатів їх діяльності у 2017-2019 роках. Запит нароного депутата Лариси Білозір до Кабінету Міністрів України, Міністерства розвитку громад та територій України, Міністерства фінансів України стосовно необхідності всебічного розгляду колективного звернення представників Томашпільської селищної об’єднаної територіальної громади Томашпільського району Вінницької області щодо надання стабілізаційної субвенції для виконання бюджету у 2019 році. Запит народного депутата Лариси Білозір до Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони здоров’я України стосовно необхідності всебічного реагування на колективне звернення студентів третього курсу фармацевтичного факультету Національного медичного університету імені О.О.Богомольця щодо забезпечення права на освіту. Запит народного депутата Сергія Лабазюка до Прем’єр-міністра України щодо необхідності продовжувати реформу децентралізації в Україні. Запит народного депутата Сергія Лабазюка до Прем’єр-міністра України щодо проблем, які необхідно вирішити для ефективного розвитку територіальних громад та продовження реформи децентралізації. Запит народного депутата Марії Мезенцевої до Генерального прокурора України стосовно стану досудового розслідування у кримінальному провадженні №42017220000000204 від 13 березня 2017 року за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 365 та ч.2 ст. 375 Кримінального кодексу України. Запит народного депутата Ірини Констанкевич до Прем’єр-міністра України щодо невідкладного ремонту автомобільної дороги Р-14 сполученням Луцьк-Ківерці-Маневичі-Любешів-Дольськ. Запит народного депутата Ірини Констанкевич до Прем’єр-міністра України щодо будівництва загальноосвітньої школи I-III ступеня у селі Башлики Ківерцівського району Волинської області. Більше запитів від народних депутатів не надходило. Дякую.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Дуже цікава була доповідь. Відповідно до частини третьої статті 25 Регламенту Верховної Ради України в п’ятницю з 13 до 14 години відводиться час для виступів народних депутатів з різних питань. Вношу пропозицію перенести годину виступів з різних питань після завершення розгляду питань порядку денного, щоб не втрачати час. Якщо немає заперечень, то пропоную перейти далі до роботи. Немає. Дякую. Шановні народні депутати, переходимо до питань порядку денного. Вам розданий проект Постанови про внесення змін до календарного плану проведення другої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання. Пропоную його розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. Прошу підтримати та проголосувати! [[10:19:40]] За-240 Проти – 0, утрималися – 42. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується проект Постанови парламенту про внесення змін до календарного плану проведення другої сесії, який був затверджений на першій сесії, внесений народними депутатами, членами нашого комітету. У зв’язку з прийняттям 10 та 11 вересня парламентом низки законопроектів, визначених Президентом як невідкладні, за основу та з ухваленням рішень про скорочення строків їх підготовки головними комітетами до другого читання, комітет на своєму засіданні вчора (протокол № 5) прийняв рішення внести на розгляд Верховної Ради відповідний проект Постанови щодо внесення змін до календарного плану проведення другої сесії. Я не буду детально озвучувати всі ці зміни, які пропонуються, оскільки вони є в тих матеріалах, які вам роздані. Отже, прошу підтримати цю постанову та проголосувати.
Дякую, Сергій Віталійович. Чи необхідно обговорення? Да. Запишіться: два – за, два – проти, по фракціях. Підласа Роксолана Андріївна, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Федору Веніславському.
Федір Веніславський, фракція "Слуга народу".
Шановні народні депутати, запропонована Постанова про внесення змін до порядку. до календарного плану проведення другої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання обумовлено тим, що необхідно адекватно, швидко приймати ті законопроекти, які визначені Президентом України як невідкладні, саме з тою метою і пропонується внести ці зміни. Тому пропонуємо шановним колегам підтримати цю постанову і проголосувати "за". Дякую.
Дякую. Слово надається Ніні Петрівна Южаніній, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово, прошу Ірині Геращенко передати слово.
Вибачте. Геращенко.
Дякую. Шановні колеги, ви знаєте, в цілому наша політична сила вітає той швидкий темп, який взяв парламент для розгляду законопроектів, але хочемо привітати ще більше те, що зала поступово повертається до професійного підходу розгляду законопроектів. І хочу нагадати, що ключова робота відбувається в комітетах. Зараз ми з вами прийняли десятки законопроектів в першому читанні, які потребують дуже ретельного тепер розгляду на фракціях і роботи над поправками в комітетах для того, щоби до другого читання вони вийшли ідеальні. До того ж половину сесійної зали складають наші колеги мажоритарники. В нашій політичній силі це і Михайло Бондар, і Олексій Гончаренко, в інших фракціях набагато більше є мажоритарників, і, очевидно, що так само наші колеги вже прагнуть працювати, відкрити бодай свої приймальні на округах, доповісти і розповісти виборцям про те, які відбувалися ці тижні роботи Верховної Ради України. І, власне, робота на округах, вона є надзвичайно важливою в контексті так само виконання наших депутатських завдань. Ми вважаємо, що не завжди швидкість – це якість. От зверніть увагу на один дуже важливий фактор голосування вчора, коли завдяки тому, що рішення не було прийнято, як спочатку про це говорилося за основу і в цілому, вдалося з одного законопроекту вичленити ще радянську норму про те, що. про Крим знову-таки. Зверніть увагу, як це було мудро, яке це було важливе рішення комітету, а потім і сесійної зали. І тому, друзі, ми закликаємо до того, що давайте ми залишимо календарний план незмінним, я думаю, що нам будуть вдячні всі мажоритарники. Так само ми добре попрацюємо в комітетах над поправками, і повернемося до сесійної роботи після того, коли у нас буде що виносити вже – узгоджені законопроекти з поправками. Дякую.
Дякую. Сергій Іванович Рахманін, фракція "Голос".
Дякую. Прошу передати слово Галині Васильченко.
Галині Васильченко, фракція "Голос".
Шановні колеги, прошу звернути увагу на те, що ми голосували за розклад, згідно з яким ми будемо працювати протягом наступних півроку. Як мінімум, половина в цьому залі – це представники, які пройшли по мажоритарних округах і які мають заплановані відповідні заходи, зустрічі з виборцями, представниками ОТГ та багато інших речей, які потрібно допомагати вирішувати нашим виборцям на мажоритарних округах. [[Оплески]] Зараз ви нас позбавляєте такого права. І я, в першу чергу, хочу звернутися до провладної фракції і нагадати, що серед вас також є половина тих, хто пройшли по мажоритарних округах. Будь ласка, подумайте, що потім будуть говорити вам люди на місцях. Крім того, не забуваймо, що це буде дуже важливий період внесення правок до проекту бюджету, над яким також потрібно детально і виважено попрацювати. Тому я дуже прошу не підтримувати це рішення.
Дякую. Далі слово надається народному депутату Ірині Мирославівні Констанкевич. Будь ласка.
Констанкевич Ірина Мирославівна.
Шановні народні депутати! Я хочу висловити позицію групи "За майбутнє", яка складається із депутатів-мажоритарників, і загалом ми представляємо понад 3,5 мільйона виборців України. Наша позиція категорично проти того, щоб ми були позбавлені можливості вислухати людей, комунікувати з ними і, зрештою, обговорювати ті нагальні проблеми, які існують в українців. На цей тиждень у всіх заплановані зустрічі в округах. Про ці зустрічі вже є публікації в газеті, про ці зустрічі поінформовані. Наразі ми будемо виглядати перед своїми виборцями як ті, хто не вміє і не знає, як працювати. Я дуже прошу парламент дослухатися до групи "За майбутнє" і зрозуміти, що не можна змінювати правила гри під час самої гри. Дякую.
"Опозиційна платформа – За життя", з мотивів.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги, дійсно якісь дивні, дивні дива у нас відбуваються. Ми що, не можемо організуватися для нормальної роботи? Я розумію, що врешті-решт дійшло, що треба 7 днів дати повних для внесення змін, тобто треба вичекати. Але це не означає, що треба зупиняти роботу Верховної Ради України. В понеділок комітети можуть зібратися, підготувати закони для першого читання. У вівторок ми можемо пропрацювати закони, прийняти або відхилити в першому читанні. Я прошу 2 хвилини тільки дати.
Нестор Іванович, хвилину.
Прийняти або відхилити. А то в нас складається таке враження, извиняюсь, что в "зеленом" принтере краска закончилась. Шановні колеги, прошу організуватися краще і відповідально поставитись до наших виборців, які чекають своїх депутатів на мажоритарних округах. Дякую за увагу.
З мотивів – Корнієнко. Якщо така позиція, ми не змінюємо тоді порядок денний. Регламент, вірніше, нашої роботи на наступному тижні? Залишаємо той, що і був? Шахов Сергій.
Сергій Шахов, Луганщина, мажоритарний округ 114. Дмитро Олександрович, ми не просто просимо, ми вимагаємо сьогодні не змінювати Регламент на наступний тиждень. Сьогодні Луганщина потерпає не тільки від війни, війна йде всередині, де не їздили танки, де не їздили "гради" і "буки". Зоринівка сьогодні залишилася без води на кордоні з Росією, без ліків, без продуктів харчування. Лисичанськ 4 доби сидить без води. Хто потріпає за вуха сьогодні чиновників, які довірили народному депутату Сухову сьогодні виступати тут в парламенті? Сьогодні шахтарі в шахті "Горській" сидять практично під водою і ще й під водою, і під землею, тому що затопило сьогодні "Первомайськвугілля". Хто буде вирішувати це питання? В Рубіжному звільнили мера депутати, а місто не готове до опалювального сезону. Також губернатор сьогодні не вирішує.
Дякую, Сергій. Якщо так, ми повинні визначитись, і. Тоді, шановні колеги, переходимо до питання і голосування за постанову. Прошу визначатись тоді. Прошу визначатись та голосувати. [[10:30:22]] За-29 Проти – 87, утрималися – 207. Рішення не прийнято. [[Оплески]] Переходимо до розгляду. переходимо до розгляду питань порядку денного. [[Шум у залі]] Шановні колеги, тиша в залі, будь ласка. Шановні колеги! Шановні колеги, будь ласка, тиша в залі. Вам розданий проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції" щодо викривачів корупції. Нам необхідно проголосувати про включення до порядку денного цього питання. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:31:22]] За-282 Проти – 10, утрималось – 42. Нам необхідно підтримати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Необхідно 226 голосів. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:31:50]] За-255 Проти – 7, утрималось – 71. Рішення прийнято. Пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:32:13]] За-253 Проти – 6, утрималось – 80. Рішення прийнято. Слово для доповіді надається Представнику Президента у Конституційному Суді України Веніславському Федору Володимировичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! Законопроект, представлений за реєстраційним номером 1010, внесений Президентом України в порядку статті 93 Конституції України, визначений як невідкладний. Цей законопроект має на меті продовження системних дій Президента України, команди Президента України щодо протидії корупції. Метою цього законопроекту є насамперед приведення Закону України "Про запобігання корупції" у відповідність до Конвенції ООН проти корупції. А саме: забезпечення надійного правового захисту викривачів корупції. Тобто в питаннях протидії корупції дуже суттєвим моментом є якраз діяльність тих громадян, які бажають протидіяти корупції і бажають викривати цих корупціонерів різного рівня. Для того, щоб особи, які бажають займатися такою діяльністю, мали належний правовий захист, і пропонується внести зміни до цілої низки законів України. Мова йде про Закон України "Про запобігання корупції". До Цивільного кодексу, до Кодексу законів України про працю, до Цивільного процесуального кодексу, до Кримінального кодексу, до Кодексу України про адміністративні правопорушення, до Кодексу адміністративного судочинства. Новелою цього законопроекту є те, що пропонується перейти до практики передових європейських країн і передбачити можливість матеріальної винагороди для тих осіб, які викривають корупціонерів. Матеріальна винагорода передбачається, коли мова йде про статки, про суми, які більше ніж в 5 тисяч разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян, тобто мова йде про півмільйона доларів за великим рахунком. Викривачі будуть отримувати 10 відсотків, але не більше ніж 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Тому просимо цей законопроект Президента підтримати за основу та в цілому і проголосувати. Дякую за увагу.
Дякую, Федоре Володимировичу. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань антикорупційної політики Красносільській Анастасії Олегівні.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань антикорупційної політики розглянув законопроект про захист викривачів з номером 1010 і рекомендує Верховній Раді України ухвалити цей законопроект за основу. Чому нам потрібен новий Закон про захист викривачів, колеги? Тому що в усьому світі інформація від викривачів є одним із трьох найбільш ефективних способів отримання інформації про корупційні злочини і доведення цих злочинів у суді. Яку ситуацію ми маємо в України? В 2018 році НАЗК (Агентство з питань запобігання корупції) отримало більше 2 тисяч повідомлень від викривачів про можливу корупцію. Знаєте, що вони зробили з цими повідомленнями, колеги? Нічого. Вони їх майже не перевіряли. При цьому, колеги, в 90 відсотках органів влади взагалі відсутні канали для повідомлення про корупцію, взагалі відсутні канали для повідомлення від викривачів. Наступне, колеги. Якщо викривач, повідомляючи про корупцію, зазнає порушень своїх трудових прав, іде в суд і вимагає захисту, лише один із десяти за чинним законодавством може такий захист отримати, колеги. Така ситуація призводить до того, що викривачі або бояться, або не повідомляють, або це ніколи не стає матеріалами кримінальної справи і ми ніколи не притягаємо корупціонерів до відповідальності. Така ситуація має закінчитися. І саме для цього законопроект 1010 пропонує. Перше. Запровадити ефективний механізм повідомлення про корупцію і перевірки інформації від викривачів. Запровадити ефективні гарантії захисту трудових прав викривачів. І нарешті – запровадити заохочення для викривачів, якщо їх інформація дозволить отримати обвинувальні вироки в корупційних справах. Всі правки ми зможемо розглянути до другого читання. Тому я зараз дуже прошу зал підтримати цей законопроект за основу. Дякую дуже.
Дякую, Анастасія Олегівна. Шановні колеги, я прошу трошки тихіше, тому що в залі ну дуже шумно. Іванна Орестівна! Я прошу записатись на виступи два – за, два – проти, від фракцій. Семінський Олег Валерійович, фракція "Слуга народу".
Семінський Олег, 205 округ, "Слуга народу", Чернігівщина. Прошу передати слово Олені Мошенець, будь ласка.
Олена Мошенець, фракція "Слуга народу".
Шановна президія, шановні народні депутати! Я прошу підтримати законопроект 1010. Ми дуже активно його обговорювали і продовжимо обговорювати далі. Це дуже важливо, оскільки корупція визнана українським суспільством як одна з найважливіших і найнагальніших проблем, які потрібно вирішувати. І покарання тих, хто здійснює цю корупцію, є одним з виходів з тої ситуації, яка сьогодні склалась. Велика вдячність нашим колегам з попереднього парламенту, що вони зробити великий, так би мовити, антикорупційний прорив, створивши систему ефективних антикорупційних органів. Але наша задача зараз – продовжити цю роботу і зробити цю систему більш ефективною. Наші міжнародні партнери, наші консультанти, громадські організації підтримують подальший ефективний розвиток антикорупційних органів. І дуже велике прохання підтримати цей законопроект. Дякую.
Сюмар Вікторія Петрівна, фракція "Європейська солідарність".
Дякую, пане Голово, шановні колеги. Отже, цей законопроект з одного боку, дійсно, відповідає Конвенції ООН щодо запобігання корупції і впроваджує в українське законодавство таке поняття, як "викривачі корупції". Про що йдеться. Йдеться про те, що людина може повідомити про відомі їй будь-які злочини або корупційні, або ті, які пов’язані з корупцією. Такі злочини можуть бути, наприклад, конфліктом інтересів. Це стосується як чиновників, так осіб, які займають посади в місцевому самоврядуванні, так і пов’язаних з ними осіб, тобто стосується прямо мільйонів людей. Що відбувається далі. Людина пише повідомлення у відповідні правові органи. В який спосіб мають бути написані ці повідомлення, яким чином, хто є відповідальним за це, чітко не регламентовано. Вона може написати це анонімно або може написати явно. Далі, з моменту цього повідомлення, вступає інструмент захисту прав викривача корупції. Тобто ця людина і її всі близькі особи зобов’язані їх взяти на роботу, зобов’язані підвищувати на посадах. Але найцікавіший момент, що всі ці права вступають в силу від моменту повідомлення без доказу, що повідомлення про корупцію підтвердиться і що на вас не просто-на-просто звели наклеп. Тому що достатньо особі просто мати переконання, що вона права. До чого я все це веду? Наміри, справді, дуже хороші. Цей інструмент, він працює в багатьох країнах і він є добрим. Але цей законопроект треба надзвичайно серйозно і ретельно доопрацьовувати. Щоби він не став інструментом: а) корупції в самих правоохоронних органах, які в такий спосіб можуть зливати інформацію для того, щоб отримати 10 відсотків від реалізованого продажу майна, яке ви потім, доказавши, що воно було легальним, ніхто не зможе його повернути, і щоби це не стало інструментом для рейдерства. Тому працюємо над цим документом.
Дайте завершити, 10 секунд.
Для того, щоби гарні наміри знову не перетворилися на ще більшу корупційну годувальничку і на практичне рейдерство в країні.
Дякую. Кабаченко Володимир Вікторович, фракція "Батьківщина".
Кабаченко Володимир, фракція "Батьківщина". У стінах Верховної Ради ми звикли говорити про корупцію однобоку лише зі сторони корупціонера. Але сьогодні ми будемо говорити про людей, які начебто викривають корупцію і Законом 1010 встановлений новий термін "викривач". Отже, викривач – це людина, яка повідомляє про факт корупційного злочину. Я не буду повторювати все те, що сказали мої колеги з інших фракцій, а лише зауважу вашу увагу на наступному. Головна мета законопроекту, цитую, "встановлення прав, гарантій та механізмів захисту викривачів". Однак сам законопроект не містить в собі чіткого переліку механізмів захисту викривача. До того ж, з невідомої для нас причини закон встановлює нижню граничну суму заподіяної шкоди для отримання винагороди. Так, якщо ви викрили злочин на суму більше ніж десь 10 мільйонів гривень, у вас є право на отримання винагороди у межах до 10 відсотків, якщо менше, винагороди зовсім нема. Так, ми наполягаємо, щоб відсоток винагороди був фіксований, без встановлення мінімального розміру корупційного злочину. Також встановлений порядок заохочення у виді винагороди викривачів призведе до свавільного розповсюдження неправдивої інформації. У Європі, у Сполучених Штатах Америки дуже розповсюджена практика інформаторів, англійською це whistleblowers. Але це виключно люди, що працюють у правоохоронних органах, працюють під прикриттям і викривають корупційні схеми. Дуже не хотілося б, щоб Закон 1010 у народі називали не законом стукачів. дуже хотілося б, щоб у народі цей закон називали законом стукачів, а не законом викривачів. Також є ще один момент, це державна таємниця. Тому що Законом 1010 не прописано, яким саме чином буде розповсюджена державна таємниця. Всі ми можемо згадати про конфлікт в "Оборонпромі" і як буде людям, які знають, що корупція має місто бути.
Дайте завершити – 10 секунд.
В "Оборонпромі", але вони не можуть про це повідомити. Тому зважаючи на все, що я сказав, фракція "Батьківщина" підтримає цей закон в першому читанні, але ми наполягаємо.
Дякую. Кива Ілля Володимирович, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Шановні колеги, я хочу сказати, це моя особиста думка і думка всієї нашої політичної партії "Опозиційної платформи – За життя", відносно Закону 1010. Взагалі що з нашим суспільством відбувається? Да, потрібно карати корупціонерів, але ж не руйнацією суспільства. Прийняття цього закону – це створення фактично інституту сексотства. Відносно. остаточно зітре мораль нашого суспільства. Пам’ятайте, пам’ятайте, мої друзі, що від доносів до зради Батьківщини – один крок. Сьогодні здав сусіда, а завтра здав Батьківщину. Наше суспільство сьогодні не готове до таких заходів, хоча і загально прийнята в Європі ця практика. Але ми виховані інакше, друзі, у нас зовсім інша ментальність. Нарешті, є правоохоронні органи, котрі потрібні, щоб займатися корупціонерами, які потрібні, щоб виявляти злочинців. Не руйнуйте наше суспільство. Все, я закінчив.
Дякую. Юрчишин Ярослав Романович. Я ж сказав, Юрчишин Ярослав Романович, фракція "Голос", з мотивів.
Так, в останньому реченні не почули просто останнє слово "не руйнуйте суспільство", дайте корупціонерам красти спокійно. Колеги, "95 квартал" відпочиває, справді. Колеги, це дуже необхідний законопроект. Ми як країна, фактично, не захищаємо таких людей, як Лариса Гольник, яка викрила корупцію в полтавському суді, чи Ганна Соломатіна, яка викрила корупцію в НАЗК, яке має боротися з корупцією. Якби цей закон був, коли вони давали свідчення, вже би справи мали висновок. Колеги, треба підтримати за основу. Треба доопрацювати статтю про державну таємницю. Але механізм потрібний. Дякую ініціаторам, треба підтримувати.
Дякую. Бондар Віктор Васильович, депутатська група "За майбутнє", і після цього переходимо до голосування.
Шановний Дмитре Олександровичу, шановні колеги! Начебто смішно обговорювали питання, насправді, це не дуже смішно, бо питання дуже важливе для суспільства, і воно дуже резонансне. Ми уважно проаналізували цей законопроект, і я вам скажу, що є багато запитань до цього законопроекту. По-перше, ми, по суті, стимулюємо людей повернутися в часи, як за Сталіна, коли будуть сотні доносів друг на друга, комусь не подобається керівник, комусь не подобається той, з ким він поруч працює. Можна написати сотню анонімних доносів, і ніхто не розбереться, бо по закону та людина, яка написала, буде поміняно там прізвище, буде там захист свідка, і ніхто не знає, хто написав на тебе донос і про що той донос. А ти йди і доказуй було це чи не було. Друге. Те, що ми бачимо, у нас сьогодні, ми з вами тільки за останній тиждень, ви прийняли рішення надали право прослуховувати, спостерігати, вести наружку і так далі НАБУ, ДБР, Генеральна прокуратура, СБУ, МВС. Скажіть, яких ще органів не вистачає, щоб слідкувати за всіма чиновниками, найбільшими топ-корупціонерами в країні? Вам вистачає всіх повноважень, якщо є бажання.
Дайте 10 секунд звершити.
Є всі можливості слідкувати і розкрити будь-які корупційні злочини, особливо найвищі. Але корупція в усьому світі бореться не так, не метою анонімок, а метою унеможливлення. 10 секунд.
Ні, ну, Віктор Васильович в рамках Регламенту, ну, пробачте. Шановні колеги, обговорення завершено. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер) 1010 про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції" щодо викривачів корупції. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:48:42]] За-283 Проти – 20, утрималися – 49. Покажіть по фракціях: "Слуга народу" – 242, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 16, "За майбутнє" – 0, "Голос" – 19, позафракційні – 6. Дякую. Рішення прийнято. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1010). Прошу підтримати та проголосувати. [[10:49:29]] За-246 Проти – 32, утрималися – 66. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам розданий Проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення відкритості та прозорості діяльності Верховної Ради України. Нам необхідно проголосувати про включення до порядку денного пленарного засідання цього законопроекту. Прошу підтримувати та проголосувати. [[10:50:07]] За-280 Проти – 0, утрималися – 63. Рішення прийнято. Нам необхідно застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення по цьому питанню на пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:50:33]] За-252 Проти – 3, утрималися – 82. Рішення прийнято. Пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:50:56]] За-250 Проти – 3, утримались – 90. Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питання: законопроекту про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення відкритості та прозорості діяльності Верховної Ради України (реєстраційні номери 1036, 1036-1 альтернативний). Слово для доповіді надається народному депутату України Фролову Павлу Валерійовичу.
Доброго дня, шановні колеги, шановна президія! Цим законопроектом передбачається оприлюднювати на сайті Верховної Ради повні тексти депутатських запитів, а також всі відповіді на ці запити і припинити практику торгівлі депутатськими запитами, яка, на жаль, була у минулих скликання, коли вартість одного запиту доходила до 3 тисяч доларів. В цьому законопроекті не йде мова про скорочення чи обмеження кількості депутатських запитів, залишається два депутатських запити на протязі календарного. пленарного тижня. Крім цього законопроект передбачає розміщення текстів законів на сайті Верховної Ради, і ця процедура буде вважатися офіційним оприлюдненням цих законів. В Україні зараз 70 відсотків населення заходить постійно в Інтернет, і тому публікація законів в "Голосі України", тираж якого 60 тисяч примірників, і мільйони українців, які постійно на сайті можуть подивитися закон, це є кроком, знову ж таки, до цифровізації нашої країни. Крім цього законопроект передбачає приведення Закону про статус народного депутата у відповідність до Закону "Про запобігання корупції", а саме декларування статків і витрат народних депутатів шляхом не подачі копії декларації в управління кадрів Апарату Верховної Ради, а шляхом подачі заповнення е-декларації на сайті НАЗК. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Слово для доповіді надається народному депутату України Марченко Людмилі Іванівні щодо альтернативного законопроекту 1036-1.
Доброго дня. Шановний головуючий, шановні народні депутати. Проектом альтернативного Закону 1036-1 пропонуються зміни до Регламенту Верховної Ради України, зокрема викласти в повній редакції. в новій редакції частину третю статті 25 щодо відведення головуючому на пленарних засіданнях Верховної Ради України часу на інформування про кількість внесених депутатських запитів і прийняття рішення про підтримку і направлення депутатських запитів до Президента України, відповідно передбачивши це в обов’язках головуючого (пункт 14 частини. статті 27). У статті 32 слово "оголошення депутатських запитів" замінити словом "інформування про кількість внесених депутатських запитів". У пункті 9 частини третьої статті 55 передбачити, що до стенографічного бюлетеня пленарного засідання Верховної Ради України додатково включаються тексти депутатських запитів (чинна норма – оголошені тексти депутатських запитів). В частині першій статті 139 передбачити певні положення щодо розміщення підписаних Президентом України законів і їх публікацій. У статті 224 щодо оголошення депутатських запитів, розміщення депутатських запитів тощо. І, відповідно, стаття 225 – виключити її взагалі. Також змини пропонуються і до Закону України "Про статус народного депутата України", зокрема до частини четвертої статті 15 передбачити, що Верховна Рада України приймає рішення про направлення депутатських запитів Президенту України більшістю від конституційного складу Верховної Ради України, у статті 25 – що народний депутат України при оформленні на роботу, а потім щорічно протягом здійснення своїх повноважень, але не пізніше 1 квітня, зобов’язується подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держслужбовця, Національного агентства з питань запобігання корупції. Просимо підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! Комітет на своєму засіданні розглянув обидва законопроекти – і первинний 1036, і 1036-1. І, власне, враховуючи, що на відміну від законопроекту 1036 в альтернативному проекті передбачено зміни в обов’язках головуючого на пленарному засіданні інформувати про кількість внесених запитів і визначені конкретні дні для такого інформування, а також враховано пропозиції, рекомендації Головного науково-експертного управління, комітет ухвалив висновок і прийняв рішення рекомендувати парламенту прийняти за основу та в цілому саме альтернативний законопроект 1036-1. Дякую.
Дякую, Сергію Віталійовичу. Прошу записатися на виступи від фракцій: два – за, два – проти. Колебошин Сергій Валерійович, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Фролову.
Фролов Павло Валерійович, фракція "Слуга народу".
Ще важливе доповнення щодо цього закону. Сьогодні Руслан Олексійович Стефанчук 20 хвилин зачитував депутатські запити, зачитував назви цих запитів. Законопроект передбачає припинення практики зачитування і витрачання часу пленарного засідання на зачитування цих запитів. Буде оголошено просто в п’ятницю кількість запитів, скільки надійшло, а всі запити будуть оприлюднені, тексти з додатками будуть оприлюднені на сайті Верховної Ради, а також будуть оприлюднені і всі відповіді на ці запити. І тим самим депутатські запити стануть менш лобістськими, а будуть більш спрямовані на захист інтересів суспільства. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається Наливайченку Валентину Олександровичу, фракція "Батьківщина".
Добрий ранок. Прошу передати слово Андрію Пузійчуку від "Батьківщини".
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина".
Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина". Шановний Голово, шановні колеги, фракція "Батьківщина" повністю підтримує відкритість діяльності Верховної Ради. Громадяни мають право отримувати інформацію про діяльність парламентарів, які делеговані до органу законодавчої влади народом як сувереном влади. Але виникає питання, хіба цей законопроект дає виборцям таке право? Ні, цей законопроект забирає у людей таке право, забирає можливість бути захищеними, у тому числі через механізм депутатського запиту. Виборці мають знати про діяльність кожного з вас. Натомість законопроект пропонує знівелювати депутатський запит, знецінити його законодавчу вагу і зробити подібним до депутатського звернення. Фракція "Батьківщина" виступає категорично проти цього. Ми кожне чергове засідання, пленарне засідання бачимо спроби обмежити депутатські повноваження. Стосовно розміщення інформації на веб-сайті Верховної Ради – ми підтримуємо цю ініціативу, але за умови публікації в газеті "Голос України" та у "Відомостях Верховної Ради". Як передбачено збереження автентичності законопроекту та закону, який прийнятий? Як люди, які проживають у селах і не мають доступу до Інтернету, можуть ознайомитися? Не у всіх містах ми маємо належний Інтернет, 40 відсотків країни без Інтернету. І це особливо стосується людей похилого віку. Ви взагалі думали про людей, коли готували цей законопроект? Фракція "Батьківщина" не буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Дякую. Фріз Ірина Василівна, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Вікторії Сюмар.
Вікторія Петрівна Сюмар.
Дякую. Однозначно, законопроект містить достатньо позитивні речі, які дозволяють прибрати такі ретроградні норми як, наприклад, зачитування запитів. Водночас, колеги, там передбачається можливість закони публікувати на сайтах, а не в газеті "Голос України". Ну, бачить Бог і бачать мої колеги, що в попередньому скликанні я якраз виступала за те, щоби роздержавити газету "Голос України", щоб вони там займалися своєю роботою. І щоб всі законодавчі акти публікувалися в електронному форматі. Але давайте підготуємо відповідний законопроект, який скаже, які конкретні акти на якому конкретно сайті конкретно якого органу влади мають бути опубліковані і хто за це несе відповідальність. Тому що зараз "то, что написано пером", його, як відомо, "не вырубишь топором". Даруйте мені за російську приказку тут, з цієї трибуни високої української. Але, якщо ви це зробите на сайті і там зникне інформація, і за це ніхто не буде нести відповідальність – це не є добре. Це перший момент. Ну, і другий момент. Обмеження депутата мати два запити на місяць. Ви знаєте, до вас будуть звертатися сотні людей. Вони будуть присилати вам листи зі своїми проблемами. Це навіть не стосується мажоритарників, до яких ці сотні людей приходять на прийоми. У вас є один інструмент з’ясувати ці проблеми – це перенаправити ці запити тим органам виконавчої влади, які за них відповідають, і отримати відповіді. Да, ці відповіді треба публікувати. Але лишати депутата такого інструменту як запит категорично не можна. Ви обрізаєте самі себе. Будь ласка, давайте правити цей в принципі позитивний законопроект. Дякую.
Плачкова Тетяна Михайлівна, "Опозиційна платформа – За життя".
Доброго дня! Прошу передати слово Наталії Приходько.
Приходько Наталія, "Опозиційна платформа – За життя".
Добрий день, шановна президія! Добрий день, шановні колеги! Цей проект закону є продовженням хаотичних, несистемних змін до Регламенту. "Опозиційна платформа – За життя" виступає проти таких змін і такого поводження з основним законом життя парламенту. Є чудова ініціатива в цих стінах розробити один раз новий Регламент, один раз. І не забирати час ні народних депутатів, ні українців. Українці насправді чекають інших від нас дій і інших прийнятих законів. Це точно не безкінечні зміни до Регламенту. За 14 днів роботи парламенту було зареєстровано 20 проектів закону змін до Регламенту. Мені здається, це не основне, що турбує наших українців. "Опозиційна платформа – За життя" буде виступати проти підтримання даного проекту закону і проти альтернативного 1036-1. І ми ще раз хочемо наголосити на ту необхідність розробити новий Регламент. Просимо долучитись всі депутатські групи, депутатські фракції, позафракційних народних депутатів з метою напрацювати системні, обґрунтовані зміни, які жодним чином не обмежували б народних депутатів у законодавчій їх ініціативі. Дякую.
Дякую. Тарас Іванович Батенко. Після цього переходимо до голосування.
Колеги, після того, як влада оголосила державу смартфонів, нам важливо, щоб у цьому смартфоні були не тільки чиновники, але і виборці з села, хутора, які зараз не мають ніякої перспективи через бездоріжжя і відсутності інфраструктури. Тому що ми сьогодні бачимо, що парламент поволі переростає в такий собі архаїзм і парламентська діяльність так само звужується до відсутності саме публічної парламентської діяльності. Я хочу звернути вашу увагу, що ми одразу не можемо перейти повністю на державу смартфонів. Тому мені здається, що таке поняття як оголошення депутатських запитів є доцільне і доречне на цьому етапі, тому що кожен виборець в селі і містечку малому нас дивиться і чує, і це невід’ємна частина нашої публічної діяльності. І ще одне важливе питання. Будь ласка, півхвилини. Я не зрозумів закидів з боку монобільшості щодо практики торгівлі депутатськими запитами. Ви кого мали на увазі? Ми депутати Верховної Ради не одного депутатського скликання. Покажіть, докажіть.
Дайте завершити.
депутатський запит стосувався виборців нашого виборчого округу. 99 відсотків, жодного ніякого продажу не було. Тому не кидайте тінь на достойних депутатів Верховної Ради. Дякую.
Дякую. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1036-1) про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення відкритості та прозорості діяльності Верховної Ради України. Прошу. Всі готові голосувати? Прошу підтримати та голосувати. [[11:06:01]] За-244 Проти – 27, утрималось – 76. Рішення прийнято. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1036-1). Прошу підтримати та проголосувати. [[11:06:35]] За-244 Проти – 29, утрималось – 63. Рішення прийнято. З процедури, Геращенко Ірина.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, зараз на трибуні гостьовій Верховної Ради України знаходиться один із політв’язнів Кремля, звільнений нещодавно, за що ми ще раз дякуємо всім причетним до звільнення. Але. Володимир Балух. [[Оплески]] Ми звертаємося до Голови Верховної Ради України з проханням оголосити про це і запросити Володю до сесійної зали. Друзі, і дякуємо всім. Дякуємо.
Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам розданий проект Постанови про дострокове припинення повноважень всього складу Центральної виборчої комісії (реєстраційний номер 2127). Переходимо до розгляду проекту Постанови реєстраційний номер 2127 про дострокове припинення повноважень всього складу Центральної виборчої комісії. Відповідно до пункту 21 частини першої статті 85 Конституції України щодо повноважень Верховної Ради України належить звільнення з посади членів Центральної виборчої комісії за поданням Президента України. Згідно зі статтею 31 Закону України "Про Центральну виборчу комісію" повноваження всього складу комісії можуть бути достроково припинені Верховною Радою України за вмотивованим поданням Президента України. Президент України Володимир Олександрович Зеленський відповідно до вимог чинного законодавства вніс 11 вересня до Верховної Ради України подання про звільнення з посади членів Центральної виборчої комісії. Згідно із частиною четвертою статті 20 Регламенту Верховної Ради України це питання включається до порядку денного без голосування. Відповідно до статті 31 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про обговорення проекту Постанови (реєстраційний номер 2127) про дострокове припинення повноважень всього складу Центральної виборчої комісії за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати та підтримати. [[11:09:33]] За-298 Проти – 36, утрималось – 4. Для представлення зазначеного подання до слова запрошується Представник Президента України у Верховній Раді України Руслан Олексійович Стефанчук. По фракціях, покажіть, будь ласка. Руслан Олексійович, одну хвилинку. "Слуга народу" – 241, "Опозиційна платформа - За життя" – 27, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 10, "Голос" – 0, позафракційні – 71. Руслан Олексійович, прошу до слова.
Дякую. Вельмишановний пане Голово, шановні колеги! У 2018 році Верховна Рада України восьмого скликання призначила склад Центральної виборчої комісії, який забезпечував, зокрема, організацію підготовки та проведення чергових виборів Президента України та позачергових виборів народних депутатів України у 2019 році. Відповідно до статті 2 Закону "Про Центральну виборчу комісію" зазначений колегіальний орган забезпечує дотримання передбачених Конституцією та законами України принципів і засад виборчого процесу, реалізацію виборчих прав громадян України, однакове застосування законодавства про вибори на всій території України. Водночас попри частково позитивні оцінки міжнародних інституцій стосовно діяльності нинішнього складу ЦВК, її функціонування супроводжувалося низкою неоднозначних рішень та дій. Так, протягом позачергових парламентських виборів 2019 року ЦВК неодноразово проявляла політичну упередженість у вирішенні окремих питань. Наслідком цього стали численні судові позови, у яких рішення, дії чи бездіяльність ЦВК були визнані судом протиправними. Зокрема, судами визнано протиправним та скасовано десятки постанов ЦВК. Свої рішення суд мотивував тим, що Центральна виборча комісія не вжила всіх можливих заходів задля реалізації виборчих прав громадян. Більше детально ви бачите це в поданні Президента України, конкретно по яких справах які рішення були прийняті. Крім цього, ЦВК без достатніх правових підстав було прийнято безпрецедентне рішення про скасування реєстрації кандидата у народні депутати, яке в подальшому було скасовано судом. Упередженість ЦВК в цьому питанні підтверджується також тим, що при розгляді аналогічних питань комісія застосовувала зовсім інший підхід. Також мали місце випадки невиконання ЦВК судового рішення, яке набрало законної сили і підлягало обов’язковому і безумовному виконанню. Відповідно до пункту 21 частини першої статті 85 Конституції України призначення на посади та звільнення з посад членів ЦВК за поданням Президента належить до повноважень парламенту. Згідно з частиною першою статті 31 зі значком 1 Закону "Про Центральну виборчу комісію" повноваження всього складу ЦВК можуть бути і достроково припинені Верховною Радою за вмотивованим поданням Президента України. З огляду на це, главою держави на розгляд парламенту внесено відповідне подання.
Дайте завершити, будь ласка.
Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую, Руслане Олексійовичу. До слова для співдоповіді запрошується заступник голови Комітету з питань організації державної влади і місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Аліна Леонідівна Загоруйко.
Доброго дня! Перш за все, дуже приємно бачити у п’ятницю повний робочий зал і працездатну Верховну Раду. А тепер по суті. Шановні президія, шановні колеги, за дорученням Голови Верховної Ради України Дмитра Разумкова Комітет Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування на своєму засіданні 11 вересня 2019 року розглянув подання Президента України Володимира Зеленського про звільнення з посад членів Центральної виборчої комісії, що передбачає дострокове припинення повноважень всього її складу. В цьому документі глава держави відзначає низку обставин, пов’язаних із діяльністю нинішнього складу Центральної виборчої комісії, які вказують на недостатню виваженість або навіть політичну упередженість у вирішенні окремих питань, які належали до її повноважень. Також наводяться конкретні приклади необ’єктивності, політичної заангажованості, непослідовності, неоднакової правозастосовної практики, протиправних дій та бездіяльності визнаних такими за наслідками десятків судових процесів в період виборів народних депутатів України 2019 року. Розглядаючи вищезазначене подання в контексті конституційних повноважень Верховної Ради України та Президента України, а також норм Закону України "Про Центральну виборчу комісію", комітет констатує, що воно відповідає положенням пункту 21 частини першої статті 85 Конституції України, згідно з яким Верховну Раду України визначено єдиним суб’єктом звільнення з посад членів Центральної виборчої комісії, а також статті 31 з приміткою 1 Закону про ЦВК, яка передбачає можливість дострокового припинення повноважень всього складу комісії Верховною Радою України за вмотивованим поданням Президента України. Враховуючи вищенаведені обставини, заслухавши інформацію підкомітету з питань виборів, референдумів та інших форм безпосередньої демократії, з’ясувавши позицію народних депутатів.
Дайте завершити, будь ласка.
членів комітету, запрошених на засідання осіб та всебічно обговоривши питання комітету, комітет ухвалив рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 21 частини першої статті 85 Конституції України та статті 31 з приміткою 1 Закону України "Про Центральну виборчу комісію" і, зважаючи на вмотивоване подання Президента, достроково припинити повноваження шляхом звільнення з посади всього складу Центральної виборчої комісії. Та у зв’язку з цим звільнити з.
Дайте ще 10 секунд завершити.
Та у зв’язку з цим звільнити з посад членів цієї комісії: Басалаєву Аллу Валентинівну, Бернацьку Наталію Іларіонівну, Вербенського Михайла Георгійовича, Діденка Олега Миколайовича, Євстігнєєва Андрія Сергійовича, Єфремову Ірину Олексіївну.
Дайте договорити.
Желтову Ольгу Миколаївну, Конопольського Олега Миколайовича, Кустову Світлану Миколаївну, Лотюк Ольгу Степанівну, Махніцьку Катерину Григорівну, Плукаря Віталія Володимировича, Радченка Євгенія Володимировича, Сліпачук Тетяну Володимирівну, Шипілова Леонтія Миколайовича, Юзькову Тетяну Леонідівну – прийнявши в цілому відповідний проект Постанови Верховної Ради України про дострокове припинення повноважень всього складу Центральної виборчої комісії. Прошу підтримати в вмотивоване подання Президента та проект комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу записатися на виступи від фракцій і груп. Корнієнко Олександр Сергійович, фракція "Слуга народу".
Шановні колеги, якраз так співпало, що я є членом підкомітету, вибори. нашого комітету про державне будівництво, і ми на підкомітеті розглядали подання Президента. Ми визначили такий момент, що Верховна Рада, а особливо комітет, не може оцінювати ступінь вмотивованості. Але та інформація, яка викладена в поданні, є вичерпною для того, щоб зрозуміти, що це, дійсно, вмотивоване подання з боку Президента України. І, дійсно, Центральна виборча комісія на протязі останньої передвиборчої кампанії демонструвала певні процедурні порушення, не виконувала рішення судів, виконувала їх якось на свій розсуд і так далі. Тому з боку нашої фракції ми просимо підтримати подання Президента на одночасне звільнення всіх членів ЦВК та проголосувати за нього. Дякую.
Дякую. Слово надається Зінкевич Яні Вадимівні, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Артуру Герасимову.
Артур Герасимов. Артур Володимирович Герасимов.
Шановні українці! Центральна виборча комісія має бути професійною, рівновіддаленою від усіх політичних сил установою. Саме тому в цій Центральній виборчій комісії, яку хочуть сьогодні звільнити, представники всіх політичних сил – і коаліції, і опозиції. Окрім того саме для того на сім років обирається Центральна виборча комісія, щоб вона не була "кишеньковою" і не залежала від цього. Наступне, вибори, які відбулися в 2019 році, визнані ОБСЄ, ПАРЄ, всіма міжнародними організаціями, і недовіра до Центральної виборчої комісії з боку Володимира Зеленського і "Слуги народу" говорить тільки про те, що ви визнаєте вибори ці нелегітимними, бо нагадаю, у 2004 році ЦВК була звільнена за тотальні фальсифікації на виборах. Наступне. Завжди, коли робиться така політична розправа, а по-іншому це назвати неможна, запрошуються члени ЦВК і надається слово голові ЦВК, щоб вона могла навести факти. Навіть цього не зроблено. І крім цього хотів би сказати дуже просту річ: проти цього рішення виступає "Опора", виступає G7, виступають всі, хто в здоровому розумі. І ви знаєте, я б хотів звернутися зараз до представників фракції "Слуга народу", до юристів – представників фракції "Слуга народу": ви ж все читаєте і все розумієте, голосуйте, керуючись своїм професійним. своєю професійною честю і знаннями. Я хотів звернутися би до тих, хто боровся з корупцією, антикорупціонерів зі фракції "Слуга народу": ви ж завжди боролися з корупцією, хіба ви не бачите, скільки корупційних оборудок в цих законах? Голосуйте, керуючись вашою совістю. Я б хотів звернутися до представників бізнесу, якого дуже багато у фракції "Слуга народу": хіба ви інтуїцією не відчуваєте, що щось недобре? І наостанок я б хотів звернутися до всіх, хто є патріотами в цій залі, бо я вважаю, що в цій залі всі патріоти, майже всі патріоти України: не голосуйте за такі рішення, бо саме вони руйнують нашу сильну велику державу, руйнують нашу Україну. Дякую за увагу.
Дякую. Нестор Іванович Шуфрич, "Опозиційна платформа - За життя".
Шановний головуючий, шановні колеги! Наша політична сила ще 6 серпня виступила із заявою з вимогою про відставку всього складу Центральної виборчої комісії. Ми є послідовними, і, безумовно, сьогодні зробимо так, як робили з нами. Жодної скарги за підсумками голосування на Донбасі не було розглянуто Центральною виборчою комісією. Вони нам відписувалися листами. І ми їм зараз надішлемо один лист – постанову про їх тотальну відставку. Листами – так листами будемо переписуватися. З іншого боку, сам принцип формування цієї Центральної виборчої комісії порушив принцип пропорційного представлення всіх політичних сил в парламенті. Ми вимагаємо, щоб наступна Центральна виборча комісія була сформована за принципом справедливості, навіть незалежно від того, хто сьогодні проголосує або не проголосує за відставку Центральної виборчої комісії. Ви знаєте, мабуть, сьогодні відбудеться акт справедливості, акт справедливості за попрані права наших громадян, коли заради перемоги перетасовувалися вночі окружні виборчі комісії, направлялися в окружні комісії представники одного підприємства, три керівника негайно призначалися, тільки щоб затвердити сфальшовані результати. Тому ми сьогодні говоримо: давай до свидания этот состав ЦИКа і ласкаво просимо новий справедливий склад Центральної виборчої комісії задля захисту прав наших громадян обирати владу і бути головним носієм влади, як це визначає.
Василенко Леся Володимирівна, фракція "Голос".
Прошу передати слово Сергію Рахманіну.
Сергій Іванович Рахманін.
Дякую. Шановні колеги, хотів би почати з того, що, напевно, було б чемно, якщо ми вже розв’язуємо таке складне питання, запросити голову Центральної виборчої комісії до залу. [[Оплески]] Мені здається, що це було би доречно, так само, як і коли ми вирішуємо такі складні питання, як, наприклад, скорочення членів Верховного Суду, було би логічно послухати Голову Верховного Суду. Я не думаю, що ви всі такі знавці величезні, що так добре розумієтеся на тих речах, які розв’язуєте. А тепер по суті. Вчора зустрічався з одним знайомим дипломатом, і той каже, що іноземці досі не хочуть вносити інвестиції в Україну, бо Україна нестабільна. Я категорично заперечую, ми – дуже стабільна країна. У нас завжди залишається стабільність, у нас всі президенти кажуть про те, що їх не цікавить влада – приходять і починають концентрувати владу. У нас всі президенти, починаючи з 1991 року, кажуть, що їх цікавлять правила, а не люди – приходять і змінюю не правила, а людей. Вже стерли язики і зуби, говорячи, скільки недоліків в Законі "Про Центральну виборчу комісію", закон нікого не цікавить, але за надуманими (будемо називати речі своїми іменами) підставами ми повністю змінюємо орган, щодо якого, підкреслюю, зазначено 7 років каденції і 300 голосів саме для того, щоб забезпечити тяглість цього органу, для того, щоб він пережив не тільки Президента і Верховну Раду, а щоб він забезпечував процес. І останній момент. У нас в країні залишається стабільність, тому що президенти змінюються, а біля кожного Президента завжди знаходиться хлопець, який вважає, що схопив Бога за бороду і знає, як краще робити політику. Для тих, хто в політиці недавно, розказую. У нас в Україні повний політичний цвинтар таких хлопців, які схопили Бога за бороду. Хай його відвідають – багато цікавого для себе дізнаються. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено? Всі виступили, хто бажав? Переходимо до прийняття рішення. Звертаю вашу увагу. Шановні колеги, прохання зайняти. [[Шум у залі]] Альона Іванівна Шкрум.
Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, знаєте, нам дуже погано вдається останні 28 років відбудовувати інституції, до яких є довіра в суспільстві, в парламенті, в українців і в іноземних наших партнерів. Насправді, інституції – це єдине, що може втримати державу. Але коли до них немає довіри, то їх треба перезавантажувати, це є, на жаль, така історія. ЦВК, я добре пам’ятаю, як вона формувалася, я добре пам’ятаю, як гралися кількістю членів ЦВК – то 15, то 17, скільки було треба. На жаль, довіри на сьогодні до цієї ЦВК, на моє відчуття, у суспільства немає. До цього були причетні і перший тур парламентських виборів, і перший тур президентських виборів, і парламентські вибори, і конкретні – конкретні кейси, які ми бачимо зараз по рішенням судів, які відміняють або повертають рішення ЦВК. Мені б дуже хотілося, щоб ми з вами навчилися дивитися трошки глибше, і не лише перезавантажували таблички на дверях, не лише перезавантажували людей, а говорили трошки більше про реформу самих інституцій, самих органів. Друзі, нам дуже треба новий Закон про ЦВК. Ви будете здивовані, наприклад, але новий Закон про ЦВК чекає декілька років.
Дайте завершити, будь ласка.
він не приведений у відповідність Закону "Про державну службу" і протирічить Закону "Про державну службу". Давайте говорити про великі реформи інституцій, а не лише перезавантажувати персоналії в цих інституціях. І давайте відновлювати до інституцій довіру, це наш єдиний з вам шанс насправді. Дякую.
Дякую. Від фракції був виступ. Ні, вибачте. Переходимо до голосування. Звертаю вашу увагу, що відповідно до частини другої статті 31 прим. Закону Україна "Про Центральну виборчу комісію" рішення про дострокове припинення повноважень шляхом звільнення з посад всього складу комісії приймається Верховною Радою не менше як двома третинами від конституційного складу. Тобто необхідно не менше як 300 голосів народних депутатів України. Відповідно до пункту 21 частини першої статті 85 Конституції України та статті 31 прим. Закону України "Про Центральну виборчу комісію" ставлю на голосування для прийняття в цілому проект Постанови (реєстраційний номер 2127) про дострокове припинення повноважень всього складу Центральної виборчої комісії. Прошу народних депутатів підготуватися. Прошу підтримати та голосувати. [[11:27:34]] За-341 Проти – 41, утримались – 2. Рішення прийнято в цілому. [[Оплески]] Проект Постанови (реєстраційний номер 2127) прийнятий в цілому. Переходимо до наступного питання порядку. По фракціях покажіть, будь ласка. "Слуга народу" – 244, "Опозиційна платформа - За життя" – 33, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 20, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 0, позафракційні – 29. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам розданий проект Закону про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України щодо планування та системності законодавчої діяльності Верховної Ради України. Нам необхідно проголосувати про включення до порядку денного пленарного засідання цього питання. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:28:45]] За-253 Проти – 15, утримались – 62. Рішення прийнято. Шановні колеги, нам необхідно застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:29:14]] За-259 Проти – 6, утримались – 65. Рішення прийнято. Пропоную розглянути вищезазначене питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:29:36]] За-257 Проти – 5, утримались – 68. Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Фролову Павлу Валерійовичу щодо законопроекту 1042.
Шановні колеги, цей законопроект спрямований на те, щоб робота парламенту перестала бути хаотичною, а стала системною та плановою. Передбачається, що план законодавчих робіт Верховної Ради буде затверджуватись самою Верховною Радою за поданням Голови Верховної Ради та за пропозиціями комітетів Верховної Ради. В цьому плані не буде просто перелік нікому ні про що кажучих нам цих законопроектів. Буде визначена проблема. Будуть визначені відповідальні. Будуть визначені строки. Буде визначено пріоритет законопроектів. У нас навіть є деякі. немає деяких законів, які передбачені Конституцією. Цього не має бути. Тому я прошу підтримати цей законопроект, який буде, надасть в роботу Верховної Ради саме системність, плановість. І якість законів буде вищою. Дякую за увагу.
Дякую. Слово для доповіді надається народному депутату України Марченко Людмилі Іванівні щодо альтернативного законопроекту 1042-1.
Шановні колеги, проектом альтернативного Закону 1042-1 пропонується доповнити статтею, новою статтею 19-1 Регламент Верховної Ради України, якою пропонується підвищити роль плану законопроектних робіт Верховної Ради України, який за поданням Голови Верховної Ради України з урахуванням пропозицій комітетів Верховної Ради України затверджується Верховною Радою України. Комітети не рідше, ніж один раз на рік подають письмовий звіт про стан виконання плану, а також узгоджують повноваження Голови Верховної Ради України та повноваження ради депутатських фракцій і груп стосовно проекту плану законопроектних робіт шляхом внесення змін до статей 73 та 78 Регламенту Верховної Ради України. Крім того, пропонується передбачити право Голови Верховної Ради України вносити подання Верховній Раді щодо утворення консультативних, дорадчих та інших допоміжних органів Верховної Ради в межах кошторису Верховної Ради, які надають чинності одночасно зі змінами до Конституції України з цього питання. Прошу підтримати та голосувати. Дякую.
Дякую, Людмила Іванівна. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Кальченку Сергію Віталійовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! Регламентний комітет на своєму засіданні розглянув обидва законопроекти – і перший 1042, і альтернативний 1042-1. І враховуючи, що на відміну від первинного законопроекту, в альтернативному більшою мірою враховано положення Закону "Про комітети Верховної Ради України" стосовно того, що саме комітет відповідальний і підзвітний парламенту, що комітет звітує про свою роботу. Із врахуванням того, що в альтернативному проекті пропонується узгодити повноваження Голови Верховної Ради України, Погоджувальної ради депутатських фракцій і груп стосовно плану проекту. стосовно проекту плану законопроектної роботи, а також враховуючи те, що в альтернативному проекті більшою мірою враховані зауваження, викладені у висновку Головного науково-експертного управління, комітет прийняв рішення рекомендувати парламенту розглянути та прийняти за основу та в цілому саме альтернативний законопроект 1042-1. Дякую.
Дякую, Сергію Віталійовичу. Шановні народні депутати, будь ласка, трошки тихіше. Артуре Володимировичу, якщо можна, трошки тихіше, вас тут дуже добре чути і наших колег так само.
Не завжди. Пропоную записатись два – за, два – проти на виступи від фракцій. Саврасов Максим Віталійович, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Руслану Князевичу.
Руслан Князевич.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Прошу хвилинку вашої уваги. Я би хотів, щоб після такого ганебного рішення, яке ми щойно прийняли, ми мали мужність подякувати членам Центральної виборчої комісії, які продовж кількох місяців належним чином здійснюючи свою професійну роботу і обов’язок забезпечили організацію і проведення найчесніших виборів Президента і парламенту. Дякую їм за роботу!
Руслане Петровичу, я виключаю, говорите не по темі.
По суті законопроекту. Цей законопроект насправді мене дещо здивував. Відверто кажучи, ми тут мали серйозну дискусію під час розгляду законопроекту 1028 щодо внесення змін у Конституцію України, зокрема щодо наділення Верховної Ради додатковими повноваженнями створювати консультативні, дорадчі і допоміжні органи. Нас тоді переконали, що це обов’язково має бути норма Конституції, адже всі повноваження парламенту мають бути чітко визначені в Конституції і не можуть жодним чином визначатися в законі. Парламент приймає відповідні рішення, включає в порядок денний, надсилає до Конституційного Суду. А потім вноситься законопроект, яким ці норми пропонується відтворити вже в законі всупереч тому законопроекту, який ми надіслали до Конституційного Суду. Більш того, якщо той законопроект невідомо коли вступить в силу, то ці норми вступають в силу одразу після того, як він буде опублікований. Друзі, він є, на вашу думку і відповідно до позиції Президента, таким, що грубо суперечить Конституції України. Тому прошу його зняти з розгляду, повернути на доопрацювання і більше не припускатись таких ганебних речей. Дякую.
Сергій Володимирович Власенко, фракція "Батьківщина". Ой, вибачте. Ляшенко Анастасія Олексіївна, фракція "Слуга народу".
Дякую, пане Голово. Прошу передати слово Павлу Фролову.
Павло Валерійович Фролов, фракція "Слуга народу". З місця включіть мікрофон, будь ласка.
Я хочу відповісти попередньому виступаючому. Ну це абсолютно, ну абсолютно, не відповідає дійсності те, що він сказав. У законопроекті альтернативному прим.1 передбачено, що створення, право Верховної Ради створювати допоміжні консультативні органи набуде чинності лише після внесення змін до Конституції. Це по-перше. По-друге. Цим законопроектом передбачено запровадити плановість у роботі Верховної Ради. Зараз існує близько 800 законів у законодавчому полі України, але якість цих законів і ефективність може оцінити кожен громадянин України. Точніше, вони абсолютно неякісні і неефективні. Для того, щоб закони стали якісні, треба системно їх переглянути. В нас дуже багато законів. Потрібно ці закони переробити і зробити так, щоб вони працювали на користь громадян, а не на користь політикам. Дякую.
Дякую. Власенко Сергій Володимирович, фракція "Батьківщина".
Дякую, пане Голово. Абсолютно шикарна назва законопроекту: щодо планування та системної законотворчої діяльності. А в мене просто питання. Так же будемо системно працювати, як цих два тижні працювали? Так системно будемо працювати, як працювали цих два тижні в комітетах? Коли ніхто не знає, що входить в порядок денний. Коли ніхто не знає, коли будуть засідання і так далі, і так далі, і так далі. В цьому системність. Це перше. Друге. Колеги, знаєте, треба або зміни до Конституції відкликати назад, або цей закон знімати з розгляду. Бо ми одною рукою збільшуємо кількість консультаційних органів, а другою рукою ми зменшуємо повноваження Погоджувальної ради. Я хочу всім нагадати, що вона називається "Погоджувальна рада". Бо вона погоджує питання діяльності Верховної Ради України, саме як консультаційно-дорадчий орган. І, дійсно, згідно з Регламентом, порядок денний формується за поданням комітетів, але погоджується Погоджувальною радою Верховної Ради України. Замість того, щоби розширювати майданчики для комунікацій між парламентськими фракціями, між парламентськими групами, між окремими депутатами, ми лише згортаємо ці майданчики для комунікацій. Ми зменшуємо кількість часу для обговорення, ми зменшуємо можливість внесення поправок, ми зменшуємо можливість права законодавчої ініціативи для депутатів, ми забираємо можливість подавати депутатам запити, ми зменшуємо можливість виступати керівникам фракцій на погоджувальних радах шляхом зменшення кількості питань, які вони можуть на цій Погоджувальній раді вирішувати, в тому числі і впливати на порядок денний і на план законотворчої роботи? Так давайте назвемо це все не парламентом від слова parler, а не travailler. І давайте ми назвемо якось по-іншому. Давайте назвемо це, я не знаю, якось по-іншому, не хочу говорити як, бо потім будете ображатись. Тому, шановні колеги, насправді не треба.
Дайте завершити.
Не треба зменшувати можливість для обміну думками, не треба зменшувати можливість для обміну тими ідеями, які ми повинні розглядати. А щодо системності і планування, якщо це реальна системність і реальне планування, то ми, звичайно, це підтримаємо.
Дякую. Рудик Кіра Олександрівна, фракція "Голос".
Передаю слово Совсун Інні.
Інна Совсун, фракція "Голос".
Шановні колеги! Законопроект, який зараз запропонований, покликаний впорядкувати та систематизувати роботу в парламенті. Ця мета, безперечно, є дуже правильною і високою. Але, разом з тим, на що я хочу звернути увагу, в першу чергу, друзі, системність законотворчої діяльності забезпечується системністю мислення, системністю розуміння проблем, системністю. ефективною здатністю чути дискусію і чути різні позиції. Це, на жаль, не те, чим може похвалитися цей парламент за останні два тижні. Саме тому я би хотіла, колеги, саме тому я би дуже просила подумати про те, якими мають бути ефективні підходи до забезпечення системної роботи парламенту? Не затвердити якийсь план, який невідомо, який буде його статус і що ми потім будемо робити. Законопроект не відповідає на питання, що буде із законопроектами, які не увійшли до плану. Чи означає це, що ті законопроекти, які не увійшли до плану, потім не будуть розглядатися? Чи не є це в такому випадку позбавленням права народних депутатів на власну законодавчу ініціативу? Або ж ми кажемо, що ці законопроекти будуть розглядатися парламентом. Але в такому випадку, який статус і яка мета цього плану, якщо ми будемо включати будь-які законодавчі ініціативи, які додатково створюються парламенту? Я повторюся і наголошу, друзі, системність законотворчої діяльності виходить із системності мислення. Давайте думати першочергово, дискутувати і розуміти проблеми, і вже після того думати про те, як і які законопроекти нам пропонувати і за які нам законопроекти голосувати. Дякую.
Дякую. Чи всі бажаючі виступили? Всі. Шановні народні депутати, підготуйтеся, будь ласка, до голосування. Всі проговорили, Артур Володимирович, і "за", і "проти", всі висловили свою позицію, всі, хто бажав. Тому, оскільки обговорення питання завершено, пропоную підготуватися та переходити до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1042-1) про внесення змін до Регламенту Верховної Ради України щодо планування та системної законодавчої діяльності Верховної Ради України. Шановні народні депутати, всі готові голосувати? Ставлю на голосування, прошу голосувати та підтримати. [[11:42:45]] За-248 Проти – 34, утримались – 45. Рішення прийнято. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1042-1). Прошу показати минуле голосування по фракціях. Переходимо до голосування. Прошу підготуватись, прошу проголосувати та підтримати. [[11:43:31]] За-240 Проти – 33, утримались – 38. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам розданий проект Закону про визнання таким, що втратив чинність, Закон України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації". Нам необхідно проголосувати про включення до порядку денного пленарного засідання цього законопроекту (реєстраційний номер 1054, 1054-1, 1054-2), два останні альтернативні. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:44:18]] За-269 Проти – 1, утримались – 49. Рішення прийнято. Пропоную проголосувати для того, щоб розглядати питання за процедурою ad hoc та прийняти рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:44:48]] За-260 Проти – 0, утримались – 52. Рішення прийнято. Пропоную розглянути за скороченою процедурою, прошу підтримати та проголосувати. [[11:45:08]] За-267 Проти – 1, утримались – 51. Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Наталусі Дмитру Андрійовичу.
Шановний Голово, шановна президія, шановні колеги, мої вітання. Дивіться, дуже швидко, тому що насправді цей законопроект передбачає виключення лише однієї єдиної норми. По факту, стаття 4 Закону України про приватизацію містить вичерпний перелік і критерії об’єктів, які не підлягають приватизації. Таких об’єктів, там, більше 40 пунктів різних галузей і різних індустрій. Зокрема, державні газорозподільчі мережі, зокрема, акваторії морських портів, гідротехнічні споруди, аеродроми, аеродромні об’єкти, водосховища і таке інше. Але, з іншої сторони, у нас є перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації, який був ухвалений в 99-му році. І з моменту 99-го року і до сьогоднішнього дня там уже присутні об’єкти, які на сьогоднішній день ліквідовані, але, тим не менше, вони знаходяться в ньому, які на сьогоднішній день стримують інвестиційну діяльність щодо розвитку державного сектору. І коли ми говоримо про те, що нам потрібно залучити більше інвестицій в економіку України, то нам передусім потрібно відкрити можливість корпоратизації і приватизації деяких неефективних державних підприємств. Відповідно, про що йде мова. Мова йде виключно про приведення законодавства до норм Конституції. Наші опоненти можуть сказати нам, чекайте, є стаття 85 Конституції України, яка відносить до повноважень Верховної Ради України затвердження відповідного переліку, в пункті 36. Але я хотів би сказати, що ця норма не суперечить, бо вона є дискретною і диспозитивною. У 99-му році Верховна Рада України виповнила ці повноваження, і тим самим, що ми скасовуємо цей перелік сьогодні, ми жодним чином не порушуємо Конституцію України. Тому прошу підтримати. Дякую, друзі.
Дякую. Слово для доповіді щодо альтернативного законопроекту 1054-1 надається народному депутату України Підласій Роксолані Андріївні.
Шановні колеги, альтернативний законопроект 1054-1 також пропонує скасувати перелік заборонених до приватизації державних підприємств. Це понад тисяча об’єктів. Ви добре знаєте, що в Законі про приватизацію містяться критерії, які визначають, що не підлягає приватизації за функціональною ознакою: це автомобільні дороги, газотранспортна система, метрополітен та багато іншого. Це означає, що об’єкти стратегічної інфраструктури не будуть приватизовані. 1054-1 також надає нові критерій до статті 4 Закону про приватизацію: не будуть приватизовані підприємства з виготовлення та ремонту всіх видів зброї, що перебуває на озброєнні у Збройних Силах України. Ми не дозволимо забрати підприємства, раніше заборонені до приватизації за борги, тому що 1054-1 вводить мораторій на порушення процедури банкрутства на 3 роки щодо усіх об’єктів, які сьогодні перебувають у переліку. Але масштабна приватизація має відбутися – це бачення уряду і це бачення авторів законопроекту. Приватизація малих об’єктів у системі державних аукціонів "Прозоро-продажі" лише за один рік принесла державі півтора мільярди гривень. Це в 30 разів більше, ніж приніс продаж аналогічних об’єктів у 2015 році. Перелік об’єктів, заборонених до приватизації, на 90 відсотків наповнений малими об’єктами. Немає жодної причини, чому держава актом. Можна завершити?
Дайте завершити.
Немає жодної причини, чому держава актом найвищої юридичної сили має охороняти Ірклівський розплідник рослиноїдних риб і такі інші підприємства. Тому усі дійсно стратегічні підприємства, які виконують важливі для держави функції, будуть захищені окремим рішенням уряду. Тому прошу підтримати скасування заборонених до приватизації на рівні закону. Дякую.
Дякую. Слово надається Івченку Вадиму Євгеновичу, фракція "Батьківщина".
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, шановні громадяни України! Метрополітен, об’єкти енергетики, атомні станції, гідроелектростанції, греблі, сюди ж насосні станції, КБ "Южное" і всі підприємства, які займаються космосом, газорозподільчі мережі, наша ГТС, морські порти, аеродроми. І це тільки неповний перелік того, що стоїть в забороні і в саме в переліку об’єктів, які заборонені під приватизацію. Колеги, ви знаєте, що якщо ми скасуємо цей перелік, я не знаю, хто радить Президенту, ми запроваджуємо продаж нашої держави оптом. І той, хто радить це Президенту, точно працює проти нас з вами, проти громадян України, проти національних інтересів України. Колеги, в сучасному світі саме держпідприємства є основним інструментом подолання глобальних кризових явищ. Тільки рейтинг Global Future, який показується з 2006 про 2014 рік, він збільшив частку державних компаній, показує так: з 8 відсотків до 23. А глобальні економіки вважають потужний державний сектор може бути лідером інвестицій в науку і в технології. Не можна просто так скасовувати даний закон і даний перелік, було ні держава, ні український народ нічого не отримують від такої приватизації, а це втрата робочих місць і це створення більш жорстоких монополій. І я хочу сказати, що це точно стане легкою здобиччю різних олігархів і фінансових інституцій. Колеги, ми в своєму законопроекті пропонуємо наступне. Ми за малу приватизацію, ми за те, щоб відтермінувати цей законопроект до 1 січня і зобов’язати уряд принести нам з вами той перелік стратегічних об’єктів, які сьогодні не будуть дозволені до приватизації.
Дайте 10 секунд завершити.
Все інше, будь ласка, як мала приватизація ми зможемо підтримати, як зростання економіки і формування основи нашого економічного суспільства.
Ще 10 секунд дайте.
Колеги, я прошу одуматися. Юридично невірно просто скасовувати, давайте відтермінуємо і зобов’яжемо уряд подати нам даний перелік. Дякую.
Член Комітету з питань економічного розвитку Кицак Богдан Вікторович.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Комітет з питань економічного розвитку на засіданні 11 вересня 2019 року розглянув проекти законів України: про визнання таким, що втратив чинність, Закон України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" (1054) та два поданих альтернативних (1054-1 та 1054-2). Дозвольте представити вам коротко аналітичну довідку для того, щоб ми розуміли, про що йдеться. І так, законопроектом 1054 пропонується і його метою прийняття є залучення вітчизняних та іноземних інвестицій в економіку України, зростання її продуктивності, створення нових ефективних робочих місць, усунення неоднозначності норм законодавства у сфері приватизації державного майна через заборону приватизації як за окремими критеріями об’єктів державної власності. Законопроектом альтернативним 1054-1 пропонується. тобто він є аналогічним, але добавляються окремі норми його суттєво доповнюють. Пропонується установити, що об’єкти права державної власності, що знаходяться на тимчасово окупованих територіях, не підлягають приватизації до повного відновлення конституційного ладу України на тимчасово окупованих територіях, провадження у справах про банкрутство об’єктів права державної власності, які включені до переліків, затверджених Законом України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації", підлягають припиненні, крім тих об’єктів, що ліквідуються за рішенням власника. Другий альтернативний законопроект 1054-2, він є фактично аналогічним, там вноситься лише норма про відтермінування набрання чинності цього закону до 1 січня 2020 року. І вказано попереднім доповідачем те, що запускається необдумана приватизація, вона не відповідає дійсності, оскільки ці всі питання регулюються іншими законодавчими актами. За результатами обговорення народні депутати України члени комітету прийняли рішення внести законопроекти (реєстраційний 1054, 1054-1, 1054-2) на розгляд Верховної Ради України та рекомендувати.
Дайте завершити.
Рекомендувати за результатами розгляду у першому читанні проект Закону України про визнання таким, що втратив чинність, Закон України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" (1054-1) прийняти за основу. Прошу підтримати.
Дякую. Слово надається першому заступнику міністра розвитку економіки Кухті Павлу Андрійовичу. Павло Андрійович.
Шановний Голово, шановні депутати! Об’єкти захищені від приватизації, об’єкти реально критичної інфраструктури, які дійсно необхідно захистити, зберегти в державній власності. Повний перелік, причому там сорок пунктів, він дуже деталізований, прописаний в пункті 2 статті 4 Закону України "Про приватизацію державного та комунального майна". Це повністю захищає усі об’єкти критичної інфраструктури, дійсно необхідні нам, від приватизації. Той перелік, який обнулюється, це просто список підприємств, заборонених до приватизації, який колись ще складався на основі переліку саме цих об’єктів. Тобто ми жодним чином не ризикуємо приватизувати щось критичне: ядерний реактор, злітно-посадкову полоса, акваторія порту не піде на приватизацію. Тут немає жодної проблеми. Просимо дуже вас підтримати. Дякую.
Дякую. Прошу записатися по фракціях: два – за, два – проти, на виступ. Клименко Юлія Леонідівна, фракція "Голос". Ярослав Іванович Железняк.
Прошу передати слово Ярославу Железняку.
Шановні колеги, нарешті цей день настав, коли ми нарешті можемо позбавити нашу державу того тягаря, заради якого дуже багато політиків насправді йшли до влади для того, щоб розпоряджатися державними підприємствами, ставити своїх людей, а потім з цієї трибуни або з інших екранів нам розповідати про те, що державу не можемо продавати, це дуже важливо, саме цей колгосп є стратегічним підприємством і так далі. Я хочу ще раз підтвердити те, що було сказано виступаючими до цього. У нас уже прийнятий окремий закон, він діє. Деякі з вас навіть були співавторами фактично цього закону, який визначає, що є стратегічним підприємством, що не може бути продане. І саме найголовніше – яка процедура продажу. Зараз цей перелік, який ми ліквідуємо, він є рудиментом. Він є тим обмеженням, через яке наша економіка не може далі просуватися. І я дуже прошу вас не слухати популістичні промови, а вивчати законопроекти, вивчити закон, повірити уряду, який багато з вас обрали, повірити в цю ініціативу і нарешті звільнити нашу економіку від цього тягаря. В державі повинні залишитися тільки стратегічні підприємства, а всі інші повинні бути продані на прозорих процедурах. Дякую.
Степан Іванович Кубів, фракція "Європейська солідарність".
Шановні, Голово, шановна президія, шановні колеги! Ви знаєте, коли ми говоримо про приватизацію, говорити лозунгами і політично – це завжди дуже гарно вдається, і воно модно. Є два підходи: є економіка і доцільність, є питання права і закону. Ми на комітеті, дійсно, професійно обговорювали дану тематику. Голосування було, майже половина на те, що не потрібно спішити, а провести зміни в певних правилах, тому що, якщо помішати політику і економіку – отримається рецепт, що в каламутній воді ніколи не водиться благородна риба і рибаки не ті. Коли ми говоримо про альтернативний проект 1054-1 і 1054 – це той самий законопроект, там ті самі автори. І друге важливе питання. На комітеті ми обговорювали два підходи. Якщо ми хочемо прийняти цей законопроект, його можна підтримувати тільки в першому читанні. Чому? Тому що пунктом 36 статті 85 Конституції, частина п’ять статті 4 Закону про приватизацію передбачає, що Верховна Рада за поданням Кабінету Міністрів. Давайте ми змінимо правила, а ми не можемо нині 226 голосами підтримувати зміну Конституції. Я розумію, що 1999 рік – це давно. Але ніхто не говорить, що в 2018 році визначили ми право військовонаправлених підприємств, які не можна приватизовувати. Всіх є 138. 40 визначили. А давайте подивимось, що робиться з 3 тисячами 444? Мала приватизація.
Дайте завершити.
Мала приватизація, яка була організована при тому, коли я був міністром, показала 300 відсотків ефективності даного напрямку. Давайте зробимо і велику приватизацію, яка повинна бути визначена правилами і законодавчо врегульованою. Я би попросив, шановні колеги, коли ми говоримо про бюджет, коли ми говоримо про економіку, коли ми говоримо про робочі місця – повинна бути економічна доцільність і закон. Тоді буде порядок.
Степан Іванович, я вибачаюсь. Степан Іванович, я вибачаюсь, 10 секунд.
Остання фраза. Шановні колеги! Враховуючи, що комітет не підтримав пропозицію першого читання, а в цілому, ми утримаємося від підтримки даного законопроекту. Дякую.
Скорик Микола Леонідович, фракція "Опозиційна платформа – За життя". Продовжимо нашу роботу до завершення цього питання.
Народний депутат Скорик, фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя". Шановна президія, шановні колеги, шановні громадяни України! Перше. Я маю честь сказати про те, що фракція політичної партії "Опозиційна платформа – За життя" ні в якому разі пропонує не підтримувати зазначений законопроект про визнання таким, що втратив чинність, Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації". Ми вважаємо, що якщо приймати такий законопроект, то слідом за ним ми маємо прийняти інший перелік. Так, може, змінилися умови, може, цей перелік не відповідає сучасним умовам. Але ми маємо затвердити новий перелік. Інакше ні в якому разі не можна відміняти попередній. Інакше ми даємо старт абсолютно неконтрольованій бандитській приватизації. І коли з цієї трибуни я чую від своїх колег, що це, виявляється, велике досягнення, що ми відміняємо цей перелік. Ну, це, вибачте мені колеги, але це супернахабство, тому що в цій ситуації, коли у нас залишається буквально декілька сотень важливих підприємств і коли у нас залишається земля, яку ви теж плануєте через декілька тижнів дати старт її продажу, то це абсолютно не відповідає інтересам народу України. Я наполягаю під протокол про те, що ні в якому разі цей законопроект неможна голосувати в цілому, тому що однозначно до нього, я впевнений, будуть поправки у депутатського корпусу. Шановні колеги, це дуже-дуже шкідливий і дуже законопроект, який несе в собі дуже багато ризиків для української держави. Прошу, колеги з більшості, ні в якому разі не голосуйте за нього. Дякую за увагу.
Бужанський Максим Аркадійович, фракція "Слуга народу".
Шановні колеги, шановна президія, цей перелік, який ми бажаємо скасувати зараз, він захищає інтереси держави, він захищає інтереси громадян. Ми не можемо разом визначити, що має стратегічний інтерес, що не має стратегічний інтерес без аудиту, який визначить, як кожне підприємство перебуває на балансі держави, чи воно прибильне, чи воно збуткове. Це хибний шлях отак от разом все скасовувати, а потім вирішувати, що потрібно, що ні. Назад ми вже ніяк цього не повернемо. Ми повинні визначитись з принципом: по-перше, ми предлагаем альтернативу якусь, а потім вже скасовуємо те, що є. І так в усіх питаннях. Дякую.
Дякую. Шановні. Тарас Іванович Батенко, хвилина з мотивів.
Я хочу, друзі, сказати про те, що депутатська група "За майбутнє" вважає за передчасне повне скасування переліку об’єктів права державної власності, які підлягають приватизації. А давайте, друзі, ми негайно приватизуємо спорткомплекс "Олімпійський" в Києві, який вся країна реконструювала до Євро-2012, в якому проходять найважливіші культурні спортивні заходи країни. Давайте ми київський Палац спорту, який також недавно реконструйований і має величезне значення, приватизуємо; комплекс спортивних споруд "Метеор" в Дніпрі; плавальний басейн Центрального спортивного клубу армії, виробників-зброярів, "Енергоатом" і так далі. Давайте створювати робочу групу Кабінету Міністрів України, комітетів Верховної Ради України. Ми підтримаємо альтернативний закон 2 наших колег від "Батьківщина". Дякую.
Сергій Владиславович Соболєв, одна хвилина, з мотивів, фракція "Батьківщина".
Фракція "Батьківщина" достатньо чітку позицію займає з цього питання. В чому різниця? Варіант, який пропонується, – це варіант давайте продамо все, а потім закриємо на це очі. І все покладемо відповідальність на Кабінет Міністрів. Варіант, який пропонується як альтернативний від фракції "Батьківщина": спочатку визначити перелік. Приберіть з цього переліку ті підприємства, які дійсно можуть бути приватизовані. А тільки після цього далі затверджуйте остаточний варіант. Наша позиція є наступна. За всю історію України була приватизація одного підприємства великого – це майже 5 мільярдів доларів. Іншої приватизації у нас не було, у нас була роздача власності. Це було при Прем’єрі Тимошенко, яка добилась умов, які навіть зараз можуть бути оскаржені в суді, через 15 років після приватизації, бо там є жорсткі умови. Тому не грайтесь з цим. Затвердіть спочатку чіткий перелік, а далі можете виключати.
Дайте договорити, будь ласка.
Тому наша позиція: треба підтримати законопроект з рисочкою 2. А в першому законопроекті є лише одна норма – заборона приватизації об’єктів, які знаходяться на окупованій території, крапка.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення завершено, переходимо до голосування. Всі готові? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття, я ще раз наголошую, в першому читанні. Бо було дуже багато розмов про те, що треба в першому читанні. Це в першому читанні. За основу: проект Закону (реєстраційний номер 1054-1) про визнання таким, що втратив чинність, Закон України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації". Шановні колеги, прошу підтримати та голосувати. [[12:07:39]] За-253 Проти – 32 утримались – 46. Рішення прийнято. Оголошую. Стоп! Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 1054-1. Прошу підтримати та проголосувати. [[12:08:14]] За-232 Проти – 15, утримались – 76. Рішення прийнято. Оголошується перерва на 30 хвилин, до 12:30.
Шановні колеги, прошу займати свої місця. Ми зараз починаємо роботу.
Прошу, ще раз? Я попросив всіх займати свої робочі місця. Ми завершили о 12:09, якраз 30 хвилин – законне право народного депутата вирішити свої питання. Я буду дуже вдячний, якщо ви такою принциповою будете по всіх питаннях. Дякую. Я вам дякую. Шановні колеги, я прошу займати свої місця. І поки ви займаєте, я почну з оголошень, які надійшли до президії. Насамперед хочу зачитати заяву, яка направлена до Верховної Ради України від народного депутата України Яценка Анатолія Володимировича. Відповідно до статті 13 Закону України "Про статус народного депутата України" та статей 59, 60 Регламенту Верховної Ради України повідомляю про своє входження до депутатської групи, депутатська група "За майбутнє" у Верховній Раді України дев’ятого скликання. Є позапартійний. Особистий підпис та погодження з керівником групи. Це інформація для відома. Також, поки ми збираємося, я хотів би зачитати деякі заяви від наших колег, у яких також не спрацьовували кнопки для голосування. Від народного депутата Стернійчука: прошу зарахувати мій голос "за" щодо проекту Закону (№ 1054 зі значком 1). Від народного депутата Таранова О.С.: прошу врахувати мій голос "за" щодо проекту Постанови про дострокове припинення повноважень всього складу Центральної виборчої комісії, проект Постанови 2127. Від народного депутата України. Повідомляю, що 13 вересня 2019 року під час голосування проекту Закону 1010 на ранковому засіданні моя картка не спрацювала. Свідок – мій сусід Кальченко Сергій Віталійович. Прошу зарахувати мій голос "за". Від народного депутата Тищенка: прошу зарахувати мій голос "за" проект Закону 1036 зі значком 1. Інформація завершена. Шановні колеги, ми готові переходити до розгляду порядку денного далі? Шановні колеги, я ставлю питання щодо проекту. Я зачитав всі заяви. Передивіться, я всі зачитав. Шановні колеги, ми переходимо до питань порядку денного. Реєстраційний номер законопроекту 1055 і 1055 зі значком 1. Проект Закону про оренду державного та комунального майна. Насамперед це питання потребує голосування про включення до порядку денного пленарного засідання Верховної Ради України. Для цього потрібно 226 голосів. Тому я прошу народних депутатів зайняти свої місця, і я ставлю на голосування питання про включення до порядку денного пленарного засідання проект Закону про оренду державного та комунального майна (реєстраційний номер проекту 1055 і 1055 зі значком один). Прошу підтримати, будь ласка. [[12:42:30]] За-214 Рішення не прийнято. Проект закону не включений до порядку денного. Я дуже прошу всіх лідерів фракцій ще раз закликати. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я попрошу керівників фракцій усіх, тому що я бачу тут тільки присутня фракція "Слуга народу" фракція "ЄС" не в повному складі, і фракція "Батьківщина" не в повному складі. Шановні колеги, є пропозиція повернутися до цього голосування. Давайте. Ну, так. Шановні колеги, секундочку. Доводжу до тих, хто знає Регламент, що регламентна норма: ми можемо знову ставити на голосування до моменту включення. Шановні колеги. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я прошу зайняти місця. Прошу зайняти місця. Я ставлю питання про включення до порядку денного пленарного засідання проект Закону України про оренду державного та комунального майна (реєстраційний номер проекту 1055 і 1055 зі значком 1). Прошу підтримати та голосувати. [[12:44:31]] За-228 Дякую. Рішення прийнято. Шановні колеги, я також попрошу вас зайняти далі свої місця, всі, хто ще не встиг. І потребує голосування ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні проект Закону про оренду державного та комунального майна (реєстраційний номер проекту 1055 і 1055 зі значком 1), також 226 голосів. Прошу голосувати та підтримати. [[12:45:14]] За-238 Дякую. Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер я ставлю розгляд цього ж питання за скороченою процедурою. Для прийняття рішення необхідно 150 голосів. Ставиться питання на розгляд за скороченою процедурою проект Закону про оренду державного та комунального майна (реєстраційний номер проекту 1055 та 1055 зі значком 1). Прошу голосувати та підтримати. [[12:45:49]] За-243 Дякую. Рішення прийнято. Шановні колеги, я запрошую до доповіді народного депутата України Мовчана Олексія Васильовича. Будь ласка, Олексій Васильович.
Доброго дня, шановна президія, шановні колеги народні депутати, українці! До вашого розгляду пропонується законопроект № 1055 про оренду державного та комунального майна. Цей закон, в першу чергу, про розвиток економіки, і він допоможе Україні і громадам стати багатшими. Цей закон про розвиток малого і середнього підприємництва в містах. І також цей закон про економічний розвиток невеликих органів місцевого самоврядування і областей. Сьогодні законодавство про оренду є недосконалим. Закон був прийняти 92 року, і все, що відбувається, не відповідає запитам сьогоденної економіки. Все публікується в газетах, на сайтах органів місцевого самоврядування, все децентралізовано. Відповідно, низька конкуренція і недонадходження до бюджету. Законопроект 1055 пропонує єдину модель проведення електронних аукціонів для оренди державного і комунального майна в системі ProZorro.Продажі. Системі ProZorro.Продажі вже показала свій результат на продажі державного і комунального майна в малій приватизації, при продажі активів фонду гарантування вкладів, і вже заробила для держави більше 20 мільярдів гривень. Система функціонує за принципами, коли всі бачать все, і тепер громадськість може контролювати всі аукціони, які відбуваються на державному і комунальному рівні. Більше того, у нас є велика проблема оренди за одну гривню, і цей законопроект вирішує цю проблему, виводячи поступово із тіні такі активи і створюючи для бізнесу умови конкурентної боротьби за це майно.
Дайте, будь ласка, завершити.
Завдяки ньому Україна зможе стати багатшою і економіка буде зростати. Дякую.
Дякую. Я надаю слово для доповіді народному депутату Українки. перепрошу, народному депутату України Мотовиловцю Андрію Вікторовичу. Будь ласка.
Шановні колеги, я вас вітаю. Я хочу вам показати приклад, що ми змінюємо і що буде. Це вісник приватизації друкований. Ви навіть не можете і купити, він тільки по підписці. Тут є оренда, дуже чудово можна знайти будь-який об’єкт в будь-якому місці. На жаль, ні, це дуже складно, майже неможливо. Так ми здавали в оренду з 1992 року. Що ми пропонуємо? Ми пропонуємо все зробити прозоро. Ви можете побачити будь-який об’єкт, ви можете побачити умови, міста, державні підприємства, уряд приймає рішення, як ми здаємо. Я хочу вас звернути особливу увагу на сьогоднішній день. На сьогоднішній день ми надаємо власникам майна повне право розпоряджатися. В нас же є Закону України про приватизацію. В нас вже є, новий буде, я вважаю, що ви сьогодні підтримаєте, новий Закон про оренду. Також ми сьогодні будемо розглядати Закон України "Про концесії". Це для того, щоб управлінець зміг прийняти управлінське рішення. Якщо у вас гарний об’єкт, який не потребує величезних коштів для ремонту, для реконструкції, ви можете здати його в оренду. Якщо потребує великих вкладень, ми можемо здати його в концесію. Якщо воно не потрібно громаді або державним підприємствам, будь ласка, є приватизація, ви можете це продати. Про що ми кажемо? Зараз здано 13 тисяч об’єктів, а можем здати 80. Найбільший власник нерухомості – це держава, давайте зробимо її прозорою, ефективною та багатою. Ви можете отримувати в бюджети ваших міст і сіл додаткові кошти. Я прошу вас змінити це і проголосувати за прозору оренду майна. Дякую вам.
Дякую, Андрій Вікторович. Слово надається заступнику голови Комітету з питань економічного розвитку Підласі Роксолана Андріївні.
Шановні колеги! Україна сьогодні займає 83 місце в світі за розвитком конкуренції. Наші ринки спотворені та скалічені органами державної влади, які надають пільги державним і приватним підприємствам. Ринок оренди державного і комунального майна – яскравий цьому приклад. В 11 областях України органи місцевого самоврядування здають понад 40 відсотків площ за ціною 1 гривня за метр квадратний. В Чернівецькій області 74 відсотки площ держава здає за одну гривню. Я не знаю, чи це благодійність, чи це корупція, але я точно знаю, що підприємець, який орендує площі за тисячу гривень за квадрат, не може конкурувати з тим, хто орендує за одну гривню. Ми ніколи не досягнемо економічного росту в 7 відсотків, якщо заробляти буде не той, хто краще вробляє, а той, хто має доступ до тіла чиновника. Лише прозорі аукціони здатні забезпечити справжню конкуренцію та реальні надходження до місцевих бюджетів. Два дні тому ми сперечалися, чим же замінити пайовий внесок в інфраструктуру, ми даємо місцевим громадам реальний інструмент – прозора оренда. Тому за результатами обговорення члени Комітету економічного розвитку ухвалили рішення за результатами розгляду у першому читанні проекту Закону про оренду державного та комунального майна (№ 1055-1) прийняти за основу. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати! Будь ласка, запишіться по фракціях: два – за, два – проти. Юрчишин Ярослав Романович, фракція "Голос". З місця включіть мікрофон, будь ласка.
Прошу передати слово Ярославу Железняку.
Ярослав Іванович Железняк.
Шановні колеги, дуже коротко, про що цей законопроект. Він нарешті дає можливість нам усім – і підприємцям, і громадянам України – зайти на єдину базу цього орендного майна, яке є в державній власності, і на конкурентних прозорих умовах отримати цю оренду. Це той законопроект, який надає можливості нашому бізнесу нарешті отримати ті площадки, ті приміщення, які дуже часто знаходяться в державній власності і використовуються або не за призначенням, або за заниженою вартістю. Тому розуміючи, що цей законопроект може бути покращений, ми повинні його сьогодні приймати за основу і доопрацьовувати до другого читання для того, щоб він якомога швидше вступив у дію і дав можливість нашим підприємствам, нашій економіці отримати додаткові державні ресурси, які будуть спрямовані на розвиток українського бізнесу. Дякую.
Дякую. Кицак Богдан Вікторович, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Олексію Мовчану.
Олексій Мовчан, фракція "Слуга народу".
Дякую дуже. Крім того, треба додати, що в законопроекті враховані вимоги Асоціації міст України і органів місцевого самоврядування щодо проведення оренди через систему ProZorro. Продажі. Також були зауваження від Transparency International, інших громадських організацій, які підтримують таку модель проведення аукціонів і також дали свої зауваження, в альтернативному законопроекті це все враховано. В законопроекті включені умови щодо того, що всі об’єкти оренди будуть передаватися через єдиний реєстр електронний, в який ви зможете зайти зі свого смартфону, знаходячись в будь-якій точці світу. Більше того, законопроект передбачає публікацію абсолютно всієї інформації по майбутнім і діючим договорам оренди в єдиній системі ProZorro. Продажі, тому завжди можна, громадськість зможе контролювати і моніторити, наскільки ефективно громада або держава використовує або здає в оренду їх майно. І останнє, що передбачено і є новелою, так би мовити, в законопроекті, це те, що тут ми уходимо від оцінки, яка дуже часто була корупційною складовою, яка не виводила об’єкти комунальної і державної власності на конкурентні торги, і використовуємо поняття балансової вартості. Дуже дякую.
Дякую. Слово надається Фріз. А, ні, Кубіву Степану Івановичу.
Шановний пане Голово, шановна президія, шановні депутати, вважаю, що дійсно запропонована авторами обох законопроектів ініціатива є правильною. Вона є необхідною. Систему, яку ми запровадили згідно закону 1 серпня 2016 року, показали як передова технологія, організація процесів, методика і економічна ефективність. Щоб ми не називали різних, як працює в нас та чи інша нерухомість, цифрами, нам треба провести перший аудит і органи місцевого самоврядування, і державні органи влади, які передають за 1 гривну приміщення чи це для обласних рад, чи для міських рад, чи для інших, це є необхідність і цю тему треба врегулювати. Тоді після аудиту ми побачимо, яким далі рухатися кроком, тому що все проходить в ручному управлінні. З огляду на це наша фракція "Європейська солідарність" готова підтримати за основу законопроект 1055-1. Ми розглядали його на профільному комітеті, була досить, я би сказав, професійна дискусія, але декілька висловів або позицій я би хотів сказати, з чим і погодився голова комітету, який проводив комітет, і члени комітету. Перше, важко ці законопроекти назвати альтернативними, вони доповнюють одну маленьку площину, але нехай, ми її врахували на комітеті. Друге, принципово не змінилися тексти і ми пропонуємо, що перелік об’єктів оренди, обидва пропонують порядок укладання договорів. Звернемо аспекти на три блоки. Перший блок. Міністерство фінансів запотребувало дати економічне обґрунтування. Тому що формування бюджету на 2020 рік, яке вже буде в понеділок, вимагає дохідно-видаткову частину. Тут треба підійти просто прагматично до цієї позиції і дати відповідь від першим і другим читанням. По-друге, всім добре відомо: використання площадок для торгів є платною послугою. Членами комітету було надано послуги.
Дайте завершити.
Який ефект економічного розрахунку саме по даному принципу. І третє. Головне є те, що Науково-експертне управління висловило ряд зауважень по двох законопроектах. В цій ситуації ми повинні підійти суто сухо, по розрахунках фінансових, економічній доцільності і якнайшвидшого прийняття даного закону. Дякую.
Дякую. Плачкова Тетяна Михайлівна, фракція. Колтунович Олександр Сергійович. Колтуновича включіть мікрофон.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Безумовно, публічність в таких питаннях, вона є важлива, і відкритість, і прозорість. Але я хотів звернути і продовжити думку попереднього виступаючого, і апелювати тому, що було сказано тими людьми, які представляли законопроект. Ну, перше і найголовніше – щодо економічного ефекту, економічного зростання. Ми наполягали на тому, що дайте конкретні економічні показники, які будуть показувати вплив на доходи бюджету, місцевих бюджетів і так далі. Уже була прозвучала інформація про застереження з боку Міністерства фінансів щодо можливого невиконання дохідної частини бюджету, зокрема у наступному році. Також хотілось би звернути увагу, що якщо ми говоримо за 2018 рік, то від оренди, плати за користування цілісним майновим комплексом та іншим державним майном до державного і місцевого бюджетів надійшло 2,4 мільярди гривень. Тоді як, для прикладу, 39 мільярдів гривень отримали в якості нарахування до бюджету. І ще важливий один момент, що стосується лісгоспів, оскільки вони є багато в чому визначальними, особливо в сільській місцевості. Варто їх внести в перелік підприємств, які не можуть бути об’єктами оренди. На сьогоднішній день, особливо в Поліських регіонах, це є надзвичайно актуальним питанням, і було б важливо це врахувати до другого читання. Дякую.
Андрій Іванович Ніколаєнко, фракція "Батьківщина". Після цього голосуємо.
Шановні колеги, хотів би звернути увагу на декілька моментів цього закону. Перше. Ми ставимо під загрозу не тільки. Зараз багато прозвучало у виступах про майно, нерухомість, але нагадую, що є поняття про цілісний майновий комплекс, який забезпечує часто для комунальних господарств забезпечує теплом, водою і послугами. І тут питання ціни, оренди не є першочерговим, це на першому місті стоїть якість послуги. Якщо хтось заплатить нібито багато, візьме в оренду, а потім перестане забезпечувати теплом, водою, то будуть проблеми, і це зачепить інтереси громадян. Тому це має бути врегульовано і місто має саме вирішувати, як робити цю процедуру, і бачити компетенцію. Інша складова – це питання освіти і науки. Я радий, що на комітеті це питання було розглянуто. І я наголошую на тому, що воно має бути враховано, оскільки багато громадян, які сьогодні.
10 секунд дайте.
отримують освітні послуги в уже поліпшених заходах, якщо вони знову підуть на оренду, то можуть позбавитись, тому що там зміниться власник, а це тисячі дітей і громадян.
Констанкевич Ірина Мирославівна.
Група "За майбутнє" підтримує конструктивні пропозиції, зокрема спрощення процедури оренди. Але разом з тим ми звертаємо увагу на ризики, які існують у даних законодавчих ініціативах. Перше – це те, що є експертний висновок Міністерства фінансів в Україні, в якому чітко вказано про те, що реалізація даного законопроекту може призвести до втрат доходів державного і місцевих бюджетів у вигляді плати за оренду державного і комунального майна. Я прошу звернути увагу на експертні висновки. І друга позиція. Ми звертаємо увагу на ситуацію, яка може бути щодо реалізації даного законопроекту для релігійних організацій, які поруч із культовою діяльністю реалізовують і освітню, а також для благодійних та громадських організацій. Прошу авторів законопроекту врахувати. І ми підтримуємо даний законопроект за основу, але будемо подавати свої правки до другого.
Дякую. Клименко Юлія Леонідівна, фракція "Голос", з мотивів, хвилину.
Колеги, я хочу додати. Ми, безумовно, підтримуємо цей прогресивний законопроект, тому що, ви знаєте, оренда державного майна просто неможлива для бізнесменів малих (середніх) підприємств. Це дуже складна і забюрократизована процедура. При цьому ми хочемо звернути увагу, що цей законопроект не гармонізований з законопроектом, який ми розглядаємо далі по концесії. Він один находить на іншого і створює правові колізії. Давайте це приберемо до другого читання. Друге. У нас є зауваження по тому, що орендарями можуть бути офшорні компанії, а також компанії, які з країн, які, скажемо так, не підтримують прозорі процедури і підтримують процедури відмивання коштів. Тому давайте звернемо на це увагу. І третє. Перехідний період для старих договорів оренди в 12 місяців трохи малий. Мені здається, нам треба для попередніх орендарів чітко прописати процедуру, інакше буде колапс на ринку.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1055-1) про оренду державного та комунального майна. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:04:37]] За-296 Проти – 0, утримались – 13. Рішення прийнято. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1055-1). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:05:10]] За-272 Проти – 0, утримались – 30. Рішення прийнято. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Але оголошення, пан Стефанчук.
Шановні колеги, я перепрошую. Ми сьогодні зранку розглядали питання календарного плану. Ми залишили його таким, як є. Ми зрозуміли велику необхідність роботи в комітетах. І є така пропозиція процедурно зараз вирішитися. Ми пропонуємо тоді 17 число, це наступний вівторок, який у нас планувався як робота сесійна, все-таки визначити як робота в комітетах для того, щоб ми доопрацювали ці питання, і з середи почали голосування в другому читанні. Якщо заперечень немає, я пропоную проголосувати. Для цього треба 226. І дати доручення Апарату для того, щоб вони підготували, скоригували, відповідно, цей план. Питання йде тільки з приводу одного числа, 17 число зробити все-таки роботою в комітетах для більш якісної роботи над законопроектами. Дякую.
Тобто раніше 17 число ми повинні були працювати в залі, зараз пропонується зробити комітетським днем. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:06:39]] За-299 Проти – 2, утримались – 6. Майже конституційна більшість. Дякую, шановні колеги. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам розданий проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку ліцензування господарської діяльності (реєстраційний номер 1060). Нам необхідно включити його до порядку денного пленарного засідання. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:07:21]] За-287 Проти – 0, утрималися – 13. Рішення прийнято. Нам необхідно застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:07:45]] За-273 Проти – 1, утрималися – 28. Рішення прийнято. Шановні колеги, пропоную розглянути вище зазначений законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:08:07]] За-269 Проти – 1, утрималися – 34. Рішення прийнято. Шановні колеги, слово для доповіді надається народному депутату України Підласі Роксолані Андріївні.
Шановні колеги, проект 1060 має на меті декілька ключових завдань. По-перше, це чистка всіх галузевих законів, які не відповідають Закону України про ліцензування. Я вже багато разів казала з цієї трибуни, що наявні різночитання та колізії є інструментом тиску на бізнес, тому що деякі органи продовжують видавати ліцензії, після чого це оскаржується в суді, яскравий приклад, це телекомунікації. До того, як ми не внесли зміни до галузевого закону, НКРЗІ продовжував видавати ліцензії, хоча ліцензування у цій сфері не обов’язкове з 1 січня 2018 року. Друге завдання законопроекту 1060 – це усунення законодавчих колізій та вдосконалення самого закону. Тому що практика застосування Закону України про ліцензування виявила ряд недоліків. Зокрема, наприклад, органи ліцензування, як виявилося, не виконують рішення апеляційної ради, ми вводимо відповідальність за невиконання рішень органу досудового оскарження, бо права бізнесу мають бути захищені. Ми закріплюємо принцип, що нові види ліцензування запроваджуються виключно законом та внесенням змін до статті 7 Закону України про ліцензування. Нарешті, ми спрощуємо процедуру ліцензування як таку, запроваджуємо механізм тимчасового призупинення ліцензії за порушення. Тому що зараз за порушення ліцензію забирають і навіть після усунення порушення, і підприємець змушений чекати рік, щоб звернутися за поновленням ліцензії. Крім того, підстави для анулювання ліцензії стануть значно жорсткішими. 1060 – це законопроект, який захищає бізнес від свавілля чиновників, тому прошу підтримати.
Дякую, Роксолана Андріївна. Слово для співдоповіді надається члену Комітету з питань економічного розвитку Кицаку Богдану Вікторовичу.
Шановна президія, шановні колеги! Комітет з питань економічного розвитку на засіданні 11 вересня 19-го року розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення порядку ліцензування господарської діяльності (1060). Метою даного законопроекту є вдосконалення існуючого законодавчого поля, спрямованого на впорядкування суспільних відносин у сфері ліцензування видів господарської діяльності, усунення внутрішніх колізій, вдосконалення порядку ліцензування, сприяння створення для суб’єктів господарювання сприятливих умов, впровадження господарської діяльності, посилення їх довіри до органів державної влади, що надзвичайно є важливим. Знову ж таки поступило декілька рекомендацій і відгуків від інших комітетів. Комітет з питань антикорупційної політики у своєму висновку зазначає, що в проекті акта не виявлено жодних корупційних факторів. Комітет з питань соціальної політики та захисту прав ветеранів також розглянув зазначений законопроект та прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді його прийняти за основу в першому читанні. Комітет з питань інтеграції України з Європейським Союзом надіслав власний висновок, в якому зазначив, що законопроект не відповідає Угоді про асоціацію та потребує доопрацювання в частині регулювання космічної діяльності. Але зазначу, що даний підпункт буде врегульовано в подальших законах, які будуть сьогодні розглядатися. За результатами обговорення народні депутати України члени комітету прийняли рішення внести проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення порядку ліцензування господарської діяльності 1060 на розгляд Верховної Ради України та рекомендувати за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу. Прошу підтримати.
Дякую. Прошу записати по фракціях: два – за, два – проти. Любота Дмитро Валерійович, фракція "Слуга народу"
Вітаю. Прошу передати слово Дмитру Наталусі.
Дмитро Андрійович Наталуха. З місця включіть мікрофон, будь ласка.
Шановні, дуже дякую. Дивіться, я час від часу повторюю проте, що основна задача Комітету з економічної політики – це, нарешті, досягти зменшення кількості стресу в економіці, в бізнесі і в підприємництві. І цей закон якраз про це. Цей закон виправляє дуже велику купу неточностей, неузгодженостей, з якими підприємці щодня стикаються в процесі ліцензування власної діяльності, там дуже багато фундаментальних протиріч, які скасовуються цим законом. Цей закон забезпечує створення умов для маломобільних груп населення. Найважливіше, він удосконалює процедуру оскарження дій органів ліцензування до Експертно-апеляційної ради. І тому головна цінність цього закону, який на сьогоднішній день винесений до вашої уваги, – це зменшення рівня стресу підприємців у процесі провадження вашої діяльності, для того, щоб кожний, хто займається бізнесом і хоче спокійно заробляти легальні гроші в Україні, не мав постійно думати про те, що зараз йому доведеться зіткнутися з державними органами, і процес затягнеться на безліч-безліч часу. Ми хочемо зробити цей процес і ведення бізнесу в Україні максимально комфортним. Саме тому пропонуємо і просимо вас підтримати цей законопроект як такий, що зменшує ступінь стресу в Україні. Дякую.
Дякую. Степан Іванович Кубів, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово, шановні колеги! Хочу підтвердити або продовжити думку голови комітету, у нас, дійсно, була позитивна дискусія, досить аргументовані переконання і адекватне прийняте рішення. Взагалі наш комітет, коли дивитися на перспективи, коли буде продовжено не тільки 16 кварталів макростабілізації, але перспективу, це зростає довіра і до держави, і до макростабілізації всередині, довіра бізнесу, і це те, чого ми і прагнемо. Коли ми дивимося на цей законопроект, є дві позиції: позиція перша – це вдосконалення внутрішніх процедур країни, про що говорить, а друга позиція – це покращити позиції ведення легкості бізнесу, що необхідно зробити. Тому що 71 позиція, чотири роки тому 152-а, говорить про ту роботу, яка була пророблена в перспективі досить великою. Разом з тим ми повинні розуміти три великих аспекти. Перший аспект – зміна внутрішнього законодавства. Перше – ми міняємо зміни до Кодексу про адміністративні правопорушення і до законів "Про ліцензування видів господарської діяльності", "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" і "Про державну реєстрацію юридичних, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань". Це ті закони і кодекс, які міняють відповідну позицію. Що звідси випливає? Перше – ми повинні акуратно подивитися, особливо те, що впливає на здоров’я людей. І тут не можна впливати або змінювати просто так, як бажається деколи модно приймати ті чи інші вислови в залі чи за межами залу. Другий аспект важливий – це питання, фізичні особи-підприємці не повинні посилити, змінити в гіршу сторону отримання тих чи інших документальних. або документ, або підтверджень чи інше. І третє. Коли ми говоримо про наркотичні засоби, тут треба підходити дуже і дуже обережно. Ми пропонуємо від нашої політичної сили прийняти.
Продовжуйте. Дайте.
Ми пропонуємо підтримати в першому читанні, між першим і другим читанням звернути на застереження особливо Головного науково-експертного управління семи пунктів, і особливо те, що було дискусійним на засіданні комітету. Дякую.
Дякую. Лабунська Анжела Вікторівна, фракція "Батьківщина".
Прошу передати слово Андрію Ніколаєнку.
Андрій Іванович, Ніколаєнко.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Законопроект однозначно має гарну перспективу і врегульовує багато потрібних речей, але в ньому є ряд позицій, які викликають застереження, і хочу звернути на них увагу. Зокрема, зміни до статті 156 Кодексу України про адміністративні порушення знімається необхідність, шановні депутати, ліцензування продажу алкогольних напоїв, та виключається ця стаття також з експортно-імпортних операцій по алкогольним напоям. Інший ризик – це виключається положення про ліцензування космічної діяльності. І ми будемо сьогодні ще це питання розглядати, але в цьому законопроекті також це передбачено. Інше питання – виключення із Закону про рекламу товарів, які мають бути сертифіковані, тобто ми можемо дозволити рекламувати речі, які не є сертифікованими, особливо, враховуючи те, що вони можуть бути, ну, нести загрозу життя або здоров’я громадян. І Головне науково-експертне управління слушно зауважує щодо недопустимості змін в Закон України "Про захист суспільної моралі" щодо виключення положень про ліцензування діяльності обігу продукції сексуального та еротичного характеру, про наркотичні засоби, про психотропні речовини і прекурсори. Про це вже казали, тобто є речі, які мають бути точно внормовані. І тому потрібно було це зробити взагалі перед першим читанням, але точно ми маємо зробити все, щоб це не потрапило в остаточну версію закону. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючи виступили? Ще 30 секунд – Підласа Роксолана Андріївна. Включіть з місця мікрофон.
Колеги, я хочу звернути вашу увагу, що законом 1060 ми не скасовуємо жодну ліцензію, цих ліцензій не існує. Вони не працюють, їх не видають ні на ветеринарні ліки, ні на послуги по розповсюдженню. ні на розповсюдження сексуальної продукції і все решта. Цих ліцензій немає.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Да. Шановні колеги, переходимо до голосування. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 1060) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення порядку ліцензування господарської діяльності. Прошу зайняти свої місця, підготуватися до голосування. Прошу підтримати та голосувати. [[13:20:10]] За-282 За – 282, проти – 1, утримались – 16. Рішення прийнято. Відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1060). Прошу підтримати та голосувати. [[13:20:44]] За-257 За – 257, проти – 0, утримались – 36. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, є пропозиція від декількох фракцій, щоб продовжити нашу роботу орієнтовно до 14:30, і ми зможемо вичерпати повністю порядок денний сьогоднішнього нашого засідання. [[Бурхливі оплески]] Але нам за це треба проголосувати. Пропоную продовжити ранкове засідання до того, як ми вичерпаємо. Да. Включіть, будь ласка, мікрофон, Сергій Кальченко, фракція "Слуга народу", голова Комітету з питань Регламенту.
Шановний члени Регламентного комітету у нас на 14:15 було призначено засідання. Якщо зараз буде прийнято рішення про продовження, тоді відразу після засідання, пленарного засідання я прошу зібратися на засідання комітету. Дякую.
Дякую. [[Шум у залі]] Голосуємо. Шановні колеги, пропоную продовжити ранкове засідання Верховної Ради України до того, як ми вичерпаємо порядок денний нашого засідання. Прошу підтримати та голосувати. Без перерви. Працюємо без перерви. Прошу підтримати та голосувати. [[13:22:23]] За-304 Конституційна більшість. 304 – за, проти – 1, утримались – 5. Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державного регулювання космічної діяльності (реєстраційний номер 1071). Нам необхідно проголосувати про включення до порядку денного засідання. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:23:05]] За-267 За – 267, проти – 0, утримались – 33. Рішення прийнято. Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:23:29]] За-265 За – 265, проти – 0, утримались 34. Рішення прийнято. Пропоную розглянути вищезазначене питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та голосувати. [[13:23:50]] За-260 За – 260, проти – 0, утримались – 37. Слово для доповіді надається народному депутату України Наталусі Дмитру Андрійовичу.
Шановна президія, шановні колеги, коли ми говоримо слово космос, середньостатистичний киянин, скоріше за все, згадує, на жаль, не Сергія Корольова або Леоніда Каденюка, супутник "Січ-1" чи ракети "Циклон-3" та "Зеніт-3SL". Коли ми говоримо слово космос тут, у Києві, скоріше за все, на жаль, згадують напевне лише якогось колишнього мера столиці. Разом з тим, космічна галузь настільки ж природна для нашої держави, наскільки природно ми сьогодні ототожнюємо ракети з іменем Ілона Маска. Втім, незважаючи на це, в Україні міститься повний цикл космічного виробництва. Але нас навряд чи можна назвати європейською космічною столицею. А наші українські Ілони Маски працюють переважно непоміченими. Але чому так? Тому що український космос завжди був представлений державою. Спочатку це було СРСР, потім це були державні підприємства незалежної України. Це історично справедлива модель, але вона неефективна і через неї Україна пішла з космосу. Мета цього законопроекту – повернутися в космос назавжди. Яким чином ми збираємося це робити? Бачите, законодавство містить декілька фундаментальних протиріч. З однієї сторони, стаття 4 про космічну діяльність передбачає підтримку комерціалізації космічної діяльності та залучення інвестицій в галузь, з іншої сторони, стаття 4 Закону "Про підприємництво" обмежує таку комерціалізацію, адже передбачає, що випробування, виробництво, експлуатація ракет-носіїв, в тому числі космічні запуски, можуть здійснюватися тільки державними підприємствами. Відповідно мета цього законопроекту – усунення цього протиріччя і скасування обмеження для ринку і приватних компаній. Це дозволить залучити в українську космічну галузь інвестиції, створити нові робочі місця і нові рівні правила, які незабаром дадуть можливість Україні конкурувати за звання європейської столиці космосу. Так, це, напевно, мрія. Але і сфера космосу завжди була з царини мрій людства. Але я хочу нагадати присутнім в цій залі, що донедавна ми так само могли мріяти про те, що сталося цього року, але сьогодні це реальність. Давайте зробимо і український космос.
Дайте завершити.
Шановні, космос або буде українським, або його не існує. Прошу підтримати.
Дякую. Слово для співдоповіді надається заступнику голови Комітету з питань економічного розвитку Кисилевському Дмитру Давидовичу.
Доброго дня, шановні колеги. Кисилевський Дмитро, я мажоритарщик з Дніпра, тому космос для будь-якої людини з Дніпра – це є не просто слова, це є фактично життя і гордість, але, на жаль, ця гордість може залишити нас, якщо ми не будемо займатися космосом, бо космічна сфера сама по собі не виживе. Я озвучу висновок комітету з приводу цього законопроекту. Отже, Комітет з питань економічного розвитку на засіданні 11 вересня цього року розглянув доопрацьований проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державного регулювання космічної діяльності (1071), поданий народними депутатами Наталухою та іншими народними депутатами. Для чого цей законопроект, колеги? Для того, щоб дати трохи повітря приватним компаніям космічної сфери. Вони, не зважаючи на все, все ж таки в Україні є. Сьогодні ми робимо перший крок для створення приватної космічної сфери в Україні. Діяльність космічних компаній навіть після прийняття цього законопроекту буде все ще дуже зарегульованою і потребуватиме значної кількості погоджень, в тому числі і для того, щоб забезпечити виконання тих міжнародних зобов’язань, які є перед Україною. В комітеті ми продовжимо роботу над цією сферою, яка все ще в Україні жива. Але чи залишатиметься вона жива і надалі в Україні, залежить від того в тому числі, як ми з вами будемо приймати рішення стосовно космічної сфери. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку вважає, що цей проект доцільно направити на доопрацювання. Комітет з питань антикорупційної політики у висновку від 11 вересня зазначає, що в проекті не виявлено корупціогенних факторів і проект відповідає вимогам антикорупційного законодавства. І за результатами обговорення народні депутати України – члени комітету прийняли рішення внести проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державного регулювання космічної діяльності (номер 1071) (доопрацьований) на розгляд Верховної Ради України та рекомендувати за результатами розгляду прийняти його у першому читанні за основу. Прошу підтримати
Дякую, Дмитро Давидовичу. Прошу записатись на виступи від фракцій. Грищенко Тетяна Миколаївна, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Грищук Роману.
Грищук Роман, фракція "Слуга народу".
Шановні колеги, всіх вітаю! Друзі, закликаю вас підтримати законопроект 1071. Важливо розуміти, що космос для України – це величезний економічний потенціал. Друзі, вдумайтесь, до 2024 року космічний ринок збільшиться до 516 мільярдів доларів. І щоб ми розуміли, космос – це не тільки державні дотації, які є у нас, це ще стартапи і приватні інвестиції. Нам потрібно почати реформу космосу. І ця реформа починається з Закону 1071, який має усунути, має усунути ці перепони для інвестиції в космічну галузь. Щоб ми розуміли, космос – це не тільки запуск надважких ракет з космодрому, як ми собі це уявляємо. Зараз активно розвивається ринок комерційних запусків, для яких потрібні ракети легкого класу. Космос – це також супутники. Космос – це також обробка даних, це додатки для аналізу даних, це сервіси для агропромисловості, для видобувної промисловості, для екологів, для операторів зв’язку. Зараз у нас діють старі радянські норми, які забороняють приватним компаніям займатися космічною діяльністю. Я думаю, що зараз ми разом з вами це все усунемо. Тому закликаю всіх підтримати законопроект 1071. Дякую.
Дякую. Кубів Степан Іванович, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово, шановна президія! Це дуже важливе питання для України в цілому і в світовому вимірі. Коли ми говоримо про космос, я вітаю голову космічного. пана Дегтяренка Павла і заступника міністра економіки, і хочу сказати, що космічна галузь має свою історію, має свої перемоги. Але ми повинні сьогодні сказати, що треба провести аудит,тому що проект, який був зроблений, Бразилія, Україна і Російська Федерація – це майже мільярд доларів не є проаудитований. Перше – треба провести аудит. Друге важливе питання. Коли ми говоримо в залі, тут можна пафосно і подобатися, про що ми говоримо. Давайте шановні колеги, коли ми говоримо про космос, ми у цьому залі не будемо космонавтами, а державниками. І ми говоримо про великі мільярдні гроші. Я говорю сьогодні про "Вільху", "Вільху-М" – це клон. "Зеніт" – найкраща ракета. Ми говоримо про ті речі, які потрібно віднестись до тих людей, які працюють в Дніпрі і в інших 120 підприємствах, які показують систему технології, яку не можна сьогодні продати за безцінь. Не можна підходити так і запускати приватний капітал в кризу, коли в країні йде війна. Другий блок дуже важливий. Коли ми бачимо запуск "Циклон" чи "Вільху", "Вільху-М", то ми говоримо про Конструкторське бюро "Південне" та Виробниче об’єднання "Південний машинобудівний завод". Коли ми говоримо про засновника Ілона Маска американський SpaceX, то ми бачимо в режимі онлайн, як це все проводить. Ми повинні з іншої сторони підняти ціну нашої технології. Друге важливе питання. Гравці на ринку – це специфічна сфера. І тут не можна підходити так. Що ми домовились на комітеті. Цей закон потрібно приймати, але він на сьогодні ще не готовий. Дискусію треба провести, пане Голово, на рівні.
Дайте 10 секунд завершити.
Дискусію треба провести на рівні площадки комітету, на певних окремих аспектах і закриту дискусію – запросити спеціалістів.
Степан Іванович. 10 секунд.
Колеги, ми говоримо сьогодні про мільярди капіталу, який ми повинні зберегти для наших інженерів-конструкторів, для перемог тих, які ми повинні зробити. Дякую. Ми утримаємося.
Дякую. Іван Григорович Кириленко.
Шановні колеги! Мабуть треба сказати саму головну річ на самому початку. Україна в сімці космічних держав, які мають повний цикл. Давайте пориємося в пам’яті і пригадаємо, а де ми хоча б входили в десятку так гонорово в інших сферах чи галузях. А тому, для фахівців, для наукового середовища, для спеціалістів галузі акцентовано зазначаємо, що в цьому законопроекті. Скасовується, перше, державна монополія. Це зрозуміло – конкурентне середовище. Друге. Вилучається положення про ліцензування. Третє. Ліквідуються дозволи суб’єктам космічної діяльності на проведення переговорів. Запроваджується добровільність сертифікації. Скасовується обов’язкове страхування і так дальше. Це все можна віднести в позитив: демонополізація, конкурентне середовище – це розвиток. Але, друзі, пам’ятаєте, колись в старі часи була градація документів: ДСК (для службового користування), таємно, цілком таємно. Але ще був один документ, "особлива папка", в "особливу папку" входила повністю космічна галузь. Бо це не лише вістря науково-технічного прогресу, це ще й обороноздатність і національна безпека. Так от, ми цей документ приймаємо в умовах, як уже було тут сказано колегами, державна монополія скасовується в умовах наявності загроз національній безпеці, по суті, в умовах війни. По-друге. Законопроект відкриває лазівку до приватизації космічної галузі, однак не встановлює кваліфікаційних передумов для можливих інвесторів. І третє. Відсутня заборона на здійснення космічної діяльності суб’єктами господарювання, як і самі або їх засновники мають походження з держави-агресора, розташовані на території офшорних зон, перебувають під санкціями, визнані банкрутами тощо. Тому ми голосуємо в першому читанні. І просимо головуючого, колеги, давайте не по прискореній процедурі розглянемо до другого читання. Дуже фахово треба із спеціалістами космічної галузі і іншими інституціями попрацювати до другого читання. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Колтунович Олександр Сергійович, фракція.
Дякую. Шановний Дмитро Олександрович! В підтримку попереднього виступаючого хотілося б сказати, що, безумовно, в даному законопроекті хоч мова і йде про покращення державного регулювання космічної діяльності, але варто було б основну увагу акцентувати на диверсифікації методів та інструментів державної підтримки космічної діяльності. Це перше. Друге. Я хотів би нагадати попереднім виступаючим, що в питання космічної галузі і ракетно-космічної галузі в цілому, нам в першу чергу потрібно не рівнятися на Ілона Маска, а пам’ятати про видатного нашого Корольова. Це друге. І третє. Якщо у нас є, дійсно, бажання підтримати дану галузь, ми маємо в першу чергу прислухатись до тих пропозицій і застережень, які нам дали наші колеги якраз з профільної галузі. І останнє. До 2014 року, в принципі, ми мали можливість і мали потенціал розвитку ракетно-космічної галузі. Після 2014 року в силу і зміну вектору економічної інтеграції і інших аспектів ми втратили цей потенціал, і я хотів би якраз авторам законопроекту нагадати про те, що розвиток даної галузі якраз лежить в питанні регіональної економічної інтеграції, і необхідно акцентувати увагу, і на цьому напрямку. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі бажаючі виступили? Якщо так, то переходимо до. З мотивів., Ігор Марчук – хвилина.
Доброго дня, шановні колеги! Ви знаєте, насамперед треба мати мужність, щоб нам щиро і відкрито сказати, що на сьогодні ракетно-космічна галузь нашої країни закинута на призволяще. Вона виживає як може, хронічне недофінансування, проблеми з менеджментом, розбрат, розтягнуті по різних кутках "Укроборонпрому" найбільш прибуткові підприємства. Із 26 підприємств, які знаходяться під управлінням Державної космічної агенції, тільки п’ять прибуткові, друзі, у нас нема коштів. Тому саме добре, що ми можемо зробити з вами на фоні всього того, це надати. необхідно відмінити обмеження для приватних підприємств займатися космічною діяльністю, скасувати обов’язки страхування і створити можливості для інвесторів.
Дякую. Переходимо до голосування. Шановні народні депутати, запросіть колег до зали та займіть, будь ласка, свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проекту Закону (реєстраційний номер 1071) про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо державного регулювання космічної діяльності. Шановні народні депутати, прошу зайняти місця. Колеги, готові голосувати? Прошу підтримати та голосувати. [[13:39:33]] За-283 За – 283, проти – 1, утримались – 28. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Проект Закону про концесію (реєстраційний номер 1046). Пропонується включити його до порядку денного пленарного засідання. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:40:12]] За-292 За – 292, проти – 0, утримались – 16. Рішення прийнято. Пропонується застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:40:35]] За-287 За – 287, проти – 0, утрималось – 19. Рішення прийнято. Пропоную розглянути вищезазначене питання за скороченою процедуру. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:40:58]] За-263 За – 263. Проти – 1. Утримались – 40. Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Наталусі Дмитру Андрійовичу.
Шановна президія, шановні колеги, дуже дякую. До вашої уваги надзвичайно важливий закон – Закон про концесію. Концесія – це ефективне та прозоре адміністрування об’єктів державної власності. От і все. Немає ніякої вищої математики, немає ніякої квантової фізики. Є, з однієї сторони, біле – об’єкт державної власності, неефективний, нетраспарентний і неприбутковий, який ми передаємо концесіонеру, який інвестує в нього гроші, і цей об’єкт починає приносити прибуток, в ньому створюються додаткові робочі місця і назад його держава отримує уже в покращеному стані з певними модернізаційними устаткуваннями. Розумієте, державні підприємства і об’єкти державної власності в Україні на сьогоднішній день – це переважно пісок. Так само, як пісок проходить крізь пальці, так само з них проходять повз державний бюджет весь прибуток, всі гроші, тому що вони неефективно адмініструються і неефективно управляються. Станом на сьогодні є три способи, яким чином ми можемо зробити це адміністрування ефективним. Це оренда, і за оренду ми з вами щойно проголосували, і дуже сподіваємося, що це значно покращить стан. Це приватизація. І це концесія. Чому концесія важлива? Важлива вона ще й тому, що вона на приватний сектор, тобто на інвестора, на особу, яка буде інвестувати гроші в цей об’єкт, покладає інвестиційні, соціальні і екологічні зобов’язання. Тобто протягом періоду концесії всі ці зобов’язання і всю відповідальність за ці аспекти концесіонер несе особисто. Але потім держава через певний момент часу, після закінчення договору отримає назад об’єкт, який є модернізований, який є оптимізований і який нормально працює, як правило, за нормальними європейськими практиками, за новими підходами і концепціями. Тому це критично важливий законопроект для залучення інвестицій в Україну. Я прошу підтримати, шановні колеги.
Дякую. Слово для співдоповіді надається члену Комітету з питань економічного розвитку Кицаку Богдану Вікторовичу.
Шановна президія, шановні народні депутати! Комітет з питань економічного розвитку на засіданні 11 вересня 19-го року розглянув проект Закону України про концесію (1046), поданий народними депутатами Наталухою та Підласою та іншими народними депутатами. Відтак, яку ми маємо на даний момент ситуацію? На сьогодні у нас відсутній будь-який успішний проект, хоча би один реалізований, хоча б один успішний кейс державно-приватного підприємництва. Да, і славнозвісний автобан Львів-Краковець, який на даний момент є нереалізованим. Яка ще є на даний момент ситуація? По суті, держава або ми з вами гальмуємо заходження світових партнерів у інфраструктурні об’єкти і не даємо змогу влити величезні кошти для того, щоби економіка запрацювала. Суть сьогодні вам запропонованого законопроекту полягає в тому, що ми чітко регламентуємо та встановлюємо принципи взаємодії держави та бізнесу, ми узгоджуємо та гармонізуємо українське законодавство, ми зменшуємо бюрократичні перепони. Важливе зауваження, що всі об’єкти будуть і залишатимуться у державній власності України. Вони ніяким чином не будуть приватизовані, передані там і так далі. Які вигоди від прийняття даного законопроекту ми отримуємо? Вливання величезних ресурсів в українську економіку, ми отримуємо потужний менеджмент, ми отримуємо ефективне адміністрування та наявність якісної інфраструктури. Першочерговими об’єктами, куди будуть вкладатися кошти і на що, власне, Міністерство економічного розвитку очікує їхнє вливання, це будуть аеропорти, порти та автомобільні дороги. Для розуміння: ми не вирішуємо одним законопроектом питання залучення іноземних та.
Дайте 10 секунд.
залучення іноземних та внутрішніх інвесторів в українську економіку, але ми робимо і всі разом демонструємо, що ми робимо крок назустріч цьому.
Богдан Вікторович, давайте дотримуватися регламенту. 10 секунд дайте.
За результатами обговорення народні депутати України члени комітету прийняли рішення внести проект Закону України про концесію (1046) на розгляд Верховної Ради України та рекомендувати за результатами розгляду в першому читанні.
Дякую. Шановні колеги, одне прохання: коли готуємося до доповіді, все-таки враховувати, що є регламент – 2 хвилини. Прошу по фракціях записатися: два – за, два – проти. Тарасенко Тарас Петрович, фракція "Слуга народу".
Доброго дня, шановні депутати, шановний народ України! Хочу сказати, що концесія – це дуже ефективний спосіб реалізації економічного розвитку України. Тому прошу всіх підтримати даний процес для того, щоб у нас Україна зростала, економіка розвивалась. Закон передбачає чіткі умови передачі державного майна, інші умови концесії, тому вважаю, що його варто дуже підтримати. Прошу підтримати.
Дякую. Слово надається Івченко. Клименко Юлії Леонідівні, фракція "Голос".
Колеги, я дуже дякую, що "Слуга народу" вніс цей законопроект. Він розроблявся багато років до цього, вже 2 чи 3 роки весь ринок, бізнес-асоціації і всі дотичні розробляли цей законопроект, він дійсно дуже важливий, його треба підтримувати. Фракція "Голос" його підтримує і буде підтримувати. Але є одне зауваження, яке я би хотіла сказати колегам зі "Слуги народу". В Україні є два проекти концесійні, які були один день назад виставлені на конкурс, який буде тривати 60 днів. Це "Ольвія" і "Херсон". Якщо зараз ми змінимо умови знову, які розроблялися майже 2 роки міжнародними партнерами, якщо ми знову зараз змінимо законодавство і ці два проекти будуть переглядатися. підпадуть під нове законодавство, буде велике питання як міжнародних партнерів, так і тих інвесторів, які прийдуть і будуть вкладати гроші в ці проекти. Тому наше прохання: в "Перехідних положеннях", будь ласка, виключити поточні проекти, які зараз концесійні, і дати їм можливість закінчити на умовах попереднього законодавства або чітко визначити тоді умови конкурсу. Тому що Україна буде виглядати в очах інвесторів дуже непривабливо, якщо ми проведемо конкурси по одній процедурі, про одному закону, а потім приймемо інший, і заставимо інвесторів фактично переглянути умови і договори. Дуже дякуємо. Свої правки і пропозиції ми внесемо в письмовому вигляді.
Дякую. Соболєв Сергій Владиславович, фракція "Батьківщина".
Закон про концесію – це фактично продовження тих проектів, які ми сьогодні розглядали. Їх можна назвати одним словом "управління державною власністю". Це один із способів, як держава може, ефективно управляючи державною власністю, отримувати, з одного боку, утримання об’єктів, які представляють стратегічне значення для держави, і тут не завжди треба рахувати лише прибутки. Але, з іншого боку, без сумніву, це бізнес, і тому прибутковість бізнесу, в тому числі і передаючи в концесію державні компанії, повинна бути абсолютно чітко визначена в законодавстві. Саме тому ми застерігаємо цілий ряд ключових моментів. Не може передаватися в концесію юридичним особам, які мають особливий режим оподаткування, перш за все, будучи фактично українськими, перебувати в режимі оподаткування офшорних або напівофшорних юрисдикцій. Я не знаю, що від цього виграє держава, якщо ця чітка норма не буде застережена в законі. Друге. Для нас фактично повинно бути ключовим, як відбувається управління державною власністю, тому. тут приводили приклади портів, давайте подивимося. Бердянський морський порт, який успішно управлявся менеджментом, закінчив тим, що після зміни менеджменту причали здали в оренду приватній компанії, а всі боргові зобов’язання залишили державному підприємству. Так можна його довести до банкротства і розказувати про те, що є неефективне управління. Тому наша позиція є наступна: цей законопроект повинен чітко відповідати проголосованим до того законопроектам, які стосуються унеможливлення використання державної власності в спосіб, коли держава нічого не буде отримувати від концесії.
Дякую. Тарас Іванович Батенко, група "За майбутнє". Після цього Іван Степанович Кубів, і голосуємо. З місця Батенку включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні друзі, наша депутатська група "За майбутнє" підтримує цей законопроект, і я вважаю його позитивним, реформістським законопроектом, законопроектом, який мав би дати чіткий сигнал усім не боятися інвестувати, вкладати в об’єкти державної власності. Дай, Боже, щоб цей законопроект, тільки лиш стане законом, він пришвидшить і зацікавить будівництво концесійних доріг, автострад в Україні. Він дозволить зберегти пам’ятки охорони законодавства: наші замки, які руйнуються і падають, тому що бояться люди брати їх в концесію і вкладати туди. Очевидно, що він має суттєво розширити державно-приватне партнерство і, безумовно, залучати вітчизняних і іноземних інвесторів. Які ми зауваження бачимо в цьому питанні? Перше – це віднесення до концесіонерів лише юридичних осіб - резидентів України, чому не сприятиме залученню іноземних інвестицій в Україну. І друге: що у проекті статті 2 виключається Земельний кодекс України. Ми розуміємо, що реалізація проекту, що здійснюється на умовах концесії, неможлива без надання концесіонеру відповідної земельної ділянки, державної або комунальної власності. А регулювання відповідних відносин є предметом Земельного кодексу України. Тому наша депутатська група "За майбутнє", очевидно, буде підтримувати цей важливий законопроект. І прохання до авторів: його доопрацювати з врахуванням цих зауважень до другого читання. Дякую.
Дякую. Кубів Степан Іванович, хвилина з мотивів. І переходимо до голосування. Шановні колеги, підготуйтесь, будь ласка.
Шановні колеги, шановний головуючий, хочу сказати, що ми повинні між першим, другим читанням врахувати ті зауваження і пропозиції попередніх виступаючих. Друге. Цей закон дуже розроблявся відкрито, прозоро, публічно, включаючи і міжнародних, і внутрішніх експертів, більше як три з половиною років. І він був внесений в минулому засіданні під номером 0879. Третє. Ми будемо підтримувати перше читання даного законопроекту, але є просьба до пана головуючого не робити скорочену процедуру, бо там є на 7 сторінках застереження, зауваження ще ГНЕУ Верховної Ради. І третє, основне теж, що за даними Світового банку в країнах, як типу Україна і розвивається, концесія може складати до 70 відсотків залучення коштів в рамках державно-приватного партнерства. Прошу підтримати в першому читанні.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Переходимо до голосування. Прошу всіх зайняти свої місця. Шановні народні депутати, голови фракцій, запросіть народних депутатів до зали. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у першому читанні за основу проекту Закону (реєстраційний номер 1046) про включення. Закону про концесію. Всі готові голосувати? Прошу підтримати та голосувати. [[13:54:50]] За-293 Проти – 0, утримались – 12. Рішення прийнято. Відповідно до частини другої статті 16 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту (реєстраційний номер 1046) про концесію. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:55:24]] За-254 Проти – 2, утримались – 53. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам розданий проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо запровадження єдиного рахунку для сплати податків і зборів, єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування (реєстраційний номер 1049). Нам необхідно проголосувати та підтримати його включення до порядку денного пленарного засідання. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:56:08]] За-271 Проти – 0, утримались – 35. Пропоную застосувати процедуру ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Прошу прийняти. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:56:33]] За-270 Проти – 1, утримались – 40. Рішення прийнято. Пропоную розглянути вищезазначений законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:56:55]] За-268 Проти – 1, утрималось – 36. Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Наталусі Дмитру Андрійовичу.
Шановна президія, шановні колеги, ще раз вітаю! Дивіться, якщо максимально спростити мету і ціль цього законопроекту, то на сьогоднішній день для бізнесу є велика проблема. Да, є декілька і їх багато, цих рахунків, на які потрібно сплачувати податки. Відповідно мета цього законопроекту – це переформатувати систему, коли різні податки сплачуються на різні рахунки. Відповідно відбувається переплата по різним рахункам. По одному може бути переплата, по іншому недоплата. Потім починають з’являтися санкції – починається хаос. І знову те, з чого ми починали минулого разу, починається стрес для підприємця. Тому є пропозиція зробити один рахунок і цей рахунок відкривається в казначействі. І з цього рахунку сплачуються переважно всі, окрім там двох винятків, податки, які існують на сьогоднішній день. А податкова вже сама адмініструє те, яким чином це все відбувається. Які переваги. По-перше, ви менше витрачатимете часу на формування платіжних доручень. Якщо платнику буде зручно, то він може формувати не декілька доручень, а навіть одне. І в ньому будуть передбачені всі необхідні платежі. Але, по-друге, що найбільш важливо. На вас як на платника не будуть впливати зміни реквізитів бюджетних рахунків, оскільки вони оновлюватимуться у вашому кабінеті автоматично. Як наслідок – зменшена кількість помилково або надмірно сплачених податків. Закон простий, як двері, він просто спрощує, вибачте за товтологію, процес і адміністрування сплачених податків і полегшує життя підприємцям. Тому дуже прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Дякую. Президія, шановні народні депутати! На комітеті ми розглянули цей законопроект. Цей законопроект є пов’язаний з наступним законопроектом, який ми плануємо включити до порядку денного, це 1051. Вони розділені, оскільки ми не можемо вносити зміни до Податкового кодексу і одночасно до інших нормативних актів, тому ці два законопроекти. Ідея законопроекту досить вдало і чітко тільки що була викладена Дмитром Наталухою. Я скажу єдине, що комітет рекомендував прийняти цей законопроект за основу, оскільки у нас певні неузгодженості з Кабінетом Міністрів щодо функціонування цього рахунку. Ми б хотіли бачити, аби цей рахунок, дійсно, був єдиним рахунком, на який підприємець сплатив кошти і таким чином вже виконав свої зобов’язання перед бюджетом. Але Державна податкова служба на сьогодні технічно ще до цього не готова, тому нам треба доопрацювати його до другого читання. Тому я прошу всіх підтримати в першому читанні і цей, і. Ну, за наступний я ще скажу законопроект. Дякую.
Дякую. Прошу записатись: два – за, два – проти від фракцій. Рудик Кіра Олександрівна, фракція "Голос". Железняк Ярослав Іванович.
Передаю слово Железняку.
Колеги, цей законопроект однозначно треба підтримувати за основу і лише тільки за основу. А ідея дуже правильна, вона була представлена вам доповідачами, це замість того, щоб наші підприємства окремо платили на різні рахунки, іноді вони бувають там сотні, якщо на тисячі, то пропонується зробити єдиний рахунок, на який ви поповнюєте свій вклад, скільки ви плануєте заплатити податків, і після цього вже це автоматично розподіляється. Але є маленькі неточності. Цей законопроект не дозволяє зараз у такому вигляді робити цей автоматичний розподіл. Більше того, він не вирішує багато проблем такі, як перерахування, повернення грошей і таке інше. Саме тому на комітеті був розглянутий він, і прийнято рішення разом з представниками Мінфіну, ДФС це прийняти його за основу, швидко пройти його розгляд в першому читанні, але дуже ретельно доопрацювати його до другого читання для того, щоб доповнити його тими змістами, які ми насправді хочемо бачити від "єдиного рахунку". Тому прошу вас підтримати цей законопроект. І закінчуючи скажу, що наступний законопроект він повністю відображає теж саме, але тільки зміни в інший закон. Тому прохання не затягувати його розгляд, прийняти обидва за основу. Я думаю, що всі члени профільного комітету долучаться до розробки, щоб ми в кінці отримали вже ґрунтовний діючий механізм. Дякую.
Дякую. Перебийніс Максим Вікторович, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Олексію Устенко.
Олексій Устенко.
Доброго дня! 1049 він є таким дуже добрим законопроектом. Дійсно, повторюся за своїми колегами, він спрощує життя підприємцям, але хочу ще зазначити, що він буде добровільним. Тобто цей "єдиний рахунок" підприємці можуть використовувати, можуть працювати так, як зараз. Тобто це все добровільне. Дійсно, декілька механізмів треба буде відпрацювати з ДФСом, але я прошу всіх його підтримати за основу і проголосувати. Не буду затягувати час. І пропоную прийняти його разом з 1051 також, тому що це два ідентичних законопроекти, які один доповнює інший. Дуже дякую.
Дякую. Величкович Микола Романович. Ніна Петрівна Южаніна, фракція "Європейська солідарність".
Звичайно, не хотілось портити такий позитивний настрій щодо цього елементарного питання, але все ж таки я вам розкажу, що це означає. По-перше, ще в 16-му році в грудні місяці ми прийняли зміни до Податкового кодексу, де зобов’язали якраз Міністерство фінансів розробити систему використання "єдиного рахунку". Вони розробили. І ви думаєте, чому ми їх не розглядали в комітеті і в залі? Бо та система не спрощує роботу для суб’єктів підприємницької діяльності, а взагалі заганяє ще в один такий для депонування рахунок, як це працює, наприклад, хто знає, все о ПДВ, все о реалізації пального і спирту етилового. Це такий буферний рахунок, казначейський рахунок, а не рахунок платника податку, вірніше, рахунок платника в казначействі. Зрозумійте, будь ласка, нам потрібно зробити таку систему, щоб коли платник перерахував туди гроші і подав декларацію, то податкова самостійно списала з цього рахунку кошти, і зобов’язання платника залишалося виконаним в тому, чи достатньо було грошей на цьому казначейському рахунку для покриття його зобов’язань. Зараз такі зобов’язання на себе не бере податкова. Вона говорить, що перераховуйте гроші на цей єдиний казначейський рахунок, далі сформуйте в електронному кабінеті платника розподіл цих коштів. Звісно, можливо, при цьому розподілі платнику не треба буде цікавитися додатковими номерами рахунків. Але це не означає, що якби був єдиний рахунок, то ми би, справді, вирішили проблему, у нас би не було переплат, за все би відповідав податковий орган, тобто куди вони зараховують. Це би зняло, справді, велике навантаження на платників, які не можуть свої переплати повернути місяцями, а то і роками. Але дана система цього не пропонує. Тому саме по цим причинам.
Дайте завершити.
ми не розглядали цей законопроект. І я думаю, що, приймаючи в першому читанні, можливо, можливо, ми дамо початок для того, щоб почали розробляти систему саме перенесення відповідальності платника на податковий орган. Але я не впевнена. Просто хочу, щоб це прийняття було не для галочки. Нам таке не потрібно. І ми таким не займались. Дякую.
Дякую. Івченко Вадим Євгенович, фракція "Батьківщина".
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, от ми з вами – депутати, а депутати завжди слухають один одного, вони постійно вчаться, спілкуються з експертами. І саме головне, вони чують, чують, що їм кажуть. Я погоджуюся повністю з попереднім виступом і хочу вам сказати що мене турбує. Мене турбує, а яке ж буде у нашому контексті, коли ми приймемо цей закон, стратегічне бачення пенсійної реформи. Адже наступний рівень пенсійної реформи – це система, ідентифікована система для кожної людини, коли ЄСВ сплачується на рахунок людини, і це ми проговорювали в новому курсі. Більшість людей тут, вони причетні до створення нового курсу, який тоді презентувала Тимошенко. ЄСВ сплачується на рахунок людини постійно, персоніфікована система, і потім з цього рахунку людям виплачуються пенсії, а залишки в кінці кінців можуть залишитися спадкоємцям, родичам та іншим. Це другий рівень системи. Нам потрібно почути від уряду, яким чином цей закон буде створювати або не створювати адміністративні перешкоди. І вірно сказала моя колега, давайте, колеги, приймемо за основу, позвемо уряд і фахівців задля того, щоб зрозуміти, яким чином ми адміністративно потім зможемо впровадити ту ж пенсійну реформу для пенсіонерів. І це головне. Не зробити адміністративні перепони, а зробити так, щоб легше потім було впроваджувати, в тому числі, і пенсійну реформу, яку буде розробляти уряд. "Батьківщина" з цих мотивів не буде підтримувати даний законопроект, але при цьому ми долучимося до розробки, і будемо пропонувати те, що ми пропонували у новому курсі Юлії Тимошенко. Дякую.
Дякую. Слово надається з мотивів Варламову Сергію Анатолійовичу. "Опозиційна платформа - За життя" Папієв Михайло Миколайович.
Дякую. Шановні народні депутати України, шановні колеги, цей закон дуже важливий, і наша фракція "Опозиційної платформи - За життя", все, що полегшує життя українським громадянам, підприємцям, бізнесу, все буде підтримувати. Я от сьогодні чому взяв слово? Я сьогодні почув посилання народних депутатів України на думку Кабінету Міністрів і інші всі речі. Шановні колеги, ми свого часу, коли вводили єдиний соціальний внесок, нам теж Кабінет Міністрів розказував, що адміністрування цього внеску податкового дуже буде ускладнено. Більше того, різні компоненти, щось платить роботодавець, щось громадянин України, що це буде дуже складно, абсолютно не буде складно. Позиція парламенту має бути в тому, що ми маємо формувати політику в цих речах, а вже Кабінет Міністрів нехай формує свої виконавчі функції, тобто черговість платежів. І головне наше зауваження: щоб соціальний внесок не був віднесений на останню чергу, щоб все ж таки не постраждали громадяни і надходження Пенсійного фонду. Дякую.
Дякую вам. Шановні колеги, виступи завершено. Ми переходимо до прийняття рішень. Я попрошу всіх народних депутатів зайняти свої місця, і ми зараз голосуємо з вами щодо прийняття рішення про проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо запровадження єдиного рахунку для сплати податків і зборів, єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування номер. Я перепрошую, у мене вже забрали, нагадайте. 1049. Шановні колеги, чи всі готові для голосування? Тоді прошу підтримати та голосувати. [[14:10:39]] За-269 Дякую. Рішення прийнято. 269 – за. Шановні колеги, є пропозиція вдвічі скоротити питання, пов’язані з поданням пропозицій, поправок до другого читання. Прошу голосувати та підтримати. Це по цьому ж законопроекту, будь ласка. [[14:11:13]] За-245 245 – за. Рішення прийнято. Шановні колеги, ми переходимо до останнього змістовного такого питання законопроектного за сьогоднішній день. Вельмишановні колеги, сьогодні. зараз йде мова про законопроект (реєстраційний номер 1051) про внесення змін до Податкового кодексу України щодо запровадження єдиного рахунку для сплати податків і зборів, єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування. Насамперед потребує голосування про включення до порядку денного пленарного засідання. Прошу голосувати та підтримати. [[14:12:03]] За-263 Рішення прийнято. Шановні колеги, потребує голосування ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні щодо даного проекту реєстраційний номер 1051. Прошу голосувати та підтримати. [[14:12:29]] За-264 Рішення прийнято. Пропоную, ставлю на розгляд: розглянути це питання за скороченою процедурою, що стосується законопроекту 1051. Прошу голосувати та підтримати. [[14:12:55]] За-257 Рішення прийнято. Я надаю слово для доповіді голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики народному депутата Гетманцеву Данилу Олександровичу. Шановні колеги, я прошу не розходитися, тому що, якщо ми після цього приймемо рішення, що в принципі все, що можна було сказати, сказано, ми можемо перейти одразу до голосування. Якщо буде така воля. Будь ласка.
Шановні народні депутати, ми доповіли цей законопроект, фактично, доповідаючи попередній законопроект. Я чесно не розумію, що розходиться з тим, що говорили ми, із тим, що говорила опозиція. Дійсно, ми визнаємо, що його треба допрацювати до другого читанні, і будемо це робити. Тому дякую вам за підтримку і дякую за можливість доповідати останній законопроект на цьому незабутньому тижні, і за цей незабутній тиждень, який ми провели разом в роботі. І нехай наступні тижні будуть такими ж продуктивними. Дякую.
Дякую. Вельмишановні колеги, чи є потреба обговорювати цей законопроект, оскільки він пов’язаний? Є пропозиція від "ЄС", народний депутат Южаніна, одна хвилина, якщо можна. Добре? Будь ласка.
Шановні колеги, справа в тому, що я пропоную взагалі подати новий законопроект, який реалізує те, що ви говорили зараз, пане голово комітету профільного. Тому що даний законопроект треба переписати повністю, стовідсотково. Якщо ми так будемо далі продовжувати, тобто не визнавати свої помилки на етапі прийняття в першому читанні, то нам до другого читання треба поміняти стовідсотково текст. Для чого це робити? Ну, ви ж. Я не хочу зачитувати суть абзацами цього законопроекту, що він до другого читання має бути змінений повністю. Давайте окремо напрацюємо і подамо разом від комітету, і будемо тоді чесні один перед одним, а не треба міняти те, що вже не змінюється.
Дякую. Шановні колеги, якщо більше немає осіб, які хочуть виступити, є пропозиція перейти до голосування. Шановні колеги, я прошу зайняти місця. Ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо запровадження єдиного рахунку для сплати податків і зборів, єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування (реєстраційний номер проекту 1051). Є пропозиція прийняти за основу. Шановні колеги, прошу голосувати та підтримати. [[14:15:42]] За-262 262 – за. Рішення прийнято. Шановні колеги! Шановні колеги, є пропозиція проголосувати за скорочення строків щодо подачі пропозицій і правок до другого читання. Прошу голосувати та підтримати щодо цього ж Закону 1051. Будь ласка. [[14:16:13]] За-236 Дякую. 236 – за. Рішення прийнято. Шановні колеги, в нас всі змістовні питання щодо сьогоднішнього дня вичерпані. В нас ще є така частина, як виступи народних депутатів з різних питань. Шановні колеги, чи є необхідність після такої плідної сесії нашої? Немає. Шановні колеги, тоді, з вашого дозволу, це питання знімаємо. Але хочу ще буквально пару, декілька оголошень про те, що сьогодні відповідно до статті 60 зі значком прим. Регламенту Верховної Ради України повідомляю про створення у Верховній Раді України дев’ятого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "Українці в світі". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Юраша Святослава Андрійовича. Шановні колеги, я також скажу, що це стало можливим завдяки нашим шановним колегам зі спілки, з організації Світового Конгресу Українців пана Павла Ґрода, Стефана Романіва, Андрія Футея, Олени Кошарної, Зенона Потічного та Сергія Касянчука. Давайте подякуємо їм за таку плідну співпрацю. [[Оплески]] Шановні колеги, і саме очікуване. Чергове пленарне засідання відбудеться 18 вересня о 10 годині. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Дякую.
Шановні колеги! Не забувайте картки в картоприймачах. Дякую.