57. Vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu s ratifikací Protokol, který upravuje Smlouvu mezi vládou České republiky a vládou Ukrajiny o zamezení dvojího zdanění a zabránění daňovému úniku v oborudaní z příjmu a z majetku a který byl podepsán v Kyjevě dne 21. října 2013 /sněmovní tisk 112/ - druhé čtení Než požádám pana ministra financí a místopředsedu vlády Andreje Babiše o to, aby návrh odůvodnil, požádám, aby se připravili pan poslanec Pavel Plzák a paní poslankyně Miloslava Vostrá, kteří jsou zpravodaji uvedeného tisku jednotlivých výborů. Pane místopředsedo vlády, máte slovo.
Děkuji, pane předsedo. Dámy a pánové, tak jak v předchozím bodě předkládám smluvní dokument upravující mezinárodní zdaňování. V tomto konkrétním případě se jedná o protokol s Ukrajinou k již existující smlouvě o zamezení dvojího zdanění, přičemž je nutno zdůraznit, že z hlediska ČR současná vnitropolitická a mezinárodní situace Ukrajiny nemá vliv na probíhající legislativní proces a ratifikaci protokolu k mezinárodní daňové smlouvě. Protokol byl již projednán a byl dán souhlas k ratifikaci rozpočtovým a zahraničním výborem Poslanecké sněmovny a rovněž Senátem, včetně obou výborů, a to výboru pro zahraniční věci, obranu a bezpečnost a výboru pro hospodářství, zemědělství a dopravu. Ve vzájemných daňových vztazích mezi ČR a Ukrajinou se uplatňuje Smlouva mezi vládou ČR a vládou Ukrajiny o zamezení dvojího zdanění a zabránění daňovému úniku v oboru daní z příjmů a z majetku, která byla podepsána v Kyjevě dne 30. června 1997. Smlouva vstoupila v platnost dne 20. dubna 1999 a je v ČR publikována ve Sbírce zákonů pod číslem 103/1999 Sb. Rád bych uvedl, že protokol, který vznikl z iniciativy české strany, plně odráží mezinárodní vývoj a trendy v mezinárodní daňové oblasti, a to zejména v rámci činnosti Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj. Protokol, který bude tvořit nedílnou součást smlouvy o zamezení dvojího zdanění, zcela jistě přispěje jak prostřednictvím zajištění rozšířené výměny daňových informací, tak dalšími úpravami textu k větší právní jistotě a k lepší koordinaci činnosti daňových úřadů obou států směřující k omezení případných daňových úniků a podvodů a současně českým daňovým rezidentům zajistí za splnění všech podmínek například bezproblémovou aplikaci metody vynětí v kontextu příjmů pobíraných ze zdrojů na území Ukrajiny z titulu výkonu závislé činnosti. Jsem přesvědčen, že uzavřením tohoto protokolu ke smlouvě se dále usnadní podnikání českým subjektům na perspektivním ukrajinském trhu a bude významnou příležitostí pro navázání dalších obchodních vztahů s Ukrajinou. Potřeby rozvíjející se ukrajinské ekonomiky mají velký potenciál. Za perspektivní odvětví lze jmenovat například energetiku, infrastrukturu, zemědělsko-potravinářský komplex, ekologii, strojírenství, metalurgii, chemický průmysl, zdravotnickou techniku, výrobu léků apod. [[(12.20 hodin)]] Na základě uvedeného doporučuji, aby Poslanecká sněmovna Parlamentu České republiky vzala v úvahu zmíněné skutečnosti při projednávání daného protokolu ke smlouvě o zamezení dvojího zdanění a vyslovila souhlas s jeho ratifikací. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu místopředsedovi vlády a ministru financí Andreji Babišovi za úvodní slovo. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán zahraničnímu výboru a rozpočtovému výboru. Usnesení výborů vám byla doručena jako sněmovní tisky 112/1 a /2. Nyní žádám zpravodaje ze zahraničního výboru pana poslance Pavla Plzáka, aby nás informoval o jednání výboru a přednesl návrh usnesení Poslanecké sněmovny. Pane zpravodaji, máte slovo.
Děkuji vám za slovo. Vážený pane předsedající, kolegyně, kolegové, jestli si pamatujete, při prvním čtení tohoto protokolu jsem zde vyjádřil pochybnost, zda tehdejší a vlastně i dnešní mezinárodní situace na Krymu může mít nějaký vliv na aplikaci této smlouvy. Zahraniční výbor projednal protokol k této smlouvě na své 9. schůzi 15. dubna 2014 za účasti náměstka ministra financí pana doktora Martina Prose. Tam jsme byli ujištěni, že mezinárodní situace kolem Krymu nemá žádný vliv na problematiku dvojího zdanění, že daňový subjekt, který podléhá této smlouvě a následně i tomuto protokolu, buďto prokáže, že danil ať v Ruské federaci, nebo na Ukrajině. A pokud neprokáže, je zdaňován u nás. Takže bych přečetl usnesení zahraničního výboru. Zahraniční výbor doporučuje Poslanecké sněmovně přijmout následující usnesení, že Poslanecká sněmovna dává souhlas k ratifikaci Protokolu, který upravuje Smlouvu mezi vládou České republiky a vládou Ukrajiny o zamezení dvojího zdanění a zabránění daňovému úniku v oboru daní z příjmu a z majetku a který byl podepsán v Kyjevě dne 21. října 2013. Já jsem tehdy ještě doporučil právě, že bych byl rád, kdyby se touto věcí zabýval i rozpočtový výbor. Děkuji.
Děkuji panu zpravodaji za jeho zpravodajskou zprávu. Nyní prosím, aby se slova ujala zpravodajka rozpočtového výboru paní poslankyně Miloslava Vostrá. Paní zpravodajko, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, kolegyně, kolegové, i tímto návrhem se zabýval rozpočtový výbor 9. dubna 2014 na svém jednání a doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu přijmout následující usnesení: "Poslanecká sněmovna dává souhlas s ratifikací Protokolu, který upravuje Smlouvu mezi vládou České republiky a vládou Ukrajiny o zamezení dvojího zdanění a zabránění daňovému úniku v oboru daní z příjmu a z majetku a který byl podepsán v Kyjevě dne 21. října 2013." Děkuji.
Děkuji paní zpravodajce. Otevírám rozpravu, do které nemám žádnou písemnou přihlášku. Ptám se, jestli se někdo hlásí z místa. Vidím paní poslankyni Němcovou. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo, pane místopředsedo. Dámy a pánové, já jsem zaznamenala dílčí odpověď ve zpravodajském slově pana kolegy, zástupce zahraničního výboru. Přesto se chci ujistit vzhledem k tomu, že Krym byl následně anektován, Poslanecká sněmovna přijala také v tomto slova smyslu usnesení, a tak se chci ujistit, že smlouva, kterou tady teď podrobíme hlasování, zda se tedy vztahuje i na území Krymu, nebo se nevztahuje na území Krymu. Tady bylo řečeno, že máme tedy obdobnou smlouvu s Ruskem a že zdanění proběhne na Krymu - asi tedy přes Rusko, jestli tomu tak rozumím. Ale v takovém případě bych se já obávala, že tím Česká republika stvrzuje souhlas s touto anexí. A to já myslím, že je v rozporu s usnesením, které přijala Poslanecká sněmovna, i s dosavadními stanovisky jak Ministerstva zahraničních věcí, tak i s výroky ostatních reprezentantů této vlády. Já chci tedy jednoznačné vyjádření od pana ministra, zda tato smlouva tedy bude platná na Krymu, zda to hlasování, které teď proběhne, se bude vztahovat také na území Krymu. Děkuji.
Děkuji. Kdo dál do rozpravy? Nikoho nevidím, rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem o závěrečné slovo. Pane ministře, máte zájem o závěrečné slovo? Ano. Prosím, pane ministře.
Pokud vím, na praktickou aplikaci to vlastně nemá vliv. V podstatě naše subjekty, které tam podnikají - ta smlouva byla připravovaná dřív, takže já teď nejsem schopen říct, jestli se to aplikuje, nebo ne. Ale pokud Krym se stal ruským, tak pravděpodobně naši podnikatelé, kteří tam podnikají, tak asi vlastně se to bude týkat zdanění Ruska. Já nejsem schopen na to teďka tady zásadně říct, že to tak je. Ta smlouva samozřejmě byla připravována v čase, když ještě Krym byl součástí Ukrajiny. Ale nemyslím si, že z hlediska - Ukrajina má teď nějaké jasné teritorium, Rusko má nějaké jasné teritorium a není to zahraničněpolitická záležitost, ale záležitost daňová.
Nyní závěrečné slovo paní zpravodajky. [[Z místa se hlásí další řečník.]] Já jsem ukončil rozpravu. A je to jenom závěrečné slovo předkladatele. Jestli chcete znovu otevřít rozpravu, je třeba požádat některého z ministrů, protože nyní má závěrečné slovo pan - ano, já tomu rozumím, hovořil ministr. Už jsme se s tím setkali, takže pokud je zájem o otevření rozpravy, mohu dát slovo někomu s přednostním právem a případně si požádá pan předseda klubu ODS o znovuotevření rozpravy, což očekávám. Samozřejmě rád někoho vyzvu z pánů ministrů. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji. Já nepožádám, mám krátký komentář a pak jeden procedurální návrh. Ty smlouvy jsou dvoustranné a stanovisko české vlády a českého Parlamentu je jasné. Podle našeho stanoviska Krym není ruský. Doufám, že se nepletu, že se tam shodujeme, že takhle jsme přijali usnesení. A tu aplikační praxi bude dělat Česká republika. Dvojí zdanění. To znamená, jestliže my se rozhodneme, my sami, že případně daně zaplacené na Krymu budeme aplikovat podle česko-ruské smlouvy, tak de facto uznáváme, že Krym je ruský, a ne naopak. Není pravda, jak se tady pan ministr snaží říct, že to to je otázka zahraničněpolitická a není to daní. To se prostě takhle nedá vůbec pochopit a aplikovat. Je to mezistátní smlouva - a u Krymu budeme postupovat podle česko-ruské, nebo podle česko-ukrajinské smlouvy? To přece je zásadní. A podle mě odpověď je velmi jednoduchá a pan ministr by to tady měl říct - podle česko-ukrajinské. Dokud se vláda a Parlament České republiky nerozhodne jinak. Podle mě se zatím rozhodl dobře, my nenavrhujeme žádnou změnu. Předpokládal jsem, že ta odpověď bude velmi jednoduchá a ne takhle vyhýbavá. No tak daně budeme dělat s Ruskem, ale v zahraniční politice to neuznáme, budeme na straně Ukrajiny. To ale není možné. To se možná může dělat v byznyse, že odpovíte tu s tím, tu s tím, ale nedá se to dělat na úrovni státní politiky vůbec v oblasti zahraničních vztahů.
Děkuji. Nyní se hlásí pan ministr financí a místopředseda vlády a tím otevře rozpravu.
Chápu, že zase chceme vyvolat nějaký problém. My to podepíšeme s ukrajinskou vládou. Předpokládám, že ukrajinská vláda ví, co je Ukrajina a co není Ukrajina. A my tady přece nerozhodujeme o tom, kam patří Krym a nepatří. Pokud český podnikatel podnikal na Krymu a půjde si na finanční úřad pro papír, tak tam se dozví, co to je. A to je jeho problém.
Dobře. Nyní přihlášky do rozpravy. Nejdříve s přednostním právem zpravodaj, poté paní kolegyně Černochová, poté paní kolegyně Miroslava Němcová, protože je znovu otevřená rozprava. Prosím, pane zpravodaji, máte slovo.
Děkuji. Četl jsem i tu původní smlouvu a tam prostě určuje, kdo je ten daňový rezident, tedy kdo podléhá režimu dvojího zdanění. A to se řídí podle toho, kde převážně podnikáte, to znamená převážnou dobu z toho roku, a kde je sídlo firmy atd. Takže si myslím, že když ten subjekt přinese potvrzení, že danil ve státě Ukrajina, nejsem ekonom, omlouvám se, tak pro naše finanční úřady to znamená, že u nás zdaňován nebude. Jestli přinese potvrzení ruské, tak pro naše daňové úřady to zase znamená, že zdaňován nebude. Nepolemizuji s tím, jestli je Krym ruský, anebo jestli je ukrajinský. Ale myslím si, že se to této smlouvy netýká. Děkuji.
Nyní paní poslankyně - nechce paní poslankyně Černochová, paní Němcová ano a potom pan kolega Laudát. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji. Já chci polemizovat s tezí, že se to této smlouvy netýká. Bezprostředně se to této smlouvy týká. A za druhé velmi silně chci polemizovat s tím, co řekl pan ministr, že to je problém těch podnikatelů - až tam přijedou a začnou podnikat, tak ať si to tam laskavě zjistí. Ne. Čeští podnikatelé mají českou vládu a český Parlament a ten jim má jasně říci, do jakého jdou prostředí a jaké podmínky v tomto prostředí budou mít. Ne že až tam přijdou, tak si to nějak mají zjistit, a potom tedy jaká práva [[poslankyně zvyšuje intenzitu svého hlasu, v sále se zvedá vlna hluku]] pro ně vyplývají z této smlouvy nebo nevyplývají. To mi připadá úplně nenormální.
Klid prosím! Prosím Sněmovnu o klid. Nyní před panem kolegou Laudátem pan ministr financí a místopředseda vlády Andrej Babiš.
Děkuji. Jsem velice rád, že paní Němcová mi doporučuje mluvit s podnikateli. My s nimi stále mluvíme, máme totiž velký problém v České exportní bance, teď u nás byli, tak to řešíme. Akorát nevím, jestli paní Němcová ví úplně, co je to podnikání. Takže my se tedy staráme o české podnikatele. A znovu opakuji, že my tady neřešíme nějaký zahraničněpolitický problém ani neřešíme, kam patří Krym a nepatří. My řešíme smlouvu o dvojím zdanění s Ukrajinou a my to s Ukrajinou podepíšeme. A naši čeští podnikatelé jsou inteligentní a oni si určitě zjistí, jaký papír mají přinést pro náš finanční úřad.
Děkuji. Teď se musím zeptat kolegy Laudáta, jestli také uplatňuje přednostní právo, protože zastupuje předsedu klubu, pokud ne... Dobře, takže pan zastupující předseda klubu TOP 09 František Laudát, potom předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura. Pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Zcela výjimečně se pana ministra financí zastanu. Nemyslím si, že ten problém je úplně jednoduchý. Jedna věc je politická deklarace, a já nejsem znalcem mezinárodního práva. Jestliže ukrajinská jurisdikce v tuto chvíli není schopna nad částí svého okupovaného území vymáhat legislativu, jak se to bude řídit. Já se domnívám a doporučoval bych asi, že bychom tu smlouvu schválili, a ministr financí nebo ministr zahraničí by měl předložit informaci po dohodě s Ukrajinou, jak vůbec to bude fungovat pro území Krymu. Nemyslím si, že je to tak jednoduché. My si tady můžeme říkat, co chceme, ale oni tam nedosáhnou, a pak se nám může stát, že pokud budeme Ukrajině dávat i do budoucna nadstandardní smlouvy, výhodnější, než je s Ruskem, mohlo by to být zneužíváno právě i ruskými podnikateli sídlícími nebo podnikajícími na území Krymu. Ten problém není podle mého názoru tak jednoduchý, jak se to zdá, to si tady můžeme říkat deklarace. Ale zase na druhou stranu rozhodně to není tak, že podnikatel přinese nějaký papír, pak by naše úřady ho asi neměly uznávat, když neuznáváme anexi Krymu. Bude to asi skutečně složitější, ale nejsem znalcem mezinárodního práva.
Děkuji. Nyní pan předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura, poté zpravodaj, také s přednostním právem. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Myslím, že nikdo z nás neříká, že je to jednoduchá věc. Měl jsem pocit, že jsem ten dotaz položil jasně, pan ministr mi odpověděl, zkusím to ještě přesněji a ptám se na postup českých úřadů, neptám se na postup ukrajinských nebo ruských úřadů. A vím, jaká je politická realita nebo reálný stav. A dotaz zní takto: Pokud bude český podnikatel podnikat na Krymu a přinese potvrzení, že zaplatil daně v Rusku, nebo ruským daňovým úřadům, zda jim to česká strana uzná. Takhle zní dotaz. Nejde o to, abychom my tady vyřešili, kdo získá faktickou administrativní moc vymáhat daně na Krymu. Souhlasím s tím, že to nerozhodneme my tady. Ale to je praktický dotaz, a odpovědí na tuto otázka neovlivníme hlasováním o této smlouvě. Nicméně si myslím, že pro ty podnikatele vznikne situace, že v případě, že se ukáže, že ty daně budou muset platit a odvádět ruské straně, to se může stát, jestli jim to Česká republika uzná na základě smlouvy s Ukrajinou. To je všechno. Nic složitého. Nechtěl jsem, aby někdo tady říkal, jak to dopadne, kdo vlastně na Krymu bude vymáhat daně a do které státní pokladny ty daně potečou. To samozřejmě nejsme schopni určit my v České republice.
Tak. Nyní dvě přednostní práva, pan zpravodaj a potom pan ministr financí a místopředseda vlády. Pane zpravodaji, máte slovo.
Musím okomentovat diskusi. Prosím vás, na zahraničním výboru jsem byl asi jediný, kdo se ptal. Pan kolega Laudát tady vznáší jakési pochybnosti. Předseda zahraničního výboru pan Schwarzenberg, jestli se nemýlím, nevznesl jedinou pochybnost k této smlouvě, k zahraničnímu vývoji, poslanci ODS v zahraničním výboru mlčeli, nevznesli také ani jeden dotaz. Tam se to mohlo opravdu probrat, kdyby byli nainstruovaní, mohli jsme si o tom povídat dlouho. Já jsem byl jediný, mne zajímaly konkrétnosti. A jestli mohu odpovědět za pana ministra, náměstkem ministra financí jsme byli opravdu ujištěni, že ať si ten člověk přinese papír odkud chce, třeba z pekla, tak prostě mu ho uznáme.
Nyní před panem ministrem dvě faktické poznámky. Nejdříve pan poslanec Stanjura, potom pan poslanec Rais. Pane předsedo, máte slovo k faktické poznámce, prosím.
Děkuji. Je evidentně poznat, že to v každé straně a hnutí funguje jinak. My nedáváme instrukci poslancům, na co se musí zeptat, oni nám to pak přetlumočí. My se můžeme ptát všichni, třeba i na plénu. A mimochodem, máme tam jedno místo a zasedaly dva výbory současně a naše členka zahraničního výboru se zúčastnila jiného. Takže nikdo z ODS tam nebyl, protože tam nemohl být. A nesvoláváme výbory. A nechci mluvit o jiné politické straně. Ale co to je - tak jste mu měli dát instrukce, on se může zeptat na výboru a teď mě neotravujte na plénu? My fakt nejsme takoví, že se musíme zeptat šéfa, jestli dostanou nějakou instrukci, jestli se mohou na něco zeptat nebo nemohou a pak to někde referují. To je úsměvná představa o tom, jak to funguje. Nebo se mohou dotazy podle pana zpravodaje klást jenom na výboru a tady ne? To byl normální dotaz. Odpověď pana zpravodaje, když on není ta autorita, on neovládá a nemá na starosti finanční úřad, říká - přineste papír třeba z pekla, my vám ho uznáme. No tak uvidíme, jestli to takhle bude fungovat.
Děkuji i za dodržení času. Nyní pan poslanec Rais a poté, pokud nebude další faktická poznámka, s přednostním právem pan místopředseda vlády. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobrý den. Náměstek ministra nám naprosto jednoznačně řekl, jak vypadá dvojí zdanění v praxi. Vezmeme papír, když tam působí ruské úřady, vezmeme ruský papír a jdeme sem. A je to smlouva o dvojím zdanění, tak se to uzná. Když budu podnikat v Kyjevě, tak vezmu papír z Ukrajiny a je to stejné. Tak jak když budu podnikat ve Velké Británii, tak nikdo netestuje, jestli podnikám v Anglii, nebo ve Skotsku, prostě přinesu papír. Tyhle ty smlouvy platí jak s Ruskem, tak s Ukrajinou, tak s Anglií. Diskutovat o tom, jestli Krym je součástí Ruska, nebo ne, to je druhá záležitost. Toto je normální papírová válka a tam nebylo se na co ptát na našem výboru, z mého pohledu. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Raisovi. Nyní ještě znovu faktická poznámka pana kolegy Stanjury. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Chtěl bych poděkovat panu poslanci Raisovi, protože kdyby to řekl ministr, tak sem nemusel třikrát běhat. To znamená, našeho daňová správa se rozhodla, že to bude uznávat, i když to přinesou, že to zaplatili ruským úřadům. Této informaci rozumím, mohla zaznít dávno. Snad mám právo se zeptat. Jestli tohle řekne člověk, který je zodpovědný za daňovou správu, tak mě taková odpověď stačí a dál k tomu já osobně k tomu debatu vést nemusím. Děkuji vám za vysvětlení.
Děkuji. Nyní pan místopředseda vlády a ministr financí Andrej Babiš. Pane ministře, máte slovo.
Už se tady bavíme 20 minut, nevím vlastně o čem. Znovu bych to zopakoval: Pokud český podnikatel na Krymu dostane papír, že je to Ruská federace, budeme to posuzovat podle smlouvy s Ruskem. Pokud dostane papír, že je to Ukrajina, tak to bude s Ukrajinou. Nevím, co je na tom nepochopitelného. Podstatné je, jaký papír přinese český podnikatel. Snad už to každý pochopí.
Děkuji. Nyní pan poslanec František Laudát a pak zpravodaj. Pan poslanec Laudát se vzdává slova. Pane zpravodaji, prosím, máte slovo.
Já se jenom omlouvám, že jsem se nechal unést tím peklem. To opravdu nebylo vhodné. A ani tu smlouvu o dvojím zdanění s nimi nemáme.
Děkuji. Ještě někdo do rozpravy? [[Nikdo se nehlásil.]] Znovu rozpravu končím a přikročíme k hlasování o navržených usneseních. Návrhy rozpočtového výboru a zahraničního výboru jsou totožné. Takže budeme hlasovat o návrhu zahraničního výboru, a to v hlasování číslo 64, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro ratifikaci této smlouvy o zamezení dvojího zdanění s Ukrajinou. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 64, z přítomných 125, pro 100, proti 1. Návrh byl přijat. Konstatuji, že s návrhem usnesení byl vysloven souhlas. Končím bod 57, děkuji panu ministrovi financí a místopředsedovi vlády a děkuji zpravodaji. [[(12.40 hodin)]] Před zahájením dalšího bodu vám ještě přečtu další omluvu, která mi byla doručena, a to omluva pana poslance Jaroslava Klašky do 13 hodin z dnešního jednání. Dalším bodem, který máme před sebou, je