[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának tizedik ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és Mirkóczki Ádám jegyzők lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP-képviselőcsoportból: „A magyar dolgozók az elmúlt 25 év vesztesei” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem terveztem, hogy ezzel kezdem a felszólalásomat, de nem tudok emellett szó nélkül elmenni. Szijjártó Péter külügyminiszter úr tegnap váratlanul bejelentette, hogy a magyar kormány 6 milliárd forinttal támogatja az Audi győri motorgyárának a fejlesztését, amiért cserébe 380 munkahely létrehozását vállalta az Audi. Azért kettő dolgot itt le kell szögezni. Egyrészt erre a kormányzati intézkedésre a Volkswagen-botrány kellős közepén kerül sor, ettől azért nehéz eltekinteni. A második, amit fontosnak tartok hangsúlyozni, az az, hogy nem egészen értem, hogy ez a lépés hogyan illeszthető be az új kormányzati kommunikációba, amely arról szólt, hogy az autóipari függőséget kívánják csökkenteni ebben az országban. Ezek olyan ellentmondások, amiket itt az Országgyűlésben szóvá kell tenni.De amiről igazán beszélni szeretnék, az az, hogy ez a lépés, ez a 6 milliárd forint, amit odaítéltek az Audinak, hogyan erősíti azt a teljesen torz gazdasági szerkezetet, amit egyébként sokszor már maga a Fidesz is elismert. 2011-ben nem én, hanem önök voltak azok, akik azt mondták, hogy maximálják a multiknak adott támogatásokat, és azt mondták, hogy egy létrehozott munkahely nem haladhatja meg az 5 millió forintos támogatást. Ehhez képest, ha megnézzük, hogy az Audi hogy áll, ezzel az intézkedéssel már kapásból 15 millió forintnál tartunk. De egyébként lehet, hogy ennél is sokkal több lesz, hiszen emlékszünk rá, hogy 2011-ben is a nyilvánosan bejelentett összeg közel négyszeresét kapták, 11 helyett 40 milliárdot, de ugye ez csak jóval később derült ki. Bele tudnak gondolni abba, hogy egy átlagos képességű és lehetőségű magyar kis- és középvállalkozás mit tudna ennyi pénzzel kezdeni? Mennyi munkahelyet tudna fejleszteni? És ezek azok a cégek, amelyek sorsközösséget vállalnak velünk, amelyek nem viszik ki a profitot, hanem itthon hagyják Magyarországon, és ezek azok a cégek, amikor jól megy az országnak vagy amikor rosszabbul, de megpróbálnak itt maradni velünk, mert idetartoznak. Ehhez képest a Fidesz mit csinál? Semmi mást, mint amit a szocialisták csináltak. Nem önökkel kezdődött ez a fajta teljesen hibás gazdaságpolitika. Igazából emlékszünk rá, hogy 2010-ben nem győzték hangsúlyozni a szocialisták is, hogy ők készítették elő azokat a fejlesztéseket, amiket utána az Orbán-kormány csak befejez. Itt a probléma, ugyanis ennek a fejlesztéspolitikának a magyar dolgozók a vesztesei, hiszen világosan látjuk, hogy ezek a pénzek olyan helyekre mennek, amelyekből nem a magyar emberek fognak erősödni, hanem cégek fognak erősödni, méghozzá multinacionális cégek. Én azt szeretném, ha önök látnák, hogy azokkal az alacsonyan tartott bérekkel, amikkel a magyar embereket önök dolgoztatják ebben az országban, és amivel házal is a miniszterelnök úr, hogy ahhoz képest, hogy milyen jól képzettek vagyunk, milyen keveset keresünk, nem lehet egy erős Magyarországot építeni. Önök nem is ezt csinálják. Önök semmi mást nem csinálnak, mint egy versenyelőnynek tudják be nemzetközi szinten azt, hogy milyen olcsók vagyunk, megpróbálják az adófizetők pénzéből idevonzani ezeket a multinacionális cégeket, különböző adókedvezményeket ígérnek nekik - bírósági pereim vannak, hogy megtudjam, pontosan mennyi kedvezményt kaptak ezek a multinacionális cégek -, és ezt követően meg különböző, ilyen fejlesztési pénzekkel megpróbálják őket itt tartani. Szeretném, ha végre egyszer a kormányban valaki racionálisan végiggondolná, hogy biztos ez-e a leglogikusabb módja az adófizetők forintjai elköltésének. Fel kell ismerniük, hogy béremelés nélkül a magyar dolgozókat nem fogják tudni itthon tartani, mert ez az alternatíva. A magyar emberek visszautasítják azt, hogy bérrabszolgák legyenek a saját országukban, és azt mondják, hogy elmennek külföldre, és három-négyszereséért végzik el ugyanazt a munkát. Kereslet van bőven rájuk, hiszen valóban jól képzettek vagyunk. De szeretném, ha meglátnák azt, hogy egy összeszerelőüzem-Magyarországgal, gumiabroncsgyárakkal, kipufogóüzemekkel a fiataloknak nem fognak tudni perspektívát kínálni. Az LMP egy összeszerelő-Magyarország helyett egy olyan Magyarországot szeretne, ahol az éppen aktuális miniszterelnök nem azzal kérkedik, hogy olcsó a munkaerő, nincsenek jogszabályok, amik védenek minket, hanem mi a jól képzett és megfizetett magyar munkavállalók, magyar dolgozók országát akarjuk látni, azoknak a fiataloknak akarunk itt perspektívát látni, akiknek igenis van kreativitása, van végzettsége, van képessége és vannak ambíciói. Önök mikor fogják tudni ezeknek az embereknek biztosítani azt, hogy munkahelyeik legyenek, megfizetett, biztonságos munkahelyeik? Örvendetesnek tartom azt is, hogy a szocialisták is elkezdtek végre beszélni a dolgozói szegénységről. Én azt akarom, hogy az egész magyar parlament erről beszéljen, mert ez Magyarország legfontosabb problémája. Ugyanakkor van itt egy ellentmondás. Az ellentmondás az, hogy nem lehet egyszerre béremelést követelni és mellette egy olyan gazdaságpolitikát támogatni, amelyben a versenyképesség záloga az olcsó munkaerő. Irányváltásra van szükség és teljes irányváltásra van szükség Magyarországon, az LMP ezt szorgalmazza évek óta. Mi visszautasítjuk azt, hogy a Fidesz bérrabszolgaként dolgoztatja a magyar embereket a saját országukban, eközben önök tönkreteszik a vidéket, pedig pont ott lehetne a helyi gazdaság fejlesztésével erős Magyarországot létrehozni. Köszönöm. [[Ikotity István tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Elragadta önt a hév, és a bevezető gondolatai végül öt percig tartottak. Ugyanakkor nagyon sok mindent helyre kell igazítani abban, amit ön mondott. Magyarország az elmúlt öt évben sohasem azzal próbált nemzetközi versenyelőnyre szert tenni, hogy a magyarországi olcsó bérekről beszélt volna. [[Dr. Szél Bernadett: Csak a miniszterelnök.]] Épp ellenkezőleg. Magyarországon nem a bérek alacsonysága volt a kormányzat számára a cél az elmúlt öt évben. Két dolgot szerettünk volna alacsonyan tartani: az energiaárakat és az adókat. Az energiaárak alacsonyan tartásával szeretnénk azt, hogy Magyarország egy termelési, ipari központ legyen először Közép-Európában, majd utána az egész Európai Unión belül, hiszen úgy gondoljuk, hogy Magyarországnak ez lehet a versenyelőny. Ezt akadályozza az LMP akkor, amikor a paksi bővítés ellen akár mindenféle megafonokkal is bejön ide és próbálja megakadályozni a parlamenti szavazásokat. Jó lenne, ha belegondolna az LMP, hogy ezek az akciói magyar versenyképességet rontanak, ezek az akciói magyar munkahelyeket veszélyeztetnek, ezek az akciói pontosan azt veszélyeztetik, hogy Magyarországon egyre több ember tudjon dolgozni és egyre magasabb bérekre tudjanak szert tenni. Ha azokat a tanácsokat megfogadtuk volna, amiket az LMP mond, akkor ez 5-10 éves távon már versenyhátrányt jelentett volna Magyarország számára. A másik célunk pedig az energiaárak alacsonyan tartása mellett egy nemzetközi versenyelőny, az adók alacsonyan tartása. Tegnap is előkerült a parlamentben, akkor nem emlékeztek az ön képviselőtársai pontosan, hogy az LMP, amikor meghirdette a választási programját, akkor az adókulcsot 41 vagy 51 százalékban maximalizálta. [[9.10]] Bármelyik is a valós szám, azt hiszem, 41 százalék, de lehet, hogy 51, már nem emlékszem pontosan [[Dr. Szél Bernadett közbeszól.]] bármelyik is a valós szám, jóval magasabb, mint az idei 16 százalékos személyi jövedelemadó. Az LMP tehát azzal kezdené - idézőjelben mondom - a gazdaság fellendítését és az emberek helyzetének javítását, hogy az, aki most 16 százalékos adót fizet, az, aki jövőre még ennél is kevesebbet, 15 százalékos személyi jövedelemadót fizet, az az LMP programjának megvalósulása esetén lehet, hogy 41 százalékos vagy még magasabb adókulccsal adózna, háromszor annyi személyi jövedelemadót fizetne, mint teszi azt most, a Fidesz-KDNP-időszakban. Szeretném felhívni arra a képviselő asszony figyelmét, hogy miközben 2010 után lényegileg az infláció megszűnt Magyarországon, nincs pénzromlás, nem romlik a bérek vásárlóértéke, aközben a bruttó átlagos éves keresetemelkedés igencsak magas szintű, hiszen 202 525 forintról 243 217 forintra emelkedett, egynegyedével emelkedett magyarul a bérek szintje Magyarországon. Mindemellett nyilván van, akinél ez sokkal nagyobb összeget jelent, hiszen aki a családi típusú adókedvezményt igénybe vette, annak már ez tízezer forintokat jelenthetett havonta, ha pedig valaki három vagy több gyermekes, akkor 2014. január 1-jétől, amikortól kiterjesztettük a családi típusú adózást a járulékokra, az még nagyobb fizetés- vagy jövedelememelkedést jelenthetett. [[Dr. Szél Bernadett: Mi a helyzet a multikkal?]] Mindemellett a minimálbér - ön is tudja, a legkevesebbet kereső emberek fizetése - sokkal nagyobb mértékben emelkedik, mint a megelőző 8 évben. Míg 2002-2010 között 2937 forinttal emelkedett átlagosan évente a minimálbér, tehát kevesebb, mint 3 ezer forinttal, most 6300 forinttal emelkedik az utóbbi 5 évben. Tehát több mint kétszerese a minimálbéremelés az utóbbi években, mint az azt megelőzőekben. Hogy a magyar kis- és középvállalkozók vagy multinacionális cégek kapnak támogatásokat? Képviselő asszony, nagyon próbálkozik az LMP ezzel, látom, de nehezen fogja tudni rásütni a kormánypártokra azt, hogy multipárti lenne akkor, amikor a GINOP-os forrásokra, tehát a kis- és középvállalkozókat tipikusan segítő forrásokra csoportosítottuk át a 2014-20-as európai uniós fejlesztési források 60 százalékát, hogy ők kaphassák meg, azt hiszem, akkor, amikor végignézi, hogy Brüsszelben szinte minden nagy nemzetközi multicég már Magyarországgal szemben eljárásokat indított, nehezen tudja ezt ránk fogni. Az Audi-beruházást említette ön. 3 milliárd eurónyi beruházás volt. A magyar kormány 40 milliárd forintnyi támogatást adott, és az Audi 600 milliárd forintnyi adót fizetett be Magyarországra. 40 milliárdos állami támogatás, 600 milliárdos adóbevétel. Ön ezt az 560 milliárd forintos nyereségét a magyar államnak kidobná az ablakon? Azt mondaná, hogy nincs szüksége a költségvetésnek 560 milliárd forintra, és azoknak az embereknek a munkahelyére, amiket ott létrehoztak? Mi hosszú távon Magyarországon valóban a kis- és középvállalkozásokban hiszünk, de ilyesfajta nagy cégek nélkül ezek az adóbevételek elmaradtak volna. És hadd hívjam föl az ön figyelmét arra, hogy 7 százalékkal nőtt a kiskereskedelmi forgalom. Ez annak a visszajelzése, hogy az embereknél igenis több pénz van, több pénz marad, jóval többen dolgoznak, hiszen rekordalacsony a munkanélküliség, 7 százalék környékére ment le 11 százalékról [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , a foglalkoztatottság 440 ezer fővel bővült, ezáltal az embereknek több pénze van vásárolni. Bízom benne, hogy ez a következő években is folytatódik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Magyar Szocialista Párt képviselőcsoportjából Gőgös Zoltán képviselő úr: „Földmutyi után rablás?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A termőföld-, erdő-, mező- és vadállomány olyan biológiai és magyar tájat meghatározó értéket rejtenek magukban, amelyekkel csak felelősen lehet gazdálkodni. Ezt csak az állami feladatellátás tudja megnyugtatóan biztosítani. A vidéken élők számára visszafordíthatatlan, végzetes következménnyel járna, ha az állami földeket eladná a kormány. [[Dr. Bitay Márton Örs felé fordulva:]] Az első néhány sor öntől származik, államtitkár úr, az NFA honlapjáról, a másodikat pedig 2007. július 27-én Jakab István mondta a Polgári Szemlének nyilatkozva. Hát, nem tudom, azóta eléggé változott a helyzet. És az a probléma, hogy önök most a vidékfejlesztés egyik legaktívabb eszközét akarják privatizálni, elengedve ezzel minden olyan lehetőséget, hogy az államnak ezen a területen aktív szerepe maradjon, sőt, ezzel azt is kizárják, hogy az önkormányzatoknak aktív szerepük maradjon, hiszen annak ellenére, hogy számtalan önkormányzat kért önöktől szociális földprogramhoz földet, néhányat PR-jelleggel adtak is, ez innentől kezdve nem lesz lehetséges. Úgyhogy elöljáróban azt kérném, államtitkár úr, hogy a kormány támogassa azt a tegnap benyújtott törvénymódosító javaslatunkat, hogy az állam után a második helyen az önkormányzatok léphessenek föl elővásárlási jogukkal. Ezzel egy picit lehetne finomítani azon, hogy legalább az önkormányzatok kezében maradhat valamilyen szinten közösségi földvagyon, amivel tudnak foglalkoztatást bővíteni, illetve szociális segítséget nyújtani az arra rászorulóknak. Önök ahelyett, hogy a földművelésből élőket arra ösztönöznék, hogy ne csak gabonatermesztésből akarjanak megélni, hanem próbáljanak egy kicsit nagyobb felelősséget vállalni a vidék felzárkóztatásából, még meglévő munkahelyeket is megszüntetnek a barátaik kedvéért. Ennek ékes bizonyítéka Mezőhegyes, ahol egy egész várost hoznak abszolút lehetetlen helyzetbe azzal, hogy tönkretesznek egy 220 éves vállalkozást, amely 500 aktív és körülbelül 1000 időszaki munkaerőnek ad foglalkoztatást, miközben olyanoknak adják oda ott a földet, aki 264 kilométerre lakik és a minisztériumban dolgozott, illetve nem a minisztériumban, a Miniszterelnökségen, ott létrehozott egy fiktív telephelyet; de ugyanezt el tudom mondani az ottani helyi képviselő rokonairól, akik meg a templomba jelentkeztek be, és elég jól jártak ezzel a privatizációval. És éppen most hallottuk, hogy mellette meg 380 munkahelyért 6 milliárd forintot fizetnek egy dunántúli cégnek. Ez azért elég érdekes ellentmondás, államtitkár úr! És ezt nagyon intenzíven jelzi, hogy egy kitüntetett, Ernst József vissza is adta a kitüntetését, pontosan ennek kapcsán. Az is látszik már - és közel nem kis területekről van szó -, Hajdú-Biharban a helyi kormányhivatal vezetője nyilatkozta, hogy kalapács alá kerül egy 258 hektáros tábla. Ennek az ára ott, Hajdú-Biharban akár 1 milliárd forint is lehet. Szeretném, ha számolnának velem együtt. Még ha 300 millió hitelt adnak hozzá, akkor is minimum 700 millió pluszforrás szükséges ahhoz, hogy ezt valaki megvegye. Kíváncsi lennék arra, hogy ki tudott összespórolgatni 48 hektárnyi területéből - mert ennyije lehet még neki, ha erre pályázik - 700 millió forintot. Ugyancsak érdekes helyzet, hogy melyik fiatal gazda venné meg azt a 96 hektáros táblát Vas megyében, aminek az ára 256 millió forint, úgy, hogy a 30 éves először majd 66 évesen vethet bele őszi gabonát, ugyanis még 36 év bérleti jogviszony terheli. [[9.20]] Úgy gondolom, államtitkár úr, a miniszterelnök úr tegnap elszólta magát, amikor azt mondta, hogy keveselli az értékesítésre szánt földet. Vagy nem tudja a miniszterelnök úr - s ez az önök hibája is -, hogy a maradék 1,2 millió hektár erdő vagy természetvédelmi terület, hiszen a teljes szántóterület kalapács alá kerül, vagy pedig elszólta magát azzal, hogy innentől az erdők jönnek, mert nem lehet más. Ha keveselli a területet, akkor már csak az erdők jöhetnek. Az már biztos, hogy a piszkos 12 után lesz piszkos 22 is, hiszen az erdőgazdaságok privatizálásra kerülnek. Azt gondolom, hogy ez egy nagyon-nagyon galád dolog lesz, de minden jel erre mutat. Végül azt szeretném megkérdezni, államtitkár úr, normális dolog-e az, hogy a miniszter urat ugyanaz a Kovács P. Zoltán Ügyvédi Iroda védi egy polgári perben, amely összesen 57 millió forintot kapott a földpályázatokkal kapcsolatos tevékenységéért. Tudja, államtitkár úr, egy normális országban, amikor ez kiderül, másnap már nem lenne miniszter a miniszter. Ezekre szeretnék választ kapni, de nem mellébeszélést, hanem választ, államtitkár úr. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. A kormány nevében Bitay Márton államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Elég sok mindent elmondott a napirend előtti felszólalásában. Ezeket megpróbálom szépen sorba szedni. Az egyik az, ami mégiscsak szembetűnő, és ne haragudjon, nem akarom önt személyében bántani ezzel, de azért álljon meg a menet. Önnek pontosan tudnia kell, hogy a 220 éves Mezőhegyesi Állami Gazdaságot és Állami Ménesbirtokot 2003-ban önök szedték két darabba, a legértékesebb földjeit pedig privatizálták forint húszért, pontosabban a céget a földekkel együtt privatizálták forint húszért, amiből aztán nagyon sok per is volt. Utána feláll a parlamentben és azt meri mondani, hogy a 220 éves állami gazdaság létét fenyegeti a mostani program?! Bocsánatot kérek, a 220 éves állami gazdaság állami tulajdonú, és az állami tulajdonú ménest senki nem szeretné privatizálni. Pont arról van szó, hogy az állami tulajdonú ménesből mintagazdaság legyen, és még földet is fog kapni. Ne keverjük össze a dolgokat, kedves képviselő úr! Önök elprivatizáltak akkor tíz állami gazdaságot, hozzáadtak nagyon sok földbérletet ezeknek a cégeknek hosszú évtizedekig, most pedig feláll és megpróbálja összemosni úgy, mintha ez pont fordítva történt volna, ez finoman szólva is disszonáns. A másik, amit szeretnék elmondani önnek: az összes meghirdetett földterületből, amit most értékesítési programban meghirdetünk, néhány tucat van, ami száz hektár feletti. Önnek is pontosan tudnia kell, hogy a megosztással kapcsolatban vannak problémák. Egyrészt az egy körülbelül féléves eljárás, mire az ember megosztaná, másrészt pedig egy egybefüggő szántóterületnél, ahol fizikailag nincsenek meg a megosztás feltételei, találni kellene egy úgymond légvonalat, amely mentén meg lehet osztani, például a 90 hektárost Vas megyében, amit említett is. Megítélésem szerint ezt nem is biztos, hogy gazdaságos vagy célszerű megosztani. De azzal egyetértek, amit mondott - hogy ne csak korholjam az elmondottakat, amiket volt szíves megosztani velünk -, hogy a 256 hektár Hajdú-Bihar megyében valóban egy nagyon nagy terület. Egyesével végig fogom nézni újra, hogy melyek azok a területek, amelyek ilyen nagyok, és van-e arra lehetőség, hogy ezt valamilyen módon még megosszuk a program keretében. Mert azzal egyetértek, amit ön is mondott, hogy egy 300 millió forintos hitellel sem biztos, hogy ez a terület megszerezhető. Egyébként azt fontos leszögezni, hogy minden értékesítésre szánt földet a felelős állami vagyongazdálkodás keretében kötelességünk a legjobb áron értékesíteni. Ezért van licit. Ezért nem azt mondja a kormány, hogy valamilyen pályázati eljárásban, hanem törvényi feltételek mellett, aki megfelel a törvényeknek és aki a liciten a legtöbb pénzt adja, az fogja megszerezni azt a területet. Erre van egyébként egy államilag támogatott vagy legalábbis egy nagyon jó, 2 százalék alatti hitelkonstrukció, amivel a gazdák tudnak élni. Az erdők privatizációjával kapcsolatosan: értem én, hogy szeretnék összemosni a dolgokat, de semmi értelme nincs. Nincs szándékban az erdők privatizálása. Nagyon fontos, hogy törvény garantálja azt, tehát törvénymódosítás nélkül ezt nem is lehetne megtenni. De nem is ez a szándék. Mondjuk ki nyíltan, a kormánynak az a szándéka, hogy a szántóföldeket a gazdáknak adja. Az a szándékunk, hogy ne a külföldiek, ne a spekulánsok, ne a befektetők tudják megszerezni, hanem a helyben lakó családi gazdaságok. Ezt szolgálja ez a program. Azért érdekes az, amit mond, mert folyamatosan kibújik a szög a zsákból. Önök próbálják a nagyüzemeket - most is Mezőhegyest említette - valahogy helyzetben tartani. [[Gőgös Zoltán: A munkahelyeket!]] Azt szeretném önnek mondani, legyen kedves és fogadja el tőlünk, hogy mi nem nagyüzemi struktúrában gondolkodunk, hanem családi gazdaságiban. Ezért van az, hogy egy 450 hektáros területet, amit egy cég művel, most nyolcan használnak. Ezért van az, hogy a meghirdetett 50 ezer helyrajzi számból több mint 41 ezer 10 hektár alatti. Nem tudom, mi a probléma azzal, hogy azt mondjuk a gazdáknak, a 10 hektár alatti termőföldeket nyilvános árverésen vásárolják meg. Nem lehet más oka, mint hogy önök azt szeretnék ezzel elérni, hogy ne a gazdáké legyen a föld. De akkor kié legyen, kedves képviselő úr? [[Gőgös Zoltán: A gazdák csak használják!]] Miből gondolja ön, hogy a föld jobb helyen van az államnál, amelyik nem gazdálkodik, mint a családi gazdaságoknál? Miért gondolja ön azt, hogy a külföldiek vagy a nagyüzemek kezében jobb helyen lesz a magyarországi termőföld, mint a gazdáknál? Egyébként, képviselő úr, öntől is azt szeretném kérni, hogy legyen kedves és támogassa a gazdák földszerzését. Hosszú évtizedek óta zajlik ez a vita, és a vita lényege az, hogy adunk-e a családi gazdaságoknak földtulajdont vagy nem. A kormány azt mondja, hogy adjunk földtulajdont. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportjából Móring József Attila képviselő úr: „Előttünk álló kihívások, feladatok a sport terén” címmel. Öné a szó, jegyző úr, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! 2017 nyarán Magyarországra, Budapestre figyel majd a világ, és sportrajongók ezrei személyesen látogatnak el hozzánk, hogy a helyszínen szurkoljanak. Nekünk most nem kell messze utaznunk, itthon szurkolhatunk majd Hosszú Katinkának, Risztov Évának, Olasz Annának, Cseh Lászlónak, Gyurta Dánielnek, Bernek Péternek és a többi úszókiválóságnak, a vízilabda-válogatottunknak, hogy hazai pályán, hazai környezetben érjék el újabb sikereiket. A KDNP-frakció nevében is szeretném megköszönni azt a teljesítményt, sikert, amellyel hazánk hírnevét öregbítették ők és a vizes sportágak korábbi nagyjai. Nélkülük, a hazai úszó- és vízilabdasport elmúlt évtizedes eredményei nélkül most nem is beszélhetnénk hazai rendezésű világbajnokságról. Bízom abban, hogy a kormány a jövőben is jó érzékkel találja meg azokat az eszközöket, amelyekkel úgy tudja a hazai versenysport eredményességét biztosítani, hogy ezzel egyidejűleg növeli a szabadidősport részvevőinek számát is. Tisztelt Ház! Kereszténydemokrata képviselőként hiszem és vallom, hogy társadalmunk legfontosabb értékei, jövőnk zálogai nem mások, mint a gyermekeink. Ezért minden eszközzel arra kell törekednünk, hogy biztosítsuk számukra az egészséges életmódhoz való feltételeket, hogy egészséges nemzedékek nőjenek fel egészséges fizikummal és szellemiséggel. A 2010-es kormányváltást követően, megismerve a népegészségügyi helyzetre vonatkozó adatokat, szembesülnünk kellett azzal a ténnyel, hogy az Európai Unióban sereghajtók vagyunk a sportolási szokásokat illetően. Magyarországon a népesség mindössze 5 százaléka sportolt rendszeresen. A tanköteles korú fiatalok mintegy 75 százaléka kizárólag a testnevelésórák keretében végzett bármilyen sportjellegű testmozgást, ami önmagában az akkori óraszámban nem volt alkalmas a korosztály egészséges mozgásigényének biztosítására. A sport intézményrendszere folyamatosan erodálódott, drasztikusan csökkent a rendszeresen sportolók aránya, a pedagógiai munkában egyre inkább leértékelődött és egyre inkább eszközök nélkül maradt a sport területe. Eközben riasztó módon évről évre egyre fiatalabb korcsoportokban jelentek meg a krónikus fizikai és mentális egészségügyi problémák. A helyzet súlyos volt, azonnali beavatkozást és egyúttal hosszú távú előretekintő cselekvést igényelt. A magyar sport olyan új rendszerének kialakítására volt szükség, amely egyértelműen a nemzeti, közösségi érdekek mentén, határozott állami szerepvállalással valósítja meg az újjáépítés feladatait. Ennek érdekében egy hármas célrendszert tűzött ki maga elé az állami sportvezetés, amit a KDNP támogatott. Az egyik az, hogy minden gyerek sportoljon, a másik az, hogy sportlétesítmények épüljenek, hogy kulturált körülmények között sportolhassanak gyermekeink, fiataljaink és a felnőtt korosztály is, a harmadik pedig az, hogy minél több nívós sportrendezvénynek adhassunk otthont, hozzuk össze a szurkolókat, hozzunk ide neves sportolókat, és legjobbjaink a hazai közönség előtt mutathassák meg tudásukat. [[9.30]] Úgy gondolom, mind a három területen jelentős előrelépést tettünk már az elmúlt négy évben is. Felmenő rendszerben bevezettük a mindennapos testnevelést, Európában egyedülálló módon létrehoztuk a látvány-csapatsportágak támogatási rendszerét, kidolgoztuk a kiemelt sportágak támogatási rendszerét. A kormány vállalta, hogy 2020-ra Magyarország a 16 kiemelt sportág és az 5 látvány-csapatsportág mindegyikében képes lesz arra, hogy akár a legrangosabb nemzetközi versenyeknek is megfelelő házigazdája lehessen, továbbá biztosítsa a feltételeket ahhoz, hogy a magyar sportolók azokra, különös tekintettel az olimpiai játékokra sikeresen felkészüljenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, jegyző úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Sávolt-Szabó Tünde államtitkár asszony fog válaszolni. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Való igaz, hogy sereghajtók voltunk a sportolási szokásokat illetően az Európai Unióban, de a kormány felismerte a sportban és a mozgásban rejlő értékeket, és az elmúlt 5 évben nagyon sok programot indítottunk el, így ezen változtatni tudtunk. Most pedig hatalmas előrelépésekről szeretnék önöknek beszámolni. Az elmozdulás egyik alapja a mindennapos testnevelés bevezetése volt, ennek eredményeként az idén szeptembertől több mint egymillió diák immár mindennap mozog, ezáltal egészségesebben él. Ennek a programnak a része a köznevelési fejlesztési program, ami lehetővé teszi az iskolai sportolás hátterének biztosítását további tornatermek, tantermek, tanuszodák építésével. Ezek a fejlesztések hosszú távon szolgálják a fiatalok fejlődését, elősegítve az adott településen az egészségre nevelés feladatainak ellátását. Ebbe tartozik a „Minden gyermek tanuljon meg úszni” program is. Itt kell szólnom „A sport legyen a tiéd” programról, amit az iskolai testnevelés keretei között a sportágak bemutatásával valósítunk meg, és közel 1200 iskolának biztosítunk ingyenesen sporteszközcsomagokat. Ez lehetőséget ad a gyerekeknek a sportágválasztásra, és a szakembereknek, hogy kiválasszák a tehetségeket. A programok eredményeképpen, európai uniós tanulmányok is igazolják, míg 2009-ben a magyaroknak csupán 5 százaléka sportolt rendszeresen, mára ez az arány 15 százalékra emelkedett, ami a legintenzívebb növekedés Európában. Természetesen ehhez nagyban hozzájárulnak a szabadidősport-programok is. Ha eredményekről beszélünk, akkor ez alatt elsősorban az élsportot értjük. A 2002 és 2010 közötti kormányok idején az élsport támogatása soha nem látott mélypontot ért el, a jelenlegi kormány viszont képes volt visszafordítani a magyar sport szekerét, és mindent megtesz azért, hogy a versenyzőink az eredményeikhez méltó körülmények között készülhessenek, hiszen még mindig nagy a lemaradásunk a sportnagyhatalmakhoz képest. Ezt a célt szolgálja a kormány jelenleg is zajló sportlétesítmény-fejlesztési stratégiája, de ezek a létesítmények nemcsak az élsportnak épülnek, valójában az egészséges életmódért, így a családokért, a gyerekekért, az utánpótlásnak, akikből lehetnek az élsportolók és majd a bajnokok. A sportfinanszírozás is új alapokra tevődött, 2011-től bevezettük az egész Európában egyedülálló látvány-csapatsportági támogatási rendszert, ennek hatására Magyarországon 110 ezer fővel többen sportolnak igazolt versenyzőként a taós sportágakban. Emellett a kormány kiemelt támogatásban részesíti a 16 legeredményesebb olimpiai sportszövetséget is, ahol az igazolt versenyzők száma több mint egyharmaddal, az edzői létszám több mint 30 százalékkal, a tagegyesületek száma 5,2 százalékkal nőtt az elmúlt év során. Ma már a kiemelt edzői státusban lévő szakemberek is megbecsülésnek örvendenek mind anyagi, mind erkölcsi téren, míg a versenyzők a Sportcsillagok ösztöndíjrendszerében és a Gerevich-ösztöndíjjal biztosítva tudhatják a jelent és tanulmányaik támogatásával a jövőjüket is. Itt meg kell említenem, hogy a mai napon a kormány tárgyalja a Testnevelési Egyetem helyzetét, ami szintén kiemelt feladatunk. A londoni olimpia teljes magyar sikert hozott, és a kormány most is mindent megtesz annak érdekében, hogy a riói olimpián is kiválóan szerepeljenek versenyzőink. Egyetértek azzal is, hogy egy hazai rendezésű világeseményen elért kiemelkedő eredmény még inkább ráirányítja az emberek figyelmét a sportra, növeli a sportolni akarók számát. Ezért is tartjuk kiemelkedő sportdiplomáciai sikernek, hogy elnyerhettük a 2017. évi vizes világbajnokság rendezésének jogát, ami az egyik legjelentősebb és legnézettebb sporteseménynek számít a világban.Tisztelt Képviselő Úr! Magyarország sportnemzet, ezért a kormány eltökélt szándéka, hogy továbbra is kiemelten támogassa az élsportot, de ezen túlmenően hosszú távú célja, hogy a magyar társadalom sportoló nemzetté is váljon, és egyre nagyobb tömegek, egyre több fiatal és felnőtt egyaránt válassza az egészséges és mozgásgazdag életmódot. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. „A Fidesz családokat segítő politikája” címmel jelentkezett napirend előtti felszólalásra Selmeczi Gabriella, a Fidesz képviselő asszonya.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Trendforduló van ma Magyarországon a szegénység alakulásában. Minden statisztikai adat azt mutatja, hogy Magyarországon csökken a szegények száma. A szegények 240 ezerrel kevesebben vannak, akiknél valamilyen mutató azt mutatja, hogy a szegénységi kockázatnak nincsenek kitéve. 2012-2013-ban fordultak jó irányba a szegénységgel kapcsolatos folyamatok. Ez a trend köszönhető elsősorban a rezsicsökkentésnek, köszönhető a devizahitelesek mentésének, és köszönhető annak, hogy kiterjesztettük a közmunkát. Szemben egyébként a 2010 előtti állapotokkal, azokkal a szocialistákkal, akik például kétszeresére emelték a villany árát, háromszorosára a gáz árát, és ne felejtsük el, szemben azokkal a szocialistákkal, akik beletaszították a keményen dolgozó embereket a devizahitelek csapdájába. Számos olyan intézkedést vezettünk be, a Fidesz-KDNP, amely erősíti a családokat, ezen belül a gyermekek és az idősek helyzetét. Ingyenes közétkeztetésről szeretnék itt említést tenni, az ingyenes nyári gyermekétkeztetésről, az Erzsébet-programról és a nyugdíjasok helyzetéről. Az ingyenes óvodai és bölcsődei étkeztetésre és ezen keresztül az intézményi gyermekétkeztetésre az idén kétszer akkora összeget, 29 milliárd forint helyett 58 milliárd forintot fordítunk. Tehát, szemben a szocialistákkal, akik még 29 milliárd forintot fordítottak csak erre a területre, mi most már 58 milliárd forintot fordítunk. Egyébként 25 százalékkal magasabb a szociális nyári gyermekétkeztetés támogatása, mint 2010-ben volt. 2016-tól, tehát jövőre a teljes gyermekétkeztetésre fordított összeg 71 milliárd forint lesz. Az ingyenes nyári közétkeztetéssel pedig 142 ezer gyermeken segítünk. 2015. szeptember 1-jétől, tehát az idei bölcsőde-, óvoda- és iskolakezdéstől jelentősen, mintegy 3,5-szeresére nőtt a bölcsődében és óvodában ingyenes étkezésre jogosult gyermekek száma. Ezzel tudunk nagyon sokat segíteni a szegény családokon, ezzel tudunk egyébként segíteni abban, hogy a gyermeknevelés költségei csökkenjenek. A könnyítés az idén szeptembertől 3,5 milliárd forint, 2016-ban pedig már 12-13 milliárd forint megtakarítást jelent az érintett családoknak összességében. Vagyis, ha ezt megnézzük családonként, az óvodás-bölcsődés gyermekek közel kétharmadának szülei a jelenlegi helyzethez képest havi 7-10 ezer forintot spórolhatnak meg gyermekenként. Ez egy jelentős összeg, azt hiszem, és mint mondtam, ezzel tudjuk segíteni a gyermeknevelés költségeit. Ha a közétkeztetésről beszélünk, akkor engedjék meg, hogy megemlítsem, hogy az általános iskolások 58 százaléka ingyenes vagy kedvezményes közétkeztetésben részesül. Itt hadd mondjam el azt is, hogy az a gyermek, aki elmegy egy intézménybe, tehát bölcsődébe, óvodába, iskolába, kap délelőtt tízórait, délben meleg ebédet, délután pedig uzsonnát, tehát minimum háromszor részesül valamilyen közétkeztetésben. [[9.40]] Az Erzsébet-program harmadik évébe lépett. Két alappillére a szociális üdültetés és a gyermektáborozás. Indulása óta már 600 ezer ember részesült ilyen kedvezményes üdültetésben, ennek több mint fele gyermek. Engedjék meg, hogy beszéljek a családtámogatásokról is! Szemben a szocialistákkal, akik adókat emeltek, vagy magas volt az infláció, vagy szemben azzal a Gyurcsány Ferenccel, aki a magyar emberek adójából szociális bérlakásokat építtetne, és a kvóta alapján visszaküldött migránsoknak adná ezeket, mi a családtámogatásokat egy nagyon erős adórendszeren keresztül oldottuk meg. 2010-16 között a gyermekvállalás mellett dolgozó szülők támogatásai összességében 276 milliárd forinttal, azaz közel háromszorosára emelkedtek. A családi adókedvezményt a járulékokra is kiterjesztettük, ezzel a szerényebb sorban élő családokon is nagyon sokat segítettünk. Engedjék meg, hogy egy szóval megemlékezzek a nyugdíjasokról: 2011-15 között a nyugdíjak reálértéke 6,7 százalékkal emelkedett. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az elhangzottakra a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Minden kormányzat számára egyfajta értékválasztási, értékrendválasztási kérdés, hogy amikor mondjuk, egy gazdasági válság beköszönt, vagy amikor valamilyen társadalmi nehézség van, akkor ezeket a pluszterheket kire terheli: a családokra, a lakosságra, a nyugdíjasokra, a bérből és fizetésből élőkre - amire volt példa 2006-2010 között adóemelésekkel, nyugdíjcsökkentéssel vagy a közszférában bércsökkentéssel -, vagy pedig éppen fordítva, ahogy 2010 után tette a Fidesz-KDNP, és az emberek terheit könnyíti egy kormány, adót csökkent, családi típusú adórendszert vezet be, és a nagy nemzetközi multinacionális vállalatokra viszi át azt az adóterhet, amit levett az emberek válláról, vagy amit a nyugdíjemelésben az elmúlt időszakban tett, hogy közel 7 százalékos reálértékű nyugdíjemelkedés volt, ami már majdnem egyhavi nyugdíjnak felel meg. Nos tehát, amit a nyugdíjasoknak ad, amit a családoknak ad, azt a terhet, azt a pluszjuttatást viszont a multinacionális cégekre kivetett adóból fedezi. Ez az óriási különbség a 2010 előtti és a 2010 utáni korszak között. Ha megnézzük, hogy azoknál a nyugat-európai országoknál, akik a válságra válaszul az IMF-recept szerinti adóemeléseket választották, a dolgozó embereket terhelő adókat növelték, ott a szegénységi mutatók is romlottak, míg Magyarországon, ahol csökkentettük az emberek terheit, ahol ösztönöztük a kis- és középvállalkozókat, itt viszont növekedett a nemzeti össztermék, és annak kétszeresével növekedtek a bérek is Magyarországon. Ez a recept tehát bevált. Magyarország jobban tudta segíteni a családokat, mint más országok. Ennek is az egyik következménye, hogy a demográfiai mutatók is javultak, és az egy szülőképes korú nőre jutó gyermekek száma 1,26-ról 1,41-re emelkedett. Ez nyilván szimbolikus intézkedéseknek is köszönhető, és komoly anyagi jellegű döntéseknek is köszönhető. Ha kiszámoljuk, hogy mi történt volna akkor, ha 2010 után továbbra is az azt megelőző kormányok fogadtatják el a költségvetést, és ehhez képest mennyivel vannak előrébb a családok úgy, hogy a Fidesz-KDNP-többség fogadott el költségvetést, akkor azt láthatjuk, hogy az eddigi költségvetési törvényekben összességében 1100 milliárd forinttal kapnak többet a magyar családok, mintha folytatódott volna a korábbi trend. 1,2 millió, gyermeket nevelő családot tudott segíteni a kormány, hiszen a családi típusú adózás a családok 95 százalékát elérte. Ez az egyik legeredményesebb családpolitikai intézkedés, hiszen 5 százalék kivételével minden magyar család igénybe tudta ezt venni. Ha azt nézzük, hogy a tavalyi évig mekkora pluszjuttatást jelentett ez családonként, azt mondhatjuk, hogy 550 ezer forint, ha pedig a jövő évben is elfogadott költségvetést az idei évvel együtt szemléljük, akkor azt látjuk, hogy egy család Magyarországon átlagosan 950 ezer forinttal van előrébb azáltal, hogy 2010-ben kormányváltás volt, nem folytatódott a korábbi tendencia, hanem a Fidesz-KDNP adta a kormányzatot, mi fogadtuk el a költségvetési törvényeket, az adótörvényeket, ez minden családnak majdnem egymillió forint pluszt jelent az eddig elfogadott törvények alapján. Az egyik legfrissebb intézkedés, amelyre képviselő asszony is többször már utalt itt a parlamentben, a családok otthonteremtési kedvezménye, amely megnyílt most már a szocpol után kibővítve egygyermekes családoknak is, használt lakás vásárlására is, meglévő lakás bővítésére is. Hatalmas az érdeklődés a családok otthonteremtési kedvezménye iránt, ötezren igényelték már ezt a kedvezményt, és ha összehasonlítjuk, hogy három és fél év alatt a szocpolt mennyien kérték és a CSOK-ot az elmúlt két hónapban mennyien kérték, azt láthatjuk, hogy két és félszer annyian igényelték már most, nyár óta a családok otthonteremtési kedvezményét, mint ahányan a szocpolt három és fél év alatt. Ebből látszik, hogy mennyivel megnövekedett az érdeklődés eziránt. Szintén fontos támogatása a családoknak, hogy már három évig jár a gyes, amit a szocialisták elvettek, a gyed maximális összegét majdnem másfélszeresére emeltük. Szintén fontos a diplomásgyed bevezetése, hogy akik egyetemi tanulmányokat folytatnak, azoknak az egyetemi tanulmányok miatt ne tolódjon ki annyira a gyermekvállalás ideje, hogy ne kelljen még egy évet dolgozniuk az egyetem után, hogy ők is gyedet igényelhessenek, hanem rögtön az egyetem alatt vagy az egyetem után már, ha gyermeket vállalnak. Nincsenek hátrányosabb helyzetben, mint ha két-három évvel később vállaltak volna csak gyermeket. Hogy hogy érjen el ez a támogatás és minden más támogatás is az igénybe vevő családokhoz? Idén április 1-jétől az Államkincstár helyett már a kormányhivataloknál, valamennyi járásszékhelyen, kormányablakokban, fővárosi kerületekben is igényelhető családi pótlék, gyes, gyed, anyasági támogatás, ami pontosan segíti a családokat ezen juttatások igénybevételére, és ezáltal a szolgáltató állam sokkal közelebb tudta vinni az adminisztrációt azokhoz, akik ezt igénybe veszik. Bízunk benne, hogy a több támogatást így még többen tudják igénybe venni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Így loptok ti: hogyan építi ki a Fidesz a saját maffiaállamát?” címmel napirend előtti felszólalásra jelentkezett Volner János jobbikos képviselő úr. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tegnap a Jobbik egy tematikus országgyűlési napot tartott itt, ebben a Házban. Arról beszéltünk, konkrét példákkal megvilágítva, hogyan működik a Fidesz által kiépített korrupciós gépezet. A korrupcióval nemcsak az a baj, hogy a legóvatosabb becslések szerint is 400 milliárd forintos közvetlen kárt okoz a magyar gazdaságnak, hanem az is a probléma, hogy kontraszelektálja a magyar vállalkozói társadalmat, hiszen például az állam mint a magyar gazdaság legnagyobb megrendelője, az éves szinten 1600 milliárd forint körüli közbeszerzési összeget nem azoknak a cégeknek juttatja, akik egyébként piacgazdasági körülmények között versenyképesek lennének, hanem azokhoz a cégekhez, akik politikusok tulajdonában vannak, vagy pedig a politikusokkal rendkívül jó, gyümölcsöző gazdasági kapcsolatot ápolnak. Jellemző az is, hogy egy kétpólusú politikai berendezkedésben úgy működött a korrupció Magyarországon nagyon hosszú ideig és részben még most is, hogy a különböző, baloldalhoz kötődő vállalkozások együtt bizniszelnek az ország legnagyobb infrastrukturális beruházásainak kivitelezésekor a Fideszhez kötődő vállalkozásokkal. A korrupciót belülről ismerő üzletemberek nyilatkozata szerint így működik a 70:30 elosztás a Fidesz és a baloldal között, úgy, hogy felosztják egymás között a közbeszerzéseket, és elteszik a pénzt. Rendszeres az, amikor elmondjuk azt, hogy a fejétől bűzlik a hal, és Orbán Viktor közvetlen környezetéből kerülnek ki folyamatosan Magyarország legbefolyásosabb vállalkozói, a miniszterelnök úr cinikusan feláll, és azt mondja, hogy tegyünk feljelentést ezekben az ügyekben. A feljelentést számtalan esetben megtettük, és számtalan esetben vissza is kaptuk a nyomozást megszüntető határozatokat vagy pedig azokat a határozatokat, amelyek bűncselekményt nem is állapítottak meg. Fontos látni azt is, hogy miért nincs elszámoltatás. Egyszerűen azért, mert a Fidesz nem szeretné saját magát elszámoltatni, mert ellenérdekelt ebben. Érdemes megnézni azt is, hogyan gondoskodott a Fidesz arról, hogy bebetonozza a saját embereit az elszámoltatásra hivatott gépezetbe. Polt Péternek hívják a legfőbb ügyészt, a Fidesz alapító tagjaként tölti be ezt a funkciót. Nyilvánvaló, hogy nem pártatlan ember. Handó Tündének hívják egy fideszes európai parlamenti képviselő feleségét, aki az Országos Bírósági Hivatal elnöke, nyilván tőle fogjuk majd azt várni, hogy elszámoltatja a Fideszt. Az Alkotmánybíróságot rendszeresen fideszes tagokkal töltötték fel, és ilyen módon gondoskodtak arról, hogy ott is a Fidesz véleménye érvényesüljön. A rendőrség élére szintén a Fidesz vezetői által kinevezett rendőri vezetőket tettek, mindenki lojális a rendszerhez, és gyakorlatilag senki nem érdekelt a személyi, rokoni kapcsolatai révén abban, hogy az elszámoltatás megtörténjen. [[9.50]] Jellemző ügy volt a Quaestoré, ez a magyar korrupció állatorvosi lova, hogy egy 15 éven keresztül zajló lopássorozatban egy olyan cég és egy olyan üzletember volt a főszereplő, aki a szocialista kormányokkal is rendkívül jó kapcsolatot ápolt, hiszen ne felejtsük el, 16,9 milliárd forint hitelt kapni a szocialista kormánytól azért nem piskóta, és mint jól tudjuk, közös fotók is készültek, a Fidesz vezető politikusaival és magával Orbán Viktorral is rendkívül jó kapcsolatot ápol Tarsoly Csaba. Látható az is, hogy folyamatosan, amikor felszólítottuk a Fideszt arra, hogy nyilatkozzanak arról, hogy bennfentes információk alapján nem menekítettek-e pénzt ki a Quaestorból, minden parlamenti párt követte a Jobbik példáját, a fideszes képviselők megtagadták a nyilatkozattételt. Érdemes azt is látni, hogy folyamatosan Orbán Viktor közvetlen környezetéből kerülnek ki Magyarország legbefolyásosabb vállalkozói. Garancsi István Orbán Viktor kedvenc futballklubjának tulajdonosaként az egyik legjövedelmezőbb gazdasági társaságra a gázbiznisz terén szert tett, és a top 10 osztalékfizető cég közé verekedte magát. Mészáros Lőrinc, a nemzet gázszerelője egymás után zsinórban nyeri a közbeszerzéseket; érdekes módon más hasonló gázszerelőről, aki ennyire eredményes lett volna, nem tudhatunk. Habony Árpád már most építi ki a kormánytól megszerzett pénzből azt a médiabirodalmat, ami segít a Fidesznek hatalomban maradni. Andy Vajnának a kaszinókoncesszió és az ebből eredő többmilliárdos pénz jutott. A Fidesz megteremtette a korrupció hátterét, részben törvényesítette azt, azért, hogy ne lehessen elszámoltatni, ne lehessen megtenni ezt a lépést. Fontos látni azt, hogy a Fidesz a politikai hatalom [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] megszerezését a gazdasági hatalom megszerzésére fordította, és ez ellen 2018-ban a Jobbik-kormány a legszigorúbb eszközökkel fel fog lépni, és el fog számoltatni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Kontrát Károly államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány zéró toleranciát hirdetett a korrupcióval szemben, és ezt a gyakorlatban is megvalósítja. Engedjék meg, hogy fölidézzem a tegnapi nap történését, ami arról szólt, hogy a Nemzeti Védelmi Szolgálat korrupcióellenes akciójának keretében a Központi Nyomozó Főügyészség munkatársai 36 személyt vettek őrizetbe. Ez az eset is azt bizonyítja, hogy a kormány elkötelezett a zéró tolerancia megvalósítása mellett és a korrupció ellen. Tisztelt Képviselő Úr! A korrupció elleni küzdelem tekintetében a kormány nagyon fontos intézkedéseket tett. Rendészeti reformot hajtott végre, amelynek fontos eleme volt a 2010. évi CXLVII. törvény, amelynek keretében létrehoztuk a Nemzeti Védelmi Szolgálatot, amelynek a feladata a belső bűnmegelőzési és bűnüldözési feladat lett. Ez a szervezet 2011. január 1-jével kezdte meg a tevékenységét, és azóta nagyon sokat tett a korrupcióellenes küzdelemben. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy önök vizet prédikálnak, és kőkeményen bort isznak [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Kőkeményen…]] mert ezt a 2010. évi CXLVII. törvényt [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , amely a Nemzeti Védelmi Szolgálat létrehozását írta elő, önök nem támogatták. Tehát önök szavakban a korrupció ellen lépnek föl, de amikor mint törvényhozók tehetnének a korrupcióellenes küzdelemben valamit, akkor ezt a lépést nem teszik meg. Ezt bizonyítja ennek a törvénynek az elutasítása. Tehát önök elutasítják a valóságban a korrupcióellenes küzdelmet, itt a parlamentben pedig lózungokkal látszólag kiállnak a korrupcióellenes küzdelemben. Tisztelt Képviselő Úr! Amit ön a mostani hozzászólásában vádaskodva a különböző állami szervezetek vezetőiről mondott, ezt szeretném visszautasítani. A rendőrség vezetői közül mondjon egyvalakit, aki a Fideszhez köthető! A rendőrség vezetői olyan, törvényeket betartó szakemberek, akik nagyon sokat tettek annak érdekében, hogy ma elmondhatjuk, hogy Magyarországon az emberek nagyobb biztonságban élnek, mint 2010 előtt [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] , mint öt évvel ezelőtt, és ehhez az ő munkájuk és a rendőrség személyi állományának a munkája nagyon sokban hozzájárult. Ami pedig az Országos Bírósági Hivatal vezetőjének a személyét érintő megjegyzést illeti, szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy az Országos Bírósági Hivatal vezetője tudomásom szerint egyetlen konkrét ügyben sem jár el, egyetlen konkrét ügyben sem hoz ítéletet, és az ön ezzel kapcsolatos vádaskodása teljesen megalapozatlan, tisztelt képviselő úr. De szeretném felhívni az ön figyelmét a hatályos büntető törvénykönyv 300. §-ára, amely azt mondja ki, idézem: „Az a hivatalos személy, aki e minőségében hitelt érdemlő tudomást szerez arról, hogy még le nem leplezett vesztegetést, vesztegetés elfogadását, hivatali vesztegetést, hivatali vesztegetés elfogadását, vesztegetést bírósági vagy hatósági eljárásban, vesztegetés elfogadását bírósági vagy hatósági eljárásban, befolyás vásárlását vagy befolyással üzérkedést követtek el, és erről a hatóságnak, mihelyt teheti, nem tesz feljelentést, bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.” Így kérem a tisztelt képviselő urat, hogy amennyiben korrupciógyanús eseményről van tudomása, akkor annak ne csak a Parlament falai között, hanem a hatóság előtt is adjon hangot, tegyen eleget mint törvényhozó és a törvényeket tiszteletben tartó törvényhozó ennek a kötelezettségének, ne az ország jó hírét rontsa és látszólagos korrupciós bélyeget üssön az ország homlokára, hanem tegyen meg mindent annak érdekében, hogy a büntető törvénykönyvben előírt kötelezettségének eleget tegyen, ha ilyenről van tudomása. Ha meg nincs tudomása, akkor hallgasson! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk a munkánkat. Kérem, foglalják el a helyüket, és ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyezték-e a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Köztársaság Kormánya és az Egyesült Nemzetek Menekültügyi Főbiztosának Hivatala közötti Megállapodás módosításáról szóló Jegyzőkönyv szövegének végleges megállapításáról és kihirdetéséről szóló T/6258. sorszámú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/6258. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 164 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap 2011. május 31. és 2011. december 31. közötti üzleti évéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/6382. sorszámú határozati javaslat zárószavazása. Frakciókérésre figyelemmel azonban előtte módosító javaslat fenntartásáról is döntenünk kell. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja az 1. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Az 1. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és Korózs Lajos képviselő urak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen szavazattal, 128 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, valamint az előterjesztéshez összegző módosító javaslat sem érkezett, a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/6382. sorszámú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 108 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[10.00]] Soron következik a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap 2012. január 1. és 2012. december 31. közötti üzleti évéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/6371. sorszámú határozati javaslat zárószavazása. Frakciókérésre figyelemmel azonban előtte módosító javaslat fenntartásáról is döntenünk kell. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja az 1. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Az 1. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és Korózs Lajos képviselő urak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 3 tartózkodással nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, valamint az előterjesztéshez összegző módosító javaslat sem érkezett, a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/6371. sorszámú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 108 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap 2013. január 1. és 2013. december 31. közötti üzleti évéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/6374. sorszámú határozati javaslat zárószavazása. Frakciókérésre figyelemmel azonban előtte módosító javaslat fenntartásáról is döntenünk kell. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja az 1. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Az 1. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és Korózs Lajos képviselő urak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen szavazattal, 131 nem ellenében, 2 tartózkodással nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, valamint az előterjesztéshez összegző módosító javaslat sem érkezett, a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/6374. sorszámú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 109 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap 2014. január 1. és 2014. december 31. közötti üzleti évéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/6377. sorszámú határozati javaslat zárószavazása. Frakciókérésre figyelemmel azonban előtte módosító javaslat fenntartásáról kell döntenünk. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja az 1. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Az 1. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és Korózs Lajos képviselő urak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen szavazattal, 129 nem ellenében, 2 tartózkodással nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, valamint az előterjesztéshez összegző módosító javaslat sem érkezett, a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/6377. sorszámú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 109 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alap 2015. január 1. és 2015. január 31. közötti üzleti évéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/6380. sorszámú határozati javaslat zárószavazása. Frakciókérésre figyelemmel azonban előtte módosító javaslat fenntartásáról is döntenünk kell. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja az 1. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Az 1. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és Korózs Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 37 igen szavazattal, 132 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, valamint az előterjesztéshez összegző módosító javaslat sem érkezett, a zárószavazás során a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/6380. sorszámú határozati javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 110 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény módosításáról szóló T/6398. sorszámú törvényjavaslat zárószavazása. Frakciókérésre figyelemmel azonban előtte módosító javaslat fenntartásáról kell döntenünk. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. és 3. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 2. számú módosító javaslat Lukács László György és Rig Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 24 igen szavazattal, 142 nem ellenében, 2 tartózkodással elutasította. Az 3. számú módosító javaslat Lukács László György és Rig Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 23 igen szavazattal, 140 nem ellenében, 6 tartózkodással nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, valamint az előterjesztéshez összegző módosító javaslat sem érkezett, a zárószavazás során a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/6398. sorszámú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 160 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 3 tartózkodással elfogadta. [[10.10]] Soron következik az egyes tőkepiaci és biztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló T/6132. sorszámú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6132/5. sorszámon, összegző jelentését pedig T/6132/6. sorszámon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/6132/5. sorszámú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 158 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/6132/7. sorszámú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 161 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy tegnap a vitákat már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Hegedűs Lorántné jobbikos képviselő asszony által Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosítása a polgármesterek illetményének megállapításával kapcsolatban címmel T/4975/3. sorszámon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés törvényjavaslatot 52 igen szavazattal, 111 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elutasította. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Sallai R. Benedek LMP-s képviselő úr által a Nemzeti Földalapról szóló 2010. évi LXXXVII. törvénynek a nemzeti földvagyon védelméhez szükséges módosításáról címmel T/6080/3. sorszámon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 56 igen szavazattal, 108 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba.Tisztelt Országgyűlés! Arra figyelemmel, hogy a frakciók bizottsági tagcserékre nem tettek javaslatot, személyi döntésekre a mai napon nem kerül sor. A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. [[Rövid szünet.]] Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy akik nem vesznek részt a munkában, mielőbb hagyják el az üléstermet. [[Rövid szünet. Számos képviselő távozik az ülésteremből.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány által benyújtott előterjesztés T/6632. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót V. Németh Zsolt államtitkár úrnak, a Földművelésügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A környezetvédelmi termékdíj szabályozása 2011-ben teljes átalakításon ment keresztül, a hazai és nemzetközi hulladékgazdálkodási célok és kötelezettségek teljesítése érdekében. A tisztelt Országgyűlés elé beterjesztett törvénymódosító javaslat a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény 2012. január 1-jei hatálybalépését követően összegyűlt jogalkalmazói tapasztalatok beépítését célozza megvalósítani. A koncepció alapvető célja, hogy egyértelmű, egyszerűsített, átlátható szabályrendszer alakuljon ki, amelyet mind a kötelezett gazdálkodók, mind az alkalmazó hatóságok azonosan értelmeznek és alkalmaznak. Éppen ezért a jelen javaslatot a jogalkalmazók által megfogalmazott kérdésekből kiindulva az érintett tárcákkal és hatóságokkal közösen alakítottuk ki. A szabályozással összefüggésben a jogalkalmazóktól érkezett visszajelzések az egyszerűsítés és az adminisztrációs teher csökkentésének igényét mutatták, különösen az egyéni hulladékkezelést választók esetében. A jelen törvényjavaslat célja ezért, hogy az érintettek kötelezettségteljesítését megkönnyítse. A tisztelt Országgyűlés elé terjesztett módosító javaslat az alábbi fő elemeket tartalmazza: gépjárműtermékdíj-átalány bevezetése az adminisztráció csökkentése érdekében, az egyéni hulladékkezelés teljesítésének egyszerűsítése, a termékdíjtörvény szankciórendszerének pontosítása, késedelmi pótlékkal történő kiegészítése, egyéb módosítások, többek között az értelmező rendelkezések, fogalmak bővítése és a jogértelmezést elősegítő pontosítások. [[10.20]] A törvényjavaslat elfogadásával a gépjárművek - motorkerékpár és személygépjármű - esetében az egyszerűsített átalánydíj megfizetésének biztosításával nagymértékben csökkenthető az érintett kötelezettek adminisztrációs terhe a költségvetési bevétel csökkenése nélkül. Egy átlagos kompakt személyautó esetében a járműbe beépített termékdíjköteles termékek - a gumiabroncs, az akkumulátor, a kenőolaj és az elektromos, elektronikai berendezés - után megfizetendő termékdíj átlagosan ötezer forint körül alakul. A sok díjköteles alkatrészre tekintettel ugyanakkor a kötelezetteket tetemes adminisztráció terheli, amelyeket külön-külön anyagáramonként el kell készíteni és az adóhatóság részére bevallani. Az érintett gazdálkodók részéről érkezett kezdeményezés alapján a gépjárművek termékdíjköteles alkatrészei és alkotóelemei után fizetendő termékdíj darab alapú díjtételként megfizethető. Iparági becslések alapján közel 1200 gazdálkodót - gépjárműgyártókat és -forgalmazókat - érint majd az egyszerűsítés. A termékdíj kötelezettje a kötelezettségét saját választása szerint teljesítheti kollektív módon, a díj megfizetésével az államra hárítva, egyéni hulladékkezelés-teljesítőként vagy átalánydíj megfizetésével. Az egyéni hulladékkezelést választók fizetendő termékdíja a tárgyévi hulladékhasznosítási teljesítményük függvénye. A rendszer a termékdíjköteles termékekből képződő hulladékok minél magasabb arányú hasznosítását ösztönzi, azonban ezzel együtt az egyéni hulladékkezelőkre háruló adminisztratív teher a kollektív teljesítést választó kötelezetteknél lényegesen jelentősebb. Jelen törvényjavaslat jelentősen könnyíti az egyéni hulladékkezelést választó kötelezettek számára a termékdíj-kötelezettség teljesítését. Az eddigi negyedéves bevallási és fizetési kötelezettséget egy évente egyszeri előlegbevallási és -megfizetési, majd a tárgyévet követően egy éves elszámolási kötelezettség váltja fel. Az éves bevallás elkészítésekor az érintett kötelezetteknél valamennyi szükséges adat, hulladékhasznosítói igazolás már rendelkezésre áll, ebből kifolyólag a kötelezettnek a bevallását a továbbiakban információhiány miatt nem kell önellenőrzés keretében korrigálni. Ez a javaslati pont az ellenőrző hatóság munkáját is támogatja. Átláthatóbbá válik a termékdíjtörvény szankciórendszere. A javaslat egyértelműen tisztázza, hogy a törvényben nem szabályozott esetekben az adózás rendjéről szóló törvény rendelkezései az irányadók, amelyek mind a kötelezettek, mind az ellenőrző hatóság jogértelmezését támogatják. A főbb javaslatok jobb gyakorlati megvalósításához elengedhetetlen új fogalmakkal, valamint a termékdíjköteles termékek lehatárolását segítő új definíciókkal bővül a termékdíj törvényi értelmező rendelkezése. A módosító javaslat az egyes korábbi definíciókat pontosítja, azokat a hulladékgazdálkodás tárgykörébe tartozó jogszabályokkal összhangba hozza. A „forgalomba hozatal” definíciója kiegészítésével a továbbiakban nemcsak a hazai, hanem a külföldi gazdálkodók is kötelesek termékdíjat fizetni a termékdíjköteles terméket távolsági, online értékesítés útján magyarországi vevő részére történő értékesítés esetén, amely módosítás a hazai gazdálkodók piaci hátrányát feloldja. A jelenlegi szabályozás környezetvédelmi és hulladékgazdálkodási szempontból sem fenntartható. Az online értékesítési csatornán hazánkba behozott díjköteles termékek hulladékká válása esetén a begyűjtésről és hasznosításról hazai forrásból ugyancsak gondoskodni kell, azonban jelenleg a külföldi gazdálkodók az általuk forgalmazott termékdíjköteles termékeik hulladékhasznosításához a díj megfizetésével nem kötelesek hozzájárulni. A javaslati pont szerint azon külföldi, távolsági értékesítők, akik hazai áfaregisztrációval rendelkeznek, termékdíj-kötelezettségük teljesítésével kötelesek hozzájárulni a forgalmazott termékeik majdani hulladékainak hasznosításához. Tisztelt Országgyűlés! Mindezeknek megfelelően kérem önöket, hogy hozzászólásaikkal, szakmai javaslataikkal és szavazatukkal támogassák a környezetvédelmitermékdíj-törvény módosításáról szóló javaslat hatálybalépését. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban. - Többen állva beszélgetnek.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Csenget.]] A képviselőtársaimat kérem szépen, hogy vagy kint folytassák, vagy foglaljanak helyet. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Bartos Mónikának, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, 15 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt években sokszor elmélkedtünk azon e gyönyörű épület falai között, hogy milyen világot is akarunk építeni gyermekeinknek, unokáinknak. Nem csoda, hiszen azok a jogszabályok, amelyeket megalkotunk, formálják az ország, a magyar nemzet kisebb és nagyobb közösségeinek életét, hatással vannak az emberek mindennapjaira. Gondolatmeneteink végén, sőt azt hiszem, már az elején is egyetértünk abban, hogy a világ, amelyben élünk, és amelyben gyermekeink is élnek, legyen szép, élhető és biztonságos. Azonban ez a világ nem pottyan az ölünkbe, sajnos nagyon is sokat tudunk tenni ellene, és lépésről lépésre, apró kis mozaikdarabkákból kell kiraknunk a szép, élhető és biztonságos világot. Ezt az építkezést kezdtük el nemcsak akkor, amikor 2011-ben megalkottuk a környezetvédelmi termékdíjról szóló LV. törvényt, hanem számos más jogszabály, felállított keretrendszer is szolgálja, hogy a vágyaink valóra váljanak. Hogy csak egyet említsek, ebbe a sorba tartozik a nemzeti fenntartható fejlődési stratégia, amelynek vitájában elmondtuk, ha jól emlékszem, mindenki utalt rá, hogy paradigmaváltásra van szükség, de egyben az első lépések megtétele a legnehezebb. A gondolkodás irányítja a cselekedetet, határozza meg a tetteket, és ahhoz, hogy eredményt érjünk el, összehangolt tettekre van szükség, amit, megjegyzem, a keretstratégiában is megfogalmaztunk. A környezetvédelmi termékdíjról szóló törvénnyel ilyen összehangolást kívántunk elérni. Azt akartuk, hogy a megalkotott jogszabály hozzájáruljon a környezetszennyezés megelőzéséhez, annak csökkentéséhez, segítse a természeti erőforrásokkal való takarékos gazdálkodásra irányuló tevékenységek ösztönzését; hozzájáruljon a környezeti veszélyeztetések és károk megelőzéséhez, csökkentéséhez; biztosítsa a pénzügyi forrásokat, hogy mindezeket elérhessük, továbbá segítse azt, hogy az európai uniós és a hazai hulladékgazdálkodási szabályozás által meghatározott környezetvédelmi előírások teljesüljenek.Tisztelt Képviselőtársaim! Mit sikerült elérnünk? Elmondhatjuk, hogy értünk el eredményt. A bevezetett környezetvédelmi termékdíjról szóló törvénynek köszönhetően mind a termelés, mind a kereskedelem, mind a felhasználás környezettudatosabb irányba mozdult el számos területen. Az egyik kiváló példa erre a nejlonzacskók használatával kapcsolatos szokásaink megváltozása. A bevezetett jogszabálynak köszönhetően egy átlagos magyar ember évente már csak 30 darab nejlonzacskót használ, ezzel példamutató helyet foglalunk el az Európai Unióban, hiszen a kitűzött uniós célszám 2019-re 90, 2025-re pedig 40 darab nejlonzacskó. Ez csak egy példa, és még hosszan folytathatnánk a sort. Tisztelt Képviselőtársaim! Mint láthatjuk, vannak eredményeink, azonban már öt év telt el azóta, hogy döntöttünk a környezetvédelmi termékdíj bevezetéséről. Az Országgyűlés előtt fekvő javaslat az alkalmazás során szerzett tapasztalatokból építkezve kívánja egyszerűbbé, felhasználóbarátabbá, átláthatóbbá tenni a szabályozást. [[10.30]] A törvényjavaslat előkészítését egy széles körű, alapos szakmai egyeztetés előzte meg. A Nemzetgazdasági Minisztérium, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a Földművelésügyi Minisztérium, az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség, az Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség Nemzeti Hulladékgazdálkodási Igazgatósága delegáltjainak bevonásával felállított termékdíj-munkacsoport végezte el a termékdíjas szabályozás felülvizsgálatát. A felülvizsgálat a jogalkalmazók szakmai tapasztalatai és a jogalkotóhoz beérkezett állásfoglalás iránti kérelmek alapján történt. Ahogy utaltam rá, a munkacsoport keretében a tárcák delegáltjai a környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény módosítását a környezetvédelmi és hulladékgazdálkodási szempontok alapján úgy alakították ki, hogy a gazdálkodók szempontjából jobban értelmezhető, egyértelműen, pontosan megfogalmazott szabályozás alakuljon ki, amely egyben figyelembe veszi a társadalmi érdekeket is. Államtitkár úr már említette a javaslat főbb területeit. Az egyik a gépjárművekre vonatkozó egyszerűsített átalánydíj bevezetése, amely közel 1200 gazdálkodót érint. Láthatjuk, hogy az utóbbi években a gépjárműgyártás hazánkban jelentős iparággá vált. Négy nagy járműgyártó van jelen Magyarországon. Ezek az Audi, a Mercedes, a Suzuki és az Opel, amelyeket 712 hazai, kifejezetten járműipari vállalkozás szolgál ki. A gyártók egy része többszörösen is alanya a termékdíjas szabályozásnak, ami jelentős adminisztrációs terhet ró a vállalkozásokra. Ennek csökkentése mindenképpen üdvözlendő cél. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat másik célja, területe az egyéni hulladékkezelés teljesítésének egyszerűsítése. Államtitkár úr elmondta, hogy az a feladatunk, hogy a hulladékhasznosítás mértékét ösztönözzük és segítsük az egyéni hulladékkezelést választók kötelezettségeinek teljesítését, nagyrészt, ahogy elhangzott, az adminisztrációs terhek csökkentésével. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár úr említette a módosítás azon területét is, amely a törvény szankciórendszerének pontosítását, annak késedelmi pótlékkal történő kiegészítését érinti, és kitért arra a területre is, amely egy diszkriminációt szüntet meg, kiemelném, hogy szerintem is nagyon helyesen. Ez pedig az online kereskedelem, vagyis távolsági értékesítés eddigi azon gyakorlata, miszerint ha egy gazdálkodó belföldön távolsági értékesítés útján termékdíjköteles terméket értékesít, akkor a forgalomba hozatal ténye a gazdálkodónak termékdíj-kötelezettséget keletkeztet. Azonban, ha egy külföldi gazdálkodó értékesíti ugyanazt a termékdíjköteles terméket magyarországi vevő részére távolsági értékesítés útján, a gazdálkodó nem válik kötelezetté. Ez a hazai online kereskedelmet folytató gazdálkodókkal szemben diszkriminatív, számukra piaci hátrányt okoz. A jelen módosítási javaslat ezt igyekszik megszüntetni. A továbbiakban a termékdíjköteles termék külföldről távolsági értékesítés keretében történő ingyenes vagy visszterhes értékesítése is termékdíj-kötelezettséget keletkeztet a gazdálkodó számára, ha az az általános forgalmi adóról szóló szabályozás szerint áfaregisztrációval rendelkezni köteles. Szeretném ismertetni képviselőtársaimmal, hogy a NAV adatai alapján 2014-ben 26 áfaregisztrációval rendelkező külföldi gazdálkodó végzett távolsági értékesítést, amelyek kizárólag távolsági értékesítéshez kapcsolódó áfabefizetése mintegy 0,8 milliárd forintot tett ki. A távolsági értékesítésben leginkább érintett termékkörök a csomagolószer és az elektromos, elektronikai berendezések. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök előtt fekszik a javaslat, annak részleteit ismerik. Négy-öt év tapasztalata tette szükségessé a megalkotását. Egy apró rész a sok mozaikból, melyekkel felépíthetjük a gyermekeink és unokáink által is élhető, szép, biztonságos világot. Kérem, hogy támogassák. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm Bartos Mónika képviselőnek. Most megadom a szót Heringes Anita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. A környezetvédelmi termékdíj, leánykori nevén, ahogy mindenki ismeri, a szappanadó, így legalább elhíresült és mindenki tudta, hogy mi az a törvénymódosítás, amit önök behoztak még a 2015-ös évben is. Azt állítják, hogy ezzel átláthatóbbá válik a szankciórendszer, új fogalmakkal, valamint termékdíjköteles termékek lehatárolását segítő új definíciókkal bővülnek az eredeti törvény értelmező rendelkezései. Mindezek támogatható célok lennének, azonban a valóságban az egyszerűsítés címén alkotott törvény olyan bonyolult lett, mint egy végrehajtási rendelet. Most már nem elég akár egy OKJ-s képzéssel rendelkezni lassan ehhez a törvénymódosításhoz, amikor már beilleszkedik majd a törvénybe; lassan már több egyetemi diploma kell, hogy az ember majd tudja, hogy akkor mi is a pontos szabályozás. A kormány és a Földművelésügyi Minisztérium rendkívül magas színvonalú szakmai felkészültségét pontosan jelzi, hogy az idei évben már másodszor módosítjuk a termékdíjról szóló törvényt. A 2015. év tavaszán került sor ugyanis a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi törvény 2015. január 1-jével hatályba lépett módosítására. Úgy tűnik, az a módosítás valószínűleg nem sikerült túl jól, hiszen megint itt van előttünk ez a törvény. Ráadásul szakmailag értelmezhetetlen, hogy miért kerültek be a gépjárművek a szabályozásba, amikor a gépjárművek bontásáról külön jogszabály szól, és az akkumulátorok, motorolajok eddig is termékdíjas termékek voltak.A hazánkban 1995-ben bevezetett környezetvédelmi termékdíj legfontosabb eredeti célja az volt, hogy a különböző termékek előállítása, forgalmazása, felhasználása során okozott környezeti veszélyeztetések és környezetszennyezés, illetőleg károk megelőzéséhez, csökkentéséhez, valamint a természeti erőforrásokkal való takarékos gazdálkodásra irányuló tevékenységek ösztönzéséhez pénzügyi forrásokat teremtsen. Európa-szerte ezekből a bevételekből finanszírozzák javarészt a modern hulladékkezelési, megelőzési és újrahasznosítási programokat. Tudjuk, ez Magyarországon nem így van. Sőt, ma azt látjuk, hogy a kormány egy teljesen szakmaiatlan, nemzetközi hulladékkezelési trendekkel ellenkező döntést hozott, amikor az új hulladékégetők építéséről alapozott a kommunálisszemét-tárolás problémáját megoldani. A 2011. évi termékdíjtörvényt megalkotó Illés Zoltán szavaira jelen esetben érdemes figyelni: „A szemét vegyes égetése korszerűtlen, 50 évvel ezelőtti megoldás, mert az égetőmű ömlesztve égeti a műanyagokat, ágybetéteket, ételmaradékokat, és közben rákkeltő dioxinokat termel. Egy ilyen beruházás 40-50 százalékát emészti fel a füstgáztisztítás, de az irdatlan költségek ellenére nem tökéletes a technológia. Továbbra is számolni kell a légszennyezéssel. A keletkező salak és pernye szintén rákkeltő, amit veszélyes hulladékként kell kezelni és speciális lerakókba kell szállítani.” Ezt Illés Zoltán mondta, az önök volt államtitkára. Mindezek mellett az elmúlt években az is bebizonyosodott, hogy a kormány a termékdíjra vonatkozó szabályozással csak az észszerűtlen pénzbehajtás rendszerének alapjait kívánja megteremteni. Így az elmúlt időszakban olyan észszerűtlen intézkedések is bevezetésre kerültek, mint ahogy mondtam, a szappanadó, samponadó, és ami már tényleg a vicckategória, hogy még a borotválkozás előtti, a borotválkozáshoz használt és majd a borotválkozás utáni termékekért is egy egyszerű embernek termékdíjat kell fizetni. Lassan már tényleg mindent megadóztatnak, ami csak létezik. De a legaranyosabb tényleg akkor is a napelemadó volt, amit önök bevezettek. A pénzbehajtás jól illusztrálja és bizonyítja, hogy a 2015. évre tervezett 63 milliárd forintos környezetvédelmi termékdíjbevételből még a negyedét sem fordítják a hazai hulladékgazdálkodás és környezetvédelmi rendszer támogatására. Nincsenek megelőzési és újrahasznosítási programok. Folyamatosan csökkennek a környezetvédelmi civil szervezetek támogatását lehetővé tevő pályázati források. Ráadásul a rezsicsökkentéssel és a lerakási járulékkal is sújtott, valamint egyre nagyobb gazdasági problémákkal küzdő hulladékgazdálkodási rendszer országszerte, tudjuk, óriási problémákkal küzd. Jelenleg több település, majdnem száz település az, ahol a katasztrófavédelemnek kell kijelölni a szolgáltatót. Mégis pont utolsó bizottsági ülésünkön hallgathattam végig dr. Rácz András helyettes államtitkár úrtól, hogy a hulladékgazdálkodás rendszerén nincs mit javítani, hiszen ez egy jól működő rendszer. Mi benyújtottunk egy határozati javaslatot, amiben megpróbáltuk megfogalmazni önök felé; a szakma, az önkormányzatok véleményét meghallgattuk és mindenkiét, aki a hulladékgazdálkodás rendszeréhez kicsit is ért, és ezt fogalmaztuk meg önök felé, mit kellene javítani a hulladékgazdálkodás rendszerén. Ez azzal lett lesöpörve és még tárgysorozatba se véve, hogy nincs mit javítani a hulladékgazdálkodás rendszerén. [[10.40]] Nagyon-nagyon kíváncsi leszek rá, hogy mikor nyújtják be a hulladékgazdálkodási rendszer módosítását, hiszen önök is jól tudják, hogy ez a rendszer így fenntarthatatlan és működésképtelen. Nagyon kíváncsi leszek, mikor igazolódik be ennek a pökhendiségnek, hogy minden ellenzéki javaslatot lesöprünk az asztalról, a helytelensége azzal, hogy majd a javaslatunkból átvett ötleteket, véleményeket, remélhetőleg, belerakják a módosításba. Mert legalább akkor a szakma és a most fenntartó önkormányzatok lesznek azok, akiknek a véleménye bekerül, és talán végre egy olyan rendszer jöhet létre, ahol nem a katasztrófavédelemnek kell kijelölni majd a közszolgáltatót. Az MSZP országgyűlési képviselőcsoportja a szavazás során a benyújtott javaslatot nem tudja támogatni. Az Orbán-kormány és a Földművelésügyi Minisztérium környezetvédelmitermékdíj-rendszere nem szolgálja a valóságban a törvény eredeti célját. Az Orbán-kormány termékdíjrendszere valójában nem más, mint egy észszerűtlen pénzbehajtás, amit elnyel a központi költségvetés ahelyett, hogy abból hulladékgazdálkodási, -megelőzési és -újrahasznosítási programokat finanszíroznának. Azt gondoljuk, hogy még egyszer neki kellene futniuk a környezetvédelmitermékdíj-törvény módosításának úgy, hogy az egy használható, átlátható és tényleg egyszerűsítő törvényjavaslat legyen, nem az, amit most önök benyújtottak. Ez egyszerű pénzbehajtás, egyszerű lehúzás mindenkiről. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most megadom a szót Földi Lászlónak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2010 óta hivatalban lévő kormány működésének alapelve a magyar érdekek következetes képviselete, amelyeket olyan, a realitásokat és az alkalmazás során összegyűlt tapasztalatokat figyelembe vevő jogszabályokkal juttat érvényre, amelyeket széles körű politikai, társadalmi és szakmai konszenzus övez. A most tárgyalandó törvénymódosítási javaslat is ennek szellemében, konkrétan „a szennyező fizet” elvét követve született. Mint ahogy az államtitkári expozéban is hallhattuk, 2010 óta a környezetvédelmitermékdíj-szabályozás nagyon komoly átalakításon ment keresztül annak érdekében, hogy a nemzetközi és a hazai hulladékgazdálkodási célok és kötelezettségek maradéktalanul teljesíthetők legyenek. A Ház elé beterjesztett törvényjavaslat összegyűjtötte az elmúlt négy év jogalkalmazói tapasztalatát, és ezt igyekszik beépíteni a jogszabályba. Ennek érdekében a Földművelésügyi Minisztérium 2015 februárjában tárcaközi egyeztetést kezdeményezett, amelyen az a döntés született, hogy az érintett szervezetek munkacsoportot alakítanak a környezetvédelmitermékdíj-szabályozás módosításával kapcsolatban felmerülő kérdések megvitatására, az új jogszabályi keret kidolgozására. A termékdíj-munkacsoport 2015 májusában kezdte meg működését, és több alkalommal is ülésezett. A tárcák delegáltjai úgy alakították ki a törvénymódosítást, hogy pontosan megfogalmazott, a gazdálkodók számára az eddiginél jobban értelmezhető szabályozás jöjjön létre a társadalmi érdekek figyelembevételével. Az új koncepció egyértelmű, egyszerűsített és átlátható. Egy olyan szabályozórendszer kialakítása volt a cél, amelyet mind a kötelezett gazdálkodó, mind az alkalmazó hatóságok azonosan értelmeznek és alkalmaznak. Éppen ezért ezt a javaslatot a jogalkalmazók által megfogalmazott kérdésekből kiindulva, az érintett tárcák és hatóságok bevonásával alakították ki. A termékdíj-munkacsoport szakértői a következő javaslatokat tették. Az adminisztráció csökkentése érdekében vezessük be a gépjárműtermékdíj-átalányt, egyszerűsítsük az egyéni hulladékkezelést, pontosítsuk a törvény szankciórendszerét, vezessük be a késedelmi pótlék intézményét, bővítsük, illetve pontosítsuk az értelmező rendelkezések és fogalmak körét. Az egyszerűsített átalánydíjjal jelentősen enyhíthető az érintettek adminisztrációs terhe úgy, hogy közben a költségvetés bevétele sem csökken. A módosításra azért van szükség, mert a gyártók egy része többszörösen is alanya a termékdíj-szabályozásnak, és ez jelentős adminisztrációs terhet ró a vállalkozásokra. Ezen helyzet rendezésére tehát az átalánydíj bevezetése nyújthat és nyújt jó megoldást. Az átalánydíj lényege, hogy az előbbiekben meghatározott termékdíjköteles alkotórészek tényleges termékdíjához igazodó egységes díjkategóriákat alakítunk ki, amelyeket az érintettek külön elszámolás és dokumentálás nélkül, átalányként fizetnek meg a gépjármű első forgalomba hozatala, saját célú felhasználása vagy a készletbe vétele során. Az egyéni hulladékkezelés teljesítésének egyszerűsítése érdekében a termékdíj kötelezettje a termékdíj-kötelezettségét saját választása szerint teljesítheti kollektív módon, egyéni hulladékkezelést teljesítőként vagy átalánydíj megfizetésével. Az egyéni hulladékkezelés lényege az, hogy a termékdíjköteles termékből keletkező hulladék hasznosítását a termékdíjköteles termék kötelezettje szervezi meg, irányítja, és az e módon elért hulladékhasznosítási teljesítmény alapján maga számítja ki a fizetendő termékdíjat a törvényjavaslat 3. mellékletében meghatározottak szerint. A kollektív teljesítést és az átalánydíj-megfizetést választók ezt a feladatot az állami hulladékgazdálkodást közvetítő szervezetekre bízzák a törvényjavaslat 2. számú mellékletében található díjtételek megfizetésével. Jelen módosítási javaslat az egyéni hulladékkezelők esetében éves bevallási gyakoriságot határoz meg előlegfizetés mellett, valamint jelentősen könnyíti az egyéni hulladékkezelést választó kötelezettek számára a termékdíj-kötelezettség teljesítését. Összességében elmondható, hogy jelen módosítási javaslat az érintett gazdálkodók adminisztrációs terheit csökkenti mindamellett, hogy a tervezett központi költségvetési bevételek alakulását nem vagy csak kis mértékben befolyásolja. A korábbi évek ellenőrzési tapasztalataira figyelemmel a felterjesztett javaslatok egyértelműsítik a törvény szankciórendszerét, valamint pontosítják azt, hogy a törvényjavaslatban nem szabályozott kérdések esetén az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény rendelkezései az irányadók. A javaslat tartalmaz továbbá jogalkotói szándéknak megfelelő, jogszabály-értelmezést elősegítő szövegpontosításokat is. A hatályos törvény kimondja, hogy a késedelmesen megfizetett termékdíj vagy a jogosulatlanul igénybe vett támogatás esetén késedelmi pótlék megállapításának nincs helye. A törvényjavaslat ezen változtat, és bevezeti a késedelmi pótlék intézményét. A törvényjavaslat új fogalmakkal egészíti ki a jogszabály értelmező rendelkezéseit az egyértelműség, az egyszerűsítés és az átláthatóság érdekében. Ilyen például az építési termék, a kézműipari termék, a termékdíjhiány, a termékdíj-különbözet és a termékdíjtartozás. Az új definíciók egyrészt a termékdíjköteles termékek azonosításának megkönnyítését segítik elő, másrészt az imént elmondott módosítások okán váltak szükségessé. Az értelmező rendelkezések közül kiemelendő a forgalomba hozatal definíciójának módosítása. A változtatásra ugyanis a forgalomba hozatal körében értendő a továbbiakban a távolsági értékesítés is, amiről az államtitkár úr is és fideszes vezérszónok képviselőtársam is beszélt. A forgalomba hozatal definíciójának kiegészítésével a továbbiakban nemcsak a hazai, hanem a külföldi gazdálkodók is kötelesek termékdíjat fizetni. A jelenlegi szabályozás környezetvédelmi és hulladékgazdálkodási szempontból sem fenntartható, ezért változtatni kell rajta. Az online értékesítési csatornán hazánkba külföldről behozott termékdíjköteles termékek hulladékká válása esetén, azok begyűjtéséről és hasznosításáról is hazai forrásból kell gondoskodni, mivel jelenleg a külföldi gazdálkodók az általuk forgalmazott termékdíjköteles termékek hulladékhasznosításához a termékdíj megfizetésével nem kötelesek hozzájárulni. Ezen változtat a beterjesztett törvényjavaslat, amelynek elfogadása után azok a külföldi távolsági értékesítők, akik áfaregisztrációval rendelkeznek, termékdíj-kötelezettségük teljesítésével kötelesek hozzájárulni a forgalmazott termékeik majdani hulladékainak hasznosításához. [[10.50]] Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Környezetünk védelme fontos küzdelem. Olyan küzdelem ez, amelyben nemcsak törvényi, de emberi, erkölcsi kötelességünk is a ránk bízott természeti környezet megóvása. Bízom abban, hogy ez a pártpolitikán felülálló közös nemzeti minimum az együttműködés maximumát hozza ki minden parlamenti döntéshozóból. A KDNP-frakció támogatja a benyújtott törvénymódosítást, és erre kérem tisztelt képviselőtársaimat is. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, jegyző úr. Most pedig megadom a szót Kepli Lajos képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az eddigi vezérszónoki felszólalásokban elhangzottak közül kiemelném azokat a gondolatokat, amelyekkel Bartos Mónika képviselő asszony kezdte a felszólalását. Teljes mértékben egyet tudok érteni azzal, hogy nagyon fontos, hogy milyen világot képzelünk el magunknak a jövőre nézve, illetve az utódainknak, a jövő nemzedékek számára. A következtetésekkel kapcsolatban azonban már nem teljes az összhang közöttünk, hiszen én a kormánynak a környezetvédelem terén kifejtett előző ötévi tevékenységét egy picit máshogy ítélem meg. Én sajnos csak az ágazat folyamatos leépülését látom, azt látom, hogy nem követett el mindent az előző Orbán-kormány, és a mostani sem követ el mindent azért, hogy a környezetvédelemmel kapcsolatos célok teljesüljenek, illetve hogy előrelépés következzen be ezen a területen. Minden környezetvédelemmel kapcsolatos törvényjavaslat vitájánál elmondjuk, hogy kezdődött az önálló környezetvédelmi tárca megszüntetésével, ami önmagában még nem vezetett volna feltétlenül a környezetvédelem mint ágazat érdekérvényesítő képességének gyengüléséhez, de a gyakorlat azt mutatja, hogy a Vidékfejlesztési Minisztérium - amit most Földművelésügyi Minisztériumnak neveznek - államtitkárságává történő lefokozás mégiscsak a terület érdekérvényesítő képességének a gyengülését hozta maga után. Nem állítom, sőt erős kritikával illetem azt a tevékenységet, amit az előtte regnáló szocialista kormányok a területen kifejtettek, azonban ágazati szempontból is mindenképpen egy gyengülés következett be az elmúlt öt évben. A környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény kapcsán pedig ugyanez mondható el, nevezetesen, hogy az eredeti célkitűzésnek egyre kevésbé felel meg. Hiszen nézzük meg azt, hogy miért jött létre, miért vezették be annak idején, vagy legalábbis elméleti szinten mi volt az indoklása a környezetvédelmi termékdíj bevezetésének! Az, hogy Magyarországon a hulladékok újrahasznosításához, a hulladékgazdálkodással kapcsolatos célok teljesítéséhez egy pénzügyi eszköz álljon rendelkezésre. Ez viszont ma már egyre kevésbé teljesül, és az egyes módosítások után egyre inkább azt látjuk, hogy egy adójogszabállyá silányul le a környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény, amely az adóbevételek állandóságát hivatott biztosítani, nem pedig a környezetvédelemmel és a hulladékgazdálkodással kapcsolatos célok teljesülését. A rendelkezések egyre inkább az adózás rendjéről szóló törvény rendelkezéseihez simulnak vagy idomulnak hozzá. Amint látjuk, ebben a törvényben már kimondásra került, hogy az ebben a törvényben nem szabályozottak terén az adózás rendjéről szóló törvény irányelvei a hatályosak, az irányadók. Ez is azt mutatja, hogy a „környezetvédelmi” szót lassan el is lehetne hagyni a környezetvédelmi termékdíj megnevezésből, egyre inkább egy díjról, egy adóról, egy beszedendő sarcról van szó, amit az is mutat, hogy a bevételek a központi költségvetést gyarapítják, és nem igazán látjuk azt, hogy ebből hulladékgazdálkodási, pláne megelőzési célok teljesülnének. A technikai részleteket illetően egyébként lehet - ahogy Földi László képviselő úr is elmondta -, hogy valóban bürokráciacsökkentő intézkedéseket tartalmaz azáltal, hogy átalánydíjat állapít meg a gépjárművek terén, vagy mondjuk, a negyedéves bevallás helyett az éves adóelőleg vagy termékdíjelőleg megfizetése és az utólagos bevallás rendszerére tér át. Lehet, hogy mindezek adótechnikailag és a bürokráciacsökkentés szempontjából pozitív irányba mennek, de az eredeti eszme, a környezetvédelmi célok teljesülése szempontjából semmilyen változást nem hoznak. Azt gondolom, hogy ehhez teljesen más, sokkal radikálisabb intézkedések kellenének. Ez a törvény a jelen formájában erre a célra nem alkalmas. Mi egy olyan világot képzelünk el magunknak, ahol sokkal okosabban, tudatosabban történik a fogyasztói társadalomban a hulladékok kezelése, a hulladékok hasznosítása, illetve áthelyeznénk a hangsúlyt a megelőzésre. Ma számtalan példa van arra, hogy milyen pazarló módon történik a hulladékok kezelése, és nem látom azt, hogy amióta a termékdíjtörvény bevezetésre került, vagy amióta környezetvédelmi termékdíjat kell a hulladékok egy bizonyos körére megfizetni, ez érdemben változott volna, kevesebb reklámanyag, szóróanyag borítaná el a postaládáinkat, vagy kevesebb környezetet veszélyeztető termék kerülne ki az erdők szélére a környezetbe, vagy kerülne a hulladéklerakókra, noha arra már európai uniós szabályozás is van, hogy újrahasznosítható, pláne veszélyes hulladék kommunális hulladéklerakóra nem kerülhet. Mégsem ez a gyakorlat. Ha az ember elmegy és megnéz egy-egy ilyen létesítményt, azt látja, hogy ezt nem lehet teljes egészében kiszűrni. A háztartásokból még mindig nagyon sok veszélyes hulladék kerül ki a kommunális szemétbe és onnan a szeméttelepekre; akár a használt elemekre, a lejárt szavatosságú gyógyszerekre, a használt sütőzsiradékra vagy bármi egyébre gondolunk. Ezek újrahasznosítása vagy a kommunális hulladékból való kivétele, a háztartásoktól történő begyűjtése még nem megoldott minden településen. Ennek az irányába kellene elmozdulni, mert ezek valós veszélyt jelentenek mind a vízbázisra, mind a saját jóvőbeni életminőségünkre, a jelen és a jövő generációk környezeti és egészségi állapotára. A veszélyes hulladékokkal kapcsolatban hétről hétre, hónapról hónapra jönnek elő olyan esetek, hogy veszélyes hulladékot „találnak” vagy fedeznek fel a civil szervezetek vagy a média. Természetesen nem igazi értelemben vett találásról van szó, hiszen a hatóságoknak és a hulladék tulajdonosának tudomása van arról, hogy ezek a veszélyeshulladék-lerakatok léteznek. Csakhogy a kormány itt is egyfajta tűzoltó jellegű tevékenységet végez - egyébként nagyon helyesen -, amikor már bekövetkezik a káresemény, vagy tudomást szerzünk róla, akkor nagy civil és ellenzéki nyomásra intézkedik a károk elhárításáról. De a kormánynak alapvetően nem a tűzoltás volna a dolga, hanem a megelőzés, a megelőzés pedig azt jelentené, hogy szánunk költségvetési forrásokat a kármentesítésre, és ez tervszerűen történik, nem pedig tűzoltó jelleggel, minden évben megvan rá a megfelelő nagyságú forrás a költségvetésben, és folyamatosan számoljuk fel azokat a környezetre veszélyt jelentő lerakatokat, veszélyeshulladék-lerakatokat, amelyek jelen pillanatban időzített bombaként ott ketyegnek az ország minden területén. A környezetvédelemmel, a környezetvédelmi termékdíjjal kapcsolatban volna bőven feladat, csak megint a technikai szabályozások, az európai uniós joganyagnak való megfelelés irányába mozdulunk el. Adminisztratív szempontból történnek kisebb pozitív változások, amelyek - még egyszer mondom - lehet, hogy a vállalkozók terheit csökkentik, de ha megkérdezünk tíz vállalkozót, biztos vagyok benne, hogy a tízből kilenc egy befizetendő adóként tekint a környezetvédelmi termékdíjra, és nem mint egy környezetvédelmi díjra vagy járulékra, amely őt bármiféleképpen motiválná abban, hogy akár a beszerzése során környezettudatosabban járjon el. Nekem legalábbis ez a tapasztalatom. Mielőtt képviselővé választottak, évekig végeztem környezetvédelmi megbízotti feladatokat különböző vállalkozásoknál, több tucatnyi vállalkozásnál, és ennek keretében a környezetvédelmi termékdíjjal is volt szerencsém vagy inkább szerencsétlenségem foglalkozni. Azóta valóban sokat változott a szabályozás, de egy rendkívül túlbürokratizált és környezetvédelmi motivációt magában egyáltalán nem hordozó szabályozásról volt szó. Egyfolytában azzal kellett küzdenünk, hogy a vállalkozók ne elkerülni igyekezzenek vagy kibújni alóla, hanem arra ösztönözze őket, hogy környezettudatosabban válasszanak a beszerzés során, illetve a termékeiket úgy állítsák elő, hogy az minél kevésbé terhelje a környezetet, mert azt gondolom, hogy végül is ez volna a cél. És ha egy ilyen szabályozás kerülne a parlament elé, akkor azt a Jobbik Magyarországért Mozgalom is teljes mellszélességgel támogatni tudná. [[11.00]] Most a jelenlegi termékdíjtörvény adminisztratív és technikai célú módosításairól van szó, természetesen a kormánynak szíve joga, hogy ezt saját hatáskörében intézze. Jó lelkiismerettel a támogatásunkat mi nem tudjuk adni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka visszalépett, így a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Az elsőként jelentkezett független képviselő nincs a teremben, ezért kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az imént a Jobbik vezérszónoka, Kepli Lajos tökéletes módon rávilágított arra, hogy mennyire elhagyható lenne a környezetvédelmi kifejezés a termékdíj elől. Nemcsak azért, mert megint egy egzotikusnak tűnő adófajtával van dolgunk, mint amilyen korábban az engem kevéssé érintő samponadó volt [[Derültség a Jobbik soraiban.]] , vagy most a szappanadóként elkeresztelt valami. De elmondhatjuk, hogy az előttünk fekvő előterjesztés kapcsán ismeretes a szabályozás, amely szerint 2015. januártól környezetvédelmi termékdíjat kell fizetni az elektromos vezérlésű kazán után. Ez egy fogyasztóvédelmi szempontból nagyon fontos dolog. Ez tökéletesen jelképezi, hogy miről van szó, hiszen a termékdíj független attól, hogy milyen típusú a készülék, takarékos-e, milyen mértékben áll újrahasznosítható vagy újrahasznosított alkatrészből, van-e környezetbarát termékminősítése. Ennek mértéke a sajtóhírek szerint is 57 forint kilónként, ami mintegy 3-5 százalékkal drágábbá teszi azokat a modern, energiatakarékos kazánokat, amelyek bevezetése fogyasztóvédelmi szempontból is alapvető érdek volna. Eközben pedig a kevésbé hatékony, a természeti erőforrásokkal sokkalta pazarlóbban bánó és a környezetet sokkal jobban terhelő fűtőberendezések után nem kell ilyen pluszterhet fizetni. Tehát mindezt a rendszert környezetvédelmi termékdíj szempontból megközelíteni legalábbis álságos. Sokkal őszintébb lenne egy újabb adótípus keresztülviteléről beszélni, még akkor is, ha ebben az előterjesztésben is vannak támogatható irányvonalak. De az őszinteség itt is nagyon fontos, elengedhetetlen. Arra szeretném felhívni a jogalkotó figyelmét ezen az úton is, hogy valóban vegyen figyelembe környezetvédelmi szempontokat, ezt az általunk említett konkrét hibát pedig elképesztő gyorsasággal korrigálja. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a további képviselői felszólalások következnek; 15 perces időkeretben megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, Magyar Szocialista Párt.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Hallgatva az expozékat, ez indított a hozzászólásra, hiszen számos olyan mondat hangzott el, ami mindenféleképpen vitára alkalmas. Legelőször azt érdemes leszögezni, hogy a részünkről is abszolút támogatandó az a cél, amiről államtitkár úr beszélt, nevezetesen, hogy egyszerűsíteni és egyértelműsíteni kell. Az mindig határozottan jó, ha egy kormány olyan célt tűz ki maga elé, hogy megkönnyíti a fogyasztók vagy a gazdasági szereplők életét azáltal, hogy az adminisztrációt csökkenti. Itt egy dologra érdemes odafigyelni, és ez talán a korlát az egyszerűsítésben, hogy az ne okozzon olyan problémákat, hogy onnantól kezdve értelmét veszti maga a szabályozás is, hiszen könnyebben kijátszhatóvá válik. Nem mondom, hogy itt erről szól a történet, de a cél mindenféleképpen helyes, hogy egyszerűsíteni és egyértelműsíteni kell. Az való igaz, és erről a kollégáim is beszéltek, sőt a többi ellenzéki képviselő is, hogy korlátosan sikerült ez az egyszerűsítés, hiszen jómagam is gondoltam, hogy így, laikusként beleolvasok, megnézem a törvény szabályozását. Hát, tényleg ember legyen a talpán, aki érti ezeket a szabályokat! Ahogy Heringes Anita fogalmazott, ez jóval bonyolultabb lett az egyszerűsítés után, mint korábban volt. És az is látszik, hogy nem kellően átgondolt ez a folyamat a különböző, ilyen-olyan munkacsoportokban, hiszen most már másodszor kell változtatni ezen a szabályon. Éppen ezért azt azért engedjék meg, hogy a kormány figyelmébe ajánljam, talán nem volt a legjobb megoldás a Környezetvédelmi Minisztérium megszüntetése, hiszen akkor egy helyütt, egy államigazgatási szerv keretében, amelynek ez a fő feladata, talán sokkal jobb szakmai javaslatokat lehetne megfogalmazni, mintsem amikor egy más, agráriummal és vidékfejlesztéssel kapcsolatos tárca kénytelen ezzel foglalkozni. De ezt kicsit zárójelbe téve, ha az ember csak azt üti be a telefonjába, hogy termékdíj, akkor a legelső találatok olyan cégeket hoznak ki, amelyek ennek az adminisztrációnak a bonyolításával foglalkoznak. Ezt csak arra akarom példaként hozni, hogy nagyon bonyolult még mindig ez a szabályozás, ez az újabb tovább fogja ezt még bonyolítani, így megint csak azok a cégek fognak nyerni ezen, amelyek segítenek más cégeknek, hogy ezt a szabályozást egyáltalán megértsék, és aztán bonyolítani tudják a különböző jogszabályi kötelmeiket. Éppen ezért azt javasolnám a kormányzat számára, bár lehet, hogy már csinálják, és akkor elnézést kérek, mert nincs róla információm, hogy érdemes volna az ilyen jogszabály-módosításoknál információt adni, tehát képzéseket, oktatásokat szervezni a cégek számára, akár a kamara segédletével vagy számos más civil szervezet bevonásával. Hiszen akkor hamarabb tudják értelmezni, és nem csak gazdasági vállalkozások tudnak profitálni abból, hogy feldolgozzák ezeket és aztán kiajánlják komoly pénzekért. Ha már a civileket szóba hoztam, ez nem cél nélkül volt. Egyre szűkülnek azok a források, amiket a civilek fel tudnak használni ezen a területen. Ebben szintén azt a javaslatot ajánlanám államtitkár úr figyelmébe, hogy érdemes lenne a civilek támogatását emelni, és akár az információáramlásba, akár pedig a különböző javaslatok megtárgyalásába jobban bevonni az ő tudásukat és tapasztalatukat. A másik ilyen fontos pillér, amiről talán jobbikos képviselőtársam beszélt és Anita is említette, a termékdíj pénzbehajtás jellege. Látható módon nem a környezetvédelmi cél az első számú prioritás, hanem sokkal inkább az, hogyan tud a költségvetés forrásokhoz jutni könnyen és gyorsan. Egy 60 milliárd fölötti összeg szerepel az anyagban, miközben ezeket a forrásokat nem környezetvédelemre, nem a megelőzésre fordítják. Ez azért nehezen értelmezhető számomra, mert korábban a chipsadó bevezetésénél vagy egyéb más ilyen adónál az volt a kormányzat érvelése, hogy így fogalmazzak, hogy miért kell ilyen új adókat bevezetni, vagy legalábbis az egyik érvelése az volt, hogy azért kell bevezetni, hogy az egészségügy területén a megelőzésre, az egészséges táplálkozásra kényszerítse, szorítsa a fogyasztókat, és ezáltal is egy ilyen fontos társadalmi célt szolgáljon. Hát, ennél a termékdíjnál adná magát az a gondolkodás, hogy akkor ezeket a forrásokat az utolsó fillérig a környezetvédelmi rendszer fejlesztésére, a megelőzésre, új technológiák kifejlesztésére kellene fordítani, hogy ezáltal is azokat a célokat, amikről egyébként Bartos Mónika képviselőtársam beszélt, tudja szolgálni a kormányzat, amelyek a környezetvédelmi céljaink megvalósításához nélkülözhetetlenek. Ez azért is fontos, és itt visszautalnék egy pillanat erejéig fideszes képviselőtársam mondataira, mert nemcsak fogyasztóvédelmi, nemcsak környezetvédelmi, hanem gazdasági szempontból is fontos az, hogy a kormány hogyan tekint erre a környezetvédelmi kérdése, hogy ez egy mostohagyerek a minisztériumon belül, vagy pedig ez egy nagyon fontos, fő prioritás vagy zászlóshajó a kormányzat számára. Én azt látom, hogy a környezetvédelmet egy kicsit mostohagyerekként kezelik a minisztériumban, miközben a zöldgazdaságban, a környezetvédelem témájában rendkívül nagy lehetőség rejlik, nemcsak fogyasztóvédelmi, nemcsak éghajlati okokból, hanem bizony a gazdaság szempontjából is. Éppen ezért nekünk volt egy korábbi javaslatunk, ami az energiahatékonysággal függött össze, ez az önök rezsicsökkentéséhez kötődött. A mi javaslatunk arról szólt, hogy igazságosabbá és fenntarthatóvá kell tenni ezt a rezsicsökkentést, aminek pont az lett volna a lényege, hogy a nyílászárócserék, a fűtésrendszerek korszerűsítése, amiről Z. Kárpát Dániel képviselőtársam beszélt, hogy a modernebb fűtésberendezések támogatottsága nőjön, hogy adott esetben nőjön ezáltal az energiahatékonyság, és ezáltal a családok rezsikiadásai csökkenjenek. Természetesen, ha egy nyílászárót cseréltek, vagy fűtésrendszert korszerűsítettek, akkor az adott család ingatlanának értéke is magasabb lesz, tehát minden szempontból hasznos és üdvözítő egy ilyen program elindítása. Azt látom, hogy valami történt ebben az ügyben, de talán nem olyan mértékben, ami üdvözítő lenne. Arról nem is beszélve egyébként, hogy pont az a kis- és középvállalkozói szektor tudna profitálni egy ilyen kormányzati programból, amit a kormány, legalábbis a szavak szintjén, folyamatosan támogatásáról biztosít, hiszen egy ilyen programban, ami a különböző lakóházak korszerűsítését jelenti fűtés és szigetelés szempontjából, szinte kizárólag a magyar kis- és középvállalkozók tudnának részt venni. [[11.10]] Tehát nemcsak hogy hasznos és jó volna a családok számára, hanem bizony még akár egy iparágat, többféle iparágat is tudna támogatni és ezáltal magyar munkahelyeket és bevételt biztosítani ezeknek a vállalkozásoknak. Tehát összességében én is azt szerettem volna csak a figyelmükbe ajánlani, hogy érdemes lenne meggondolni azt, hogy ezen a kormányzati struktúrán változtassanak, vagy legalábbis a minisztériumon belül komolyabb képviselete legyen a környezetvédelemnek, a környezetvédelem ügyének. Hiszen amióta Illés Zoltán kikerült a kormányból, azóta valódi képviselete ennek a témakörnek nincsen a Fidesz-frakcióban vagy legalábbis a kormányzatban egészen biztosan. Úgyhogy érdemes lenne átgondolni azt, hogy mégiscsak létre kellene hozni, úgyis most a miniszterelnök gondolkodik kormányzati kérdéseken, hogy akár létrehozni a környezetvédelmi minisztériumot, hogy ne ilyen, szakmailag nem teljesen átgondolt anyagok kerüljenek ki a minisztérium kezéből, mint amilyen ez a mostani előterjesztés. Ezért csak ismételném azt, amit a kollégáim is mondtak, ilyen formában, még ha a céllal egyet is értünk, a Magyar Szocialista Párt frakciója nem tudja támogatni a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, Mesterházy képviselő úr. Kettő percre megadom a szót Kepli Lajos jobbikos képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Csatlakozva a Z. Kárpát Dániel képviselőtársam által elmondottakhoz vagy felvetett tematikához: azt, hogy önmagában, mondjuk, egy környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény hogyan tudja elősegíteni olyan környezetbarát intézkedések, mint például a megújuló energia elterjedését, azt nagyon jól példázza vagy ennek az ellenkezőjét leginkább nagyon jól példázza, hogy a napelemre is környezetvédelmi termékdíjat kell fizetni. Mégpedig 115 forintot kilogrammonként, ami egy-egy napelem esetében 2000-2500 forintos pluszköltséget jelent, tehát tovább rontja az amúgy sem túl jó megtérülést. Ehhez még hozzájön az a rekord magas áfa, amit Magyarországon többek között a napelemek után is meg kell fizetni és minden más, áfa hatálya alá eső termékre, ami azt eredményezi, hogy a hazai vállalkozók, megújuló energiával foglalkozó vállalkozók hátrányba kerülnek a külföldi vállalkozókkal szemben. Tehát magyarul, jobban megéri külföldi vállalkozóval megépíttetni vagy létrehozatni egy ilyen beruházást, ami nyilvánvalóan a magyar nemzetgazdaságnak nem egy előnyös dolog. Másrészt a megtérülési idő növelésével pedig kevesebben fognak beruházni, nyilvánvaló, hiszen 2015. január 1-jétől lépett életbe a törvénynek ez a módosítása, a napelemekről szóló környezetvédelmi termékdíj, még kevesebb ember fog beruházni ilyen jellegű fejlesztésekbe a saját házának energetikai felújításakor. Ezt mindenképpen érdemes volna megfontolni, hiszen ráadásul egy olyan magas kategóriába tartozik evvel a 115 vagy 114 forintos kilogrammonkénti termékdíjjal, amely még magasabb, mint mondjuk, egy gépjármű-akkumulátor termékdíja, ami azért mégiscsak nonszensz. Mert bár valóban vannak környezetre veszélyes anyagok egy napelemtáblában, nehézfémek, de mégiscsak a célját kellene nézni, hogy mennyi szén-dioxid-kibocsátást takarítunk meg például vele, vagy a környezet védelmét hogyan szolgálja egy napelemtábla beépítése [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és ennek kapcsán kellene a törvényt is módosítani. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Kepli képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Az általános vitát lezárom, és megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen, V. Németh Zsolt államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Először is engedjék meg, hogy megköszönjem valamennyiük hozzászólását, a méltató gondolatokat is; Bartos Mónika idézte fel a környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény bevezetése óta eltelt időszak eredményeit. Valóban emlékezünk még arra az időszakra, amikor a pénztárnál állva minden ötödik, hatodik termék után a szokott mozdulattal a pénztáros leszabott egy-két nejlonzacskót is. Ez a mozdulat elmaradt, köszönhetően a termékdíj bevezetésének, és ezáltal nem szennyezzük a környezetünket. Ugyanez a várakozásunk például a műanyag virágok esetén, amelyek olyan anyagokból készülnek, amelyek újrahasznosításra alkalmatlanok. Heringes Anita képviselő asszony gondolatainál hadd jegyezzem meg, hogy nem szeretném őt megsérteni azzal, hogy nem értette meg a törvényjavaslatot. Biztosan megértette - nem akarja érteni. De engedje meg ezért, hogy felidézzem azt a kérdését, hogy hogy került ide a gépjármű. Akkor leegyszerűsítem: egy gépjárműben van gumiabroncs, akkumulátor, kenőolaj, elektronikai berendezés, s a többi. Ezek mind, valamennyi termék termékdíjköteles, és mint ilyen, hatalmas adminisztrációs terhet jelent ezeknek az alkatrészeknek a külön adminisztrálása, bejelentése. Összességében ez mintegy 5000 forintos terhet jelent, mert azt mondjuk, hogy egy autó 5000 forint, és ez egy egyszerűsítés. Nos, hogy generálisan változott-e a szabályozás? Nem változott generálisan. Lehetséges lenne más logikai rendszert is fölállítani, viszont az alapján a termékdíjtörvény alapján, amelyet az Országgyűlés megalkotott, az alapján is lehetőség van arra, hogy észszerűsítéseket hajtsunk végre éppen a jogalkalmazók kérésének megfelelően. Hogy generálisan meg kellene-e változtatni a termékdíjtörvényt? Még ez is lehetséges, egy hosszabb előkészítést követően, azonban minden ilyen újabb szabály bevezetését csakis a környezettudatossággal, adózási fegyelemmel, termelési kultúrával összhangban tudjuk megtenni. Hiszen a termékdíj bevezetése előtt, tehát a kolletkív teljesítés előtt az egyéni teljesítés volt, amely a legkevésbé sem hozta a hozzáfűzött reményeket. Egyszerűen azért, mert a magyar adózási fegyelemben, hogy mondjam, ezeknek a költségeknek a csökkentésében voltak a vállalkozók érdekeltek, a hulladék meg odakerült a kommunális lerakókba, és bizony nem szolgálta a termékek újrahasznosítását ez a rendszer. Kepli Lajos képviselő úr ennek kapcsán, meg szinte az ellenzék valamennyi szereplője szót emelt a környezet ügyének mellőzöttségéről, és ezt általában mindig az intézményrendszerhez társítják. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért maradjunk annyiban, hogy a minisztérium, a hatóságok, azok nem valami célként jelennek meg a környezet ügyében, hanem eszközök. Eszközök arra, hogy még nagyobb figyelmet, még nagyobb forrásokat fordítsunk a környezetügyre. A számok viszont egészen mást mondanak az elmúlt időszakra vonatkozólag, a legkevésbé sem arról szólnak, hogy a környezet ügyére Magyarország, a magyar kormányzat kevesebbet fordítana. A környezet ügye horizontális kérdés, szinte minden tárcánál megjelenik. Megjelenik az ipari tevékenységnél, az építőiparnál, az oktatásnak is van környezetvédelmi aspektusa vagy éppen a mezőgazdaságnak, a közlekedésnek. Tehát nem hiszem, hogy lehetséges olyan tárca létrehozása, amely valamennyi környezetvédelmi kérdést magában foglalja. Viszont a környezetügyért felelős Földművelésügyi Minisztérium energiát fordít arra, hogy a többi tárcánál meglevő környezetügyi elemeket is értékelje, és ezt teszi például a beruházások tekintetében is. Így hadd osszam meg önökkel annak a vizsgálódásunknak az eredményét, amelyet a Herman Ottó Intézet állított össze, hogy az elmúlt európai uniós ciklusban 2300 milliárd forintot fordítottunk környezet- és természetvédelemre. 2300 millárdot! Irdatlan nagy összeg. Mert itt természetesen nemcsak a mi tárcánkhoz vagy a fejlesztési minisztériumhoz rendelt forrásokat kell nézni, az adott operatív programokat, hanem éppígy a határon átnyúló programokat, a LIFE-programot vagy éppen vidékfejlesztési programban levő elemeket is. Nos, nézzük meg, hogy a leértékelődését követően, ahogy önök mondják, mellőzöttségét követően mennyit fordítunk ezután erre a területre. Nos, a következő időszakban ez 2800 milliárdra nő egyszer, tehát éppígy a határon túli programokkal, a LIFE-programmal, vidékfejlesztési programmal együtt, és épp a vidékfejlesztésnél, a közös agrárpolitikánál levő kötelező elemekkel, a zöldítés kapcsán ez például a SAPS területalapú támogatáshoz kapcsolt, a természetvédelmi, környezetvédelmi előírások betartásához kapcsolódó kifizetésekkel újabb 740 milliárddal; összesen 3540 milliárd lesz olyan forrás a most induló európai uniós időszakban, amely a környezet- és természetvédelmet szolgálja. [[11.20]] A felszólalásokban, részben idetartozóan, de megjelent az égessünk vagy ne égessünk, legyen-e termikus hasznosítás a hulladékgazdálkodásban kérdésköre. Ennél az ügynél óvnék mindenkit attól, hogy ezt doktriner módon közelítsük meg. Magyarán azt mondjuk, mint egy axiómát, hogy ez 50 éves technológia. Igen, 50 évvel ezelőtt, valóban, ha azt a technológiát nézzük, az már 50 éves, de ahogy az egész hulladékgazdálkodás egésze fejlődött, így a termikus hasznosítás is. Magyarországon egyébként - válaszolva Kepli képviselő úrnak - a környezettudatosságot mutatja az, hogy például csökken a hulladék mennyisége, és kifejezetten, bár a lerakott hulladék nagysága messze magasabb még mint az európai fejlett országokban levő, nyugat-európai országokban levő, de az is csökkenő tendenciát mutat, nyilvánvalóan ennek a kezelése a termikus hasznosítás nélkül megoldhatatlan lesz. És egyébként a nemzetközi tapasztalatai is azt mutatja, hogy legkevésbé sem tartják károsnak a környező országokban. Lengyelországban például öt ilyen újabb égetőt fognak építeni az elkövetkező időszakban, de Litvánia is tervezi a megvalósítását. Ugyanis azt a kérdést kell feltenni a hulladékgazdálkodás során, hogy egy erős szelektálást követően mit tegyünk a vegyes hulladékkal. Vajon annak további hasznosításának hol vannak a korlátai? Nyilván mindent lehet hasznosítani. Előveszünk egy tejfölöspoharat, annak a teteje alumínium, az fém. Benne, ha azt kimossuk, biológiailag lebomló. Jé, műanyagban van az egész, az meg műanyag, sőt egy papír is van arra, az árcímke, az meg papír. Senki sem gondolja komolyan, hogy viszont az ebben levő értéket ne a többszöröséért tudnánk csak kivonni, mint amennyi az anyagában levő érték. Evolúciós zsákutcának nevezik ezt a szakemberek, hogy tulajdonképpen technikailag meg lehetne oldani, hogy a hulladékban maradó 40 milliárdot hasznosítsuk, kivonjuk, csak ezt 60 milliárdért lehetne, mondjuk, megtenni. Épp ezért elkerülhetetlen a termikus hasznosítás, azért, hogy mentesítsük a lerakóinkat, és nyilván annak a salakja jelenik majd meg a veszélyeshulladék-lerakókban, amit hasznosítani kellene. Az európai országok egyébként azt a példát mutatják, hogy ott, ahol a hasznosítást nagyon minimális szintre tudták csökkenteni, kivétel nélkül minden országban találunk jelentős égetőkapacitásokat. Néhányat hadd említsek meg: Svájcban az anyagában történő hasznosítás 51 százalék, az energia 49. Németországban 65 és 35 százalék ez az arány; maradjunk annyiban, hogy - a hírek ellenére - nem 100 százalékban dolgozzák fel a hulladékot. Svédországban 49 az anyagában és 50 százalék az energetikai hasznosítás. Ausztriában 59, és 37 az energetikai. Magyarországon pedig 26 százalék az anyagában - irdatlan alacsony -, és 9 az energetikai hasznosítás. Tehát nem hiszem, hogy valaki úgy gondolná, hogy Magyarországnak ne ezt az utat kellene követnie, amelyet a fejlett hulladékgazdálkodással rendelkező országok végigjárnak. Szintén egy eredményt hadd említsek meg a hulladékgazdálkodás terén. Az év elejétől bevezetett, házhoz menő szelektív rendszer már most hozza a hozzáfűzött reményeket és eredményt, így a papír- és műanyagfrakció tekintetében a 2015. évi I. negyedéves előzetes adatok alapján 150 százalékos a növekedés. Ez mennyiségi növekedés, és akkor nem említettem meg még a tisztaságát ennek az anyagnak, ami a házhoz menő rendszernél kimutatható, szemben a gyűjtőszigetes rendszerrel; 60-70 százalékos tisztasággal szemben itt 90 százalék fölötti. Tehát vannak eredményeink a hulladékgazdálkodás területén, és nyilvánvalóan azokat a problémákat, amelyek a közszolgáltatásban jelentkeznek, azt a kormányzat kezelni fogja, de szó nincs arról, hogy a fogyasztó vagy a szolgáltatást igénybe vevő ebből, ezekből a gondokból bármit észrevenne, és hogy Magyarországon ne egyre javuló hulladékgazdálkodási mutatókról tudnánk beszámolni. Így végezetül hadd köszönjem meg valamennyiük hozzászólását, és figyelve majd a benyújtott módosító indítványokat, nyilvánvalóan a szakmailag megalapozott javaslatokat a tárcánk és remélhetőleg az Országgyűlés is támogatni fogja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most pedig, tisztelt Országgyűlés, soron következik az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány által benyújtott előterjesztés T/6623. sorszámon a parlament informatikai hálózatán elérhető. Elsőként megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat az arcképelemzési nyilvántartás létrehozását és a biometrikus arcképprofilok bűnüldözési, nemzetbiztonsági, személyvédelmi és létesítményvédelmi célú felhasználása jogi kereteinek megalkotását irányozza elő. Az okmánybiztonság adminisztratív védelméhez, a bűnmegelőzéshez, továbbá az ismeretlen bűnelkövető korszerű technológián alapuló minél rövidebb időn belül történő azonosításához fűződő társadalmi érdek indokolttá teszi a jelenlegi személyazonosítási módszerek és eljárások kiegészítését. Az okmányhamisítás új elkövetési alakzatai, számos bűncselekmény határon átnyúló jellege okán szükséges a korszerű technológiák által biztosított, pontos és gyors azonosítási lehetőségek és az ezt lehetővé tevő biztonságtechnikai rendszerek rendvédelmi és közigazgatási célú felhasználásának jogi alapjainak megteremtése. A törvényjavaslat egy központi állami szerv kizárólagos feladatkörébe kívánja utalni a biometrikus arcképprofil-nyilvántartás vezetését és a személyazonosítási, valamint a személyazonosság-ellenőrzési szolgáltatások nyújtását. Az arcképmás az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény meghatározása alapján személyes adatnak minősül. Mivel az arcképmás ezt a minőségét nem veszíti el az átalakítását követően sem, ezért az arcképmásból képzett arcképprofil is személyes adat, ezért az arckép-azonosítás törvényi szintű szabályozása indokolt. A központi szerv egy ősfeltöltés formájában közvetlenül kapja meg a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban, a központi útiokmány-nyilvántartásban, a menekültügyi nyilvántartásban és a központi idegenrendészeti nyilvántartás két résznyilvántartásában kezelt arcképmásokat, amelyeket az arckép profillá alakítását követően azonnal töröl. Az ősfeltöltés során értelemszerűen csak a feltöltés pillanatában jogszerűen kezelt arcképmások kerülnek feltöltésre. Az arcképmásból képzett arcképprofil egy alfanumerikus sor, amely önmagában alkalmatlan arra, hogy abból az adott személy azonosítható legyen, valamint az arcképprofil jellegét tekintve alkalmatlan arra, hogy abból az arcképmás rekonstruálható legyen. Az egyetlen kapcsolat az arcképprofil és az adott polgár között egy technikai kapcsoló szám, amelyet az ősfeltöltéssel érintett nyilvántartásokat vezető szerv képez, függetlenül a központi szervtől. [[11.30]] Az ősfeltöltést követően egy folyamatos adatátadás valósul meg mind a négy nyilvántartás-vezető és a központi szerv között, amely biztosítja, hogy minden esetben a legutolsó arcképmásból képzett arcképprofil álljon rendelkezésre, ezzel is biztosítva az arcképprofil-nyilvántartás naprakész működését. A törvényjavaslat az adatkezelési előírásoknak történő megfelelés érdekében számos garanciális szabályt tartalmaz. Ezen garanciális szabályok között említendő, hogy a központi szerv az arcképprofil-nyilvántartással kapcsolatos adatkezelési tevékenységét minden más adatkezeléstől elkülönítetten végzi, és kizárólag a központi szerv kezelheti az arcképprofiladatok összességét. Az arcképprofiladatokkal együtt más biometrikus profiladatot, például ujjlenyomatot nem kezelhet a központi szerv, valamint csak a törvényben meghatározott célból és kizárólag az állami, közhatalmi szférába tartozó szervek számára nyújt személyazonosítási szolgáltatásokat. A törvényjavaslatban taxatíve meghatározásra kerül, hogy mely szervek milyen célból jogosultak az arcképelemző tevékenység igénybevételére, és ezen szervek között találjuk többek között a rendőrséget, a bíróságot, az ügyészséget, az idegenrendészeti és menekültügyi hatóságot, valamint a körözési eljárást lefolytató szervet és a büntetés-végrehajtást. Az arcképelemző tevékenységnek két típusa van: az egyik esetben ismeretlen személy azonosítására, a másik esetben a személyazonosság ellenőrzésére kerül sor. Fontos kiemelni, hogy az arcképelemző tevékenység során nem arcképmások kerülnek összehasonlításra, hanem az arcképprofil-nyilvántartásban kezelt arcképprofil és az azonosítást igénylő, igénybevételre jogosult szerv által megküldött arcképmásból képzett arcképprofil. Itt is hangsúlyozni kell, hogy az összehasonlítás alapját képező adatokat az azonosítást kérő szerv is csak akkor küldheti meg, ha az adott személy arcképmásának a kezelésére egyébként jogosult. A két eljárás különbsége abban mutatkozik meg, hogy a személyazonosság megállapítására induló eljárás során a megküldött arcképmásból képzett arcképprofilt veti össze a központi szerv az összes arcképprofillal, míg a személyazonosság ellenőrzésére irányuló eljárás során az igénybevételre jogosult szerv által megküldött arcképmásból képzett arcképprofilt veti össze a központi szerv a technikai kapcsolószámhoz tartozó arcképprofillal. Mind a személyazonosság-megállapításra irányuló eljárás, mind a személyazonosság ellenőrzésére irányuló eljárás során a született eredményről, legyen az eredményes vagy eredménytelen, a központi szerv értesíti az igénybevételre jogosult szervet. Az arcképprofilok egybevetése akkor eredményes, ha a két arcképprofil közötti egyezés megmutatkozik. Az egyezés esetén sem az arcképmás vagy az arcképprofil kerül az igénybe vevő szerv részére megküldésre, hanem a technikai kapcsolószám. Az arcképprofilok egybevetése nem eredményez soha személyazonosítást, csak egy megállapítás történik, amelynek tartalma a két arcképprofil egyezésére utal. A tényleges azonosítás a technikai kapcsolószám útján történik, amelyet a központi szerv megküld az igénybe vevő szerv részére. Az azonosítást kérő szerv ezt követően - szintén a rá irányuló adatkezelési szabályok alapján - képes a technikai kapcsolószám segítségével az adott személyt ténylegesen beazonosítani. Ahhoz, hogy az igénybevételre jogosult szervezetek - amelyek már korábban említésre kerültek - ezen szolgáltatásokat használni tudják, az ágazati törvények módosítására is szükség van. Figyelemmel a törvényjavaslat számos adatkezeléssel kapcsolatos rendelkezésére, az egyeztetések során fokozott figyelmet fordítottunk arra, hogy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság véleménye és észrevételei a törvényjavaslatban átvezetésre kerüljenek, ezzel is biztosítva az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben meghatározott követelmények érvényesülését. A törvényjavaslat biztosítja a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat számára, hogy a körözési törvény alapján közérdekből a nyilvános adatokat megismerhesse és felhasználhassa. Ennek a felhasználásnak a célja, hogy ha a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló törvény szerinti feladatellátása során körözött személyt észlel, akkor arról a körözési eljárást folytató szervet tájékoztathassa, ezzel is elősegítve a körözött személyek megtalálását vagy elfogását. Az elektronikus hírközlésről szóló törvény módosításának célja, hogy a titkos információgyűjtéshez nélkülözhetetlen adatszolgáltatási funkciókat ellátó, a hírközlési szolgáltatók által a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat igényei alapján biztosított alrendszerek kizárólag Magyarország területén kerüljenek működtetésre, továbbá hogy az elektronikus hírközlési szolgáltató a hálózatban a helymeghatározási adatokat a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat által meghatározottak szerint biztosítsa. Ezen módosítás biztosítja azt, hogy a hírközlési szolgáltatók az alrendszereket ne vihessék külföldre, amivel a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat információgyűjtési tevékenysége ellehetetlenülne. Ugyanezen törvény másik részének módosítása a helymeghatározási adatok technikai egységességét és pontosítását célozza. A szolgáltatók jelenleg is kötelesek ezen adatok szolgáltatására, azonban az adatok strukturáltsága és pontossága jelentős eltérést mutat. Ezért szükséges biztosítani, hogy a technikai lebonyolítást a felhasználó szervezet által meghatározott formában küldjék meg a szolgáltatók. Tisztelt Ház! Bízom benne, hogy a törvény megismerése lehetővé teszi azt, hogy önök is támogassák a törvényt, és bízom abban, hogy a törvényjavaslatot szavazataikkal majd támogatni fogják. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Ágh Péter képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Belügyminisztérium által benyújtott törvényjavaslat egy új irányt, egy új fejlesztést vezet be a személyazonosítás területén. Az okmányhamisítás új elkövetési módjai, számos bűncselekmény határon átnyúló jellege teszi szükségessé a korszerű technológiák által biztosított pontos és gyors azonosítási lehetőségek kihasználását. Az arckép-azonosítást lehetővé tevő biztonságtechnikai rendszerek rendvédelmi és közigazgatási célú felhasználása jogi alapjának megteremtését irányozza elő a jelenlegi törvényjavaslat. Az okmánybiztonság adminisztratív védelméhez, a bűnmegelőzéshez, továbbá az ismeretlen bűnelkövetők korszerű technológián alapuló, minél rövidebb időn belül történő azonosításához fűződő társadalmi érdek teszi szükségessé a jelenlegi személyazonosítási módszerek és eljárások felülvizsgálatát, különös tekintettel az olyan fokozott bizonyosságú azonosságot lehetővé tevő, egyedi jellemzőkön alapuló adatokban rejlő lehetőségek kihasználására, amelyek segítségével nagy pontossággal állapítható meg egy adott személy azonossága. A gyakorlatban az országos hatósági nyilvántartásban az arcképmásadatokból képzett arcképprofilok szerepelnének, azaz nem maga a fénykép, hanem a tervek szerint egy betűkből és számokból álló halmaz, vagyis nem egy kép, és ezt a kódot nem is lehet majd képpé visszaalakítani. A technika lényege az, hogy az arcfelismerő szoftverek megfelelő adatokkal tudjanak dolgozni, és ehhez nem is annyira a kép kell, mint az összegzés, amit a szoftver a kapott arc alapján létrehoz. A tárolt profilokban csak az ügyhöz kötötten kereshetnének a jogosult szervek, az arcképelemzésnek pedig két típusa lehet: ismeretlen ember azonosítása és személyazonosság ellenőrzése. Tisztelt Képviselőtársaim! Napjainkban az emberek túlnyomó többsége mindenféle komolyabb ellenállás nélkül adja meg a képmását akár napi rendszerességgel is az internetes felületeken, gondoljunk csak a Facebookra, ahol szintén alkalmaznak hasonló arcképelemzési rendszereket. Így a megfogalmazott célok érdekében a megfelelő adatvédelmi szempontok tiszteletben tartásával egy olyan rendszer tudna kiépülni, amely megkönnyíti a megfogalmazott célok elérését, és nagy segítsége lehet a bűnüldöző szervezeteknek. Mindezek alapján tisztelettel kérem az Országgyűlést, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Az államtitkár úr utoljára hagyott egy témát, amelyet én viszont előre vennék a törvényjavaslattal kapcsolatban, ez egy elég neuralgikus pontja - ez a 25. §-ban található -, amely a telefonlehallgatási szabályok módosítására vonatkozik. [[11.40]] Tudomásunk van arról - hogy mennyire értünk egyet vele vagy sem, az egy másik kérdés -, hogy eddig is kötelezettek voltak a telefon-, illetve az internetszolgáltatók arra, hogy tulajdonképpen biztosítsák az ügyfeleik teljes körű lehallgatását, hogy azt mondjam, az adatok tárolását. Ez a lehallgatotti létszám ugyan nem változik, azonban az igen, hogy a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat határozza már meg azokat a műszaki alapkövetelményeket, amelyek alapján ennek történnie kell, továbbá Magyarország területén kell létesíteni és működtetni a rendszert. Államtitkár úr egy érdekes magyarázatot adott, hogy ne mentsék ki - ha jól értettem - az adatokat egyes mobil- és internetszolgáltatók külföldre. Megmondom őszintén, hogy nekem ennél sokkal-sokkal rosszabb érzésem van. Ugyanis, ha ezt a két rendelkezést összevetjük, nevezetesen, hogy Magyarország területén kell tárolni, és csak olyan műszaki alapkövetelmények figyelembevételével lehet ezt megvalósítani, amit a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat határoz meg, akkor én egészen más politikai motivációra következtetek a telefonlehallgatásokat illetően. Ugyanis eddig ezekhez az adatokhoz a hozzáférés természetesen a jogszabályok mentén tudott megtörténni, most viszont, ha ez helyileg is Magyarországon van, ráadásul csak olyan műszaki alapkövetelményekkel történhet ez meg, amit a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat határoz meg, akkor talán a mondatot nem is kell folytatnom, államtitkár úr. Ez az, amit én súlyosan nehezményezek, és egy olyan politikai törekvésnek tartok, ami számunkra elfogadhatatlan. Azaz, ha a törvénynek más részeivel egyet is tudnánk érteni - előre megmondom, hogy nem tudunk -, akkor önmagában emiatt már nem tudnánk támogatni a teljes törvénycsomagot. A másik, amit szeretnék kiemelni, rátérve már az arcképelemzői tevékenység igénybevételéről szóló rendelkezésekre, az az - és ezt emelem ki először -, hogy ki is jogosult erre az adatigénylésre. Akkor soroljuk! A nyomozó hatóság - abból is van jó sok -, az ügyészség, a büntetés-végrehajtási intézet, a belső bűnmegelőzési és bűnfelderítési feladatokat ellátó szerv, a terrorizmust elhárító szerv, a törvényben meghatározott titkos információgyűjtő, valamint titkos adatszerző tevékenység folytatására feljogosított szervek, a körözési listát folytató szerv, a közigazgatási szervek - például állampolgársági ügyekért felelős szerv -, a nemzetbiztonsági szolgálatok, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv, az idegenrendészeti hatóság, a menekültügyi hatóság, az Országgyűlési Őrség. Tisztelt Államtitkár Úr! Lehet, hogy egyszerűbb lett volna azt körülírni és beírni a törvénybe, hogy ki nem, mert rövidebb lenne a felsorolás. Ez egy olyan széles kör, ami a mi megítélésünk szerint nem helyes, és ez a második olyan komoly ok, amiért semmiképpen sem tudjuk támogatni ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását. Mondok néhány helyes dolgot is természetesen a törvénnyel kapcsolatban, és utána fogok rátérni azokra a kritikákra, amik miatt egyébként, mondjuk úgy, hogy harmadik csoportként nem fogjuk támogatni, vagy ami miatt harmadik csoportként nem fogjuk támogatni a törvényjavaslatot. Amit helyesnek tartunk, az az, hogy a tárolt arcképprofilokban történő keresés minden esetben ügyhöz kötötten történhet csak. A központi szerv az igénybevételre jogosult szerv kérelmére arcképelemzési tevékenységet akkor folytathat, ha az igénybevételre jogosult szerv pontosan megjelöli annak célját, az igénybevétel célját megalapozó ügy azonosítását szolgáló adatokat, és az igénybevételre jogosult szerv által írásban felhatalmazott személy kezdeményezi. Ez eddig rendben van, hasonlóan egyébként más, ehhez hasonló biometrikus adatok kezeléséhez. Kiemelendő az is - és itt még mindig a pozitívumoknál tartok, bár még egyszer mondom, olyan nagyon sokat nem tudok sorolni belőlük -, hogy számos garanciát tartalmaz a törvény a személyes adatok védelme érdekében, így csak a központi szerv kezelheti az adatokat, az adatigénylésre jogosult szervek az ő elemzésük eredményét kapják csak meg, ez helyes. Helyes az is, hogy a központi szerv csak a létrehozott profilt és a kapcsolati kódot kezeli, a hozzá tartozó személyes adatokhoz nem fér hozzá. És helyes az is, hogy azt, hogy milyen szervek milyen célból kérhetnek elemzést, szintén egy előre rögzített nyilvántartás szabja meg. És akkor innen mondanám a kritikákat. A javaslat számos, a személyes adatok védelmét szolgáló korlátot tartalmaz, ennek ellenére ez a totális, szinte minden magyar állampolgárra és Magyarországon tartózkodó külföldire kiterjedő nyilvántartás erősen veszélyezteti a magánszférát. A teljes körű arcképprofil-nyilvántartás létrehozása ugyanakkor jelentősen megkönnyíti a magánszférába való beavatkozást, amely ellen a fenti jogi garanciák nem jelentenek elegendő védelmet. Még egyszer mondom, helyesek, csak nem elegendőek. A központi adatkezelő szerv kormányrendeletben kijelölt szerv lesz. Nyilvánvaló, hogy egy állami szerv. Az adatkezelőhöz számos szerv fordulhat adatigényléssel előre meghatározott célokból. Az esetek egy részében a jogosultság kellően szűken meghatározott esetekre vonatkozik, és szükségessége indokolható, ha a nyomozó hatóság és az ügyészség büntetőeljárás során feltételezett elkövető vagy a körözési eljárást folytató szerv a körözött személy azonosítása érdekében eljár. Itt még egyszer mondom, a jogszabály engedélye, tehát a szükségesség abszolút indokolható. Ugyanakkor elnagyolt az adatigénylés céljának és a jogosultak körének meghatározása a nemzetbiztonsági szervek esetében, amelyek titkos információszerző és titkos adatgyűjtő tevékenységük ellátásához további specifikálás nélkül igényelhetnek azonosítást. Ez a széles körű jogosultság azért is aggályos, mert a titkosszolgálatok működése fölött köztudottan gyenge a konkrét ügyekre is kiterjedő, nem politikai természetű ellenőrzés. Itt idézném egyébként a TASZ álláspontját, és e tekintetben mi egyetértünk és osztjuk ezt, amely szerint „A profilalkotási technológia azért jelent különös veszélyt a magánszférára, mert míg személyazonosító irattal vagy akár ujjlenyomattal való azonosításhoz szükség lehet az érintett együttműködésére - igazolvány átadására vagy mondjuk, ujjlenyomat adására -, az arcképpel bármilyen helyzetben az érintett tudta nélkül is könnyedén azonosíthatóvá válik. A bármilyen helyzetben, automatizált módon elvégezhető azonosítással a személyek elveszítik a személyazonosságuk felfedése fölötti ellenőrzésüket. Az azonosítás ráadásul távolról és akár tömeges méretekben is elvégezhető. Minden utcai kamera vagy mobilfotó személyazonosítás eszközévé válhat, amellyel felfedhető és végigkövethető, hogy az egyén kinek a társaságban, hol, mit csinált. Ezt a veszélyt különösen valóssá teszi a térfigyelő kamerák elterjedése, például egy tüntetésen részt vevők azonosítását.” Én azt értem, hogy csak bizonyos jogszabályi környezet megléte vagy bizonyos jogi feltételek megléte esetén igényelhetőek ezek az adatok, de államtitkár úr, ne haragudjon, azt kell mondanom, hogy nem bízunk önökben és az önök kormányában; nem bízunk abban, hogy ha mindezeket az adatokat egy állami szerv kezeli, akkor mondjuk, egy tüntetésen részt vevő, ilyen módon azonosított ember vagy embercsoport utána nem fog hátrányt szenvedni - mondjuk, a munkahelye elvesztésére gondolok itt vagy bármi hasonlóra. A NAIH honlapján - és egyúttal tisztelettel üdvözlöm a NAIH elnökét is, aki figyelemmel kíséri a vita menetét - az arcképprofil-nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló tervezetre vonatkozó állásfoglalások között már komoly előélete van ennek a szabályozási tárgynak. Eddig a NAIH már hétszer foglalkozott ezzel a kérdéskörrel, nem sorolnám fel itt, hogy mely törvények kapcsán, illetve mely koncepciók kapcsán. A legfrissebb állásfoglalásából, ami 2015. augusztus 31-i keltezésű, kitűnik, hogy „A biometrikus adatkezelés az érintettek magánszféráját nagymértékben, illetve az alkalmazott technológia természeténél, céljánál fogva nehezen megjósolható mértékben befolyásoló adatkezelési technológiák közé tartozik, és az államnak kitüntetett felelőssége van abban, hogy a biometrikus adatkezelés elterjedése ne veszélyeztesse a magánélet tiszteletben tartásához és a személyes adatok védelméhez fűződő jogokat.” Itt egy picit árnyaltabban fogalmaz a NAIH elnöke, illetve a NAIH, de ezek nagyjából hasonló aggályok, mint amit én és a TASZ is ebben a témakörben bizony megfogalmaztunk. A NAIH elvi éllel leszögezte, hogy a teljes népességre vonatkozó központi biometrikus referencia-nyilvántartás felhasználását a lehető legszűkebb körre kell korlátozni. [[11.50]] Szerintem ez nem sikerült. A megfelelő törvényi garanciák megléte esetén a kötelező biometrikus személyazonosítás és a személyazonosság-ellenőrzés lehetséges céljaként alkotmányosan elfogadhatók az alapvető államérdekek, így az állam bűnüldözési és nemzetbiztonsági érdeke. A személyes adatok védelme szempontjából az is elfogadható a NAIH szerint, hogy a személyazonosság igazolására alkalmas okmányok kiadásakor biometrikus személyazonosság-ellenőrzéssel fokozzák az okmánybiztonságot, hiszen ezzel megelőzhetőek az úgynevezett identitáslopások és a hamis személyazonossággal elkövetett visszaélések. A javaslat nagyon sok állami szerv számára teszi lehetővé az adatigénylést. Mindenki, akinek egy aprócska kis rendészeti feladatköre van, már bekerült ebbe a körbe, ráadásul a tervezett garanciák az álláspontunk szerint nem tűnnek elégségesnek a személyiségprofil elkészítésének a megakadályozására, kiváltképpen például politikai célból, amire utaltam is a felszólalásom egyik korábbi szakaszában. Így sok tekintetben szükségtelen vagy aránytalan a jogkorlátozás, tehát összességében az Alaptörvény I. cikkének (3) bekezdésében szereplő szükségességi-arányossági teszt, ezáltal pedig az Alaptörvény garantálta alapjogok szenvednek a meglátásunk szerint csorbát. Az alkotmányos megoldás megragadása különösen nehéz ebben a kérdéskörben, a javaslatban kínált garanciák viszont összességében nem elégségesek sem a magánszféra, sem az információs önrendelkezési jog biztosítására. Éppen ezért, tisztelt képviselőtársaim, a magunk részéről a felsorolt okok miatt nem fogjuk támogatni ezt a törvényjavaslatot, sőt a leghatározottabban fogjuk elutasítani azt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megadom a szót a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának, Firtl Mátyás képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az arcképelemzési nyilvántartásról és az arcképelemző rendszerről szóló T/6623. törvényjavaslat az okmánybiztonság adminisztratív védelméhez, a bűnmegelőzéshez, továbbá az ismeretlen bűnelkövetők korszerű technológián alapuló, minél rövidebb időn belül történő azonosításához fűződő társadalmi érdek teszi indokolttá és szükségessé a jelenlegi személyazonosítási módszerek és eljárások kiegészítését. Mindezt az okmányhamisítás új elkövetési alakzatai, számos bűncselekmény határon átnyúló jellege is szükségessé teszi. Csak egy tegnapi példa: a híradásokból ismerhettük meg, hogy magyar megrendelésre szlovákok beszerzik az autót, a szerbek pedig okmánnyal látják el, tehát teljesen indokolt az, hogy valóban ezek az okmányellenőrzések meg tudjanak történni. A törvényjavaslat célja egy olyan arcképprofilokat nyilvántartó rendszer törvényi feltételeinek megteremtése, amely a személyes adatok védelméhez fűződő alkotmányos jog tiszteletben tartása mellett támogatja az adatigénylésre jogosult szervek személyazonosításra irányuló tevékenységét. A törvény alapelvei a személyes adatok védelméhez fűződő alkotmányos jog elsődlegességéből indulnak ki, és megfogalmazzák az érvényesülésének alapvető feltételeit. Rögzítésre kerül, hogy csak a központi szerv kezelheti az arcképprofilok összességét, amely tevékenységet minden más adatkezeléstől elkülönítetten, a törvényben meghatározott célból és kizárólag az igénybevételre jogosult szerv végezheti. A törvény által létrehozni és szabályozni kívánt rendszer olyan országos hatósági nyilvántartás, amely a hatálya alá tartozó polgároknak kizárólag e törvényben meghatározott arcképprofiladatait, illetve az azokhoz rendelt technikai kapcsoló számokat tartalmazza. Az arcképmás az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény - a továbbiakban infotörvény - meghatározása alapján személyes adatnak minősül, amelyet az Alkotmánybíróság több határozatban kimondott. Az Ab-határozat szerint a képi megfigyelés nyomán nyert, valamilyen hordozón rögzített felvétel személyes adatnak minősül. Mivel az arcképmás ezt a minőségét nem veszíti el az átalakítást követően sem, ezért az arcképmásból képzett arcképprofil is személyes adat. A tervezett szabályozás körében az infotörvény 5. § (1) bekezdés b) pontja szerint kötelező adatkezelésről beszélhetünk.Az infotörvény 5. § (3) bekezdése alapján a kezelendő adatok fajtáit, az adatkezelés célját és feltételeit és az adatok megismerhetőségét, az adatkezelés időtartamát, valamint az adatkezelő személyét az adatkezelést elrendelő törvény határozza meg. A fentebb ismertetett érvek alapján - figyelembe véve az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésében foglaltakat - a biometrikus arckép-azonosítás törvényi szintű szabályozása indokolt. A nyilvántartásban kezelt adatok köre: az arcképprofilok, illetve az azokhoz rendelt technikai kapcsoló számok. A nyilvántartás vezetése a központi szerv feladatát képezi, amely szerv az adatközlésre kötelezett szerv értesítése alapján gondoskodik az egyes nyilvántartási elemek bejegyzéséről, valamint törléséről. A technikai kapcsoló szám képzése úgy történik, hogy abból semmilyen ágazati azonosító kód vagy egyéb azonosító adat nem nyerhető vissza. Minden technikai kapcsoló szám egyedi, nem általánosan használt, ezért nem alkalmas adatkezelések összekapcsolására. A törvényjavaslat megfelel a személyes adatok védelméhez fűződő jogból fakadó alkotmányossági, úgynevezett osztott információs rendszerek követelményének, amely alapján az ugyanazon érintettről egy adatkezelő által kezelt személyes adatok köre csak a lehető legszükségesebb mértékre korlátozódhat, és ez nem eredményezheti azt, hogy az adatkezelő a személyiségprofil kialakítására alkalmas adatok széles köréhez rendelkezzen hozzáféréssel. A nyilvántartások az adatkezelés törvényben meghatározott céljainak keretei között, e célokra korlátozódóan kezelik az érintettek személyes adatait. A törvény hatálybalépését követően egy úgynevezett ősfeltöltés történik annak érdekében, hogy a központi szervnél rendelkezésre álljanak a törvényben meghatározott nyilvántartásokban kezelt arcképek. Ennek érdekében a központi útiokmány-nyílvántartást és a közúti közlekedési nyilvántartást vezető szerv a polgár általa kezelt arcképmását és természetes személyazonosító adatait a személyiadat- és lakcímnyilvántartást vezető szerv részére átadja. Ezek olyan polgárok arcképmásai, akik szerepelnek a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban. A nyilvántartás ezekhez az arcképmásokhoz technikai kapcsoló számot képez, és együtt átadja az arcképelemző rendszer működtetéséért felelős központi szervnek. Az ősfeltöltés része továbbá olyan arcképmások feltöltése is, amelyek a nyilvántartásban nem szereplő, úti okmánnyal rendelkező magyar állampolgároké. A törvényjavaslat taxatíve meghatározza, hogy mely szervek milyen célból jogosultak az arcképelemzői tevékenység igénybevételére. Tehát nem hozzáférésre, hanem adatigénylésre jogosultak azok a szervek, amelyeket már Bárándy képviselő úr részletesen felsorolt. A tárolt arcképprofilokban történő keresés minden esetben ügyhöz kötötten történik. A központi szerv az igénybevételre jogosult szerv kérelmére arcképelemzési tevékenységet akkor folytathat, ha az igénybevételre jogosult szerv pontosan megjelöli annak célját, az igénybevétel célját megalapozó ügy azonosítását szolgáló adatokat, és azt az igénybevételre jogosult szerv által írásban felhatalmazott személy kezdeményezi. Mint ahogy már elhangzott, az arcképelemző tevékenységnek két típusa van: az egyik az ismeretlen személy azonosítása, a másik pedig a személyazonosság ellenőrzésére történik.Az ismeretlen személyek azonosítása esetén az adatigénylésre jogosult szervektől - például a nyomozó hatóságtól - érkező arcképmásból képzett arcképprofilok kerülnek összehasonlításra az arcképprofil-nyilvántartásban kezelt összes arcképprofillal. A személyazonosság ellenőrzése esetén viszont az adott személyhez tartozó arcképmásból képzett arcképprofil kerül összehasonlításra az arcképprofil-nyilvántartásban szereplő profillal. [[12.00]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az adatszolgáltatás keretében kiértékelési tevékenység elvégzését követően csak a releváns arcképprofilhoz hozzárendelt kapcsolati kód átadása történik meg az adatigénylésre jogosult részére. Az adatigénylésre jogosult az integrált portálalapú lekérdező rendszer felületén keresztül, jogosultságának megfelelően egy, az általa indított külön eljárás keretében kapja meg a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban kezelt, az átadott kapcsolati kódhoz tartozó személyes adatokat. Az adatszolgáltatás keretében a kapcsolati kód átadása az adatigénylésre jogosult részére folyamatos, mindenre kiterjedő naplózás mellett történik. Az adatvédelmi és az adatbiztonsági elvárások maximális betartásával történik meg mindez. Az adatigénylésre jogosult szervek, valamint e szervek nevében hozzáférésre felhatalmazott személyek egy külön nyilvántartásban, a jogosultsági nyilvántartásban kerülnek rögzítésre. Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel az elhangzottakra, a Kereszténydemokrata Néppárt nevében a törvényjavaslat elfogadását, támogatását javaslom, különösképpen a jelenlegi helyzetekre, ami Magyarországon, illetve a határainkon, a határokon átnyúló rendszerek miatt szükséges. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha tényleg csak arról lenne szó, hogy okmánybiztonsági, bűnüldözési, bűnmegelőzési szempontok indokolják ennek a törvénynek a megtárgyalását és elfogadását, ha valóban olyan kormánya lenne ennek az országnak, amely teljes bizalmunkat élvezné, és elhinnénk azt, hogy itt valóban a személyazonosság megállapításáról beszélhetnénk, ismeretlen személy, ismeretlen helyen tartózkodó személy, esetleg ismeretlen halott személyazonosságának a megállapításáról lenne szó, akkor azt mondhatnánk, hogy nincs is erről értelme túl sokat vitatkozni. Ezek önmagában véve egyenként is meg együttesen is támogatható célok. Megszavaznánk ezt a törvényjavaslatot, és mehetnénk is tovább a következő törvényjavaslat tárgyalására. Csakhogy számos aggály vetődik fel, hiszen elég szellős, szabályozatlan, ködös megfogalmazással, elég szellős törvényben próbálnak nagyon érzékeny kérdéseket szabályozni. Egyrészt osztom azt a már elhangzott ellenzéki aggályt, hogy elképesztően hosszú, indokolatlanul hosszú azoknak a szerveknek, hatóságoknak a felsorolása, amelyek hozzáférhetnek ehhez a rendszerhez. Másrészt pedig több kérdést sem a normaszövegben, sem az általános vagy részletes indokolásban, sem egyéb módon nem rendeztek, nem tájékoztatták megfelelően sem a kormánypárti, sem az ellenzéki képviselőket. Súlyosan rontja és gyengíti a bizalmat, illetőleg garanciális szempontból is aggályos, hogy rendeleti formában, rendeleti szinten akarják meghatározni azt a központi szervet, amely majd ezt az adatkezelést, adatelemzést, adatértékelést végzi. Azt sem tudjuk, hogy ez most meglévő szerv lenne-e, új szerv lenne, mennyi ennek a költségvetése, hányan fognak ott dolgozni. Az egészről körülbelül egy 4 milliárdos szám hangzott el. Hogy ebben a 4 milliárdos összegben a rendszer egyéves üzemeltetése van-e benne, a vonatkozó szoftverek beszerzése van-e benne, vagy mit tartalmaz ez a 4 milliárd forint, nincsenek pontos fogalmaink. Ráadásul azt sem tudjuk, de ha önök többet tudnak, akkor kérem, tájékoztassanak minket, ellenzéki képviselőket, hogy melyik cég szoftverét fogja megvenni a magyar kormány, közbeszerzési eljárással vagy anélkül, mert nyilván egy meglévő program megvásárlására lehet számítani. Vagy ha fejlesztés alatt áll a program, akkor azt a fejlesztést kik végzik, Magyarországon hozzák-e ezt létre vagy külföldön, ha Magyarországon, de mondjuk, külföldi tulajdonban lévő cég, akkor az milyen nemzetbiztonsági aggályokat vet fel?Tehát egy sor olyan megválaszolatlan kérdés tornyosul, amelyek jelentősen befolyásolják azt, hogy erre a javaslatra végül is milyen szavazatot lehet leadni. Így nem lehet támogatni, tehát ilyen zsákbamacskaszerűen, biankócsekkszerűen kitöltött javaslatot ilyen fontos kérdésben, ebben a formában, ilyen hiányosságokkal biztosan nem tud támogatni egy magára valamit is adó, felelősségteljesen gondolkozó ellenzéki párt.Az egyértelmű, hogy a hosszú felsorolás ellenére főleg rendőrségi, ügyészségi, de elsősorban titkosszolgálati hozzáférések lesznek. Tehát főleg rendőrségi és titkosszolgálati, titkos információszerző, titkos adatgyűjtő munkához szükséges ez az adatbázis. Persze, jól hangzik az, hogy önmagában nem a fényképet tárolják, hanem a betűkből, számokból álló profilt, ehhez még tartozik egy kapcsolati kód is, és igazából nem fejthető vissza az eredeti fénykép. De aztán azt is látnunk kell, hogy amikor egy összehasonlító, egy összehasonlító-elemző program elindul, és esetleg van valamifajta találat, az egyébként ötven valószínű találat vagy valószínű keresés is lehet egy átlagos összehasonlítás során. De ha például mondjuk, egy térfigyelő kamera rögzíti egy bűncselekmény elkövetését, beazonosítható az elkövető arcképe, és ezt a profilt a rendőrség leadja összehasonlító elemzésre, elkezdik összehasonlítani a már tárolt adatokkal, és van valamifajta valószínű találat vagy valószínűsíthető találat, akkor az akár egyébként ötven egymáshoz közel álló profilt is érinthet. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Abban az esetben, hogy ha már közel vannak az elkövető esetleges beazonosításához, akkor viszont akár az ötven fénykép - hogy maradjunk ennél a példánál - vagy akár a nagyobb számú fénykép is visszakérhető, visszakereshető az eredeti fénykép az adatbázisból. Ez megint csak, ahogy az előbb mondtam, elég szellősen és ködösen értelmezhető vagy vehető ki ebből a törvényjavaslatból.De hadd soroljak még néhány aggályt, amelyet egyébként akár adatvédelmi hatóság, akár más szervezetek fejtettek ki akár különböző portálokon, akár egyéb módon. Nehezen kivitelezhető állítólag informatikailag, hogy valóban ne lehessen visszanyerni azt a profilt, erre nincsenek kellő garanciák. Mi van abban az esetben, ha mégsem törlik az eredeti fényképeket, mégsem törli az a hatóság, amiről nem is tudjuk még, hogy mely hatóság, melyik központi szerv lesz? Mi garantálja, hogy nem adják ki indokolatlan esetben, indokolatlanul nagy számban a rendőrségnek vagy titkosszolgálati szerveknek a különböző adatokat? Az, ami itt Bárándy képviselő úrtól elhangzott, különösen elgondolkoztató, hiszen az valóban köztudomású, hogy a különböző telefonszolgáltatók, internetszolgáltatók akár a piacra való belépésnél, akár a fejlesztéseknél úgy kell hogy elvégezzék a piacra lépést vagy a fejlesztést, hogy a lehallgathatóságot biztosítsák, tehát magyarul, lehallgathatóak legyenek ezek a vonalak vagy internetes csatornák, amelyeket aztán a szolgáltatást igénybe vevők használnak. Ebben az esetben megint kérdezzük, melyik cég lesz az, amelynek a kifejlesztett vagy fejlesztés alatt álló programját, szoftverét használni fogják. Jó lenne, ha az előbbiek kapcsán is tájékoztatást adnának. Aztán vannak még egyéb adatvédelmi aggályok is, ugyanis nem látjuk azt, hogy biztosan tiltanák azt, hogy bármelyik más állami szerv is hozzáférjen ezekhez az adatokhoz, tehát nemcsak a kijelölt központi szerv, nem a törvényben, a rendeletben kijelölt központi szerv, hanem más állami szerv is adott esetben készíthet, gyűjthet, tárolhat ilyen adatokat. Ez nyilván nem támogatható, de ezeknek a garanciáknak a megléte megint csak nagyon fontos. A kapcsolati kódot hogyan lehet úgy létrehozni, hogy azzal valóban ne lehessen visszaélni? Csak államérdekből lenne használható, például sportrendezvények céljára nem. Nem véletlen, hogy a sportrendezvények céljára való felhasználást említik egyes hozzáértők. Erre még egyébként röviden ki fogok térni vagy vissza fogok térni, mert ez egy különösen aggályos terület, és az össztársadalom egészéhez meg a létszámot tekintve akár jelentéktelennek tűnő, de amúgy igen nagy létszámú és hangos csoport, a szurkolói szubkultúra már megszenvedte azt az elmúlt években, hogy mit jelent az, amikor a Fidesz-KDNP valamifajta adatgyűjtésbe, adattárolásba kezd. Ott egyébként, mivel magáncégek is kezelhetik bizonyos adataikat, még ettől is bizonytalanabb a helyzet.Aztán hogyan garantálható az, hogy nem lesznek tömeges megfigyelések vagy tömeges indokolatlan adatgyűjtések? Adott esetben nemcsak egy bűncselekményt rögzítő térfigyelő kamera felvétele adhat-e, mondjuk, az összehasonlító elemzésre okot, hanem egy tüntetésen, egy kormánydöntéssel vagy a kormány politikájával szembeni tüntetésen való részvétel nem eredményezhet-e adatbázisba való bekerülést vagy az adatbázisba való legalább 20 éves bent maradást? Ez legalábbis aggályos. Gondolkodjanak mindig kicsit azzal a fejjel is, amikor önök voltak ellenzékben, és amikor a balliberális kormányok ellen meglehetősen nagy számú tüntetés bontakozott ki vagy tüntetésre került sor Magyarországon, mit szóltak volna ahhoz, ha az akkori MSZP-SZDSZ-kormány ilyen javaslatokkal állt volna elő. Az is növeli egyébként a gyanakvásunkat, ami az előbb említett módon a szurkolókkal, a szurkolók nyilvántartásával az úgynevezett beléptetőrendszerek kapcsán történt, legyen szó akár ujjlenyomatos vagy vénaszkenneres vagy retinaleolvasós rendszerekről. Legújabban már lehetővé vált, hogy a sportegyesületek számára nem kötelező, hanem csak lehetőség ezeknek a rendszereknek az alkalmazása. Sajnálatos módon azonban a Ferencvárosnál még mindig alkalmazzák ezeket a rendszereket. [[12.10]] Nem csoda az, hogy bizalmatlanok a szurkolók, hiszen itt adott esetben többszörös visszaeső bűnözők is hozzáférhetnek az adatokhoz. Na, talán ettől az egytől itt, mondjuk, nem feltétlenül kell tartani, de itt is fordítva ülnek a lovon. Ami a szurkolókkal kapcsolatban történik, azzal összefüggésben el kell mondani, hogy a Fidesznek sikerült egy új jogelvet megalkotnia, ez pedig a kollektív bűnösség vélelme. A bűnösség vélelme egy régi, elavult, idejétmúlt, középkori jogelv, a kollektív bűnösség pedig a XX. század legpusztítóbb eszméihez és adott esetben a két világháborúhoz kapcsolódó fogalom. Ezt önök ötvözték - sajnos igen szerencsétlen módon -, és ebből alakították ki a kollektív bűnösség vélelmét. Magyarán mondva, ezekbe az adatbázisokba bármelyik szurkoló bekerülhet, teljesen mindegy, hogy elkövetett valamit vagy soha nem követett el semmit, bekerül, azt feltételezve, hogy bárki bármikor bármilyen bűncselekményt elkövethet - erre mondtam azt, hogy kollektíve bűncselekmény elkövetését vélelmezik -, és aztán szükség esetén ezt majd visszakeresik. Szerintem fordítva kellene: akkor kerüljön be ilyen adatbázisba valaki, ha erre okot ad. Ha bármilyen típusú bűncselekményt elkövet, amely mondjuk, sportrendezvényen előfordulhat, akkor kerüljön be, és adott esetben a kitiltás végrehajtásához, a kitiltás ellenőrzéséhez használják fel. Az már egy teljesen jogszerű és elfogadható érvelésen alapuló adatbázis és az ott lévő adatok felhasználása, mint az, hogy azt feltételezzük - és ez egyébként ebből a javaslatból is kiérződik -, hogy a biztonság kedvéért kerüljön bele mindenki, akiről olyan igazolványt készítenek, amelyhez arckép szükséges, tehát útlevél, személyi igazolvány, gépjárművezetői engedély, kerüljön be csak ebbe a nyilvántartásba, aztán sose lehet tudni, hátha valamikor valamilyen összehasonlító elemzéshez majd kellenek, szükségesek lesznek ezek az adatok. Nem biztos, hogy ez így ebben a formában olyannyira demokratikus, mint amennyire önök ezt saját magukról próbálják elhitetni. Az megint egy más megközelítés lenne, ami a KDNP vezérszónoka részéről a vége felé elhangzott, hogy bizony nehéz, modern kori népvándorlástól terhelt időket élünk, és adott esetben, ha harmadik országbeliek, harmadik országból érkezők ilyen módon való beazonosíthatóságához lenne szükséges, akkor nyilván más lenne vagy azzal kapcsolatban más és támogató - ezt előre mondom - a Jobbik álláspontja, hiszen finoman szólva is nagy a valószínűsége annak, hogy terroristák vagy terroristagyanús elemek szivároghattak be akár Magyarországra vagy Magyarországon keresztül uniós országokba vagy nem uniós tagállamként működő, más európai országokba. Az egy más történet, az egy más cél, az egy támogatható javaslat lenne. Itt azonban, hogy keverik a kettőt; és előre látom azt, hogy amelyik ellenzéki frakció ezt nem fogja támogatni, azt majd megint meg fogják azzal kínálni, hogy na lám, nem támogatta az antiterrorista törekvéseket, na lám, még a terrorveszély fokozásában érdekelt, még a terrorveszély Magyarországra szabadítása előtt szélesre akarja tárni a kapukat. Nem erről van szó. Arról van szó, hogy arról lenne érdemes egy külön törvényt hozni, mert azt több mint valószínű, hogy megfelelő szabályozással támogatnánk, és aztán a nem harmadik országbeliek vonatkozásában pedig újratárgyalnánk ezt a javaslatot. De ez, hogy a kettőt egyfajta salátajavaslatként ötvözik, majd arra ad lehetőséget, hogy ellenzéki tiltakozás, ellenzéki nem szavazatok esetén majd folyamatosan - ennek Kontrát Károly egyébként ma a magyar parlamentben a koronázatlan királya - a fejünkre olvassák meg az orrunk alá dörgölik. Úgyhogy ennek a megfontolását kérem önöktől, hogy a migránsválság kapcsán, a terrorveszély növekedésének összefüggésében, a migrációs hullámban ideérkezők… [[Kontrát Károly belép az ülésterembe.]] Tiszteletem, államtitkár úr, éppen az előbb említettem az ön személyét. Örülök, hogy értő fülekre talál majd, és remélem, hogy reagál is erre, bár borítékolom előre, hogy ez egy új csapást, új távlatokat nyit az ön számára az ellenzék ekézése terén, de igyekszünk majd ezeket a törekvéseit minimalizálni és majd csírájában elfojtani, ezt előre szeretném a sportszerűség jegyében közölni. Úgyhogy bőven van adatvédelmi aggály hatósági, adatvédelmi biztosi szinten, bőven vannak szabályozatlan részek és olyan kérdések, amelyek nem feltétlenül normaszövegbe valók, hanem egyébként egy indokolásban kellett volna elhelyezni vagy egyébként egyéb módon, tájékoztatóban kellett volna elhelyezni vagy tájékoztatni az ellenzéket arról, hogy mi a céljuk ezzel, hiszen előbb-utóbb ebbe szinte valamennyi magyar állampolgár be fog kerülni, és több ponton is sérülnek a garanciák, a jogbiztonságba vetett garanciák. Persze örökös kérdés, hogy meddig mehet el az állam, meddig korlátozhatja az állampolgárok jogait, mondjuk, ilyen, terrorveszélytől terhelt időkben, azért ennek is van egy józan határa. Biankó csekkre, zsákbamacskára pedig nem lehet igen gombot nyomni, úgyhogy ezt a javaslatot még sokat kell csiszolni ahhoz, hogy a Jobbik számára is elfogadható legyen. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Ikotity István képviselő úr, az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Ismét egy olyan törvényjavaslat került az Országgyűlés elé, amely alkotmányos alapjogainkat érinti, azok valamilyen szintű korlátozásáról szól. Sokadjára szembesülünk már azzal, hogy a kormány feladatai ellátása közben a könnyebb utat akarja választani, és nincs tekintettel arra, hogy intézkedései a célzott probléma megoldásán túl milyen további következményekkel járnak. Sokadjára kell megdöbbennünk azon, hogy alapvető személyiségi jogainkat érintő törvénymódosítások esetében sem készül megfelelő hatásvizsgálat, nincs tényleges és érdemi társadalmi egyeztetés, és a szakmai szervezetek véleményét sem veszik figyelembe. Az LMP nem vitatja, hogy a hatékonyabb bűnüldözés igénye, a világban tapasztalható terrorfenyegetettség növekedése indokolja a rendelkezésre álló technológiai újítások felhasználását, az új technológiák alkalmazása - mint amilyen a biometrikus adatok alapján történő személyazonosítás és az ehhez kapcsolódó adatkezelés is - sok esetben szükségszerűen együtt jár alapjogaink valamilyen szintű sérelmével. De az azért még sincs rendben, hogy a Fidesz-kormány ilyen esetekben rendre jelentősen túllő a szükségesség és az arányosság elve indokolta jogkorlátozások mértékén, és öles léptekkel halad egy olyan világ felé, ahol a személyes életünk a Nagy Testvér szeme előtt játszódik le.A Fidesz az elmúlt öt évben az adatvédelem ellen, a magyar állampolgárok privát szférához való joga ellen kormányzott. Az első igazi támadást a magyar emberek személyesadat-biztonsága ellen az adatvédelmi biztos intézmények megszüntetése jelentette. Az LMP ezt akkor is ellenezte és azóta is ellenzi, mert a Fidesz állításaival szemben ma már nincs olyan független szerv, amelyik hatékonyan fel tud lépni az állam túltitkosításával vagy a polgárokat sértő megfigyelésekkel szemben. Az LMP kitart amellett, hogy a magyar embereknek olyan államra van szükségük, amely átlátható, és a biztonság elvére hivatkozva nem gyűjt felesleges adatokat, egy olyan államra, amely nem hagyja meg a visszaélés lehetőségét. Ezekben a kérdésekben nem lehetünk naivak, nem becsülhetjük alá a hatalmához ragaszkodó, korrupt politikai elit gátlástalanságát. Nem bízhatunk abban, hogy a hatalom majd korlátozza magát, és bár lehetősége lenne rá, nem él vissza a rólunk gyűjtött adatokkal. Abból kell kiindulnunk, hogy amit ebben a rendszerben az adatainkkal megtehetnek, azt előbb vagy utóbb meg is fogják tenni. Gondoljunk csak arra, hogy már most is milyen sok esetben jutnak közhatalmi szervek által kezelt adatok és információk kormány közeli médiákhoz, főleg olyan esetben, amikor azok ellenzéki képviselőkre vagy már kegyvesztett saját oligarcháikra nézve jelentenek hátrányt. Itt van például a legutóbbi eset, amikor a Matolcsy-féle Magyar Nemzeti Bank burkoltan jelezte az MNB-t negatív színekben feltüntető, Magyar Nemzetnél dolgozó újságírónak, hogy tudnak róla, hogy neki is van hitele, minden további nélkül felrúgva a banktitok intézményét. De nemcsak magyar példákra gondolhatunk itt. Itt van például a Snowden-ügy, ahol szintén elénk tárulhat, hogy nálunknál fejlettebb demokráciákban is megesik, hogy az államapparátus az általa kezelt adatokat jogszerűtlenül, saját állampolgárai ellen használja fel. Ennek szellemében kell hozzáállnunk minden olyan törvényjavaslathoz, amely személyes adataink rögzítéséről és kezeléséről rendelkezik, így a tisztelt Ház előtt fekvő, arcképadatainkat központi adatbázisban elhelyezni akaró tervezethez is. A javaslat nem aprózza el: minden magyar állampolgár arcképprofilját nyilvántartó, központi adatbázis létrehozását írja elő. Itt le kell szögeznünk azt az alapvető tényt, amelyet Péterfalvi Attila, a NAIH elnöke is kiemelt a javaslat kapcsán, hogy a minden állampolgárra kiterjedő nyilvántartás erősen veszélyezteti a magánszférát. A profilalkotási technológia azért jelent különös veszélyt a magánszférára, mert míg személyazonosító irattal vagy akár ujjlenyomattal való azonosításhoz szükség lehet az érintett együttműködésére - ilyen például az igazolvány átadása vagy az ujjlenyomat adása -, az arcképpel bármilyen helyzetben az érintett tudta nélkül is könnyen azonosíthatóvá válik. [[12.20]] Ezzel az automatizált módon elvégezhető azonosítással az állampolgárok elveszítik a személyi azonosságuk felfedése fölötti ellenőrzésüket. Az azonosítás ráadásul távolról és akár tömeges méretekben is elvégezhető. Minden utcai kamera vagy mobilfotó a személyazonosítás eszközévé válhat, amivel felfedhető és végigkövethető, hogy az egyén kinek a társaságában hol és mit csinál. Ezt a veszélyt különösen valóssá teszi a térfigyelő kamerák elterjedése, egy CCTV-rendszer esetén az esetleges összekötés az adatbázissal vagy képeinek a felhasználása lehetővé teszi az utcán sétálók vagy egy tömeg tagjai, például egy tüntetésen részt vevők azonosítását. Tény, hogy a törvényjavaslat tartalmaz garanciákat a személyes adatok védelme érdekében. Ilyen garancia lehet, hogy csak a központi szerv kezelheti az adatokat, és hogy az adatigénylésre jogosult szervek az ő ellenőrzésük eredményét kapják csak meg, vagy hogy a központi szerv csak a létrehozott profilkapcsolati kódot kezeli, a hozzá tartozó személyes adatokhoz nem fér hozzá. De ezek a garanciák elégtelenek, a teljes körű arcképprofil-nyilvántartás létrehozatala ténylegesen jelentősen megkönnyíti a magánszférába való beavatkozást. A központi adatkezelő szerv kijelölése által nyújtott garanciát például jelentősen gyengíti az, hogy az intézményt a kormány rendeletben jelöli ki. A tervezetből nem következik egyértelműen, hogy az adatkezelő egy új, független szerv lesz, ennek hiányában viszont a garancia kiüresedik, formálissá válik. A személyes adatok védelmét szolgálhatják jogi és technikai garanciák. A legerősebb technikai garancia egyértelműen az, ha nem kezelnek személyes adatokat, vagy azokhoz technikailag lehetetlen hozzáférni. A technikai garanciákhoz képest a jogi garanciák mindig esetlegesek, hiszen könnyedén megváltoztathatók, akár meg is szüntethetők. Ahhoz, hogy képesek legyenek betölteni a rendeltetésüket, egyrészről az szükséges, hogy a betartásukat hatékony eszközökkel ellenőrizzék, a jogi garanciákat jelentő szabályokat ne lehessen következmények nélkül megszegni, másrészről pedig az, hogy az alkotmányvédelemmel foglalkozó szerv, például az Alkotmánybíróság a jogi garanciákat lerontó módosításoknak állja útját, a garanciákat tartalmazó szabályokat ne lehessen szabadon megváltoztatni. Ahogy korábban felvezettem, Magyarországon ezek az intézményi feltételek nem állnak fenn, éppen ellenkezőleg, az elmúlt években folyamatosan gyengültek. A javaslat szerinti adatkezelőhöz számos szerv fordulhat adatigényléssel előre meghatározott célokból. Az esetek egy részében ezek a jogosultságok szűken meghatározott esetekre vonatkoznak, és a szükségességük is indokolható. Ilyen, hogy a nyomozó hatóság és az ügyészség büntetőeljárás során a feltételezett elkövető vagy a körözési eljárást folytató szerv a körözött személy azonosítása érdekében kér adatot, tehát amikor egy keresett személy megtalálásához szükséges az azonosítás. De itt is ismételnem kell, hogy a viszonylag elfogadható szabályozás gyakorlatban történő kiüresítésének nincsenek meg a tényleges korlátai. Ráadásul van olyan része is az adatigénylésre jogosultságok körének, amely elnagyolt; például a nemzetbiztonsági szervek esetében, amelyek titkos információszerző és titkos adatgyűjtő tevékenységük ellátásához további specifikálás nélkül igényelhetnek azonosítást. Ez a széles körű jogosultság azért is aggályos, mert a titkosszolgálatok működése fölött köztudottan gyenge a konkrét ügyekre is kiterjedő, nem politikai természetű ellenőrzés. Úgy gondolom, hogy ilyen horderejű kérdésekben részletes hatásvizsgálat nélkül a tisztelt Ház elé sem szabadna hozni egy ilyen javaslatot, ilyen vizsgálat nélkül ugyanis a lehetséges alapjog-korlátozó következmények kezelése nem látható. Nem véletlen, hogy Péterfalvi Attila erre is felhívta a figyelmet a javaslat egyeztetése során. Összességében tehát azt kell mondanom, hogy az LMP nem tudja támogatni a javaslatot, mert az alapjog-korlátozás szükségessége és arányossága nincs hatásvizsgálattal alátámasztva, és mert a Fidesz-kormány adatvédelmi területen végzett eddigi tevékenysége nem ad alapot semmilyen bizalomra aziránt, hogy a kormányzat ne élne vissza a felállítandó adatbázisban kezelendő adatainkkal. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy Vadai Ágnes független képviselő asszony felszólalási szándékát visszavonta. Mivel kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, és írásban sem jelentkezett senki felszólalásra, most a normál időkeretben felszólalásra jelentkezett képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Államtitkár Úr! Azzal a szóval kezdeném a hozzászólásomat, ami nagyon sokszor elhangzott itt az ellenzéki padsorokból, ez pedig a bizalom hiánya. Ha korrekt akarok lenni, szerintem ez a helyzet fordítva is előállhatott volna, hogy korábban egy MSZP-s államtitkár beszél arról, hogy egy ilyen rendszert szeretnének bevezetni, és akkor a fideszes ellenzék nagy valószínűséggel hasonlóképpen reagált volna a felvetésekre. Ezt azért szeretném előrebocsátani, mert szerintem érthető a kormányzat célkitűzése. Egy globálisan változó világban, ahol ezerféle új veszély jelenik meg, szerintem az helyes és jó irány, ha a kormányzat gondolkodik azon, hogy az új biztonsági kihívásoknak hogyan tud a kormányzat jobban megfelelni, hogyan tudja garantálni állampolgárainak, az itt élő embereknek a biztonságát. De ha az a gond, hogy bizalomhiány van, akkor a kormányzatnak értelemszerűen azon kell gondolkodnia, hogy ezt a bizalomhiányt hogyan lehet kiküszöbölni, hogyan lehet olyan garanciákat építeni ebbe a törvénybe, akár módosítókkal, ami az átláthatóságot és adott esetben az ellenőrizhetőséget jobban szolgálja. Hallgatva a vitát, több pont körül csúcsosodott ki az ellenzéki kritika; ezekre hadd hívjam fel még egyszer én is a figyelmet. Az egyik az új hivatal. Mindig, amikor valami új dolog jön létre, akkor nagyon sok a bizonytalanság körülötte, hogy kikkel, milyen technikai paraméterekkel, hogyan fog ez működni, az a 4 milliárd forint, amit többen említettek, hogyan kerül felhasználása. A másik a személyi adatok védelme, az adatbiztonság. Miközben a felszólalásra készültem, azon gondolkodtam, nagyon érdekes, hogy az állampolgárok Magyarországon szívesebben adják meg egy külföldi multinacionális cégnek az adataikat, mint a magyar államnak. A Facebooknak szinte mindenki megadja az adatait, sőt nemcsak egy képet, hanem ezerféle képet tölt föl a családjáról, a gyerekéről és mindenkijéről. Tehát ha én akarok valakiről tudni valamit, akkor ma nem kell titkosszolgának lenni ahhoz, hogy az ember sok információt be tudjon szerezni, hanem a Facebook segítségével ezt meg tudja tenni, más esetben meg üdvözli a hozzáértő közönség, hogy a Facebooknak milyen arcfelismerő szoftvere van, ami már majdnem pontosabb, mint az emberi arcfelismerő képesség. Tehát egyik oldalról azt lehet látni, hogy az emberek adatbiztonsága, a személyiségi adatokhoz kötődő biztonsága egy esetben - most konkrétan hadd maradjak ennél a példánál, a Facebooknál - kisebb aggályokat vet fel, de amikor az éppen aktuális kormány akar hasonlót csinálni, akkor természetesen nagyobb az idegenkedés. Ez valószínűleg normális, és egészen biztosan a mi viszonylag fiatal demokráciánkból következik, ettől függetlenül azért érdemes odafigyelni arra, hogy a magánszféra védelmét hogyan tudják erősebben biztosítani. A másik ilyen az, hogy mi a nyomós indok. Mindenki azon aggódik és joggal, hogy milyen alapon lehet majd kérni ilyen azonosítást, hozzátéve természetesen, hogy kik azok, akik kérhetik ezt az azonosítást. És ehhez kötődik az is, hogyan lehet ellenőrizni, hogy ez a jogszabályok szerint történik. Mert a törvényi garanciák fontosak, de ha nem értesülünk arról, hogy valahol jogszabálysértés történt, akkor azt nem is tudjuk felderíteni, és adott esetben nem is tudunk védekezni ellene. A másik teljesen világos, minden ellenzéki képviselőt joggal aggasztó kérdés a tömeges azonosítás. Jobbikos képviselőtársam is beszélt róla, de Bárándy Gergő képviselőtársam is, hogy egy tüntetésen vagy egy nagyrendezvényen olyan emberek azonosítása is megtörténhet, akik adott esetben semmilyen bűncselekménnyel nincsenek kapcsolatban. Ez igaz a sportrendezvényre - ezt ugyan a törvény kizárja -, de igaz lehet akármilyen más nagyobb rendezvényre is, ahol elméletileg közbiztonság vagy egyéb más terrorizmusgyanú miatt a rendőrség joggal lehet kint. A harmadik ilyen fontos pont a titkosszolgálatok lehallgatási gyakorlata. Lehet, hogy államtitkár úr majd ki tud térni a válaszában arra, hogy az eddigi gyakorlat miért nem volt megfelelő, miért nem jó, ha adott esetben - ahogy eddig volt - bekérik a szolgáltatóktól, és azoknak kötelességük ezeket a hanganyagokat, SMS-eket tárolni és rendelkezésre bocsátani, miért kell ezt mindenáron magyar szervereken tárolni. [[12.30]] Tehát technikailag nem pontosan érti az ember, hogy ha a feladat megoldása a fontos, hogy legyenek meg azok a hanganyagok, amikre a szolgálatoknak szükségük van, akkor miért nem mindegy az, hogy ezt milyen módon és hogyan. Lehet, hogy van erre egy szakmai megoldás, én nem tudom, nem értek ennyire hozzá, de mindenféleképpen ezt a bizalmatlanságot tovább tudja erősíteni ez a kérdéskör.A másik, hogy az átláthatóság szempontjából hogyan lehet azt garantálni, hogy ebben legyen egy folyamatos kontroll. Legyen egy folyamatos ellenőrzése annak, hogy ezek a célok úgy valósulnak meg, ahogy egyébként, adott esetben nem elvitatva, a törvényalkotó szándéka szerint volt, és hogyan lehet kiszűrni azokat az egyszerű adatigénylési módszereket, hogy egyszerűen egy nagy rendezvényre ma már, amikor ilyen sokféle módon lehet terrorizmusveszéllyel fenyegetni Magyarországon, legegyszerűbb azt mondani, hogy itt potenciálisan felmerült az, hogy terrorizmusfenyegetés van vagy terrorizmussal kapcsolatos veszély áll fönn, és abban a pillanatban sok minden másra is használhatóak ezek az adatok.Ez igaz egyébként a lehallgatásnál is meg sok minden másnál, hogy adott esetben, ha van 3-4 szám, amit ellenőrizni kell, ahhoz hozzákerül még egy, akkor az valószínűleg el tud csúszni az ellenőrzések körében. Ha viszont van egy folyamatos monitoring, egy átláthatóság, akkor ezek a hibák is értelemszerűen adódnak, és ennél nagyobb hibát nagyon nehéz elkövetni a titkosszolgálatok oldaláról, hogy nem megfelelő célra használják ezeket a nagyon fontos, a biztonságot szolgáló, de éppen ezért nagyon érzékeny adatokat és eszközöket.Összegzésképpen azt javasolnám államtitkár úrnak, hogy érdemes a vitában elhangzott tételeken gondolkodni egy kicsit, hiszen lehet, hogy ezeket módosítóval lehet korrigálni. Nem pontosan látjuk még a kormány szándékát, hiszen a vita most indult csak el. De ezek a pontok olyanok, amiken látható módon, függetlenül attól, hogy melyik párt szól hozzá, mégiscsak van egy találkozási pont, és egymástól függetlenül jutottunk ezekre a konklúziókra. Úgyhogy mindenféleképpen azt javasolnám államtitkár úrnak, hogy mind az adatvédelmi ombudsman, mind a mi javaslataink alapján további garanciákat építsenek be a törvénybe, illetve az átláthatóság fokozása egészen biztosan segítené ennek a jogszabálynak és ennek az eszköznek a hatékonyságát. Bevallom őszintén, Bárándy Gergővel nem egyeztettem, én a magam részéről egy kicsit óvatosabban fogalmaznék az elutasításnál. Azt tudnám mondani, hogy ha ezeket a garanciákat sikerül beépíteni, akkor akár még szerintem ez a javaslat alkalmas lehet arra is, hogy támogassa az éppen aktuális ellenzék. De ez attól függ, hogy ezeken a területeken hogyan haladunk előre, és milyen kompromisszumra kész a kormányzat. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki az adott napirendünk keretében felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy korszerű technológia vagy új technológia bevezetése vagy alkalmazása, használata mindig izgalmas kérdéseket vet föl, különösen akkor, ha ezt az állam és az emberek biztonságát garantáló, védő szervezetek is használni kívánják, használni akarják. A felszólalások többször említették azt, hogy ma az internethez kapcsolódóan számos olyan rendszer működik, amelyhez az állampolgárok a saját adataikat nagy számban és nagyon nagy részletességgel adják ki. Én még azzal a véleménnyel is vitatkoznék, hogy tisztában vannak azzal, hogy milyen típusú szoftverek gyűjtik, profilírozzák ezeket az adatokat. Akik meglehetősen nagy mértékben kitárulkoznak, azokról gyakorlatilag, nyilván elsődlegesen a kereskedelmi szolgáltatók, reklámtevékenység céljából szinte egészen pontos, személyre szabott adatokkal rendelkeznek, talán sokkal pontosabbal, mint az állam vagy az állami szervek. Nyilván, ha egy ilyen technológia létezik, egy ilyen technológia adott, akkor felmerül a kérdés, és felelős az állam azért, hogy ezeket a technológiákat képes legyen használni arra a célra is, ami az állam feladata: alapvetően az állampolgárok biztonságának szavatolása, a bűnüldözés, akár adott esetben a migrációs válság okozta kihívások kezelése. Meggyőződésem szerint a benyújtott törvényjavaslat az egyeztetés óta változott, és igyekezett figyelembe venni mindazokat a felvetéseket, amelyek az információbiztonsággal kapcsolatban megjelentek. Tehát ez a törvényjavaslat garantálja azt, hogy ne legyen, ne lehessen olyan célú felhasználás, ami az állampolgárok szabadságát bármilyen módon korlátozná. Valóban, itt többen felvetették, hogy túl szélesnek találják azok körét, akik ezt használhatják, viszont mögé kell látni, hogy ezek a szervezetek mire használhatják. Egy egyszerű személyazonosság-ellenőrzés egy beléptetésnél nyilvánvalóan egy jóval szűkebb alkalmazási lehetőséget jelent, mint adott esetben a bűnüldözésnél. Fölvetődött az a kérdés, hogy milyen szoftverekkel, milyen eszközökkel és ki fogja mindezt működtetni. Azt gondolom, elég furcsa lenne, ha egy törvényjavaslat azzal foglalkozna, hogy a majdan elfogadott törvény végrehajtásához szükséges eszközöket, szoftvereket, hardvereket honnan vásárolja a kormány. Nyilván nem ez a törvény célja, nem a törvényjavaslat az eszköz arra, hogy a későbbi kivitelezőket vagy a beszállítókat meghatározzuk. Azt gondolom, hogy ennek semmiképpen nem a törvényben van a helye. Nyilván az rendkívül fontos, hogy a beszerzendő eszközök, szoftverek egyfelől alkalmasak legyenek minden olyan jogi kritérium biztosítására, ami ahhoz szükséges, hogy az állampolgárok valóban biztonságban érezhessék magukat, és ez a törvény a személyes adataik biztonságát továbbra is biztosítsa, másfelől pedig ezek az eszközök a titkosságot is valóban megfelelő módon biztosíthassák. A felszólalásokból érezhető volt, mint általában minden törvénytervezetnél egy jó adag politikai aggály, felvetés. Azt egy kicsit bájosnak tartom, hogy miközben az identitás elvesztéséért vagy elvesztésének lehetőségéért aggódunk, az MSZP és az LMP vezérszónokának felszólalása nem tartalmában, hanem szó szerint szakaszokban teljesen azonos volt. Azonos mondatokat, azonos fogalmakat, azonos összetételeket használtak. Tehát nem tartalmilag volt azonos, hanem szó szerint, méghozzá nem is kis mértékben. Itt nyilván az identitás elvesztése valahol már megkezdődött, de ez nem magához a törvényjavaslathoz kapcsolódó megjegyzés, ezért elnézést is kérek. Bízom abban, hogy a törvényjavaslathoz beérkező módosító indítványok olyanok lesznek, amelyek segítik a törvényjavaslat jobbá tételét és elfogadását, és ezt követően azok a hozzászólások, amelyek efelé irányultak, és ezt köszönöm Mesterházy képviselő úrnak is, illetve a kormánypártok képviselőinek is, és a vita további szakasza elősegíti azt, hogy egy jó törvényt fogadhassunk el. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény, valamint ezzel összefüggésben egyes további törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány által benyújtott előterjesztés T/6625. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Kontrát Károly úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat a szabálysértési eljárások gyors és eredményes lefolytatása, valamint az egységes joggyakorlat megteremtése érdekében szükséges törvénymódosításokról szól. 2012-ben hatályba lépett az új szabálysértési törvény, amely a szabálysértési eljárásnak a fokozatosság, a hatékony és gyors eljárás elvére épülő rendszerét teremtette meg. A jelenlegi módosítást az azóta felmerült gyakorlati tapasztalatok indokolják, így különösen az eltérő jogértelmezési kérdések rendezése, pontosítása, az egységes és következetes jogalkalmazási gyakorlat megteremtése. [[12.40]] Emellett a törvényjavaslat az eljárások hatékonyságát növelő új jogintézményeket és új tényállásokat vezet be, valamint a meglévő egyes tényállások szövegének módosítására tesz javaslatot.Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat új jogintézményként megteremti a megkeresés lehetőségét, amivel a bíróság és a rendőrség arra kap felhatalmazást, hogy az ismeretlen személlyel szemben elzárással is sújtható szabálysértés elkövetése miatt indult eljárásban a tényállás tisztázása érdekében állami vagy önkormányzati szervet, hatóságot keressen meg, és tőlük tájékoztatást, adatot kérjen. A szabálysértési jogterületben 2012 óta érvényesülő fokozatosság elvére, valamint a büntetőjogi szabályozással való összhang iránti törekvésre tekintettel indokolt a fiatalkorúakra vonatkozó jelenlegi szabálysértési büntetések és intézkedések körét a szabálysértési eljárás alternatívájaként meghatározható szabálysértési elzárás végrehajtásának próbaidőre történő felfüggesztésével bővíteni. Erre azért van szükség, mert a fiatalkorú elkövetőkkel szemben az elzárásra - mint a legszigorúbb büntetés kiszabására - csak a legvégső esetben, továbbá a célszerűség és arányosság követelményének figyelembevételével kerülhet sor. Így a fokozatosság követelményét szem előtt tartva meg kell teremteni a cselekmény tárgyi súlyához és az elkövető személyi körülményeihez igazodó büntetéskiszabás lehetőségét. A törvényjavaslat a kártalanítási jogosultság visszaélésszerű gyakorlásának megszüntetésére megoldásként javasolja a kártalanításhoz való jog fő szabályának kiegészítését azzal, hogy nem jár kártalanítás abban az esetben, ha a perújítással érintett ügyben az eljárás megszüntetésének oka az, hogy a cselekmény bűncselekmény, és az alapügyben végrehajtott szabálysértési büntetés a büntetőeljárás során kiszabott büntetésbe beszámítható. Ezzel párhuzamosan szükséges a büntetőjogi szabályok módosítása azzal, hogy a büntetőeljárásban kiszabott büntetésbe be kell számítani a szabálysértési eljárás keretében végrehajtott büntetést. Ennek érdekében a törvényjavaslat a büntető törvénykönyvről szóló törvény módosítására is javaslatot tesz. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a következő új szabálysértési tényállások bevezetésére tesz javaslatot. Az új pszichoaktív anyagok birtoklásának fokozott társadalomra veszélyessége miatt a törvényjavaslat szabálysértésként büntetni rendelné a csekély mennyiséget, azaz a 10 grammot meg nem haladó mennyiségű új pszichoaktív anyag birtoklását. Új szabálysértési tényállásként rendelné büntetni a közérdekű üzem működésének bűncselekményi szintet el nem érő megzavarását. Ezen túl több, már meglévő szabálysértési tényállás is módosul. Például az óvodai nevelésben való részvételi kötelezettség és a tankötelezettség megszegése elnevezésű tényállás esetében a törvényjavaslat két módosításra tesz javaslatot: egyrészt egyértelműsíti a tényállást úgy, hogy a szabálysértési felelősségre vonásnak egy nevelési, tanítási évben csak egyszer van helye, valamint a gyermekvédelemnél a gyámot kiveszi a szabálysértés ezen fordulatának alanyi köréből. A törvényjavaslat a jogosulatlan közterületi értékesítés elnevezésű szabálysértési tényállás tekintetében az elkövetési magatartás megfogalmazását pontosítja. A törvényjavaslat eljárásgyorsító módosítási javaslatai a következők. A gyakorlati végrehajtást megkönnyítve egységes rendben szabályozza a jogorvoslati lehetőségeket. Az átlátható szabályozás megteremtése érdekében, az egységes joggyakorlat elősegítése céljából pontosítja, rendszerezi a közérdekű munka szabályait. Szintén a hatékony és gyors eljárást segíti az a rendelkezés, amely az erdészeti hatóság, a természetvédelmi hatóság és az adóhatóság részére közvetlen hozzáférést biztosít a feladatellátáshoz szükséges szabálysértési, nyilvántartási adatokhoz. A törvényjavaslat az előzőeken túlmenően az Európai Unió jogának való megfelelés érdekében is tartalmaz módosítási javaslatokat. Ezek közül kiemelendőek az eljárás alá vont személy védelemhez való jogának erősítését és hatékony gyakorlását célzó rendelkezések, valamint az őrizetbe vett fiatalkorú személyek érdekeinek képviseletét biztosító rendelkezések. A szabálysértési törvény és a büntető törvénykönyv módosítása mellett a törvényjavaslat tartalmazza a szabálysértési jogsegéllyel összefüggő törvény módosítását is. Eszerint - hasonlóan a külföldön kiszabott pénzbírságok átvételéhez - a módosítás elfogadása esetén bármely szabálysértés miatt lehetővé válna a végrehajtási eljárásoknak a törvény keretében történő átadása külföldi hatóság részére. E módosítás elsősorban a Magyarországon szabálysértést elkövetett külföldi állampolgárok felelősségre vonását szolgálja, ugyanakkor az Európai Unió kötelező előírásait nem veszélyezteti, azokkal teljes mértékben összhangban áll.Tisztelt Országgyűlés! Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a benyújtott törvényjavaslatot tárgyalja meg, és azt támogassa, fogadja el. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Ágh Péter képviselő úrnak, a Fidesz vezérszónokának.
Tisztelt Országgyűlés! Az egységes jogalkalmazás megteremtése érdekében szükségessé vált a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény, valamint az ezzel összefüggő, a szabálysértési jogsegélyről szóló 2007. évi XXXVI. törvény módosítása. A kormány által benyújtott törvényjavaslat a korábbi szabályozáshoz képest koncepcionális módosításokat nem tartalmaz, azonban a jogalkalmazó szerveknek az új kódex hatálybalépése óta eltelt időszakban szerzett tapasztalatai, valamint az uniós jogi kötelezettségek teljesítése indokolják a jelenlegi módosítást. A szabálysértési jog felöleli egyrészt a társadalomra kevéssé veszélyes cselekményeket, másrészt a közigazgatás rendjét sértő magatartásformákat. Az új kódex több ponton is szakított a korábbi szabályozással, például megváltozott a szabálysértés fogalma, változtak az anyagi jogi szabályok, és még lehetne sorolni a változtatásokat. A törvénymódosítás ezeket a problémákat, hiányosságokat hivatott kijavítani, és az uniós jogharmonizációnak eleget tenni.A törvényjavaslat tartalmazza a fiatalkorúak tekintetében a szabálysértési elzárás végrehajtása felfüggesztésének új jogintézményét, ami tovább szélesíti a bíróságok jogalkalmazói mozgásterét a fiatalkorúak esetében. A törvényjavaslat a Btk. szabályozási elveinek, valamint a közösségi normákban megjelenő eljárási szabályoknak megfelelő alapjogi garanciákat biztosító kereteket alkot. Új törvényi tényállás bevezetésével meghatározza a közérdekű üzem működésének megzavarásával elkövetett szabálysértések körét, így a Btk. szabályozásával párhuzamosan a megfelelő büntetőkategória bevezetésével biztosítja a visszatartó erőt, ennek érdekében a szabálysértések körében is indokolt az új tényállás bevezetése. A javaslat az átlátható szabályozás megteremtése érdekében, az egységes joggyakorlat elősegítése céljából pontosítja, rendszerezi a közérdekű munkára vonatkozó rendelkezéseket. Az uniós közösségi joganyagból eredő jogharmonizáció megteremtése érdekében módosulnak a képviseleti jogra vonatkozó szabályok, valamint biztosított lesz a képviseleti jogról történő lemondás lehetősége is. Új jogintézményként kerül bevezetésre a megkeresés és felismerésre bemutatás, amelyek a büntetőeljárási szabályrendszer mintájára megfelelő garanciák mellett kerültek be a javaslatba. A nyilvántartásokhoz való közvetlen hozzáférés lehetőségét a szabálysértési törvényben szabályozzák a jövőben, tekintettel arra, hogy a különböző hatóságok külön törvényben meghatározott feladataik, jellemzően az engedélyezési eljárásaik során közvetlenül hozzáférjenek az eljárásukhoz jogszabály által megkövetelt szabálysértési előéleti adatokhoz.Tisztelt Képviselőtársaim! Mindezek alapján tisztelettel kérjük, hogy támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Demeter Márta képviselő asszony, az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy először is szóljak pár szót az előttünk fekvő javaslat előzményeiről! A szabálysértési törvényt az Országgyűlés 2011 decemberében fogadta el. A törvényjavaslat parlamenti vitájában az MSZP éles kritikát fogalmazott meg, kifejtettük, hogy az új szabálysértési törvény kiforgatja a szabálysértési jog logikáját. A szankciók tekintetében a büntetőjogra jellemző szigort vezet be, miközben nemhogy megtartja az egyszerűbb, kevesebb garanciát biztosító eljárást, hanem lényegesen ki is bővíti az eljáró hatóságok mozgásterét.Így lényegében a kormány visszaél a szabálysértési jogban rejlő lehetőségekkel, és a büntetőeljárás garanciáinak mellőzésével lehetővé teszi az állam hatóságai számára, hogy kényük-kedvük szerint a legkeményebb eszközökkel lépjenek fel akár a legkisebb jogsértésekkel szemben is. [[12.50]] Az MSZP kifogásolta a törvénynek a szakmai kidolgozatlanságát is. Szeretnék említeni pár dolgot azokból az elvi kritikákból, amelyeket megfogalmaztunk a törvény elfogadása előtt. Álláspontunk szerint időszerű volt a szabálysértési jognak a megújítása 2011-ben. A kormány által beterjesztett törvényjavaslat igaz, hogy előremutató és koncepcionálisan új megoldásokat is tartalmazott, mégis ennek ellenére abban a formában, ahogy ez már akkor a Ház elé került, nem volt támogatható. A törvényjavaslat egészét ugyanis áthatotta az az alapvetően hibás fideszes szemlélet, amely szerint a társadalmi problémák pusztán a szankcióknak a növelésével, erő alkalmazásával egyszerűen megoldhatók. Ugye, azóta is számos példát láttunk erre. A szabálysértések elkövetőire a kiszabható pénzbírság összege drámaian megnőtt. A legenyhébb szabálysértések esetén is lehetőség van akár 150 ezer forint pénzbírság vagy 70 ezer forint helyszíni bírság kiszabására. Az előterjesztő által is elismerten enyhe súlyú jogsértések esetén ilyen mértékű bírságok kiszabása az egyre nehezebben élő családok számára aránytalan terheket jelent. A hatóságoknak a szankciók kiszabása terén biztosított túlzottan tág döntési szabadsága és a megemelt bírságtételek növelik a korrupció veszélyét, és felvetődött a gyanú, ami azóta be is igazolódott, hogy a kormány az új szabálysértési törvényt a pénzbehajtás egyik eszközének fogja tekinteni. Külön kiemeltük azt már a 2011-es vitában is, hogy az elzárás kiszabása fiatalkorúakkal szemben egyenesen elfogadhatatlan, mert az nem egyeztethető össze a tankötelezettséggel és az eddigi gyermekvédelmi megközelítéssel. Meggyőződésünk szerint ennek következménye az iskolai kimaradás, a stigmatizáció, ami még valószínűbbé teszi az úgynevezett nemkívánatos bűnözői karrier elindulását, és ennek, ugye, végső állomása a három csapás törvény által lebegtetett életfogytiglani büntetés is lehet. Tehát ezeket a kritikákat már akkor is megfogalmaztuk. Ezeket a kritikákat nagyban visszaigazolja az a három és fél év, ami eltelt a törvény hatálybalépése óta. Még a törvény hatálybalépése előtt, 2012 tavaszán nagy terjedelemben íratta át a kormány az Országgyűléssel ezt a törvényt, és majd’ szinte minden rendészeti salátatörvény tartalmazott szabálysértésitörvény-módosítást. Az előttünk fekvő javaslatról szólva az előterjesztő indoklása szerint a javaslat benyújtását az elmúlt időszak jogalkalmazási tapasztalatainak a szabálysértési törvényen történő átvezetése tette szükségessé, mint ahogy azt Kontrát Károly államtitkár úr is kiemelte. Ennek megfelelően a javaslat többnyire a szabálysértési törvény koherenciáját javító jogtechnikai típusú rendelkezéseket tartalmaz. De szeretném ismét kihangsúlyozni, hogy többedszerre módosítják már ezeket a rendelkezéseket, és ezt mindig egyébként nagy terjedelemben teszik.Pár észrevétel az előttünk fekvő törvényjavaslathoz: azt látjuk, és láthatja az egész Ház is, hogy maga a kormány is egyébként javítandónak tartja a szabálysértési törvényt. A javaslat többségében a szabálysértési törvény koherenciáját javító rendelkezései vannak, ezt az előbb szintén kiemeltem, egyébként van benne üdvözlendő elem is, például a képviseleti jogra vonatkozó új rendelkezések. Az új szabálysértési tényállások, a közérdekű üzem működésének megzavarása, új pszichoaktív anyaggal kapcsolatos szabálysértések, ahogy államtitkár úr is említette, szintén arányos jogalkotói reagálásnak tekinthetőek e csekély súlyú, de kétségtelenül a társadalomra veszélyes megszaporodott jelenségekkel szemben. Hasonlóképpen egyébként arányosnak tekinthető a lőfegyverrel kapcsolatos szabálysértés kiterjesztése is.Szeretnék még három konkrétumot kiemelni. Az egyik, hogy felfüggeszthető lesz a fiatalkorúakkal szemben kiszabható elzárás végrehajtása. A próbaidő tartama egy hónaptól hat hónapig terjedhet. A felfüggesztett szabálysértési elzárást akkor kell foganatosítani, ha a fiatalkorúval szemben a próbaidő alatt elkövetett szabálysértési elzárással sújtandó szabálysértés elkövetése miatt szabálysértési elzárás büntetést szabtak ki. Azt kell mondjam, hogy az eddigiekhez képest mindenképpen pozitívnak tekinthető ez a lépés, de az elvi kritikáinkat továbbra is fenntartjuk. Ezeket a gyakorlatban is fenntartjuk, mert tény, hogy fel kell lépni a fiatalkorú elkövetőkkel szemben, de az is tény, hogy a mai napig nem megoldott, és számos kérdést vet fel, hogy például az, aki tanköteles korú, ezeknek a gyermekeknek a részére hogyan megoldott maga az oktatás. És itt ismét szeretném kiemelni ennek az úgynevezett bűnözői karriernek meg stigmatizáció kialakulásának a veszélyét, és hogy ez milyen súlyosbító körülmény lehet. Tehát azt kell mondjam, hogy a változtatás természetesen egy pozitív változás, de még mindig azt mondjuk erre, hogy lényegi fenntartásaink vannak ezzel kapcsolatban. A másik, amit szeretnék kiemelni, az pedig egy fontos új rendelkezés, hogy ugye, a szabálysértési törvény kiegészül egy új „megkeresések” címmel, eszerint az elzárással is sújtható szabálysértések esetében a szabálysértés felderítéséhez szükséges adatok közlése érdekében állami és helyi önkormányzati szerv, illetve hatóság kereshető meg. A kiemelt közlekedési szabálysértések esetén ezen túlmenően köztestületi, gazdálkodó és civil szervezet is megkereshető. Tehát érdekes kiemelni azt, hogy míg más szabálysértési köröknél, ugye, nem teszi lehetővé ezt a megkeresést, így a közlekedési szabálysértések esetén ez külön kiemelésre kerül, és külön lehetőség biztosított erre. Tehát összegezném a véleményünket és az eddig elhangzottakat. A most benyújtott törvényjavaslatból látszik, hogy számos ponton módosítja, ugye, a hatályban lévő szabálysértési törvényt, tény, hogy vannak előremutató módosítások, ugyanakkor az is tény, hogy nem orvosolják a szabálysértési kódexnek azokat az alapvető és koncepcionális hibáit, amit már kiemeltünk 2012-ben és a 2012-es módosításoknál is. Tehát továbbra is az az álláspontunk, hogy a jelenlegi, alapvetően rossz törvény felváltására van szükség, a szabálysértési jog, büntetőjog és szabálysértési jog viszonyának a tisztázásával és a rendszerszintű újraszabályozásával. Tehát ezért a hatályos kódex toldozgatás-foldozgatását az MSZP nem fogja támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Firtl Mátyás képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány a T/6625. számon benyújtotta a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény, valamint ezzel összefüggésben egyes további törvények módosításáról szóló törvényjavaslatát. A módosítás célja a jogalkalmazó szervek tapasztalatainak beépítése a szabálysértési kódexbe és az uniós jogi kötelezettségeknek a teljesítése. A szabálysértések olyan kriminális cselekmények, amelyek a társadalmi együttélés általánosan elfogadott szabályait sértik, vagy veszélyeztetik, de a bűncselekmény büntetni rendeléséhez szükséges kockázatokkal és veszélyességekkel nem rendelkeznek. A szabálysértés és szabálysértési jog, a szabálysértések általában nem érik el a társadalom erkölcsi rosszallását, az ilyen cselekményeknél alacsonyabb fokú és mérhető materiális károkozást. Ezért a jogalkotó nem rendel hozzá büntetőjogi következményt. A szabálysértések két nagy csoportja: a kriminális jellegű szabálysértések olyan tényállások, amelyek megfelelnek egy büntetőjogi tényállás kisebb súlyú alakzatának általában a közigazgatáshoz nem kötődő részéhez; a közigazgatás elleni szabálysértések olyan magatartásformák, amelyek nem kriminális jellegűek, nincs büntetőjogi összefüggésük. A szabálysértési jog felöleli egyrészt a társadalomra kevéssé veszélyes cselekményeket, másrészt a közigazgatás rendjét sértő magatartásformákat. Ez a jogterület két jogág között áll, a fogalom- és az eljárásrendszere mindkettőre támaszkodik. A jogirodalomban eltérő vélemények vannak arról, hogy a szabálysértési jog mennyire közelítsen a büntetőjoghoz, és szükséges-e a közigazgatási büntetőhatalom egységes kodifikációja. [[13.00]] Egy társadalom életében a legfontosabb közös érték az a rend, amely megadja a hétköznapok biztonságát, amely a boldogulás alapfeltételét jelenti. Rend és rendezettség hiányában lehetetlen egy ország, egy közösség építése, növekedése, fejlődése. Csak zárójelben jegyzem meg: rend hiányában a külpolitika bátor kiállása is lehetetlenné válik. Nemzeti érdek, hogy Magyarországon rend legyen, olyan rend, amely igazságot szolgáltat, megfelelően szigorú törvényeket alkot, és mindenkinek védelmet garantál, egyben a megelőzést is szolgálja. A törvénymódosítás a 2012. évi II. törvény tekintetében a jogalkotás mögötti gyakorlati okokat is megvilágítja, és amikor ezeket keressük, rá kell irányítanunk a figyelmet arra, hogy a mindennapok során felmerülő problémák megoldásának hatékonnyá tétele az egyik legfontosabb szempont. Ilyen, mindennapokban jelentkező probléma az a helyzet, amikor a rend betartása maga sérül, s amivel kapcsolatban a vonatkozó jogszabályok is rendszertelenek. Ezért volt a 2012. évi II. törvény, amely ezt rendezte. Most a finomhangolásnak teszünk eleget, a tapasztalatok alapján tesszük ezt, továbbá az EU-s jogi kötelezettségeket is betartjuk. Ezzel a társadalom rend iránti igényét igyekszünk kielégíteni. A rend, a törvények, a szabályok betartása egy közösség, az ország, az intézményeink működőképességét, az élet rendes mederben történő folyásának biztosítását, azaz a fejlődést szolgálja. A jogalkotó szándékának érvényesítését minden esetben eszközének, a jognak a mindennapi gyakorlathoz való igazítása jelenti úgy, hogy az elveknek, a rend fenntartásának, a törvény betartása elvének, a társadalom tagjai védelmének biztosítottnak kell lennie. E jogpolitikai célt akkor tudja a jogalkotó elérni, ha világosan látjuk a rendet és biztonságot veszélyeztető kiváltó okokat, és azok megszüntetésére is megfelelő eszközöket találunk, olyanokat, amelyek a gyakorlatban működőképesek. Ez az az aspektus, amely tágabb összefüggésrendszerbe helyezi a jogalkotói munkát és visszavezethető minden olyan törvényünkre, amelyek tárgyi területe összefüggésbe hozható az egész Alaptörvényünkkel. E tágabb összefüggésben jelenti a társadalomnak azt a morális állapotát, amely a családok állapotával, a nevelés, a köznevelés minőségével is összefüggésbe hozható. Tisztelt Képviselőtársaim! A szabálysértési törvény megalkotásának célja egy hatékony, gyors és költségkímélő rendszer bevezetése volt, az adminisztrációs terhek csökkentése. Szigorodott és kibővült a szankciórendszer, megszűnt az eljárások párhuzamossága, és egyszerűsödött az eredetileg szerteágazó szabálysértési hatósági rendszer. Megszüntettük az alapvető jogi anomáliákat, és az európai irányelvekhez igazítottuk a törvényt. A jelenlegi módosításokra a gyakorlati tapasztalatok birtokában kerül sor, mindarra, ami tovább erősíti azt a bevezetés óta helyesnek bizonyult szemléletváltást, amelynek célja, hogy védjük a törvénytisztelő embereket. A gyakorlati tapasztalatok már bebizonyították, hogy valóban egy finomhangolásra szükségünk van. A KDNP egy szolidáris társadalom felépítéséért kíván tevékenykedni, számára fontosak az egyének és kisközösségek, a családok. Egy olyan társadalom felépítésén dolgozunk, amelynek erős morális, erkölcsi tartása van, olyan, amelyre alapozva a törvény visszatartó ereje működik adott esetben a szabálysértések vonatkozásában is. Hisszük, hogy az ember erkölcsi lény, kultúrája és a szempontjai alapján mérlegelés után, szabad akaratából hozza meg döntéseit. Ezek értelmi rend szerint történnek, ami többek között függ a neveléstől, a betartandó szabályoktól, azok elfogadásának készségétől, a szűkebb és tágabb közösségtől. Másrészt a KDNP alapvető meggyőződése az is, hogy minden ember méltó az emberi létre, minden embernek joga van arra, hogy biztonságban élhessen, szabadon gyarapíthassa értékeit, tevékenykedhessen családjáért. A szabálysértési törvény módosítása mindezekkel a kereszténydemokrata alapelvekkel is összhangban van. Még hatékonyabb módon biztosíthatja a közrendet, a köznyugalmat az emberek jogos elvárása szerint. Egy-egy település lakosainak szubjektív biztonságérzetét a nagy számban előforduló, gyakran csekély súlyúnak számító események nagyban meghatározzák. Továbbá a választópolgárok által joggal elvárt szigorítás mellett fontos, hogy a szabálysértések eljárásainak területén is rend legyen, hogy működőképes és megelőző funkciót betöltő törvényünk legyen. Tisztelt Ház! A törvénymódosítás következtében a gyakorlati tapasztalat alapján a településeken élők biztonsága tovább növekedhet. Az emberek lakókörnyezetükben a legnagyobb nyugalomban szeretnének élni, szeretnék élni mindennapjaikat. Biztonságos közlekedést, köztereket szeretnének, és azt, hogy a legkisebb rendzavarást se kelljen elviselniük. Ezért fontos elvünk, hogy a törvénynek a megelőzést kell szolgálnia a lehető leghatékonyabban. Ez áttekinthető szabályokat, egyszerű és gyors eljárást, hatékony végrehajtást feltételez. A módosítások a felsorolt szempontoknak hivatottak megfelelni és ezeket erősítik. Szintén a már felsorolt célokat szem előtt tartva egyes területeken szigorítottuk a szankciórendszert, hangsúlyozom, hogy mindez lehetőség, mert nem a büntetés, hanem a megelőzés a cél. Ezeknek az elveknek az érvényesítését tartjuk szem előtt a további módosításokkal, tudatosítva azt a közgondolkodásban, hogy a szabályok azért vannak, hogy betartsák őket. Meggyőződésem, hogy újabb lépést teszünk ezzel afelé, hogy a jogkövetés erősödjön Magyarországon. Egy olyan új szabálysértési eljárási rendszer kialakítása történik, amely hatékony és gyors eljárási lehetőséget biztosít az egyes szabálysértési hatóságok számára, mindemellett költséghatékony eljárás, amelyben a szabálysértés elkövetőjének már nem fűződik érdeke az eljárási cselekmények indokolatlan elhúzásához. A jogharmonizáció szükségessé tesz olyan módosításokat, amelyeket az Európai Parlament, az Európai Tanács irányelvei fogalmaznak meg. Meggyőződésem, hogy az új szabálysértési törvény módosítása megvalósítja azokat a célokat, amelyek érdekében megszületett, és amelyeket a most előterjesztett módosítások hatékonyabbá tesznek, továbbá az uniós jogi kötelezettséggel összhangba hoznak. A Kereszténydemokrata Néppárt a törvény módosítását támogatja, és erre kérem a képviselőtársaimat is. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Staudt Gábor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Önmagában az, hogy a 2012-ben elfogadott szabálysértési törvény korrekciójára kerül sor, nem ördögtől való. Valóban van jó néhány pont - ki is fogok térni ezekre -, amelyek előremutatóak, jó irányba tett lépések. Persze vannak olyanok is, amelyek megkérdőjelezhetőek; természetesen ezeket is ki fogom fejteni. Úgy érzem, hogy alapvetően a pozitív irányba tett lépések dominálnak, az államtitkár úrnak ezt is el kell mondanom, de felvezetőként, mielőtt még a konkrét szabályokra rátérnék, azt a régi problémát ide kell hoznom, hogy nem elég jó törvényeket alkotni, a végrehajtás legalább annyira fontos, vagy sok esetben sokkal fontosabb. A szabálysértési törvények, a szabálysértési tényállások, való igaz, az emberek életét leginkább meghatározó területekre szoktak kiterjedni, és a nagy számban előforduló, sok esetben az embereket leginkább bosszantó tényállások idetartoznak. Firtl képviselőtársammal ebben egyet is tudunk érteni, de sok esetben sajnálatos módon a bűnüldözés ezen a területen nem kellően hatékony, és nagy energiákat kellene arra fordítani, hogy valóban az elkövetők felelősségre vonhatók és megtalálhatók legyenek. Sok esetben egyébként a bűncselekmények esetében is ez egy probléma. Az Országgyűlésben többször elmondtuk, hogy akár egy lopási összeghatár besorolásánál is a hatóságok arra törekednek, hogy a szabálysértési összeghatárhoz közelítsék az ellopott dolog értékét, még akkor is, ha teljesen egyértelmű, hogy az a bűncselekményi kategóriába tartozik, tehát hogy 50 ezer forint fölötti ez az érték. [[13.10]] Több példát elmondtam én is, hogy olyan esetekben is, amikor valaki vett egy biciklit, mobiltelefont, lehetne sorolni, olyan tárgyi eszközt, amely jóval az összeghatár fölött volt, és számlával tudta igazolni, hogy nemrégen vette, abban az esetben is a rendőrség a legtöbb esetben - és jómagam is több ilyen határozatot láttam - 49 ezer forint környékére taksálta ezen dolgok értékét, lévén, hogy akkor szabálysértési eljárásban a rendőrségre nézve sincsenek olyan szigorú szabályok, illetőleg nem a bűncselekmények statisztikáját fogják ezek az esetek rontani. Ez is egy rossz gyakorlat, mert eleve az állampolgárokban egy kételyt indít meg, hogy a hatóságok az ő problémájukat nem veszik kellően komolyan. Hiszen az, hogy mondjuk, egy összeget nem megfelelően állapítanak meg vagy őt ért kárt nem megfelelően állapítanak meg, ez is bizony abba a körbe tartozik, hogy az őt ért sérelmeket a hatóság nem kezeli a helyén. Egyébként nem elmélyedve természetesen itt a végrehajtás kérdésében, de ha a rendőrség ezen a hatékonyságon tudna változtatni, a statisztikai szemléletet a háttérbe tudnánk szorítani, és sok esetben a papírmunka helyett a valódi bűnüldözésre tudnának a rendőrök koncentrálni, akkor talán ezen a területen is előre tudnánk lépni, tehát sok esetben a végrehajtás a legfontosabb.Rátérve az előttünk lévő javaslatra, sorban fogok haladni, és el fogom mondani a pozitív, a negatív, illetve a kérdéseket felvető javaslatainkat is. Rögtön a 2. §-ban találhatunk egy életszagú és pozitív rendelkezést, ez a járművezetéstől eltiltás tartamára vonatkozik. A javaslat azt fogalmazza meg, hogy ha valaki leadja vagy elvették a jogosítványát, akkor ez az időtartam is számítson bele, tehát végül is, ha a vezetői engedélyét bevonják, amikortól vagy azon időponttól fogva, hogy ő ezt nem tudja használni, teljesen logikus, hogy az időtartamba ez beleszámítson. Ezt, azt hiszem, nem is kell tovább ragozni.A 3. §-ban egyrészről a fiatalkorúak esetében jó, hogy 1-6 hónapos próbaidőre felfüggeszthetőséget helyez kilátásba a javaslat a szabálysértési elzárás esetében, de azt is figyelembe kell venni, hogy a kizáró rendelkezések, tehát hogy mikor nem függeszthető fel ez az elzárás, az véleményem szerint túl enyhe lett. Ugyanis, ha első alkalommal követ el egy fiatalkorú olyan szabálysértést, ami alapján elzárásra lehet ítélni és elzárásra is ítélnék, egyetértek, kapjon egy lehetőséget, hogy elgondolkozzon. A fiatalkorúak könnyen befolyásolhatóak, könnyen kerülhetnek rossz társaságba. Sok esetben, ha a törvénnyel első körben összeütközésbe kerülnek és a hatóságok elé kell járulniuk, az bizonyos esetekben a jövőben visszatartó erővel bírhat. Bizonyos esetekben. De más esetekben, aki viszont már egy bűnöző életmódra állt rá, abban az esetben nem indokolt a felfüggesztést alkalmazni. Itt a három hónapot - ami kvázi a bűnismétlés határidejét határozza meg, aminek el kell telnie két elkövetett szabálysértés között - túl szűk időtartamnak tartom, hiszen államtitkár úr el tudja képzelni, hogy ha mondjuk, egy fiatal három és fél havonta követ el szabálysértéseket, tehát három hónapon túl követi el, akkor már nem esik ebbe a kategóriába, és úgy gondolom, hogy azért ez egy elég rövid időtartam ahhoz, hogy egy folyamatos felfüggesztett büntetéssel ezt meg lehessen úszni. Sajnálatos módon azt is lehet látni, és ezért támogatta a Jobbik bizonyos esetekben 12 évre is a leszállítását a büntethetőségnek, nem ezekben az ügyekben természetesen, de látjuk, hogy vannak olyan elkövetői körök vagy akár olyan családok, amelyek esetében már a 14 év alatti, akár gyermekkorúak is elkövethetnek bűncselekményeket, és ez a 18 év alatti, mondjuk, 14-18 év közötti elkövetőkre fokozottan igaz.Az 5. §-nál államtitkár urat meg szeretném kérdezni - itt értjük, hogy a nyilvános rendezvény fogalma bekerül a szabálysértési törvénybe, némileg egy kicsit más szóhasználattal, mint ami a Btk.-ban van. Azt szeretném megkérdezni, hogy van-e ebben tudatosság, hogy az egyik esetben a „nyitva áll” kategória van, a másikban a „látogatható” kategória. Most az egész mondatot nem idézném, de államtitkár úr meg fogja érteni kérdést, hogy ez csak egy nüánsznyi különbség, vagy volt-e ebben valami tudatosság, amikor önök ezt a javaslatot idehozták az Országgyűlés elé.Aztán a 27. § egy apró, de nagyon fontos módosítás, ami arra vonatkozik, hogy tolmács nemcsak azoknak járna, akik a magyar nyelvet nem ismerik, hanem beszédfogyatékos, siketvak, hallássérült magyar állampolgároknak is, illetve akik nem feltétlenül az idegennyelvűség vagy a magyar nyelv nem ismerete miatt szorulnak erre rá, és ezt a költségvetés, az állam viseli, ez egy fontos kiegészítés véleményem szerint, és indokolt volt, hogy itt is elhangozzék.Aztán a 28. §-ban némi kritikát szeretnék megfogalmazni, illetve pontosító javaslattal is fogunk élni. Itt a határidők megállapítására kerül sor kijavítás, kiegészítés esetében. Itt a hatóság esetében a döntésének a kiegészítésére, kijavítására 30 nap lesz meghatározva és kérelemre 3 hónap. Úgy gondolom, hogy a kérelemre történő kijavítás, kiegészítés, tehát amikor valaki kéri a hatóságot, hogy a hatóság lássa be, hogy adott esetben hibázott, ő ezt belátja, de nem tudja módosítani ezt a döntést, hiszen a 30 nap vagy a 3 hónap eltelt, ez nem indokolt véleményem szerint, és azt szeretnénk, ha ez hosszabb időben lenne meghatározva, akár mondjuk, az elévülésig. Hiszen ez azt jelenthetné, hogy plusz bürokratikus köröktől meg lehet kímélni abban az esetben a hatóságot és az állampolgárokat, ha az adott hatóság belátja, hogy hibáztunk, kiegészítenénk, kijavítanánk ezt a határozatot, de eltelt a 3 hónap, ezt nem tehetik meg, akkor újabb szerveket fogunk eljárásra kényszeríteni, vagy tulajdonképpen a probléma megoldható lenne az adott hatóságnál, de a jogszabály kizárja ezt. Ezen indokolt lenne változtatni. Aztán következik az a rendelkezés, hogy a perújításra akkor is lehetőség lesz, ha a szabadságvesztésre történő átváltoztatás során jogsértés történik; ez is egy jónak mondható rendelkezés. Illetve a bíróság a perújítás keretében tárgyalást is tarthat, ha az elkövető kéri; ezzel sem lehet vitatkozni, a bíróságnak megadja azt a lehetőséget, hogy eldöntse, hogy kívánnak-e részletesebben belemenni és ezt a tárgyalást megtartani. Ha a szabálysértési eljárást azért szüntetik meg, mert a cselekmény bűncselekmény, és elkezdte letölteni, leülni a büntetését az elkövető, akkor logikus, és ez a 36. §-ban van, hogy ha ez beszámítható a büntetésbe, akkor kártérítés nem jár neki. Ez is, azt hiszem, egy evidenciát mond ki. És a 37. §-t is üdvözölni tudom, ami azt mondja ki, hogy a hatóság visszafizeti a már megfizetett bírságot, ha a hatályon kívül helyezés megtörténik. A 39. §-ban viszont én érzek egy bizonytalanságot, egy kicsit az indokolásban nem kellőképpen megjelenő bizonytalanságot, ez a „kit illet meg a bírság?” problémakör. Önök azt mondják, és teljesen egyértelművé teszik a szabálysértési törvényben, hogy a pénzbírság, helyszíni bírság, rendbírság az államháztartás központi alrendszerét illeti, tehát befolyik a nagy közösbe, és az indokolásból annyit tudhatunk meg, hogy a költségvetési törvény nem nevesíti, hogy ez az önkormányzatoknak járna, az önkormányzati törvény nem teljesen egyértelmű ebben a tekintetben, bár tartalmazza az átengedett bírságra vonatkozó kitételt. Én ebből azt a következtetést vonom le, hogy bizonyos esetekben az önkormányzatok megkaphattak ezekből a bírságbevételekből. Államtitkár úrtól azt szeretném kérdezni, hogy történt-e egyeztetés az önkormányzatokkal, tehát várható-e, hogy az önkormányzatoknál bevételkiesés fog megvalósulni, ha elfogadjuk ezeket a szabályokat, vagy ön ilyenről nem tud, és így tulajdonképpen, bár mondanám azt, hogy csak egy egyértelműsítő rendelkezésről van szó, de az indokolásból, az önök általi indokolásból az derül ki számomra, hogy azért nem biztos, hogy ez az önkormányzatok számára is egyértelmű lesz. [[13.20]] De fontos lenne tisztázni, hogy lesznek-e csalódott önkormányzatok, amelyek adott esetben eljárva majd számítanának ezekre az összegekre, de nem kapják meg azokat. A közérdekű üzem működésének megzavarásánál is egy szabálysértési tényállás bevezetése következik be. Ez önmagában zavarokozáshoz köthető lesz. Önmagában ez nem feltétlenül rossz, a szándékos gondatlan bűnösség is tényállásszerűként kerül bevezetésre, de aki a megfelelő gondosságot tanúsítja, az nem lehet majd az elkövetője a szabálysértésnek. A puding próbája az evés. A közérdekű üzemek talán megérnek annyit, hogy ebben a körben is próbáljuk megvédeni őket. Egyes fegyverek gyártására, forgalmazására, javítására vonatkozó szabályok megszegése is szankcionálandó lesz. Ez a gyakorlatban szép elvnek tűnik. Meg fogjuk látni, hogy a megvalósulása során ez mennyire kerül majd valójában a hatóságok látókörébe, de itt is adjuk meg a lehetőséget, hogy a gyakorlatot megtekinthessük. A 48. §-nál, ami az új pszichoaktív anyagok beemelését illeti - itt a 10 gramm alatti érték szabálysértés lesz -, ezzel önmagában maximálisan egyet lehet érteni. Annyit azért itt is elmondanék, államtitkár úr, hogy sok esetben - és ezt az Apáti képviselőtársammal való egyeztetés is alátámasztotta - a bűnüldözéssel van a probléma. Főleg vidéken, de nagyvárásokra is igaz, hogy mindenki tökéletesen tudja, hogy kik azok, akik mondjuk, kábítószerrel vagy egyéb pszichoaktív anyagokkal kereskednek, de mégsem tud a rendőrség kellő hatékonysággal fellépni. Itt a legnaivabb hozzáállásunk is az, hogy nem végzi kellően a rendőrség a dolgát. Sok esetben felmerül az, hogy valamilyen szempontból érintettek; vagy akár, mert mondjuk, besúgóként alkalmaznak bizonyos személyeket, és úgy gondolják, hogy el lehet nézni egy kis törvénysértést ezen személyek részéről, hiszen információt szolgáltatnak a rendőrségnek. Én itt nagyon óvatosan húznám meg a határt, hiszen sok esetben több kárt okoznak ezek az emberek, mint amennyit, mondjuk, besúgással vagy egyéb tevékenységükkel pozitívan fel tudnak mutatni a rendőrség felé. Az meg már fel se merüljön bennünk, hogy bizonyos esetben a rendőrök nem mernek eljárni kellően hatékonyan ezekben az ügyekben. Úgyhogy államtitkár urat kérem, hogy a végrehajtásra is kellő figyelmet fordítsunk, mert jó, hogy szabálysértés lesz, jó, hogy a bűncselekményi kategória is megvan, de ha nem hajtjuk végre kellőképpen, akkor ezzel nem csináltunk semmit. Elnök úr, köszönöm, szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportja nem kívánt előadót állítani. A vezérszónoki felszólalások végére értünk tehát. Bejelentem a tisztelt Országgyűlésnek, hogy Vadai Ágnes képviselő asszony felszólalási szándékát visszavonta.Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Ritter Imre német nemzetiségi szószóló úrnak, aki anyanyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azt. Öné a szó.
Sehr geehrter Herr Vorsitzender, seh geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag vom Ausschuss der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt, bezüglich des Gesetzesänderung des Gesetzes Nr. 2, Jahr 2012 über die Regelverstösse und die Verfahren zur Erfassung von Ordnungswidrigkeiten und Regelverstössen erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvényt módosító, T/6625. számú törvényjavaslattal kapcsolatban. Minden ember személyiségének része és formálója az a nyelv, amelyet születésétől kezdve hall és használ, amelyen gondolkodik és amelyen véleményt nyilvánít. Minden ember élete első szavait anyanyelvén ejti ki. Azonban nemcsak ilyen, látszólag szentimentális okok miatt fontos az anyanyelv használata, hanem azért is, mert a Magyarországon élő nemzetiségek tagjai közül egyesek nem is beszélnek más nyelvet, ezért számukra a mindennapi, akár magánjellegű, akár hivatali ügyintézés során felmerülő kapcsolattartás is gyakran csak - a magyar hatóságok szempontjából nézve - nemzetiségi nyelven lehetséges. A 2012. évi II. törvényt módosító T/6625. számú törvényjavaslatnak a Magyarországon élő nemzetiségeket nevesítetten, közvetlenül érintő két módosítása a törvény 36., valamint a 82/K. §-át érinti és technikai jellegűnek nevezhető. Nevezetesen a 36. § (1) bekezdése kimondja: a szabálysértési eljárás nyelve a magyar. A magyar nyelv ismeretének hiánya miatt senkit nem érhet hátrány. A (2) bekezdés szerint pedig a szabálysértési eljárásban mind szóban, mind írásban mindenki anyanyelvét, törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés alapján, az abban meghatározott körben, regionális vagy kisebbségi nyelvét, vagy ha a magyar nyelvet nem ismeri, az általa ismertként megjelölt más nyelvet használhatja. Itt nagyon fontos és szeretném kiemelni, hogy a törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés alapján, az abban meghatározott körben, regionális vagy kisebbségi nyelvét, esetünkben a nemzetiségi nyelvet használhatja egy nemzetiségi állampolgár akkor is, ha az érintett egyébként ismeri a magyar nyelvet. Tehát nemzetiségiként szabad választási joguk van. A 82/K. § (1) bekezdés szerint a közvetítői eljárás során felmerült költség nem szabálysértési költség, azt eltérő megállapodás vagy e törvény eltérő rendelkezése hiányában az eljárás alá vont személy viseli. A sértett viseli a saját érdekkörében felmerült költségeket, kivéve, ha erről a sértett és az eljárás alá vont személy másképp állapodik meg. Ugyanakkor ezen szakasz (2) bekezdése azt írja, hogy az állam viseli azt a költséget, amely annak kapcsán merült fel, hogy az eljárás alá vont személy vagy a sértett hallássérült, beszédfogyatékos, vak, a magyar nyelvet nem ismeri, vagy az eljárás során regionális vagy kisebbségi nyelvét használta. Ezt a bekezdést dr. Staudt Gábor is idézte már, de előzékenyen ennek az utolsó mellékmondatát - hogy „vagy az eljárás során regionális vagy kisebbségi nyelvét használta” - meghagyta nekem. Köszönöm.A mostani törvénymódosítás a „körben regionális vagy kisebbségi nyelvét” szövegrész helyébe a „körben nemzetiségi nyelvét” szöveget, illetve a „során regionális vagy kisebbségi nyelvét” szövegrész helyébe a „során nemzetiségi nyelvét” szöveget teszi be.Ezen módosításokkal a korábbi regionális, illetve kisebbségi meghatározások helyett a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény szerinti új „nemzetiségi nyelv” fogalmat használja az egységes fogalomhasználat érdekében, amellyel a Magyarországi nemzetiségek bizottsága részéről teljes mértékben egyetértünk. A nemzetiségi nyelv, az anyanyelv használatának fontosságát mutatja az is, hogy az Európa Tanács megalkotta és 1992. november 5-én Strasbourgban elfogadta a regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartáját, amellyel a csatlakozó államok elismerik, hogy az adott állam hivatalos nyelve mellett az adott országban élő nemzetiségek anyanyelvhasználatát nemcsak megtűrni, de mind a magánéletben és a közéletben szóban és írásban való használatát megkönnyíteni és bátorítani kell. Magyarország a regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartáját 1995. április 26-án ratifikálta, 1998. március 1-jével léptette hatályba, elismert nyelvként kiterjesztve a német, horvát, román, szerb, szlovén és szlovák nyelvekre. [[13.30]] bekezdése kimondja: a szabálysértési eljárás nyelve a magyar. A magyar nyelv ismeretének hiánya miatt senkit nem érhet hátrány. A (2) bekezdés szerint pedig a szabálysértési eljárásban mind szóban, mind írásban mindenki anyanyelvét, törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés alapján, az abban meghatározott körben, regionális vagy kisebbségi nyelvét, vagy ha a magyar nyelvet nem ismeri, az általa ismertként megjelölt más nyelvet használhatja. Itt nagyon fontos és szeretném kiemelni, hogy a törvénnyel kihirdetett nemzetközi szerződés alapján, az abban meghatározott körben, regionális vagy kisebbségi nyelvét, esetünkben a nemzetiségi nyelvet használhatja egy nemzetiségi állampolgár akkor is, ha az érintett egyébként ismeri a magyar nyelvet. Tehát nemzetiségiként szabad választási joguk van. A 82/K. § (1) bekezdés szerint a közvetítői eljárás során felmerült költség nem szabálysértési költség, azt eltérő megállapodás vagy e törvény eltérő rendelkezése hiányában az eljárás alá vont személy viseli. A sértett viseli a saját érdekkörében felmerült költségeket, kivéve, ha erről a sértett és az eljárás alá vont személy másképp állapodik meg. Ugyanakkor ezen szakasz (2) bekezdése azt írja, hogy az állam viseli azt a költséget, amely annak kapcsán merült fel, hogy az eljárás alá vont személy vagy a sértett hallássérült, beszédfogyatékos, vak, a magyar nyelvet nem ismeri, vagy az eljárás során regionális vagy kisebbségi nyelvét használta. Ezt a bekezdést dr. Staudt Gábor is idézte már, de előzékenyen ennek az utolsó mellékmondatát - hogy „vagy az eljárás során regionális vagy kisebbségi nyelvét használta” - meghagyta nekem. Köszönöm.A mostani törvénymódosítás a „körben regionális vagy kisebbségi nyelvét” szövegrész helyébe a „körben nemzetiségi nyelvét” szöveget, illetve a „során regionális vagy kisebbségi nyelvét” szövegrész helyébe a „során nemzetiségi nyelvét” szöveget teszi be.Ezen módosításokkal a korábbi regionális, illetve kisebbségi meghatározások helyett a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény szerinti új „nemzetiségi nyelv” fogalmat használja az egységes fogalomhasználat érdekében, amellyel a Magyarországi nemzetiségek bizottsága részéről teljes mértékben egyetértünk. A nemzetiségi nyelv, az anyanyelv használatának fontosságát mutatja az is, hogy az Európa Tanács megalkotta és 1992. november 5-én Strasbourgban elfogadta a regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartáját, amellyel a csatlakozó államok elismerik, hogy az adott állam hivatalos nyelve mellett az adott országban élő nemzetiségek anyanyelvhasználatát nemcsak megtűrni, de mind a magánéletben és a közéletben szóban és írásban való használatát megkönnyíteni és bátorítani kell. Magyarország a regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartáját 1995. április 26-án ratifikálta, 1998. március 1-jével léptette hatályba, elismert nyelvként kiterjesztve a német, horvát, román, szerb, szlovén és szlovák nyelvekre. (13.30)Ennek megfelelően folyik a nemzetiségi oktatási intézményekben a nemzetiségi nyelvek oktatása, és ennek része az is, amikor eszközöket biztosítanak a nemzetiségi nyelvet használók körzetében lakó nem nemzetiségiek számára, hogy amennyiben kívánják, elsajátíthassák a nemzetiségek nyelvét. Mindezek mellett a nemzetiségek nyelvhasználata tekintetében az egyik sarkalatos pont a közigazgatási eljárások során, valamint az igazságszolgáltatásban a nemzetiségi nyelv használatának biztosítása. Ennek szem előtt tartásával vállalta Magyarország a nyelvi chartához való csatlakozásával, hogy a bíróságok nem fogják az igazságszolgáltatás rendes ügymenetét akadályozó magatartásnak tekinteni azt, ha valamelyik magyarországi nemzetiség tagja akár büntetőeljárásokban, akár polgári eljárásokban, akár közigazgatási ügyekben és eljárások során azzal fordul a hatóságokhoz vagy a bírósághoz, hogy az eljárás alatt anyanyelvét használhassa. Ez alatt azonban nem csupán azt kell érteni, hogy az egyes eljárásokban részt vevő fél megszólalását engedélyezik nemzetiségi nyelven, hanem ehhez fordító- és tolmácsszolgáltatást bocsátanak rendelkezésre, adott esetben lehetővé teszik a nemzetiségi nyelven a dokumentumok kiállítását vagy benyújtását. A fordítások és tolmácsok esetleges alkalmazása pedig nem jelenthet többletköltséget a nemzetiségi fél számára, annak költségeit az állam viseli. A magyar állam ezen törvényi szabályozással biztosítja a regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartájában meghatározott követelményeknek történő jogszabályi megfelelést, amelyet a Magyarországon élő nemzetiségek részéről örömmel nyugtázunk. Hozzáteszem, személy szerint én akkor lennék a legboldogabb, de gondolom, valamennyi, Magyarországon élő nemzetiségi lakos nevében is mondhatom, hogy akkor lennénk a legboldogabbak, ha a büntetőeljárásokban, a szabálysértési eljárásokban, igazságszolgáltatási és hatósági szervek előtt egyáltalán nem kellene nemzetiségi nyelvet használni, mert sem önhibájából, sem azon kívül nemzetiségi lakos nem lenne ezen eljárásoknak részese. De hát emberek vagyunk, így nyilvánvalóan ilyen típusú ügyek és eljárások bennünket, nemzetiségeket is érintenek és érinteni is fognak esetenként. Ráadásul ezekben az ügyekben az abban érintettek egy kiélezett, nehéz helyzetben vannak, így különösen fontos, hogy érdekeik, jogaik érvényesítését nyelvi akadályok ne hátráltathassák. Az anyanyelv mint nemzetiségi nyelv használatával kapcsolatos jogok és jogalkalmazás kérdéskörének aktualitását igazolja az is, hogy éppen öt nappal ezelőtt, az elmúlt hét csütörtökén volt lehetőségünk itt a Parlamentben találkozni és megbeszélést folytatni az Európa Tanács anyanyelvi szakbizottságának tagjaival. A megbeszélésen a Magyarországi nemzetiségek bizottsága részéről széleskörűen áttekintettük a nyelvi chartában megfogalmazottak alkalmazásának magyarországi helyzetét, amelyről összefoglalóan és nagy vonalakban a következő megállapításokat lehet tenni. Egyrészt a magyarországi jogszabályok döntő többségükben megfelelnek a regionális vagy kisebbségi nyelvek európai chartája jogi előírásainak, követelményeinek. Másrészt ennek ellenére a jogalkalmazás során a hivatali, hatósági eljárásokban, a nemzetiségi jogok gyakorlati érvényesítése során továbbra is jelentős problémák, nehézségek merülnek fel több területen is. Hadd utaljak vissza csak arra a nem egyedi esetre, az itt lévők közül, bár nem vagyunk sokan, néhányan részesei voltak, amikor néhány hónappal ezelőtt itt a parlamentben az anyakönyvezési törvénnyel kapcsolatban több mint tíz percben elmondtam és kifejtettem, hogy milyen négyéves kálváriát kellett bejárjak ahhoz, hogy gyermekem nemzetiségi anyakönyvi kivonatot kapjon, holott törvény szerint erre alanyi jogon jogosult. Magyarán és világosan: a Magyarországon élő nemzetiségeket megillető jogok egy jelentős része még ma is csak jogilag, papíron létezik, de a gyakorlatban nem vagy csak részlegesen lehet élni velük, érvényesíteni őket. Harmadsorban viszont mindezen jogalkalmazási és eljárási gondok ellenére örömmel tájékoztattuk az Európa Tanács anyanyelvi szakbizottságát, hogy a magyar politika, a magyar parlament az elmúlt mintegy három évben igen jelentős pozitív lépéseket tett a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak elismerése, a gyakorlatban való tényleges támogatása érdekében, amelynek kézzelfogható bizonyítéka többek között a 2015-16. évi központi költségvetési törvény vagy éppen itt a magyar parlamentben a nemzetiségi szószólók jelenléte is. Mindezek figyelembevételével és mindezek alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvényt módosító T/6625. számú törvényjavaslattal egyetért, és annak elfogadását támogatja. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit!
Megköszönöm Ritter Imre szószóló úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Mivel írásban előre senki nem jelezte felszólalási szándékát, kérdezem képviselőtársaimat, kívánnak-e még felszólalni napirendi pontunk keretében. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Legelőször is szeretném megköszönni valamennyi képviselőtársamnak és Ritter Imre nemzetiségi szószólónak a vitában elhangzott hozzászólását. Az valamennyi hozzászólásból kitűnt, hogy összességében úgy látják, legalábbis én ezt így fogalmaztam meg magamban, hogy a szabálysértési törvény elfogadása is hozzájárult ahhoz, hogy Magyarországon nagyobb biztonságban élnek az emberek, mint öt évvel ezelőtt. Ami az egyenkénti képviselői hozzászólásokat illeti, Ágh Péter képviselő úr a Fidesz-frakció részéről támogatásáról biztosította a javaslatot. Köszönöm szépen a támogatását. Demeter Márta képviselő asszony hozzászólását is köszönöm, aki hozzászólását a 2011-es parlamenti vita felidézésével kezdte, és annak a törvényjavaslatnak a kapcsán elmondta az akkori és most is fönntartott kritikáit, de örülök annak, hogy nemcsak a kritikát fogalmazta meg, hanem a most benyújtott javaslat pozitív erényeit is megfogalmazta. Arra kérem, hogy támogassák a javaslatot. Firtl Mátyás képviselő úr a KDNP részéről azt fogalmazta meg, hogy ez a javaslat is hozzájárul a közbiztonság javításához, és azt a célt is elérheti, hogy a jogkövető Magyarország erősödjön ennek a javaslatnak az elfogadása kapcsán. Azt hiszem, így fogalmazott szó szerint. Köszönöm szépen a támogató hozzászólását. Staudt Gábor képviselő úr hozzászólásával kapcsolatban szeretném elmondani, ő azt fogalmazta meg, hogy a hatóságok az elkövetési értéket nem kezelik a helyén. Én ezt visszautasítom. Nem hiszem, nem tudok arról, hogy ilyen megfontolás lenne, és azért állítják be 49 900 forintra - így fogalmazott -, hogy az ne bűncselekmény legyen, hanem szabálysértés, hogy ne rontsa a statisztikát. Én visszautasítom ezt a megjegyzését. Ami a nyilvános rendezvény fogalmával kapcsolatban föltett kérdését illeti, ez a szabályozás 2012 óta van így, ez nem új megfogalmazás, amit a jelenlegi javaslatban talál. [[13.40]] Ami a 39. §-ra vonatkozó kérdését illeti, nevezetesen, hogy az önkormányzati szövetségekkel, az önkormányzatokkal volt-e egyeztetés, azt szeretném elmondani, hogy volt egyeztetés. A Magyarország önkormányzatairól szóló törvény pontosan meghatározza, hogy az önkormányzatok milyen bevételekhez juthatnak, magyarul: az új törvény alapján lefolytatott eljárások során kiszabott bírság már nem megy az önkormányzatokhoz, ezt szeretném válaszolni a kérdésére. Ami azt a kérdést fogalmazta meg, hogy csalódottak-e az önkormányzatok: én abban bízom, hogy e tekintetben sincsenek csalódott önkormányzatok Magyarországon, és más szempontból sincsenek csalódott önkormányzatok Magyarországon, tisztelt képviselő úr. Ami pedig a kábítószerrel kapcsolatos megfogalmazásait illeti, nevezetesen, hogy a rendőrség nem lép föl elég hatékonyan, nem mer föllépni vagy nem akar föllépni, bár tudja, hogy kik az elkövetők, én a következőt szeretném mondani. A Volner János képviselő úr mai napirend előtti, korrupcióval kapcsolatos hozzászólására adott válaszomban felhívtam a képviselő úr figyelmét a büntető törvénykönyv 300. §-ára, az abban megfogalmazott hivatalos személy kötelezettségére, ami az országgyűlési képviselőre is vonatkozik. Tehát ha ilyen bűncselekményről konkrét tudomása van, akkor tegyen feljelentést, képviselő úr! Úgy gondolom, hogy önnek is meg nekünk is, a magyar Országgyűlésnek, Magyarországnak is az az érdeke, hogy senki, de különösen hivatalos személyek, illetőleg olyan szervek, amelyeknek a bűnüldözés a feladatuk, bűncselekményt ne kövessenek el, ahhoz ne asszisztáljanak, ne működjenek közre. Tehát ha ilyenről van tudomása, akkor teljesítse a képviselői kötelezettségét, mert egyébként meg, ha ilyenről nem tud, akkor pedig vissza kell utasítanom ezt a gyanúsítgatását, mert én azt gondolom, hogy a magyar bűnüldöző szervek a legjobb tudásuk szerint járnak el, és a tudomásukra jutott bűncselekményt üldözik. Ritter Imre nemzetiségi szószóló hozzászólását köszönöm. Köszönöm a támogatást, köszönöm azt, amit megfogalmazott, hogy a javaslattal egyetért, azt támogatják. Abban bízom, hogy az ön hozzászólása is igazolja azt, hogy ez a törvényjavaslat abban a tekintetben is, amit ön megfogalmazott, jelentős előrelépést jelent. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen még egyszer az elhangzott hozzászólásokat, és kérem, hogy a törvényjavaslatot támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes rendészeti tárgyú törvényeknek az európai uniós kötelezettségek teljesítése érdekében szükséges és más célból történő módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány által benyújtott előterjesztés T/6634. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Kontrát Károly úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat célja, hogy hatékonyabbá tegye a rendvédelmi, illetve rendészeti feladatokat ellátó szervek tevékenységét, valamint összhangot teremtsen az európai uniós szabályozás terén az utóbbi időben bekövetkezett változásokkal, és megteremtse a jogszabályi feltételeket ahhoz, hogy a magyarországi bűnüldöző hatóságok hozzáférhessenek a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete – ismertebb elnevezésén: Interpol - körözési rendszerében tárolt adataihoz. A módosítások összhangban vannak az európai uniós szabályozással, valamint jelentősen elősegítik a rendvédelmi, illetve rendészeti feladatokat ellátó szervek hatékony és eredményes tevékenységét, továbbá nagymértékben hozzájárulnak Magyarország törvényes rendjének és közbiztonságának a fenntartásához. A törvényjavaslat legtöbb módosítása a hazai bűnüldöző szerveknek az uniós tagállamok hasonló feladatokat ellátó társszerveivel történő hatékonyabb és eredményesebb nemzetközi együttműködése érdekében pontosítja az érintett törvény szövegét. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat kiegészíti a körözési törvényt. A jelenlegi szabályozás ugyanis nem teszi lehetővé a hatóság számára konkrét eljárási cselekményeknek a körözési eljárás során történő foganatosítását olyan esetekben, amikor a körözés elrendelésére nem egy folyamatban lévő büntetőeljárás vagy szabálysértési eljárás keretében kerül sor. E hiányosság jelentősen hátráltatja az eltűnt személyek felkutatására irányuló körözési tevékenység hatékony és eredményes ellenőrzését. A szükséges eljárási cselekményeket, illetve intézkedésfajtákat a törvényjavaslat a közigazgatási eljárás, a szabálysértési eljárás és a büntetőeljárás hasonló intézményének mintájára határozza meg. Ezzel lehetőséget biztosít a hatóság számára a tanúkihallgatás, a helyszíni szemle, a tárgyi bizonyítási eszközöket érintő lefoglalás, illetve a szakértő-kirendelés körözési eljárás során történő végrehajtására. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A jelen törvénymódosítás további fontos célkitűzése a szervezett bűnözéssel összefüggő bűncselekménynek minősülő bűncselekményi kör felülvizsgálata és kiterjesztése. A büntető törvénykönyv közelmúltban történt módosításaira figyelemmel e kör a jelen törvénymódosítás nyomán kiegészül többek között a bűnszövetségben elkövetett lopással, csalással, sikkasztással, illetve gazdasági csalással, az emberkereskedelemmel összefüggésben elkövetett kényszermunkával, kerítéssel, kitartottsággal, prostitúció elősegítésével, illetve gyermekpornográfiával, valamint önmagában vett elkövetése esetén is az államhatáron létesített határzár rendje elleni egyes bűncselekményekkel. A törvénymódosítás a menedékjogról szóló törvény kis terjedelmű módosításait is tartalmazza annak érdekében, hogy lehetővé váljon a menekültügyi hatóságnak a menedékkérők ügyében eljáró bíróságokkal elektronikus úton, a papíralapú ügyintézést mellőzően történő kapcsolattartása. A módosítás elrendelni tervezi a fegyveres biztonsági őrség tagjaival szemben támasztott képzési, képesítési és továbbképzési követelményeket. Ennek eredményeként a fegyveres biztonsági őrség tagjai számára az Országos Képzési Jegyzékben rendszeresített szakképesítés egyenértékűvé válik a törvényben alkalmazási feltételként jelenleg is előírt hatósági vizsgával. Tisztelt Országgyűlés! A törvénymódosítás hatálybalépését követően tehát a fegyveres biztonsági őri jogviszony létesítésének immár nem lesz elengedhetetlen feltétele hatósági vizsga letétele, hiszen az kiváltható lesz a megfelelő szakképesítés megszerzése által. A törvénymódosítás tartalmazza a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló törvény módosítását. Ennek célja a tűzoltótechnikai termék fogalmának újbóli meghatározása. A módosítás eredményeként az építési termékek nem tartoznának a tűzoltótechnikai termékek fogalmába. A törvénymódosítás pontosítja a tűzvédelmi szabályzat készítésére, valamint tűzvédelmi szakképesítéssel rendelkező személy vagy szolgáltatás igénybevételére kötelezettekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket is. A jelen törvénymódosítás keretében kerül sor a közúti közlekedésről szóló törvény módosítására is. Erre azért van szükség, hogy a rendszámfelismerést, a forgalomszámlálást, a záróvonal átlépésének észlelését, illetve a biztonsági öv használatára vonatkozó előírások ellenőrzését elősegítő technikai eszközöket üzemeltető rendőrség ez irányú tevékenységét az országos közutak kezelőivel is egyeztetett módon, rendezett vagyonkezelői viszonyok között végezhesse. Az önök előtt fekvő törvényjavaslat elősegíti a rendvédelmi, illetve a rendészeti feladatokat ellátó szervek hatékony és eredményes működését, továbbá hozzájárul Magyarország törvényes rendjének és közbiztonságának fenntartásához. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Erre is tekintettel kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a benyújtott törvényjavaslatot támogassa, tárgyalja meg és fogadja el. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat módosítja az egyes rendészeti tárgyú törvényeket, hogy azok megfeleljenek az uniós kötelezettségeinknek. A belügyminiszter úr által benyújtott javaslat 16 törvény módosítását tartalmazza. A törvénymódosítás egyik célja, hogy az Interpol FIND-rendszer magyarországi alkalmazásához szükséges jogszabályokat módosítsa, hogy az elveszett és ellopott útlevelek nemzetközi adatbázisa a határellenőrzés során közvetlenül elérhető legyen a magyar rendőrség számára. [[13.50]] Tekintettel arra, hogy az Eurocard-rendszerhez a hozzáférés megvalósulhasson, szükséges az Európai Unió bűnüldözési információs rendszere és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete keretében megvalósuló együttműködésről és információcseréről szóló törvény módosítása. 2015. február 1-jei hatállyal módosul a Szirén kézikönyv, és ezzel összefüggésben a második generációs schengeni információs rendszer alapján központilag új kódok és elvárt intézkedések kerültek bevezetésre a vonatkozó kódtábla-módosítással együttesen. Ezért szükséges a külföldre utazásról, valamint a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló törvény módosítása is. A körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló törvény módosítása a jogtechnikai pontosítások mellett több kiegészítő szabályt is tartalmaz. Ez a módosítás korlátozza az érintett tájékoztatáshoz való jogát, amelynek gyakorlása egyes esetekben nemzetbiztonsági, illetve bűnüldözési érdeket sértene. A körözési nyilvántartási törvény kiegészítése ennek megfelelően állapítja meg az érintett tájékoztatáskérés megtagadásának lehetséges indokait, egyúttal rögzíti az önkényes jogalkalmazás lehetőségét kizáró törvényi garanciákat is. Az eltűnt személyek felkutatása érdekében folytatott körözési eljárásokban jelenleg nincs lehetőség az eljárási cselekmények tényleges végrehajtására. A törvénymódosítás alapján a hatóságok valamennyi körözési eljárás során végrehajthatják a szükséges eljárási cselekményeket. A büntető törvénykönyv közelmúltban történt módosítására is figyelemmel a javaslat pontosítja a szervezett bűnözéssel összefüggő bűncselekménynek minősülő törvényi tényállások körét. A fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezőőri szolgálatról szóló törvény módosításának elsődleges célja annak biztosítása, hogy a fegyveres biztonsági őrség állománya számára alkalmazási feltételként jelenleg előírt vizsga kiváltható legyen az Országos Képzési Jegyzékben szereplő, a fegyveres biztonsági őrök számára meghatározott szakképesítéssel. A törvénymódosítás hatálybalépését követően a fegyveres biztonsági őri jogviszony létesítésének immár nem lesz elengedhetetlen feltétele a jelenleg hatályos vizsga letétele, hiszen ez kiváltható lesz megfelelő OKJ-s szakképesítés megszerzésével is. A törvénymódosítás a rendőrségről szóló törvényben írottakkal megegyező módon deklarálja a ruházatátvizsgálást végző személynek az érintettel azonos nemű személy eljárását megkövetelő garanciális előírását is. Szükségessé vált a menedékjogról szóló törvény megfelelő kiegészítése is, tekintettel arra, hogy szükséges gondoskodni arról, hogy a határon lefolytatott eljárás során benyújtott bírósági felülvizsgálati kérelmeket, a hozzájuk tartozó iratanyagot a menekültügyi hatóság kizárólag elektronikus úton továbbíthassa az eljáró bíróságok részére, így gyorsítva a kérelmek elbírálását, egyben egyszerűsítve az eljárást. A javaslat módosítja a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló törvényt, amelynek célja a tűzoltótechnikai termékek forgalmának újbóli meghatározása annak érdekében, hogy az építési termékek ne tartozzanak a tűzoltótechnikai termékek fogalmába. A törvénymódosítás pontosítja a tűzvédelmi szabályzat készítésére, valamint a tűzvédelmi szakképesítéssel rendelkező személy vagy szolgáltatás igénybevételére kötelezettek körére vonatkozó hatályos rendelkezéseket. Az Országos Rendőr-főkapitányság 365 darab fix telepítésű komplex közlekedési ellenőrzési pont telepítésével szeretné elérni, hogy a közúti forgalom-ellenőrzési, közlekedésrendészeti feladatokat hatékonyabban tudja végrehajtani. A technikai fejlesztések érdekében megfelelően módosítani szükséges a közúti közlekedésről szóló törvény szövegét. Tisztelt Képviselőtársaim! Látható, hogy a magyar rendészeti szervek uniós kötelezettségeiknek eleget téve szorosan együttműködnek a felsorolt területeken az uniós partnerintézményekkel, és folyamatosan fejlesztik technológiájukat, együttműködési rendszereiket. A jelen törvényjavaslat ezeknek a rendészeti tárgyú törvényeknek az uniós követelmények teljesítése érdekében szükséges módosítását tartalmazza. Kérem, hogy szavazatukkal támogassák a javaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon! [[A jegyzői székben Gelencsér Attilát Móring József Attila váltja fel.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslatról szintén lerí az, hogy egy teljesen egyértelmű szokásos salátatörvényről beszélhetünk, és egyébként számos, egymással össze nem függő törvénymódosítást tartalmaz ez a javaslatcsomag. Egyetlenegy dolog köti össze ezeket, az, hogy mindegyik a BM feladatkörébe tartozó rendészeti tárgyú törvények módosítását tartalmazza. Államtitkár úr kiemelt bizonyos pozitívumokat, mint a bűnügyi együttműködés, az Interpollal való együttműködés, a SIS-rendszer; ezek mind nagyon pozitív dolgok. Alapvetően - mint már a törvény címéből is kiderül - az „egyes rendészeti tárgyú törvényeknek az európai uniós kötelezettségek teljesítése érdekében szükséges módosításokról” teljesen rendben lenne, de az „és más célból történő módosítások” már egy nagy kérdés, és itt láthatjuk azt, hogy olyan dolgokat dobáltak össze ebbe a törvényjavaslatba, amelyek között semmilyen tárgyköri összefüggést nem láthatunk. Szeretnék kiemelni egypár konkrétumot a törvénnyel kapcsolatban. A javaslat megteremti a jogalapját a komplex közlekedési ellenőrzési pontok kiépítésének és üzemeltetésének, amelyek képesek lesznek a rendszámfelismerésre, a forgalomszámlálásra, a záróvonal átlépésének ellenőrzésére és a biztonsági öv használatára vonatkozó rendelkezések betartásának az ellenőrzésére is. A javaslat szerint az építtető a rendőrség lesz, az üzemeltetést pedig a közút kezelője végzi a rendőrséggel kötött megállapodás alapján. A javaslat – ahogy említettem - biztosítja az Interpol adatbázisának hazai alkalmazását. Pár rendelkezést módosít a törvényjavaslat a tűz elleni védekezésről szóló törvényben is, így például az építési termék a jövőben egyáltalán nem fog tűzoltótechnikai terméknek minősülni. A javaslat a hatályos szabályozáshoz képest cizelláltabban állapítja meg, hogy mely vállalkozásoknak miként kell gondoskodniuk a tűzvédelmi szabályzatuk érvényesítéséről, hány tűzvédelmi szakképesítéssel rendelkező személyt kell alkalmazniuk. Az előterjesztő szerint a szabályok enyhítik a vállalkozások terheit. A tűz elleni védekezésről szóló törvény lehetőséget ad arra, hogy külön jogszabály a lakó- és üdülőegységek vonatkozásában is tűzvédelmi használati szabályokat állapítson meg. A javaslat rögzíti, hogy a tűzvédelmi követelményeknek való megfelelést tanúsító vizsgálatok csak akkreditált szervezettel végezhetők el. Engedélyköteles lesz a tűzjelző és tűzoltó berendezések beépítése, valamint a javaslat azt is egyértelművé teszi, hogy a Magyar Honvédség létesítményi tűzoltóságok közé tartozó tűzoltószervezetei felett nem a hivatásos katasztrófavédelmi szerv az irányítási és ellenőrzési jogkör gyakorlója. Valamint a törvény tartalmaz még módosításokat a fegyveres biztonsági őrségről szóló törvényben is. Ennek a hatályos szabályai speciális vizsga letételéhez kötik a fegyveres biztonsági őri feladatok ellátását. A jövőben, ahogy azt többen kiemelték, lesz OKJ-s fegyveres biztonsági őr szakképesítés, amivel kiváltható lesz a mostani vizsga. A javaslat továbbképzési rendszer bevezetését írja elő a fegyveres biztonsági őrök számára, valamint azt is, hogy a ruházat átvizsgálását csak azonos nemű személy végezheti. [[14.00]] Itt az OKJ-s szakképesítéssel kapcsolatban azért felmerül a kérdés, hogy nem valakinek az üzleti érdeke kapcsolódik-e ehhez, ezt hogyan fogják vajon kiküszöbölni, hiszen sajnos láthattunk már az elmúlt öt, lassan hat évben szomorú példákat. Úgyhogy azt gondolom, felmerülnek még kérdések ennek végrehajtásával kapcsolatban.Valamint a törvényjavaslat még a körözési nyilvántartási rendszerről szóló törvényt is módosítja, ezzel összefüggésben az infotörvény fő szabály szerint lehetővé teszi az érintettek számára, hogy a nyilvántartásukban szereplő adatainak kezeléséről tájékoztatást kapjanak. A javaslat szerint azonban megtagadható az adattovábbításról szóló tájékoztatást ha azt az adatok átvevője jelezte, vagy a tájékoztatás bűnüldözési vagy nemzetbiztonsági érdekeket sértene. A tájékoztatás mellőzését jelezni kell. Illetve a körözési nyilvántartási rendszerről szóló törvény tartalmazza az eltűnt személyek körözésére vonatkozó rendelkezést, azonban lényegében semmilyen érdemi eljárási cselekményt azok alapján nem lehet megfelelően lefolytatni. A javaslat ezt a súlyos hiányosságot pótolja a közigazgatási eljárásról szóló törvény vonatkozó rendelkezéseinek felhívásával. A javaslat lehetőséget biztosít a tanúként kihallgatott személy poligráfos vizsgálatára, ha ehhez ő írásban hozzájárul. Tehát összegezve, az Interpollal történő együttműködést biztosító, valamint a schengeni rendszer alkalmazását biztosító rendelkezések kifejezetten üdvözölhetőek. Kérdés, hogy a fegyveresbiztonságiőr-szakképzés és a most bevezetendő továbbképzési rendszer kinek a biznisze lesz, ahogy azt már említettem és feltettem a kérdést, hogyan történik meg ennek végrehajtása. Az érintett vállalkozások számára akár jelentős kihatása is lehet a tűz elleni védekezésről szóló törvény e javaslatban szereplő módosításainak. A bevizsgálások akkreditált szervezetekkel történő elvégeztetésének előírása, valamint a tűzoltó, tűzjelző berendezések beépítésének engedélyhez kötése elsőre logikus szabályozásnak tűnik, azonban a tűzvédelmi szabályzatra, a tűzvédelmi szakemberek foglalkoztatására és az építési termékekre vonatkozó szabályok módosításának gazdasági életre gyakorolt hatása a szöveg alapján kevéssé megítélhető, és kérdéseket vet föl. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Továbbá kérdéses az is, hogy az információs önrendelkezési jog szempontjából mennyire elfogadható a körözési nyilvántartási rendszerről szóló törvény új, a tájékoztatás megtagadásáról szóló rendelkezése. Az eltűnt személyek körözésének ténylegesen működővé tétele mindenképpen üdvözlendő. Kérdéses azonban, hogy a büntetőeljáráshoz hasonlóan indokolt-e a tanúk poligráfos vizsgálatának lehetővé tétele. Tehát összességében az MSZP üdvözli az Interpollal és a schengeni információs rendszer alkalmazásával összefüggő, ezeket elősegítő törvényi rendelkezéseket, azt viszont természetesen elutasítjuk, hogy ismét egy nagyon sok mindent tartalmazó, úgynevezett salátatörvényt nyújtottak be a parlamentnek. Az alapvetően bűnügyi együttműködésről szóló törvénybe a tűzvédelmi törvény több elemből álló módosítását, de még a fegyveres biztonsági őri szakképzést megalapozó törvény módosítását és a fegyveres biztonsági őrök kötelező továbbképzését is belezsúfolták. Ez utóbbi módosítások esetében az sem egyértelmű, hogy vajon kinek az érdekét fogják szolgálni ezek a módosítások. Tehát az egyértelmű, hogy eddig sem és a továbbiakban sem tudjuk támogatni azt a gyakorlatot, hogy salátatörvényeket nyújtanak be. Az tény, hogy a javaslat tartalmaz üdvözlendő elemeket, viszont az is tény, hogy nagyon sok kérdés merül még föl. Tehát ebben a jelenlegi formában nem tudjuk támogatni a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatnánk munkánkat, az Országgyűlés egészének nevében szeretettel üdvözlöm az egri Dobó István Gimnázium és a sümegi Kisfaludy Sándor Gimnázium diákjait és pedagógusait. Örülök, hogy itt vannak. Munkánkat vezérszónoki felszólalással folytatjuk. Firtl Mátyás képviselő úr, a KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka a következő. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány által benyújtott törvényjavaslat az egyes rendészeti tárgyú törvényeknek az európai uniós kötelezettségek teljesítése érdekében szükséges és más célból történő módosítására tesz javaslatot. A módosítások egy része technikai jellegű, és az európai uniós szabályozási eljárásoknak való megfelelést szolgálják. Már előttem is többen megfogalmazták, hogy például a 2015. február 1-jei hatállyal módosult a SIRENE kézikönyv, és ezzel összefüggésben a második generációs schengeni információs rendszerben - SIS II. - központilag új kódok, elvárt intézkedések kerültek bevezetésre a vonatkozó kódtábla-módosítással együttesen, ezért szükséges a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény, valamint a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény módosítása. Tisztelt Képviselőtársaim! Vas Imre képviselőtársam tételesen végigment azokon a pontokon, amiket itt részletesen már jómagam nem akarok kifejteni, de az egyik pont konkrétan az Interpol FIND-rendszer magyarországi megvalósításával foglalkozik, és erről a rendszerről néhány gondolatot szeretnék mindenképp megosztani képviselőtársaimmal. Ez egy olyan online alkalmazás, amelynek segítségével a tagállamok bűnügyi és határrendészeti szolgálati állománya, illetve ügyeleti szolgálati állománya közvetlenül hozzáférhet három meghatározó Interpol-körözési modul, a személyi körözések, az elveszett, eltulajdonított úti okmányok, SLTD, valamint az eltulajdonított gépjárművek adatállományához. Az Interpol-körözésekhez jelenleg hazai szinten kizárólag a NEBEK kijelölt állományának van hozzáférési jogosultsága. A hazai és nemzetközi bűnüldözés hatékonyságának elősegítése és bűncselekmények eredményesebb felderítése, illetve az Európai Unió elvárásainak teljesítése érdekében indokolt, hogy a felhatalmazással rendelkező állomány közvetlenül hozzáférjen az Interpol FIND-rendszer körözési adatállományához. Az Interpol, felismerve a változó tagállami igényeket, egy speciális online alkalmazás rendelkezésre bocsátásával lehetővé tudja tenni a meghatározott Interpol-körözési nyilvántartások végpontjainak kiterjesztését. Az Interpol FIND-rendszert a hozzáférési jogosultsággal rendelkező szervek a Robotzsarun keresztül fogják elérni, hozzáférési jogosultsággal pedig azon szervek és személyek rendelkeznek majd, akik hozzáférnek a hazai körözési nyilvántartási rendszerhez, illetve a határellenőrző regisztrációs rendszerhez. Tisztelt Képviselőtársaim! A körözési nyilvántartási rendszerről már szóltak, a büntető törvénykönyvről már szóltak, tehát erre részletesen nem térek ki. A fegyveres biztonsági őrségről szintén szóltak, amit fontosnak tartok valóban, hogy rendesen szabályozzuk a fegyveres biztonsági őrökről és a mezei őrszolgálatról szóló törvényt, mert ez meghatározóan befolyásolja a szakmai képesítések meglétét. Ugyanúgy szóltak már a menedékjogról szóló 2007. évi törvénynek a megfelelő kiegészítéséről, hiszen napjainkban ez nagyon szükségessé vált.A tűz elleni védekezéssel valóban kell foglalkozni, ennek részleteit azonban részletesebben ki kell még munkálni, de mindenképp szükséges a vonatkozó rendelkezéseket is megfelelő módon átalakítani. A közúti forgalom-ellenőrzésről is szóltak már természetesen. A hozzászólásom végén röviden arra szeretnék a rendészeti bizottság tagjaként kitérni, hogy nagyon fontos, hogy a rendészeti feladatok ellátására létrehozott szerv jogosult legyen, még egyszer hangsúlyozom, az Interpol nyilvántartásából származó automatizált rendszerhez közvetlenül hozzáférni, és ehhez a törvényi felhatalmazást meg kell adni. Ezért indokolt a törvénybe iktatása. [[A jegyzői székben Mirkóczki Ádámot Ikotity István váltja fel.]] A határokon átnyúló szervezett bűnözés egyes megjelenési formáinak, a kábítószer-, az embercsempészet, az illegális migráció elősegítése, illetve a kiberbűnözés megerősödése mellett az Iszlám Állam által képviselt barbár terrorizmus olyan típusú közbiztonsági kihívás elé állítja mind Európát, mind Magyarországot és a világot, ami egységes, összehangolt erőfeszítést kíván mindannyiunktól, az európai rendvédelmi szervektől is. Tekintettel arra, hogy az említett szervezett bűnözői körök tagjaira, valamint az Iszlám Állam szimpatizánsaira nagyfokú mobilitás jellemző, kellő időben történő azonosításukhoz feltétlenül indokolt a schengeni térségbe, illetve az Európába irányuló utasforgalom fokozottabb, következetesebb adattári ellenőrzése, illetve mindehhez szükséges a nemzeti jogszabályi háttér megerősítése és átláthatóbbá tétele. [[14.10]] Tisztelt Képviselőtársaim! A hozzászólásom végén változatlanul csak meg szeretném erősíteni, hogy az Interpol FIND-rendszerhez a hozzáférést megfelelő módon biztosítani kell, és ehhez a megfelelő szabályozást, mint ahogy a rendőrségi törvényben a határforgalom ellenőrzése során történő adatkezelést, az idevonatkozó paragrafusban rögzíteni kell. A rendőrségről szóló törvény 91/K. §-ában történő nevesítése nyomán a rendőrség jogosulttá válik a határforgalom ellenőrzése során az államhatáron átlépő harmadik ország állampolgára által bemutatott okmányok, valamint a határátlépés során használt gépjármű adatait összevetni az említett nyilvántartásban rögzített adattartalommal.Figyelemmel arra, hogy a rendőrségi törvény az egyes adatoknak az Interpollal történő cseréjéről szóló 2005. január 24-ei tanácsi közös álláspontban foglalt, európai uniós kötelezettségnek való megfelelést szolgáló előírásokat is rögzíti, a szóban forgó uniós normát a törvény jogharmonizációs záradékában is szükséges megjeleníteni. Véleményem szerint, tisztelt képviselőtársaim, a tervezett módosítások - amelyekhez várnánk az előttem szóló ellenzéki képviselőnek is a támogatását - alkalmasak hazánk és az Európai Unió védelmére az illegális gazdasági bevándorlással és az ahhoz kapcsolódó bűnözőkkel szemben. Tekintettel az elhangzottakra a Kereszténydemokrata Néppárt nevében a törvényjavaslat elfogadását javasolom, támogatni kívánom, és támogatni kérem a képviselőtársamtól is az elkövetkező időben is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő vezérszónok Staudt Gábor képviselő úr, a Jobbik vezérszónoka. Mielőtt elkezdi a vezérszónoklatát, az Országgyűlés nevében is hadd köszöntsem Ikotity István jegyző urat abból az alkalomból, hogy most először látja el jegyzői feladatát. Jó munkát és jó idegrendszert kívánunk neki. Most pedig Staudt képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Előttünk fekszik egy újabb törvénymódosítási csomag, amiből szintén sok elem támogatható. Amit Firtl képviselőtársam mondott az utolsó szavaival, hogy az Interpol-adatbázishoz való hozzáférés egy fontos dolog Magyarország védelme érdekében, ezzel jómagam is egyetértek, tehát ez egy támogatható pont. Ez a hozzáférés főleg a mai világban, amikor sajnos a határok is átjárhatóbbá váltak, mint kellene, és a schengeni határok is átjárhatóbbá váltak, mint kellene, valóban legitimitással bír a hozzáférés. Ezzel nincs is gond. Én azért kiemelnék a javaslatból néhány olyan pontot - ahogy megtettem az előző törvénymódosításnál is -, amelyek esetében azért néhány kérdőjel fölmerült, legyen az a kérdőjel akár egy leendő kormányrendeletnek a meghozatala, illetve az abba majd belefoglalt rendelkezések, amiket most nem látunk, vagy szintén a gyakorlati kivitelezésnek néhány problematikus pontja.Kezdeném is sorrendben a tűz elleni védekezésről szóló rendelkezések módosításával. Ez szintén egy olyan passzus - és itt gondolok a már meglévő épületek esetében bizonyos esetekben a kötelező tűzvédelmi szabályzat elkészítésére kereskedelmi szálláshelyeknél, illetve bizonyos foglalkoztatási létszám fölött, ha jól emlékszem, öt fő fölötti létszám volt meghatározva -, ami egy előremutató javaslatnak tűnhet. Ha csak az Országgyűlésben fogalmazzuk meg az elképzeléseinket, akkor mindenképpen azt lehet mondani, hogy egy tűzvédelmi szabályzat milyen kárt okozhat, semmilyet, tehát milyen jó, hogy van ilyen. Viszont én nem vagyok biztos abban, hogy ennek az ötfős foglalkoztatotti létszámnak a meghatározása jó helyen került meghúzásra, ugyanis sok esetben ezek a szabályzatok eléggé formálisak, és azt is láthattam és tapasztaltam - személyes tapasztalat is egyébként, merthogy ez társasházak esetében is kötelező -, hogy sokszor egy néhány oldalas dokumentumért milyen jelentős pénzeket elkérnek azok, akik ezt elkészítik. Tehát nem szeretnénk, ha ez egy olyan plusz adminisztrációs teher lenne, ami bár nem emeli a biztonsági fokozatát ezeknek a különböző vendéglátó szálláshelyeknek, illetőleg a különböző munkáltatóknak, viszont egy újabb terhet kényszerítünk rájuk. Én itt az ötfős meghatározást elgondolkodtatónak tartom, nem biztos, hogy öt fő alkalmazása esetén már egy ilyen részletes szabályzat önmagában kellő hatékonysággal is bír, és természetesen itt nem a kitűzött célok, hanem a megvalósítása az, ami számomra kérdőjeles. Az viszont támogatható - továbbhaladva -, hogy a honvédség tűzoltóegységeinek parancsnoklását kiveszik a katasztrófavédelem kezéből. Tehát az önmagában nem egy rossz dolog, hogy ami a honvédségnél van, az legyen a honvédségnél, és legyen a kontroll is és a parancsnoklás is náluk. Egy másik kérdés - én mindig el szoktam mondani - az önkéntes tűzoltóság. Ez most nem a honvédséghez jön természetesen, de én további támogatást várnék az önkéntes tűzoltóságok irányába, és ha már itt felmerült az egész rendszer, és tudom, hogy a kormány bizonyos lépéseket tett ez irányba, de ha az osztrák vagy a német példát - és itt főleg az osztrák példára lehet gondolni - megnézzük, akkor itt az emberek sokkal nagyobb százaléka van bevonva az önkéntes tűzoltási tevékenységbe, és egyébként nagyvárosokban, akár 50-60 ezer fős városokban is vagy addig a méretig tulajdonképpen csak önkéntes tűzoltóság működik. Ez nem száz százalékig idevonatkozó téma, de megragadom a lehetőséget, hogy az államtitkár úr figyelmét felhívjam, hogy a jövőben lehetne azért még ezt a kört szélesíteni.A fegyveres biztonsági őrök esetében a vizsga letételének kiválthatósága egy megfelelő szakképesítés megszerzése esetén egy olyan terület, ahol a kormányrendeletben, illetve a miniszteri rendeletben fog eldőlni minden. Ebben egyébként Demeter Márta képviselőtársammal egyetértek abban a tekintetben, hogy ameddig a miniszteri rendeletet nem látjuk, addig nem tudjuk, hogy ez valóban egy könnyítést jelent, valóban egy gyakorlatiasabb képzést fog jelenteni, vagy olyan képzési követelményeket határoznak meg, és olyan cégek lesznek erre alkalmasak, vagy olyan cégekre írják ezeket a követelményeket, amelyek adott esetben pluszbevételt tudnak ebből realizálni, de a gyakorlati haszna elenyésző lesz. Sajnos mindkettőt el tudom képzelni. Tehát - hogy mondjam - ennyitől, hogy adunk egy biankó felhatalmazást a miniszter részére, én még önmagában nem nyugszom meg. Itt találhatunk egy kiegészítést is a ruházat átvizsgálása kapcsán. Államtitkár úr figyelmét felhívnám, hogy például mezőőrök esetén ez érdekesen kivitelezhető lesz. Értem én a célt és a szándékot, de én nem sok női mezőőrrel találkoztam, viszont sajnálatos módon a fatolvajok körében például a hölgyek száma is növekedett az utóbbi időben, ezt is elmondhatjuk a helyi tapasztalatok alapján eljuttatott információk szerint. Tehát itt adott esetben - és nemcsak a fatolvajoknál, hanem egyéb, a mezőőrök feladatkörébe tartozó ellenőrzések esetében is - felmerülhet az, hogy ha, mondjuk, egy nő az elkövető, és a mezőőrök körében nincs egy hölgy mezőőr, akkor itt az átvizsgálás hogy fog megvalósulni. Lehet, hogy ez is egy jónak tűnő szabály, de a végrehajtás során lesznek nehézségek. Még egy dolgot szeretnék kiemelni, ez a 37. §, a katasztrófavédelemről szóló módosítások. Itt azt láthatjuk, hogy megteremtik annak a lehetőségét, vagy a javaslat megteremtené annak a lehetőségét, hogy a hivatásos katasztrófavédelmi szerv munkavállalókat is alkalmazhasson. Amikor az ember olvassa, elég könnyű átsiklani felette, viszont van egy olyan félelem - és ezt főleg a kéményseprő-szakszervezetektől hallhattuk -, hogy esetleg a kéményseprők a katasztrófavédelembe beszervezésre kerülnek. Nem tudjuk, hogy így lesz-e, de a szakmának van egy félelme, és ez a módosítás ezt látszik alátámasztani. [[14.20]] Én államtitkár úrtól azt kérdezném - és őszinte választ várnék rá -, hogy ez ennek az előkészítése, tehát a kéményseprő-szolgáltatások katasztrófavédelembe beszervezésének, vagy itt másra gondoltak önök, amikor munkavállalók alkalmazásának a lehetőségét teremtik meg a katasztrófavédelem számára. Tehát mi ennek a háttere, mi az a szabályozás, vagy pontosabban akkor nyugtassuk meg vagy keserítsük el a kéményseprő-szakszervezeteket, akik egyébként ez ügyben már többször juttattak el panaszt, illetve a sajtóban is megjelentek az ő aggályaik a jövőjükkel kapcsolatosan. Ezek lennének a kérdéseim államtitkár úrhoz. Bízom benne, hogy ezeket sikerül megválaszolni, és egyébként, ha már a szó nálam van, és a két javaslat, az előző és ez a javaslat összefügg, akkor államtitkár urat kérem, hogy olyan érdemi válaszokat adjon, ami á-t vagy b-t jelent a mi szempontunkból, és tudjunk mérlegelni, mert úgy érzem, hogy az előző javaslatnál sem sikerült ez mindig. Örülünk neki, hogy persze tegyünk feljelentést, ha valami problémát tapasztalunk. Nyilván ezt itt is sok esetben el lehet mondani, de pont az, hogy a panaszjogot elvették azokban az esetekben, amikor nem a sértett a feljelentő, tehát mondjuk, az országgyűlési képviselők esetén ez rögtön egy élő jogszabály. Tehát mi hivatalos személyként hiába teszünk feljelentést, ha a rendőrség nem megfelelő módon jár el, akkor nagyon nehéz, sőt lehetetlen panasszal élni, hogy mondjuk, valaki legalább vizsgálja felül a rendőrség döntését, tehát így nagyon nehéz, államtitkár úr. Illetve az is nehéz, és ezt beláthatja, hogy ha valamire egy gyanú fennáll, ami akár itt a kábítószerügyeknél felmerült, hogy mondjuk, egy helyi közösségben mindenki tud arról, hogy kik a terjesztők, ezt legfeljebb a tudomására lehet hozni a rendőrségnek, de nagyon könnyű elutasítani ezeket a panaszokat, és utána ezek nehezen jutnak el. Úgyhogy ezekből a tapasztalatokból kiindulva ezeknél a kérdéseknél is államtitkár úrtól egy á vagy b, tehát pozitív vagy negatív válaszokat várnánk. Legfeljebb nem fog tetszeni nekünk, higgye el, az még mindig jobb, mint ha nem kapunk megfelelő választ. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások, illetve képviselői hozzászólások következhetnének. Senkit nem akarok inspirálni, csak leszögezem tényként. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Ebben az esetben, minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, kíván-e reagálni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Kontrát Károly államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Legelőször is szeretném megköszönni képviselőtársaim hozzászólásait az általános vita során. Köszönöm Vas Imre képviselő úr hozzászólását, aki a Fidesz - Magyar Polgári Szövetség képviselőcsoportja nevében szólalt fel a vitában, és kitért a javaslat erényeire, érdemeire, fontosságára, és köszönöm, hogy támogatásáról biztosította a javaslatot. Köszönöm Demeter Márta képviselő asszony gondolatait is, különösen azon gondolatait, amelyeket megfogalmazott a javaslat erényeinek felsorolása révén. Ezekre különösen figyelünk, de figyelünk azokra a javaslatokra is, amelyek a kritikát tartalmazták. Föltett egy kérdést is a fegyveres biztonsági őrökkel kapcsolatban. Ezzel kapcsolatban azt szeretném válaszolni, hogy a jogszabály-módosítás, tehát ez a javaslat, ami most előttünk van, a fegyveres biztonsági őrök érdekét szolgálja, azt, hogy a módosítás eredményeként bekövetkező változásokat mind elméleti, mind gyakorlati oktatás alkalmával elsajátíthassák, tehát ez a jogalkotói szándék abszolút a fegyveres biztonsági őrök érdekében fogalmazódott meg. Kérem, fontolja meg, hogy tudja-e támogatni ön, illetőleg az MSZP-frakció.Firtl Mátyás képviselő úr hozzászólásában támogatásáról biztosította a javaslatot a KDNP-frakció részéről, amelyet köszönök szépen. Úgyszintén köszönöm Staudt Gábor képviselő úr hozzászólását a Jobbik-frakció részéről, aki az önkéntes tűzoltóság támogatásának fontosságára is kitért a hozzászólásában. Szeretném elmondani, hogy mi is nagyon fontosnak tartjuk, és megköszönjük itt, a tisztelt Ház előtt is a jelenlegi vitában is az önkéntes tűzoltók munkáját. Magunk is ismerjük az akár ausztriai, akár németországi tapasztalatokat, illetve gyakorlatot. Ott más rendszer működik, mint nálunk, de mindenképpen szeretném elmondani, hogy a kormány nagyra értékeli és támogatja az önkéntes tűzoltó-egyesületek munkáját, hiszen ez is hozzájárul ahhoz, hogy az emberek nagyobb biztonságban érezzék magukat. Ami az előző vitával kapcsolatos visszacsatolását illeti, szeretném elmondani, hogy többször elhangzott a parlament öt és fél éve során, mióta a Jobbik-frakció a parlamentben van, olyan megkeresés vagy olyan bejelentés, hogy különböző bűncselekményekre vonatkozó ismeretek vannak. Én minden alkalommal felajánlottam a képviselőtársaknak, hogy az illetékes rendőri vezetővel vagy a Nemzeti Védelmi Szolgálat vezetőivel összehozom őket, és a szükséges információkat adják meg. Közös érdekünk, hogy a jogsértőket, a törvénysértőket, a bűnözőket elfogják az illetékes hatóságok. Sajnálom, hogy ezzel a lehetőséggel nem éltek. Ezt továbbra is felajánljuk, és ha ilyenről tudomásuk van, akkor kérem, ezt tegyék meg. Ami a kéménysepréssel kapcsolatos kérdését illeti, tisztelt képviselő úr, azt szeretném elmondani, hogy ebben a javaslatban az van megfogalmazva, amit a javaslatban el tudott olvasni, úgyhogy én arra kérem, hogy ennek megfelelően értékelje úgy ezt a javaslatot, hogy tudja-e támogatni, avagy sem. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Szeretném még egyszer megköszönni a képviselők támogatását, a hozzáállását, a hozzászólását az általános vitában. Abban bízom, hogy e törvény elfogadása is hozzájárul ahhoz, hogy Magyarország, a magyar emberek nagyobb biztonságban legyenek. Kérem ezért, hogy majd a szavazásnál szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány által benyújtott előterjesztés T/6630. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót az előterjesztőnek, Csepreghy Nándor államtitkár úrnak, akit köszöntök abból az alkalomból, hogy most első alkalommal előterjesztő. Jó idegrendszert kívánok neki, minden jót a munkájához! Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egyrészt köszönöm szépen a jókívánságokat, sok hasonlót kívánok a képviselőknek és a kormány tagjainak is a munkához. Tisztelt Képviselők! Az önök előtt lévő törvényjavaslat a Magyar Fejlesztési Bankról szóló 2001. évi XX. törvényt módosítja két pontban, amelyek a kormány álláspontja szerint nagyban hozzájárulhatnak a bank működésének az optimalizálásához.A Magyar Fejlesztési Bank-törvény rendelkezései szerint a hitelintézetnek nem minősülő ügyféllel vagy ügyfélcsoporttal szemben a Magyar Fejlesztési Bank kitettsége nem haladhatja meg a szakosított hitelintézet szavatolótőkéjének 45 százalékát. Ez teljesen érthető és fontos kitétel, amely az MFB prudens működését szavatolja.A rendelkezés célja, hogy ha egy társaság a gyakorlatban összefonódik egy másikkal, akkor a Magyar Fejlesztési Bank hitelnyújtásánál egy ügyfélcsoportként kezelje lényegében ezeket, hiszen azok összevontan egy kockázatot jelentenek a bank szempontjából.A mostani törvénymódosító javaslat az Európai Unió 575/2013. rendeletének tükrében tovább pontosítja és egyben ésszerűsíti is a Magyar Fejlesztési Bankról szóló jogszabályt. A módosító szerint a jövőben nem minősülne ügyfélcsoportnak azoknak az ügyfeleknek a köre, amelyek kizárólag a Magyar Fejlesztési Bank Zrt.-vel fennálló kapcsolatukra tekintettel képeznek egyetlen kockázati tényezőt. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy ha a vagyonkezelői szerepkörrel bíró Magyar Fejlesztési Bank tulajdonosa például egy energetikai vállalkozásnak, ugyanakkor tulajdonosa, mondjuk, egy szállodának, akkor a pénzügyi társaságnak ezeket a vállalkozásokat ne kelljen egy ügyfélcsoportként kezelnie, hiszen ezeknél valójában semmilyen összefonódásról nem beszélhetünk. Ezek a gazdálkodó szervezetek mind a feladatuk, mind pedig a menedzsmentjük, mind pedig a gazdálkodásuk tekintetében egymástól teljesen elkülönült és független működést produkálnak. [[14.30]] Ha a Magyar Fejlesztési Bank egyik érdekeltségének gazdálkodásában, üzletpolitikájában kedvező vagy kedvezőtlen változás áll be, akkor az semmilyen módon nincs hatással a Magyar Fejlesztési Bank másik érdekeltségére, nincs kockázati közösség ezeknél a társaságoknál, ezért ezt a rendelkezést módosítani szükséges. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Most engedjék meg, hogy a Magyar Fejlesztési Bank-törvény módosításának másik pontjáról is beszéljek. Mint azt önök is tudják, a kormány döntése értelmében a Magyar Fejlesztési Bank végrehajtó szervezetként fontos szerepet kapott a 2014-2020 közötti uniós programozási ciklus visszatérítendő forrásainak a kezelésében. A technikai jellegű javaslat ennek a feladatnak az ellátásához kapcsolódik, hiszen az előző ciklus tapasztalatait hasznosítva, a Széchenyi 2020 visszatérítendő forrásainak elosztási mechanizmusát sikerült Magyarország számára kedvező módon úgy alakítani, hogy a kihelyezett források kockázatát az uniós programszámla terhére el tudjuk számolni. Ez egy fontos előrelépés, hiszen az Európai Unió célja, hogy azokban a gazdaságilag elmaradottabb térségekben lévő, a piaci forrást bevonni nehezebben képes vállalkozások is kapjanak visszatérítendő támogatást, ahol az üzleti kockázat eleve magasabb, mint az ország más térségeiben. Mivel a Magyar Fejlesztési Bank által közvetített uniós támogatások üzleti kockázatából adódó veszteségek az uniós keretösszeget és nem az MFB eredményességét csökkentik, indokolt, hogy a törvényben ehhez a típusú finanszírozáshoz a Fejlesztési Bank részéről nulla százalékos kockázati súlyt rendeljünk. Az elmondottak fényében kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy biztosítsa támogatásáról a törvénymódosító indítvány elfogadását. Elnök úr, tisztelt Országgyűlés, köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Megadom a szót elsőként a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, László Tamás képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/6630. számon benyújtott törvényjavaslat célja a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. számú törvény módosítása.Az MFB Zrt. a magyar állam kizárólagos tulajdonában lévő hitelintézet, jogállását, feladatait és tevékenységi körét a 2001. évi XX. törvény, továbbá az alapszabály, valamint a kormány által jóváhagyott stratégia határozzák meg. Alapfeladata a hazai vállalkozások számára kedvező konstrukciójú fejlesztési hitelek biztosítása, az állam hosszú távú gazdaságfejlesztési céljainak támogatása, azokhoz pénzpiaci források bevonása, továbbá EU-s források, támogatás közvetítése.Az MFB Zrt. aktív szerepet játszik a magyar gazdaság fejlesztésében. 2014-ben az új hitelfolyósítások összege 173 milliárd forintot tett ki. A rossz és kétes hitelek volumene 7 százalékkal csökkent. A bank tőkemegfelelési mutatója a 2015. június 30-ai állapot szerint 23 százalékos volt, ami kiemelkedő a magyar bankrendszerben. Annak érdekében, hogy ez a tőkemegfelelési mutató továbbra is ilyen szinten maradjon, válik szükségessé és indokolttá az MFB-ről szóló törvény módosítása. Amennyiben ugyanis az uniós forrásokból finanszírozott, mintegy 750 milliárd forintnyi kitettséget az MFB Zrt. kihelyezi, és azokat 100 százalékos kockázati súllyal kellene figyelembe vennie, akkor a bank tőkemegfelelési mutatója 13 százalék alá esne. Ezért a módosítás lehetővé teszi, hogy az MFB Zrt. speciális jogállása és ahhoz kapcsolódó feladatai miatt az uniós forrásokból finanszírozott kitettségekhez nulla százalékos kockázati súlyt rendeljen. A javaslat továbbá rögzíti, hogy az 575/2013/EU rendelet 4. cikk (1) bekezdés 39. pontja alkalmazásában az MFB Zrt. működése során nem minősül ügyfélcsoportnak azoknak az ügyfeleknek a köre, amely ügyfelek kizárólag az MFB Zrt.-vel fennálló kapcsolatukra tekintettel képeznének egyetlen kockázati tényezőt. Az uniós rendelet jogharmonizációjának célja, hogy az egy ügyfélcsoport nem hitelintézet tagjaival szembeni együttes kitettségi érték összege nem haladhatja meg az MFB Zrt. szavatolótőkéjének 45 százalékát. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a fentiekre való tekintettel támogassák a törvényjavaslatot, hogy az MFB Zrt. hitelezési és támogatásközvetítői tevékenysége a jövőben is zavartalanul és optimálisan működhessen, és ezzel támogassák az állam hosszú távú gazdaságfejlesztési céljait, az azokhoz tartozó pénzpiaci források bevonását. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. A következő vezérszónok a Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka, Volner János képviselő úr, aki jelenleg nem tartózkodik a teremben. Az LMP képviselőcsoportjából, úgy látom, hogy nincsen jelen senki. Ennek megfelelően, minthogy a KDNP-ből is jegyző úr van jelen és az LMP-ből is, megkérdezem, hogy kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, kétperces felszólalásra kér lehetőséget Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, házelnök úr. Államtitkár úr hosszasan elemezte ezt a törvényjavaslatot, de még mielőtt a vita elindulna - és talán akkor a többi képviselő is kap egy kis időt, hogy beérkezzen a terembe, és egy tartalmi vitát lehessen folytatni -, egy dologra azért hadd hívjam föl a figyelmét, államtitkár úr. Én ilyen törvénymódosítást még nem láttam, ahol az általános indoklás a következő: a törvényjavaslat célja a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló xy törvény módosítása, a részletes indoklás pedig nem más, mint hogy beemelnek 6 sort magából a szövegből. Nem tudom, dolgoznak-e önöknél olyanok, akik csináltak már ilyet, de ha igen, akkor azoknak adják már oda, merthogy ez a parlament megalázása, tehát ez komolytalan dolog. A tartalmi vita biztos lezajlik itt a következő időszakban, de tiszteljék már meg ezt a Házat azzal, hogy ha egy ilyen horderejű módosítást hoznak ide be, akkor legalább valamilyen olyan általános indoklást és részletes indoklást fűznek hozzá, ami legalább látszatra úgy tűnik, hogy tesznek erőfeszítést annak érdekében, hogy megmagyarázzák, hogy miért akarnak egy ilyen típusú módosítást csinálni. Ez így, ebben a formában indoklásként elfogadhatatlan, egyébként a házvezetésnek vissza is kellett volna dobnia ezt a javaslatot, mert ez a képviselőknek és a Háznak a megalázása. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Egyben elnézést kérek a tisztelt Országgyűléstől, mert hibát vétettem, ugyanis a vezérszónoki körből kihagytam az MSZP vezérszónokát, Szakács László képviselő urat. Ezúton is megkövetem, elnézést kérek; majd házon belül lerendezzük. Képviselő urat illeti a szó vezérszónokként.
Köszönöm a szót, elnök úr. Bízom benne, hogy ennél nagyobb baj soha nem lesz, de azért, hogy a törvénytervezetre is rátérjek, ez egy folytatásos sorozat, ami idekerül elénk a Magyar Fejlesztési Bank kapcsán. A tegnap esti vitát nem akarom folytatni, de azért itt meg kell jegyezni, hogy ha közvetítené a tévé a parlament üléseit, akkor mondhatnánk, hogy teleregény, hiszen az MFB és az MFB-n belül Lázár János miniszternek a saját maga túlhatalma, illetve az MFB-re is átültetett - hogyan mondjam? - igazából már az irracionalitás határait is súroló olyan cselekvési mozgástere akár a miniszternek, akár pedig a Magyar Fejlesztési Banknak, ami most már a negyedik törvényjavaslat kapcsán szépen lassan azért csak-csak formálódik és csak-csak szélesedik, ebben a tekintetben el kell mondjuk, hogy mi ezt egyáltalán nem tartjuk jónak. De lássuk is pontosan, hogy miről beszélünk! Próbálok egy kicsit visszaemlékezni. Először arról volt szó, hogy először az utolsó, még ettől a cégtől független közműcéget, az Első Nemzeti Közműszolgáltató céget is lenyelették a Magyar Fejlesztési Bankkal, majd azt követően a KAF Zrt.-t is lenyelették a Magyar Fejlesztési Bankkal, majd utána pedig tárgyaltunk egy olyan módosítást, amely alapján, ha a Magyar Fejlesztési Banknak bármilyen forrásra van szüksége, akkor ahhoz felvehet hitelt, és hogyha bármilyen társaságot, céget, bármilyen portfóliót egyébként meg akarna szerezni a Miniszterelnökség, illetve a magyar állam a Miniszterelnökségen keresztül, akkor ennek az eszköze a Magyar Fejlesztési Bank lesz. [[14.40]] Ezzel még nem volna baj; azzal van baj, hogy méghozzá úgy, hogy nem kell behozni ez elé a Ház elé ezeket a javaslatokat, hanem egész egyszerűen Lázár János miniszter rendeletével, ha úgy tetszik, akkor rámutat, a törvényjavaslat szerint felkéri, a mi álláspontunk szerint parancsot ad bizonyos társaságok felvásárlására. Szerintem egyébként a már eddig is az irracionalitáson túlmenő, a demokrácián egészen biztosan túlmenő és az ésszerű gazdálkodás és az ellenőrzés lehetőségét is biztosító, már egyébként is minden határt átlépő mozgásteret még tovább bővítik a javaslatcsomagban.Tisztelt Államtitkár Úr! Ha egy önkormányzat ma Magyarországon fel akar venni hitelt, akkor meg fogják nézni, hogy az önkormányzat által tulajdonolt cégek mennyire hitelképesek, mennyi hitelük van még, mekkora az árbevételük, és egy egységként fogják kezelni; azért, mert az önkormányzat ebben tulajdonos, ismerik annak az adóerő-paritását, ismerik azt, hogy hogyan juthat hitelhez, és ismerik azt, hogy milyen feltételek alapján adnának neki hitelt. Úgy gondolom, ha néha ez gondot is okozott, és ha ez nagyon sokszor nagyon sok macerát okozott, akkor is el kell ismerjük, hogy valószínűleg helyesen jártak el akkor, amikor a fizetőképességet megfelelőképpen sikerült beállítani akár egy önkormányzatnál, akár bármilyen más kapcsolt vállalkozásnál.A Magyar Fejlesztési Bankot most ebből a körből kivesszük. Kivesszük ebből a körből, és azt mondjuk, hogy a Magyar Fejlesztési Bank és annak a kapcsolt vállalkozásai, tehát amiben tulajdonosként szerepel a Magyar Fejlesztési Bank, mostantól a hitelképességbe nem számítanak bele. No de a kockázatba se számít bele! Nem számít bele abba a kockázatba, hogy mondjuk, van egy eladósított cégrésze a Magyar Fejlesztési Banknak. Miután már a Fejlesztési Bank mindennel foglalkozik, ezért el tudom képzelni, hogy nem lesz mindenben sikeres, hiszen emlékszem, amikor az MVM-től a Főgáz-üzletág átkerült a Magyar Fejlesztési Bankhoz. Akkor kérdeztük meg, hogy talán a Magyar Fejlesztési Bank lassan már savanyú cukorkát is fog-e árusítani vagy esetleg túrós tésztát. Úgy gondolom, egyfajta profiltisztítás mindenféleképpen kellene hogy itt szerepeljen, kellene hogy lássuk azt a portfóliót, amit a Magyar Fejlesztési Bank szeretne kezelni az elkövetkezendő időszakban, és nem volna szabad ekkora mozgásteret adni egyetlenegy miniszternek. Ne felejtsük el, hogy itt tényleg most már azt lehetne mondani, hogy a gázárusítástól a túrós tésztán keresztül a savanyú cukorka árusításáig bármibe belefoghat az MFB nyakló nélkül, rámutathat bármilyen cégre, hogy azt vásárolja meg, ahhoz ő létrehozhat egy gazdasági társaságot, vehet fel hitelt, megterhelheti vele a gazdasági társaságot, de ez még mindig nem fog beletartozni abba a fizetőképességbe - mert önök most kivonják ennek a hatálya alól -, amit a Magyar Fejlesztési Bank elvisel. Én biztos vagyok benne, hogy önök törekedni fognak arra, hogy a Magyar Fejlesztési Bank, illetve ennek a cégportfóliója és annak a részei ki akarják majd fizetni azokat a kötelezettségeket, az esetlegesen felvett hiteleket, amelyeket felveszünk. Biztos vagyok benne, meg abban is biztos vagyok, hogy ez a magyar adófizetőknek rengeteg pénzébe fog kerülni. Rengeteg pénzébe fog kerülni, és még csak rá sem láthatnak: a parlament ellenőrző szerepét ebben megszüntették, amit azért sem értek, mert akkora többségük van, hogy önök bármikor tudnak akár egy hét alatt is egy módosító javaslatot ide behozni és megszavaztatni ezzel a Házzal. Tehát igazából a parlamenti kontroll megszűnt, és ezen kívül volt még egy darab számviteli korlátja, ami pedig a fizetőképességi korlát, és hogy ez nehogy összeadódjon, ha valamelyik cég a portfólióban rosszul működik, akkor ne kelljen beszámítani a többihez, ha hitelerőre van szükség. Úgy gondolom, nem helyes, ha a számviteli kontrollokat, illetve a kockázatelemzési kontrollokat is megszüntetjük.Ha azt gondoljuk, hogy egyébként ezt az európai uniós források kapcsán is megtesszük - ha az európai uniós forrásokat úgy kezeljük, mint ha azok a legkönnyebben, a legsimábban végrehajtható eljárásokban és kevés kockázattal végrehajtható eljárásokban lehetnének kivitelezhetőek -, akkor, államtitkár úr, szerintem rosszul gondoljuk. Úgy gondolom, az Európai Unió néha ugyan méltán, néha méltatlanul várja el azt az iszonyatosan bonyolult elszámolási rendszert és végrehajtási rendszert, aminek mi is részesei vagyunk, de ha egy klubnak a tagjai akarunk lenni, akkor ennek a klubnak a szabályait természetesen be kell tartani. Én is úgy gondolom, hogy ezeknek a pénzeszközöknek a felhasználása, vagy akár csak a pufferelése vagy bármi mása a legproblémásabb, a legkockázatosabb finanszírozási rendszer pillanatnyilag ma Magyarországon, és nem tér ki sajnos arra a jogszabály - ahogy Mesterházy Attila képviselőtársam pedig elmondta, igazából az indokolás meg aztán végképpen nem tér ki rá -, hogy mi van akkor, ha visszafizetési kötelezettsége keletkezik bármelyik projektcégnek vagy magának a Fejlesztési Banknak. Mi történik abban az esetben, azon kívül, hogy önök most feloldják az utolsó korlátot is? Lázár János birodalma ebben a tekintetben teljes, bármennyi pénzhez hozzájuthat, bármelyik cégre rámutathat, azt megveheti, teljesen mindegy, hogy az energiaszektorról van szó vagy bármilyen más szektorról van szó, azt megveheti, és egyébként ezeket az adósságokat össze sem lehet adni. Államtitkár Úr! Önök azt ígérték, hogy átlátható lesz a működés, önök azt ígérték, hogy egy ésszerűen részletezett és olyan átlátható működést fogunk majd itt látni, aminek esetében mindannyian be fogjuk látni, hogy hibáztunk akkor, amikor úgy gondoltuk, hogy ez nem így van. Államtitkár Úr! Az a hírem, hogy az átláthatóságot ez egészen biztosan nem növeli. Ha mindent, amit kiveszünk az általános szabályok alól, és olyan különös szabályok alá helyezzük, mint ezt - méghozzá most már negyedíziglen, a Magyar Fejlesztési Bankot teljes egészében külön eljárások alá, teljes egészében különös szabályok alá rendeljük -, abban az esetben én úgy gondolom, az átláthatóság minden esetben csökken. Ez vissza fog ütni, ezért nem is fogjuk támogatni ezt a javaslatot.Minden előírás alól nem lehet mentesíteni, úgy gondolom, még államérdekből sem, főleg egy akkora céget, mint a Magyar Fejlesztési Bank, és főleg akkor, ha a Magyar Fejlesztési Banknak akkora szerepet szánunk, ahogy halljuk, mint a rezsicsökkentésnek a fenntarthatóságában, akár az adatok feldolgozásában és gyűjtésében, akár egyáltalán az energiaellátásban Magyarországon. Ennél a cégportfóliónál, aminek egyáltalán még csak a körvonalait látjuk, még akkor is én úgy gondolom, hogy az önök érdeke is az volna, de a parlament érdeke, a magyarok érdeke mindenféleképpen az volna, ha önök beszámolnának, idehoznának javaslatokat, azokat megvitatnánk, és a megvitatott javaslatokról később tudnánk szavazni. Ne járjunk úgy, mint ahogyan a Nyugdíjreform és Adósságcsökkentő Alappal, amelyik a tegnapi napon az elmúlt ötéves teljesítménye után öt egymást követő napirendben évenként számolt be, ezzel egyébként megsértve minden korábbi jogszabályt. Egyébként, ha valaki esetleg nem ismerné akár a tévénézők, akár a karzaton ülők közül, ez volt az az alap, amelyik elköltötte azt a pénzt, amit nagyon sokan a nyugdíjukra tettek félre, mintegy 3 ezer milliárd forintot; öt évig nem kellett beszámolni.Úgy gondolom, államtitkár úr, akkor mindenképpen hibásan gondolkozunk, ha azt gondoljuk, hogy az egyik törvénysértés a másikat majd legitimálni fogja, még akkor is, ha ezt egy nagyon rosszul megfogalmazott, nagyon szakmaiatlanul előadott indokolásban is teszi meg maga az előterjesztő. Túl nagy terhet hoznak a vállukra. Szerintem az ellenőrzés önöket is segítené ebben az ügyben, úgy gondolom, az átlátható, transzparens működés és a parlamentáris demokrácia legalább látszatának fenntartásában, nem pedig egy minisztériumban korlátlan mennyiségű pénzeszközzel, korlátlan mennyiségű akarattal egy bizonyos cél érdekében - reméljük, még mindig a miniszterelnök az, aki a célfüggvényeket kijelöli ebben az országban, de néha már ez sem biztos - valakinek ilyen túlhatalmat biztosítani, méghozzá egy személyben. Ehhez nem lesz partner a Magyar Szocialista Párt, és kérem önöket is, még egyszer mérlegeljék azt, hogy az átláthatóság és az ellenőrizhetőség érdekében ezt a javaslatot visszavonják. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. Most akkor soron következik a Jobbik vezérszónoka, Volner János képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Általában elmondható, hogy a Jobbik a magyar gazdaságot illetően mindig az átláthatóság híve volt, mert az átláthatóságban, az ellenőrizhetőségben látjuk annak a garanciáját, hogy a kormányzattal összefüggő korrupciós ügyletek, visszaélések visszaszoríthatók legyenek. A kormányzat már 2010-ben elkezdte azt a folyamatot, amellyel beszűkítette az átláthatóság lehetőségét. [[14.50]] Én magam a napirend előtti felszólalásomban arról beszéltem, hogy fideszes delegáltakkal töltöttek fel minden olyan funkciót, ami az elszámoltatásra hivatott lett volna: az Országos Bírósági Hivatal elnökét, a legfőbb ügyész tisztségét, a Kúria vezetésébe szintén fideszes delegált került, a rendőrség vezető pozícióit ők töltik be, és nem kis részben ennek köszönhető az, hogy miközben a nemzetközi korrupciókutatók arról beszélnek, hogy legalább 400 milliárd forint közvetlen kárt okoz Magyarországnak a korrupció, eközben az úgynevezett elszámoltatásra hivatott szervek nem találják ennek nyomát. Ez a törvényjavaslat, ami előttünk fekszik, nemcsak rossz irányba halad azért, mert szűkíti az átláthatóságot, szűkíti az ellenőrizhetőséget, de a parlamentáris jogokat is csorbítja. A parlamentáris ellenőrzés lehetőségét gazdasági területen jellemzően az Országgyűlés Gazdasági bizottsága látja el, amelynek én magam is tagja vagyok. Akkor, amikor a kormány gondoskodik arról, hogy kereskedelmi bankokat, piaci szereplőket megfosszon attól, hogy kedvezményes hitelezésben vegyenek részt - és ez a javaslat is erről beszél, hogy kizárólag az MFB-n keresztül lesznek majd elérhetőek bizonyos uniós pénzből finanszírozott források -, akkor nem tesz egyebet, mint hogy korlátozza a piaci versenyt, és gyakorlatilag még nagyobb hatalmat összpontosít a kormány és a kormányfő kezében, hiszen a pénz elosztásának módját, a kiválasztás szempontjait a kormány határozhatja meg. Ebben az esetben ennek egy ékes példáját láthatjuk, hiszen maga az MFB lesz az, amely banktitok mögé dugja el az adatokat, és gyakorlatilag ráböknek valakire, hogy őt finanszírozzuk, őt meg nem finanszírozzuk, egy másik piaci szereplőt. Ezt én egy nagyon káros dolognak tartom a magam részéről, és ha megnézik képviselőtársaim az alacsony korrupcióval működő országok gyakorlatát, pont az ellenkező irányba mennek, mint ahogyan ezt most az Orbán-kormány teszi. Nagyon fontosnak tartom azt, hogy legyen állami részvétel a magyar bankszektoron belül, az állami részvétel azonban ellenőrizhető módon működjön, úgy, hogy a közösségi forrásokból nyújtott hiteleknek, a közösségi forrásokból nyújtott vissza nem térítendő támogatásoknak az igénybevevőit is lehessen ellenőrizni, fontos az, hogy ebben az esetben megvalósuljon a parlament ellenőrzéshez fűződő joga. Hiszen ez a magyar adófizetők érdeke.Szintén fontosnak tartom azt, hogy azon túlmenően, hogy ne tekintse a kormány banktitok körébe illőnek ezeket az adatokat, és ne dönthessen arról, hogy banktitok mögé dugja el, hogy kik részesülnek ilyen forrásokból, azon kívül gondoskodni kell arról is, hogy kereskedelmi, banki szereplők is kerüljenek képbe. Nem azért, mert a tőke érdekeit szeretnénk képviselni, hanem azért, mert azt látjuk, hogy a kockázatelemzés oldaláról az államnál és az állami tulajdonban levő bankoknál nincs meg az arra való felkészültség, hogy különböző gazdasági ágazatok finanszírozásáról megfelelő adatok, megfelelő rendelkezésre álló iparági tapasztalat birtokában tudjanak dönteni. Tehát egészében véve azt mondom, hogy a piaci versenynek ezen a területen helye van, fontosnak tartom azt, hogy az átláthatóság javuljon, ezt a javaslatot pedig, mivel mind a két szemponttal ellentétes módon foglal állást, a Jobbik természetesen nem tudja támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy ki kíván hozzászólni a napirendhez; lehet ez két percben vagy normál felszólalásként. [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem jelentkezik senki szólásra, és minthogy további felszólalásra nem jelentkezett senki, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, hogy kíván-e szólni. Csepreghy államtitkár úr jelzi, hogy igen. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy egyenként haladjak végig a felszólalásokon, köszönve László Tamás képviselő úr támogató szavait, Mesterházy képviselő úr konstruktív hozzászólását, habár ez szerintem mást nem bizonyít, mint a téma iránti érzékenységet. Azonban kiemelten szeretnék reagálni a Szakács László képviselő úr által elmondottakra; egyrészt abban a tekintetben, hogy nem arról beszélünk, hogy az MFB által tulajdonolt cégek esetében kockázatot ne kellene vizsgálni és minősítenie a Magyar Fejlesztési Banknak, csupán arról beszélünk, hogy két teljesen eltérő profilú cég esetében ezt a kockázatközösséget nem kell összemosni a két cég esetében, nem arról, hogy ezeknek a kockázati ellenőrzéseknek a Magyar Fejlesztési Banknak ne kelljen megfelelnie, vagy ne kelljen megfelelnie minden, a Magyar Fejlesztési Bank által tulajdonolt cégnek. [[Dr. Szakács László: Tudom!]] A további mondatok azonban nem kapcsolódtak a konkrét javaslathoz, ezért engedje meg, hogy ezekre ne reagáljak. Azonban mindenképpen szeretnék reagálni a Volner képviselő úr által elmondottakra, egyrészt az átláthatóság kapcsán említett különböző elvárásokra. Én azt gondolom, hogy a parlament előtt már tárgyalt és a parlament elé kerülő további javaslatoknak sok része fog erről szólni. Például az új közbeszerzési törvény, amely alacsonyabb részvételi kritériumokat fogalmaz meg a közberuházásoknál. Ezeknek a közberuházásoknak jelentős része európai uniós forrásból valósul meg. Mind-mind a kormány meglátása szerint támogathatja az átláthatóságot, a több szereplő részvételét, ezáltal pedig a közberuházásoknak az árcsökkenését. Az azonban egy félreértés a Jobbik képviselőjétől, hogy kizárólagosan a Magyar Fejlesztési Bank kap lehetőséget arra, hogy az európai uniós visszatérítendő források kihelyezésében részt vegyen. A Magyar Fejlesztési Bank látja el kormányzati szinten ennek a feladatnak a központi koordinációját, ahogy azonban az a hírekben is szerepelt, a Magyar Fejlesztési Bank egy közbeszerzésen fogja kiválasztani azokat a pénzügyi szervezeteket, akik lényegében azt a 400 pontot hozzák létre Magyarországon, ahol ezeket a visszatérítendő forrásokat a teljes gazdasági szektor számára elérhetővé tesszük. Ezeknek a forrásoknak az esetében is minden olyan uniós és hazai szabály érvényes és kötelező jellegű, amelyeket az európai uniós egyéb források kihelyezésénél alkalmazni kell. Tehát arra vonatkozóan, hogy hogyan, milyen paraméterek alapján választanak ki támogatott cégeket, támogatott szervezeteket, támogatott önkormányzatokat, ugyanaz a nyilvánossági szabály érvényes, mint más európai uniós szabályok esetében. Elnök úr, köszönöm szépen a lehetőséget.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt a következő napirendi pont tárgyalását megkezdenénk, szeretném bejelenteni, hogy Áder János köztársasági elnök úr államtitkárok kinevezéséről szóló átiratát megküldte az Országgyűlésnek. Felkérem Móring József Attila elnök urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök úr átiratát. Jegyző úr!
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére, Budapest. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja és a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára Dömötör Csabát, Nagy Jánost és dr. Tuzson Bencét 2015. október 21-i hatállyal a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárává, az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 215. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára dr. Bíró Marcellt 2015. október 21-i hatállyal a Miniszterelnöki Kabinetiroda közigazgatási államtitkárává kineveztem. Budapest, 2015. október 19. Üdvözlettel: Áder János”
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak államtitkár uraknak és sok sikert kívánjak munkájukhoz. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes jogállási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány által benyújtott előterjesztés T/6635. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Csepreghy Nándor úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés a múlt héten határozott a minisztériumként működő Miniszterelnöki Kabinetiroda megalakításáról. Ahhoz, hogy az újonnan megalakult minisztérium hatékonyan tudjon beilleszkedni a központi államigazgatás rendszerébe, további törvények módosítása szükséges, az általános politikai koordináció hatékonyságának megvalósítása érdekében. [[15.00]] A jelenleg általános vita alatt álló törvényjavaslat a Miniszterelnöki Kabinetiroda megalakulásával összefüggő módosításokat tartalmazza, egyrészt a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvény, másrészt pedig a közszolgálati tisztségviselőkről szóló törvény tekintetében. A központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvény módosítását közigazgatás-szervezési okok indokolják a következők szerint. A miniszterelnök normatív utasításával a feladatkörébe tartozó feladat ellátására miniszterelnöki biztost nevezhet ki. A miniszterelnöki biztosok által ellátandó feladatok egy része a kormányzati tevékenység összehangolásával, más része az általános politikai koordinációval áll összefüggésben, ezért a törvényjavaslat lehetővé teszi, hogy a miniszterelnöki biztost a tevékenységének ellátásában segítő titkárság a miniszterelnök döntésének megfelelően azon miniszter által vezetett minisztériumban működhessen, amely miniszter feladat- és hatásköréhez a miniszterelnöki biztos tevékenysége szorosan kapcsolódik.A törvényjavaslat rendelkezik arról, hogy a miniszterelnök külföldre utazásával kapcsolatos feladatokat a továbbiakban a miniszterelnök kabinetfőnöke látja el. A törvényjavaslat lehetővé teszi, hogy a miniszterelnök közcélú felajánlásai, adományai költségének fedezetére szolgáló előirányzat, amelynek helye jelenleg a Miniszterelnökség költségvetési fejezete, a jövőben a Miniszterelnöki Kabinetiroda költségvetési fejezetében is létrehozható legyen. Tisztelt Országgyűlés! A közszolgálati tisztségviselőkről szóló törvény módosítására a következő tárgykörökben kerül sor. A törvényjavaslat a Miniszterelnöki Kabinetiroda állományának várhatóan csekély mértékére, valamint az ellátott feladatok sajátosságaira tekintettel lehetővé teszi, hogy a Miniszterelnöki Kabinetirodán a tárgyévben munkaszerződéssel foglalkoztatott személyek aránya a közigazgatási minőségpolitikáért és személyzetpolitikáért felelős miniszter által történő külön engedélyezés nélkül is meghaladhassa az éves átlagos statisztikai állományi létszám 10 százalékát. A törvényjavaslat az általános politikai koordinációért felelős miniszter, azaz a miniszterelnök kabinetfőnöke által vezetett minisztériumban az ellátott feladatok jellegére tekintettel lehetővé teszi miniszterelnöki főtanácsadói és miniszterelnöki tanácsadói munkakörök létesítését, azzal, hogy a miniszterelnök tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó feladatok ellátása, illetve a kormány döntéseinek előkészítéséhez kapcsolódó feladatok ellátása esetében e munkakörök politikai főtanácsadói, politikai tanácsadói munkakörökké minősíthetőek. E politikai tanácsadók, illetve politikai főtanácsadók tekintetében a munkáltatói jogokat a miniszterelnök kabinetfőnöke gyakorolja.A törvényjavaslat egyebekben egyértelművé teszi, hogy a miniszterelnöki megbízottak által esetlegesen használható miniszterelnöki főtanácsadói megnevezés a közszolgálati tisztségviselőkről szóló törvényben a fentiek szerint megjelenő munkakörrel semmilyen összefüggésben sem áll, jogállásbeli joghatással nem rendelkezik. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy korábban számos alkalommal kifejtettük, a kormányt megilleti a szervezetátalakítás szabadságának joga. Ahhoz, hogy ez a jog hatékonyan gyakorolható és érvényesíthető legyen, elengedhetetlen a törvényjavaslat elfogadása. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Dr. Vas Imre tapsol.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az elmúlt hetekben az Országgyűlés komoly vitát folytatott a kormány szervezetalakítási szabadságával összefüggésben, e kérdést érintően a kormány és az Országgyűlés kapcsolatáról. Mélyenszántó alkotmányjogi értekezés helyett annyit mindenképpen rögzíthetünk, hogy az Alaptörvényünk elfogadása után is változatlanul az Országgyűlésnek jelentős jogosítványa van a kormányzati struktúra kialakításánál, vagy ha úgy tetszik, annak előzetes jóváhagyásánál. Ugyanakkor azt is meg kell jegyeznünk, hogy a parlament mindeddig a végrehajtó hatalomnak szabad kezet adott a legmagasabb szintű szervezetei megalakításánál, így a minisztériumoknál. A Magyarország minisztériumainak felsorolásáról szóló 2014. évi XX. törvény és a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény módosításáról szóló, immár elfogadott és kihirdetett törvényjavaslatban foglaltakkal összefüggésben az újonnan megalakuló Miniszterelnöki Kabinetiroda tekintetében a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter feladat- és hatásköréhez igazodóan indokolt lehetővé tenni mindazon személyzetpolitikai, illetve igazgatási, szervezési jellegű döntések meghozatalát, amelyekre a Miniszterelnökség tekintetében lehetőség van. Ahogyan a múlt heti igazságügyi bizottsági miniszterjelölti meghallgatásból is kiderült, az újonnan megalakuló minisztérium nem a hagyományos szakminisztériumi struktúrába illeszkedik. A miniszter elsődleges feladatának tekinti az emberek véleményét közelebb vinni a kormányzáshoz. Ez a fajta szemlélet pedig a kormányzás egészét kell hogy formálja. Úgy gondolom, e speciális feladathoz az átlagostól eltérő szervezet szükséges, amely a hatékonyságot és a korszerűséget biztosítja. A Miniszterelnöki Kabinetiroda állományának várható csekély mértékére, valamint az ellátott feladatok sajátosságaira tekintettel is indokolt a közigazgatási szerveknél általánosan érvényesülő 10 százalékos korlátozás feloldása - mint ahogy itt hallottuk, ez a munkaszerződéssel foglalkoztatottakra vonatkozik -, de szükség esetén a jelzett aránynál magasabb számban is foglalkoztathatók szakemberek a Miniszterelnöki Kabinetirodában. A törvényjavaslat az általános politikai koordinációért felelős miniszter által vezetett minisztériumban ellátott feladatok jellegére tekintettel lehetővé teszi miniszterelnöki főtanácsadói és miniszterelnöki tanácsadói munkakör létesítését, azzal, hogy a miniszterelnök tevékenységéhez közvetlenül kapcsolódó feladatok ellátása, illetve a kormány döntéseinek előkészítéséhez közvetlenül kapcsolódó feladatok ellátása esetében e munkakörök politikai főtanácsadói, politikai tanácsadói munkakörré minősíthetők. E rendelkezés különösen fontos, hiszen a minisztérium feladata a politikai koordináció, így megalapozott, hogy ebben politikai főtanácsadók és politikai tanácsadók működhetnek közre. Ahogy miniszter úr említett meghallgatásán kifejtette, amennyiben jól értelmezem szavait, az államigazgatás szinte minden területén általános szabályok kell hogy érvényesüljenek; a közszférában a kiszámíthatóság, életpályamodell kulcsszavak, amelyek vonzóvá tehetik a köztisztviselői pályát. A miniszterelnök közvetlen környezetében azonban ez a fajta politikamentesség nem elvárható követelmény, ezért az általánostól némileg eltérő szabályok elfogadása nemcsak hogy indokolt, hanem a modern kormányzás egyik feltétele is lehet. Ehhez kérem támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Tessék!
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Normál esetben egy ilyen módosítás tulajdonképpen vita nélkül kellene hogy a Házon keresztüljusson, hiszen az, hogy a kormányzati szerkezet hogyan alakul, mindig a mindenkori kormány felelőssége és joga, hogy eldöntse, hogy milyen struktúrában tartja a leghasznosabbnak, leghatékonyabbnak az ország irányítását. Hogy mégis ebbe a vitába az ellenzéki képviselők, így mi is beleszólunk és hozzászólunk, az talán akkor értelmezhető jobban, ha egy kicsit így a történelmi távlatokba is helyezzük, hogy miért van szükség Magyarországon egy új minisztérium létrehozására. Ebben a történelmi hűségben egy kicsit visszább kell menni, talán egy kicsit szélesebb kontextusba kell helyezni ezt a kérdést, hiszen hónapokkal ezelőtt vagy talán már a választások után elindult egy utódlási harc Orbán Viktor helyéért. Ebben két főszereplő volt, szokták mondani, a kék sarokban volt az egyik úriember, Lázár János, a pirosban meg Rogán Antal, és elkezdték egymást is csesztetni folyamatosan, hogy a miniszterelnök majd később, amikor ’18-ban utódlási kérdés van… - akkor a két ember közül valamelyik [[Révész Máriusz: 2026!]] elnyerje ezt a dolgot. Én értem, hogy Révész Máriusz képviselőtársamnak nehéz az igazságot elviselni, de hát kénytelen lesz elviselni. Erről szólt a történet, hogy ez a két fiatalember, a két ifjú török egymással küzdött, harcolt. Ennek a vitának aztán Orbán Viktor pontot tett a végére, mert nevezetesen azt mondta, ahogy szokták mondani, megjött a kukoricáshoz a csősz és a partizánokat kizavarta onnét. Tehát azt mondta, hogy gyerekek, nyugodjatok meg, én fogok indulni 2018-ban miniszterelnök-jelöltként, innentől kezdve ennek a harcnak így már értelme tovább nem volt. De megmaradt a harcnak egy másik dimenziója, nevezetesen, hogy ki lesz a kis kedvenc, ki lesz az első az egyenlők között. [[15.10]] Tehát ez a két úriember továbbra is küzdött, harcolt egymással a Fideszen belül, és ennek egy leképeződése lett az, amiről ma itt törvényjavaslat formájában beszélünk. Annak már csak egy diszkrét bája van, hogy mindezt Lázár Jánosnak kellett a nevére venni, hiszen ebből a törvényjavaslatból az derül ki, hogy Rogán Antal, legalábbis egy időre, megnyerte ezt a csatát, hiszen kapott egy minisztériumi bársonyszéket, sőt egy egész minisztériumot pakolnak a hátsó fele alá. Eközben olyan jogosítványokkal rendelkezik, amelyekkel egyébként Lázár János nem rendelkezik, hiszen Lázár Jánosnak kell tartania a különböző törvényekből fakadó létszámkorlátot, bérezési korlátot, míg Rogán Antalnak nem kell erre figyelemmel lennie. Ezért azt lehet mondani tehát, hogy ezt a politikai küzdelmet, ezt a politikai harcot, még egyszer mondom, lehet, hogy csak átmenetileg, de Rogán Antal nyerte meg. Kívülről nézve ez úgy néz ki, mintha lenne egy politikai államtitkára a tárcának, ez Rogán Antal miniszteri rangban, és lenne egy közigazgatási államtitkára Lázár János személyében, szintén miniszteri rangban. Az már csak egy érdekesség, hogy a miniszterelnök úgy gondolta, nincs szükség Magyarországon egészségügyi tárcára, nincs szükség Magyarországon környezetvédelmi tárcára, nincs szükség Magyarországon pénzügyminisztériumra, de propagandaminisztériumra viszont szükség van, mert enélkül tényleg nem lehet a munkát elvégezni egészen biztosan. Tehát magyarul, ha már egészségügyi tárca nincs, ha már környezetvédelmi tárca nincs, akkor legalább legyen egy tárcája Rogán Antalnak, és ehhez megfelelő stafírungot is kap. A kérdés az pusztán a mi olvasatunkban, azt nem értjük pontosan, hogy egy ilyen politikai harcnak az árát, ami a Fideszen belüli erőviszonyokról, a Fideszen belüli politikai vitákról szól, miért kell megfizettetni az adófizetőkkel. Miért nem lehet úgy lejátszani ezt a belső küzdelmet, hogy ez ne kerüljön több pénzébe a magyar adófizetőknek? Miért kell egy egész kormányzati szerkezetet átalakítani ahhoz, hogy ezt a vitát el lehessen rendezni az ifjú törökök harcában. Hiszen, és akkor egy konkrétumot is mondva, nincs létszámkorlát Rogán Antal számára, ahogy az imént említettem, hogy milyen munkaszerződéssel hány embert foglalkoztasson, és nincs tulajdonképpen bérplafon sem, hiszen bármekkora összegű fizetést adhat munkaszerződés formájában az ott dolgozó kollégáknak, most a különböző főtanácsadói, ilyen-olyan tanácsadói stallumokat picit félretéve. Még egyszer hozzátenném: eközben egyébként Lázárnak meg van, és ő jegyzi ezt a mostani előterjesztést. Egyébként korábban is volt arra példa, hogy volt a miniszterelnöknek kabinetfőnöke. Minden egyes kormány esetében volt ilyen helyzet. Sőt, volt sokféle modell, kétféle modell működött. Az egyik a Horn-kormány idején, amikor a Miniszterelnöki Hivatalt maga a miniszterelnök vezette kvázi, és volt egy politikai és egy közigazgatási államtitkára. Emellett volt természetesen egy kabinetfőnöke is, aki viszont államtitkári rangban látta el ezt a tevékenységét és az alatta levő szervezeti egységet értelemszerűen irányította. Ők voltak azok a munkatársak, akik a miniszterelnök dolgaival, ügyeivel, a politikai koordinációval foglalkoztak az államigazgatáson belül. Aztán volt egy későbbi, az első Fidesz-kormány idején lévő másik modell is, ahol egy miniszter irányította a Miniszterelnöki Hivatalt, és ott is volt hasonlóan közigazgatási államtitkár és politikai államtitkár is értelemszerűen. Szintén volt a miniszterelnök úrnak kabinetfőnöke, aki most éppen nagykövet Nagy Andor személyében, aki szintén államtitkári rangban látta el ezt a feladatot. Magyarul, az elmúlt időszakban kétféle modell létezett. Mindkettő jóval kevesebbe került, mint amit most a miniszterelnök és a Fidesz eldöntött, hiszen nem járt akkora apparátussal, nem járt akkora forrásokkal. Az is igaz, hogy nem járt akkora presztízzsel, mint egy miniszteri bársonyszék, ami a mostani vitában mindenképpen fontos volt, ahogy látjuk. Az államtitkár úr említette a hatékonyságot. Én ezzel a szóval óvatosabban bánnék ebben a kontextusban, hiszen bár sok minden kijöhet ebből, de hogy hatékonyságnövelés nem, az egészen biztos. Ez a vita ugyanis nem szűnt meg, csak csendesült. Azt lehet látni és tapasztalni, hogy a két úriember nem szerette meg jobban egymást, mi sem jobb példa erre, mint az, hogy Lázár János nem volt itt Rogán Antal miniszteri beiktatásán. Tudom, külföldön volt, de hogy őszinte legyek, pártelnökként nekem is volt olyan, amikor hirtelen külföldre kellett mennem, hogy valamilyen rendezvényen ne kelljen ott lennem. Tehát értem én, hogy ez a vita és feszültség megmaradt a két úriember között, ami viszont a hatékonysággal szemben ható tényező lesz, ez egészen biztos. Úgyhogy azt gondolom, nemhogy csendesült volna, nemhogy egyszerűbbé válna a kormányzat működése, hanem szerintem állandósulni fog egy politikai harc és vita, ami darázsfészket fog kialakítani egészen biztosan a miniszterelnök hivatalában. Mondhatnánk azt, hogy ez legyen Orbán Viktor baja, csak - még egyszer mondom - mivel az adófizetők finanszírozzák, mivel a magyar kormányról van szó és nem a Fidesz elnökségéről, ebből kifolyólag bizony ez az ország, a nemzet számára is hátrányokkal járhat. Tehát közigazgatási szempontból egészen biztosan vagy a kormány irányítása szempontjából is problémát jelent, ha két, ennyire egymással szembenálló vagy egymással vitában levő politikus az, aki ilyen komoly feladatot lát el a kormányban. Ismerve Lázár Jánost is, egészen biztosan nehezen viseli azt a békát, amit le kellett nyelnie, és egészen biztos, már csak az emberi pszichológia alapján, hogy keresni fogja a lehetőséget, hogy ezt hol tudja visszaadni annak, aki ebben a vitában, ebben a csatában lenyomta őt. Ezért mond az ellenzék, legalábbis mi magunk erről véleményt, mert úgy látjuk, pusztán egy tünete a problémának, amit most törvényjavaslatként látunk. Egyszerűen nem lehetett másként megoldani azt a személyi konfliktust, ami kialakult a Fideszen belül, és ennek egyfajta nem túl jó megoldása, ráadásul az adófizetők számára drága megoldása, amit a miniszterelnök és a két érintett úriember kitalált. Attól tartunk, hogy ez további problémák eredője lesz, nem pedig a megoldása. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Kérek minden képviselőt, hogy felszólalásában kizárólag a Ház méltóságához illő kifejezéseket használjon.Most pedig megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Jobbik vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezt az egyébként jogos elnöki kérést ilyen pofátlan törvényjavaslatok vitájában rendkívül nehéz lesz betartani, de ígérem, hogy egy határozott kísérletet teszek rá.Részben ott folytatnám, ahol Mesterházy Attila abbahagyta. Akárhogy bokszolnak, akárhogy harcolnak, akárhogy ácsolnak vagy ácsoltatnak maguknak színpadokat, a végén a Hegylakó című film igazsága fog érvényesülni: csak egy maradhat. Teljesen mindegy, hogy hogy fognak egymással birkózni. Egyébként én a saját politikai szimatom alapján ebben a küzdelemben végső soron nem Rogán Antalra fogadnék a kettejük harcában. De ez az én privát véleményem. A végén csak egy fog maradni. Hogy hogy fogják kinyírni, ellehetetleníteni, tönkretenni egymást és ez milyen károkat okoz a Fidesznek, az meg legyen az ő gondjuk.Abban sem vagyok biztos, erről vitatkozhatnánk, hogy a kettejük háborújának ezt a csatáját ki nyerte meg vagy ki veszítette el. Nem vagyok abban biztos egyébként, hogy Lázár János olyan rosszul járt ezzel a felállással, bár kénytelen benyelni azt, hogy a legnagyobb riválisának most egy igen látványos és drága színpadot ácsoltak. Formálisan vitatkozhatnánk vagy beszélhetnénk arról, hogy létszámkereteket old fel, meg gyakorlatilag bérplafonokat, bérkereteket tesz teljes mértékben, a végletekig, a végsőkig tágíthatóvá, mert erről szól a történet. Mindegy, hogy tanácsadónak, főtanácsadónak nevezzük, vagy éppen hogyan címkézzük, de valóban arról szól a történet, hogy Rogán Antal innentől kezdve létszámkorlát és szinte fizetési korlátok nélkül nevezheti ki hűséges fegyverhordozóit. Épp a vita megkezdése előtt láthattuk, hogy már rögtön államtitkári kinevezések történtek. De semmi másról nem szól ez a kérdés - és inkább erre szeretnék kilyukadni ezen javaslat kapcsán -, hogy ez már a politikai kannibalizmus egyfajta kezdeti időszaka. Ugyanis eszméletlenre nőtt a Fidesz politikai és gazdasági holdudvara, nagyon sok éhes szájat kell etetni. Közismert tény, hogy minél jobban telezabálja magát valaki, annál inkább kitágul a gyomra, minél tágabb a gyomra, annál több élelmet kell magához vennie. Ez pedig egy öngerjesztő folyamattá válik. Ennek az öngerjesztő folyamatnak az egyik szégyenteljes állomása az, hogy Rogán Antalnak önálló minisztériuma lesz, és az, hogy létszámkeretek és bérplafon nélkül végezheti vagy végeztetheti ezt a tevékenységét. Ennek az árát az adófizetőknek kell megfizetni, azoknak az adófizetőknek, akik többségükben egy év alatt nem keresnek, nem tesznek zsebre annyi nettó fizetést, mint amennyit adott esetben egy Rogán-tanácsadó vagy -főtanácsadó zsebre fog vágni, haza fog vinni a hónap végén. Gondolok itt elsősorban, de nem kizárólagosan azokra a kelet-magyarországi munkavállalókra, akár egyébként köztisztviselő kollégákra, akik kistelepüléseken, középfokú végzettséggel 80-90 ezer forint nettókért végzik a munkájukat. [[15.20]] Arra lennék még kíváncsi - s ezt meg fogjuk majd vizsgálni -, hogy a tanácsadóknak, főtanácsadóknak és a különböző megcímkézett siserahad egyes résztvevőinek mi lesz a munkaköri leírásában. Tehát a valóságban ténylegesen mit fognak ezek az emberek dolgozni, mivel foglalkoznak, mivel töltik a napi nyolc órát? Milyen munkát lehet ennyi embernek adni? Mondvacsinált munkakörök lesznek? Főállású kávéfőzögetők meg kávézgatók lesznek? Esetleg társalkodófiúk? Vagy Rogán Antal kifutó futárjai, esetleg személyzetének ingatlanával kapcsolatos tevékenységnek az ellátói? Mit tudunk ezeknek az embereknek adni több százezer vagy adott esetben több millió forintokért havonta? Tessék ezt nekem megmondani! Mindenki majd a miniszterelnök úr különböző tevékenységeit, belföldi és külföldi útjait fogja szervezni? Vagy mivel fognak ezek foglalkozni? Államtitkár úr, tudom, hogy az ön számára ez egy kellemetlen helyzet, mert önnek kell védeni a védhetetlent, de most ez a szerep jutott önnek. Ön szerint, és erre határozott választ kérnék, milyen munkakörök képzelhetők el ilyen létszámban, ilyen fizetésért úgy, hogy 2010-ben takarékos kormányzást, takarékos államot ígértek. Akkor nemcsak létszámstopokat hirdettek, meg a pofátlan végkielégítéseknél meghúzták a határt, volt a 98 százalékos különadó, ami mostanra 75 százalékosra módosult, illetőleg a 2 millió forint feletti végkielégítéseket arcátlannak tartották, leállították a gépjármű-, irodaszer- és bútorbeszerzéseket, az informatikai beszerzéseket. Aztán ezt a stopot a 2010-es önkormányzati választások után feloldották, és évente több tíz milliárd forint megy ki erre a célra. Most már ott tartunk, hogy van - ha jól számolom - 51 államtitkár, 101 helyettes államtitkár meg 51 miniszteri biztos. Semmi másról nem szól a történet, mint a kitágult gyomorról, az egyre nagyobb élelem utáni vágyról és az egyre több éhes szájról. Ezt a rendszert, a gazdasági holdudvart, a legbelsőbb, egyre szélesebb, egyre nagyobb létszámú politikai holdudvart etetni kell valamiből, és a rendszer most már önmagát kezdi felélni és felzabálni. Most már egymástól fogják elvenni a falatokat, hiszen akár a földmutyi, akár a trafikmutyi, akár a kaszinómutyi kapcsán végesek a lehetőségek. Olyan ember lehet ma Magyarországon miniszter, akinek nem tisztázott a szerepe, a viszonya egy offshore-lovaghoz és egy kaszinótulajdonoshoz, aki olyan emberrel ápol közeli jó barátságot, aki miatt le kellett fejezni egy komplett hazai üzletágat, aki miatt emberek ezrei, tízezrei váltak munkanélkülivé [[Révész Máriusz: Százezrek!]] , akik nem szorosan a szerencsejáték-iparhoz vagy a nyerőgép-tevékenységhez kapcsolódtak, hanem az azzal kapcsolatos vendéglátóipari tevékenységhez. Könnyű annak kiabálni, Révész képviselő úr, aki nem lett ennek kárvallottja! Számtalan olyan embert ismerek, és elsősorban őket sajnálom, akik nem a nyerőgépből éltek, hanem alkalmazottak voltak olyan vállalkozónál, olyan vállalkozásnál, akár tucatszám, ahol ilyen tevékenység folyt. Ezeket lefejezték csak azért, hogy egy havernak oda lehessen ezt a gyakorlatilag most már állami monopóliumot. Na, oda kellene, a Vajna-kaszinóba bekötni online a különböző pénztárgépeket, ott kellene online percről percre ellenőrizni, hogy milyen forgalom folyik, s nemcsak a térfigyelő kamerák révén, hiszen onnan elképesztő mennyiségű pénz áramolhatna be az államkasszába, és akkor talán egy fokkal indokolhatóbb vagy magyarázhatóbb lenne az, amit tettek. Olyan ember lett miniszter, és nevezhet ki létszámkorlát és bérplafonkorlát nélkül tanácsadókat és főtanácsadókat, aki nem tisztázza azt, hogy a napi életvitelét miből finanszírozza. Nemrég látott napvilágot egy hírportálon egy cikk, amely szerint a hivatalos nettó fizetése nem fedezi a költségeit. Ha megnézzük azt, hogy a megint nem teljesen tisztázott körülmények között vásárolt ingatlanjainak mennyi a közös költsége, a megélhetés különböző költségei, arra sem tud választ adni, hogy a bejárónőnek, a titkárának, a különböző nem politikai jellegű munkatársainak miből fizeti a munkabérét, egyáltalán hogy mennyit fizet nekik, és élelemre papíron szinte már alig futja. Miből, honnan telik Rogán Antalnak erre? Arra sem válaszolt, azt sem tudja megmondani, hogy hogyan történt az ő vagyongyarapodása. Feltételezhetően az ő esetében sincs arányban az adózott nettó jövedelem, valamint az ingó, ingatlan és egyéb vagyon gyarapodása. Ezeket az alapvető kérdéseket kellett volna a miniszterelnök úrnak nagyobb körültekintéssel megvizsgálni, amikor Rogán Antalból minisztert faragott. Az pedig, hogy az eskü letétele után egy nappal már ezt a törvényjavaslatot tárgyaljuk, különösen cinikus. Én az önök helyében nagyon nehezen tudnék vagy nem is tudnék azoknak a köztisztviselőknek a szemébe nézni, akik ezen összegek töredékéért kénytelenek robotolni nemcsak napi nyolc, hanem sokszor tíz vagy tizenkét órában. Ha alaposabban átgondolják ezeket az érveket, akkor vagy visszavonják ezt a törvényjavaslatot, vagy valamilyen létszám- és bérplafonbeli korlátot mégiscsak szabnak Rogán Antal féktelennek tűnő étvágyának. Mert az ugyan igaz, hogy a szabad szervezetalakítás joga megilleti a mindenkori kormányzatot, de a szabad pénzszórás joga egyik kormányzatot sem illeti meg. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnének, de erre jelentkező nincs. Normál felszólaló képviselő azonban van Szakács László személyében. Képviselő úr, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Megértettem, államtitkár úr, hogy nincs könnyű helyzetben, és megértettem azt is, hogy semmilyen olyan kérdésre nem fog reagálni - az előző kapcsán sem reagált -, ami nem tartozik szorosan az előterjesztéshez. Most mégis azt kérem, hogy formabontó módon vegyen részt a vitában. Ezt ennek a tagjai egyébként nem szokták megtenni. Úgy gondolom, ha ön most megbontja ezt a kötelékrepülést, s egy komoly és lényeges politikai kérdésről komoly vitát lehet folytatni ebben a Házban, akkor egy nagyot tudnánk előrelépni. Ezért mondtam azt, hogy ezt a látszatdemokráciát valahol persze el kell játszani, de ebbe az is benne foglaltatna, hogy az államtitkár nemcsak a végszóban mondja el, hogy mire kíván reagálni és mire nem kíván reagálni, hanem közben is megpróbálunk iterálni, beszélgetni, közben is megpróbálunk egymással tárgyalni. Az a baj, hogy amit Apáti képviselőtársam elmondott, hogy összefoglaló néven mondjam, az udvartartás honnan kerül finanszírozásra, most nem tudjuk, de nemsokára tudni fogjuk. Erről fog szólni ez a minisztérium. Én először azon gondolkoztam, hogy mi lehet majd ennek a statútumában. Az lesz-e majd a statútumában, hogy nagyon sokat kell lennem a miniszterelnökkel, vagy meg kell szerveznem a miniszterelnök néhány dolgát? Azt látjuk, hogy párhuzamos hatáskörök vannak, de a feltételek nem egyenlők. Ahogy azt Mesterházy Attila képviselőtársam is elmondta, ebben a cicaharcban most az egyik oldalra eléggé erősen lejt a pálya, mert az egyikük szabad kezet kapott. Bár itt azért vissza kell utalnom az előző napirendre - s ezért elnézést kérek - két mondat erejéig. Azért Lázár Jánosnak a Magyar Fejlesztési Bank keretein belül kapott mozgástere pénzeszköz és mindenfajta olyan eszköz kapcsán, amivel ő birodalmat építhet, véleményem szerint az sem kisebb, mint az a létszámkorlát, amit Rogán Antal - most már miniszter - úr megkapott ebben a minisztériumban. Arra is kérem államtitkár urat, már csak azért se szorítkozzunk mindig az előterjesztéshez, mert az előterjesztések összefüggésben vannak egymással. Az előbb is sikerült bebizonyítanom, hogy az nagyjából négy vagy öt előterjesztés volt, ami egymást követő, egymással összefüggésben lévő és ugyanazt a célt, ugyanazt az irányvektort és ugyanazt a célfüggvényt szolgálja. Úgy gondolom, e törvény esetében is persze el lehet arról vitatkozni, hogy milyen létszámkorlát, mekkora fizetés, milyen tanácsadói, főtanácsadói és egyéb posztok lesznek, de mégis azt gondolom, ha politikusok vagyunk, ráadásul komoly politikusok vagyunk, akkor minden egyes döntés hátterét, illetve az azt körülvevő politikai környezetet is kell vizsgálni. Ebben én tökéletesen egyetértek Mesterházy Attila képviselőtársammal, aki elmondta, hogy mi ez a politikai környezet. Én is azt gondolom, hogy most egyensúlyozik ennek a két embernek a vállán Orbán Viktor, aztán majd meglátjuk, hogy merrefelé fog ez eldőlni, csak ez nagyon sokba kerül a magyar adófizetőknek. Nem ez az első ilyen. Megint vissza kell utalnom az első MFB-s előterjesztésre, ahol Seszták Miklóssal hozatták be azt, hogy ő köszöni szépen, nem kéri a Magyar Fejlesztési Bank forrásait, nem kéri annak az eszközrendszerét, és azt szeretné, ha a jövőben ezt az eszközrendszert egy jóval tágabban értelmezett normavilágban Lázár János tudná használni. Mi úgy gondoljuk, hogy ezek a harcok eléggé látványosan testet öltenek itt a parlamentben, méghozzá törvények formájában. Akkor is arra kértük önöket, amire most is, hogy a családi szennyest otthon mossák ki. Nem kell az, hogy ez a magyaroknak pénzébe kerüljön, nem kell ezért parlamenti ülésszakokat végigülni, nem kell ezért vitatkozni, és nem kell ezért látszattörvényeket meg látszatminisztériumokat hozni. Államtitkár úr, önnek abban tökéletesen igaza van, hogy önöket teljes mértékben megilleti a kormányzati struktúra kialakításának a joga. De azt az álláspontunkat mégis el kell mondani, az hogy van, hogy a kormányzati propaganda magasabb szinten kerül reprezentálásra egy kormányban, mint az oktatásügy, az egészségügy vagy a szociális ügy. [[15.30]] Ezek a minisztériumok nincsenek, ezeket az ügyeket önök nem kezelik miniszteriális szinten, sőt egészségügyi államtitkárt, ugye, lasszóval fognak, mert értsen is hozzá, de azért nagyon fontos a lojalitás, és azért akárkit nem is ültetnének oda. Az oktatásügynél azt, hogy a KLIK-ben mi folyik, ez a minisztérium fogja megoldani? Hogy a közétkeztetésnél, a gyermekétkeztetésnél milyen problémák vannak, azt a propagandaminisztérium fogja megoldani? Igen, majd megpróbálják az emberi fejekben elültetni óriásplakát-kampányokkal, hogy kérem szépen, kiválóan teljesítünk. Csak amint kikapcsoljuk a tévét, amint ezeket a plakátokat önök leveszik, akkor mindenki a valósággal fog szembesülni. És államtitkár úr, higgye el, én bizton hiszek abban, hogy az oktatás, az egészségügy és a szociális szféra sokkal többet érdemel annál, mint hogy most Rogán Antalnak adjunk egy stokit, mert Lázár Jánosnak már van egy.Nagyjában-egészében erről szól ez az előterjesztés, és akkor meg lehet nézni majd, hogy a cicaharc hogyan megy tovább, hogyan megy majd tovább ez a küzdelem, ami minden bizonnyal tovább fog menni, mert ez a két ember nem adja föl.Még egy dologra föl szeretném hívni a figyelmet. Megkérdeztük, hogy ez mennyibe fog kerülni. A Költségvetési bizottságba ellátogatott az ön államtitkár társa, egészen pontosan már nem tudom, hogy államtitkár társa-e, L. Simon László. Ott azt láttuk, hogy a Költségvetési bizottság elé bekerült egy sor ennek a minisztériumnak a megnevezésével, amit összefoglalóan propagandaminisztériumnak nevezünk: kiadás nulla és támogatási igény nulla. Államtitkár úr, azt tudjuk, hogy ez most egyensúlyban van, és ez így helyes is. De azért ne legyünk naivak, mindannyian tudjuk, hogy ez nem fog így maradni.Itt két dolgot kell megemlíteni. Az egyik az, hogy ha még mindig nem tudják, hogy ez mennyibe fog kerülni és milyen szervezettel fog működni, akkor meg szeretném kérdezni, hogy milyen tervezettséggel sikerült ezt a jogszabálytervezetet, illetve ezt a kormányzati struktúramódosítást elénk hozni. Nem tudják, hogy mennyibe fog kerülni, de még megbecsülni sem tudják. Sőt, azt kell önnek mondanom, hogy L. Simon László államtitkár társa ennél sokkal tovább ment, mert ő azt mondta, hogy nem tudja és nem is akarja megmondani a Költségvetési bizottságnak, hogy ez mennyibe kerül. Államtitkár úr, ez nagyon nem helyes. Ha a parlamentnek felelős kormány egyik tagja annyit tud csak mondani, hogy nem tudom, annak sem örülünk, de azt el lehet fogadni. De ha a parlamentnek felelős kormány egyik tagja azt mondja a parlament egyik legfontosabb bizottságának, hogy nem akarom megjelölni az összeget, akkor azt úgy a bizottsági ülésen, mint ahogyan itt is, a plenáris ülésen, ki kell kérni magunknak. Ez nagyon helytelen! Nem jó gyakorlat, ugyanúgy, ahogyan nem jó gyakorlat, ha a normaszöveg egyben az indoklás is, mint az előző jogszabálynál, és ugyanúgy nem jó gyakorlat, ha nem akar beszámolni valamiről az államtitkár. Úgy gondolom, hogy a parlamentáris demokráciákban ez nem megengedett. Úgy gondolom, hogy az önök értékítélete, illetve a belső harcaik alapján az a fajta realitásérzékelés valahol elromlott, tehát most már nagyon nehéz megkülönböztetni önöknek a rosszat a jótól, akkor hadd adjam önöknek zsinórmértékként azt, amit a miniszterelnök mondogat mindig mostanában, az a józan ész. Államtitkár úr, hol maradt el a józan ész akkor, amikor az oktatásügyért nincs felelős miniszter, az egészségügyért nincs felelős miniszter, a szociális ügyekért nincs felelős miniszter. Egy családbarát kormányban nincsenek ezekért felelős miniszterek, no de propagandaminiszter az kell! [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Arra nagy szükségük van a magyaroknak, nagy szüksége van ennek a parlamentnek, nagy szüksége van a jogalkotásnak is, még akkor is, ha önök mindig is el tudják majd erre mondani, hogy akár a jogszabály alapján is, de akár csak az egészséges jogérzetük alapján is önöknek természetesen nagyon-nagyon széles joguk van arra, hogy hogyan alakítsák ki a kormányzati struktúrát. Mesterházy Attila képviselőtársam egy kicsit udvariasan fogalmazott abban, hogy a „hatékonyság” szó használatával itt csínján bánna. Én is így gondolom. Hogy a társadalom szervezésében, a társadalom életének szervezésében melyek a fontos a témák egy kormánynak és melyek nem, azt pontosan a kormányzati struktúra fejezi ki, államtitkár úr. A nagyon fontos társadalmi ügyek, amik igaz, hogy szoft szolgáltatások, hiszen az államnak pénzbe kerülnek, és nem lehet belőlük rengeteg pénzt elvenni, nem olyanok, mint mondjuk, a fejlesztések, azok önöknek nem fontosak. Nem fontos önöknek az egészségügy, nem fontos önöknek az oktatás, és nem fontos önöknek a szociális kérdés. Ezzel szemben sokkal fontosabb önöknek a saját hatalmuk fitogtatása, átmentése és igazából a józan ész határait már teljesen az irracionalitásba áttoló olyan döntések meghozatala, véghezvitele, amelyeket mostantól ennek a minisztériumnak az élén Rogán Antal fog majd koordinálni.Úgy gondolom, hogy nagyon sok kérdéssel adósak ebben a tekintetben, és hát lezárásképpen ugyanazt tudom kérni, amit kértem még az MFB kapcsán is, egyfelől államtitkár úr vegyen részt a vitában, mondja el, hogy mit gondol el arról, amit elmondtunk, ne a zárszóban, hadd tudjunk reagálni rá, másfelől oldják meg a problémáikat házon belül, ne kerüljön az az adófizetőknek pénzbe. És ne kelljen azt hinni, hogy Lázár Jánossal érdemes összeveszni, mert akkor miniszter lesz abból a másik emberből, és akkor még egy minisztériuma lesz ennek az országnak. Ne keltsék ezt a hamis vagy talán csak hamisnak tűnő látszatot! Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Kétperces felszólalásra kért lehetőséget Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár úr nincs könnyű helyzetben, és ahogy nézem, a fideszes kollégák eléggé egyedül hagyták önt ebben a vitában. Azt hittem, hogy oroszlánként fogják védeni a miniszterelnök úr javaslatát, és legalább ők is részt vesznek a vitában. [[Vantara Gyula: Ez nem vita, mert nincsenek érvek. Dr. Vas Imre: Nem hallottunk érveket.]] De nincs ezzel gond. Ezek szerint ők is érzik azt, hogy nem minden kerek ezzel a dologgal kapcsolatban. [[Dr. Vas Imre: Nincsenek érveitek. Vantara Gyula: Ez demagógia.]] Demagógiából, azt gondolom, lenne még mit tanulnunk a Fidesztől, az tuti. Ami az én kérdésem, és Szakács László beszéde közben gondoltam én is, hogy a nulla egyenlő a nullával, egyébként, ha ennyibe kerülne, akkor rendben lenne, akkor nincs gond. És nem tudom, barackmageladásból vagy csirkepaprikás-főzésből fedeznék a költségeket, az tök rendben lenne. De valószínűleg nem lesz nulla-nulla a kiadási és a bevételi vagy támogatási oldala ennek a minisztériumnak, úgyhogy én azt kérdezném államtitkár úrtól, ezért is kértem elnök úrtól szót, hogy tudja-e ön, mennyibe fog kerülni. Vagy mi a becslés arra, hogy mennyibe fog kerülni ennek a minisztériumnak a működése a személyi jellegű bérektől kezdve az egyéb más működési költségekig? Készítettek-e bármilyen elképzelést, valamilyen elméleti keretet, hogy van-e ennek felső határa? Mondjuk, Rogán Antalnak azt mondták, hogy te, figyelj, sokat költhetsz, de azért van egy felső plafon, amit nem kéne túllépni.Magyarul, van-e bármilyen olyan korlátja az új miniszternek, ami egyébként normál esetben minden más miniszternek van, hogy meghatározzák, hány státusa van, mekkora költségvetése van? Erre tud-e esetleg válaszolni és akar-e válaszolni? Mert államtitkár társa valószínűleg a barackmagtól megrészegülve nem akart erre válaszolni. Tehát ha ebben tudna nekünk a végén egy útmutatást adni, akkor ez sokat segítene. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt. Államtitkár úr jelzi, hogy kíván reagálni. Csepreghy államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót és pártállástól függetlenül a képviselőknek, úgy látom, azt az egyedüli, egybehangzó véleményét, hogy nem vitatják el a kormány kormányzati szerkezetalakításra vonatkozó döntési jogköreit. Azonban van annak egy diszkrét bája, amikor MSZP-s képviselők beszélnek hatékony államról. Hiszen több éven keresztül vezették ezt az országot, amikor ígérték a magyar választóknak a politikai elit létszámának csökkentését. Olyan kormányok jelen lévő képviselői beszélnek olcsó és hatékony államról, akik minden idők legnagyobb kormányzati struktúrájában dolgoztak. Szeretném emlékeztetni önöket, hogy a második Orbán-kormány volt az 2010-ben, amely jelentősen csökkentette a parlamenti képviselők számát [[Mesterházy Attila: De nem az államtitkárok számát.]] , hiszen 386-ról 199-re csökkent, több ezer fővel csökkent az önkormányzati képviselők száma. Tehát ha van olyan kormányzat, amelyik a politikai elit csökkentéséért tett valamit Magyarországon, az a jelenlegi kormányzat. Erre szeretném felhívni a figyelmüket vagy emlékeztetni önöket. De ha önök erre nem is emlékeznek, a választók bizonyára fognak. [[15.40]] Egy érdekes próbálkozás az az ellenzék részéről, amelyben egy Jobbik–MSZP-s nagykoalíció kezd kibontakozni egy politikai szappanopera megírásában [[Apáti István közbeszólása.]] amely nem szól másról, mint hogy két politikus személyén keresztül próbálnak bemutatni egy olyan kérdést, aminek az egyedüli nézőpontja a kormányzat szempontjából a hatékony kormányzati működés. Tudják, nem véletlen az, hogy 2014-ben önök hogyan szerepeltek a választásokon. Én azt gondolom, az, hogy ma jelen pillanatban Orbán Viktor vezetésével harmadjára kapott mandátumot a Fidesz-KDNP pártcsalád a kormányzás vitelére, annak is köszönhető, hogy önökkel szemben mi nemcsak politikai kérdésekkel, hanem az emberek ügyével is foglalkozunk. Bízom benne, hogy ezt az emberek ezen politikák hétköznapi megvalósulásában látni fogják [[Dr. Szakács László: Szerintem az egészségüggyel foglalkozz!]] , és ennek köszönhetően akár a ’14-es szavazói közül az MSZP-nek, akár a Jobbiknak is ’18-ban többen fogják a Fideszt támogatni. Azt kérem a képviselőktől, hogy hagyják meg azt a jogot, hogy még így, ezzel a szerkezeti átalakítással is a leghatékonyabban működő kormányzati szerkezet működhessen Magyarországon, amely - alapvetően azt gondolom - a rendszerváltás óta meglévő kormányzatokat minden más parlamenti párttal összevetve a legkisebb kormányzati szerkezetet adja. Elnök úr, köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban. Mesterházy Attila és dr. Szakács László tapsol.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ikotity István képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője: „Őrtüzekkel az autonómiáért” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Ház! Lármafákkal, őrtüzekkel kívánja kivilágítani Székelyföld természetes, történelmileg kialakult határait 2015. október 24-én a Székely Nemzeti Tanács. A rendezvény jelmondata szerint Székelyföld nem osztható és nem olvasztható be, csakis természetes, történelmileg kialakult regionális határai között, önálló, többlethatáskörökkel rendelkező autonóm közigazgatási egységként képzelhető el a jövőben, amelynek egyben különálló fejlesztési régiónak is kell lennie. Azokat az Európai Unióban elfogadott elveket kell irányadónak tekinteni Románia számára is, amelynek megfelelően a régiókat nem kijelölni, hanem elismerni kell. A Lehet Más a Politika egyetért a rendezvény céljaival, ezért nagyszámú LMP-s csapat vesz részt Gyergyószentmiklóson, csatlakozva a kezdeményezéshez. Nem is tehetnénk másként, hiszen az LMP elkötelezett a közösségek önrendelkezési szabadsága mellett, ezért határozottan támogatjuk a kisebbségben élők, helyi közösségek autonómia iránti küzdelmét is. Az összmagyarság számára kiemelkedő fontosságú ügynek tartjuk támogatni Székelyföld területi autonómiájának megszerzését. Rendkívül fontos, hogy az autonómia küzdelme alulról jövő szerveződés legyen, amely széleskörűen bevonja az erdélyi magyarságot, de egyúttal lehetőséget nyújt a nem magyar anyanyelvűeknek ahhoz, hogy megértsék: az autonómia demokratikus, békés és jogállami akarat és fejlődést jelent a sokszínű Romániában. Az erdélyi magyarság autonómiaküzdelmében olyan segítséget kell nyújtanunk itthonról és a világ egyetemes magyar kulturális életéből, hogy Erdélyben érezzék: van segítségük, és így fenntartható az önmaga szabadságjogaiért való nyílt akarat. Az LMP erejéhez mérten minden segítséget megtesz itthon és az európai fórumokon, hogy a Székelyföldön élők megszerezzék jogos szabadságjogaikat. Közös érdekünk, hogy egy békés és sokszínű Románián belül más népekkel közös együttérzés alakuljon ki, hiszen mindenki közös érdeke, hogy megtaláljuk azt az együtt alkotó gondolkodást a gazdasági és munkaerőhelyzetet érintő kihívások ügyében, amely az EU keleti felét érinti. A gazdasági elvándorlás a közép- és kelet-európai régió közös ügye. A gazdasági félperifériára szorult országok csak úgy tudják érvényesíteni népességmegtartó erejüket, ha minél stabilabb lábakon állnak helyben. Ehhez összefogásra van szükség és a helyben gazdálkodók, a kkv-szektor megerősítésére. A régió közösségei nem engedhetik meg maguknak, hogy energiáikat ne a pozitív értékteremtésre fordítsák. Az idevezető út egyik fontos eleme, hogy a többség és a kisebbségek között olyan munkamegosztás jöjjön létre, amely tiszteli egymás kulturális hagyományait, egymástól képesek tanulni, képesek közösen alkotni, akár vállalkozni, tanítani, hogy a gyermekeik boldogulását biztosítsák egy biztonságos és békés Kárpát-medencében. A Lehet Más a Politika reméli, hogy a „Világítsanak Székelyföld határai!” kezdeményezés eléri célját, és fénye elvilágít egészen Bukarestig és Brüsszelig, hogy a döntéshozók is megértsék azt az alapelvet, hogy egy ország csak akkor lehet sikeres, ha minden kisebbség felszabadultan megélheti saját identitását. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Novák Előd képviselő úr, Jobbik: „Az antikommunista követeléseink sajnos még mindig aktuálisak” címmel. Önt illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt 25 év, különösen a Fidesz-KDNP-kormányok szégyene, hogy még mindig nem történt meg az állambiztonsági múlt, így többek között az ügynöklisták feltárása, a pártállami vezetők elszámoltatása és közéletből való kitiltása, valamint a kommunista luxusnyugdíjak megvonása, és ezekre kormányzati szándék sincs. A kormánypárti képviselők ráadásul idén a kommunizmus áldozatainak emléknapja alkalmából a Jobbik által kezdeményezett, „A rendszerváltás mulasztásai, ma is aktuális antikommunista követelések” című, országgyűlési vitanapot célzó kezdeményezésünket sem támogatták. Azt gondolom, hogy a kommunista luxusnyugdíjak folyósítása a legfelháborítóbb. Félmegoldásnak is kevés látszatintézkedés a kommunista kitüntetések után járó néhány ezer forintos nyugdíjpótlékok megvonása az érintettek tizedénél, miközben a Mansfeld Péterre halálos ítéletet kérő ügyész, Mátsik György juttatása egy forinttal sem csökkent. Akié pedig csökkent, például Biszku Béla vagy Nyers Rezső esetében is láthattuk, csak minimális mértékben, néhány ezer forinttal, így még mindig több százezres luxusnyugdíjat kapnak havonta, ráadásul idén ismét emelték az ő juttatásukat is.Az előző rendszerben pártállami vezetőként kiemelt bérezésben, ezáltal ma akár pótlék nélkül is kiemelt alapnyugdíjban részesülők juttatásának felülvizsgálatához a Jobbik által már 2010 júliusában benyújtott átfogó nyugdíjtörvény-módosításra volna szükség, amiben a hatályos lengyel szabályozást ültetné át a Jobbik a magyar jogrendszerbe. Ezt azonban számtalan alkalommal szavazta le az Országgyűlés az MSZP és a Fidesz összefogásával, még a napirendre vételét is a javaslatnak, Biszku Béla legnagyobb örömére. Nem csoda tehát, hogy míg az úgynevezett rendszerváltás óta, mondhatnánk, évtizedekig kerülte a reflektorfényt, saját bevallása szerint is azért, mert félt, hogy ráirányítódik a figyelem, úgy mindezeken a leszavazásokon olyannyira fölbátorodott, hogy végül már Kádár János szobrának nyilvános avatásán is részt vett végül a nemzeti együttműködés rendszerében. Mert úgy tűnik, hogy ezekkel a kommunista önkényuralmi rendszert fenntartó, tömeggyilkos bűnözőkkel képzeli el a nemzeti együttműködést a jelenlegi kormányzat. A Jobbiknak ez a nyugdíjtörvény-módosító javaslata több ezer embert érintene, évi több milliárd forintot jelentene, ha nemcsak egy-két szimbolikus Biszku Bélával és nem annak csak a nyugdíjpótlékával, hanem a valódi, több százezer forintos alapnyugdíjával foglalkoznánk, és bizony a vérbíróktól, vérügyészektől kezdve az MSZMP Központi Bizottságának akár az MSZP országgyűlési képviselővé vált tagjaiig is bezárólag kiterjesztenénk ezt a javaslatot. Mert szerintünk egy komoly javaslatnak így kellene kinéznie. Nagyon fájó számunkra, hogy sem az úgynevezett lusztráció, a kommunista vezetők közéletből való kitiltása, sem maga az elszámoltatás nem jöhetett létre, hiszen láthatjuk, hogy Biszku Béla ellen hogyan húzzák az eljárást. És láthattuk azt, hogy a Mansfeld Péterre halálos ítéletet kérő Mátsik György esetében pedig el is utasították a feljelentésünket, amit Szilágyi György képviselőtársam tett, olyan indokolással, amit, azt gondolom, az ötvenes-hatvanas évek ügyészsége is megirigyelhetett volna. És ezek után ezzel a félmegoldásnak is kevés látszatintézkedéssel próbálják kifogni a szelet a vitorlánkból, próbálják elhinteni, hogy a kommunista luxusnyugdíjak ügye már megoldatott, holott csak az olyan kitüntetések esetén nem jár már minden esetben nyugdíjpótlék, mint a Vörös Csillag érdemrend, a „Fegyveres harcokban részt vett partizán”, és még sorolhatnánk azt a féltucatnyi kitüntetést, amely alapján özvegyi vagy alanyi jogon még mindig folyósítanak. [[15.50]] Hiszen ezt a Wittner Máriával közös javaslatunkat, ezt az apró kis szépségtapaszt valóban elfogadta az Országgyűlés, azonban határidőre sem hajtotta végre a törvényt Navracsics Tibor, a felelős, illetékes miniszter. Többszöri számonkérésemre, na, nem holmi lemondással vagy legalább egy elnézéskéréssel válaszolt, hanem egy törvénymódosítással. Törvénymódosítással rendezték a törvénytelenséget, a határidő kitolásával válaszolt a többszöri számonkérésre, és mire nagy nehezen végrehajtotta a törvényt, végül az érintettek tizedénél állapította csak meg, hogy jogosulatlanul jár kommunista kitüntetés után - mondjuk, Vörös Csillag érdemrend után - néhány ezer forintos nyugdíjpótlék.Ennek kell örülni, tisztelt hölgyek és urak? Erről szó sem lehet! A Jobbik - kormányra kerülve - véghez fogja vinni antikommunista programpontjait. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés holnap reggel 8 órakor folytatja az ülését. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek jó napot kívánok! [[Az ülésnap 15 óra 51 perckor ért véget.]]