Spoštovani kolegi poslanci! Dobro jutro, dober dan želim vsem! Če ne bomo prijazni eni z drugim, kdo bo z nami? Rad bi začel nadaljevanje 21. izredne seje. Tudi danes je nekaj naših kolegov in kolegic upravičeno odsotnih, nekoliko manj kot včeraj. Da jih naštejem: kolegi Peterle, Janša, dr. Brejc, Rupar, Sušnik, kolegica Zalokar Oražem, kolegi Zamernik, mag. Vizjak, Germič. Na začetku seje bodo manjkali kolegi Kontič, Mamić, Avšič in Kangler, kolegico podpredsednico vidim med nami, kolega Gračner, Battelli in kolega Diaci. Med nami pozdravljam tudi predstavnike vlade. Vsem želim uspešen dan. Najprej bomo ugotavljali navzočnost v dvorani, potem pa bomo odločali o členu v celoti. Gre za amandma k 10. členu, ki je pri 2. točki dnevnega reda v predlogu, ki ga je poslala vlada in ga je podpisal generalni sekretar Bandelj. Ta hip, vsaj po moji oceni, še ni dovolj kolegic in kolegov, pa je že 5 minut čez 10. Še enkrat vabim vse kolegice in kolege iz preddverja, da pridejo v dvorano. Po vloženih karticah sodim, da nas je v dvorani za pričetek in nadaljevanje izredne seje dovolj. Ugotavljam navzočnost v dvorani. Prosim, če pritisnete tipko »kvorum«. 46 navzočih. Toliko nas je tudi v dvorani. Smo pri 10. členu PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVNIŠKI SLUŽBI, 2. TOČKA DNEVNAGA REDA. Ali želi še kdo k njemu besedo? [[Ne.]] Potem ga bom dal na glasovanje. Opazil, sem, da je kolega Partljič imel telefonski poziv, tako da nas je zdaj v dvorani samo 45. Prej smo zelo vestno glasovali, tako da vabim vse iz preddverja, da pridejo v dvorano. V dvorani nas ta hip ni dovolj. Prosim, če zasedete svoja mesta. Odločali bomo o 10. členu predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravniški službi v celoti. Glasujemo. 46 navzočih, 39 za in 3 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da smo besedilo 10. člena izglasovali. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Zdaj prehajamo na razpravo in odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim amandmaji niso bili vloženi. Odločamo. Prosim, da glasujete. 46 navzočih, 39 za in 3 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da smo tako sprejeli tiste člene, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Tako lahko preidemo na razpravo o naslovu zakona. Nihče ne želi besede. Glasovali bomo o naslovu zakona. Glasujemo. Glasujemo o naslovu zakona. 49 navzočih, 40 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da smo naslov zakona sprejeli. To nam omogoča, da preidemo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so odprti členi 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 in 10. Ali želijo kvalificirani predlagatelji vložiti amandma na katerega od teh členov? Ugotavljam, da ne. Potem sprašujem sekretariat, ali imamo probleme z usklajenostjo. [[Nimamo.]] To nam omogoča, da lahko preidemo na glasovanje o zakonu v celoti. Želi pred tem kdo besedo za obrazložitev glasu? [[Nihče.]] Potem bomo glasovali o zakonu v celoti. Glasujemo. Glasujemo o zakonu v celoti. 49 navzočih, 41 je glasovalo za zakon, 7 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVILIH IN MEDICINSKIH PRIPOMOČKIH. Ta zakon bomo obravnavali po skrajšanem postopku. Predlog je vložila vlada in predstavnik vlade, minister za zdravje dr. Keber želi državni zbor seznaniti z utemeljitvami. Imate besedo, ostali pa ne. Prosim, mir v dvorani!
Spoštovani gospod predsednik, poslanke in poslanci! V tem primeru gre v resnici za majhno spremembo, ki jo narekuje prilagajanje Evropski uniji. Obstoječi zakon o zdravilih je strožji pri poklicu, ki se ukvarja s prodajo oziroma izdelovanjem zdravil, poleg farmacevtske fakultete zahteva tudi specializacijo s tega področja na isti fakulteti, medtem ko je v Evropi ta drugi del urejen lažje - to dodatno izobrazbo je mogoče pridobiti tudi s prakso v ustreznem trajanju pri pravnih osebah, ki se ukvarjajo s prometom zdravil. V pričujočem zakonu torej samo širimo poleg obstoječe izobrazbe, ki je še zmeraj opcija, še zmeraj obstaja kot možnost, specializacija na fakulteti, dodajamo še možnosti izobraževanja v praksi, skratka, z drugimi vrstami usposabljanja. Zaradi tega, kot vidite, smo pravzaprav morali spremeniti samo dva člena zakona o zdravilih in medicinskih pripomočkih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval pristojni odbor. Predsednik odbora za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide bo dal poročilo. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Lepo pozdravljam vse prisotne! Tako kot je že uvodoma povedal predlagatelj, je to kratek zakon in tudi matično delovno telo se z zakonom kaj posebno ni ukvarjalo. Obravnavalo pa ga je na 13. izredni seji. V razpravi tudi ni bilo kakršnega koli argumenta, ki bi narekoval spremembo zakona, zato smo soglašali tako s postopkom, ki je predviden za sprejemanje tega zakona, to je skrajšani postopek, kakor z zakonom v celoti. In tudi predlagamo zboru, da ga sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Brenčič, predsednik odbora. Želi besedo sekretariat? [[Ne želi.]] Tako vabim, če želijo besedo, da nagovorijo državni zbor predstavniki poslanskih skupin. Ne vidim želje za nastop poslanskih skupin. Ali tako želijo poslanke in poslanci? Ne.) Zaključujem splošno razpravo. Smo v drugi obravnavi. Vložen ni noben amandma. Zakon ima tri člene. Predlagam, da o vsakem glasujemo in potem zakon v celoti sprejmemo. V razpravo dajem 1. člen. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Potem bom dal 1. člen na glasovanje. Glasujemo o 1. členu predloga zakona. Še enkrat bom poklical kolege in kolegice iz preddverja v dvorano. Prosim kolegice in kolege, da pridejo iz preddverja oziroma iz pisarn v državni zbor. Počakal bom še slabo minuto, potem bom dal na glasovanje. Prosim. Drugič bom dal na glasovanje predlog besedila 1. člena predloga zakona. Glasujemo. Kolegice in kolegi, glasujmo! Besedilo 1. člena je sprejeto. Izmed 48 navzočih jih je 47 ta predlog podprlo, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 1. člen sprejet. Zdaj bomo glasovali o besedilu 2. člena predloga zakona. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Glasujemo o besedilu 2. člena predloga zakona. 47 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo 2. člena sprejeto. Dajem v razpravo besedilo 3. člena. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in dajem na glasovanje besedilo 3. člena. Glasujemo. Glasujemo. 49 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi besedilo 3. člena sprejeto. Želi kdo razpravljati o naslovu predloga zakona? Naslov zakona dajem na glasovanje. Glasujemo. Glasujemo o naslovu zakona! 50 navzočih, 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo naslov zakona sprejeli. Smo v tretji obravnavi predloga zakona. Izglasovali smo zakon po členih in naslov. Želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Glasujemo o predlogu zakona v celoti. 49 navzočih. Vsi za. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Ministru se zahvaljujem za sodelovanje na seji. Zdaj pa vabim v dvorano predstavnike vlade, ki bodo sodelovali pri obravnavi in sprejemu PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAPOSLOVANJU ZA PRIMER BREZPOSELNOSTI, KI JE V OBRAVNAVI POD TOČKO 4 DNEVNEGA REDA. Za hip bomo počakali na predstavnike vlade, ki je predlog zakona vložila v proceduro. Če predstavnikov vlade ne bo, bom razumel, da ne želijo imeti uvoda in bom pozval predsednika odbora za zdravstvo, če želi dati poročilo k predlogu zakona. Ne bom čakal dolgo, samo še pol minute. V kolikor predstavnika vlade ne bo, bomo šli po vrstnem redu dajanja besede naprej. Predstavniki vlade? Prosim. Želite besedo k uvodu? Prosim, imate govorniški oder na razpolago za utemeljitev predloga zakona. Prosim, gospa državna sekretarka.
Hvala. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Državni program za prevzem pravnega reda Evropske unije do konca leta 2002 predvideva spremembo tega zakona, ki določa pogoje izvajanja prostega gibanja oseb do konca vstopa v Evropsko unijo. Znotraj vseh držav članic je potrebno omogočiti prosto gibanje delavcev za vse državljane članice, kar je v sedanjih državah že omogočeno. Zakon v 4.c členu predlaganih rešitev predlaga uveljavitev tako imenovanega prostega pretoka oseb oziroma delavcev. V 15. členu pa določa, da se ta pravica uveljavi z dnem polnopravnega članstva, vendar pa na podlagi načela vzajemnosti. Sam zakon se dopolnjuje tudi s členi, ki so nujno potrebni zaradi uskladitve z 38. členom ustave Republike Slovenije o varstvu osebnih podatkov in zakonom o varstvu osebnih podatkov. Brez njih zavod Republike Slovenije za zaposlovanje nima ustrezne ustavne niti zakonske podlage za vodenje evidenc, ki vsebujejo osebne podatke. Citirani člen ustave prepoveduje uporabo osebnih podatkov v nasprotju z namenom njihovega zbiranja ter določa,da zbiranje, obdelovanje, namen in uporabo, nadzor in varstvo tajnosti osebnih podatkov določa zakon. Temeljni namen predlaganih določb je torej urediti varstvo osebnih podatkov. Manj zahtevne in redakcijske spremembe tega zakona pa predstavljajo uskladitev z zakonom o starševskem varstvu, ki je stopil v veljavo 1.1. letošnjega leta, in družinskih prejemkih, uskladitev z zakonom o zaposlovanju in delu tujcev in posodobitev izraza "dejavnost posebnega družbenega pomena", ki sedaj postaja "dejavnost, ki se opravlja v javnem interesu". Spoštovane poslanke in poslanci! Vlada predlagani zakon predlaga po skrajšanem postopku iz razloga, kot sem že omenila, ker naj bi zakon začel veljati še v letošnjem letu, seveda s prehodnimi določbami, kot so določene v 15. členu. Istočasno pa želim tudi poudariti, da vlada ne nasprotuje amandmajem, ki jih je predlagal odbor za socialo pri svojem delu v parlamentu. Sam zakon, tako kot je predstavljen, predlagamo, da se uveljavi in pa podzakonski akti pripravijo najkasneje v roku 6 mesecev po uveljavitvi tega zakona. Najlepša hvala.
Hvala lepa, gospa državna sekretarka. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo. Predsednik odbora, kolega Brenčič, bo predstavil poročilo. Prosim, kolega.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. No, matično delovno telo je predlog zakona obravnavalo na 21. redni seji 6.6. tega leta. Ne bi ponavljal vsebine, s katero smo se članice in člani odbora seznanili s strani predlagatelja in je bila podana ravnokar. Za kratko se bom ustavil pri mnenju sekretariata, s katerim smo se seznanili. V tem mnenju sekretariat ugotavlja, da predlog zakona vsebuje vse poslovniško predpisane elemente ter da so predlagane spremembe in dopolnitve s pravnega stališča manj zahtevne, zato jih je mogoče obravnavati po skrajšanem postopku. V ta okvir sicer ne sodi uskladitev zakona z odločbo ustavnega sodišča, saj te spremembe predstavljajo samostojen razlog za skrajšani postopek. Sekretariat je konkretne pripombe oblikoval k 10. členu, to je k novemu 68.b in 68.c členu predloga zakona. V končni redakciji pa bodo opravljene še nekatere nomotehnične izboljšave, ki so lahko v domeni sekretariata. Člani odbora so se seznanili tudi s pisnim mnenjem Državnega sveta Republike Slovenije in na osnovi vsega tega so se tudi opredelili pozitivno do skrajšanega postopka. V razpravi so se člani odbora osredotočili predvsem na način zbiranja podatkov, ki so zajeti v evidencah, količino zbranih podatkov in usklajenost evidenc z zakonom o varstvu osebnih podatkov. Člane odbora je posebej zanimalo, zakaj mora evidenca brezposelnih oseb vsebovati tudi podatek o številki hranilne knjižice oziroma tekočega računa oziroma transakcijskega računa. Izpostavljeno je bilo tudi vprašanje, kaj pomeni evidenca brezposelne osebe o njenem zdravstvenem stanju, saj zdravstveni karton posamezne osebe vsebuje popolnoma intimne podatke, ki so zaupne narave. Člani odbora so opozorili tudi na to, da bi bilo smiselno v predlogu zakona, v delu, ki določa pogoje za višino republiške štipendije in posojila za štipendije, poleg navedenih kriterijev dodati tudi smer izobraževanja. V zadnjih letih je namreč prisotno dejstvo, da določene študijske smeri postajajo za posamezna okolja izredno deficitarne. Predstavnica ministrstva je v zvezi z evidenco, ki vsebuje tudi številko hranilne knjižice, poudarila, da ta podatek služi predvsem nakazovanju nakazila s strani zavoda na finančni račun osebe, ni pa mogoč vpogled v finančno stanje na računu. V skladu z razpravo, ki so jo vodili člani in članice odbora s predlagateljem, in pa tudi na osnovi temeljnih ugotovitev k 10. členu v mnenju sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve je odbor oblikoval amandmaje k 7., 9., 10. in 12. členu. Po končani razpravi pa je odbor predlagal tudi sklep spoštovanemu državnemu zboru, da predlog zakona obravnava in sprejme skupaj z amandmaji odbora po skrajšanem postopku. Hvala lepa.
Hvala vam, predsednik odbora, kolega Brenčič. Želi besedo sekretariat? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Kolega Cukjati, prosim, imate besedo, v imenu poslanske skupine Socialdemokratske stranke.
Hvala za besedo. Spoštovani! Tri glavne točke spremljajo to novelo, in sicer amsterdamska pogodba o prepovedi diskriminacije na podlagi kriterija državljanstva med delavci držav članic glede dostopa do zaposlitve. Menimo, da takšna sprememba ni sporna, saj je v skladu z načeli, na katerih se gradi Evropska unija. Drugo je vračilo sredstev, izplačanih kot štipendije. Menimo, da je vsekakor potrebno upoštevati določbe, ustavne, zakonodajne in podobne stvari. Tretji del te novele pa je nekoliko bolj sporen, in sicer se tu prenaša na zavod pristojnost vodenja obsežnih evidenc, ki vsebujejo osebne podatke. Menim, da z našo zakonodajo, ne samo s to novelo, ampak tudi sicer zelo lahkomiselno posegamo na to področje in, bi rekel, z drugim zamahom črtamo oziroma nekako anuliramo določbe, ki so zapisane v zakonu o varovanju osebnih podatkov, in podobne stvari. Vendar je tu odbor pripravil amandmaje, ki jih seveda podpiramo. Amandmaji odbora torej, ki podpirajo štipendiranje deficitarnih študijskih smeri, omejitve vpogleda v osebne podatke, aktivno iskanje zaposlitve na zavodu prijavljenih oseb, seveda naša poslanska skupina v celoti podpira. Še vedno pa ostaja za nas vprašljivo zbiranje osebnih podatkov, in sicer njihova usklajenost z eventualnimi bančnimi in drugimi zdravstvenimi predpisi ter zakonom o varstvu osebnih podatkov oziroma usklajenost z intenco tega zakona. Vendar sam zakon, sama novela ne more v celoti definirati tega odnosa, to bo pokazala praksa. Upamo, da ne bo prišlo v zavodih do izigravanja oziroma zlouporabe teh velikih pravic, ki jih ta novela njim daje glede zbiranja in obravnave osebnih podatkov.
Hvala lepa, kolega Cukjati. Želi še katera od poslanskih skupin sporočiti stališča? Ne. Potem vabim zdaj k besedi poslanke in poslance, če tako želijo. [[Ne.]] Prav. potem zaključujem splošno razpravo. Prosim vas, da vzamete pregled vloženih amandmajev k predlogu zakona, ki ste ga prejeli 9. tega meseca, to je dokument na eni strani oziroma na dveh. Ima amandmaje, ki so vloženi k 7., 9., 10. in 12. členu. Najprej bom zboru predlagal, skladno s 189. členom poslovnika, da bi po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravljali in glasovali skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Če tretjina navzočih ne bo temu nasprotovala, bo tak postopkovni predlog sprejet. Dajem ga na glasovanje. Glasujemo o postopkovnem predlogu. 48 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ta predlog je sprejet. Tako zdaj lahko preidemo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Najprej dajem v razpravo amandma odbora za zdravstvo k 7. členu. Nihče ne želi razpravljati. Potem amandma odbora dajem na glasovanje. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju odbora k 7. členu. 47 navzočih, 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo o členu v celoti. 46 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Člen je sprejet. Odbor za zdravstvo predlaga spremembo 9. člena. Želi kdo besedo? Glasujemo o amandmaju odbora za spremembo člena. 48 navzočih, 43 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je besedilo člena sprejeto. K 10. členu odbor vlaga dva amandmaja pod zaporedno številko 1. in 2. Kolega Cukjati.
Hvala za besedo. Torej k 1. amandmaju k 10. členu želim samo eno opozorilo. Namreč, kar nekajkrat se je v tem državnem zboru govorilo o zdravstvenih podatkih in tukaj sem vesel, da je odbor sprejel spremembo, kajti - in to bi želel sedaj poudariti - kajti s podobnimi vprašanji se bomo se srečevali. In doslej nekako ni bilo čutiti razumevanja za ta problem. V podporo amandmaju odbora bi rad obrazložil, kaj so zdravstveni podatki. Zakon o zbirkah podatkov s področja zdravstvenega varstva, to so zdravstveni podatki. Sprejeti so bili v zakonu izpred dveh let. In seznam teh podatkov je naveden na 33 straneh drobnega tiska, na 33 straneh. To so zdravstveni podatki o enem pacientu. Samo v primeru evidence obravnave uživalcev drog, bom samo del podatkov, ki se zbirajo v kartonu, ki so zdravstveni podatki, prebral. In sicer, evidenca obravnave uživalcev drog - teh je veliko med nezaposlenimi - vsebuje med ostalim tudi starost pri prvi uporabi katerekoli droge, glavno drogo, način vnosa, pogostost uporabe, starost ob prvi uporabi, trajanje redne uporabe, dodatne droge, tvegano vedenje, sedaj injicira, kdajkoli injiciral, že imel spolne odnose, spolna usmerjenost, stalni spolni partner, število spolnih partnerjev v zadnjem letu, uporabil kondom pri zadnjem spolnem odnosu, že imel poleg stalnega partnerja še drugega spolnega partnerja, kdajkoli nudil spolne usluge, status okužbe s HIV, hepatitisom, cepljen proti hepatitisu, začetek obravnave, morebitna psihiatrična diagnoza, policijska obravnava, sodna obravnava, zapor, izvedeni ukrepi, odvzeti vzorci in rezultati analiz, opombe, stanje ob odpustu. To je samo del zdravstvenih podatkov, ki se zbirajo v evidenco obravnave uživalcev drog. To so zdravstveni podatki. In seveda po prvotni dikciji bi lahko sociala zahtevala vse te podatke. Vse te podatke. In tako je na vseh 33 straneh drobnega tiska, spoštovani. Zaradi tega vas prosim, da kadarkoli govorimo o pravicah in uzakonjujemo pravico neke institucije do zdravstvenih podatkov, tudi zavarovalnice tiščijo v to področje, kadarkoli, zavedajte se, da je to za paciente zelo občutljivo področje. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? Smo pri amandmajih k 10. členu. Prosim, kolega Drobnič. Lahko izključite, kolega Cukjati, da bi lahko kolega Drobnič dobil besedo. Prosim.
Hvala lepa. Dober dan želim kolegicam in kolegom in predstavnikom vlade. Ravno pri vprašanju podatkov je gospod Cukjati opozoril na pasti, v katere se lahko ujamemo zlasti na področju ugotavljanja ali beleženja in posredovanja podatkov, ki so intimne narave, zlasti z zdravstvenega področja. Sam menim, da ta določba, potem v naslednjih členih, ki se spreminjajo v starem zakonu, je pa to predmet tega člena istega zakona sprememb glede tega, kdo zbira podatke. V členu piše samo, da si izmenjujeta podatke. Kdo bo vodil bazo? Zlasti pri tako občutljivih podatkih bi moralo biti to jasno. In komu so vse na razpolago? Torej, potem je vprašanje, kdo bo zbiral, kdo bo posredoval, kdo odgovarjal za to izvorno kodo, ker potem pomeni tudi to odgovornost države. In kdo je to zagrešil? Veste, da se zbirajo podatki zdaj po novem v upravnih enotah, bankah, centrih za socialno delo, zavodih za zaposlovanje, zdravstvenih zavodih, pokojninskem in invalidskem zavarovanju nastajajo različne baze in to zdaj potuje med seboj. Jaz sem pričakoval, da bo vlada pripravila en zahtevnejši in bolj celovit predlog rešitev zate baze podatkov. Verjetno bo že sama izvedba tega povzročala pri državnih službah probleme, kaj šele pri tistih, ki bodo predmet obdelave teh podatkov. Sicer pa se strinjam, da se namesto zdravstvenih podatkov, ki so izredno široki in globoki, posegajo v človeško telo in dušo, da se zamenja s primernejšim pojmom, ki smo ga nekoč že tudi imeli, pa je čisto zadostoval za vse tretmaje, tudi tiste, poklicne rehabilitacije in priprave na zaposlitev. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Želite vi, gospa državna sekretarka? Prosim.
Hvala. Jaz bi želela samo dodatno poudariti, da se podatki, ki so navedeni v teh evidencah, zbirajo že sedaj, da tukaj v tem zakonu, bom rekla, urejamo zakonsko podlago za ureditev vsega tega, kar se že sedaj preko zavoda za zaposlovanje zbira. Odgovornost institucije je zelo jasna za njene akte. In seveda, ker se je vmes zgodil zakon o varovanju osebnih podatkov, smo na ustrezen način uredili tudi, bom rekla jasen pregled vseh tistih podatkov, za katere je zavod za zaposlovanje pristojen, da jih zbira, medtem ko seveda vsi ostali podatki ne bodo mogli biti predmet teh evidenc oziroma nekih pregledov, ki so na zavodu. In ravno tako vprašanje glede delazmožnosti jaz absolutno oziroma tudi predlagatelj zakona podpira to bolj jasno opredelitev, kajti že sam obstoječi zakon o zaposlovanju zelo jasno govori o tem, da se uporabljajo samo podatki, ki opredeljujejo v resnici delazmožnost oseb in nikakor ne gre za vse te podatke, ki jih je dr. Cukjati nekje opredelil. Tako, da v bistvu gre za pravno ureditev tega stanja, ki je bilo nekje pred uveljavitvijo zakona o varovanju osebnih podatkov že uveljavljeno. Hvala.
Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Prav. Potem lahko državni zbor odloči, najprej o predlogu amandmaja odbora pod zaporedno številko 1. Ta predlog dajem na glasovanje. Smo sredi glasovanja o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 10. členu. Predlog je dobil podporo. Izmed 50 navzočih jih je 48 za. [[Za je glasovalo 48.]] Imamo amandma pod zaporedno številko 2. Glasujemo. 47 navzočih, 44 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil tudi amandma pod zaporedno številko 2 sprejet. Tako zdaj lahko glasujemo o besedilu 10. člena, kot je bilo spremenjeno. Glasujemo. Glasujemo o besedilu 10. člena v celoti. 49 navzočih, 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo sprejeli besedilo 10. člena. Tako nam preostane še amandma odbora k 12. členu, ki predlaga njegovo spremembo. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Predlog dajem na glasovanje, amandma pod zaporedno številko 1 na 2. strani pregleda k 12. členu. Še enkrat bomo morali odločati o besedilu 12. člena oziroma amandmaju odbora. Prosim kolegice in kolega iz preddverja, da pridejo v dvorano, vse ostale, ki smo v dvorani, pa za nekoliko pozornosti. Še enkrat glasujemo o besedilu 12. člena oziroma amandmaju pod zaporedno številko 1, ki ga vlaga odbor za zdravstvo. Prosim. 47 navzočih, 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo tako določili tudi besedilo 12. člena. Sedaj bomo odločali o vseh preostalih členih, h katerim amandmaji niso bili vloženi. Ali želi kdo besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o preostalih členih, h katerim amandmaji niso bili vloženi. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. 53 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Želi kdo besedo o predlogu naslova zakona? [[Nihče.]] Naslov zakona dajem na glasovanje. Naslov smo sprejeli. 47 navzočih, 44 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Členi 7, 9, 10 in 12 so členi, h katerim je mogoče vložiti amandmaje. Ali kvalificirani predlagatelji to želijo storiti? [[Ne.]] Potem bomo v tretji obravnavi vprašali sekretariat, ali je prišlo do neusklajenosti? [[Ni prišlo.]] Zato bomo zdaj odločali o zakonu v celoti. Prehajamo na odločanje o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o zaposlovanju in zavarovanju za primer brezposelnosti v celoti. Glasujemo. Glasujemo o zakonu v celoti. 52 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Predlagani zakon je v celoti sprejet. S tem zaključujem 4. točko dnevnega reda. Prehajam na naslednjo, kjer prav tako vabim vlado, da se nam čimprej pridruži, da bi lahko dala uvod v razpravo kot predlagateljica ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O KMETIJSKIH ZEMLJIŠČIH, 5. TOČKA DNEVNEGA REDA. Vlada ga je vložila v proceduro po skrajšanem postopku, tako je odločil državni zbor. Za hip bom počakal predstavnika vlade. Sicer je med nami predsednik pristojnega odbora in bom njemu dal besedo. Prosim, imate besedo, kolega Kramberger. Kolega Kramberger ima besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik, kolegice in kolegi. Odbor državnega zbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je obravnaval predlog zakona o spremembah zakona o kmetijskih zemljiščih. Gre za zakon, ki ga je vlada vložila v državnozborsko proceduro po skrajšanem postopku. Gre izključno za spremembe, ki jih narekuje zakonodaja Evropske unije. Odbor je zakon obravnaval in sprejel en amandma, in sicer na predlog sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Namreč gre, lahko rečemo, gre za redakcijski amandma in tega je tudi odbor sprejel in sprejel tudi sklep, da predlaga državnemu zboru, da predlagani zakon skupaj s sprejetim amandmajem odbora sprejme. Hvala.
Hvala lepa, kolega Kramberger za poročilo odbora. Želi sekretariat besedo? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanski skupin? Če ne, odpiram splošno razpravo. Želi gospod državni sekretar dodati kakšna pojasnila vlade? [[Ne.]] Potem zaključujem splošno razpravo. To je predlog zakona, ki ima tri člene. K prvemu je vložen amandma, to je amandma odbora in tega dajem najprej, pardon, samo hipec, je že prav. Najprej dajem v obravnavo 1. člen in amandma, ki ga je vložil odbor. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Potem bom dal najprej na glasovanje amandma odbora k 1. členu. Glasujemo. Smo sredi glasovanja o amandmaju odbora k 1. členu. Še enkrat bom dal na glasovanje amandma odbora k 1. členu. Glasujemo. Ali lahko glasujemo? Prosim. Glasujemo o amandmaju odbora k 1. členu. 50 navzočih, 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma k 1. členu sprejet. S tem je člen tudi spremenjen. Prehajam na obravnavo 2. člena. Prehajam na odločanje o 2. členu. Glasujemo. Glasujemo o 2. členu. 50 navzočih, 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 2. člen sprejet. Želi kdo besedo k 3. členu? [[Nihče.]] Prehajam na odločanje o 3. členu. Glasujemo. Glasujemo o 3. členu. 50 navzočih, 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Želi kdo besedo o naslovu zakona? [[Nihče.]] Prehajam na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo o naslovu zakona. 50 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov sprejet. V tretji obravnavi sprašujem, ali želijo kvalificirani vlagatelji vložiti amandma k 1. členu, ki je odprt. [[Ne.]] Potem bom vprašal, ali imamo problem z usklajenostjo. [[Ne.]] Zato lahko preidemo na odločanje v celoti. Želi o besedilu predloga zakona kdo besedo? Potem prehajamo na odločanje o predlogu zakona o spremembi zakona o kmetijskih zemljiščih v celoti. Glasujemo. Glasujemo o besedilu zakona v celoti. 52 navzočih, 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon v celoti sprejet. Imamo dodatni sklep, ki ga vlaga odbor in se glasi: "Državni zbor predlaga Vladi Republike Slovenije, da do oktobra leta 2002 predloži državnemu zboru novelo zakona o kmetijskih zemljiščih v skladu z odločbo ustavnega sodišča." Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajam na odločanje o dodatnem sklepu. Glasujemo. Glasujemo o dodatnem sklepu. 50 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo sprejeli dodatni sklep, ki ga je predlagal odbor. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Hvala lepa državnemu sekretarju za sodelovanje pri tej točki. Pozdravljam predstavnike vlade pri 6. TOČKI DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O GOZDOVIH. Tudi ta predlog zakona bomo obravnavali po skrajšanem postopku. Predlog zakona je v proceduro vložila vlada in predstavnika vlade sprašujem, ali želi besedo. [[Želi.]] Prosim, imate besedo.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Pred vami je predlog sprememb oziroma dopolnitev zakona o gozdovih, skrajšani postopek. S spremembami zakona želimo zasledovati naslednje cilje: uskladiti zakon o gozdovih z evropskim sporazumom o pridružitvi; uskladiti sofinanciranje gozdarskih ukrepov s predpisi Evropske unije, s čimer bo dana možnost za pridobivanje sredstev iz strukturnih skladov Evropske unije za gozdarstvo v celotnem možnem obsegu; uskladiti zakon z odločbo ustavnega sodišča z dne 29.1.1998, ki zadeva sodelovanje delavcev zavoda za gozdove Slovenije pri upravljanju zavoda, ter zagotoviti nevtralno zastopanje javnega interesa delavcev tega zavoda; uskladiti zakon o gozdovih z določili zakona o varstvu osebnih podatkov in direktive Evropske unije številka 46/95; zagotoviti uskladitev zakona z zakonom o prekrških in uskladiti zakon z zakonom o ohranitvi narave. Smatramo, da ti pogoji oziroma predlogi, ki smo jih dali, ustrezajo skrajšanemu postopku, zakon ima evropsko prioriteto, in zato tudi predlagamo, da ga sprejmete po skrajšanem postopku. Hvala.
To odločitev smo že sprejeli, gospod državni sekretar Sterle, in hvala lepa za vaš uvod. Želi predsednik odbora, kolega Kramberger, besedo? [[Želi.]] Prosim, predsednik odbora.
Hvala, gospod predsednik, za besedo. Odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gozdovih. Sprejel je sklep oziroma soglašal s sprejetjem zakona po skrajšanem postopku. Sprejeli smo tudi dva amandmaja. Na koncu smo sprejeli prav tako sklep, da predlagamo državnemu zboru, da tudi ta amandmaja sprejme, skupaj s predlogom zakona. Povedati moram tudi to, da je predstavnik kmetijsko-gozdarske zbornice, ki je bil prisoten na seji, izrazil nezadovoljstvo s predlaganim zakonom. Namreč, kmetijsko-gozdarska zbornica ugotavlja, da zakon ni usklajen z zakonom o kmetijsko-gozdarski zbornici. Torej, to je bilo na seji, drugače pa predlagamo, kot rečeno, da državni zbor zakon sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa predsedniku odbora, kolegu Krambergerju. Želi besedo sekretariat? [[Ne želi.]] Vabim k besedi, če tako želijo, predstavnike poslanskih skupin. Želijo besedo poslanke in poslanci? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem splošno razpravo. Najprej bom zboru predlagal v odločanje postopkovni predlog, da bi po koncu razprave odločali o vseh tistih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Kot veste, ta predlog ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala ena tretjina od navzočih v dvorani. Ta hip smo na robu navzočnosti. Zato prosim kolegice in kolege iz preddverja, da se nam pridružijo. Glasovali bomo najprej o postopkovnih predlogih. Potem pa prešli na odločanje o amandmajih. Bom sedaj dal ta postopkovni predlog na glasovanje. Smo na robu navzočnosti. Ali lahko prosim, da vsi sodelujete pri odločanju o postopkovnem predlogu. Glasujemo o njem. Prosim. Počakal bom minuto za drugo odločanje, potem pa ugotovil, ali bomo lahko nadaljevali sejo. Vljudno prosim vse kolege in kolegice, da pridejo v državni zbor, da pomagajo pri odločanju s svojo navzočnostjo. Namreč tisti zdaj, ki smo v dvorani, sodelujemo pri odločanju, nimamo težav s tem, kot se to sem in tja dogaja. Še enkrat, kolegice in kolegi, drugič bom dal na glasovanje postopkovni predlog. Drugič dajem na glasovanje postopkovni predlog. Prosim za mir v dvorani. Nič nam ne preostane drugega, kot da odredim 10 minut odmora. 10.59 je ura, ob 11. uri in 10 minut bomo tretjič ugotavljali navzočnost. Do takrat prosim vse, da pridejo v dvorano in pomagajo pri odločanju. Zdaj nas je bilo pač v dvorani samo 45, tako da nismo mogli odločati. Prosim. Hvala lepa za pozornost.
Nadaljujemo z odločanjem o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o gozdovih. Rad bi vas spomnil, da smo pri odločanju o postopkovnem predlogu. V skladu s 189. členom bi izglasovali odločitev, da bomo o členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji, glasovali hkrati. Ta sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih. Tretjič bom dal na glasovanje ta postopkovni predlog. Prosim za pozornost! Glasujemo o postopkovnem predlogu. 56 navzočih, 48 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Imamo amandmaje odbora, ki jih imate na 3. strani poročila k predlogu zakona, ki ga je dal državnemu zboru pristojni odbor. Najprej imamo 1. člen. Želi kdo razpravljati o amandmaju k 1. členu? Prosim za pozornost, da potem ne bo prišlo v proceduri sprejemanja do kakšnih napak. Za pozornost vseh, vključno s pozornostjo vlade. Prosim! Imamo amandma k 1. členu. Nihče ne želi besede, zato ga bom dal na glasovanje. Glasujemo o amandmaju k 1. členu. Zdaj nas je v dvorani veliko, tako da bi lahko teklo odločanje brez zapletov. Še enkrat bom dal, kolegice in kolegi, v odločanje amandma k 1. členu. Glasujemo drugič. Glasujemo. Amandma je sprejet. Izmed 58 jih je 50 glasovalo za in 1 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj pa glasujemo še o členu v celoti. Glasujmo o členu v celoti! Še enkrat moram opozoriti, ker je nekaj posvetov med poslankami in poslanci v dvorani, da smo sredi glasovanja. Prvič nismo bili sklepčni. V dvorani nas je dovolj. Prosim, ali lahko sedaj glasujete o 1. členu v celoti. Prosim, glasujemo o členu v celoti. Smo sredi glasovanja. 60 navzočih, 53 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. K 5. členu imamo amandma. Želi kdo o njem razpravljati? [[Nihče.]] Amandma odbora k 5. členu dajem na glasovanje. Glasujemo o amandmaju odbora k 5. členu. Mir v dvorani? Drugič dajem na glasovanje amandma odbora k 5. členu. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju odbora k 5. členu. Prosim za pozornost. 59 navzočih, 50 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj lahko glasujemo o členu v celoti. Glasujemo o členu v celoti. 56 navzočih, 50 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Na klopeh imate pred seboj dva amandmaja, ki ju vlaga skupina poslancev s prvopodpisano Lidijo Majnik. Kolegica Majnikova vlaga amandmaje k 10. in 23. členu. Najprej odpiram razpravo o 10. členu in njenem predlogu, da se ta črta. Amandmaja sta povezana, če prvi ne bo sprejet, je drugi brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prosim za pozornost. Kolega Sok, prosim.
Hvala lepa. Rad bi, da predstavniki vlade odgovorijo in povedo svoje mnenje. To gre tako hitro, da enostavno ne morejo priti do besede. Zato bi vas prosil, da jih počakate in da povedo, ker smo to sedaj dobili na mizo, da se bomo lahko odločili. Hvala.
Zagotavljam vam, da vedno vprašam, ali želi kdo besedo, in dam dovolj časa, da se kdo zanjo tudi odloči. Ali želi vlada besedo? Da, k 10. členu? Prosim!
Hvala, gospod predsednik. Torej, še enkrat bi rad poudaril, kar sem povedal že na odboru, torej matičnemu telesu, da so financiranja takih združenj lastnikov v Evropski uniji normalna in tradicionalna. Tovrstne primere financiranja takih združenj imamo v sosednji Avstriji in na Bavarskem v Nemčiji. Zaradi tega predlagam, da bi to možnost dopustili tudi v našem zakonu. Trenutno naš zakon teh ukrepov ne omogoča financirati. Menimo pa, da bi morali dopustiti možnost, da bi se ti ukrepi sofinancirali tudi po naši zakonodaji. Še enkrat pa bi rad poudaril, da pri tem ne gre za permanentno financiranje, ampak za financiranje na osnovi programov, ki jih združenja pripravijo, vlada oziroma proračun pa prispeva zraven svoj delež. Poudaril bi, da je to pomembno zlasti za našo izredno razdrobljeno gozdno posest, ker le tako lahko dosežemo tudi ustrezne pozitivne učinke pri združevanju, financiranju in tudi pri vlaganjih v gozdove. Hvala lepa.
Gospod državni sekretar, vlada torej nasprotuje? [[Nasprotuje.]] Prosim, kolegica Majnik!
Hvala lepa. Ta amandma sem vložila, ker ne omejuje prijave na posamezne projekte in izvajanje projektov na področju gozdarske službe in gozdarske dejavnosti. Amandma vlagam iz razloga, ki je tudi naveden, in sicer, da mi, poleg tega, da iz Evropske unije prenašamo nekatere modele, imamo tudi svoje, ki jih pa Evropska unija ne pozna. Mislim, da je zelo sporno, da združenje, ki se lahko ustanovi s pogodbo ali zakonom, financiramo iz državnega proračuna. Zato temu nasprotujem in zato sem vložila tudi amandma. Pri projektih pa se združenja lahko ustanovijo in konkurirajo pač preko asociacij, ki jih mi že imamo uzakonjene. Hvala.
Kolega Sok!
Hvala lepa! Predlog vlade sem razumel v nasproti smeri in sicer, da bi vlada s tem, ko bi v 48. členu obstoječega zakona dodala tudi, da lahko združenja lastnikov gozdov pridobijo določena sredstva iz proračuna Republike Slovenije, pospešila nastanek takšnih združenj. Potem je vlada dodala še varovalko. Predlaga namreč, da se sredstva iz proračuna Republike Slovenije lahko zagotovijo samo v povezavi s sredstvi strukturnih skladov Evropske unije.To pomeni, da če Evropska unija iz svojih strukturnih skladov teh sredstev ne namenja, potem tudi ta združenja ne obremenjujejo proračuna Republike Slovenije. Če pa Evropska unija za te namene namenja določena sredstva, potem pa bi seveda bilo škoda, da se jim mi apriori že vnaprej odpovedujemo. Ta amandma bi dejansko pomenil to, da naša združenja lastnikov gozdov ne bi mogla pridobiti sredstev strukturnih skladov Evropske unije. To bi bilo po naši oceni škoda. Zato mi tega amandmaja enostavno ne moremo podpreti. Hvala lepa!
Želi še kdo besedo! Prosim, kolega Kramberger!
Hvala, gospod predsednik! To problematiko smo obravnavali tudi na odboru za kmetijstvo in smo predlog kolegice Lidije Majnikove zavrnili. Tega amandmaja nismo sprejeli. Mislim, da sta predlog vlade in tudi razprava, ki jo je imel kolega Slavko Sok, na mestu, namreč, tukaj gre za možnost, da lahko ta združenja - v kolikor se bodo oblikovala - koristijo sredstva, ki jih za to namenja Evropska unija. Mislim, da ni nič narobe, če sprejmemo in če ostane tako v zakonu, kot je vlada predlagala, se pravi, da tega amandmaja, ki ga kolegica Lidija Majnikova s skupino poslancev predlaga, ne sprejmemo. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? Prosim, kolega Jerovšek!
Hvala lepa. Tudi sam menim, da je amandma kolegice Lidije Majnik nesprejemljiv, nerazumljiv in da gre pa v tej smeri, da bi polfevdalne strukture pri nas na področju gospodarjenja z gozdovi zadržale prednost. Amandma je izrazito rigiden predlog, ki ohranja nekaterim strukturam privilegije. Mislim, da državni zbor ne bo tako nepremišljen, da bi podprl kaj takega. Hvala lepa.
Mir! Želi še kdo besedo? Kolegica Majnikova!
Kolegu Jerovšku bi rada povedala, da naj prebere in bo vedel, o čem govori. Govorimo o znesku 60 milijonov tolarjev. Od tega je 50 milijonov tolarjev namenjenih za dejavnosti v gozdovih in pospeševanje plasmaja gozdnih proizvodov, 10 milijonov pa je namenjeno za delovanje združenj gozdarjev, ki jih je lahko "nebroj". Delovanju združenj, ki so kot društva, z amandmajem nasprotujem. Ne nasprotujem pa temu, da lahko gozdarji preko združenj že po samem aktu o pridružitvi konkurirajo in tudi bodo konkurirali. Vendar preko asociacij, ki smo jih mi ustanovili. Ti pa sta Kmetijsko gozdarska zbornica, Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov. Poleg tega pa imamo tudi kmetijske zadruge, ki jih v Evropi sicer ne poznajo več. Če prevzemamo pravni red Evrope, potem moramo prevzeti vse ali pa naše ustanovljene asociacije prilagoditi pravnemu redu Evrope.
Kolega Jerovšek, imate repliko!
Hvala lepa. S strani vlade je bilo pojasnjeno, da je to usklajeno s pravnim redom in da ni v nasprotju s pravnim redom Evropske unije. Kolegico Majnikovo prosim, da me ne poučuje o denarju. O denarju v tem zakonu ni govora. Mislim pa, da se na gozdarstvo spoznam vsaj toliko kot kolegica Majnikova. Gre za ohranjanje določenih privilegijev in to se izredno subtilno čuti.
Hvala. Mir! Kolegica Majnikova!
Moram odgovoriti. Gospod Jerovšek, sestavni del zakona je tudi Uvod v zakon. V predzadnjem odstavku piše, da gre za 60 milijonov tolarjev: 10 milijonov SIT za podporo združevanju lastnikov gozdov in 50 milijonov SIT za sofinanciranje investicij ter za izboljšanje pogojev pridobivanja in trženja gozdnih proizvodov. To je sestavni del zakona.
Kolega Sok!
Ne vem, o čem sedaj dejansko govorimo, kajti združevanje lastnikov gozdov je nekaj pozitivnega. Mislim, da bi si to morali želeti. To so trendi, ki jih pozna Evropska unija. Ne vem, če sem prav razumel poslanko Majnikovo - da zadrug ni v zahodni Evropi - to sem verjetno narobe razumel. Torej, tam poznamo številne zadruge in številna združenja. Teh zadrug je ogromno. Država jih nagrajuje tako, da jih davčno in drugače stimulira. Pri nas je obratno. Vemo, kakšno je bilo socialistično zadružništvo. Vidim, da je ta predlog pravzaprav ravno v tej smeri, da ta združenja nastajajo. Kajti, potrebe so potem zelo velike. Če je denar če tam piše v obrazložitvi, da je namenjeno 10 milijonov SIT, je to obrazložitev, ki ji mora slediti proračun. Kako pa je s proračunom, pa vemo. Zadnji stavek, ki ga vlada predlaga, pa pravi: "Sredstva za te namene se lahko uporabijo samo v povezavi s sredstvi iz strukturnih skladov Evropske unije". Meni to pove vse. Se pravi, če Evropska unija namenja za ta združenja določena sredstva, potem mora pri tem parirati tudi država Slovenija. Če pa za ta namen ne bomo namenili nič sredstev, potem pa se odpovedujemo sredstvom, ki jih za ta namen namenja Evropska unija. Moram reči, da me tu, gospa poslanka Majnikova, bolj prepričuje vlada s svojimi argumenti kot pa vi s tem, ko predlagate, da se enostavno ta zadeva črta. Za to ne morem glasovati. Hvala lepa.
Želi še kdo sodelovati v razpravi o amandmaju kolegice Majnikove k 10. členu? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Odločali bomo torej o predlogu, da se 10. člen črta. Glasujemo! Glasujemo o predlogu, da se 10. člen črta. 60 navzočih, 34 za, 20 proti. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je amandma, da se člen črta, sprejet. K 23. členu ima prav tako kolegica Majnikova predlog amandmaja, to je, da se črta tudi ta člen. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Predlog amandmaja, da se 23. člen črta, dajem na glasovanje. Glasujemo o predlogu, da se 23. člen črta. 58 navzočih, za 35, 19 proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je predlog za črtanje 23. člena sprejet. K 11. in 15. členu imamo amandmaje, ki jih je vložil kolega Veber. Prejeli ste jih na klopi. So povezani. Želi kdo razpravljati o njih? Kolega Veber!
Hvala za besedo. S temi amandmaji želim urediti problem, ki je nekako nastal v tistem trenutku, ko se je namenska uporaba sredstev pristojbine za vzdrževanje gozdnih cest izgubila zaradi zakona o financiranju občin, ki daje občinam avtonomnost pri razporejanju svojih lastnih prihodkov. Pristojbina za vzdrževanje gozdnih cest je eden takšnih prihodkov, s katerim občina, seveda v skladu s sprejetim proračunom, izvršuje potem to zakonsko obveznost. V praksi prihaja do težav, ker gozdarstvo pričakuje, da bo pridobilo ta sredstva v celoti. Vse skupaj se neha nekako pri pogajanjih med Zavodom za gozdove, Ministrstvom za kmetijstvo in gozdarstvo ter občinami o tem, kako bi ta problem uredili s sklepanjem pogodb. Običajno se ta zadeva rešuje tako da ministrstvo bom rekel pogojuje ali pa mogoče včasih celo rečemo izsiljuje, da občina nameni pristojbino za vzdrževanje gozdnih cest v celoti pod pogojem, da svoj sofinancerski delež prispeva tudi ministrstvo v ustrezni višini. V kolikor se pristojbina ne zagotovi v izbranivišini, ministrstvo pravi: »K vzdrževanju gozdnih cest bomo tudi mi dali manj ali pa nič.« Zato v zadnjem obdobju beležimo izredno velike težave pri vzdrževanju gozdnih cest. Tudi izračuni kažejo na to, da bi morala biti tudi siceršnja vlaganja bistveno večja, kot so danes, če bi želeli imeti te prometnice ustrezno vzdrževane. Amandmaji k 11. in 15. členu rešujejo ta problem tako, da se pristojbina preimenuje v odškodnino. V tretjem amandmaju k 11. členu se določa, da se odškodnina za vzdrževanje gozdnih cest ne upošteva pri izračunu lastnih prihodkov občine. S tem bi se poskušalo zagotoviti namensko porabo odškodnine za gozdne ceste. Ta odškodnina se za gozdne ceste lahko namenja v celoti. Problem se reši tudi pri sofinanciranju ministrstva za kmetijstvo. Nenazadnje se tudi občinam, ki prejemajo sicer finančno izravnavo, prihodek nekoliko poveča, kajti ta razlika, kolikor bi znašala odškodnina za vzdrževanje gozdnih cest, se kasneje nadomesti iz proračuna Republike Slovenije skozi finančno izravnavo pritistih občinah, ki to izravnavo prejemajo. Predlagam, da podprete te amandmaje. V kolikor pa ne bi bili sprejeti amandmaji k 11. členu, bi bilo pa nujno sprejeti vsaj amandma k 15. členu, ki govori o tem, da se pri preverjanju namenske porabe sredstev črta pristojnost gozdarskega inšpektorja, v kolikor bo slednje ostalo kot pristojbina za vzdrževanje gozdnih cest. Kajti, to je lastni prihodek občine in državna gozdarska inšpekcija nima pristojnosti nadzirati porabo lastnih prihodkov občine. V kolikor bodo amandmaji k 11. členu sprejeti, pa ta pristojnost ostaja. Tako da bodo tudi inšpektorji pozneje lahko uporabljali oziroma nadzorovali porabo odškodnin. Potem ukrep, da se pristojnost gozdarskih inšpektorjev ne razširi tudi na odškodnine, ni potreben. Predlagam, da se ti amandmaji podprejo. S tem razrešimo vzdrževanje gozdnih cest in nenazadnje tudi nadzor nad porabo teh sredstev.
Hvala lepa. Kolega Veber! Opozarjam državni zbor, da gre za povezane amandmaje. Če bo 1. sprejet, bomo odločali naprej. Če bo 1. zavrnjen, bomo odločanje zaustavili. Želi še kdo besedo? Prosim, državni sekretar, gospod Sterle!
Hvala lepa. Torej, po vsej obstoječi terminologiji, ki se uporablja, smatramo, da je pristojbina ustreznejši izraz kot izraz odškodnina. Ta člen ima tudi določene finančne posledice. V obrazložitev k zakonu smo napisali, da se zaradi predlaganega zakona izdatki proračuna ne bodo povečali v primerjavi z obveznostmi, ki so nastale z uveljavitvijo zakona o gozdovih. Trenutno teh izračunov, kakšni bi bili ti prilivi iz proračuna, nimamo. Zaradi tega se do tega amandmaja ne moremo pozitivno opredeliti.
Še kdo? Prosim!
Hvala lepa za besedo. Ne da bi temu amandmaju dal podporo kot kolegu iz te stranke, gospodu Janku Vebru, pa vendar mislim, gospod državni sekretar, da vi niste razumeli bistva tega. Ne gre za nobene dodatne obremenitve, sredstva vendar škoda, ki jo povzročajo na področju gozdnih in drugih cest; je bistveno, bistveno večja od sredstev, ki jih dobivamo v lokalni proračun, ki pa se štejejo v primerno porabo. Zaradi tega imamo vedno vrsto pripomb občanov, ki tam živijo. Zato tudi smatramo, da ni pošteno, da se ta del odškodnine šteje v primerno porabo. Pač pa so to namenska sredstva. Vendar to lahko dosežemo le v primeru, če se ta izraz spremeni v odškodnino v tem primeru, se pravi, ne gre v primerno porabo, ampak je to plus k tistemu, kar bi direktno priteklo v lokalni proračun. K temu pa se znatno višja sredstva še vedno zagotavljajo iz občinskih proračunov, ker s tistim, kar dobimo na ta način, bi lahko uredili kakšno potko, ne pa tiste škode, ki jo povzročajo. Kljub temu, da vedno želimo vključiti tudi tiste, ki so odgovorni bi rekel, za ta nadzor, tudi policijo in podobno žal nikoli ne dosežemo skoraj ničesar. Škodo, ki jo povzročajo zlasti pri spravilu lesa iz teh gozdov, je bistveno, bistveno višja in presega neka normalna pričakovanja. Če bi bilo kaj umestno in primerno, bi bilo to, da bi nas podprli v teh prizadevanjih oziroma dali podporo amandmajem k 11. in 15. členu. Vaši pogledi pa so ravno nasprotni, zato sem toliko bolj začuden. Poslance bi prosil, da se pozitivno opredelite do obeh amandmajev, tako do 11. kot do 15. člena. Verjemite mi, da znamo s sredstvi skrbno ravnati in da bomo še toliko bolj težili k temu, da bi zagotovili še dodatna sredstva k tistemu, kar dobimo iz tega vira. Hvala.
Hvala lepa. Iz sekretariata so prosili za besedo. Prosim!
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Sekretariat je z vidika svojih nalog dolžan opozoriti na uporabo izraza "odškodnine". Odškodnine se namreč namenjajo za povrnitev določene škode, medtem ko v tem primeru pa je - po našem mnenju - ustreznejši izraz "pristojbine". Tu moramo pravzaprav podpreti mnenje predstavnika vlade, da ima uporaba tega izraza določene finančne posledice. V primeru, da se ozrete na nov peti odstavek 49. člena, namreč odškodnina ne spada v proračunska sredstva, medtem ko se pri finančni izravnavi to ne upošteva. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ali sem prav videl, tudi vlada želi še enkrat nastopiti? Prosim!
Spoštovane poslanke in poslanci! Želel bi samo pojasniti pojem "pristojbine" in "odškodnine". Pristojbina je prispevek lastnikov gozdov za redno vzdrževanje gozdnih cest; ta je urejena potem s podzakonskim predpisom, ki ga izda vlada. V tem podzakonskem predpisu so merila, kako se po občinah razdeljujejo sredstva pristojbin, ki so dejansko sestavni del proračuna občin. Odškodnine po Zakonu o gozdovih pridejo v poštev samo v primeru, ko določeni uporabniki, ki so poznani, koristijo gozdne ceste prekomerno, bodisi trajno bodisi začasno. V tem primeru pride v poštev odškodnina po 41. členu Zakona o gozdovih, veljavnega Zakona o gozdovih. Sicer pa so pristojbine namenjene za redno vzdrževanje gozdnih cest. Hvala!
Hvala lepa, gospod Falkner, svetovalec vlade. Kolega Grošelj, prosim!
Hvala lepa. Predlagam, da najdemo drugi ustrezen izraz. Bistveno je, da se ta pristojbina ne šteje v obseg primerne porabe. To je bistvo vsega. To želimo, da bi podprli. Ne zdaj, ali je beseda pravilna ali ne - to je bistvo tega amandmaja. Lahko najdemo drugi izraz. Vi samo povejte, kateri je tisti, ki bo primeren, in predlagatelj, verjetno tega amandmaja, bo to dopolnil. Za to se gre, da se ne šteje v primerno porabo. Ker v tem primeru bomo rekli, da ne bomo zainteresirani, da poskušamo te ceste urediti kolikor toliko boljše, kot jih lahko uredimo s tistimi sredstvi, ki jih dobimo iz tega naslova. Hvala.
Kolega Trofenik!
Hvala za besedo. Zadeva ni tako enostavna, kot izgleda na prvi pogled. To, na kar opozarjate, je dejstvo, da se to ne šteje v primerno porabo. Spada v zakon o financiranju občin. Ta spodrsljaj. To je šolski primer neusklajenosti dveh ali več zakonov: Zakona o javnih cestah, Zakona o gozdovih in Zakona o financiranju občin. Zakaj? Najprej, gozdna cesta ni nujno javna cesta v smislu lokalne ali državne ceste ali javne poti. Če je javna cesta, potem je en problem. Vemo, kdo je pristojen. Vendar, pri uporabi gozdnih cest v smislu javnih cest se vračamo na temo, ki smo jo imeli pri Zakonu o javnih cestah. Gre za izredne prevoze ki bi jih bilo treba tretirati kot izredne prevoze z vsemi stroški, ki nastajajo, ker iz tega nastajajo škode. Vendar tega nihče ne izvaja. Nihče ne usklajuje zakonodaje in zato zdaj nekateri poskušajo upravičeno reševati problem, da so škode na cestah zaradi spravila lesa enormno velike. Nihče ne pokriva izrednih stroškov, kaj šele rednih. Res pa je, da se je treba vprašati, ali je res nujno, da so gozdne ceste javne ceste. Ker, če bi to izločili, potem bi bila za vzdrževanje cest druga odgovornost in bi postala cena avtomatsko, ker bi ugotovili, da s temi priznanimi stroški cest ni možno vzdrževati, kaj šele kaj drugega. Jaz podpiram željo kolegov, da za vzdrževanje zagotovijo finančne vire, vendar je potrebno korektno videti. To spada v drug zakon, ko gre za izračun primerne porabe oziroma lastnih prihodkov, kaj se všteva. To je podobno kot turistična taksa in nekatere druge zadeve. V resnici spada v drugi zakon. Pomembno pa se je vrniti tudi na tretji zakon, ki smo ga imeli nedolgo tega nazaj in pri katerem smo razpravljali o izrednih prevozih. Kdo dovoljuje izredne prevoze? Kdo izračunava stroške? Kar je v celoti neurejeno. Takrat niti vlada niti večina v državnem zboru nista hoteli prisluhniti temu bistvenemu problemu, ki pa se zdaj kaže tu v tej drugi obliki. Hvala.
Gospod Falkner, ali ste želeli besedo? Ali ste želeli besedo?
Želel bi pojasniti samo vpliv na finančne posledice proračuna. Gre za to, da taka rešitev vpliva na finančne izravnave v občinah. V nekaterih občinah so pozitivne, v nekaterih negativne. Jasno je, da mi ta trenutek ne vemo in ne moremo natančno izračunati finančnih posledic te rešitve. Zaradi tega je to problem. Če bi hoteli odgovoriti na to vprašanje, bi si morali vzeti odmor, da bi vlada poenotila mnenje in praktično videla te finančne posledice zakona, take rešitve. Hvala.
Prosim, kolega Grošelj!
Res je, mi bomo v četrtek obravnavali rebalans proračuna za leto 2002. Vemo pa tudi, da bomo kmalu pristopili k rebalansu za leto 2003. Do takrat pa bo dovolj časa in boste lahko prišli tudi do teh izračunov. Če bomo v četrtek sprejeli rebalans, potem pomeni, da mi tega ne moremo uveljavljati v letu 2002, zagotovo pa so vrata za 2003 odprta.
Prav. Pred seboj imamo besedila amandmajev, kot so bila vložena. Ni bilo nobene ustne spremembe. Najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 11. členu, da se doda novi prvi odstavek. Če ne bo sprejet, vsi ostali postanejo brezpredmetni. Prosim, kolega Veber, proceduralno! Prosim!
Glede brezpredmetnosti bi opozoril, tu govorimo samo o 11. členu, seveda bi to lahko potem tudi tako razumeli, ker se povezujejo med sabo. Opozarjam pa na 15. člen, da ta ostane aktualen. Kajti posebej želim opozoriti na pristojnost gozdarskega inšpektorja, ki se vnaša s tem zakonom in je v nasprotju s pristojnostmi, ki jih ima inšpekcija pri nadziranju lokalnih skupnosti. Če govorimo samo o 11. členu, potem bi to veljalo, sicer pa ne.
Vsekakor bomo najprej odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 11. členu. Lahko o odločamo o tem. Pred tem bom povabil kolegice in kolege v dvorano, če se zadržujejo v preddverju. Zdaj nas ta hip ni dovolj za odločanje. Odločali bomo torej o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 11. členu. Odločamo, prosim glasujte! O pardon, prekinjam glasovanje. Vi ste želeli besedo? Ker sem večkrat vprašal. Prosim, obrazložitev glasu!
Ne, obrazložitev. Prosila bi za [[...]]
Ja, obrazložitev glasu, drugače
Proceduralno.
Proceduralno, prosim.
Prosila bi za 5 minut odmora.
Odrejam 5 minut odmora.
10 minut. Hvala.
10 minut. 11.45. Ob 11.55 bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 11. členu. Hvala.
Se po posvetu vrnejo v dvorano. Na zahtevo kolegice Majnikove sem odredil 10 minut odmora za premislek pred glasovanjem o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 11. členu. Prosim, če se usedete na svoja mesta. Prosim, zasedite svoja mesta. Kolegica Majnikova, želite sporočiti vašo odločitev? Najprej bomo ugotovili navzočnost v dvorani. Prosim, če pritisnete tipko »kvorum«. V dvorani nas je navzočih 55. Kolegica Majnikova po odmoru ne želi besede. Glasovali bomo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 11. členu. Če ta ne bo sprejet, so vsi amandmaji k 11. členu brezpredmetni in 1. k 15. Glasujemo! Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 11. členu! Ni sprejet. Izmed 53 navzočih ga je podprlo 14, 32 pa jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 32.]] Tako o drugem in tretjem ne bomo glasovali, prav tako ne o 1. k 15. členu. Pač pa o 2. k 15. členu. Želi kdo besedo? Ne želi besede. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 15. členu. Glasujemo! Prosim za potreben mir v dvorani! Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 15. členu! 55 navzočih. 39 za in 9 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma pod zaporedno številko 2 sprejet. Glasujemo o členu v celoti. Prosim, da glasujete o členu v celoti! 50 navzočih. 42 za in 3 proti [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Zdaj bomo glasovali o vseh ostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo o njih razpravljati? [[Nihče.]] Dajem jih na glasovanje. Izmed 55, 48 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so bili preostali členi, h katerim niso bili vloženi amandmaji, sprejeti. Smo pri naslovu zakona. Nihče ne želi besede. Glasujemo o naslovu zakona. Naslov zakona je sprejet. Od 56 navzočih jih je 52 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 1.]] V tretji obravnavi lahko kvalificirani predlagatelji vložijo amandmaje k členom 1, 5, 10, 15 in 23. Ali želijo? Ugotavljam, da ne. Prosim! Kolega Podobnik želi.
Hvala lepa. Pričakovali smo, da bo vlada dosledno zagovarjala rešitve, kot jih je v razpravi. Ker tega vlada ni storila, bo naša poslanska skupina skušala pripraviti amandmaje k 10. in 23. členu.
K 10. in 23. členu. Potem bom do priprave to točko prekinil, tako da bodo lahko kvalificirani predlagatelji vložili amandmaje. Kolega Podobnik, za popoldanski del bo to že pripravljeno? Potem predlagam, da bi v začetku popoldanskega dela dokončno odločili o Predlogu Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o gozdovih. Do takrat bom totočko prekinil. Prehajamo na naslednjo, 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SODNIŠKI SLUŽBI. Predstavniki vlade na čelu z ministrom so že z nami. Vlada je namreč predložila zakon v obravnavo. Minister, želite besedo? Jo imate, ostali pa ne. Prosim!
Spoštovani gospod predsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o sodniški službi, pripravljen za tretjo obravnavo. Pri pripravi predloga zakona za tretjo obravnavo smo predvsem uravnotežili določene določbe o razmerjih med izvršilno in sodno vejo oblasti. Pri tem smo upoštevali mnenje Sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve ter stališča vrhovnega sodišča, sodnega sveta in Slovenskega sodniškega društva. Vse sprejete rešitve so bile v veliki meri usklajene z vsemi naštetimi predstavniki sodstva oziroma predstavniki omenjenih institucij. Tudi po mnenju teh predstavnikov gre za ustrezno ravnovesje med spoštovanjem načela neodvisnosti sodne veje oblasti in potrebo po učinkovitem delovanju sodstva. V besedilo so bili vključeni vsi amandmaji, ki jih je državni zbor sprejel v drugi obravnavi. Opravljeni so bili tudi nekateri redakcijski popravki in preštevilčenje členov. Predlagamo dva amandmaja, ki ju je matični odbor podprl. S prvim predvidevamo, da bo podzakonski akt, ki ureja merila za trajanje dopusta in drugih odsotnosti, sprejel minister ob soglasju sodnega sveta. Z drugim amandmajem pa precizneje opredeljujemo, katere so težje kršitve, težje disciplinske kršitve sodnika, ki so pogoj za prenehanje sodniške funkcije. Naj omenim, da je matični odbor predlagal tudi dva lastna amandmaja, od katerih je eden redakcijski, pri drugem pa gre za vprašanje pogojev, kdaj se lahko sodnika, privoli tudi brez njegove privolitve, dodeli na delo na drugo sodišče. Po amandmaju, kakršen je predlagan, je to možno le za potrebe omogočanja rednega izvajanja sodne oblasti. Osnovno besedilo bi omogočalo takšno dodelitev za največ šest mesecev tudi v dveh ostalih primerih: zaradi odpravljanja zaostankov ali zaradi zmanjšanja dela oziroma zmanjšanja pripada na matičnem sodišču. Za ministrstvo, za predlagatelja, sta torej sprejemljivi obe možnosti. Gre pravzaprav za to, da pomeni tudi odpravljanje zaostankov zagotavljanje rednega izvajanja sodne oblasti. Toliko za uvod k tretji obravnavi novele Zakona o sodniški službi.
Hvala minister, za uvodno razlago. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Želi besedo poročevalec odbora? [[Ne želi.]] Želi predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Tudi ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? V imenu Poslanske skupine LDS gospa Lidija Majnik. Prosim!
Hvala lepa! Povedala bi, da bo poslanska skupina podprla amandmaje odbora in vlade, s tem, da bo amandma, ki ga je odbor sprejel k 41. členu zavrnila. Po proučitvi smo ugotovili, da je bilo za nas pri sprejemanju Zakona o sodniški službi prvo vodilo uspešno sodstvo. Vse alineje iz predhodnega člena, ki govorijo, kdaj se sodnika razporedi za obdobje šestih mesecev tudi brez privolitve, so takšne, ki jih želimo tudi vpeljati. Gre za premakljivost sodnikov v primerih, ko se zagotavlja nemoteno delo sodstva, v primerih, ko se odpravljajo zaostanki, in v primerih, ko na matičnem sodišču sodišče ne more zagotoviti uspešnega dela sodnika zaradi premalega pripada zadev. Zato bomo amandma k 41. členu zavrnili. Predlagam, da nas pri tem podprejo tudi ostale kolegice in kolegi. Hvala!
Hvala! Ali želi besedo še katera od poslanskih skupin? Ker ne, dajem besedo poslankam in poslancem. Želi kdo besedo? Gospod Jerovšek, imate besedo!
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Podpiram spremembe v tem zakonu. Trdno upam, da gre to v smeri večje učinkovitosti naših sodišč. S tem fenomenom zaostankov se trudimo in ukvarjamo že ves čas, odkar sem poslanec tega državnega zbora. To je šest let. Vendar smo že tudi spreminjali številne zakone, zakonodajo na tem področju. Do nekega znatnega premika ni prišlo. Vendar pa ugotavljam, da sodišča lahko hitro sodijo, če želijo. Navajam primer obsodbe našega poslanskega kolega Iva Hvalice. To priložnost uporabljam, da protestiram proti takšni praksi sodišč, ki je bil pravnomočno [[...]]
Gospod Jerovšek! To ni tema [[...]]
Ja, ne, to spada tudi sem, k obrazložitvi opredelitve do teh amandmajev. Ki je bil pravnomočno obsojen v izredno kratkem času. Sodišče je zavrnilo revizijo v enem tednu.
Še enkrat vas opominjam!
Dočim v slučaju
To ni predmet zakona.
sodb [[...]] [[Ni vključen, se ne razume.]] [[...]]
Gospod Jerovšek, vzel sem vam besedo, ker to ni predmet razprave tega zakona. Pa kršim. Če boste govorili samo o vsebini zakona in o vsebini amandmajev, potem dobite besedo. Ne. Dajem besedo naslednjemu razpravljalcu, gospodu Pečetu. Prosim! Proceduralno pa ja.
Gospod predsedujoči, prosim, da se opravičite, popravite napako ali pa iz protesta pri tej točki napovemo obstrukcijo.
Predlagam, da se pri tem umiramo, da razpravljamo o vsebini zakona in o vsebini amandmajev, ki so v tretji obravnavi. In ne o zadevah, ki ne sodijo sem.
Prosil sem, da se opravičite, date besedo razpravljalcu in s tem popravite napako
Sem se pač odločil, da ravnam tako. Sodim, da je po poslovniku tako. Dajem besedo gospodu Pečetu kot naslednjemu razpravljalcu. Proceduralno, gospod Sok!
Hvala lepa, gospod predsedujoči. V kolikor ne boste popravili napake, ki ste jo naredili, tudi jaz v imenu naše poslanske skupine napovedujem obstrukcijo pri tej točki.
Dovolite! Odločil sem se, da vaša razprava ni v skladu s poslovnikom, da ste govorili o zadevah, ki niso predmet vsebine tega zakona in sem tako tudi ravnal. Z delom bom nadaljeval tako, kot sem napovedal. Gospod Peče, dajem vam besedo!
Mislim, da ste ravnali napačno. Mislim, da ste poslancu vzeli besedo v tistem trenutku, ko je skušal pojasniti vsebino svojega nastopa. V zadnjem času je to vse pogosteje praksa v tem državnem zboru, predvsem s strani vodenja predsednika, podpredsednice in pa vas kot podpredsednika. Mislim, da je nepojemljivo, da ob tako pomembnem zakonu, kot je to, skušate uveljavljati svojo egoistično voljo in niste pripravljeni
Gospod Peče, to ni predmet
in niste pripravljeni poslušati mnenja poslanskih skupin oziroma mnenja posameznih poslancev. Dovolj dober razlog, da pri zakonu ne sodelujemo, vsaj poslanci Slovenske nacionalne stranke, je tudi ignoranca predstavnika vlade oziroma predlagatelja gradiva, ki je v svojem uvodnem nastopu nekajkrat zatrdil, v sodelovanju s kom je ta zakon nastal, koga vse se je poslušalo, koga vse se je vabilo k sodelovanju in podobne stvari. Gospod minister! Vam bi moralo biti znano ker ste sodelovali na seji da se je ta državni zbor tudi že enkrat odločil v obliki sklepa, pred več kot letom dni bilo je konec maja leta 2001 in je ta isti državni zbor sprejel omejitve glede trajanja sodniškega mandata. Toda tega nikjer ne upoštevate, tako kot nikoli niste. Sklep je bil pozitivno izglasovan in je narekoval Vladi Republike Slovenije, kako se naj do tega vprašanja opredeli. Ministrstvo spada v izvršilno vejo oblasti. Verjetno veste, da je delitev oblasti v okviru Republike Slovenije zagotovljena ravno zaradi tega, da ne bi prišlo do izkoriščanja koncentracije posamezne moči. To pa se danes v Republiki Sloveniji po eni strani v okviru Vlade Republike Slovenije, po drugi strani v okviru sodne oblasti v naši državi še kako pozna. Po drugi strani kljub temu, da ministrstvo predlaga zakone kar je njegova legitimna dolžnost oziroma pravica ne upošteva sklepov državnega zbora. Torej predlagate zakone tako, kot se vam zdi, in jih pošiljate temu državnemu zboru? Če vam ta državni zbor karkoli reče, v tej ali tej smeri razmislite in nekaj naredite, tega ne naredite. Po drugi strani imate potuho v gospodu podpredsedniku in vsem tistih, ki pravijo, da se vsebinsko ne strinjajo ali zaradi tega, ker mogoče ne razumejo, po vsej verjetnosti pa je to posledica tega, ker jih ni pripravljen do konca poslušati. V Slovenski nacionalni stranki v se okviru te točke, v okviru po eni strani čudnega in sramotnega početja predsednika državnega zbora, pridružujemo dvema poslanskima skupinama, ki sta zapustili dvorano. Od vas pričakujemo najmanj to, da se opravičite za svoje početje. Najmanj to! Zaenkrat pa tudi v Slovenski nacionalni stranki napovedujemo obstrukcijo te točke. Hvala!
Hvala vam. Želi kdo od poslank in poslancev še besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo poslank in poslancev. Besedo dajem še ministru. Prosim!
Spoštovane poslanke in poslanci! Ne bi želel vleči te razprave, vendar se čutim dolžnega, da odgovorim na razpravo poslanca Pečeta. Predlagatelj ni mogel priti niti slučajno z rešitvijo, ki bi na ravni zakona omejevala mandat sodnikov ne glede na sklepe. 129. člen ustave določa trajnost sodniškega mandata. Zato dokler ustava, takšna kot je, velja, zakonska rešitev, ki bi šla v nasprotno smer, preprosto ni mogoča. Samo to, da ne bi izgledalo, da dejansko ne upoštevamo tega državnega zbora pri pripravi predloga zakona.
Hvala vam. Ali želi še kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. Razpravo bomo vodili na osnovi pregleda amandmajev z dne, 9.7. V razpravo in odločanje dajem amandma k členu 25 odbora za notranjo politiko. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] V odločanje dajem amandma k 25. členu pod točko 1 odbora za notranjo politiko. Glasujemo. Prisotnih nas je samo 42. Drugič bom dal na glasovanje amandma k členu 25. Vse prisotne prosim za pozornost v dvorani! Glasujmo drugič! Prisotnih nas je 46. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem 34. člen in amandma vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Prosim za pozornost! Glasujemo! V dvorani nas je dovolj. Nismo dovolj pozorni. Prosim, da se umirimo. Odločali bomo drugič. Glasujmo drugič! Prosim, glasujmo drugič! Odrejam odmor 10 minut. Ob 12.28 nadaljujemo s sejo.
Nadaljujemo z delom. V dvorani nas je dovolj, da lahko veljavno odločamo. Tretjič dajem na glasovanje amandma k členu 34. Prosim za pozornost! Glasujmo tretjič! Prosim!
Kolegice in kolegi! Nisem imel kartice, ki bi imela znak, da je pravilno vstavljena. Prosim, če ponovimo glasovanje.
Ali smo za to, da ponovimo? Prosim za pozornost! Tretjič glasujmo o amandmaju vlade k členu 34. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 41 in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 8, proti 40. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o členu 53 in o amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ugotavljamo, da je člen 75 oziroma amandma k temu členu brezpredmeten, ker ni vložen v skladu s 196. členom poslovnika. S tem smo končali odločanje o amandmajih. Usklajenost? Prosim, da ugotovimo, ali je zaradi sprejetih amandmajev postal zakon neusklajen.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Zaradi amandmaja k 29. členu, se je le-ta spremenil tako, da ni več potreben sprejem podzakonskega predpisa. To je bil namreč določitev obvezne vsebine ocene sodniške službe. Zato je potrebna uskladitev v 75. členu, tako, da se podzakonski akt iz 29. člena črta iz dikcije 75. člena. Hvala!
Vlado bi zaprosil, da pripravi uskladitveni amandma. Do takrat bomo prekinili to točko dnevnega reda. Razen, če je amandma že pripravljen. Prosim, minister!
Predlagam, da kot uskladitveni sprejme te amandma, ki se glasi: "Podzakonski akt iz petega odstavka 58. člena zakona izda minister, pristojen za pravosodje, v treh mesecih od uveljavitve tega zakona." Pri tem gre torej preprosto za to, da se navedba 29. člena črta in da se postavi podzakonski akt, namesto podzakonska akta. Torej, besedilo je navedeno tudi v pregledu amandmajev. Vendar, kot veste, ga nismo mogli vložiti, ker ta člen ni bil spremenjen.
Gospod minister, predlagam, da ta amandma vložite pisno. Potem bomo o njem odločali. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajam na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠBI IN ZAVAROVANJU. Prosim vse odgovorne predstavnike vlade, da se pridružijo, v kolikor še želijo. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi besedo predstavnik vlade? Gospod minister, imate besedo!
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci. Besedilo predloga zakona za tretjo obravnavo je pripravljeno. Upoštevani so amandmaji, ki so bili sprejeti v drugi obravnavi na 17. seji državnega zbora. Za tretjo obravnavo so predlagani amandmaji, s katerimi po ponovni proučitvi pristojnosti za reševanje ugovorov zoper sklep o izvršbi, vztrajamo pri rešitvi, ki je bila že predlagana za prvo in drugo obravnavo. Predlagamo tudi uskladitvene amandmaje in amandmaje, s katerimi se na osnovi mnenja Sekretariata za zakonodajo državnega zbora izboljšuje besedilo tega zakona. Tudi pri omenjenem urejanju pristojnosti za odločanje o ugovorih zoper sklep o izvršbi predlagatelj po opravljeni strokovni uskladitvi s predstavniki vrhovnega sodišča in višjih sodišč odpravlja do sedaj veljavno ureditev, v skladu s katero se o dolžnikovem neutemeljenem ugovoru kot o pritožbi, vedno odloča pred senatom treh sodnikov višjega sodišča. Takšna določitev pristojnosti, torej sedanja, pomeni bistveno večjo kadrovsko obremenitev kot v primeru, ko o ugovoru odloči sodnik posameznik. Na ta način skušamo doseči, da se postopki ne bi po nepotrebnem zavlekli, ker je možno predpostaviti, da v primerih neutemeljenih ugovorov ne bo prišlo do pritožbe, ki bi bila posredovana višjemu sodišču. Poleg tega je pri urejanju odločanja o ugovorih zoper sklepe o izvršbi predlagana tudi sprememba, ki se nanaša na kriterije za obrazložitev ugovora. Pri tem smo ocenili, da v veljavnem postopku izvršbe dolžnikova dolžnost [[da obrazloži ugovor, ki je izdan zoper sklep o izvršbi, ki je izdan na podlagi verodostojne listine]] prekomerno posega v dolžnikov položaj, ki mu mora biti zagotovljen v skladu z ustavnim načelom kontradiktornosti. Zaradi tega predlagamo rešitev, po kateri zadostuje, če dolžnik v ugovoru zgolj predlaga, ne pa tudi predloži dokaze, s katerimi se ugotavlja dejstva, ki jih navaja v ugovoru. Ostale spremembe, ki jih predlagamo z amandmaji, so manjšega pomena, so pa potrebne zaradi natančnejše opredelitve posameznih institutov. Tako je predlagan drugačen postopek, s katerim se zagotavlja, da se rubež in prepoved odtujitve zaznamuje tudi v drugi uradni evidenci, v kateri se vodi premičnina. Dograjena je vsebina notarskega zapisa o ustanovitvi neposredne zastavne pravice. In pa določeno je ravnanje organizacije za plačilni promet s sklepi o izvršbi in zavarovanju, ki se glasijo na dolžnikova denarna sredstva na računih, ki jih je že zaprla. Hvala lepa.
Hvala za uvodno besedo. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Želi poročevalec besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? Imam samo eno pismeno prijavo, zato razprave ostalih omejujem na pet minut. Besedo ima poslanec Branko Kelemina. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj! Predlog zakona, seveda skupaj z osnovnim zakonom, o izvršbi in zavarovanju je sicer s pravnoformalnega pogleda nekako sprejemljiv in zadošča reševanju vseh teh problemov, ki nastajajo na podlagi terjatev in potem tudi doseže uresničitve upnikovih zahtev. Vendar je vseeno moje načelno mišljenje tako, da ta zakon skupaj s spremembami med vrsticami pravi, da je upnika, ko vloži zahtevo za poplačilo svojih terjatev, treba najprej izdatno pretepsti, tako kot Petka, zato ker si je sploh drznil takšen postopek sprožiti. Namreč, povedal sem, da so s pravnoformalnega pogleda stvari ustrezno rešene in seveda upnik lahko pride do svojih pravic, vendar je postopek, na kakšen način potem pride do svoje pravice, izredno, tudi na podlagi tega zakona, zapleten in dolgotrajen. Namreč, če pogledamo samo 1. člen tega predloga zakona ugotovimo, da ta zakon določa pravila postopka, po katerem sodišča opravljajo prisilno izvršilno terjatev. In čim smo pri sodiščih - torej postopek za sodišča je ta zakon - in čim smo pri sodiščih, seveda, se pa stvari glede na našo dosedanjo prakso, vemo, na kakšen način ustavijo. Torej, osebno trdim, da je upnik še vedno v tej državi izredno nezaščiten in v izredno podrejenem položaju, ne glede na te, tudi sedaj sprejete spremembe predloga zakona, ki sicer zadeve nekoliko izboljšujejo, vendar v končni fazi - moje prepričanje je, da upniki niso dovolj zaščiteni oziroma da niso nekateri ukrepi v tej državi sprejeti, na podlagi katerih bi upnik dejansko hitro, učinkovito in brez vsakih zapletov prišel do svoje pravice. To je nedopustno in tega v 12 letih samostojne države dejansko nismo uspeli uresničiti. Moja ocena, da bi lahko upnik v najkrajšem času prišel do svoje pravice, do svoje terjatve, je ta, da bi neporavnana, zapadla terjatev morala biti hudo kaznivo dejanje in najstrožje sankcionirano. Če bi to naredili, da bi zapadla terjatev - to torej pomeni, po moji oceni nek posloven dogodek, ki ima seveda vse dokumentirano ozadje, ki je opravičljiv, zapadla terjatev vemo, kaj pomeni. Če torej zapadla terjatev ni plačana, ni poravnana, bi moralo to biti najhujše strogo kaznovano kaznivo dejanje. In potem ne bi bilo treba izvrševati oziroma veliko pisati v zakonu o izvršbi in zavarovanju, ker bi vsak dolžnik, trdno sem prepričan, kmalu ugotovil, da se mu ne izplača zavlačevati s poplačilom svojih terjatev, ker bo zaradi tega hudo kaznovan. Ampak to seveda v naš pravni sistem ne moremo vnesti. Vse druge poti so možne, cela dolga postopkov, dolgotrajnih. Saj v prvi fazi je resnično upniku omogočeno, da se posluži izvršbe, jo vloži na tak ali drugačen način prisodišču. Seveda, če vse poteka po normalnem postopku in da se dolžnik ne pritožuje in tako naprej, je lahko zadeva hitro rešena. Je pa cela vrsta pravnih sredstev - saj tudi zakon govori o tem, da se po pravnem postopku določene zadeve urejajo skladno s tem zakonom - cela vrsta proceduralnih zapletov, ki potem v končni fazi upnika na podlagi dosedanje prakse odvrnejo od tega, da bi si sploh drznil vložiti tako zahtevo za poplačilo svojih terjatev prek sodišča. Vemo, da so tudi druge možnosti. Vemo, da je najbolj učinkovita možnost mogoče zavarovanje svojih terjatev prek notarskega zapisa in drugih instrumentov. Vendar se ljudje tega ne poslužujejo. Zakaj se ne poslužujejo, jaz zdaj o tem ne bom razpravljal oziroma ugotavljal, analiz delal, to bi lahko mogoče nekdo drug naredil. V glavnem, kolikor jaz poznam te zadeve, vem, da si upniki ne poslužujejo teh postopkov, ki so seveda prvič predvsem mogoče zaradi včasih manjše višine nekih poslov, nekih sklenjenih poslov, se jih ne splača enostavno na tak način zavarovati. Ampak dobro, če gre za milijonski posel, ali pa če so nižje vrednosti, se skoraj ne splača delati notarskega zapisa, zavarovanj in vseh drugih postopkov, na podlagi katerih bi upnik lahko bistveno hitreje dosegel svoje upravičene pravice. Ko pa pride enkrat do postopka izvršbe oziroma vloge izvršbe, takrat se pa lahko stvari izredno zakomplicirajo. Upam, da boste priznali vsi tisti, ki ste predlog tega zakona temeljito proučili, da je to res. In da se potem v fazi postopka upnik tako rekoč lahkozgubi oziroma tudi povzročamo celo vrsto stroškov in celo vrsto zapletov. In ena taka zadeva na sodišču, če se zelo zakomplicira, po moji oceni - jaz sicer nimam zdajle teh analiz in jih, pač, nekoliko govorim na pamet, ampak nekaj izkušenj imam oziroma pač poznam nekaj takih primerov, ko so mi stranke prišle povedati, kako te stvari potekajo - se lahko vleče tudi nekaj let. In lepo vas prosim, kako potem naj upnik v nekem sodobnem ekonomskem svetu, kjer je treba poslovati, obračati sredstva in tako naprej, normalno posluje. To je nemogoče. To je nemogoče. No, kakorkoli: mene zanima, če mi lahko odgovorite na to, zakaj mi ne damo, ne uvrstimo v našo zakonodajo najprej mogoče na splošno - v našo pravno ureditev, da bi neporavnana zapadla terjatev bila sankcionirana. Da bi bila sankcionirana, ker edino takrat, na takšen način bi seveda upnik prišel do svoje terjatve oziroma bi tudi ostali, ki so dolžniki, prav gotovo bili pripravljeni na nek bolj enostaven način te svoje terjatve poravnati. Bi pa tudi opozoril na nekatera neskladja, ki so vseeno nastala s tem zakonom zdajle po spremembi. Mogoče sem se nekoliko prepozno vključil v sam ta postopek sprejemanja, ampak kljub temu sem potem ugotovil, da je marsikaj, marsikakšna zadeva še nedorečena, ne dovolj natančno dorečena. In bi vprašal tudi - seveda imam vprašanje v zvezi s tem -, ne bom zdaj vseh drugih členov navajal, ker vidim, da ni veliko interesa za razpravo pri tem pomembnem zakonu. Tako, da ne bom vsega tega zdajle odpiral. Samo malo. Ampak poglejte, med drugim so predlagane tudi zdajle v enem členu neke kazenske sankcije. Zdaj boste vi te kazenske sankcije po novem spremenili, recimo, ste jih povečali s 300 tisoč, recimo, na milijon in tako naprej, ampak potem pa v nadaljevanju pa niste popravili določenih določb, ki bi pa bile sorazmerne tistemu, kar je bilo s prvo intenco zakona predlagano. Namreč, s prvim sprejetjem zakona je bilo predlagano, da se kazen 300 tisoč tolarjev lahko spremeni v zaporno kazen, kjer se računa po 30 dni, 30 dni po 10 tisoč kot neka sorazmerna kazen za neizplačilo 300 tisoč tolarjev denarne kazni. Zdaj ste pa povečali kazen na milijon za fizične osebe, za ostale na 10 milijonov, niste pa istočasno spremenili ostalih določb. Tako da zdajle bo nekdo, če bo storil nek prekršek bo lahko plačal milijon ali pa šel v zapor za 30 dni, kar bi naj po teh vaših predlogih zakona, glede na stare, obstoječe stanje, znašalo 300 tisoč tolarjev. Ja kaj si bo kdo zbral? Prav gotovo je vredno bolj racionalno in bolj poceni, da grem za 30 dni v zapor, kot pa, da plačam milijon v 30 dneh. Čistega denarja, milijon je izredno težko zaslužiti za neke majhne kršitelje, ki so tudi lahko tukaj prisotni. Zdaj, kako to razlagate, ne vem. To boste vi razložili, ker nekih drugih sankcij, da bi - mislim, jaz nisem razbral iz tega, da bo plačal in milijon in šel v zapor. To ne. Mislim, da se ti dve stvari izključujejo. Enako je potem za ostalo kazen, 10 milijonov proti milijonu, kar je prej bilo. Vi ste kazni povečali, niste pa ostalih stvari, jaz ne vem, koliko je to usklajeno. Skratka, te stvari se mi zdijo nedorečene. Potem tudi, recimo, tam v nekaterih členih sodišče nima nobenih rokov, recimo, v katerem času mora določene stvari obravnavati, ampak samo piše "najhitreje", pač po možnosti in tako naprej. Skratka, roki po moje tudi niso natančno opredeljeni. In cela vrsta takih zapletov je, ki potem lahko nastanejo v samem postopku, ki upnika odvračajo od tega, da bo sploh vložil zahtevek za izvršbo. Ena od teh je, recimo, tudi, da mora upnik vnaprej plačati neke stroške izvršitelja postopka in tako naprej in potem to seveda v nekem postopku dobi nazaj, mislim, v času postopka oziroma če je zadeva pozitivno rešena za upnika, dobi te stvari povrnjene. Ampak lahko tudi financira take stroške, če je postopekdolgotrajen, nekaj mesecev ali pa tudi let, ker to je možno iz tega zakona - tisti, ki ste ga prebrali, lahko ugotovite, da je lahko postopek, če se zakomplicira in če so upoštevani vsi ti razno razni elementi, od pritožb na pritožbe in potem tudi poskušanja spreminjanja predmeta izvršbe in tako naprej, saj poznate, tisti, ki ste pogledali te zadeve, zna priti do izredno kompliciranih zadev - situacij, ki v bistvu povzročijo to, da se upnika enostavno odvrne od svojih zahtevkov. Največji problem je pa to, da si upniki velikokrat ne upajo, enostavno ne upajo vložiti izvršbe, kajti enostavno jih je strah: prvič postopka, stroškov in vsega drugega, drugič se pa bojijo tudi nekako, posebno še, če so v sporu, recimo, z državo kot plačnikom, ker tudi država svoje roke prekoračuje, prek pogodbenih rokov, se pravi tudi zapadlih terjatev država ne poravnava, to je dejstvo, in upnik takrat ni - jaz ne poznam skoraj primera, da bi si upnik dovolil in zahteval obresti ter vložil zahtevo za izvršbo, in tako naprej, kerbo pač izgubil posel; vsak računa, dobro, bom pa še pač počakal tri mesece ali pa štiri mesece, bom že dobil tisti denar. Ampak dejstvo je - če bi pa mi naredili tako, kot sem jaz predlagal in tako, kot mislim, da bi bilo edino prav, da bi neporavnana zapadla terjatev bila sankcionirana tudi s strani državnega organa, sem trdno prepričan, da bi državni naročali samo tista dela in tiste storitve ali pa predmet poslovanja, ki bi ga bilo možno v tistem roku, kot je bil dogovorjen, tudi poravnati. Skratka, razočaran sem nad tem zakonom in zaradi tega, ker za te stvari nisem dolžen, verjetno, da jaz sistemsko urejam te zadeve v državi, moja naloga je, da na to opozorim organe oblasti. Trdno sem prepričan, da pa bi morali to poskušati sprejeti, poskušati tudi razumeti in tudi vnesti v zakonodajo in predlagam državnemu zboru, da bi te stvari uredil tako, da bi bilo za upnika najbolj primerno, da bi upnik bil resnično zaščiten, ne - meni se močno zdi, da še vedno ni v tej državi, ne glede na ta predlog zakona, zakaterega pravim, da je formalnopravno zadovoljiv - da še vedno nekako ščiti dolžnika. To bi bil moj prispevek k temu. Prosil bi, če se da tudi odgovoriti na ta vprašanja ali pa te dileme, ki sem jih postavil. Hvala lepa.
Hvala za vaš prispevek v tej razpravi. Želi še kdo od poslank in poslancev besedo? Gospod Lavrinc, prosim.
Hvala lepa. Po tem izčrpnem ekspozeju bi, seveda, sem skoraj oziroma sem podvomil, da je prav, da sploh ta zakon sprejemamo. In seveda zato bi bil hvaležen gospodu Kelemini, če lahko pove, v kateri državi je neplačilo dolga kaznivo dejanje. Če da en tak primer, bomo morda potem to lahko še popravili. Drugo seveda bi vprašal, ko je sam ugotavljal, da to pač ni mogoče, da se nekako ne da - jaz bi bil pričakoval seveda zdaj, da on ponudi neko rešitev. Bi mu bil hvaležen. Edino, kar me pri vsem tem skrbi, je ta prenos računov z agencije za plačilni promet, moramo to nekako narediti, potem mene, recimo, sicer moti čas uveljavitve, ker to pade v čas sodne počitnice in tudi nobenega komentarja še ne bo zdajle prav kmalu napisanega, tako da sam bi bil kar za to, da se stvar malo odloži. Predvsem pa, seveda, bi pa pred tem pa rad slišal gospoda Kelemino, če mi lahko na gornji dve vprašanji da neki odgovor.
Jaz bi opozoril vendarle, da smo v tretji obravnavi, da smo imeli prvo in drugo, da smo imeli vse možnosti že tudi na matičnem delovnem telesu, da ne bi zdaj odpirali splošno razpravo. Imate repliko? Prosim.
Hvala lepa. Cilj, jaz ne vem, spoštovani gospod Lavrinc, kaj vas moti, da sem pač povedal tisto, kar me nekako moti pri tem predlogu zakona, to je moja ustavna pravica, vsaj tako mislim in zdaj mi tukaj očitati nek ekspoze in tako naprej; saj, vsak bi lahko govoril, če bi hotel. Zakaj pa niste? Ampak mene te stvari izredno motijo kot nekdanjega podjetnika, obrtnika in še zmeraj človeka, ki zagovarja pošteno in pravično delo v tej državi. In potem tudi plačilo. Še vedno to zagovarjam in jaz trdim, da upniki niso dovolj zavarovani. Zdaj vi meni tukaj govorite, kje na svetu je tako. Mogoče res ni nikjer v svetu tako, mogoče ni, jaz ne vem. Ampak zakaj ne bi poskušali narediti tudi v svetovnem merilu, če je že tako, če smo tako sposobni in ne vem, kaj še vse, da bi se te stvari naredile. Ampak vseeno, se pravi dolžnikom je interes, da seveda ne plačajo. To je dejstvo. In ne plača tisti, ki ima denar na varnem in da ga lahko obrača. Saj vemo, kako vse. Ne bova midva zdaj o teh stvareh razpredala. Kakorkoli že: dolžniki se v glavnem poskušajo na vsak način izogniti terjatvi, posebno če imajo neke slabe namene. Glede na takšno zakonodajo, postopkovno, procesno zapleteno, bodo prav gotovo poskušali narediti zaradi neplačane terjatve neke naložbe, ki jim bodo prinesle mogoče bistveno več. Danes je to mogoče. Danes lahko špekuliraš in namesto da plačaš neko terjatev, enostavno narediš eno veliko naložbo in na podlagi tega izredno veliko profitiraš. In potem na sodišču izgubiš in plačaš tistim, imaš na koncu dobiček. To se danes dela. In te špekulacije bi bilo treba preprečiti. In zdaj meni očitate tukaj, da naj jaz nekaj sam naredim. Jaz nisem pravnik, priznam, da nisem pravnik, jaz samo iz prakse, iz življenja, s terena prinašam to v državni zbor, tukaj povem predstavnikom vlade. Ja, če vsi skupaj niste sposobni nekaj narediti v tem smislu, potem jaz ne vem. Meni je žal, jaz se opravičujem, jaz se lahko potrudim, se usedem, pa tudi poskušam kaj narediti. Ampak vprašanje je, če bo to najboljše, čebo za vas sprejemljivo in tako naprej. Jaz sem vrgel kost, če hočete, jo glodajte, če ne, jo pa pač pustite. Hvala lepa.
Hvala vam. Še enkrat, gospod Lavrinc.
Replika je, ker me kolega Kelemina očitno ni prav razumel. Jaz mu nisem nič očital. Nasprotno! Nasprotno! Je pa, kako bi mu moral očitati! Jaz sem ga samo pozval, glede na njegove bogate izkušnje, če je moč, da nam pomaga. Ni pa to očitek ali karkoli drugega. In zato bom rekel, predsedujoči me je prav razumel, da imam iskreno željo, da se stvari popravijo. Vendar pa seveda dvomim, kot pravnik, da je možno z nekega malega kmetijskega znanja, da je možno na Triglavu trto posaditi, ki bi uspevala. To me pa mogoče res malo spravlja v skrbi.
Hvala. Še kdo želi besedo? [[Nihče.]] Minister, želite?
Hvala za besedo. Gospod Kelemina je postavil nekaj vprašanj. Dovolite, da na kratko skušam odgovoriti. Kot prvo, glede zaščite upnika. Eden od temeljnih ciljev te novele zakona je ravno tudi ta, da bi postavili upnika v boljši položaj oziroma izboljšali njegov položaj v postopku. Največji prispevek k temu je ravno tekoče izvajanje izvršbe. V to smer gre tudi zmanjševanje količine administriranja, če lahko tako rečem, poenostavljanje postopkov, kolikor je pač to dopustno zaradi vendarle ustrezne zaščite pravic vseh strank v postopku. V to je usmerjena tudi bolj samostojna vloga izvršiteljev, ki se uvaja s to novelo zakona. Glede vprašanja o neporavnanih terjatvah kot kaznivem dejanju mislim, da gre takšen predlog vendarle predaleč. Naš kazenski zakon predvideva oškodovanje upnikov kot kaznivo dejanje. Za zdaj se zdi, da je, kar zadeva inkriminiranje, od ravnanj na tem področju to zadostna ureditev. Naslednje, glede kazenskih sankcij. Novela zakona tukaj uvaja le to, da se pred konverzijo denarne kazni v zaporno terjatev oziroma kazen izterja tudi po uradni dolžnosti. Skratka, tu uvajamo še vse druge možnosti, da se kazen, ki je izrečena ravno zaradi oviranjaizvedbe izvršbe, izterja in da ne pride po nepotrebnem do tega, da bi se v postopku konverzije potem pojavilo neko novo izmikanje izvršbi. Torej, tudi te denarne kazni so predvidene predvsem zaradi tega in tudi grožnja zapora je tu navedena predvsem zaradi tega, da ne bi upniki ovirali izvajanja izvršbe. In kot ste lahko videli, navajamo vsaj eno novo alineo, novo ravnanje, ki je inkriminirano oziroma ki je lahko razlog za izrek denarne kazni. Skratka, je cela vrsta ravnanj; vsa so takšna, da oviranja pomenijo oviranje izvršbe in vsa ta ravnanja so posebej s tem zakonom tudi predvidena kot takšna, za katera se izreče denarna kazen.
Hvala lepa. Želi še kdo od poslank in poslancev besedo? Gospod Kelemina, da izrabimo še to preostalo minuto do odmora.
Samo eno vprašanje še, spoštovani gospod minister. Prej ste ob predstavitvi tega zakona nekako povedali tudi, da bo prišlo do večjih finančnih obremenitev državnega proračuna zaradi tega, ker bo o pritožbah odločalo višje sodišče v senatu treh sodnikov. Mislim, da je ta rešitev bila že zdaj takšna, in ne vem, kako zdajle dodatni finančni stroški, dodatne obremenitve. Mogoče nisem pravilno razumel vaše interpretacije, vendar me zanima, zakaj dodatni stroški pritem novem predlogu zakona, ker se mi zdi, da so stvari take kot so bile. Samo še to, če lahko pojasnite. Hvala.
Lahko samo še to, pa bi potem zaključili razpravo.
Torej, na kratko. Res se nismo pravilno razumeli. Sedanja ureditev, ko gre vsak ugovor takoj na višje sodišče, po naši oceni pomeni večjo obremenitev sodišča in na ta način tudi večje finančne posledice. Zdaj predvidevamo drugačno ureditev, po kateri neutemeljen ugovor zavrne že izvršilni sodnik in potem gredo na višje sodišče samo pritožbe zoper tako zavrnitev, za katere pa računamo, da jih bo precej manj, kot je samih ugovorov. Torej predvidevamo, da bo višje sodišče imelo manj opravka s tovrstnimi zadevami, da bo zato razbremenjeno. To pa ima tudi pozitivne finančne posledice, ne pa negativnih. Se opravičujem, če sem bil nejasen v obrazložitvi.
Hvala lepa. S tem zaključujem razpravo. Sejo bomo nadaljevali ob 14.30 uri s prekinjenimi točkami dnevnega reda in nato z 8. točko dnevnega reda. Hvala za sodelovanje in dober tek!
Spoštovani poslanci, spoštovane poslanke, predstavniki vlade, nadaljujemo s popoldanskim delom zasedanja. Obveščam vas, da so dodatno opravičeni za nadaljevanje 21. izredne seje, dne 10.7.2002: Ivan Kebrič za ves dan, Danica Simšič za popoldanski del seje in Sašo Peče za popoldanski del seje. Ker bomo ugotavljali navzočnost, vas lepo prosim za pozornost. Kolege in kolegice, ki se nam še niso pridružili, vljudno vabim v dvorano, ker pričenjamo z delom. Ugotavljali bomo navzočnost v dvorani, zato ponovno prosim za nekaj pozornosti. Ugotavljamo navzočnost v dvorani! Ugotavljamo navzočnost! Navzočih nas je 46. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Kot je bilo napovedano v dopoldanskem delu, bomo pričeli z obravnavo in nadaljevanjem obeh prekinjenih točk dnevnega reda. To je najprej prekinjene 6. in potem prekinjene 7. TOČKE dnevnega reda. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke je predlagala odmor za pripravo amandmajev. Amandmaja k 10. in 23. členu imate na klopi, zato torej prehajamo na obravnavo le-teh v okviru tretje obravnave predloga zakona. V razpravo dajem torej amandma poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k 10. členu. Odpiram razpravo. Gospod Podobnik, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo v tem odmoru,v tej pavzi še enkrat proučili, kakšen je bil osnovni namen v vladni rešitvi za 10. člen, ki je povezan s 23. členom. In smo ugotovili, da je utemeljen naš predlog, da smo vrnili v tretjo obravnavo ponovno vsebino tega člena, ki je bil v drugi obravnavi črtan. Namreč, ugotovili smo, da je rešitev v 10. členu taka, da prvič: predstavlja pravno podlago, na podlagi katere lahko prek državnega proračuna, torej mi, kot država, sofinanciramo nekatere ukrepe upravljanja z gozdovi, ki so tudi sestavni del smernic Evropske unije. In obealinei, tako začetek dejavnosti družbenih lastnikov gozdov, nastalih na podlagi pogodbe ali zakona, in pa druga alinea, vlaganja za izboljšanje pogojev pridobivanja in trženja gozdnih proizvodov, sta pravzaprav sestavni del te smernice in ni nek naš slovenski novum, ni slovenski izum. Ta rešitev bo tudi omogočila, da se bo pravzaprav izboljšalo izkoriščanje v gozdovih, še posebej pri privatnih lastništvih. Iz same razprave kolegice Majnikove, mi smo razumeli, njen osnovni namen je bil ta oziroma očitek je bil ta, da so v Sloveniji že druge organizacije, asociacije in združenja, ki bi lahko opravljale to vlogo, torej tako vlogo združenje lastnikov gozdov. In smo potem ugotovili, da, žal, se moramo kot država prilagajati strukturam, ki veljajo v Evropski uniji, pa čeprav so te tako zakomplicirane in hiperbirokratsko pogojene. In veljavna, z zakonom ustanovljena kmetijsko-gozdarska zbornica ali pa zavod za gozdove imata druge funkcije in ne moreta opravljati teh nalog. Tudi v pogovoru s predstavniki vlade smo ugotovili, da bi državni zbor ravnal dobro, če bi ta člen sprejel, kajti s tem bi lahko črpal vsaj del evropskih sredstev, ki bodo prišli v te namene. Predlagamo kolegicam in kolegom, da ta amandmaja podprejo. Potem pa tudi v povezavi s tem, je pa tudi amandma k 23. členu. Hvala lepa, gospa podpredsednica.
Hvala vam. Besedo ima gospod Sok. Izvolite.
Hvala za besedo. Torej, mi smo dejansko pravilno razumeli že pri prejšnji obravnavi ta člen in že takrat smo opozarjali na to, da če takšen člen, takšen popravek zakona ne bo sprejet, da se dejansko Republika Slovenija odpoveduje, bi rekel, angažiranju določenih sredstev iz strukturnih skladov Evropske unije. Nam se enostavno zdi nezaslišano in ne razumemo, zakaj je del vladajoče koalicije oziroma LDS glasoval za črtanje takega člena. Bolj kot s samim tem členom smo se ukvarjali v odmoru z analizo tega, zakaj. Enostavno razumemo, da gre za neko obračunavanje znotraj koalicije oziroma za nasprotovanje LDS-a nekim rešitvam, ki jih predlaga očitno kmetijsko ministrstvo, ki ga vodi Slovenska ljudska stranka. Vse skupaj pa se to dogaja na škodo, bi rekel, naših ljudi, naših državljanov, naših kmetov oziroma lastnikov gozdov. Zdi se nam, da je tako ravnanje nedopustno, in zato vas prosimo, da ta strankarska nasprotovanja rešite kje drugje; tu v parlamentu pa vendarle poskrbite in glasujete za takšno rešitev, ki bo v dobrobit Slovenije. Odpovedovati se sredstvom Evropske unije, če se tam ponujajo za takšne namene, to je enostavno nesprejemljivo. In takšna politika je, kar se tiče opozicije, vsega obsojanja vredna. Še enkrat, mi bomo podprli ta amandma, tako kot smo že v prejšnji, drugi obravnavi nasprotovali, da se sploh ta člen črta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Džuban, izvolite.
Hvala lepa. Kolega Sok je, izgleda, pretirano trošil energijo za naše znotrajkoalicijske probleme in pri vsaki zadevi, kjer je zadeva malo drugače postavljena, potem uporabi to obrazložitev, češ da gre za obračun. Jaz bom rekel isto, kar sem rekel na odboru. Zaradi mene je ta rešitev v zakonu ali pa ni. In z vidika koriščenja evropskih sredstev je lahko to res, ni pa nujno. Res je to, da se veliko programov iz evropskih skladov pogojuje tudi z angažiranjem državnih sredstev, v tem primeru iz proračuna Republike Slovenije. Na primer, Sapard program zahteva tretjino sredstev na dve tretjini sredstev, ki se koristijo za namene programov Saparda. Vendar v proračunu nikjer nismo zapisali, da pa to, kar Sapard razpisuje, da so posamezne postavke navedene in da so sredstva rezervirana za živilsko-predelovalno industrijo, za mlade družine, za razvoj podeželja in tako dalje, pač pa sredstva za nek skupni program. In seveda, če mi zapišemo, da se na osnovi tega zakona tudi morajo zagotoviti neka sredstva, če so na razpolago seveda, za neke tovrstne programe, s tem ne pomeni, da bomo na drugi strani dobili sredstva oziroma če jih tam dobimo, če nimamo posebej v zakonu zapisano, da potem tistih sredstev ni možno koristiti. Proračun običajno širših postavk, ki pokrivajo več namenov, lahko koristi tudi sredstva, brez da so posebej v proračunu ali v zakonu navedena, da bo to enkrat v prihodnosti desetih let temu tako. Torej, moja replika je bila predvsem, da ne bi vsakega ločenega razmišljanja spolitizirali na način odnosov znotraj koalicije, pač pa v drugem delu mislim reči, da zaradi mene ta zadeva tako je, ni pa nujno, da je tako, in se ne bo nič zgodilo hudega, če ne bo temu tako. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dve roki vidim. Sprašujem, kdo želi repliko ali razpravo? Gospa Majnikova, želite replicirati? Izvolite, replika, gospa Majnik.
Hvala lepa. Meni je žal, da kolega Soka ni bilo tudi na odboru za kmetijstvo, pa bi mogoče nekatere stvari že tam lažje razčistili, kot pa zdaj na parlamentarnem zasedanju. V tej uredbi so navedeni trije cilji, in sicer: podpiranje, upravljanja z gozdovi in razvoj gozdarstva, drugi cilj je vzdrževanje in izboljševanje gozdnih virov in tretji cilj je širjenje gozdnih območij. Vsi ti cilji imajo pa potem vrsto ukrepov in iz teh ukrepov smo mi vzeli in prevedli dva, jih je pa veliko več. S tem, da smo pa pozabili povedati in v zakon zapisati tudi to, da so do ukrepov upravičeni zasebniki in njihove asociacije, lokalne skupnosti in njihove asociacije. Se pravi, da je upravičencev veliko več, kot nam predlagatelj tu ponuja, ko ponuja samo združenje lastnikov gozdov. Zato bi rada vprašala, zakaj se je pozabilo potem na lokalne skupnosti in njihove asociacije; in če nikjer ne piše združenje, je asociacija tudi vse tisto, o čemer sem govorila dopoldan. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima repliko gospod Sok. Izvolite.
Hvala lepa. Seveda se opravičujem gospodu Džubanu, niti približno se ne mislim ukvarjati z relacijami znotraj koalicije. Vendar me pa boli, če vidim, da zaradi vaše neusklajenosti dejansko tu sprejemate odločitve, ki so v škodo državljanov. Izglasovati črtanje 10. člena iz tega popravka in se na takšen način odpovedati sredstvom, ki jih ponuja Evropska unija, v primeru, kadar prihaja do združevanj, se mi ne zdi pametno in modro. Ampak vi ste z veliko večino v drugi obravnavi to izglasovali in sedaj, seveda, Slovenska ljudska stranka nekako predlaga, da se v tretjem branju ta napaka popravi. Upam, da boste pokazali to širino in modrost in boste sedaj dejansko ponovno ta 10. člen v to spremembo zakona vnesli. Tudi predsednik - čeravno nisem bil na tem odboru za kmetijstvo, običajno se vsakega odbora udeležim, mislim da vsaj toliko, kot vi, gospa Majnikova - predsednik odbora je povedal, da ste na odboru to obravnavali in da je odbor večinsko to zavrnil. Ja, ne vem, predsednik odbora je v uvodu to povedal, in če je odbor to zavrnil, potem ne vem, zakaj si je zdaj naenkrat si največja koalicijska stranka pa premislila in s svojo partnerico, Združeno listo, nekako po svoje skuša uravnavati mimo odbora to problematiko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Razprava gospod Rokavec, izvolite.
Hvala za besedo, gospa predsedujoča, spoštovane poslanke in poslanci. Namreč, dejstvo je, da to, kar je že predhodno kolegica Majnikova povedala, da drugih dopolnitev ni vlada predložila v spremembi sedanjega zakona o gozdovih, da to ne drži. Namreč, če se podrobno prebere celoten osnovni 48. člen, se bo dejansko ugotovilo, da so v tem 48. členu tudi zapopadene možnosti, s katerimi sofinanciranje pridobijo tudi lastniki gozdov in tudi druge asociacije. Poleg tega pa je dejstvo, da če ne bomo v tem zakonu dali ti dve možnosti; se pravi, prvo možnost, da bomo tudi sofinancirali začetek dejavnosti združevanja lastnikov gozdov, združenj, in tudi drugo možnost, se pravi, izvajanja sofinanciranja vlaganj za izboljšavo pogojev pridobivanje in trženje gozdnih proizvodov, da bomo pač, če te zadeve ne bodo zapisane v zakon, tudi ne bodo podlaga za pridobitev sredstev oziroma za določitev sredstev v državnem proračunu. Seveda, če teh dveh nalog ne bomo opravili, potem tudi za ta sredstva ne bomo, za te namene, mogli kandidirati pri evropskih skladih. Bi pa opozoril na dva pomembna segmenta. Namreč, dejstvo je, da je organiziranost lastnikov gozdov v Sloveniji v tem trenutku zelo slabo. Na poslovnem področju, po tako imenovanem razpadu bivših tokov GG, v tem trenutku izvajajo organizirano dejavnost samo določene kmetijsko-gozdarske zadruge ali pa gozdarske zadruge na tistih območjih, kjer so organizirane in kjer tudi organizirano delujejo. Ampak še to delovanje je do določene mere omejeno. Vse ostalo je dejansko prepuščeno, ni organizirano, mislim, da je zelo slabo, ker je dejansko struktura slovenskih gozdov in lastništvo teh gozdov zelo zelo razdrobljena. In ravno v tej luči jaz razumem predlog vlade in pa tudi ta ukrep Evropske unije, ki je še kako pomemben, predvsem za strukturo lastništva naših gozdov, da se dejansko omogoči: prvič, organiziranost lastnikov gozdov in da se s tem tudi spodbuja organiziranost lastnikov gozdov, na drugi strani pa, da se preko organiziranosti lastnikov gozdov poskuša tudi pridobiti ustrezen skupen, usklajen nastop za izvajanje določenih projektov v naših gozdovih. Prepričan sem, da trenutno stanje v gozdovih, ki dejansko kaže čedalje višjo, večjo zalogo lesne mase v gozdovih in neizkoriščanje letnega etata v zasebnih gozdovih, ki je izkoristek približno 60 procentov, bo čez nekaj desetletij, če bo šlo stanje v tej smeri, privedel v Sloveniji do tega, da bomo imeli bistveno manj kvalitetne lesne sestoje. Namreč, vsi gozdarski strokovnjaki bodo jasno povedali, kateremukoli lahko tudi tukaj v dvorani, da gozd, če se pravilno tudi izkorišča, lahko pridobi tudi maksimalno kvaliteto. In prepričan sem, da trenutno stanje v zasebnih gozdovih že lahko opozarja na kritičen položaj, kar se tiče, v katero smer dejansko gre izkoriščenje v slovenskih gozdovih. In s tega vidika sem prepričan, da je še kako pomembno, da bi dejansko državni zbor prisluhnil tem predlogom vlade in sprejel tudi amandma, ki je sedaj amandma poslanske skupine v tretji obravnavi, predvsem kot možnost, ki jo dejansko imajo tudi potem lastniki gozdov, in možnost ukrepov, ki je predvidena in se predvideva v prihodnje po vstopu v Evropsko unijo na področju gozdarstva. Če tega pač ne bomo zapisali, potem za te namene tudi ne bomo mogli koristiti sredstev. To je več kot jasno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite.
Precej bolj koristno bi bilo, da ne bi gospod Rokavec in še nekateri drugi utemeljevali tega amandmaja, kajti potem bi ga mogoče celo lažje podprli. Pa ne glede na to, da mogoče ga celo bomo. Ampak, mi smo edina država v Evropi, ki je v zadnjih 10 letih uspela narediti iz dobičkonosnih gozdov, gozdove, zavode, pospeševalne službe, kmetijsko-gozdarske zbornice, katerim država plačuje na leto stotine milijonov, za to, da praktično ni nobenega dohodka iz teh gozdov. To so stvari, ki so poznane, ki smo jih okoli sklada kmetijskih zemljišč in gozdov razpravljali in zato smo tudi zakon takrat zavrnili, če se spomnite. Številke so pač take. In poglejte, ko govorite o tem: iz evropskih skladov ne bo sredstev, zato ker Evropa ne pozna drugega kot to vrsto združevanja. Seveda, mi pa poznamo kmetijsko-gozdarsko zbornico, kjer smo - koliko 100 milijonov, smotudi za ta namen že dali ali pa dajemo vsako leto v proračunu? Koliko dajemo za pospeševalno službo? Koliko dajemo za nekatere druge stvari? In zaradi mene - in konec koncev jaz vem, da bo direktiva začela veljati direktno z vstopom v Unijo, verjetno 1.1.2004, tako kot je ta zakon naveden in da s tega vidika bi pričakoval, da boste predlagali, da se s tistim dnem, ko bomo uvedli ta institut, torej, da bomo preko združenja lastnikov gozdov uvedli subvencioniranje dejavnosti in skrbi za promocijo, boljšo prodajo in tako naprej, da boste predlagali ukinitev tistega dela denarja, ki gre iz državnega proračuna v okviru kmetijsko-gozdarske zbornice za namen pospeševanja dejavnosti v okviru gozdarstva. Prepričan sem, tako kot tukaj stojim sedaj, da tega predloga ne bom doživel, pa če živim še sto let, s strani tistih, ki zdaj zagovarjate ta amandma. V to sem prepričan. Zato se mi zdi po mojem najbolj korektno, da se preprosto pusti tako, kot je; torej, kot je bilo sprejeto v drugem branju, in da se direktiva od 1.1.2004 - ko upam, da bomo v Evropski uniji - uporablja direktno, sredstva bo državni proračun zagotavljal in na voljo bodo tudi sredstva iz strukturnih skladov. To so stvari, ki so po mojem povsem razumljive. Smo pa, pravim, edini in jaz se iz leta v leto srečujem z istimi razpravami, se ne želim spuščati v te diskusije, ampak vsako leto dajemo več sredstev za to. Lokalne skupnosti se pa stalno, stalno pritožujejo, da iz državnega proračuna ne dobijo denarja za gozdne ceste, da tisti, ki sekajo gozdove, ne plačujejo za vzdrževanje gozdnih cest, da nekdo tretji seveda tudi ne in gozdne ceste so slabše, kot so bile pred desetimi leti. Tako pač po terenu je. Ti najbrž veš in zato boš to verjetno uredil, bi pa tudi že lahko kaj. Ampak tisto, kar jaz vem, vem da so ceste slabše in še več, so celo tiste ceste, ki so dovozne do gozdnih cest, tukaj so nekateri župani v tem državnem zboru, ki so neštetokrat, ob skladu kmetijskih zemljišč in gozdov smo o tem tudi razpravljali, kako je s temi stvarmi. In seveda, samo moje edino oglašanje pri tej točki je samo eno, da ne moremo z vsakim zakonom samo nalagati državnemu proračunu dodatna sredstva za eno dejavnost. To je moja skrb in to je vse. Pri proračunu za kmetijsko-gozdarsko zbornico, pri proračunu za neke druge stvari in pri drugem zakonu spet samo subvencije s strani države. Kako pa to narediti gospodarno, kako to narediti, da se bo - jaz sem trdno prepričan, da bi iz teh gozdov in lastniki teh gozdov morali kaj nameniti tudi za to, da bodo te stvari funkcionirale, ne pa, da se to samo na račun države izstavlja račune.
Hvala lepa. Na izvajanje gospoda Anderliča želijo replicirati posamezniki, in sicer po sledečem vrstnem redu; najprej replika gospoda Rokavca, potem: gospod Jerovšek, gospod Sok in gospod Podobnik. Gospod Rokavec izvolite, replika.
Ja, gospod Anderlič, ne vem, saj če bi hotel dejansko odgovoriti na tisto, o čemer ste tu razpravljali, bi lahko sprožil val dolgih razprav, ker, odkrito povedano - pa verjetno ni treba, da to jaz ocenjujem - kakšen resen poznavalec gozdarske problematike bi ocenil, da je niste in je ne poznate. Odkrito povedano, prvo, kar je: pristojbina za vzdrževanje gozdnih cest, ve se, da jo plačujejo vsi lastniki gozdov. Vsi lastniki gozdov v tej državi so zavezanci za plačevanje pristojbine. Kolikšna je ta pristojbina, je, gospod Anderlič, stvar države in tudi pristojnih. In tu ne potem, glejte, mislim, da je zelo nekorektno, zelo nekorektno [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]]
Lepo prosim za mir. Gospod Anderlič, prosim, da ne segate v besedo gospodu Rokavcu. Prosim za mir. Gospod Rokavec, izvolite.
No, če mi dovolite, gospod Anderlič, zelo nekorektno je v tem primeru, ko se daje samo ena možnost v zakonu, da poleg sredstev, ki so že zdaj v proračunu za to namenjena, samo da zapišemo v zakon, lahko država tudi kandidira za sredstva pri evropskih strukturnih skladih. Mislim, da je zelo nekorektno. In drugič, gospod Anderlič, kar se tiče kmetijsko-gozdarske zbornice, ima kmetijsko-gozdarska zbornica v tem trenutku samo ime kmetijsko-gozdarska zbornica. Vlada je, če je vam dobro znano, na eni od svojih zadnjih sej pri sprejemanju programa kmetijsko-gozdarske zbornice v finančnem delu črtala v celoti ves finančni program za gozdarski sektor. In to najbrž kot vodja poslanske skupine največje koalicijske stranke, vladne stranke, bi verjetno lahko vedeli. Ne! In je nekorektno zavajati tudi ta cenjeni zbor, da država daje kmetijsko-gozdarski zbornici za gozdarski del kakršnakoli finančna sredstva, ker jih v tem trenutku ne daje. In dejansko ocenjujem, da če bo ta predlog amandmaja zavrnjen, bo zavrnjen zato, ker je to predlog, da se omogoči spodbujanje organiziranja združevanja zasebnih lastnikov gozdov v tej državi in tudi spodbujanja bolj organiziranega delovanja v teh gozdovih v tej državi - nič drugega ne bomo mogli pod to razumeti - ali pa odpovedovanje delu sredstev s strani Evropske unije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Jerovšek. Izvolite.
Hvala lepa. Kolega Anderlič je bil zelo nazoren v svojem nastopu, češ da smo v Sloveniji naredili iz dobičkonosnih gozdov gozdove, ki prinašajo izgubo; je pač na transparenten način pokazal, da se mu kolca po nekdanjih časih, po fevdalizmu na področju gozdarstva in po časih, ko so bili lastniki gozdov dobesedno tlačani, delali so brez vsakega zaslužka. Pa vam bom povedal, gospod Anderlič, kako je bilo, zakaj so bili dobički. Recimo, v Slovenski Bistrici je kmet odpeljal les direktno na Lip, gozdarji ga niso ne videli nič, ampak so poslali samo račun na gozdno gospodarstvo. S transportom skupaj je dobil kmet od desetih delov en del, gozdno gospodarstvo, ki lesa sploh ni videlo, je izstavilo račun za šest delov in je ostalo gozdnemu gospodarstvu pet enot in iz tega so seveda imeli ekstra dobičke in so še marsikaj drugega plačevali, tudi sistem nekaterih stvari. Danes seveda takega monopola na področju trgovanja z lesom ni in so dobički bistveno manjši. Rezan les za potrošnike ni bil nikdar tako poceni, kot je danes, kar je prineslo ukinitev monopola. Vendar slovenski gozdovi, če se dobro gospodari, so še stalno - tam, kjer so pač dobri gozdov -; res pa je, da imate zasluge za to, da se koncesijske pristojbine nekaterih velikih, bivši upravljavci, ki ste jim podelili koncesije za ne vem, 20 let, proti evropskim normam, ne plačujejo teh koncesij. In to je vzrok. In hkrati na podlagi tudi dajanja ene potuhe takim, sedaj kritizirate lastnike, ki korektno delajo in gospodarijo, in preprečujete, da bi se na nek način okrepili in delali v splošno dobrobit Slovenije, kajti gozdovi so pomemben element v perspektivi Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji za repliko, gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Čisto na kratko, ker je pravzaprav že kolega Jerovšek en del tega povedal. Moram reči, da se strinjam z gospodom Anderličem in da je marsikaj od tega, kar je povedal res in drži. Res pa je tudi, da je Slovenija verjetno v Evropi edina država, ki je brez javnega razpisa podelila koncesijo za 20 let, tja do leta 2013. In kolega Anderlič, roko na srce, to ste pomagali vi izglasovati v tem parlamentu. To ste tukaj sprejeli in od teh gozdov, vsaj kolikor mi jeznano, do konca lanskega leta ta država ni dobila nič. Se pravi, umno gospodarjenje s tem je takšno; no, ampak to ne pomeni, seveda, da gozdovi niso nič prinašali. Ni dobila nič država. Ostajalo je pač v rokah posameznih lastnikov, posameznikov, ki so se s pomočjo vas, ki ste takšno odločitev sprejeli, torej v tem času precej obogatili. Bil je opravljen poskus lani, da bi ta zakon o kmetijskih zemljiščih in gozdovih spremenili in to, po zakonu 20-letno koncesijsko razmerje skrajšali na deset, da bi se končalo leta 2003, ampak če greste gledati razprave tukaj v tem državnem zboru, tudi na to niste pristali. Enostavno ste nazaj vrnili to zadevo in seveda potem iz tega izhaja, da se s temi gozdovi slabo gospodari, da država od tega dosti ne dobi in potem na drugi strani tudi ne more vlagati. Če pa bi pravilno gospodarila, pa bi seveda z državnimi gozdovi morala zaslužiti in potem bi seveda ta denar lahko mirno vlagala nazaj, tudi za takšen predlog, kot je ta, da bi se lastniki gozdov, ki so razparcelirani, ki so mali, tako kot je govoril poslanec Rokavec, združevali, vendar če bi se združevali, imam občutek, da se nekdo boji, da bi potem postali močni in bi lahko konkurirali tem GG, ki pa jih seveda vi v celoti in z vsemi sredstvi že ne vem koliko let ščitite. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika gospod Podobnik, izvolite.
Hvala lepa. Repliciral bi rad kolegu Anderliču. Jaz nisem poznavalec te problematike, želel bi pa biti dober profesionalec pri tej temi kot vodja poslanske skupine in imam en sam cilj, da bi prepričal kolege in kolegice, da bi bil ta amandma sprejet. Umetniški vtis me tukaj ne zanima. Vprašanje gozdov je ena od tistih tem, ki praviloma lahko pripelje do zelo ostrih razprav. Tukaj se odprejo stare ideološke delitve in tako naprej. Jaz bi šel preko tega. Jaz bi šel preko tega. Rad bi povedal to, da področje gozdarstva v vladi pokriva spoštovani gospod Strle, ki je predstavnik Liberalne demokracije Slovenije. In prav je, da je temu tako. Da nima ena stranka kompletnega področja kmetijstva. Zato bi, hočem reči, da s tem tudi ne bi, želel na noben način tukaj javno skočiti si v lase s kolegom Anderličem, ker je to nepotrebno, ker nekateri bi prav čakali, da bi se LDS pa SLS "usekala" na področju kmetijstva. Bi se morali "usekati" na drugih vprašanjih, vprašanjih javnih financ, ne pa na področju kmetijstva. Ampak, spoštujem mnenje kolega Anderliča, ko je v uvodu rekel, da je pravzaprav kritičen do tega področja. To pa ne pomeni, da bo glasoval proti amandmaju. To se pravi, da si je tudi on, kot dober profesionalec, pustil odprto možnost, da bo ta amandma podprl. Treba je pa povedati še nekaj: frustracije, zamere z delovanjem kmetijsko-gozdarske zbornice naj ne vplivajo na odločitev o tem amandmaju, ker s tem ni povezana zadeva. Ni povezana s tem vprašanjem. Tukaj si moramo priznati, da gre vendarle za to, da naš pravni red prilagodimo bruseljskemu modelu, ki je kompliciran in hiperbirokratski. Edina dilema, o kateri je govoril prej kolega Džuban, je, če te določbe v zakonu ni in da dobimo denar iz evropskih strukturnih skladov za te namene, ali bo korektno, ko bo prišla evropska inšpekcija, ne naša, evropska. Ker oni nas bojo kontrolirali za njihov denar. Ali ga bomo sploh lahko porabili, če ne bomo imeli neke zakonske določbe? Predstavniki vlade so me prej prepričali v polurnem pogovoru, da moramo imeti mi svojo zakonsko podlago, da to naredimo. Torej naredimo to. Naredimo to, da bomo imeli zakonsko podlago, da bomo lahko zakonito porabili evropskidenar za ter namene. Druge frustracije in zamere na področju kmetijstva, te pa rešujmo kdaj drugič, morda v jeseni ali pa kdaj drugič. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Anderlič, izvolite.
Res nimam nobenih frustracij glede kmetijstva, ker sem 10 let preživel enostransko ali pa enosmerno cesto, jo bom še tudi kakšno leto. Tako da tukaj ni nobene dileme. Se mi pa zdi skrajno, skrajno cinično, da se gospoda Strleta pripiše Liberalni demokraciji, ko se pač ve, da desetletja tam nikogar iz LDS-a ni bilo, pa tudi če gospod Strle je tam. Ampak, kar je pa seveda še toliko bolj cinično, je pa to, da se reče, češ ne, saj je nekdo iz stranke tam, zato boste pas vi vendarle razmislili, ali bi to podprli ali ne. Ne! Gre predvsem za to, da se pogovarjamo o stvari, ne pa o tem, od kod kdo prihaja in kdo kakšne frustracije ima. In očitno gre za frustracije. Janez, ko praviš: aha, ker ne vem, kako bom zvozil, sem pa enega iz Liberalne demokracije dal noter, pa saj bodo njemu ja verjeli. To se mi zdi skrajno nesprejemljivo. In sam ne bi na ta način, zares ne. In samo za javne finance gre, gospod Janez. Samo za javne finance. In sem pozorno poslušal, če bosta ali gospod Rokavec ali gospod Podobnik rekla, da se bosta zavzela, da se pa vendarle takrat, ko bomo do 2004 prišli v Evropsko unijo, da se bo način organiziranja, ki je specifičen in ga Evropa ne pozna, ukinil. Razen dveh, dve državi, pa še ne v celoti, poznata tak način zborničnega organiziranja. In tega nisem slišal. Nisem imel te sreče, zato ker ne verjamem, da je to mogoče obljubiti. Gospodu Soku se pa zahvaljujem. On je točno ugotovil in potrdil mojo tezo. Res je, veliko sem poslušal gospoda dr. prof. Mlinška, ki je razlagal in dokazoval, kako so bili gozdovi, recimo, slovenjegraški, pokljuški in tako naprej, za vzor gozdarjem po celi Evropi. Po celi Evropi! In tukaj so bili strokovni simpoziji na temo, kako gospodariti z gozdovi in tako naprej. In glejte ga vraga! Sedaj, ko se je pa način organiziranja spremenil, sedaj ko pač je tudi način financiranja drugačen, pa to ni več tako. In ko samo pravim, da bi rad videl, da se javne finance, o katerih gospod Podobnik govori, uredijo na pregleden način, da bomo za, če govorimo zdaj konkretno o gozdarstvu, vedeli, da v kmetijskem proračunu ministrstva za kmetijstvo je namenjeno toliko denarja. V okviru kmetijsko-gozdarske zbornice - res da z zadnjim sklepom pač ne več toliko, ker se je ugotovilo, da se drugje ta denar daje - toliko. Lani ali predlani pa 500 milijonov za ustanovitev tudi na tem segmentu in za dejavnost tudi na tem segmentu. In v prihodnjem letu prav gotovo tudi to. Da je naslednja postavka zavod za gozdove 3,5 milijarde pa da je pospeševalna služba v enem delu tudi financiranje in tako naprej. Samo to bi rad vedel, gospod Podobnik. Za to gre. In to so javne finance in transparentnost in preglednost. Jaz se ne zavzemam za manj. Zavzemam se za to, da je to nek pošten in primerljiv, pregleden način z ostalimi dejavnostmi. Jaz se ne zavzemam za to, da bi dobil ta segment manj. Zavzemam se, da bi dobil toliko, kot dobiva sedaj, ker je to že priznano v enem zakonu, v proračunu in tako naprej. Tukaj se pa uvaja neka druga zadeva. Jaz sem pač rekel, da je ponesrečeno na ta način stvari postavljati predvsem zaradi tega, ker se mi je zdelo, da se vendarle preganjamo okoli oslove sence. K bomo vstopili v Evropsko unijo, bodo direktive učinkovale neposredno. Če je to tako, ko bo Slovenija pripravljena na to, in pripravljena bo s tistim letom, ko bomo mi tja vstopili, bo zagotovila v svojem proračunu za leto 2004 toliko denarja, ne bo potrebno nobene zakonske podlage za to kot direktivo in se bo lahko prijavila za črpanje sredstev iz strukturnih skladov. Ta stvar je povsem enostavna. Meni je zaradi osvetlitve ali pa zaradi razjasnitve megle, ki tukaj očitno je, ob financiranju na šestih, sedmih področjih za isto dejavnost, mi je do tega, da se to tukaj sliši. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še enkrat replika, gospod Sok. Lepo prosim, da počasi zaključimo z replikami o tej zgodbi. Gospod Sok, izvolite.
Hvala lepa. Jaz mislim, da nam pač poslovnik to omogoča, da lahko kot poslanci odgovorimo na to. Gospod Anderlič nam je zdaj naredil eno lepo predavanje in nam razložil, kako naj bi te zadeve funkcionirale, pa ne funkcionirajo. Vsi govorimo, da se strinjamo in vse lepo in prav. Ampak, vam povem nekaj. Če govorite o transparentnosti na področju urejanja gozdov – državnih gozdov, o državnih gozdovih govorimo – odbor za kmetijstvo je bil pred nedavnim v Pragi in tam smo vprašali in vaši kolegi vam lahko to povedo, ker so bili zraven. Smo vprašali: »Kako pa vi na Češkem urejate državne gozdove?« Enostavno so povedali tisto, kar je tudi opozicija tu zagovarjala: da imajo vsako letokoncesijski razpis in vsako leto se pač mora tisti, ki z državnimi gozdovi gospodari, potruditi in na razpisu uspeti. Ne pa tako kot Slovenija, ki je mimo javnega razpisa, z vašo pomočjo, kolegi iz LDS in iz te večinske koalicije, omogočila, da je bil takšen princip uveljavljen. In še nekaj. Ko smo jih vprašali, koliko pa v povprečju država dobi od kubika gozdov, pa so rekli, približno 1.000 kron od kubika na panju. Pa potem preračunajte, koliko pri nas. Vam jaz povem, lani nekje do decembra, ker za letos ne vemo, teh podatkov nimamo - sedaj ne vem, ko so podpisane te koncesijske pogodbe, koliko znaša - ampak do lani je to bilo nekje med 400 in 500 slovenskih tolarjev, med 400 in 500 slovenskih tolarjev! Toliko je država dobila oziroma GG-ji so si sami določili, koliko bodo plačevali. In če tako gospodarimo z gozdovi, potem je dejansko nesmiselno, da karkoli glede tega govorimo; enostavno lahko ugotovimo, da je gospodarjenje s slovenskimi gozdovi slabo.
Hvala lepa. Replika, gospod Veber. Izvolite.
Repliko bi imel na izvajanje kolega Soka. Sicer bi opozoril, da se pogovarjamo o privatnih gozdovih pri tej točki, ne o državnih, če pa že je beseda o državnih, in glede na informacije in to, kar je pač Sok govoril, bi želel povedati, da samo z območja GG oziroma gozdnogospodarskega območja Kočevje prihaja v proračun sklada 200 milijonov tolarjev letno. Tako ti podatki, ki jih dajete, dejansko ne držijo. Lepo prosim, nehajte zavajati tudi s te strani s temi podatki, ki so res netočni in neosnovani in ne vem, kaj bi še človek rekel. Dejstvo je, da smo se v Sloveniji odločili, da se prehod iz bivših družbenih podjetij opravi na način, da se prizna pravica upravljanja del v državnih gozdovih tudi zdajšnjim GG-jem in se je za to določilo 20-letno obdobje, ki je prestalo tudi ustavno presojo. Ta ustavna presoja je tisto, kar mislim, da lahko rečemo, da se lahko nehamo pogovarjati o teh procesih. Dejstvo pa je, da je zelo enostavno sesuti vsa bivša družbena podjetja in reči, zdaj bomo pa kar vsako leto razpisovali. Za kvalitetno opravljanje del v gozdu moraš biti strokovno usposobljen, imeti tehnologijo in tako naprej in tako naprej. Če bi te podatke primerjali: Madžarska, Slovenija in še druge države, bi verjetno ugotovili, da je Slovenija še vedno daleč najbolj organizirana za gospodarjenje v državnih gozdovih. Ta problem se je pač poskušal reševati ne zato, da bi se izboljšalo gospodarjenje v gozdovih, ampak da bi se iz državnih gozdov pobralo čim več, ne pa vlagalo nazaj v te gozdove. S tem mislim, da bi se lahko tudi zaključila ta razprava o državnih gozdovih, ker dejansko tudi ni predmet pravzaprav ob tem, kar se danes poskuša reševati v tem zakonu. Ta zakon pravi, da je možno očitno pridobiti tudi iz Evropske unije sredstva za izboljšanje pogojev pridobivanja in trženja gozdnih proizvodov, predvsem za gozdove v privatni lasti. Ostaja pa zagotovo še cela vrsta drugih nerešenih vprašanj v Sloveniji. Tudi ta rešitev, ki jo bomo dodali, je pravzaprav problematična zaradi tega, ker ni dobro definirana. Danes razpisujejo občine, torej postopek za vzdrževanje gozdnih cest vodijo občine. Tudi danes pri usklajevanju smo nekako slišali, da bo to vodilo za pridobivanje sredstev iz Evropske unije razpis ministrstvo, agencija, mogoče kmetijsko-gozdarska zbornica in tako naprej. Ne vemo pravzaprav natančno, kdo bo, kako bo potekal postopek, da bomo sploh lahko ta sredstva v letu 2004 dobili. Zato se pač odpirajo te polemike. Preveč je odprtih vprašanj. Ali dodati k temu še eno ali ne, je pač tisto, kar se zdaj pogovarjamo na področju privatnih gozdov. Sam sicer mislim, da je dobro, da pridobimo neka dodatna sredstva, ker jih očitno v Sloveniji ne primoremo dovolj za vlaganje nazaj v gozdove in v gozdno infrastrukturo, ampak gre preveč sredstev za druge namene. Ker tega ne znamo rešiti, je mogoče majhen, bi rekel, prispevek k izboljšanju stanja ta princip, da bomo iz Evrope nekaj dobili in da bomo potem mogoče rekli, da bomo pa tudi iz naših sredstev, ki se odvajajo za različne namene, nehali s to prakso in rekli »O.K., s temi namenskimi sredstvi podpremo tudi ta evropska in se bo mogoče zadeva začela urejati«. To je tudi eden od tistih razlogov, da bomo verjetno prisluhnili amandmaju, ki je vložen. Ostaja pa res neko vprašanje še vedno odprto, da pa vsi postopki, kako do teh sredstev in kdo jih bo podeljeval, niso dovolj jasni. To pa odpira te dileme, ki so danes tukaj prisotne. Zakaj 10 milijonov za začetek delovanja nekoga? Ali bo to možno uveljavljati v vsej Sloveniji? Kako bo prišlo, kdo bo prišel, s katerega območja, ali bo to po strankarski liniji, ali bo po ne vem kakšni. Cela vrsta vprašanj se odpira. Ni odveč, da se o tem pogovorimo v parlamentu in poskušamo potem tudi dobiti neke ustrezne rešitve. Me pa skrbi pri tem 18. členu, če se mogoče dotaknem drugega odstavka, to, da se bodo sredstva za izgradnjo, vzdrževanje gozdnih cest ali izgradnjo vlak zagotavljala predvsem v povezavi s sredstvi iz strukturnih skladov. Ali to predvsem spet pomeni, da občine kot take, če sevrnem nazaj, ki zagotavljajo iz svojih proračunov sredstva zanje, bodo zopet, tudi po tem zakonu, še bolj zapostavljene, kot so bile do danes. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Sok, replika. Lepo prosim, da se v replikah res omejite na ta del, ki je pred nami, to je amandma poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite, gospod Sok.
Hvala, predsedujoča. Jaz se zahvaljujem, da me opozarjate. Prosil bi vas tudi, da bi opozorili poslanca Jakiča, ki govori tudi, ko nima besede, in precej nevzgojeno deluje, da bi kot predsedujoča pazila na to in reagirala vedno. Samo en stavek. Ne vem, koliko sem povedal. Ne vem, koliko sedaj plačujejo gozdna gospodarstva. Ampak do podpisa koncesijskih pogodb je sklad kmetijskih zemljišč in gozdov letno dobil približno 400 milijonov od prodaje državnih gozdov oziroma lesa v državnih gozdovih. To so podatki in to lahko tudi kolegu Jakiču, ki me takole mimo, da bi imel besedo, opozarja, da naj dokažem. Torej mu bom dostavil te podatke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, vaša navedba, da vas ogovarja gospod Jakič, se opravičujem, ampak tudi nisem sposobna videti vseh znakov, ki si jih poslanci kažete drug drugemu in tudi to ni moja dolžnost. Če pa je kdo zadosti glasen in ocenjujem, da moti sokolega, sem pa do zdaj korektno opozorila vsakega, ne glede na to, kateri poslanski skupini je pripadal. Replika, gospod Veber, izvolite.
Samo kratko repliko. Gozdna gospodarstva so si ves čas prizadevala za sklenitev koncesijske pogodbe, sklad ne in je neupravičena trditev, da je na strani gozdarjev ta krivda. Samo toliko popravljam to izjavo.
Hvala lepa. Želite besedo, gospod Strle? Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Precej vprašanj je bilo zastavljenih. Najbrž se v tako kratkem času ne da na vse odgovoriti, pa bi vendarle nekaj vprašanj poskusil razjasniti. Sredstev zgolj na osnovi direktive iz leta 1994 ne bomo mogli v te namene koristiti, če ne bomo imeli v svojih aktih, se pravi v zakonu, zakonsko podlago, ker mora tudi država Slovenija svoj prispevek zraven prispevati. Združenja lastnikov, tu so mišljena res predvsem združenja malih lastnikov, seveda pa ni nobene ovire, da k temu združenju pristopijo tudi lokalne skupnosti ali pa drugi lastniki gozdov. In to velja seveda tudi za drugo alineo. Kar se tiče pa delitev teh sredstev - delitev teh sredstev bomo podrobneje opredelili s podzakonskimi akti. Te podzakonske akte seveda izda minister in tudi bodo napisani pogoji, kdo bi lahko ta sredstva pridobival. Še enkrat pa pravim, da so zlasti te postavke namenjene drobnim, majhnim lastnikom gozdov, da bi dosegli tudi boljšo učinkovitost pri gospodarjenju z gozdovi. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, lahko zaključim razpravo ob amandmaju k 10. členu. Da dovolite, da vam podam še sledeče pojasnilo. Ker je amandma k 23. členu, ki sledi, iste poslanske skupine vsebinsko povezan z amandmajem k 10. členu, bo v primeru nesprejetja amandmaja k 10. členu tudi glasovanje o amandmaju k 23. členu brezpredmetno. Prehajamo torej na odločanje o amandmaju k 10. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 36, proti 13. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Zato prehajamo še na razpravo in odločanje o amandmaju k 23. členu, ki je vsebinsko povezan z amandmajem k 10. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 47, proti 5. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo torej z glasovanjem o amandmajih. Sekretariat sprašujem, ali je morebiti porušena medsebojna skladnost določb zakona. [[Ni.]] Hvala lepa. Zato prehajamo na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnici in predstavnikoma vlade in našega sekretariata se za sodelovanje pri tej točki lepo zahvaljujem. Mi pa prehajamo na v dopoldanskem delu prekinjeno 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SODNIŠKI SLUŽBI. Na podlagi ugotovitve sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, da je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona, je vlada predložila uskladitveni amandma, ki ste ga dobili na klop. Želi besedo predstavni sekretariata? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik vlade? [[Ne.]] O vsebini, gospod Cukjati, izvolite.
Napovedali smo obstrukcijo k tej točki, tako da bomo [[...]]
In boste še nadaljevali z obstrukcijo. Hvala lepa. O vsebini uskladitvenega amandmaja ni možna razprava, zato prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju vlade k 75. členu. Glasujemo. Prvo glasovanje o uskladitvenem amandmaju ni bilo uspešno. Predstavnike in predstavnice poslanskih skupin, ki niso napovedale obstrukcije, lepo prosim, da se nam pridružijo, da bomo lahko veljavno odločali o uskladitvenem amandmaju. Drugo glasovanje smo v skladu s poslovnikom dolžni opraviti takoj po neuspelem prvem glasovanju. Drugič glasujemo o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno, zato bomo čez 10 minut, torej ob 15.42 uri, opravili tretje glasovanje o uskladitvenem amandmaju. Hvala lepa. Nadaljujemo torej ob 15.42.
Ker bomo tretjič glasovali o uskladitvenem amandmaju, vas lepo prosim, da zasedete svoja mesta. Končali smo torej razpravo o uskladitvenem amandmaju k 75. členu, katerega predlagatelj je vlada. O tem bomo glasovali. Ponovno lepo prosim za mir v dvorani. Tretjič glasujemo o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Tako lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. Predstavnikom vlade in predstavniku sekretariata se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. Prehajamo na prekinjeno 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O IZVRŠBI IN ZAVAROVANJU. V dopoldanskem delu smo končali splošno razpravo. V tem delu prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih. Predstavnike opozicije, ki so obstruirali prejšnjo točko, vabim v dvorano. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 9.7.2002. V razpravo dajem amandma vlade k 21. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 35. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 38. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 47. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 58. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, daje amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 90. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 91. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 103. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 106. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Glasovanje o amandmaju k 106. členu ni bilo uspešno, zato prosim za pozornost. Gospod Jakič, zdaj motite moje delo in zbranost kolegov poslancev pri odločanju, zato lepo prosim za mir v dvorani. Drugič bomo glasovali o amandmaju vlade k 106. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 110. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma poslanske skupine Nove Slovenije k 115. členu. Želi kdo razpravljati? Gospa Zupan, izvolite.
Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem amandmajem predlagamo, da se za imenovanje izvršitelja črta pogoj, končanje pravne fakultete. Vemo, da za pridobitev naziva izvršitelj je potrebno opraviti izpit za izvršitelja, ne glede na vrsto izobrazbe. Menimo, da ni temeljnega razloga, da bi strokovnemu nazivu univerzitetni diplomirani pravnik dajali prednost pred drugimi strokovnimi naslovi. Menimo, da takšna določba nasprotuje načelu enakosti pred zakonom, saj se predstavlja diskriminacijo na podlagi izobrazbe. Pričakujemo, da boste podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc, izvolite.
Ja, žal, amandmaja ne bom podprl, ker trditi to, bi bilo trditi, da je en dentist zelo dober izvršitelj lahko. Mislim, da je pri tovrstnem poslu, še posebej izkušenost, tako uče, še kako pomembna visoka strokovna izobrazba, univerzitetna izobrazba pravne smeri. Zato seveda je tisto, kar je zapisano, boljše od tega in seveda vabim tudi kolege, ki razmišljajo podobno, da amandmaja ne podprejo.
Hvala lepa. Gospod minister, želite besedo. Izvolite.
Samo na kratko. Predlagatelj je predvidel zahtevo po univerzitetni izobrazbi pravne smeri zaradi narave funkcije, ki jo izvršitelji opravljajo, zaradi predvidene večje samostojnosti dela izvršiteljev in seveda tudi zaradi nekaterih nalog, ki se predvidoma pred izvršitelje še lahko postavijo v prihodnje. Mnenja smo, da določba ni diskriminatorna, saj se tudi za nekatere druge funkcije v pravosodju izrecno in edino zahteva univerzitetna izobrazba pravne smeri.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju k 115. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 13, proti 36. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 121. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem še zadnji amandma vlade k 124. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Sprašujem predstavnika sekretariata, če je morebiti porušena medsebojna skladnost določb zakona. [[Ni.]] Hvala lepa. Zato lahko preidemo na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade in predstavniku sekretariata se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. Mi pa prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARNOSTI CESTNEGA PROMETA, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Predstavnike vlade vabim v dvorano. Predstavnike ministrstva za notranje zadeve med nami prav lepo pozdravljam. Sprašujem ministra za notranje zadeve, dr. Rado Bohinca, ali želi besedo o predlogu zakona? Gospod Bohinc, izvolite. Lepo prosim za mir v dvorani!
Spoštovane kolegice in kolegi! Dovolite mi zelo na kratko nekaj o tem zakonu, o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti cestnega prometa. Gre za novelo nadvse pomembnega predpisa, ki pa se osredotoča izključno na vprašanja, povezana s prilagajanjem našega pravnega reda Evropski uniji.
Prosim za mir v dvorani! Spoštovane poslanke in poslanci! Gospod minister predstavlja predlog zakona.
Mi smo prvotno pripravili širši predlog, ki je vključeval tudi odpravo nekaterih pomanjkljivosti, na katere so pokazale izkušnje v zadnjih letih izvajanja tega zakona, vendar se je pokazalo, da je teh pomanjkljivosti še več in da bo potrebno pripraviti temeljitejšo revizijo tega zakona. V ministrstvu za notranje zadeve smo se skupaj z ministrstvom za promet tudi že pripravili in bomo v pozni jeseni tudi predložili to obširnejšo novelo zakona. Tako se predlog, ki je sedaj pred vami, osredotoča izključno na vprašanja, ki se povezujejo z usklajevanjem z direktivami in regulativo Evropske unije Da samo na kratko povzamem, za katera vprašanja tu gre. Vse skupaj, glede na obsežnost predpisa in materije, delimo v dva dela. Prvi je operativni del, kot mu rečemo, in drugi del je upravni del. V operativnem delu so dodane določbe o mednarodnem sodelovanju, o mednarodnem sporočanju podatkov oziroma poročil mednarodnim organom in oganizacijam, kar se usklajuje z direktivami iz leta 1988 in z direktivo o podatkih o prometnih nesrečah in o opravljenih skupnih nadzorih. Druga vrsta sprememb in dopolnitev se nanaša na poenotenje izrazov, ki jih prav tako črpamo iz ustreznih direktiv Evropske unije in pa uredb. Tu gre za 19. člen, ki na novo formulira pojme v tem zakonu. Tretje veliko področje sprememb se nanaša na tako imenovano socialno zakonodajo. Tu gre za vprašanja, povezana z delovnim časom, odmorom ter dnevnimi in tedenskimi počitki voznikov in posadk v vozilih. Spet skladno z direktivami Evropske unije, ki določajo socialne norme, povezane s cestnimi prevozi in ki predpisujejo tudi skupne standarde za snemalno opremo v cestnem prometu. Naslednje spremembe se povezujejo z nekaterimi novimi kategorijami vozil, do katerih je prišlo zaradi razvoja tehnologije. Gre za posebne vrste tri oziroma štirikoles, ki so tudi urejene v direktivi parlamenta in Sveta Evrope. Od pomembnejših novosti je odprava tako imenovane presumpcije odgovornosti lastnika motornega vozila. Predvidena sprememba dopušča možnost dokazovanja po načelu obrnjenega dokaznega bremena za lastnika vozila, če je vozilo upravljal pri nesreči nekdo drug. V tem drugem delu, upravnem delu, pa se spremembe povezujejo predvsem kar zadeva voznikov z uvajanjem novih kategorij prej omenjenih štirikoles oziroma novih kategorij motornih koles, kar je vezano na pridobitev vozniškega dovoljenja za te vrste vozil in pa dodatna novost se navezuje sploh na obrazec vozniškega dovoljenja. Eno leto po vstopu v Evropsko unijo bomo morali uporabljati nov obrazec vozniškega dovoljenja, pri čemer bo ta obrazec v uporabi samo za tiste, ki bodo to na novo pridobili oziroma bodo to izrecno želeli in ne predpostavljamo generalnega spreminjanja teh dokumentov. Potem je še nekaj dopolnitev v poglavju o vozilih. Te dopolnitve se nanašajo na podatke v prometnem dovoljenju. Spet se usklajujemo z direktivo Evropske unije o registracijskih dokumentih za vozila. Potem so nekatere določbe v zvezi z vozili, ki ne ustrezajo homologaciji in pravne posledice oziroma sankcije v tej zvezi, in pa v zvezi z odjavo in razgradnjo vozil, kjer se pooblašča ministrstvo za okolje in prostor v tej zvezi. Pomembna skupina sprememb se nanaša, ta zadnja omenjena se nanaša na direktivo Sveta Evropske unije o izrabljenih vozilih. Prejšnja pa na direktivo o tipski odobritvi motornih in priklopnih vozil. No in še del sprememb, ki se nanaša na nadzor nad tehničnimi pregledi. To je usklajevanje z direktivo Evropske unije o tehničnih pregledih, kjer gre za vzpostavitev inšpekcijskih pooblastil za osebe, ki pregledujejo izvajanje tehničnih pregledov, tako kot je to urejeno v Evropi. Da zaključim. Gre torej izključno, ponavljam, izključno za spremembe, kjer gre za prilagajanje pravnemu redu Evropske unije in bo potrebno za dosego ustreznejšega predpisa na področju cestnoprometne varnosti spremeniti še bistveno več oziroma dopolniti zakon v bistveno večjem obsegu. Zato najavljam temeljitejšo revizijo tega zakona v naslednjem obdobju. Za danes pa predlagam, tako kot se je opredelil tudi odbor za notranjo politiko, da se osredotočimo izključno na amandmaje, ki izpolnjujejo to funkcijo usklajevanja s pravnim redom. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Podpredsednik, gospod Franc Kangler, izvolite.
Hvala za besedo. Odbor za notranjo politiko je na 30. izredni seji dne 4.7. in 5.7. obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti cestnega prometa, hitri postopek, ki ga je v obravnavo in sprejem v državnemu zboru poslala vlada Republike Slovenije. Kot je uvodoma predstavnik predlagatelja poudaril, da večina predlaganih členov pomeni uskladitev slovenskega pravnega reda s pravnim redom Evropske unije. Glede ostalih členov pa je pojasnil, da gre za člene, ki so le posredno povezani s pravnim redom Evropske unije oziroma gre v delu predloga za uskladitev z odločbo ustavnega sodišča. Predlog zakona pa daje tudi pravno podlago za ustanovitev nacionalne organizacije za varnost cestnega prometa, saj nacionalno organizacijo je potrebno ustanoviti zaradi tega, ker je bil pred kratkim sprejet nacionalni program varnosti cestnega prometa. Predstavnica sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve je opozorila na neusklajenost predloga s sprejetim nacionalnim programom varnosti cestnega prometa, na novo opredeljenost nalog občinskih svetov za varnost cestnega prometa, na potrebo ponovnem razmisleku glede določb o inšpekcijskem nadzoru, nad opravljanjem tehničnih pregledov, potrebo po ponovnem razmisleku, glede denarne kazni in prehodnih določb in rokov za uveljavitev posameznih določb zakona. Na odboru je bila vsebinska in velika razprava, ali zakon podpreti po hitrem postopku ali v rednem postopku. Glede na zagotovilo predstavnika vlade, da gre za uskladitev zakonodaje znotraj Evropske unije, se je po temeljnem premisleku odbor odločil in podprl predlog zakona po hitrem postopku. Odbor je podprl le tiste določbe in predloge za amandmaje, ki pomenijo uskladitev pravnega reda Republike Slovenije s pravnim redom Evropske unije. Tako odbor ni podprl amandmajev poslanca mag. Janeza Krambergerja in Zmaga Jelinčiča ter ostalih amandmajev, ki so bili vloženi. Po končani razpravi o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti v cestnem prometu je odbor sprejel naslednji sklep: Odbor za notranjo politiko predlaga državnem zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti cestnega prometa obravnava in sprejme po hitrem postopku, z amandmaji, ki jih je odbor sprejel oziroma ki jih podpira. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne želi.]] Besedo imajo predstavniki poslanskih skupin. Mnenje poslanske skupine slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič, potem sledi mnenje poslanske skupine socialdemokratske stranke.
Hvala lepa, predsedujoča. Spoštovani predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Tudi če ne boste javno priznali, sem prepričan, da boste to, kar bom zdajle izrekel, v sebi mislili, da imam prav. Tako kot se je delalo s tem zakonom, tako neresno, tako površno, in takšne posledice, kot ta zakon lahko ima, je šolski primer, kako parlament in njegova delovna telesa ne bi smela delati. Čeprav je gospod minister dejal, da je vlada pripravila ta zakon zgolj zaradi usklajevanja z Evropsko unijo, moram povedati na glas, da to ni res. Prvotni predlog, ki je prišel, je vseboval marsikaj drugega, kar z Evropsko unijo in usklajevanjem z evropsko zakonodajo ni imelo nič skupnega. Drugič bi rad opozoril, grem v Bruselj večkrat, ne na izlet, ampak zato, da marsikaj slišim. V Bruslju nam govorijo, da se usklajuje zakonodaja ene države in Evropske unije, kar je seveda tudi prav. In moram ob tem reči, da me zelo moti, da mi govorimo, da usklajujemo slovensko zakonodajo z evropsko - ne, mi usklajujemo slovensko in evropsko zakonodajo. In to je tipičen primer, da res usklajujemo slovensko z evropsko. Poznam načelo subsidiarnosti ali deljenosti, po katerem naj bi imela Evropska unija potem pravico poseči,če ji nekaj v neki državi ni všeč. Ampak, oprostite, spoštovane gospe in gospodje, razmere, ki jih imamo mi na naših cestah, pri kvaliteti naših cest, naših vozil, naših pravil, v primerjavi z drugimi niso in ne morejo biti enake. In ne more Evropska unija zahtevati subsidiarno, da bo veljalo tisto, kar oni mislijo, napisano ali ne. Čeprav se strinjam - da se vrnem nazaj - prav bi bilo, da bi obravnavali zakon v takšni obliki in vsebini, kot je bil prvotno podan, torej s členi, ki so posegali ne samo na evropsko zakonodajo, ampak so posegali tudi na ureditev drugih, za nas, za našo državo zelo pomembnih elementov. Vendar pri 240 členih, spoštovane kolegice in kolegi, sta dve možnosti - ali smo mi taki genialci, da lahko vse to uredimo po hitrem postopku, ali pa bi bilo pošteno in prav od vseh nas, da bi se vseh postavljenih sprememb lotili trezno, pametno, po normalnem postopku. Pa čeprav vem, da lovimo ne vem kakšne roke z evropsko zakonodajo, ampak ti roki ne bodo povrnili življenj, ki se bodo izgubila na cesti. Samo za primer, za ilustracijo naj povem, pa ne zato, ker je naš, moj strankarski prvak, Zmago Jelinčič Plemeniti iz Slovenske nacionalne stranke predlagal, če želite, če se vam zdi, lahko pogledate spremembo 10., 11. in 12. odstavka 97. člena, kjer piše, 10.: »Na avtocesti je prepovedano obračanje.« 11.: »Na odstavnem pasu je dovoljeno ustaviti vozilo le zaradi okvare.« 12.: »V primeru zastoja prometa je treba na sredini med prometnima pasovoma, ki sta najbližja levemu robu, pustiti dovolj prostora.« Naš prvak je predlagal, da to ne velja za vozila, ki so na urgenci, za policiste, za rešilce, za gasilce, pa je ta odbor zavrnil predlog takšnega amandmaja, ki je želel povedati, da v Sloveniji bomo pač rešilci vozili, pa gasilci, pa policisti vozili, ne glede na določbe tega, če bo potrebno, zavrnil pod pretvezo, da ne sodi v zakon o evropski zakonodaji. Vem pa, da bi ga zavrnili tudi, če bi ga drugače obravnavali. Jaz vas želim spomniti, da je z zdravo pametjo potrebno takšen zakon urejati. Še dobro, da je odbor za notranjo politiko, v katerem sem sodeloval, želel in hotel pomagati in najti nek kompromis med Slovenijo in Evropsko unijo zaradi približevanja zakonodaje, ampak to nič ne pomeni. Mi smo naredili takšno zmedo in tak kaos, priznajte sami pri sebi, da še sami ne veste, v katerem členu kaj piše in ko greste še enkrat brat, vidite, da je eden popolnoma neusklajen z drugim členom, kar seveda jasno in glasno poudarja sekretariat za pravosodje oziroma odbor za notranjo politiko našega parlementa, ki pravi, da je ta predlog neusklajen s sprejetim nacionalnim programom varnosti cestnega prometa. Je pa seveda veljaven z Evropsko unijo. Ni pa potrebno, da je usklajen z nacionalnim programom. Potem pravi naprej sekretariat, izrecno so opozorili, da črtanje členov, ki niso neposredno povezani z uskladitvijo slovenskega pravnega reda s pravom EU, predstavlja nevarnost, da določbe predloga zakona med seboj ne bodo usklajene, kar sem prej povedal in kar se je naredilo. Zdaj samo pošteno pomislimo, ali bomo zdaj zadostili samo nekim časovnim pregonom in potrebam, da bomo en papir uskladili, čeprav je napovedana temeljita revizija, ali bomo stopili skupaj in enkrat naredili en zakon tak, kot mora biti. Tu gre vendarle za promet na cesti. Za različne interese vsem skupaj pa je nam interes varna vožnja in čim manj mrtvih. Na osnovi povedanega ne bom kradel časa, ker smo vsi živčni in napeti. Kolegi v evropskem parlamentu, v večini držav - tudi to bom mimogrede povedal, pa čeprav ne "paše", upam, da me ne boste zaradi enega stavka prekinili - so namreč že na dopustu. Mi smo eni redkih, ki še pošteno delamo. Ampak dobro, da ne bom kradel časa. Jaz mislim, da je vse povedano res in da enkrat naj ta parlament pomisli, ker je le zakonodajna veja oblasti, po svoji glavi, ne glede na to, kaj hoče vlada ali kaj hoče kdorkoli drug, naj reši ta zakon, tako kot je treba. Če ne, je ta zakon sramota in šolski primer, kako parlament ne bi smel delati. Hvala, ker ste me poslušali.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil gospod Rudolf Petan. Izvolite. Gospod Petan, izvolite.
Hvala. Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovani! Zakon, ki je pred nami, je zakon, ki ima to smolo ali pa srečo, da je neprestano v spreminjanju. Kar naprej poslušamo tudi obljube, kako se pripravlja nek celovit pristop, kako bomo zadevo rešili celovito, širše, dolgoročno [[...]]Upam, da bo obljuba, ki smo jo danes slišali od gospoda ministra, držala, kajti večkrat smo že to slišali in zdaj bi že bil čas, da bi to že zdavnaj imeli na mizi. To je tudi zakon, ki neprestano obljublja, da gre za usklajevanje z evropskimi direktivami. Moram pa povedati, da v naši poslanski skupini menimo, da ima pri tem vlada očitno malo nesrečno roko. Je pa ta zakon tudi primer, ki kaže, kaj se zgodi, če vsi v tej državi, še posebej zakonodajna oblast, ne spoštuje tistega, kar je v zakonu zapisano, ki ga je mogoče celo sama predlagala. In ne nazadnje, kaj se zgodi, če v to posežejo tudi razni lobiji. Namreč, ne gre samo za to, da se nekaj napiše na papir, da se nekaj izvaja, ampak za tem izvajanjem je tudi denar v takšni ali drugačni obliki. Verjetno ste vsi razumeli, da želim povedati nekaj o tej famozni nalepki, ki je predmet zadnje spremembe tega zakona, vendar je treba takoj na začetku povedati, da ta nalepka, s takšno vsebino, kot jo ima sedaj, ni v skladu z nobenim dopolnilom tega zakona, nobenim členom tega zakona in ne gre v kontekst tega zakona. Zato sem govoril tudi o lobijih, drugače si v socialdemokratski stranke navsezadnje ne znamo predstavljati, da je prišlo do takšne vsebine - poudarjam, takšne vsebine, kot jo ima sedaj ta nalepka. Sedanji zakon govori o dokumentu, ki se mu pravi prometno dovoljenje in pa o nalepki, vendar ta nalepka je izključno pokazatelj tehnične usposobljenosti ali izpravnosti ali tehnične neoporečnosti vozila in ničesar drugega. Ko se je sprejemal ta zadnji zakon, zadnja sprememba, smo v duhu, da bomo poenostavili postopke in olajšali ljudem ta postopek, ki ga je treba opraviti za registracijo vozila in pridobiti vse ustrezne dokumente, verjetno tudi v duhu antibirokratskega programa, sprejeli določilo, da pač prvi tehnični pregled vozila velja za tri leta. Verjetno smo bili vsi v Sloveniji navdušeni nad tem, ampak kot pravijo, vrag je v podrobnostih in v izvajanju tega, če se ne držimo vsebine, črke zakona in če si vsak razlaga po svoje, potem pač nastopijo problemi. Dejstvo je, da za podaljšanje prometnega dovoljenja, bi bilo potrebno vsako leto ponovno priti po to, kar daje dokumentu veljavnost, to je podpis in pa tudi štampiljka, in pa opraviti tisto, kar je potrebno, se pravi, ne tehničnega pregleda, ampak ostalo. Ampak ne vem, kdo si je potem razložil, da je zadeva dobila takšno obliko, kot jo ima danes. Verjetno tu veljajo tudi podzakonski akti, ki jih predpiše minister. In vedno je problem s podzakonskimi akti. Tu je pač prišlo do tega, kar so seveda občani lahko občutili. Kdor tega ni opravljal, ne ve. Lahko povem, da imam to srečo, da sem prejšnji teden pač moral to opraviti, zato me pač tisti zadnji delovni dan ni bilo tu, da sem sam videl, kako ta zadeva izgleda, pa še moram nazadnje priznati, da sem imel srečo. Bom povedal, kje gre to, pa ne bom govoril o svojem primeru. Kaj smo v bistvu dosegli s takšnim tolmačenjem, kot ga imamo sedaj? Bilo bi potrebno, ne samo da usklajujemo našo zakonodajo z evropskimi direktivami, ampak bi morali naše nesmisle, naše probleme, naše težave, ki jih imamo, takoj, takoj spremeniti ob tej spremembi, ki jo imamo, ne pa čakati še mogoče nekaj časa, da bomo to bolj celovito uredili. Zdaj je bil edini dokument prometno dovoljenje in ob tem je bilo potrebno seveda pridobiti vse dokumente za to. To se pravi, o plačilih. S spremembo tega zakona, tako kot je zdaj v veljavi, pa smo delo "vzeli" upravnim enotam. Ne vzeti dobesedno, "vzeli", ampak upravne enote tega ne opravljajo več. To delo, torej te naloge, te postopke, smo dali servisom, ki so pooblaščeni za opravljanje tehničnih pregledov. Dejstvo pa je, da so upravne enote izpostave države, ti servisi pa niso. Dejstvo je, da smo ob tem, ko je ministrstvo ali minister, to je meni navsezadnje vseeno in poslanski skupini je vseeno, ko smo iz enega dokumenta, ki je pravi dokument, z žigom in podpisom, prometno dovoljenje, napravili dva dokumenta. Vendar je žal tako, da ta drugi dokument, ki bi moral biti dokument, ima vsebino dokumenta, ni dokument, ker nima žiga in podpisa. To je dejstvo. Iz enega dokumenta, ki je dobro urejal stvar in proti kateremu Evropska unija nima ničesar, celo obratno bi lahko rekel, smo zakomplicirali in dobili dva dokumenta, ki zahtevata to, da ljudje, ko opravljajo, ko želijo pridobiti vse potrebno, zapravijo več časa, da je to bistveno dražje, da je neprijazno za občane in pa da ne bi to bilo čisto nazadnje, kljub temu da to omenjam, je v nasprotju z zakonom. Dejal sem že, da zakon ne predvideva takšne vsebine nalepke. To pa pomeni, če nekdo drug, ne državni organim, opravlja funkcijo, ki jo mora opravljati država, da se je država tako ali drugače odpovedala nekemu dohodku. Za vsako delo je pač potrebno neko plačilo. To je popolnoma jasno. In dovolite, da na hitrico, tako čez palec, pa se ne bom veliko zmotil, dam izračun. Nalepka stane 1800 tolarjev. To se pravi, samo za nalepiti. V Sloveniji je približno, zopet na hitro, milijon vozil, ker sedaj imajo tudi motorna kolesa to famozno nalepko. Če to pomnožimo z 1 milijon, pride blizu 2 milijardi. To je denar, ki bi tako ali drugače prek upravnih enot direktno prišel v državni proračun. Sedaj pa je ta denar zaradi nerazumljivega postopka podarjen nekomu drugemu. Ne trdim, da ne opravlja te funkcije, vendar je nekomu podarjen. To je dejstvo. To, da je pa nalepka, to se pravi samo delo za to, da ti jo nekdo nalepi na šipo, s katerim imaš lahko probleme drugo leto, ko jo boš moral sam odlepiti, to so me opozorili in me vprašali, kam naj mi jo nalepijo, da bom drugo leto lahko sam lažje odstranil, plačaš 1800 tolarjev. Se pravi, tu gre za navadno ožemanje državljanov. Poleg tega gre za oteževanje postopka državljanov. Pri tem pa je treba upoštevati, da državljani opravljajo nek postopek, ki ga je država predpisala. Država pa tu še onemogoča. Da pa gre za prilivanje denarja iz ene institucijo v drugo, to navsezadnje niti ne bi toliko poduarjal. Dejstvo pa je, da je ta postopek neprijazen. Ne vem, če ste vprašali državno svetnico, ki ima na skrbi antibirokratski program. S takšnim tolmačenjem, kot je nastalo, mislim, da prvotni zakon, takšen kot je bil sprejet, je bil prijazen. Ampak, kar je pa nastalo iz tega, pa ni prijazno. Da ne bom predolg, bom nekaj preskočil. Rekel bi samo to. Dejstvo je, da dokler se je vse to lahko opravilo v upravnih enotah, je bila zadeva že nekoliko utečena in upravnih enot imamo v Sloveniji 58. To se pravi, toliko mest je, kjer se je to dalo vse opraviti. In na upravnih enotah so se dobro pripravili, ker si lahko opravil vse, od zavarovanja, takse, vse, kar je bilo potrebno plačati, in je zadeva tekla. Sedaj, ko ste pa to prenesli na servise, servisov pa ni toliko, kot je upravnih enot v Sloveniji. Vsaj pokazalo se je. Mogoče je na sedežu ene upravne enote več takšnih servisov, vendar v vseh upravnih enotah jih pa ni. To pomeni, da morajo sedaj državljani bistveno več potovati iz enega konca na drugega, izgubljati čas inna manjšem številu servisov, ki so pooblaščeni za takšno delo, je seveda potem zato večja gneča. Število vozil, ne samo da se ne zmanjša ali je enako, ampak se veča. In da bi bila seveda nesreča še večja, smo še imeli istočasno, to sicer nima s tem zveze,ampak tako se je izšlo, tudi zadeve z motornimi kolesi, je bila gneča tam res neznosna. V Socialdemokratski stranki menimo, da je to tudi takšna nalepka, da stane toliko samo lepljenje - to je norčevanje iz državljanov. Poglejte, 1800 SIT za delo, da ti jo nekdo nalepi. Nalepi ti jo pa, dobro, bodimo velikodušni, 10 sekund. To pomeni, če bi nekdo lepil kar naprej, pomeni da bi njegova ura stala pol milijona tolarjev. Mislim, da ga ni takega na zemeljski obli, ki bi toliko zaslužil v eni uri. Zato pravimo da je to norčevanje iz ljudi, tistih, ki se morajo preživljati s 50 tisočaki cel mesec, z družino, tu pa je nekdo, ki bi teoretično lahko v eni uri zaslužil pol milijona zaradi nekega administrativnega predpisa. To ne gre skupaj. V Socialdemokratski stranki menimo, da je nalepko, takšno kot je sedaj, ki ima dvojno funkcijo, treba ukiniti, in to takoj. Seveda pa se strinjamo, da ne moremo ostati potem brez funkcije, ki ji je bila sedaj namenjena. Trdimo, da jo je treba nadomestiti z nekim prijaznejšim dokumentom, z nekim prijaznejšim postopkom. In naj mi bo dovoljeno, da povem, da smo mi to v Sloveniji že imeli. Postopek je bil, kakršen je bil, bil je že relativno zelo prijazen in pa bil je zelo učinkovit, na naših cestah ni bilo neregistriranih vozil, nibilo vozil, ki ne bi plačevala cestnine. To se pravi, tudi država je dobila tisto, kar je državnega, se pravi, cesar je dobil, kar je cesarjevega. Nikjer v Evropi niso od nas zahtevali, da moramo ta postopek spremeniti, tega ni bilo treba. Strinjam se, da na drugih področjih se je treba prilagajati, tudi če prevzamemo evropski red, če se naslonim na diskusijo mojega predhodnika, vendar takšne stvari nam niso zaukazali, da jo moramo spreminjati, zato ker je bila pri nas tista bolj učinkovita, kot je v evropskih državah, vendar je tam v Evropi tudi sodstvo marsikje bolj učinkovito in če pride do nesreče z vozilom, ki ni zavarovano, se da prek sodne veje oblasti zadevo urediti. Pri nas pa, vemo, ne bi govorili, kakšni so sodni zaostanki. In takšen postopek, ki bi bil bolj prijazen, bolj normalen, bolj učinkovit, kjer bi ljudje izgubili manj časa za to, da opravijo to, kar jim država naloži, takšen postopek smo že imeli, smo ga že poznali in je bil zelo učinkovit. Zato ni treba izumljati evropskih direktiv, kiv tem primeru niso takšne, ampak bi bilo treba priznati napako. Sam pravim, in tudi v naši poslanski skupini tako pravimo: motiti se ni greh, greh pa je vztrajati v zmoti in vztrajati v nekem postopku, ki je neživljenjski in dela samo probleme državljanom Če bi šlo za deset ljudi, je to nekaj drugega, ker pa gre za milijon vozil, je to približno toliko ljudi. In za to gre. Zato menimo, da bi bilo to nalepko treba že zdavnaj ukiniti, takoj priznati napako, vendar pa navsezadnje - čim prej bi bilo to treba. Glede na to, da se je pač odbor odločil, kot se je, in ne dvomim o rezultatu tudi pri glasovanju, bom tudi malo držal ministra za besedo, da bo v relativno kratkem času pripravljena celovita sprememba. V Socialdemokratski stranki tudi želimo, da boste premislili tudi o tej famozni nalepki. Mislim, da so bile rešitve, takšne, prijazne, bile že podane in bi bile bistveno bolj učinkovite. Seveda, drugo pa je, če pri tem igrajo določeno vlogo tudi lobiji, kajti drugače si enostavno ne znamo razlagati, da smolahko prišli v tako zagato. Mi ne trdimo, da je vlada nesposobna, da bi bila tako nesposobna, da bi jo lahko nekdo tako žejno pripeljal čez vodo, da bi se ustvarili takšni problemi, kot so se s to nalepko. Menimo, da je mogoče tu pomanjkanje volje. Zato pričakujemo, da se bodo v bodoče izognili takšnim nepredvidenim in pa težavnim postopkam, državljanom da bo država bolj prijazna. Kako se bomo pa odločili, ali bomo ta zakon podprli ali ne, kljub temu da gre za e-zakonodajo, pa menim, da bomo prepustili vsakemu posamezniku, da se bo odločal, kako bo glasoval. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavila gospa Majda Zupan. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovani gospod minister, predstavniki vlade! Spoštovani poslanci in poslance! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varnosti cestnega prometa poskuša novelirati zakon iz maja leta 1998, seveda po hitrem postopku, saj to zahtevajo izredne potrebe države. Tako predlagatelj, ki tudi navaja, da vse predlagane spremembe in dopolnitve pomenijo uskladitev zakona s pravnim redom Evropske unije, ki bi pa morale biti po naši zavezi opravljene že do konca leta 2001. Vlada pa se tudi zaveda, da sicer moderen evropski zakon ni dober, zato že pripravlja celostne spremembe, ki naj bi bile na naših mizah še v letošnjem letu. Tokrat gre torej za hitro gašenje požara na tistih mestih, ki jih zahteva Evropska unija, pa še malo naokoli, pogorišče na domačem dvorišču pa bo še nekoliko počakalo. Materija s področja varnosti cestnega prometa je zelo zahtevna in kompleksna, razmere pa marsikje neurejene. Zato so pomisleki glede hitrega postopka utemeljeni, kar se je pokazalo tudi na matičnem odboru, tudi med poslanci vladajoče koalicije. Eno izmed kritik zasluži vsekakor nalepka za tehnični pregled, kot je pred mano že nakazal in široko obrazložil kolega poslanec. Državljani jo že od vsega začetka sprejemamo oziroma sprejemajo z nezadovoljstvom, saj je uvedena premalo premišljeno. V marsikaterem kraju, tudi na našem koncu, pooblaščena organizacija za tehnični promet niso kadrovsko in ne strokovno opremljene, zato državljani čakajo tudi do 4 ure. Poleg tega pa ta novotarija pomeni strošek za državljana, ki pa je od kraja do kraja različen. Sprašujemo se, kako lahko vlada uvaja takšne novosti, ki so očitno v nasprotju s tako močno deklariranim "avtobirokratskim" programom. S predlaganimi spremembami pa naj bi nalepka za tehnični pregled po novem izkazovala tudi zavarovanje za avtomobilsko odgovornost in da je lastnik plačal letno povračilo za uporabo ceste oziroma da je takega povračila oproščen za čas veljavnosti nalepke. Spremenjene in dopolnjene so tudi določbe glede tahografa, trajanja vožnje, odmorov, dnevnega počitka in njegovih prekinitev ter tedenskega počitka prekinitev za voznike avtobusov, tovornih vozil ali skupine vozil, katerih največja dovoljena masa presega 3,5 tone. V predlogu je dodana tudi nova ena kategorija za vožnjo lahkih koles, za katere je potrebno izpolniti starost 16 let. Na novo je določeno, kdaj vozniku motornega vozila ni treba nositi čelade. Spremenjene so določbe o vleki vozil. Na novo so z zakonom določeni pogoji za voznika vozila s prednostjo ali za spremstvo ter način njihovega usposabljanja, kar je do sedaj določal minister za notranje zadeve s svojimi akti. Bistvena novost je uvedba merilnikov alkohola v izdihanem zraku in nova vrednost alkohola. Po novem je določena kazen za lastnika motornega ali priklopnega vozila, registriranega v tujini, ki je v cestnem prometu v Sloveniji v nasprotju s pogoji za udeležbo v prometu. Zakon uvaja dodatne tablice, s katerimi se lahko spremeni identiteta vozila: za vozila za opravljanje kontrole varnosti, za vozila varovanih oseb in za vozila, ki se uporabljajo pri posebnih metodah in sredstvih, ter za vozila, ki se uporabljajo pri nadzoru državne meje. Lastnik bo moral ob zakonu v navedenih primerih registrirano vozilo odjaviti na upravni enoti in izročiti registrske tablice, vlogi za odjavo pa priložiti potrdilo o predelavi oziroma o lokaciji, na kateri se hrani vozilo. Nadalje predlog zakona predvideva, da bo sedanji svet za preventivo in vzgojo v cestnem prometu zamenjala nacionalna organizacija za varnost cestnega prometa, ki bo izvajala obveznosti, ki jih bo določil nacionalni program za varnost cestnega prometa, občine pa bodo ustanovile občinske svete za varnost cestnega prometa. Na novo uvaja predlog tudi kombinirane kategorije vozniških vozil, določa največjo dovoljeno hitrost 110 km na uro, ki je na novo določena za posamezne ceste, in še vrsto drugih sprememb. Naštela sem le nekatere spremembe in dopolnitve, vendar nikar ne mislite, da vse pomenijo uskladitve z direktivami Evropske unije. Vlada je vsekakor pretiravala. Ne bi hotela reči, da je lagala, kar pa ne more biti v prid njenemu ugledu in verodostojnosti. Jasno se je pokazalo, da pod nalepko harmonizacije zakonodaje spreminja in popravlja še marsikaj drugega. Od dobrih 70 členov, ki se spreminjajo, je več kot polovica takšnih, ki nimajo nič opraviti z direktivami Evropske unije. To pa se je še kako jasno pokazalo potem, ki je spoštovani poslanski kolega Kremžar, res načelno, zahteval, da se predlagatelj pri vsakem členu, ki se spreminja, izjasni, ali gre za uskladitev z evropskim pravnim redom ali ne. Vse te člene, ki niso vezani na direktive Evropske unije, je na njegov predlog matični odbor amandmiral, členi se enostavno črtajo, v kar je predlagatelj moral privoliti, saj ni imel druge izbire. Mogoče pa je res to edini način, da se predlagatelju vendarle dopove, da naj za božjo voljo pod firmo harmonizacije spreminja in dopolnjuje zakone le v tistem delu, ki jih zahtevajo direktive Evropske unije. Poslanci nismo in nočemo biti subjekti, na hrbtih katerih je možno početi prav vse. Načelnost je vsekakor lepa čednost, vendar je v tem primeru velika bojazen, da bo takšno črtanje členov povzročilo veliko nepreglednost in nekonsistentnost zakona. Materija je med seboj povezana. In takšni rezi niso v prid kakovosti, na kar opozarja tudi sekretariat za zakonodajo. Lahko samo upamo, da bo to dobra šola za vlado, pa tudi za poslance, vendar pa takšen način dela ne more in ne sme biti praksa, ker bodo sicer zakoni še slabši, naša odgovornost kot zakonodajalcev pa je prevelika, da bi si lahko toprivoščili. Naša poslanska skupina podpira vsa prizadevanja za harmonizacijo naše zakonodaje, vendar pa preudarno in v medsebojnem zaupanju in sodelovanju. Ali po vsem tem lahko še govorimo o zaupanju? Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Dušan Vučko. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Spoštovani minister, kolegice, kolegi. Predlog novele zakona o varnosti cestnega prometa je bil v zakonodajni postopek vložen skupaj s predlogom, da ga državni zbor obravnava in sprejme po hitrem postopku. Predvsem z utemeljitvijo, da to zahtevajo izredne potrebe države. Res je, da je bil zakon o varnosti cestnega prometa sprejet leta 1998 in da gre za dober, moderen zakon, vendar se je v praksi izkazalo, da ima neke pomanjkljivosti in da predvsem ni usklajen z evropskimi smernicami in direktivami. Predlagatelj zakona je v predlog zakona vključil ne samo potrebne uskladitve s pravnim redom oziroma z usmeritvami Evropske unije, ampak tudi druge obsežne spremembe in dopolnitve, kot so: ustanovitev nacionalne organizacije za varnost cestnega prometa, uvedba novih postopkov za ugotavljanje alkohola, mamil in drugih snovi v organizmu ter vrsto drugih sprememb. V poslanski skupini LDS menimo, da so te spremembe seveda potrebne in nujne. Ugotavljamo pa, da predlagane rešitve zakonskega predloga preobsežno posegajo v veljavno zakonsko ureditev, da bi jih sprejemali po hitrem postopku in da tovrstne spremembe zahtevajo več razmisleka in tudi čas. Prav zaradi tega samo se že na odboru za notranjo politiko odločili, da bomo pri predlogu zakona podprli samo tiste določbe členov, ki pomenijo uskladitev s smernicami Evropske unije in po hitrem postopku tudi zaradi tega, ker se jeseni zaključuje predpristopna pogajanja za polnopravno članstvo v Evropski uniji, uskladitev tega zakona z direktivami Evropske unije pa smo obljubili do konca leta 2001. Poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije bo podprla amandmaje odbora, ki črtajo določbe predloga zakona, ki ne predstavljajo uskladitve s pravnim redom Evropske unije. Seveda pa predlagatelja predloga zakona pozivamo, da čim prej pripravi celostno spremembo zakona o varnosti cestnega prometa, v katero naj vključi tako zavrnjene dopolnitve in spremembe, ter pripravi še tiste spremembe, ki so se v praksi pokazale kot neustrezne. Hvala.
Hvala lepa. Slišali smo mnenja poslanskih skupin. Besedo dajem poslankam in poslancem. Pismeno se je k razpravi prijavil gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, zato ga vabim k besedi, nato pa gospod Branko Kelemina. Ker gospoda Jelinčiča ni med nami, dajem besedo gospodu Branku Kelemini, ki se je kot drugi prijavil pismeno k razpravi. Izvolite, gospod Kelemina.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani vsi skupaj! Sam se nekako strinjam s tistimi, ki ste v razpravi izpostavili oceno, da niste najbolj zadovoljni s tem predlogom sprememb in dopolnitev zakona o varnosti cestnega prometa, ki je danes pred nami. Tej oceni se pridružujem in mislim, da je sama obrazložitev in razlogi za sprejetje tega zakona napisani nekoliko površno. Zdaj ne bom krivil ministra za to, ampak mislim, da za to ima svoj strokoven suport, svoje ljudi, ki so na tem strokovno delali in tako naprej, čeprav zdaj vsa teža te odgovornosti in očitki ter kritike padejo dejansko na ministra, vendar on mora poskrbeti, da bodo njegovi sodelavci te stvari uspešno izvedli, za to so tudi plačani, in to verjetno v redu. Skratka, vse obrazložitve, ki ste jih podali ob tem zakonu, v marsikateri navedbi ne držijo. Sam sem zelo kritičen do določenih vaših ugotovitev in podajanja določenih rešitev in tako naprej, ker pravzaprav z določenimi izjavami ali določenimi določbami nekako mogoče tudi zavajate splošen vtis, kako učinkovit in moderen evropski zakon imamo. Seveda bi v tej svoji razpravi, ki ne bo dolga, ne bom vas preveč moril, želel bi samo en segment iz tega velikega sklopa poskušati razčistiti, ker ste pač sami napovedali, da boste v prihodnje, nekje septembra, predlagali novo spremembo. Tudi sam se ne strinjam s tem, da tako na vrat na nos dvakrat zaporedoma obremenjujemo državni zbor in vsa delovna telesa, zato da naredimo neko uskladitev z Evropsko skupnostjo, kar dejansko ni. Naj takoj povem, da če ste že napisali, da usklajujete te zadeve s smernicami EU, to ne drži, in to bom potem v nadaljevanju tudi dokazal. Ne drži! Sam zagovarjam drugačno stališče, ne tistega, kot so zagovarjali nekateri, da Slovenija naj ne bi imela takšnih določb v naših predpisih, kot veljajo v Evropski skupnosti. Ne, jaz se zavzemam, naj bodo popolnoma identične, ne pa celo, da so stvari postavljene pri nas - da sploh niso identične s tistim, kar je v Evropski skupnosti, ne glede na to, da mi nismo člani, ampak mi vemo, da direktive, ki jih sprejema Svet Evrope, po definiciji imajo direkten učinek, če smo mi člani Evropske skupnosti, na našo zakonodajo. Skratka, zavzemam se za to, da bi naša zakonodaja pa le bila primerljiva v celoti ali pa čimbolj na vseh področjih, predvsem pa tudi na tem področju, s pravnim redom Evropske unije. Ampak dobro, o teh stvareh bom še potem pozneje. Ampak poglejte, nekaj me izredno moti v tej vaši obrazložitvi, ki je zelo skromna, moram priznati. Prav gotovo niste obdelali vseh parametrov ali natančno obrazložili, za kaj vse gre. Ampak tukaj, recimo, ste obrazložili tudi, da se bo postavila nova nacionalna organizacija za varnost cestnega prometa in to naprej, kar pomeni tudi finančne potrebe, katere pa se bo poskušalo zagotoviti z drugimi neproračunskimi viri. Tako ste povedali. Torej, v redu. Se strinjam: svet za preventivo in tako naprej - zdaj bo drugačna organizacija. Ampak tukaj ste nam povedali: z drugimi neproračunskimi viri. Pri oceni finančnih ste pa potem to svojo prejšnjo ugotovitev ali trditev, ali kakorkoli jo že želite imenovati, postavili na glavo in ste začeli govoriti, da se sredstva zaradi te nove nacionalne organizacije zagotavljajo iz državnega proračuna in da bo prišlo do povečanja javnih sredstev in tako naprej. Zdaj pa ne vem, zdaj mi pa malo razložite to kombinacijo in to dvojno neskladnost. Enkrat govorite, da bodo to neproračunski viri, drugič govorite, da bodo to dodatna sredstva iz državnega proračuna. Poleg tega, da niti z eno številko ne poveste, koliko je to vredno. Niti z eno številko! Verjetno sploh ne veste, kaj ta številka predstavlja. Na tak način podati finančno oceno sredstev iz državnega proračuna, je s strani vlade do konca nekorektno. In mislim, da vas je dosti tam zaposlenih, da bi te stvari lahko malo bolj natančno opredeliti. In tole bi že moral sekretariat in odbor in vsi skupaj bi morali na to opozoriti in te stvari bolj natančno opredeljevati. Ne vem, tu se je razpasla tukaj neka praksa, kjer dejansko vlada v zadnjem času - opažam pri vseh zakonih - enostavno ne poda natančne finančne ocene ali pa vsaj približno; ne nenatančno, neke ocene dodatnih virov iz državnega proračuna, javnih sredstev in tako naprej, da bi potem tudi vse ostale službe v ministrstvu za finance imele že vnaprej mogoče pri sprejemanju določene zakonodaje nek pregled nad tem, kakšna višina sredstev bo za posamezna področja treba zagotoviti neposredno v proračunu. Skratka, mislim, da so te ocene in ta način nedorečenosti preveč prišli do izraza na vseh področjih in bi tukaj prosil, da razložite, kaj zdaj to dejansko pomeni. Kateri so tisti neproračunski viri, s katerimi vi poskušate zdaj financirati te programe in naloge nove nacionalne organizacije za varnost cestnega prometa, in kaj pomeni to, da po drugi strani terjate sredstva iz državnega proračuna. To glede tega. Zdaj pa glede te uskladitve z direktivami oziroma z uredbo Sveta oziroma z direktivo Evropske skupnosti na posameznih področjih. Vi seveda trdite, da to usklajujete z evropsko zakonodajo. Ne bom rekel, da na nekaterih področjih prav gotovo, ampak na vseh področjih pa prav gotovo ne. Recimo, eno od takih področij je prav gotovo, recimo, mogoče tu mislite spremeniti potem v nadaljevanju z novo novelo zakona ali novo spremembo v septembru, ampak kakorkoli že, ena velikih nelogičnosti in tudi neusklajenosti je na področju pogojev za opravljanje vozniških izpitov in različnih pogojev in usklajenosti zakona o prevozih v cestnem prometu. Tukaj so take zmešnjave narejene, da to živ svet ni videl. In sem tudi želel, da bi se te stvari nekako uskladile, vendar ste to absolutno zavrnili kot neutemeljeno ali kako - ne vem, sicer nisem bil na odboru, nisem spremljal teh stvari -, ampak vidim, da ste enostavno zadevo zavrgli, ne podpirate, ne vem, kakšna je bila obrazložitev za te zadeve. Jaz bom potem pri amandmaju te stvari sprožil, ampak stvari so izredno neusklajene in ne vem, zakaj vi postavljate, recimo, pri pogojih za opravljanje vozniškega izpita popolnoma drugačne pogoje, kot veljajo v Evropski skupnosti. Zakaj? Ena takih stvari je, recimo, da mi zahtevamo, da mora kandidat za voznika motornih vozil kategorije D opravljati vozniški izpit samo takrat, ko že poklicno vozi najmanj dve leti motorno vozilo kategorije C. Tega Evropska skupnost nima, če pa ima, pa povejte, kje to piše. Jaz imam direktivo tukaj, to je peta direktiva, če se ne motim, in teh stvari tam ni. Oni imajo celo vrsto kategorij izpitov, tudi D kategorije, ki jih vi zdajle, jaz imam občutek, niste upoštevali, kdaj jih boste upoštevali, boste tu povedali, ampak mi poznamo še celo vrsto drugih v Evropski skupnosti kategorij izpitov D, ne bom jih zdajle našteval. Poglejte si direktivo, pa boste videli, katere to so. In mislim, da bi lahko te uvedli tudi mi. Zakaj tega ne storimo zdaj? Kdaj bomo to storili, če pravite, da usklajujemo zakon z direktivami Evropske skupnosti? Potem pa taki nesmisli, ki ste jih napisali, recimo, v neki zakon. Recimo, direktiva govori, recimo en primer, "da najmanj eno leto opravlja prevoz blaga s tovornimi vozili, ki presegajo težo 3,5 tone". Naši strokovnjaki, seveda ne vem, od kod so se vzeli, pa so prevedli tole, tole si poglejte, kaj so napisali oni: "vsaj eno leto," to je direkten prevod, bi moral slediti, tako kot sem prej povedal, oni so pa napisali, "vsaj eno leto mora delati kot voznik blaga v cestnem prometu z vozilom, katerega največja dovoljena masa presega 3,5 tone". Kaj to pomeni, da mora delati kot voznik blaga v cestnem prometu? Kakšen prevod je to? Tole, lepo vas prosim! In to nihče ne usklajuje, nihčene upošteva - zaradi naglice državnega zbora, dela državnega zbora, obremenitev vseh, ki so, nihče teh stvari ne vidi. Kako se lahko taki prevodi sploh - in tudi sekretariat teh stvari mogoče ni opazil. To je v zakonu o prevozih v cestnem prometu, kjer se postavljajo spet dodatni pogoji za voznike avtobusov in tako naprej, kar je totalno neusklajeno s smernicami Evropske skupnosti. To ni res, kaj se dogaja tukaj! Samo prosil bi zdajle, da mi razložite, da ne bom zavlačeval: najprej mi tisto razložite v zvezi s financami, pa tole, kako bo to usklajeno dejansko s smernicami in kdaj bo to narejeno. In: ali boste to, o čemer zdaj govorim, potem upoštevali. Ker vam lahko kompletno tole razložim oziroma državnemu zboru oziroma za magnetogram, pa tudi za vas, daboste, če slučajno ne veste, kako te stvari v direktivi pišejo, ampak nima smisla, da vam kradem čas. Prosil bi samo, da mi poveste, kdaj bo to usklajeno in ali boste to upoštevali, da bodo pogoji za opravljanje vozniškega izpita v Sloveniji popolnoma enaki, kot so v Evropski skupnosti. Samo to želim, popolnoma nič drugega. Toliko, hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, če se strinjate, kot je običajno, bom dala besedo še ostalim razpravljavcem, potem pa bom dala besedo predstavnikom vlade, da odgovorijo tudi na vaša vprašanja. Gospod Jelinčič, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. V imenu Slovenske nacionalne stranke sem vložil kar nekaj amandmajev, vendar se ne bom spuščal v razlago tistih amandmajev, ki zahtevajo povišanje kazni za določene kršitelje, kajti mislim, da je to v interesu vladajoče koalicije, da pridobi v državni proračun več denarja. In mislim, da če je ta vladajoča koalicija dovolj pametna, bo te amandmaje sprejela. Zato bom prešel na druge amandmaje in predvsem se bom ustavil pri treh, ki pa zagotovo so izredno smiselni, konsistentni in urejajo določene zadeve, ki so, če se ne motim, ministrstvu za notranje zadeve in ministru nekako ušli med prsti.
Spoštovani gospod Jelinčič, dovolite samo pojasnilo, ki je potrebno: smo v okviru splošne razprave in res lepo prosim, da se poslanke in poslanci omejimo na cilje sprememb predloga zakona in vendarle govorimo o teh splošnih terminih, pa se potem v okviru druge obravnave ob vsakem posameznem členu, ki ga imamo odprtega, in amandmajih posvetimo posameznemu členu in amandmajem. Tako smo vendarle ves čas delali in skušali slediti določilom poslovnika. Zato lepo prosim, zdaj smo v fazi splošne razprave in nikakor vam ne bo omejena pravica razpravljati o amandmajih, ki ste jih vložili k posameznim členom. Tako lepo prosim, omejimo se na splošno razpravo. Izvolite, gospod Jelinčič.
Hvala lepa, gospa predsedujoča, za prijazno pojasnilo, ki ga absolutno sprejemam. Na splošno bi povedal, da v luči spremembe tega zakona je bilo narejenih nekaj napak, nekaj nedomišljenosti, ki jih Slovenska nacionalna stranka poskuša popravljati s svojimi amandmaji. In zagotovo je ena teh napak tudi to, da pri 97. členu, ki govori o avtocestah in cestah, rezerviranih za motorna vozila, ni upoštevalo, ministrstvo namreč, da se morajo sem ter tja na tej cesti ustavljati včasih tudi policijska vozila zaradi kontrole prometa, zaradi sanacije prometnih nesreč, zaradi takšnih in podobnih zadev. Ravno tako je ministrstvo pozabilo, da se včasih zgodi, da je treba kakšnega poškodovanca zaradi prometne nesreče odpeljati s tega prizorišča in v tem primeru zagotovo morajo vozila ustaviti, poškodovancanaložiti in ga odpeljati. Obenem pa morajo pri tem opravilu določeni ljudje izstopiti iz: ali policijskega, ali rešilnega, ali včasih gasilskega rešila in seveda sanirati tako poškodovanca kakor tudi materialne dobrine, ki so lahko ali razbite ali sesute, raztresene po cesti ali celo v ognju. Zaradi tega sodimo v Slovenski nacionalni stranki, da bi bilo smiselno, da se v 97. členu na koncu člena samega doda 18. dodatna točka ali pa morda 14. - vmes, ki bi govorila, da prepovedi iz 10., 11. in 13. odstavka ne veljajo za policiste pri opravljanju uradne dolžnosti, za tiste osebe, ki opravljajo ogled prometne nesreče in so vključeni v ta sam ogled, za delavce, ki v označenem gradbišču delajo na avtocesti ali cesti, rezervirani za motorna vozila, kajti včasih je treba tudi kakšna popravila izvesti, in v sedaj veljavnem zakonu in tudi v skladu s spremembo tega zakona se vsi tisti delavci, ki delajo na cesti, pravzaprav ilegalno na tej cesti oziroma izven zakona. Pri dobrem pravniku se lahko zgodi to, da kadar se zgodi nesreča in kdo tega povozi, bo kriv delavec, ki je hodil po cestišču, zaradi tega, ker ni tega opredeljenega v zakonu. Nadalje je treba poskrbeti, da imajo pravico vstopati in pa, bi rekel, prehajanja po cestišču tudi osebe intervencijskih skupin in pa zdravstveni delavci, kadar nudijo nujno potrebno zdravniško pomoč. In ne smemo pozabiti na inšpekcije na cesti pri upravljanju uradne dolžnosti ter delavce upravljavca ceste. Včasih je treba ugotavljati, recimo, debelino cestišča zaradi določenih prometnih nesreč, ki so se predhodno dogodile, ali ugotavljanje določenih razpok nedodelanega cestišča zaradi premajhne vsebnosti določenih sestavin v asfaltni bazi in podobno in v tem primeru je treba zagotoviti tem ljudem, da to lahko izvajajo. Morda je bila napaka, ki se je zgodila ministrstvu - pač zaradi tega, ker nekateri prejšnji ministri niso niti imeli šoferskega izpita, dokler niso prišli na ministrstvo za notranje zadeve in so jim ga šele naknadno zagotovili na ta ali oni način. Vendar pa mislim, da to ni pomembno. Sodim in tako sodi Slovenska nacionalna stranka, da je treba to zadevo, ki manjka v tem zakonu, popraviti in urediti v skladu s splošno usmeritvijo varnosti cestnega prometa. Ravno tako sodimo, da je treba dodati dva nova člena. Gre za ekološke zadeve, ki jih v sosednjih državah, razen seveda v južnih sosednjih državah, že izvajajo. In sicer: če pogledamo v Avstrijo in tudi na Madžarsko, v Madžarski seveda manj, ker zakonsko tega nimajo urejenega, vendar pa na Avstrijskem zagotovo ni mogoče, da bi vozilo, ki vozi oziroma ki uporablja avstrijske ceste, bilo neustrezno opremljeno ali bi imelo emisijo izpušnih plinov izven dovoljenih kategoričnih vrednosti. Zato sodimo, da je smiselno, da se doda novi 64.a člen, ki govori o tem, da minister, pristojen za homologacijo vozil, v soglasju z ministrom, pristojnim za notranje zadeve, in ministrom, pristojnim za varstvo okolja, izda natančnejše predpise o dimenzijah, skupni masi in osnih obremenitvah vozil, o napravah, opremi in delih vozil ter o osnovnih pogojih, ki morajo izpolnjevati naprave, oprema in deli vozil v cestnem prometu, vključno z emisijami snovi in energije v zrak. In pa novi 69.a člen, ki pravi [[...]]
Gospod Jelinčič, dovolite, vem, da želite obrazložiti rešitve, ki ste jih sami predlagali.Vendar vas lepo prosim, da v okviru splošne razprave samo opredelite cilje, ki jih s temi rešitvami rešujete, ne pa, da nam berete vaše spremembe, ki jih imamo pred samo in ki resnično sodijo v drugo obravnavo. Lepo prosim, samo cilj, ki ga s spremembo zasledujete, potem pa boste imeli neomejeno možnost razpravljati o posameznem členu. Tako je zdajšnji poslovnik napisan in tako, res, je moja dolžnost, da zagotovim, da se ga spoštuje. Lepo prosim, gospod Jelinčič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča, tudi za to opozorilo. Vendar se opravičujem, rahlo sem bil zmeden, ker kolegi na moji levi strani so tako glasni, da me motijo v razmišljanju in nisem mogel drugače, kot da sem zadevo prebral. Gospod Jakič, tudi pravi, da sem pozabil cilj, vendar cilja nisem pozabil. Ciljev imam kar nekaj. Eden od teh je tudi ta, da pojasnim ta zakon. Zato sodim, tako jaz kot v Slovenski nacionalni stranki, da je smiselno dodati tudi novi 69.a člen, ki dovoljuje oziroma ki opredeljuje, da se vozila, ki ne izpolnjujejo predpisanih zahtev o napravah, opremi in tako naprej, ter o emisijah, ki jih izločajo v zrak tako v emisijah snovi kakor tudi v emisijah energije, kamor sodi tudi zvok, da se ta vozila lahko odstranijo s cestišča oziroma da se jih pošlje v najbližjo mehanično delavnico, kjer te zadeve odpravijo. Oba predlagana zadnja nova člena oziroma obe spremembi sta pravzaprav evropski spremembi. Te spremembe Evropska unija izvaja že kar nekaj časa, navkljub temu da nekatere države tega eksplicitno v svojih zakonih, [[...]] [[nerazumljivo.]] [[...]]varnosti cestnega prometa, nimajo navedene. Vendar pa ima Evropska unija nekatere od teh zadev uvedene v druge zakone, predvsem v zakone, ki se tičejo varstva okolja in ki jih seveda policija ravno tako spozna in tudi spoštuje in jih upošteva tudi na cestišču, kjer izvaja potem tudi kontrolne preglede in pa seveda tudi sankcioniranje tistih voznikov, ki se tega ne držijo in ki tega ne upoštevajo. Zato smo v Slovenski nacionalni stranki prepričani, da so poleg tistih kaznovalnih zadev izredno pomembne predvsem te tri spremembe, o katerih sem jaz govoril, nekaj jih bo pojasnil še kolega Barovič. Vendar pa mislim, da v smislu prave varnosti v cestnem prometu in pa tudi ekološkega varovanja naše majhne in lepe dežele je smiselno, da ministrstvo upošteva tudi te pripombe in jih vnese v zakonski predlog za drugo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Razprava poslank in poslancev, ki bodo razpravljali v nadaljevanju, je omejena na 5 minut. Besedo ima gospod Kremžar. Izvolite.
Hvala lepa. Oglašam se zaradi tega, ker bi rad bil korekten predvsem do predlagatelja, do odbora za notranje zadeve, ki se je vneto trudil dva dni, da je vendarle zadevo pripeljal do tega, kar je zdaj zapisano, in nenazadnje tudi do vseh kolegic in kolegov, ki so vložili amandmaje. Gre za naslednje. Mi imamo zakon o varnosti cestnega prometa, že omenjeno, iz leta 1998, ki je dober zakon in ne bom ponavljal, kar je kolega Vučko že povedal, ki pa potrebuje seveda veliko dodatkov, sprememb, novosti. Želja predlagatelja in želja predlagateljev amandmajev je bila, da bi seveda to storili zdaj. Hkrati sovpada to s potrebo po uskladitvi določenih stvari z Evropsko zakonodajo, s tako imenovano harmonizacijo z evropskimi direktivami, ker se mudi. Vsi vemo, da je tako in zato je bil predlagan hitri postopek. Ob tem smo se na odboru za notranje zadeve pogovarjali in ugotavljali, da je preveč sprememb - tako s strani vlade, kot s strani poslancev - da bi ta zadeva lahko šla po hitrem postopku. Predvidevali smo, da se bo veliko vprašanj, tehtnih, pravih, na katere so nekateri v razpravi že opozorili, odprlo in so potrebni rešitve. In zato nekako, preden smo se lotilite obravnave, je dozorelo večinsko mnenje in je seveda predlagatelj sprejel ta naš izziv, da se lotimo in da napišemo samo te stvari, ki jih je nujno v tem trenutku zapisati zaradi harmonizacije z evropskimi direktivami in nič več. In zato ni - tam, kjer se je odbor odločal proti nekim amandmajem - ni šlo za to, da je vsebinsko proti tem amandmajem, tako kot se ni opredeljeval vsebinsko proti predlogom vlade, ki je to spisala, ampak je šlo preprosto za to, samo tisto, kar je nujno, samo tisto, kar je v tem trenutku potrebno zaradi harmonizacije rokov in tako naprej, dajmo to izpeljati; in to je neka vmesna faza in jo moramo jemati kot neko vmesno fazo. Obljuba ministrstva in ministra, ki jo je danes ponovil, pa je, da bo vse druge zadeve - in mi vsi, ki imamo veliko pripomb in veliko idej, kako bi te stvari uredili, v korist ljudi, varnosti, ne bom našteval česa vse, bo pa to storjeno do oktobra meseca, taka je obljuba. Sam mislim, da bosta s tem tudi ministrstvo in minister zavezana, da to tudi naredita in predložita. V tem je poanta te zadeve in zato vse kritike, ki letijo na predlagatelja, na odbor, niso s tega stališča utemeljene. Seveda so utemeljene, če pa bi hoteli danes sprejeti celovit zakon, ki bi reševal vse stvari, ki jih mora rešiti ta zakon. Potem bi se jaz strinjal s tem. Gre za hitri postopek, ki v tem trenutku ima namen samo to uskladitev sprejeti in to ničesar - poglejte, mi včasih resnično zaidemo pri nekaterih razmišljanjih, pa najbrž nehote. Mi danes ne sprejemamo prvič tega zakona. Mi govorimo velikokrat, kot da zdaj na novo nekaj postavljamo, nimamo ničesar in zdaj se bo svet podrl. Mi imamo zakon, ki velja, in tu gre, kot vidimo zapisano, za spremembe tega zakona. In te spremembe je treba jemati samo kot to, kar sem povedal; saj je bilo tudi uvodoma povedano, gre za spremembe, ki so izključno harmonizacija evropsko zakonodajo In vse drugo, kar odbor piše tu, da je zavrnil - ni zavračal zaradi vsebine, ampak zaradi tega razloga. To se mi zdi, da je treba nujno povedati in hkrati naj povem le še izmed vsega, se mi zdi to, ta zaveza ministrstva in ministra, da bodo v najkrajšem možnem času - in kot smo slišali, je ta čas mesec oktober, tako je bilo slišati obljube - dobili v obravnavo v eno normalno proceduro najbrž, v obravnavo predlog, ki bo pa imel vse te predloge, o katerih govori kolega Jelinčič, o katerih je govoril kolegaKelemina in vsi ostali, ki so se oglašali. Kajti verjemite, tudi pri nas, v naši poslanski skupini, tudi jaz osebno, imamo veliko idej, veliko pripomb, ki jih bo treba usklajevati. Nihče ne beži od njih, samo odmikamo jih za kakšen mesec ali dva zaradi nuje in zato smo tudi predstavili in sprejeli hitri postopek. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa za besedo še enkrat. Repliciram gospodu Kremžarju. Namreč, lahko se ne samo načeloma, ampak zelo strinjam s tem, kar je povedal, resnično zaradi tega, ker nisem, zaradi obsega dela, ki ga imam vsak dan, in obremenitev, ki se, uspel spremljati tako natančno delo odbora, da bi vedel za te stvari, kar ste zdajle povedali. To res lahko vzamem na znanje in se strinjam s tem, ampak dejstvo pa je, da že v celoti pa tudi predlagatelj ne sledi temu, kar je predlagal, da dejansko bo naredil neko učinkovito splošno harmonizacijo s predpisi Evropske skupnosti. To ni res. So določene stvari še, ki niso usklajene, smo opozorili, je pa še nekaj drugega. Poglejte, prav zaradi tega, ko je državni zbor tako obremenjen s celo vrsto evropske zakonodaje in vsemi drugimi zadevami, ki jih moramo sprejeti, z nujno zakonodajo - jaz mislim, pa glede na strokovne službe, ki jih imamo, in vse naše obremenitve državnega zbora in poddimenzioniranja državnega zbora nasproti vladi, nismo mi dolžni, da bomo toliko sprememb in toliko izboljšav predlagali, recimo, pri sprejetjuposamezne zakonodaje in tudi ne pri tem zakonu. To ni naše delo, lepo vas prosim! Če bi lahko jaz odločil, jaz bi dejansko povedal tako: zakon je sprejemljiv, ga potrdimo, če ne, pa pripombe nazaj na vlado, popravite vse, kar je narobe, pa pridite s takšnim predlogom, s tistimi pripombami, ki smo jih dali. Nič amandmajev ne bi pisal, če bi jaz odločal o tem v tej državi. Poslanec ne bi pisal nobenega amandmaja, ampak bi samo povedal, to se mora tako narediti in dajte to narediti, imate za to strokovne službe. Dovolj jih imate. Mi se pa sami enostavno spopadamo s temi zadevami in to nam jemlje ogromno časa. Poslanci bi se morali ukvarjati, po moji oceni, z drugimi zadevami, ne da moramo študirati in uredbe Evropske skupnosti, razne uredbe Sveta, potem obstoječo zakonodajo, ne vem kaj, dejansko stanje na terenu in tako naprej. Vse te stvari. Saj moramo to upoštevati, moramo poznati, ampak potem še toliko amandmajev in toliko pripomb pisati in se s tem ubadati; mislim, da ni primerno in državni zbor ima prav gotovo veliko drugih političnih pomembnih odločitev, ki bi jih moral sprejemati in odločati o njih in sprejemati neko pametno politiko, za katero enostavno ni časa. Skratka, se lahko strinjam z velikim delom in bom tudi upošteval potem nadalje pri sprejetju amandmajev, tudi pričakujem odgovor ministra in sodelavcev, ne bom kompliciral stvari in upam, da bo potem v jesenskem delu ta stvar urejena tako, kot vsaj približno mora biti. Samo to. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem gospodu ministru, da odgovori gospodu Kelemini. Izvolite.
Najprej bi se zahvalil gospodu Kremžarju, ker je bolj jasno, kot sem sam uspel, pojasnil okoliščine sprejemanja teh amandmajev. Mislim, da je zdaj to jasno in da se je dejansko s soglasjem predlagatelja odbor osredotočil izključno na vprašanja, ki pomenijo usklajevanja s pravnim redom Evropske unije, to, kar smo nekajkrat ponovili. Povedal bi gospodu Kelemini, da smo to zelo natančno proučili, katere direktive to so. Konkretno gre za 11 direktiv, 5 jih je s področja upravnega dela, 3 so s področja socialne zakonodaje, odmori, počitki voznikov, in pa 3 s področja policijskega dela. Vse te so prenesene potem v to besedilo, ki ga je podprl odbor, in to je tisto, kar predlagamo, da se v tej fazi sprejme, vključno s tistim zagotovilom, da bomo prišli tudi s temeljitejšo revizijo. Kar pa zadeva konkretnih vaših vprašanj, prvo se nanaša na financiranje oziroma na domnevno ali zatrjevano različnost trditev v zvezi s tem. To ne bo držalo. Če si natančno ogledate eno in drugo trditev, se ena povezuje z ustanovitvijo oziroma stroški nacionalne organizacije. Konkretno gre to za tole formulacijo čisto na koncu, ocena finančnih sredstev, finančne posledice bo za zagotovitev delovanja nove nacionalne organizacije za varnost cestnega prometa. To je točno in to bo treba zagotoviti iz proračuna. Če vas zanimajo podrobnosti v zvezi s tem, lahko pripravimo informacijo o tem, kako je s stroški za zaposlene, prostori in tako naprej. Dejansko gre za ta vidik, ki ga mora proračun zagotavljati. Gre pa tudi za neproračunska sredstva, to kar ste pravilno ugotovili, kar je pa na začetku rečeno v tem poglavju o operativnem delu. Namreč, tu je pa izrecno mišljeno nekaj drugega, to so denarji za dejavnost sedaj sveta za preventivo in vzgojov cestnem prometu, poslej nacionalne organizacije, dejavnost, ki se pretežno financira z neproračunskimi sredstvi, to je s sponzorskimi, donacijskimi in podobnimi sredstvi zavarovalnic oziroma tistih, ki so pripravljeni vlagati v preventivno dejavnost. Tobo tudi poslej tako in dejavnost nacionalne organizacije ne bo financirana s proračunskimi sredstvi, bo pa osnovna logistika. Tako da ne gre za nasprotovanje, ampak gre za eno in drugo. Upam, da je to pojasnjeno. Kar pa zadeva vašo pripombo, povezano s skladnostjo z direktivami, kar zadeva pogoje za vozniška dovoljenja D kategorije, bi vam moral pritrditi v tem, da je točno, da direktiva ne zahteva tako strogih pogojev dveh let vozniškega dovoljenja C kategorije kot pogoja za pridobitev vozniškega dovoljenja D kategorije. To je naša ureditev, ki je pa direktiva ne zapoveduje, ampak dovoljuje. To pomeni, da direktiva dopušča, da nacionalne zakonodaje uredijo pogoje za posamezne vrste dovoljenj strožje, kar pomeni, da ta dopustnost ne povzroči kolizije med nami in direktivami, ampak dovoljeno skladnost.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa za odgovor. No, strinjam se z vami, da je to tako, kot ste zdajle povedali, dobro, tudi za prvi del, pa tudi za ta drugi del. Ampak vseeno se mi zdi, če že moramo slediti neki primerjavi z Evropsko skupnostjo, zakaj moramo mi določene stvari postavljati še bolj ostro, še težje pogoje, ker to, mislim, da naše ljudi dodatno obremenjuje - ne samo finančno, ampak tudi časovno in tudi psihično. Vse te stvari so dodatne obremenitve za naše občane in mislim, da če, recimo, ena Evropska skupnost ne postavlja nekih takih dodatnih pogojev, in to, mislim, da so težki pogoji, ker - poglejte, totalen nesmisel je, da najprej za kategorijo D moraš dve leti imeti kategorijo C, poklicno seveda opravljati to dejavnost, potem, ko si pa naredil D, potem pa še, če hočeš voziti na daljših relacijah, moraš še najmanj eno leto do 50 kilometrov voziti. Oziroma to še niti ni tako hudo, ampak najbolj hudo je, ko moraš, ko smo mi napisali, recimo, v enem zakonu, da moraš, poglejte, če hočeš, ko si naredil izpit D, vsaj eno leto delati kot voznik blaga v cestnem prometu - to, kar je, kot sem prej povedal, narobe definicija, narobe prevod, ki bi ga bilo treba popraviti enkrat -, katerega največja dovoljena masa presega 3,5 tone. Torej, potem ko si izpolnil vse pogoje, če hočeš še voziti na relacijah preko 50 kilometrov, moraš še ta pogoj izpolniti. Ta pogoj, da dejansko Evropska skupnostima. Evropska skupnost ima ta pogoje, kot sem ga zdajle prebral, da moraš vsaj eno leto delati kot voznik oziroma pač voziti vozilo, katerega največja dovoljena masa presega 3,5 tone, nima pa onega pogoja, da moraš imeti C izpit najmanj dve leti poklicno. Tega pa nimajo. Tako se mi zdi obremenjevati naše državljane je nekorektno. In bi predlagal - to imate tukaj itak v moji obrazložitvi oziroma v obrazložitve s strani naše poslanske skupine -, da bi pa le poskušali razmisliti o teh stvareh, ali ni dovolj, da ima nekdo kategorijo D in na podlagi te kategorije, ko je star 21 let, lahko ima tudi kategorijo C in D, v vseh svojih niansah, kot jo ima tudi Evropska skupnost. Predlagal bi, da se razmisli o tem in da se potem tudi v nadaljevanju pri pripravi naslednjih sprememb zakona upošteva. Samo toliko, ker se mi zdi, da je neupravičeno, da dodatno naše državljane obremenjujemo z nekimi zahtevami, ki jih Evropska skupnost ne zahteva. Samo toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da lahko zaključim splošno razpravo. Lahko? Zaključujem torej splošno razpravo in prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj tretjina navzočih poslancev. Spoštovane poslanke in poslanci, ki se nahajate v svojih pisarnah, lepo prosim, da se nam pridružite, ker bomo v nadaljevanju opravili zahtevno glasovanje o predlogih amandmajev, ki se nahajajo kar na 49 straneh in to seveda predvsem iz razloga, ker gre skoraj v večini za črtanje členov, torej za črtanje tistih sprememb, ki niso neposredno povezani s prilagajanjem naše države zakonodaji Evropske unije. Tako bi v nadaljevanju prosila, da to dejstvo, s katerim se je odbor dva dni srečeval, vendarle s potrebno pozornostjo upoštevamo in opravimo dokaj količinsko glasovanje. Glasovali bomo torej o predlogu sklepa, kot sem ga predstavila. Glasujemo. Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 38, proti 1. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo torej na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 10.7.2002. Na klop pa ste dobili tudi amandmaje štirih poslanskih skupin pozicije, ki jih bomo obravnavali takrat, ko bodo prišli na vrsto. V razpravo dajem 1. člen in amandma odbora, da se člen črta. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 46. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 2. členu in amandmaju odbora, da se člen črta. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Prvo glasovanje ni bilo uspešno. V dvorani nas je zadosti. Lepo bi prosila za potrebno pozornost, da po nepotrebnem ne glasujemo dvakrat. Drugič glasujmo o amandmaju odbora. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 6. členu in o štirih amandmajih k temu členu: pod 1 je amandma vlade za spremembo člena, pod 2 amandma poslanca Lavrinca, pod 3 amandma poslanca Krambergerja in pod 4 amandma odbora. Odpiram razpravo. Mislim, da bi pri amandmaju pod zaporedno številka 1 bila potrebna pripomba, da če bo ta izglasovan, ker gre za spremembo člena, so ostali brezpredmetni. Te ni, zato dopolnjujem pojasnila ob amandmajih. Torej, če bomo izglasovali amandma pod 1, katerega predlagateljica je vlada, so ostali brezpredmetni. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Jaz bi resnično prosila za nekaj pozornosti. Proceduralni predlog. Gospod Barovič, izvolite.
Če dovolite, kot proceduralni predlog. Ali vas lahko še enkrat prosim, natančno povejte, kateri pregled amandmajev gledamo, ker mislim, da je to problem ta trenutek. Se pa opravičujem, če drugi kolegi [[...]]Jaz ne vem.
Bom pojasnila ponovno. Delamo po pregledu vloženih amandmajev, ki nosi datum 10.7.2002. Poleg tega pregleda pa smo danes, mislim, da pred po ure dobili na klopi tudi amandmaje, ki pa sledijo pripombam sekretariata, da - vendar bomo o njih govorili takrat in vas bom tudi opozorila, ko bomo s pregleda prešli na obravnavo teh amandmajev. Gre za pregled amandmajev z datumom 10.7.2002. Drugič glasujemo torej o amandmaju vlade, in ob sprejetju le-tega postanejo amandmaji pod zaporedno številko 2, 3 in 4 brezpredmetni. Drugič glasujemo. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 38, proti 2. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, 6. člen spremenjen; ostali amandmaji so postali brezpredmetni. Zdaj prehajamo na stran 6 pregleda amandmajev. V razpravo in odločanje dajem amandma odbora k 7. členu, da se člen črta. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 8. členu in dveh amandmajih. Pod številko 1 je amandma odbora, da se člen črta, seveda z opombo, če bo le-ta sprejet, bo amandma pod številko 2, katerega predlagatelj je poslanec Kramberger, brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan; amandma pod številko 2 je torej postal brezpredmeten. Prehajamo na razpravo in odločanje o 9. členu in amandmaju odbora za spremembo tega člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. V razpravo in odločanje dajem 10. člen in deset amandmajev k temu členu. Pod številko 1 je amandma vlade, ki ga odbor podpira, pod zaporedno številko 2 do vključno zaporedne številke 10 so amandmaji poslanca Zmaga Jelinčiča Plemenitega z opombo, da če je amandma vlade pod 1 sprejet, postanejo vsi amandmaji pod zaporednimi številkami od 2 do 10 brezpredmetni, saj amandma pod 1 spreminja besedilo člena. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1, ki spreminja besedilo člena. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma vlade sprejet, člen spremenjen in amandmaji od zaporedne številke 2 do 10 so postali brezpredmetni. Mi pa smo na strani 15 pregleda amandmajev. V razpravo in odločanje dajem 11. člen in tri amandmaje k temu členu. Pod 1 je amandma odbora z opombo, da če bo ta sprejet, sta amandmaja pod 2 in 3, katerih predlagatelj je Zmago Jelinčič Plemeniti, brezpredmetna. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Pod 2 in 3 sta postala brezpredmetna. Odločamo še o 11. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. V razpravo in odločanje dajem 13. člen in dva amandmaja. Pod 1 je amandma odbora, da se člen črta z opombo, da ob tem primeru postane amandma pod zaporedno številko 2 brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 15. členu in amandmaju odbora za črtanje tega člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. V razpravo dajem 16. člen in amandma odbora za črtanje tega člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. V razpravo dajem 17. člen in amandma odbora za črtanje tega člena. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 17. člen črtan. V razpravo in odločanje dajem 18. člen in amandma poslanca Krambergerja k temu členu. Vlada in matično delovno telo amandmaja ne podpirata. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 9, proti 37. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o 18. členu v celoti. Glasujmo! Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Lepo prosim še za nekaj pozornosti. V dvorani nas je zadosti. Drugič glasujmo o členu v celoti. Glasujmo! Tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno. Tretjič bomo glasovali ob 17.45 uri o 18. členu v celoti. Ob 17.45 uri. Hvala lepa.
Tretjič bomo opravili glasovanje o 18. členu v celoti in s tem tudi ugotovili navzočnost v dvorani. Lepo prosim, da vsi, ki se nahajate v bližini, da pridete v dvorano, da bomo lahko veljavno odločali. Tretjič torej odločamo o 18. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 19. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma odbora, pod 2 amandma poslanca Zmaga Ječinčiča Plemenitega. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Odločamo še od amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 8, proti 33. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 20. členu in amandmaju odbora, da se člen črta. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 20. člen črtan. Smo pri 21. členu in amandmaju odbora za črtanje člena. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 55. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Smo pri 22. členu in amandmaju odbora k temu členu za spremembo člena. Vlada amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Se opravičujem. V okviru še dopustnega časa je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke vložila amandma k 22. členu. Amandma še ni razmnožen, zato gre ravno tako - amandma odbora govori o spremembi člena, amandma k 22. členu poslanske skupine pa govori, da se peti odstavek 117. člena spremeni tako, da se glasi [[...]]Mislim, da vendarle morate dobiti pismeni predlog amandmaja. Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa. Ta predlog je bil dan na osnovi 204. člena še vedno veljavnega poslovnika, ki govori: "Pri hitrem zakonodajnem postopku je mogoče predlagati amandmaje v ustni obliki [[...]]
Gospod Barovič, po nepotrebnem citirate, ker sem rekla, da je amandma veljavno vložen, vendar ga poslanci nimajo na mizi, in moj pomislek je glede na njegovo dolžino bil samo ta, da moramo počakati, da ga dobijo poslanci na mizo. Še vedno sprašujem poslanke in poslance, ali želijo besedilo amandmaja v pismeni obliki na mizo ali so zadovoljni s tem, da poslanska skupina obrazloži predlog amandmaja? Ker nihče ni proti, ga bom najprej sama prebrala, potem pa ga bom dala v razpravo. Poslanska skupina vlaga amandma k 22. členu v sledečem besedilu: "Peti odstavek 117. člena se spremeni tako, da se glasi: 'Ne glede na določbe tretjega in četrtega odstavka tega člena se izreče vozniku motornega vozila, ki ima v organizmu več kot 1,5 grama alkohola na kilogram krvi ali več kot 0,71 miligrama alkohola v litru izdihanega zraka, poleg denarne kazni ali kazni zapora namesto kazenskih točk sankcija prenehanja veljavnosti vozniškega dovoljenja v kategoriji vozil, v kateri je storil prekršek, ne glede na število do tedaj doseženih kazenskih točk.'." Obrazložitev: "Nesmiselno je, da bi voznik tovornega vozila izgubil službo zaradi prekrška, ki ga je storil v vsebinsko ločeni kategoriji voznikov vozil." Se pravi, ta amandma in amandma odbora ter 22. člen v celoti dajem v razpravo. Gospod Barovič, izvolite, potem gospod Lavrinc.
Hvala lepa. Vem, da se ponavljam, pa vendarle bi rad še enkrat povedal. Poglejte, nekdo - ta amandma je vložen tudi na zahtevo oziroma prošnjo združenja šoferjev in avtomehanikov Slovenije - nekdo, ki korektno opravlja svoje delo kot voznik tovornjaka ali avtobusa - bom zelo kratek in jedrnat ter jasen - ni spil ničesar, pride domov, se usede v avto, najde družbo, nekaj spije preveč, recimo na moped, recimo na moped, spije preveč; policisti ugotovijo, da je storil prekršek. S tem so mu odvzete pravice, da vozi katerokoli kategorijo. Bom dal primerjavo - se opravičujem, nikogar ne želim žaliti, dam primerjavo. Že spet enako. Odvetnik se vozi, bil je naporen, trd dan, ravno tako nekaj spije, ravno tako, ravno tako ga dobi policist, prejme kazen. Resda se ne bo smel voziti po tem zakonu, vendar bo svoje delo lahko opravljal naprej. Toda njegovo delo kot odvetnika, ko dela trezen, je prav tako odgovorno in verjamem, da ga tudi opravlja tako, ampak ga sme opravljati. Verjamem pa tudi, da tisti, ki se je z mopedom pijan, več kot 1,5 je imel, peljal domov, da bi bil naslednji ali drugi dan popolnoma enako odgovoren v avtobusu. Jaz bi rad to primerjavo. Poklic je to, poklic in prav je, da se meni vzame, če sem profesionalni voznik, vozniška kategorija mopeda, osebnega avtomobila, prav je, prav je, da se mi vzame, vendar moj poklic bom opravljal naprej še toliko bolj zavestno, kot ga je ves čas, kot voznik, recimo, avtobusa. Ne smemo enačiti, da voznik avtobusa, če pije, pije in je zato pijanec, nekdo drug, ki opravlja enako odgovorno delo, pa zato ni pijanec, se ga je pač enkrat napil. Želel bi, da to razumemo. In to vprašanje so meni zastavili kolegi iz združenja šoferjev in avtomehanikov Slovenije in zato se ta naš predlog ponavlja in ponavlja in ponavlja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc. Po vrstnem redu, najprej gospod Lavrinc, potem gospod Vučko in potem - gospod Lavrinc, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Če bi bilo vse to natančno povedano, kar je bilo povedano, bi se človek lahko še strinjal. Tako pa je bilo nekaj izpuščeno, morda zaradi nevednosti, morda pa zato, da se dejanski stan prikrije. Namreč, za kaj gre? Tovrstno vprašanje nas je žulilo že zdavnaj nazaj, zato smo popravili zakon o prekrških, omogočili izredno omilitev kazni in iz prakse vam lahko zagotovim, da vsi, ki se preživljajo, ne samo poklicni šoferji, tudi ta odvetnik, ki je bil prvič zaloten in ker se ve, da potrebuje vozilo - skratka, lahko mesar in ne vem, kdo vse, ki ima takšen poklic, pri katerem seveda potrebuje vozniški izpit in je prvič zaloten, skoraj praviloma doseže to izredno omilitev kazni. Absolutno skoraj pa lahko zatrdim, da pa vozniki, ki se poklicno ukvarjajo s prevozom, torej ki vozijo in služijo kruh s tem. Torej zato ni nobene potrebe. Če pa ga nekdo, bom rekel, "pokrona" enkrat, dvakrat ali večkrat, v takem primeru seveda pa ta izredna omilitev kazni odpade, ker sodnik ne bi nasedel, da je to zgolj slučaj, da so ga zalotili vinjenega. Zato mislim, da tega amandmaja ne smemo podpreti.
Hvala lepa. Sprešujem - več rok je. Dovolite, zelo težko razločim tudi med ostalimi prijavljenimi, kdo želi replicirati, kdo razpravljati. Gospod Vučko. Sprašujem, se odpovedujete - hvala lepa. Gospod Lenko? Ne, ne, povejte, replika ali razprava? [[Razprava.]] Hvala lepa. Potem ima prednost gospod Barovič. Gospod Gasparini, vi ste želeli repliko. Najprej je na vrsti za repliko gospod Gasparini - je prej dvignil roko, vendar resnično ne znam razbrati, kaj kdo želi. Gospod Gasparini, replika. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Repliciram gospodu Baroviču in ga vprašam. Ali bi vi, gospod Barovič, vaše otroke zjutraj dal na šolskem avtobusu, ki ga pelje šofer, ki ga zvečer na mopedu pijanega zaloti policaj? Hvala.
Hvala lepa. Replika, gospod Barovič.
Hvala lepa. Saj bom zelo kratek. Najprej bi, bom rekel, kar dobremu kolegu, gospodu Lavrincu, povedal, da me mogoče ni prav razumel. Ne bom rekel odvetnik, bom rekel poslanec? Prav? Prav. Kdorkoli med nami se kdaj združi s kom in kaj popije in pelje. Policaj ga dobi, ga ustavi in mu izreče kazen. Jasno, jaz se bom vozil v službo, ali pa kdorkoli bo, z vlakom. Ampak svoje delo bom opravljal kot poslanec. Bom ga opravljal. Imam to možnost. Šofer, ki je bil na mopedu, pa nima te možnosti, da vozi. Kar pa se vas, gospod Gasparini tiče, bom rekel takole. Vprašanje je demagoško krasno zastavljeno in tudi odgovor je seveda jasno: ne. Pa vendarle, jasno ne, če bi vedel, da je tisti šofer pijan vozil avtobus. Poznam pa ogromno ljudi, sem član združenja šoferjev in avtomehanikov, ki se na svojem srečanju družijo in združijo in kaj dobrega pojejo in kaj dobrega popijejo, pa so prišli zasebno, s svojimi avtomobili. In jaz ne vem, zakaj bi jih takrat moral kriviti za vse, kar bodo morali še v svojem življenju delati in početi. Vsak človek mora imeti svojo zavest, kaj sme in kdaj ne sme. Rad bi samo to: razumite vendarle, da nekdo lahko kljub izrečeni kazni - jaz sem proti temu, da bi bil alkohol, če bi bil predlog zakona za zmanjšane stopnje, bi bil "za". Vendar, nekdo lahko vse druge poklice opravlja, med drugim lahko rečemo pošteno in iskreno, pa spoštujem kolege policiste, tudi oni so kdaj pili. Tudi oni so kdaj pili! A zato, ker bodo zasebno, če jih bodo ustavili in napisali, da so bili preko 1,5, ali zato ne bodo smeli opravljati svojega dela kot policisti? Lahko se zgodi. Ni nujno. Jaz ne zagovarjam alkoholikov, pijancev in tako naprej, ker ne vem, zakaj me tako razumete. Ogromno je profilov, ki so lahko brez poklica. Pa je bil pač zaloten na mopedu, pa je šofer avtobusa ali pa policist zasebno, pa je drugače policist pri cestni policiji. Jaz želim samo razložiti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Jelinčič in potem gospod Lenko razprava. Replika.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Gospod Lavrinc je govoril o izredni omilitvi kazni. In ker se tam dogaja, da se skoraj praviloma zgodi, da je nekomu kazen oproščena. S temi besedami je povedal, da obstaja določena diskrecijska pravica nekoga, ki nekomu oprosti, nekomu pa ne oprosti. Odvisno od tega, kako je nekdo komu blizu, kako se kdo s kom pozna, kako je kdo s kom v sorodstveni zvezi ali v kakšni koli drugačni zvezi. Lahko bi človek pomislil tudi o kakšni finančni zvezi, ko je kdo dobil kakšno zadevo v žep ali na mizo ali pod mizo, v roke ali kaj podobnega. V primerjavi s šoferji, ki se, recimo, lahko peljejo na mopedu zvečer domov rahlo okajeni in vozijo avtobus, bi povedal gospodu Gaspariniju, da šolski avtobusi imajo jutranje kontrole, kjer je treba pihniti v aparaturo, ki jo on verjetno kot zdravnik pozna, če ne, mu jo lahko pokažemo pa razložimo, kako deluje, mogoče bo lahko tudi pihal vanjo, in v tem primeru tisti človek naslednje jutro ne bo vozil šolskega avtobusa. In zdaj, če gremo naprej, ali to pomeni, da bomo v naslednji spremembi kakšnega zakona ne samo o varnosti cestnega prometa, ampak o varnosti prometa na sploh, prepovedali, da bo tisti, ki bo pijan vozil enkrat slučajno zvečer moped, da mu bodo prepovedali in mu bodo vzeli, recimo, licenco kapitana dolge plovbe, ker je to tudi prometno sredstvo, ker ravno tako vozi potnike in tako naprej. Ali bomo potem v naslednji fazi šli in prepovedali vožnjo vsem pilotom letal zaradi tega, ker se je enkrat zgodilo, da se je slučajno z mopedom rahlo okajen peljal domov. Lepo vas prosim! Greste v neke bedaste ekstreme, ki mejijo na - če, gospod Gasparini, veste, kaj je larpurlartizem, ali pa če še malo globlje, v dadaistične variante zakonodaje slovenske. Mislim, da je smiselno in oportuno, da se ljudem, katerih poklic temelji na resnem in odgovornem delu, kar je, recimo, vožnja avtobusov, vožnja tovornjakov, vožnja v javnem prometu, da se jim dovoli, da včasih, ko se pelje domov, tudi spije kaj. Gospod Gasparini, ne vem, če šolski avtobus vozi v nedeljo, morda pri vas kje ali pa se vam je včasih zdelo vdoločenih trenutkih, da je šolski avtobus vozil tudi v nedeljo, vendar vam povem, če nekdo v soboto zvečer nekaj spije, se usede na avtobus, ne na avtobus, na moped, se odpelje domov, zagotovo v nedeljo zjutraj ne bo vozil šolskega avtobusa. In vi kot zdravnik veste, da določena količina alkohola, v kolikor ni toksična, se zadeva odpravi v toku najmanj 24 ur, če ni prevelika seveda, in sem rekel, če ni tako toksična, da pride do fatalnega zaključka določenih stvari. Vendar mislim, da to, kar se greste tukaj, je čisto nič drugega kot še en dokaz, da hočete uvesti totalno policijsko kontrolo nad določenimi segmenti. Ne vem, zakaj se greste to, res ne vem. In res ne vem, kako boste lahko stopili pred obličje določenih šoferjev, katerih družine bodo zaradi tega ob kruh, kajti vi jih boste spravili ob kruh. Vi jim boste vzeli vse tisto, za kar delajo. In gospod Lavrinc, lepo vas prosim, tudi vi ste že kdaj kaj popili in tudi jaz sem že kdaj kaj popil, pa zaradi tega nismo delali problemov. A nekomu, bo pa treba odrezati kruh in prekiniti vse možnosti za zaslužek.
Spoštovani kolegi poslanci, kar štirje ste javljeni k replikam. Preden vas ta alkoholna zgodba, ob kateri ste se zelo vneli, dovolite samo tehnično pojasnilo, o amandmaju poslanske skupine. Če bo sprejet amandma, ki ga imamo v pregledu, sploh ne bomo glasovali, ker amandma odbora v celoti nadomešča besedilo, se pravi, napade člen in ga spreminja. Tako lepo prosim, da ste racionalni v svojih razpravah, ker seveda tema je vsem dobro poznana in se bojim, da bi o njej vendarle lahko razpravljali več, kot je potrebno. Ne, samo tehnično pojasnilo, ki ga še nisem dala, je to. Replike po sledečem vrstnem redu. Najprej gospod Partljič, izvolite.
Ja, jasno je, da ozdravljen alkoholik s 30-letnim abstinenčnim stažem ni kvalificiran sogovornik pri tej stvari. Tudi na nek način tvegano, če mi moj kolega Zmago reče, da bi s tem zagovarjal bodisi policijsko državo ali pa, da imam neke bedaste primere, če seslučajno v kaki stvari ne strinjam z njim in s kolegom Barovičem. Sem pripravljen, recimo, do 50 procentov prisluhniti argumentom, ki jih vidva pravita. Ampak bom za primer dal približno enake primerjave nazaj. Seveda bi od poklicnega šoferja pričakoval, da ve, da ne sme nikoli pijan sesti v nobeno vozilo, ker je profesionalec. In mislim, da pozna torej to zakonodajo, omejitve in možne posledice bolje od nekoga, ki je komaj naredil izpit in se vozi. Bi od njega pričakoval višji kriterij in neke vrste vzor. Da je vse človeško, je seveda jasno. Diskrecijska pravica je diskrecijska pravica. V marsikaterem zakonu piše od 3 let do 5 let. Tako se mi zdi, da tu ni nič spornega. Pa vprašam obratno. Recimo, iz svojega hobija, ribičije. Kot poklicni ribič ve, da v tem varstvenem obdobju ne sme loviti te vrste ribe, ker se ravnokar plodi. In to je delal do dveh v podjetju Riba v Mariboru, popoldan pa gre za hobi lovit in lovi v prepovedanem - v času varstvene dobe takšne ribe. Torej ker je zdaj delal to kot hobi, je enostavno. Ali lovski čuvaj, ki hodi s puško in strelja stekle pse, neke zverine, pa popoldan doma s pištolo strelja in nekoga rani. In zdaj bi lahko on poklic opravljal še naprej. Enostavno se mi zdi, da ta argument, ki kakorkoli je human, v mojih očeh pravzaprav ne vzdrži. In se mi ne zdi opomba kolega Maria Gasparinija niti malo smešna. Meni bi bilo tesno dati v ponedeljek v šolski avtobus otroka nekomu, ki je v soboto zvečer pijan z mopedom padel. Meni bi bilo tesno. In se mi, kot rečeno, ti argumenti zdijo malo na trhlih nogah.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc. Ste se odpovedali prej repliki. Hvala lepa. Gospod Gasparini, replika. Izvolite.
Hvala. Ob kruh, pravite, družine. Glejte, ti šoferji so manj pametni. Odnos Slovencev do vina poznamo, vsi ga pijemo. Je res? Nobenemu ne branimo, da ne pije, ker ne morete mu braniti, razen v gostilni do 15. leta ali 18. Potem ne zna piti ta šofer. Mislim, se ne zna obnašati potem, ko pije. Naj se vozi z vlakom domov. Naj vzame taksi. Pa ni treba, da na moped, da v avto sede pijan.
Potem replika, gospod Kremžar in še tri roke vidim za replike.
Torej, beseda je najbolj zapeljivo dekle - očitno. In to je beseda, ki jo vsi razumemo in to je beseda alkohol. Poglejte, do zdaj smo imeli v členih mnogo pomembnejše zadeve, kot je ta, in smo zavestno šli čez to, ker smo že uvodoma govorili in se nekako tudi odločali o tem, da bomo govorili samo o zadevi, ki je vezana in povezana s harmonizacijo z evropsko zakonodajo. Seveda ne počnemo tega in ob prvi priložnosti, ki je takšna, da je čudovito razpravljati, da vsi vse vemo o tem, se razvname hamletovska in ne vem kakšna še razprava. Jaz predlagam in prosim: dajmo nehati s tem in dajmo to, za kar smo hoteli, kar je bilo tudi na odboru vodilo, harmonizacija z evropsko zakonodajo, opraviti. Vse te zadeve, o katerih bo veliko razprave, pa opraviti takrat, ko bo vlada pripravila oktobra predlog, o katerem bomo govorili, ker tovrstnih tem je najmanj 100 do 130 v tem zakonu. Hvala.
Hvala lepa za dobre želje, gospod Kremžar, vendar mi poslovnik ne daje niti najmanjših možnosti, da v celoti ne opravimo dokončne razprave tudi o tem amandmaju. Replika, gospod Barovič. Izvolite.
Replika vsem. Poglejte, vsi so zašli na drugo področje. Ali moram res povedati, da kazenska določba natančno določa, če voznik tovornjaka in avtobusa, če ima v sebi vsaj 0,0001 grama alkohola, so kazenske določbe jasne. Prepoved. Ne bo nikdar več vozil ali pa, ne vem, dolgo časa ne bo vozil ne avtobusa ne tovornjaka. Kazenske določbe za voznika tovornjaka, avtobusa - te kategorije so jasne. Jasne! Ampak ta človek je potem drug človek, ko se usede, ne vem, bom spet dal primerjavo, za moped. Pa gre za kategorije, ne gre za alkohol. Gre samo za kategorije. Kaj je napačno, če pišemo, da se kaznuje - pravilno, da se kaznuje - v kategoriji, v kateri je storil prekršek. Saj vemo, da D, E in druge kategorije, da nikdar več ne bo opravljal poklica. In prav je tako! Če bo pijan vozil avtobus, nikdar ga naj ne opravlja, pa naj bo sam odgovoren za svojo družino. Ja, ampak to je že vse določeno. Zakaj ga kaznovati še posebej? Še posebej kot zasebnika. Zakaj bi morali mene v parlamentu kaznovati zato, ker sem zasebno storil en prekršek, ne vem, sem se stepel z nekom? Kakšno vezo imam jaz s parlamentom, če se zasebno stepem z nekom? Kakšno? Kakšno?
Če pretepeš poslanca.
Kakšno vezo ima? Mislim, nima, tukaj se ne bom tepel, ne bom prepiral, upam, da imam in uporabljam kulturno besedo. Jaz še enkrat povem: zagovarjam združenje šoferjev in avtomehanikov, povedal sem, sankcije za alkohol v kategorijah tovornjakov, avtobusov so jasno določene. In prav je, da so takšne. Naj bodo sankcije jasne za vsako kategorijo posebej. Za vsako kategorijo posebej. Še posebej bom pa zadovoljen, pa res nima povezave s tem zakonom in bom končal, če bodo takšne restrikcije na področju mamil, pa poglejte takrat svoje otroke, kje hodijo in kaj delajo. Hvala.
Hvala lepa. Replika gospod Jelinčič, potem gospod Petan. Gospod Jelinčič, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Jaz sem prej govoril o mopedu. In danes govorimo o spremembah zakona o varnosti cestnega prometa. V cestni promet sodi tudi "bicikel" ali kolo po domače. Ali to pomeni tudi, če bo policaj dobil nekoga pijanega, okajenega na "biciklu", ne bo smel voziti avtobusa? Tudi to je prometno sredstvo. In če nadaljujemo, vprašam gospoda Partljiča, kakšna pa je razlika, če se nekdo pelje, recimo, z "biciklom" pijan domov ali gre peš pijan domov v soboto zvečer. Kakšna je razlika, če gre taisti šofer avtobusa rahlo okajen z biciklom domov ali če gre totalno "nažgan" po vseh štirih v soboto zvečer ob istem času domov? Kakšna je razlika, gospod Partljič? Gre za izhodišča. Gre za izhodišča, ki se jih moramo držati. Če nekdo stori prekršek v določeni kategoriji, se mu tista kategorija črta. Nekdo, gospod Gasparini je rekel prej, da se ne sme nikoli nič piti. Ni res. In je rekel: piloti nikoli ne pijejo. Ni res. V predpisih, v letalskih predpisih se točno ve, kdaj pilot sme piti in kdaj ne sme piti. In kdaj lahko vozi in kdaj ne sme voziti letala. In ne govoriti na pamet in ne bodite bolj papeški od papeža, lepo vas prosim. Kam bomo prišli? Kam bomo prišli? In kako boste potem pogledali svoje, recimo, kolege, ko boste šli v družbo pa bo med njimi tudi kakšen šofer, ko se ga boste "nacedili" do konca, on bo pil pa kokto zraven vas, kajti drugače ga boste vi prijavili, da mu bodo vzeli dovoljenje. Lepo vas prosim. Kakšni smo! Ali ni nič človeškosti v vas. Ne pozabite, boste vi skrbeli za familije. In vendar se vsak človek kdaj pa kdaj napije. Ni treba, da je ves čas pijan. Ker če je nekdo ves čas pijan, bo tudi napihal takrat, ko vozi avtobus. Če se bo pa v nedeljo zvečer peljal z "biciklom" rahlo okajen, še enkrat ponavljam, ki je tudi prometno sredstvo, ki je sredstvo, ki je zajeto v tem zakonu, ga boste kaznovali in mu boste vzeli možnost preživljanja. Isti človek ali pa kakšen drug, ki se bo pa kotalil po bregu navzdol in da se bo dokotalil do svoje hiše, pijan kot čep, tisto je pa vse v redu. In tukaj sprašujem gospoda Partljiča, naj mi razloži to razliko. Hvala.
Hvala lepa. Preden dam naprej besedo za repliko, bi želela dati pojasnilo tudi predstavnica sekretariata gospa Palhaltinger. Izvolite.
Hvala za besedo. Sekretariat je dolžan pravzaprav ob tem predlogu opozoriti na dve stvari, in sicer predlagana rešitev je bila dejansko predmet odločanja že v okviru dveh predlogov zakonov o spremembah zakona o varnosti cestnega prometa, ki ju je državni zbor zavrnil. Tu bi pa želela dati samo še to opozorilo, da je predlagana rešitev ob tem, da se pravzaprav ne dotika vseh členov, kjer je pravzaprav sankcija v tem smislu v veljavnem zakonu opredeljena. Rada bi povedala, da je z vidika skladnosti s pravnim sistemom tak pristop dejansko vprašljiv, saj je v zakonu o prekrških opredeljen tisti vsebinski okvir, ki določa, da se sankcija prenehanja veljavnosti vozniškega dovoljenja izreka za vse kategorije in ne samo za tisto, s katero je bil storjen prekršek. Zato sem želela tu opozoriti na pravnosistemsko vprašljivost tega predloga. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sprašujem poslanke in poslance, ki so še prijavljeni k besedi, ali vztrajajo pri svojih replikah in razpravah? Lepo prosim, da tisti, ki vztrajate, dvignete roke. Repliko ima gospod Petan, potem razpravo gospod Lenko. Izvolite, gospod Petan.
Hvala. Torej oglasil sem se zaradi čisto specifične stvari. Namreč, gospod Gasparini je dal primer, za katerega sem pa prepričan, da je zelo zgrešen. Namreč, on uvaja princip neke brezmadežnosti. Če ga enkrat "pobiksaš" v eni stvari, potem te udarimo, in je zadeva zaključena - in vam bom to obrazložil - kriterije pa seveda nekdo postavlja. Zadevo lahko gledamo tudi z druge plati, gospod Jelinčič je to malo že omenil. Se pravi - konkretno primer, ki ga je omenil gospod Gasparini - se pravi, šofer avtobusa, če ga dobimo na motorju, potem mu vzamemo po predpisih izpit in seveda ne sme voziti avtobusa. Tisti, ki bo pa na "biciklu" pijan, je pa po predpisih pijan in bo lahko še naprej delal. To je tisto, kar me moti, ker imamodve kategoriji, posledice so strahovito različne, vzroki so pa popolnoma enaki. To se pravi, mi smo določili kategorijo, da si pijan po predpisih in se ti nič ne zgodi, ko si na "biciklu" ali peš; ko pa si na motorju in si pijan, ne smeš biti pijan po predpisih, ti pa vzamejo vse. Ni tako enostavno, to vam hočem povedati. Jaz ne zagovarjam tega, da mora biti pijan - če si profesionalec, moraš biti odgovoren. Vendar ni tako enostavno in črno-belo, zato ker postavljate dve različni kategoriji, ki ju mogoče sami opredeljujete in govorite o neki brezmadežnosti. To me pa moti - da bi nekdo moral biti brezmadežen, in če si ga slučajno "pobiksal", potem te bomo pa udarili, kolikor gre. Zato vam repliciram, drugače se strinjam tudi z vami, ampak stvar ni tako črno-bela, kot ste jo hoteli vi prikazati. Samo zato sem se oglasil. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Lenko, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Morda malo čudno izgleda, da se po času treh mesecev prvikrat javim pri taki razpravi. Uvodoma moram povedati, da sem prek 20 let aktiven član združenja šoferjev in avtomehanikov Slovenije. Mislim, da tu zakonodajalec ali pa bom raje rekel kar ministrstvo za notranje zadeve nikakor noče prisluhniti tej organizaciji, ki je prva za to, da se bori proti alkoholu, prva je za to. Vendar tu zadaj - včasih je bil odvzem tiste kategorije, v kateri so te dobili oziroma za tisto je bil izrečen ukrep - vendar tu iz tega pridejo včasih velike tragedije. Malo me moti, spoštovani poslanci in poslanke, ker ni predlog prišel s prave strani, ko smo ga vsi skupaj malo morda z nasmehom vzeli. Vendar pravim, da moramo temu prisluhniti, da to so resne stvari in da so tu zadaj tudi tragedije. Gospod Jelinčič je dal primerjavo, jaz pa bom dal še malo drugačno. Gresta dva sosednja v gorco z mopedi. V redu. Slavita neki praznik. Prideta nazaj, ju ustavijo. Eden je pilot, eden je šofer. Šofer naslednji teden ne bo smel več tovornjaka voziti z gramozom, pilot bo lahko peljal 300 ljudi z avionom. Mislim, če vse to pretehtamo in na "vago" damo, ni zadeva tako enostavna. Jaz vem, da ta predlog danes ne bo dobil podpore. Samo, spoštovane poslanke in poslanci, dajmo razmisliti, pa morda v jesenskem roku, ko se bo kompletno sprejemal, da bomo tudi to zadevo uredili. Pa bi predlagal, da vsak za sebe intimno tudi malo razmisli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o amandmaju odbora k 22. členu, ki se nahaja v pregledu amandmajev z opombo, kot sem jo podala, da če bo ta amandma sprejet, bo amandma poslanske skupine postal brezpredmeten. Odločamo torej o amandmaju pod zaporedno številko 1 v pregledu. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 37, proti 13. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 22. člen spremenjen. Amandma poslanske skupine je tako postal brezpredmeten. Smo pri 23. členu in amandmaju odbora za črtanje tega člena. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Prvo glasovanje o amandmaju ni bilo uspešno. V dvorani nas je zadosti. Jaz bi prosila za toliko pozornosti in izrazila željo, da bi vendarle skušali danes, glede na to, da jutri začnemo s popolnoma drugo točko dnevnega reda, poskusiti opraviti glasovanje o teh amandmajih. Drugič glasujmo o amandmaju odbora. Glasujmo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Smo pri 24. členu in amandmaju odbora za črtanje tega člena. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Smo pri 25. členu in amandmaju odbora za črtanje člena. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 25. členu in amandmaju odbora za črtanje tega člena. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 26. členu in amandmaju odbora za spremembo tega člena. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Se opravičujem, samo trenutek. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 26. člen spremenjen. Smo pri 27. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 29. členu in treh amandmajih. Pod 1 je amandma poslanca Lavrinca, pod 2 je amandma odbora, pod 3 amandma vlade. Odpiram razpravo. Gospod minister, izvolite. Gospod Vučko, izvolite.
Ja, če se ne motim, bi morali amandma pod zaporedno številko 2 zavrniti, zato ker imamo potem za novi 29.a člen, kjer imamo podobno vsebino in gre za uskladitev s pripombo sekretariata. In zdaj sprašujem vlado, če je moja ugotovitev točna.
Gospod Bugarič, izvolite. Spoštovani predstavniki vlade, kot je bilo med pavzo dogovorjeno, ste rekli, da boste amandma pod zaporedno številko 3 umaknili. Amandmaja pod 2 in 1 ne podpirate, ker ne gre za uskladitev s smernicami Evropske unije, kar pomeni, da ostane osnovno besedilo 29. člena v veljavi in potem predlagate poslankam in poslancem, da se sprejme 29.a člen, ki ga predlagajo štiri poslanske skupine. Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1 k 29. členu. Glasujmo! Navzočih nas je 54. Za je glasovalo 8, proti 38. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 10, proti 33. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma pod 2 ni dobil podpore. Sprašujem, gospod minister, ali umikate amandma ali glasujmo o njem. Pod zaporedno številko 3 gre za amandma vlade. Če vztrajate pri osnovnem besedilu [[...]]Umikate. Hvala lepa. Amandma pod zaporedno številko 3 je umaknjen. Glasujmo še o 29. členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Zdaj pa vas prosim, da pogledate amandmaje, ki jih ni v pregledu. Tu gre za amandmaje štirih poslanskih skupin koalicije, in sicer gre za amandma za novi 29.a člen, ki je usklajen, kot lahko vidite iz obrazložitve, s pripombami sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju štirih poslanskih skupin za novi 29.a člen. Glasujmo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 43, proti 2. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi 29.a člen sprejet. Zdaj se vračamo na 29. stran pregleda. Smo pri 30. členu in amandmaju poslanca Lavrinca k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 10, proti 30. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 48, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 31. členu in amandmaju odbora za črtanje tega člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 42, proti nihče [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Smo pri 32. členu in amandmaju odbora za črtanje člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 33. členu in amandmaju odbora za črtanje člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 35. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 36. členu in amandmaju odbora za črtanje člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Smo pri 37. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Prosim še za nekaj pozornosti. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 38. členu in amandmaju odbora za črtanje člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Smo pri 39. členu in amandmaju poslanske skupine SDS k temu členu. Vlada in matično delovno telo amandmaja ne podpirata. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 18, proti 34. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 40. členu in amandmaju odbora za črtanje člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Smo pri 41. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. Ponovno lepo prosim še za nekaj pozornosti. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Smo pri 42. členu in amandmaju odbora za črtanje člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Smo pri 45. členu in amandmaju odbora za črtanje člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 46. členu in amandmaju odbora za črtanje člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo naodločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 47. členu in amandmaju za črtanje člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 49. členu in amandmaju odbora za črtanje člena. Želi kdo razpravljati. [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Samo trenutek, prosim. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 50. členu. Vloženi so trije amandmaji. Pod 1 je amandma odbora, z opombo, ker gre za črtanje člena, če bo sprejet amandma pod 1, postaneta amandmaja pod 2 in 3, brezpredmetna. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Člen je črtan, zato sta oba amandmaja postala brezpredmetna. Smo pri 51. členu in amandmaju za črtanje tega člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 41, proti nihče. Za je glasovalo 41.) [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Smo pri 52. členu. Imamo dva amandmaja. Amandma pod zaporedno številko 2 je zaradi nesprejetja amandmaja k 50. členu istega predlagatelja postal brezpredmeten. Tako odločamo le še o amandmaju pod zaporedno številko 1. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Smo pri 53. členu. Razpravljamo in odločamo le še o amandmaju pod zaporedno številko 1, ker je amandma pod 2 zaradi nesprejetja amandmaja k 50. in 52. členu postal brezpredmeten. Želi kdo razpravljati o amandmaju pod zaporedno številko 1. Gospod Barovič, izvolite.
Če mi dovolite, jaz ne vem [[...]]
Ne dovolim, gospod Barovič [[...]]
Ja, lahko rečem temu proceduralno. Jaz, koliko se spomnim, se pa opravičujem kolegu – ga ni – predsedniku odbora, da smo tudi 52. člen na odboru črtali. Jaz se opravičujem. Mislim, da imam v glavi, da smo 52. člen na odboru črtali. Tukaj je drugače. Samo to, pa nič več ne bom rekel. Hvala lepa.
Hvala lepa. V nadaljevanju bomo te vaše navedbe preverili. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Smo pri 55. členu in amandmaju odbora za črtanje tega člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in 55. člen črtan. Gospod Barovič, pojasnilo. V redu je tako, kot smo ravnali. Odločitev na odboru ni bila takšna, kot ste vi menili Smo pri 56. členu in amandmaju odbora k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Spoštovane poslanke in poslanci! Pred sabo imamo amandmaje odbora za črtanje členov 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 in 64. Predlog odbora bi se lahko tudi glasil, da predlaga državnemu zboru, da se črtajo členi. Če kdo ne nasprotuje, predlagam, da z enim glasovanjem opravimo črtanje členov 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 in 64. Amandma se torej glasi - črtajo se vsi členi, ki sem jih naštela. V redu? Glasujemo torej o predlogu za črtanje teh členov. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so črtani členi od 57 do 64. Poslovnik nam vendarle omogoča, da tudi poglavja črtamo v celoti, kar pomeni tudi več členov naenkrat. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za nov 64. a/ člen poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Najprej gospod Jelinčič, potem gospod državni sekretar. Gospod Jelinčič, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Mislim, da je amandma za novi 64. a/ člen smiseln. Gre pravzaprav za tisto evropsko kategorijo, kot sem že povedal, jo nekatere evropske države že imajo, nekatere še ne, vendar jo uvajajo. Gre za varovanje okolja, ki je po podpisu kjotskega sporazuma ena od najbolj pomembnih zadev, tako v Evropi, kot tudi v svetu. Zavedati se moramo, da z novim 64. a/ členom, ki morda malo "štrli" izven tega zakona, uvajamo omejitve na področjih, ki onesnažujejo in omogočajo oziroma onemogočajo varno vožnjo, obenem pa tudi varno življenje ob cestah. Dejstvo je, da s tem zakonom res omejujemo predvsem tujce, ki vstopajo v našo državo, zato se mi zdi, da v tem primeru pač ne bo podpore za ta novi 64. a/ člen, kajti vladajoča koalicija mora tujcem vedno prikimavati in poklekati pred njimi. Kadar je potrebno pritisniti na domače ljudi, takrat bomo pritisnili na njih z vso silo, kar se je dokazalo že prej, v prejšnji razpravi o predlogu amandmaja, ki ga je imel kolega Barovič. Navkljub vsemu še enkrat povem, da amandma je smiseln, smiselna je uvedba novega 64. a/ člena in želim, da bi uvedbo novega 64. a/ člena kolegi poslanci in poslanke podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod državni sekretar, želite besedo, izvolite.
Hvala, samo zelo na kratko. Vsebinsko predlogu gospoda Jelinčiča ne nasprotujem, ampak glede na to, da to ni izrecna zahteva, ki se je moramo držati v okviru Evropske unije, se pa zavezujemo, da bomo sugestijo vsebinsko spoštovali, upoštevali pri pripravi predloga za kompleksnejši zakon oktobra. Hvala.
Hvala lepa. Umaknete mogoče gospod Jelinčič amandma?
Lahko umaknemo. Slovenska nacionalna stranka umika ta amandma in če dovolite, gospa predsednica, naslednji amandma je na isto tematiko [[...]] [[Medsebojni pogovor.]] [[...]]in če gospod državni sekretar z isto razlago opravičuje tudi umik novega 69. a/ člena, umikamo tudi ta člen, vendar bi prosil, gospoda sekretarja, da to pove v zapisnik.
V zapisnik. Lepo prosim, gospod Bugarič.
Ja, se strinjam.
Hvala lepa. Torej, amandma za novi 64.a člen je umaknjen. Smo pri 65. členu in amandmaju odbora za črtanje tega člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. V pregledu amandmajev imate k 66. členu amandma vlade in amandma odbora pod 1 in 2. Štiri poslanske skupine so v koordinaciji s sekretariatom vložile amandma k 66. členu, ki z novim besedilom v celoti ureja besedilo 66. člena. Najprej bomo odločali o amandmaju štirih poslanskih skupin k 66. členu, ki nadomešča besedilo v celoti. V tem primeru bosta postala amandmaja, ki ju imamo v pregledu pod 1 in 2, brezpredmetna. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem. Odločamo torej o amandmaju štirih poslanskih skupin. Glasujmo! Navzočih nas je 51. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem besedilo novega 66. člena sprejeto. Oba amandmaja v pregledu sta postala brezpredmetna. Amandma za nov 69.a člen je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke umaknila. Se opravičujem. Imamo še amandma k 68. členu za črtanje le-tega. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. K 70. členu imamo dva amandmaja in v posebni prilogi tudi amandma na amandma odbora k 70. členu, katerega predlagatelj so štiri poslanske skupine. Pod številko 1 je amandma odbora za spremembo celotnega člena, pod 2 je amandma vlade, pod 3 amandma vlade. Če bo amandma pod 1 sprejet, je amandma vlade pod 2 brezpredmeten. V razpravo dajem vse tri amandmaje, amandma na amandma odbora štirih poslanskih skupin, o katerem bomo odločali najprej, in potem o amandmaju pod 1, če bo ta sprejet, postane amandma pod 2 brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma štirih poslanskih skupin. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju odbora pod številko 1. Glasujemo. Navzočih nas je 46, za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet, členi spremenjeni in amandma vlade je postal brezpredmeten. Smo na strani 48 pregleda. Spoštovane poslanke in poslanci, če dovolite, bi končali z delom na tem zakonu, ker imamo samo še dva amandmaja. Hvala lepa. V razpravo dajem amandma poslanca Janca za novi 70.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 10, proti 35. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil podpore. Smo pri 71. členu in predlogu odbora za črtanje tega člena. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. In še zadnji predlog amandmaja za novi 71.a člen poslanca Avšiča. Vlada in odbor ga ne podpirata. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 12, proti 29. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma in s tem novi člen ni bil sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih. Glasujemo Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajam na razpravo o naslovu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Navzočih nas je 49. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. V drugi obravnavi so bili sprejeti amandmaji k veliko členom. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti. [[Ne.]] Zato sprašujem predstavnice sekretariata, ali je morebiti porušena medsebojna skladnost določb zakona. [[Ni.]] Hvala lepa. Zato lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Obrazložitev glasu, gospod Barovič, izvolite.
Hvala. V uvodu sem povedal, kakšno je mnenje poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke o tem zakonu. Nisem pa zaključil, povedal našega stališča, ker ga ne morem, ga nismo niti sprejeli. V imenu stranke bom rekel samo še to, da smo veseli, da je ministrstvo in minister in državni sekretar obljubil, da bo upošteval nekatere pomembne odločitve. Sam pa povem samo to, govorim torej v svojem imenu. V uvodu sem povedal veliko. Društvo šoferjev in avtomehanikov me je prosilo, ker sem poslanec ljudstva, nisem uspel. Mnogo ljudi me je prosilo, naj poskušamo ukiniti nalepke. Tudi tu nismo uspeli. Zaradi tega povem, da bom sprejetju nasprotoval. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 55. Za je glasovalo 41, proti 8. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade in predvsem našega sekretariata se najlepše zahvaljujem za sodelovanje. Hvala lepa vsem. Dovolite samo še sledeče obvestilo. Jutri ob 10. uri pričenjamo z obravnavo 17., 18. in 19. točke dnevnega reda, to je predloga rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2002 in z njim povezanima točkama pod 18 in 19. Najlepša hvala še enkrat in lahko noč.