Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні народні депутати, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:00:14]] Зареєструвалися в сесійній залі 379 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Шиянова Бориса Анатолійовича. Прошу привітати нашого колегу і побажати йому успіхів і здоров’я. [[Оплески]] Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 5 червня 2012 року. Розглянуто 54 питання порядку денного. За результатами їх розгляду прийнято 6 законів та 2 постанови, 22 законопроекти прийнято за основу, 1 законопроект повернуто на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи, 15 законопроектів та 2 проекти постанов відхилено. Шановні народні депутати, відповідно до статті 25 Регламенту у середу відводиться 30 хвилин для виступів народних депутатів України. Прошу записатися на виступи. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на інформаційне табло. Ірина Горіна, фракція Партії регіонів. Забарський, будь ласка. Горіна передає право на виступ Забарському. Наступним буде виступати Орест Муц.
Шановні громадяни України! Шановний головуючий! Шановні колеги! Необхідність оновлення Конституції України підтримується більшістю українських громадян і здебільше сприймається всіма політичними силами та суспільством України. Так за даними соціологічних опитувань, які провів Національний інститут стратегічний досліджень, у необхідності внесення змін до Основного закону переконані майже 63 відсотки громадян України, а 65 відсотків вважають, що конституційні зміни потрібні для наведення порядку в країні. Як свідчить світовий досвід, саме Конституційна асамблея, яка є політично не заангажованою і професійною представницькою інституцією, є однією з найефективніших демократичних організаційних форм забезпечення суспільної підтримки та сприйняття пропозицій щодо конституційних змін досягнених у політичній злагоді суспільства. Виходячи з цього, у лютому 2011 року Президентом України підтримано ініціативу щодо створення Конституційної асамблеї. А 17 травня цього року Президент України підписав Указ про Конституційну асамблею, яким затверджено Положення про асамблею та її персональний склад. Асамблею утворено в складі 95 осіб, які мають відповідну фахову підготовку і досвід роботи у сферах державотворення і правотворення, користуються авторитетом у суспільстві та.уповноважені на виконання цієї функції держави чи місцевого самоврядування. Ними стали представники Національної академії наук України, національних галузевих академій та економічних наукових установ, інших наукових установ та вищих навчальних закладів, профільних громадських організацій та незалежних експертно-аналітичних центрів, політики, судді, експерти, науковці, представники політичних партій та депутатських фракцій і груп у Верховній Раді. На жаль, представники опозиційних сил ухилилися від участі в діяльності зазначеної асамблеї. Депутатським фракціям у Верховній Раді України та політичним партіям, які не подали пропозиції щодо кандидатур до персонального складу Конституційної асамблеї, все ж таки надана можливість вносити такі пропозиції протягом діяльності асамблеї. Хочу зазначити, що всіма європейськими інституціями зазначена діяльність асамблеї сприймається такою, яка вкрай необхідна Україні для того, щоб завершити реформи та виконати зобов’язання перед Європи. А також здійснити оновлення Конституції на благо всього українського народу. Відмова опозиції брати участь у роботі Конституційної асамблеї тільки в черговий раз підкреслює її бездіяльність та байдужість до суспільства нашої держави, в той час, коли запровадження таких конституційних реформ вкрай необхідна. Я закликаю опозицію долучитися до роботи Конституційної асамблеї, визначити серед фахівців, які є в складі депутатських фракцій і груп, тих, хто буде включений до.
Завершуйте, будь ласка.
щоб разом, в складі цієї асамблеї, виконати важливішу функцію щодо оновлення Конституції України на благо всього українського народу. Дякую.
Орест Муц, фракція Партії регіонів. Будь ласка, Бондаренко. Наступним буде виступати Олег Ляшко.
Уважаемые коллеги, сегодня украинские журналисты отмечают свой профессиональный праздник День журналиста. От имени почти полутора миллионной армии Партии регионов, хочу поприветствовать многотысячную армию "акул пера" и "властелинов микрофонов", и пожелать вам успехов в деле. Украинская журналистика учится быть независимой, объективной, влиятельной и ответственной социальной силой. Ее ругают за ошибки и хвалят за достижения. Сегодня же хочется отметить то лучшее, что есть у отечественного журналиста, что необходимо сохранить и преумножить. Прежде всего, украинский журналист многоголосен, разнообразен по взглядам, научился не бояться, научился отстаивать свои права, научился объединяться ради благородных целей. Украинский журналист учится критическому мышлению, учится быть равно скептичным ко всем и ко всему, учится кроме плохого, видеть и хорошее. Украинский журналист учится быть ответственным и неравнодушным. Глобальный цифровой мир изменил журналиста и изменил требования к профессии, но он не изменил человеческую мораль и принципы работы. По-прежнему в чести отвага, честность, милосердие и неравнодушие, по-прежнему в почете объективность, полнота и сбалансированность. Все эти качества необходимы украинскому журналисту для того, чтобы заслужить доверие своего читателя, зрителя, слушателя. И только через доверие журналист сможет удержать ту саму четвертую власть, которой традиционно наделяют средства массовой информации. Украинские экономические и правовые реалии, к сожалению, не позволяют динамично развиваться отечественным телеканалам, газетам, журналам и Интернет-сайтам. Существует масса технических барьеров доставшихся в наследство от прошлого. Вот почему одна из важнейших задач для власти на нынешний момент – это дерегуляция предпринимательской деятельности, в том числе и в области медиа. Об этом неоднократно заявлял и Президент Украины Виктор Янукович, и Премьер-министр Украины Николай Азаров. Сейчас в парламентском подкомитете по вопросам телевиденья и радиовещания идет работа над новой редакцией Закона о телевиденье и радиовещании. В этом документе мы хотим отразить все чаянья и надежды отечественных электронных медиа, снизить возможности вмешательства государства в хозяйскую деятельность медиа, обновить законодательство с учетом технического прогресса, упростить регистрацию новых видов аудиовизуальных услуг, развить многообразие источников информации, контента и точек зрения. Проще станет работать СМИ, больше шансов на развитие украинской журналистики. А это значит – сохранение рабочих мест для журналистов, образование новых, повышение их доходов, финансовая уверенность их семей в завтрашнем дне. Я верю, что вместе мы сможем многое. Я верю в то. что лучшие законы пишутся только совместным пером. Поэтому, используя возможности парламентской трибуны, приглашаю журналистов к сотрудничеству в написание нового закона о телевиденье и радиовещании. И еще раз, с праздником вас!
Олег Ляшко, позафракційний, Радикальна партія. Наступним буде виступати Микола Кульчинський.
Шановні громадяни України, учора після голосування в парламенті скандального законопроекту 9127 читаю заголовки популярних електронних ЗМІ: "Рада тихенько увечері урізала пільговиків з 2013 рок. Рада прийняла скандальний закон о льготах афганцям і чорнобильцям. Депутаты спрятали под "языком" отмену льгот чорнобильців і афганців. У цій ситуації можна сказати лише таке: чули дзвін, та не знають, де він. Я до останнього був у парламентській залі вчора. То ж не з чужих слів знаю, що там насправді відбувалось. Під час розгляду законопроекту про державні гарантії виконання рішень судів у другому читанні саме за моїм наполяганням з нього були вилучені, я наголошую для всієї країни, вилучені антиконституційні норми, якими пропонувалось фактично скасувати два десятки соціальних законів, надавши уряду право самостійно встановлювати розміри і порядок виплат державних соціальних гарантій, залежно від доходів державного бюджету. Отже, про жодне урізання чи відміну пільг саме цим законом не може бути і мови. З усією відповідальністю стверджую, в остаточній редакції прийнятого законопроекту залишились лише норми, що гарантують виконання рішень судів про стягнення коштів боржником, за якими є державний орган чи державне підприємство. У такому вигляді цей закон вкрай потрібний, бо дозволить домогтися виконання мільйонів рішень судів, які сьогодні роками припадають пилом у відділах виконавчої служби. Саме тому я голосував теж за цей закон. Відповідно до нового закону, виконання рішень суду про стягнення коштів з державного органу здійснюється в межах бюджетних призначень. А в разі відсутності цих призначень, за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для виконання рішень суду. Перерахування коштів стягувачів здійснюється у тримісячний термін. Якщо кошти не перераховані у вказаний термін, стягувачу сплачується компенсація в розмірі 3 відсотків річних від несплаченої суми. Це перша наша перемога. Усіх тих людей, які впродовж тривалого часу виходили на акції протесту по всій країні. Адже врешті ми змусили владу відмовитись від намірів позбавити мільйони українських громадян конституційного права на соціальний захист. А також змусили уряд гарантувати виконання рішень судів, які сьогодні не виконуються під приводом відсутності коштів у бюджеті. Але боротьба за соціальні права громадян не припинена і її треба обов’язково продовжувати. Бо ще не скасовані минулорічні рішення неконституційні Конституційного Суду, прикриваючись якими уряд краде мільйони, обкрадає мільйони пенсіонерів різних категорій, належні їм по закону пенсії. Тому питання відставки нинішнього уряду та радикальної зміни усієї влади в Україні як ніколи на часі.
Микола Кульчинський, фракція "Наша Україна - Народна самооборона". Наступним буде виступати Андрій Павловський.
Шановні громадяни України, дорогі українці, вчора було перейдено Рубікон, влада явила своє обличчя, обличчя колонізаторів, які поділили український народ на колонізаторів і колонізованих, відновили статус російської мови як мови руїни, як окремої особистості так і всієї української нації. Було перекреслено Конституцію України, статтю 10 і статтю 11 Конституції України, в межах яких гарантується розвиток мов національних меншин і забезпечуються всі їх мовні, культурні права. Вчора було залишено весь, всі наслідки, коли. російської окупації України, коли мільйони українців були змушені під тиском окупаційної комуністичної чи самодержавної влади в давні часи відмовитися від своєї мови і своєї культури. Бо це неспроста, неспроста українці і сьогодні розмовляють російською мовою. Ця ментальна агресія щодо України, щодо українців, вона продовжувалася всі ці 20 років і не без допомоги сусідньої російської держави. Єдиний можливий шлях України – порозуміння, це шлях до повернення боргу українському народові, того боргу, про який писав Маяковський: "Товариш москаль, кажу тобі прямо, на Україну зуби не скаль. Вивчи мову цю, в іншому разі." Чи то російськомовний українець, чи то росіянин, який не визнає прав українців – це окупант і колонізатор, і вчорашній закон цей статус затвердив, і перекреслив рух до порозуміння між українцями різних національностей, різних мов, людей, які спілкуються різними мовами. Єдина можлива гуманітарна і культурна мовна політика, я повторюю, це політика відродження українського слова, віками переслідуваного, потоптаного, щоденно ґвалтованого і по сьогодні в українській державі. І це все вчора було перекреслено. Вчора влада зробила антиконституційний крок, поставила себе за межі конституційності в більшості, отже, поставила за межі легітимності у свідомості українських громадян, які не зрадили своєї мови, які не зрадили своєї культури. В цих умовах я закликаю всіх українців до рішучої позиції у кожній суспільній клітині, на кожному місці проти нової окупації України. І неситий не виоре на дні моря поля, не скує душі живого і слова живого. За нами правда і за нами Бог, і за нами історичне буття українського народу, за нами наша земля. І ми не віддамо ні на крок новим окупантам ані нашої культури, ані нашої мови, ані нашої Вітчизни.
Андрій Кожем’якін, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Право на виступ передає колега Павловський.
Доброго дня! Дозвольте від імені фракції "БЮТ – "Батьківщина" привітати журналістів з професійним святом, подякувати їм за розуміння і підтримку. [[Оплески]] Заява фракції "БЮТ – "Батьківщина". Всупереч будь-якому здоровому глузду, порушуючи всі уявлення про свідомість у державній політиці, Партія регіонів спробувала вчора проштовхнути закон, який є одним з найболючіших питань для України – питання про мову. Керує цим процесом сам Президент Янукович. Якби більшість за допомогою спікера парламенту, пана Литвина, не хитрувала при ухваленні в першому читанні цього закону, порушуючи Регламент, ми б не допустили його прийняття. Вчора всі побачили, що проти тих, хто хоче розмовляти українською мовою, застосовували всю міліцію, "Беркут" з газом. Що їх змушує це робити? Перше, відволікти увагу у суспільства від справжніх серйозних проблем: економічних, політичних, соціальних. Друге. Вони прагнуть натягти хоча б кілька відсотків голосів на майбутніх виборах, адже стан довіри до теперішньої влади майже нульовий. Ціна мовного питання – майбутнє держави, адже державність визначається мовою. Існує єдина державна мова і є нація. Є мова – є країна. Тому кожна складова державності: територія, Конституція, національна традиція і мова, – наразі мають надзвичайне значення. Партія регіонів, прагнення її зруйнувати національну самобутність українського народу через мовне питання не тільки загрожує знищити духовні підвалини нашої держави, це, без перебільшення, злочин проти історії та майбутнього нації. Ініціатори цього закону чудово усвідомлювали: він обов’язково повинен спровокувати протистояння, стати каталізатором розбрату і розколу українського суспільства, і провести умовну демаркаційну смугу між Заходом і Сходом. Президент Янукович і Партія регіонів безнадійно відстали від справжній настроїв українського народу. Люди прагнуть жити в незалежній європейській державі. Це не означає зневажного ставлення до будь-якої національності та її мовної автентичності, сучасний світ сповідує толерантність, це виписано в нашій Конституції. Ми чітко усвідомлюємо, що живемо тут в Україні і відтак маємо свою історичну мову – українську, і це закон, а порушення закону – це злочин. Перекладаючи на військову мову, пояснюю. Символом бойової частини є прапор. Втрата прапору за будь-яких обставин тягне за собою розформування підрозділу і його ліквідацію. Українська мова – це духовний прапор нашої держави. Її зникнення означатиме ліквідацію суверенітету і державності України, тому фракція "Батьківщини" категорично проти прийняття цього закону в цілому, він ще не прийнятий, його нема. І не буде. Слава Україні!
Юрій Одарченко передає право на виступ Андрію Шкілю. Наступним буде виступати Микола Деркач.
Я також хочу привітати колег-журналістів. Хочу побажати їм жити в тій державі, за яку ніколи не буде соромно, яка не буде об’єктом моніторингу Європейського парламенту і європейської спільноти. Бо 24 травня 2012 року Європейський парламент ухвалив Резолюцію щодо України, в якій в черговий раз заявив про свою стурбованість з приводу судових процесів проти колишніх і нинішніх високопоставлених чильників уряду і, в першу чергу, проти Юлії Тимошенко, проти котрої було застосовано тортури. Європарламент засуджує той факт, що українська влада порушила нові, політично вмотивовані справи проти Тимошенко і інших, що суперечить принципам верховенства права. У зв’язку з цим Європарламент закликав в чергове українську владу розрізняти політичну і кримінальну відповідальність і внести відповідні зміни до чинного Кримінального кодексу. Європейський парламент наголосив, що демократична боротьба за політичні рішення повинна відбуватися в парламенті, за участю виборців на вільних виборах, вона не повинна знищуватися і забезпечити рівність кожного щодо того, щоб обиратися і бути обраним. Європарламент заявляє, що проведення чесних і справедливих парламентських виборів в Україні буде мати вирішальне значення для майбутнього країни. Європейський парламент підкреслив, що вирішальне значення будуть мати вільні, справедливі, чесні вибори за участю лідерів опозиції Тимошенко і Луценка. В Резолюції йдеться про необхідність проведення комплексних реформ, у Резолюції йдеться про те, що судова реформа проведена, так звана реформа, проведена нинішньою владою, руйнує судову систему, підриває довіру до судової системи, і як результат – з’являються політично вмотивовані переслідування лідерів опозиції. Європарламент розцінив переслідування Тимошенко як зведення політичних рахунків із конкурентом на останній виборчій кампанії, де кілька відсотків розділило – цитую, - нинішнього Президента від лідера опозиції, після чого Президент України кинув за грати вмотивованою кримінальною справою, судилищем за допомогою таких, як Кірєєв. І об’єктивність і прозорість вимагає Європейський парламент, об’єктивність і прозорість у процесах касації у справі Тимошенко, тому що до цього часу касаційний суд з невмотивованих причин і підстав відкладає, постійно відкладає розгляд цієї справи. І хочу наголосити, шановна більшість, або не шановна, але більшість, не підставляйте Україну, не перетворюйте її на мішень дослідження і ударів, не підставляйте під удар ту країну, яка, в принципі, для вас має бути рідною. Може, ви її не любите, може, ви її соромитеся, але не бийте її. Свободу Тимошенко! Дякую.
Микола Деркач, фракція Народної Партії. Ну, будь ласка.
Прошу передати слово Шершуну Миколі Харитоновичу.
Шершун Микола Харитонович, будь ласка. Наступним буде виступати Засуха.
Микола Шершу, фракція Народної Партії. Шановний Голово, шановні колеги! Вчора, 5 червня світ у 41-й раз відмічав Всесвітній день навколишнього середовища. Його мета – привернути увагу до екологічних проблем та нагадати про необхідність змінити ставлення людини до природи. На жаль, вчора через політичні баталії або просто байдужість ніхто не згадав про цю подію. В той же час, не зважаючи на досить розвинуте екологічне законодавство, ми не можемо похвалитися ані чистою водою, ані чистим повітрям, ані вільними від відходів та іншого бруду містами. В цілому занепокоєння викликає ситуація і у всьому світі. За оцінками експертів людство вже на 35 відсотків перевищило обсяги споживання природних ресурсів, які біосфера здатна виробити. Проте суспільство ще не до кінця усвідомлює, що природні ресурси – це базовий матеріальний чильник існування будь-якої спільноти. Від ставлення до них та характеру їхнього використання залежить економічна, політична і духовна модель цивілізації і держави в цілому. Нічим похвалитися і Україні. Тут техногенне навантаження на природне середовище у 4-5 разів перевищує аналогічний показник постіндустріальних країн. Розораність земель досягла вісімдесят процентів площі сільськогосподарських угідь та 57 процентів загальної площі держави. Енергоємність валового національного продукту більше, ніж в десять разів перевищує рівень постіндустріальних країн, водокористування у два з половиною, а подекуди і в десять разів перевищує сучасні технологічні проблеми. В результаті сьогодні в природному або близькому до нього стані знаходиться трохи більше 12 процентів території України, тому навіть у періоди гарячих політичних дискусій ми маємо пам’ятати, що погоня за надприбутками на шкоду екології може обернутися значними природними і матеріальними витратами. Проте Верховна Рада все частіше розглядає законопроекти, спрямовані на спрощення та уніфікацію процедур видачі документів дозвільного характеру з метою створення більш сприятливих умов для подальшого розвитку підприємств України. Якщо в інших сферах діяльності це виправдано, то у сфері охорони навколишнього природного середовища може призвести до катастрофічних наслідків. І це викликає тривогу у Комітеті з питань екології. Тому ми передбачаємо внести декілька надзвичайно важливих законопроектів. Зокрема це проект Закону про оцінку впливу на навколишнє середовище, який дозволить врахувати екологічні ризики у прийнятті стратегічних рішень. Їх потрібно прийняти на цій сесії, бо в іншому випадку тимчасова вигода для держави чи окремих підприємств обернеться незворотними втратами для довкілля, отже для економіки і здоров’я населення. Хотів би щиро привітати журналістів з професійним святом. Хай щастить вам в житті. Дякую.
Дякую. Будь ласка. Шановні колеги, є ж межа. Алла Александровська передає право на виступ Катерині Самойлик. Будь ласка.
Дякую Аллі Олександрівні і дякую Володимиру Михайловичу. В своєму виступі я хочу звернутися особисто до Прем’єр-міністра України Миколи Яновича Азарова та до Кабінету Міністрів України. Минулі два тижні Херсонщину рясно окропили дощі, підтопили будинки людей. Під час зустрічі у місті Скадовську люди скаржилися на бездушність міської влади. Уявіть собі, паралізована літня жінка декілька днів лежить прикута до ліжка. В хаті по коліна води. Допомоги немає. Вона нікому не потрібна і рідні у неї також немає. Сім’ї з малими дітьми, немає куди подітися. Дітей передають через вікно, коли на вулиці з’являється сонечко. Жителі Скадовська зібралися і пішли до міського голови із розпачем, горем, сльозами, з проханням допомогти. Сидить набундючений: нічим допомогти не можу, ідіть до районної державної адміністрації. А ти навіщо займаєш крісло мера? Чому не дав достовірної інформації своєчасно до Міністерства надзвичайних ситуацій, до уряду, адже не працюють очисні каналізації, очисні споруди? Більш того, коли засоби масової інформації звернулись по коментар, заявив, то це піар, наближаються вибори. У людей біда в кожному подвір’ї, а ти демонструєш зневагу до тих же людей, які тебе обрали? І тому я прошу Миколу Яновича, треба Кабміну негайно зробити все для відновлення роботи дренажних систем, які розкурочили металісти заради збагачення. Чи понесуть відповідальність бувший голова обласної державної адміністрації, міліція помаранчевого періоду, які кришували знищення зрошення, в тому числі дренажних систем люди потерпають саме через них. Ще одна надзвичайно важлива проблема – це газифікація. Раденськ, Пролетарка Цюрупінського району, населені пункти Чаплинського району, два роки чекають вирішення проблеми. Люди побрали кредити, вклали все до останньої копійки, продали все і залишилися з боргами, але без газу, а віз і нині там. Чому це питання не вирішується керівниками, які вершать долю людей, люди ж інвестували економіку держави? Прошу особисто, Микола Яновичу втрутитися у вирішення питання. Кожну зиму люди бідують, а керівники керується власними політичними амбіціями і кажуть, ваші політичні симпатії не на тому боці.
Завершуйте, будь ласка.
і тому питання відмовляються вирішувати на користь людей.
Валерій Крайній, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Немає? Так де Крайній? Мікрофон Крайньому. Та он є Крайній, не кричіть. Будь ласка, я прошу вас, не керуйте. Крайній є, передає право на виступ. Будь ласка.
Передаю слово Пудову.
Пудов виступає.
Народний депутат Пудов, фракція "БЮТ – "Батьківщина". 21 травня цього року судова асоціація України, Фундація сприяння правосуддю у своєму виданні "Правосуддя України" опублікувала матеріал під назвою "Теща Колесніченка залила вчительці в горло нашатир". Крім того, розгорнутий матеріал розміщено в газеті "Україна молода" [[№ 071]] під назвою "Віп-теща". Згідно викладеної інформації, три роки в різних судових інстанціях триває розгляд справи по обвинуваченню Македон Валентини Василівни у вчиненні злочину, передбаченого статтею 128 Кримінального кодексу України. Незважаючи на те, що потерпіла внаслідок дій Македон зазнала опіків дихальних шляхів та стравоходу другого ступеню, що підтверджуються відповідними експертизами, у 2010 році апеляційний суд Черкаської області повторно направив справу на новий судовий розгляд. Хоча Жашківський районний суд вже двічі визнав Македон винною у вчиненні злочину. А тепер увага, нонсенс. 17 травня цього року у місті Жашків відбулося виїзне засідання апеляційного суду Черкаської області, де вкотре розглядалася справа Македон Валентини Василівни. Розгляд справи в черговий раз перенесено. Разом з цим Кримінально-процесуальний кодекс України не передбачає можливості проведення виїзного засідання суду. Незрозумілими залишаються підстави виїзду суду до міста Жашкова, а також не встановлено причин неможливості прибуття обвинуваченої до апеляційного суду в місто Черкаси за кілька десятків кілометрів. Якщо звичайно, це не припускалась участь в цьому і члена Комітету Верховної Ради з питань правосуддя Вадима Колесніченка. Відповідно до статті 16 Кримінально-процесуального кодексу України правосуддя в кримінальних справах здійснюється на засадах рівності громадян перед законом і судом незалежно від походження, соціального і майнового стану, расової, національної належності, статі, освіти, мови, ставлення до релігії, роду, характеру занять, місця проживання та інших обставин. З огляду на вищевикладене є всі підстави стверджувати, що апеляційний суд Черкаської області навмисно затягує розгляд справи, направляючи її на додаткове розслідування і новий судовий розгляд, а також порушує принцип рівності сторін у судовому процесі та норми КПК України, проводячи виїзне засідання суду. Зважаючи на викладене, керуючись статтею 16 Закону про статус народного депутата, я звернувся з проханням до відповідних органів і, до речі, до голови Вищої ради юстиції Колесниченка провірити інформацію, викладену в пресі, та вжити заходів щодо притягнення до відповідальності судів апеляційного суду Черкаської області за умисне затягування розгляду справи та порушення присяги при розгляді кримінальної справи по обвинуваченню Македон Валентини Василівни у вчиненні злочину.
Завершуйте, будь ласка.
О чем я інформую своїх колег по Верховній Раді і громадян України. А також прошу мій виступ рахувати депутатським запитом.
Дякую. Шановні народні депутати! Шановні народні депутати! Ми завершили виступи. З приводу пропозицій, які звучали у виступах і які потребують відповідного реагування, я прошу підготувати належні доручення. І ще про одне. Шановні народні депутати, тут прозвучали певні звинувачення не лише в сесійній залі, а і в різного роду інтерв’ю, що Голова Верховної Ради хитрував, порушував Регламент при постановці питання на голосування. Покажіть мені, будь ласка, хоч одну норму, яку я порушив. А те, шановні колеги, що ви виконали між собою взаємні домовленості, а потім для прикриття перед людьми, перед виборцями своїх домовленостей ви хочете скинути всю вину на Голову Верховної Ради України, шановні колеги, це не робить вам честі, бо деякі ваші дії нагадують курку, яка тікає від півня і думає:"Чи не дуже швидко я біжу?". Тому шановні колеги, давайте беріть на себе відповідальність і відповідайте за те, що ви створили. Якщо я порушив бодай одну норму Регламенту, покажіть мені. Покажіть мені! І тепер думайте, як працювати далі, і вносити поправки і пропозиції до цього закону, і беріть на себе відповідальність. Шановні народні депутати, оголошую про входження народного депутата Ланового Володимира Тимофійовича до депутатської фракції "Наша Україна - Народна самооборона". Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на середу 6 червня. Оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Угоди про порядок передачі зразків наркотичних засобів, психотропних речовин та їх прекурсорів [[у межах країн СНД]]. Шановні колеги, є пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою. Не має заперечень? Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу голосувати. [[10:35:05]] За-209 Рішення прийнято. Доповідач – голова Державної служби з контролю за наркотиками Володимир Тимошенко. Співдоповідач – голова Комітету в закордонних справах Олег Білорус. Будь ласка, 2 хвилини у вас.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, під час засідання Ради глав урядів СНД, що відбулася 18 жовтня 2011 року в місті Санкт-Петербурзі, українською стороною підписано Угоду про порядок передачі зразків наркотичних засобів, психотропних речовин та їх прекурсорів. Предметом угоди є обмін між компетентними органами держав-сторін угоди зі зразками вилучених з незаконного обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, для здійснення оперативно-розшукових заходів, забезпечення проведення порівняльних досліджень, а також з науковою та навчальною метою. З метою забезпечення набрання чинності цією угодою, відповідно до частини шостої статті 9 Закону України "Про міжнародні договори України", Державна служба з контролю за наркотиками підготувала проект Законупро ратифікацію цієї угоди, а розпорядженням Кабінету Міністрів України від 11 квітня 2012 року [[№ 196-р]] проект закону поданий до Верховної Ради України. Проект закону погоджений заінтересованими органами влади без зауважень – МВС, МЗС, Мін’юст, Держмитслужба, Мінекономрозвитку, Мінфін. Проект схвалений Комітетом Верховної Ради України з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Олег Григорович, ваш виступ.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Комітет у закордонних справах на своєму засіданні 16 травня всебічно розглянув, внесений Кабінетом Міністрів України даний проект Закону України. І ухвалив рекомендаційне рішення повернути його на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи з можливою наступною ратифікацією. З 16 травня пройшло багато часу, жодного доопрацювання виконано не було. Головне науково експертне-управління відхиляє ратифікацію цієї угоди і зробило чисельні застереження щодо її положень, а також стосовно змісту самого проекту закону. Комітет Верховної Ради з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією рекомендує Верховній Раді законопроект прийняти за основу з доопрацюванням до другого читання. Комітет Верховної Ради з питань національної безпеки і оборони рекомендує ратифікувати загадану угоду за умови попереднього врахування зауважень, висловлених Головним науково-експертним управлінням. Передбачене проектом закону звільнення від митного огляду і контролю при передачі між компетентними органами країн СНД зразків наркотиків та їх прекурсорів є неприпустимим та може створити реальні можливості для збільшення незаконного переміщення їх розповзання і відтворення. Тому подвійний облік і контроль є обов’язковими. Комітет у закордонних справах звернув увагу на те, що закон виписаний з порушенням віденської Конвенції про право міжнародних договорів від.
Мікрофон, завершуйте.
Комітет Верховної Ради у закордонних справах рекомендує Верховній Раді відправити цей законопроект на доопрацювання з наступною можливою ратифікацією. Дякую.
Дякую вам також. Шановні колеги! Будь ласка, запишіться на виступ з цього приводу. Руслан Князевич, будь ласка. Володимир Карпук буде виступати?
Прошу слово передати.
Так, Володимир Карпук, будь ласка. Фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступний буде виступати Сергій Шевчук.
Володимир Карпук. Шановні колеги! По-перше, з політичної точки зору, ми не підписали статут Союзу Незалежних Держав [[СНД]] і тому не можемо підписувати якісь інші документи СНД. Це з однієї точки зору. З іншої точки зору прошу звернути увагу на ряд статей цієї угоди, якими передбачено безмитному огляду переміщення через митний кордон зразків кожної речовини до 50 грам. Якщо взяти цю дозу, 50 грам для кожної речовини, підкреслюю, то це 5 тисяч особливо великих доз для такої речовини як ЛСД, 500 доз для метилфентанілу і таке інше. Тобто, якщо ми ратифікуємо цю угоду, це сприятиме переміщенню досить великих доз наркотичних засобів. І якщо би по 50 грамів для кожної речовини, то можна під виглядом інших зразків перевезти, скажімо, 200 грам героїну, що є надзвичайно великою дозою. Навіть з цієї однієї точки зору цей законопроект не можна підтримувати. І я підтримую думку, що його треба направити на доопрацювання. А, в принципі, що доопрацьовувати, воно ж в угоді, залишаються ті дози, його треба відхиляти. Дякую.
Сергій Шевчук, фракція "БЮТ - "Батьківщина", будь ласка, ваш виступ.
Дякую. Шановні колеги, йдеться очевидно не лише про речовини, які віднесені до групи наркотиків, йдеться про зброю, яка використовується сьогодні в світі. Це зброя проти молоді, зброя проти майбутніх поколінь. І ця зброя накопичилася, на жаль, після війни в Афганістані, вона і досі триває, уже, мабуть, на сотню років наперед. Усі держави, які там приймають участь, і європейські, і заокеанські, і азійські мають достатній арсенал цієї зброї. Як поступати в цьому випадку? Проект ратифікації, закону про ратифікацію, чесно кажучи, вказує на те, що є недовіра між службами, які займаються, мають займатися цим питанням. Недовіра між спецслужбою і митною службою, оскільки останню усунуто просто від подвійного контролю. Я зараз не можу говорити, наскільки митна служба заслужила цю довіру, чи може вона ефективно контролювати. Дуже багато є прикладів корупції в цій службі. І тому це питання досить складне для того, щоб отак одноразово по скороченій процедурі взяти проголосувати, підтвердити практично безконтрольне переміщення цих речовин. З іншого боку ми прекрасно розуміємо, що наркотичний, наркобізнес сьогодні є на службі в тероризму і нехтувати цим питанням також не можна. Тому те, що запропонував Олег Білорус як голова комітету, щоби розглянути це питання, але пізніше доопрацювати, виважено підійти, розпитати думку усіх зацікавлених осіб, а також тих, хто переймається здоров’ям поколінь. Я думаю, що це є слушна думка. У всякому разі я пропоную, щоб ми не відкидали, але разом з тим і не закривали зразу це питання, дозволяючи спецслужбам робити все, що їм заманеться.
Дякую. Олег Ляшко, будь ласка, 1 хвилина.
Олег Ляшко. Шановний Володимир Михайлович, я з приводу хочу задати вам питання як Голові Верховної Ради з приводу заяви, яку ви щойно зробили про те, що вчора в парламенті навколо мовного законопроекту відбулася змова між Партією регіонів і опозицією. Я робив аналогічну заяву, але на відміну від вас мені невідомі деталі цієї змови. Очевидно, вам як Голові Верховної Ради вони більш відомі. Оскільки питання викликає величезний резонанс у суспільстві, прошу вас.
Мікрофон виключіть, будь ласка. Шановні колеги, я жодного слова про змову не говорив. Я прошу вас, по суті. Давайте не будемо. Шановні народні депутати, хто наполягає на виступі? Немає. Шановні колеги, у зв’язку з тим, що є відповідні, одну хвилинку, у зв’язку з тим, що є відповідні зауваження науково-експертного управління і позиція, прошу уваги, комітету, давайте поступимо таким чином: розглянемо питання про прийняття рішення за основу. Якщо Верховна Рада України підтримає за основу, з дорученням комітету до наступного пленарного засідання, тобто до 20 числа доопрацювати, узгодивши пропозиції із урядом, тим більше, що там є заперечення 3 країн щодо тих чи інших позицій. Я думаю, що це буде правильний підхід. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття законопроекту за основу. Прошу голосувати [[0251]]. [[10:45:28]] За-270 Рішення прийнято. І доручення комітету: до 20 числа подати цей документ на розгляд Верховної Ради України для прийняття остаточного рішення. А тепер, шановні колеги, відносно зауваження, що розглядаються ці питання за скороченою процедурою. В нас великий перелік законопроектів і якщо розглядати всі по повній процедурі, не будуть розглянуті, будуть звинувачення з другого боку, що спеціально гальмується розгляд опозиційних законопроектів. Тому я просив би тут з розумінням ставитись до цих пропозицій. Шановні колеги, тепер оголошується до розгляду проект Закону про ратифікацію Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання та Протоколу до Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання з питань авіаційного обладнання [[реєстраційний номер 0255]]. Пропозиція – розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[10:46:43]] За-229 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра інфраструктури Володимир Корнієнко. Співдоповідач – з заступник голови комітету Степан Курпіль. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! На ваш розгляд виноситься проект Закону України про ратифікацію Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання та Протоколу до Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання з питань авіаційного обладнання, який розроблено з метою виконання внутрішньодержавних процедур, необхідних для набрання чинності Конвенції та Протоколу до Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання з питань авіаційного обладнання, прийнятого 16 листопада 2001 року в місті Кейптауні. Проектом закону передбачається ратифікація Верховною Радою України зазначеної Конвенції та Протоколу, які були підписані з боку України 3 березня 2004 року на виконання розпорядження Президента України від 25.12.2003 року. Конвенція про міжнародні майнові права на рухоме обладнання та Протокол до Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання з питань авіаційного обладнання у разі їх ратифікації будуть відігравати роль базового міжнародного нормативного правового акту в питаннях закупки та лізингу рухомого обладнання в транспортній та космічній галузі. Застосування механізмів, зазначених у Конвенції та Протоколі, дозволить зменшити ризики іноземних банків-кредиторів та постачальників рухомого обладнання, підвищить доступність кредитів, зменшить вартість кредитів, сприятиме створенню додаткових можливостей у сфері інвестиційної діяльності, встановленню нових економічних зв’язків, прогнозується значне оновлення парку повітряних суден. Прийняття проекту Закону України та реалізація Конвенції та Протоколу не потребують додаткових витрат з Державного бюджету України. Проект розглянуто в трьох, розглянуто і підтримано в трьох комітетах Верховної Ради. Враховуючи зазначене, прошу підтримати проект Закону України про ратифікацію Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання та Протоколу до Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання з питань авіаційного обладнання.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Степан Курпіль, заступник голови Комітету з питань євроінтеграції. Будь ласка, рішення комітету.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Комітет з питань європейської інтеграції розглянув проект Закону України про ратифікацію Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання та Протоколу до Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання з питань авіаційного обладнання, внесений Президентом України, та ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його у цілому. Приймаючи таке рішення, народні депутати – члени нашого комітету виходили з того, що ратифікація Конвенції та Протоколу до неї сприятиме впровадженню в Україні норм міжнародного майнового права на відповідне рухоме обладнання та дозволить ефективно та оперативно обновити парк транспортних засобів. Даний законопроект створює умови для захисту майнових прав іноземних кредиторів на певні категорії рухомого обладнання та пов’язаних з ним прав в Україні. Запровадження міжнародного правового режиму внаслідок ратифікації Конвенції дасть можливість зменшити фінансові ризики та вартість кредитів. Водночас фінансові ресурси стануть більш доступними для покупців відповідних категорій високовартісного рухомого обладнання, стимулюючи його модернізацію. Комітет з питань європейської інтеграції визнав даний законопроект таким, що не суперечить міжнародно-правовим зобов’язанням України та законодавству ЄС. Прошу підтримати.
Дякую вам. Шановні колеги, якщо є потреба обговорити цей законопроект, прошу записатися на виступ. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на табло. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Потім – Юрій Прокопчук.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, насправді, суть того питання, яке нам пропонується розглянути і ратифікувати, дуже проста. В Україні на сьогоднішній день і це не є сьогоднішній день, це є надбання багатьох років, це правда, достатньо обмежені можливості, як кредитного, так і лізингового ринків, вітчизняного кредитного і вітчизняного лізингового ринків. В таких умовах майнові права на рухоме обладнання, коли це обладнання перетинає наш державний кордон, підпадає під великі ризики. Добре це чи погано? Погано. Тому що коли є великі ризики, в тому числі і для іноземних банків, вони збільшують відсотки на кредити. Можна, безумовно, так, знаєте, контроверсійно подивитися на питання, що метою цього законопроекту є зменшення ризиків іноземних банків-кредиторів. Але в кінцевому рахунку це зменшення ризиків приведе до чотирьох ключових речей: по-перше, доступність кредитів для українського споживача зросте, раз; по-друге, чим менше ризики, тим менше будуть відсотки на ці кредити, відповідно і доступність буде більше; і по-третє, з’являться нові економічні, горизонтальні в тому числі, зв’язки, економічна взаємодія між Україною та іншими країнами, які можуть виступати партнерами в плані, в тому числі і надання, і продажу нам рухомого майна. Тому не бачимо жодних перешкод для ратифікації цієї угоди. Вона відповідає інтересам інвести. і збільшення інвестиційної активності, ділової активності в Україні і поповнення того парку, який, як всі кажуть, зношений вже на дуже велику кількість відсотків. Фракція Народної Партії буде голосувати за ратифікацію цих документів. Дякую.
Дякую. Юрій Прокопчук, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Мікрофон, будь ласка.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Очевидно, що необхідно підтримувати дану конвенцію. Вона врегулює не тільки питання на міжнародному рівні, які стосуються закупок Україною обладнання, але ж і врегулює в тому числі питання постачання обладнання з України. Не потрібно забувати, що в нас все-таки ще поки в державі залишилася авіаційна промисловість і космічна, яку необхідно підтримувати. А що стосується подальших дій і насамперед розгляду питань за скороченою процедурою, так от після прийняття, не дай Бог, в цілому цього антиукраїнського Закону про мови, Володимире Михайловичу, я хочу нагадати, що тоді жодне питання за скороченою процедурою не пройде, тому що необхідно буде перекладати його українською державною мовою. А конвенцію прошу підтримати, дякую.
Дякую. Шановні колеги, Іван Попеску, одна хвилина, будь ласка. Потім – Руслан Князевич.
Дякую. Попеску, фракція Партія регіонів. Вельмишановні колеги, ратифікація даної конвенції та Протоколу до цієї конвенції сприятиме створенню комфортного інвестиційного клімату і зокрема в галузі повітряного транспорту та залізничного транспорту. Хочу також звернути увагу, що це призведе до двох позитивних наслідків. По-перше, з одного боку, будуть нові поступлення до бюджету, з іншого боку, це призведе до оновлення парку повітряного суден та рухомого залізничного складу. Це все призведе до того, що наші пасажири будуть себе, з одного боку, краще почувати під час перевезень, а по-друге, будуть поступлення до бюджету. Тому Партія регіонів буде виступати "за".
Шановні колеги, Руслан Князевич ще тепер має право на виступ. Будь ласка, одна хвилин.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Наша фракція, безумовно, буде обов’язково підтримувати цей законопроект. І я думаю, що аргументів було достатньо. Інша справа, що дещо сумно, що ця конвенція була ще підписана в 2001 році. Україна нарешті спромоглася її підписати в 2004 році. В плані заходів щодо приєднання України до СОТ було доручення Прем’єр-міністра в 2008 році необхідності її ратифікації. Потім повторне в 2010 році. І нарешті в середині 2012 вона попадає в сесійну залу. Про все пройшло 12 років. З одного боку, уряд правильно говорить, що вона вкрай важливо і треба негайно її приймати, з іншого боку, для цього Україні знадобилося майже 12 років, щоб розкочегаритися і внести її в сесійну залу. Разом з тим ми розуміємо, наскільки вона важлива, бо справді буде можливість доступу до більш дешевших і гарантійних фінансових кредиторських, скажімо так, можливостей Європи і світу, оскільки в цій ситуації, на превеликий жаль, власними силами наша вітчизняна авіапромисловість, незважаючи на.
Все у вас? Завершуйте, будь ласка.
Незважаючи на ті преференції, які ми дали і в Податковому кодексі і нещодавно прийняли спеціальний закон, так і не може власноручно вийти з тієї кризи. Можливо цей закон і допоможе, ми будемо голосувати за. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Комітет пропонує підтримати проект закону на предмет його ратифікації. Головне науково-експертне управління дотримується такої ж думки. Ставиться на голосування пропозиція про схвалення Закону України про ратифікацію Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання та Протоколу до Конвенції про міжнародні майнові права на рухоме обладнання з питань авіаційного обладнання [[реєстраційний номер 0255]]. Прошу голосувати. [[10:57:25]] За-344 Закон прийнято. Шановні народні депутати! Тепер ми повинні розглянути питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Конституції [[щодо недоторканності]] [[реєстраційний номер 10530]]. Відповідно до статті 146 Регламенту Верховної Ради при розгляді такого питання скорочена процедура не може бути застосована. Тобто ми повинні розглядати питання за повною процедурою. Немає заперечень? Очевидно, немає заперечень щодо Регламенту. Доповідач – Микола Томенко, співдоповідач – голова Комітету з питань правової політики Сергій Міщенко. Будь ласка, Микола Володимирович.
Шановні колеги, мені доручили 153 народні депутати, які виступили з даною ініціативою, сформувати наші підходи до такої не простої проблеми, яка склалася в Україні, коли певна категорія посадовців випадає з точки зору ставлення, відповідальності із загального конституційного устрою, загального конституційного ладу, загальної законодавчої канви. Парламент не перший раз повертається до проблеми рівності всіх перед законом. Ця проблема в різний період активно обговорювалась в сесійній залі. І я пропоную сьогодні проявити таку неупередженість при розгляді цього питання, оскільки не раз і я в тому числі виступав у цій сесійній залі стосовно необхідності дії конституційної норми, де закон один для всіх і де немає Президента, суддів, народних депутатів чи інших посадових осіб, які складають своєрідну касту недоторканих. Я вам скажу, колеги, що якщо ми не візьмемось до вирішення цього питання, скоро у нас неформально ця каста недоторканих розростеться до найнижчих посадових осіб. Якщо ви їздите Україною і час від часу, наприклад, хотіли б зайти, щоб попасти на прийом до голови обласної адміністрації, голови районної адміністрації, багатьох міських голів, то ви побачите, що не дивлячись на те, що законодавство не поширило цю недоторканість на них, де-факто, вони недоторкані. Вони всупереч чинного законодавства, здорового глузду і принципів, на яких вони діють, їхній поверх відділений від загальних чиновників, там стоїть охорона, там стоять обмежувачі. От я пам’ятаю, до живого класика місцевого самоврядування Леоніда Чернівецького, то там треба було напевно ще сто бійців з собою провести, щоб пройти мимо тієї охорони, яка його охороняла, коли він розкрадав з "молодою командою" українську столицю. І скільки ми не ставили питання тут, всі говорять, та нічого страшного, а що такого, у нього десять озброєних до зубів охоронців, побили депутатів у свій час в Київраді з фракцією БЮТ, нічого страшного не сталося. Сьогодні ми скоро дійдемо до тієї ситуації, що в нас чиновники найнижчого рівня будуть пересуватися з охороною, з мигалками і не допускати туди не простих громадян, а депутатів не будуть допускати. Тому що сьогодні зустрітися з чиновником місцевого рівня це така проблема, якої немає в жодній країні світу. Тому ідеологія вищості перед іншими громадянами чиновника того чи іншого рівня - це зло для країни, це небезпека, це злочин. З іншого боку, друзі, я не бачу жодної проблеми, щоб ми це вирішили. Тому що я зацитую лише одного чоловіка, який сьогодні займає одну із самих відповідальних посад, він міністр юстиції, до того був нашим колегою Першим віце-спікером парламенту, і він ніби говорить про наш закон абсолютно чітко і конкретно. От Олександр Лавринович каже: цей проект закону передбачає, що на якій посаді не перебувала б людина чи на посаді Президента України, чи вона буде обрана народним депутатом України, чи вона працює в українському суді, для всіх є обов’язкові вимоги законодавства України. І у випадку вчинення дій, які мають ознаки злочину проти цієї особи, має порушуватися кримінальна справа без будь-яких обмежень. Жодних обмежень щодо цього немає бути. Ми пропонуємо, щоб ці всі обмеження були зняті. Тут, друзі, маємо повний консенсус і 153 народних депутатів від об’єднаної опозиції, які підписали дане подання, і міністр юстиції, який є один з очільників Партії регіонів, говорять однією мовою. Цією мовою говорять сьогодні всі громадяни України, які не розуміють, чому суддя місцевого суду може потрапити в ситуацію, коли він винен у дорожньо-транспортній пригоді і на нього не поширюються загальні принципи відповідальності. Чому сьогодні ми одна з найбідніших в Європі країн на супровід Президента, його пересування по країні, які перетворюються в надзвичайну ситуацію, витрачаємо найбільше коштів у світі? Сьогодні ми мусимо почати ту серйозну процедуру і врівноважити тих людей, які навпаки не мусять бути на забезпеченні суспільства, а бути слугами у суспільства. До речі, парадоксальна ситуація, ви знаєте, одна велика історична в філософському сенсі, велика нація, індійська нація має касту недоторканих. Ця каста людей, яку, на жаль, зневажає більшість населення, тому що це найнижча каста. З ними не можна вітатися, з ними не можна їсти з одної там миски і так далі. От ми так дійшли вже до такої ситуації, що сьогодні недоторканих Президента, суддів і Верховну Рану зневажає більшість суспільства так, як зневажають недоторканних в Індії. Тільки там це найбільш обездолені, найбільш бідні і ущемлені люди, а в нас, м’яко кажучи, не дуже бідні і ущемлені. Тому ми, виходячи з цією ініціативою, вважали за необхідне не перетворювати це в якусь передвиборчу справу, бо до цієї теми ми поверталися і в 2009 році. І, до речі, фракція "Батьківщина", і інші фракції, тоді проголосували. Ми знаємо, що проти нашого законопроекту є тільки один аргумент, що рішення Конституційного Суду було сформульоване в такий спосіб, що сьогодні з депутатів можна знімати недоторканість, а суддів, там інша процедура, а Президента, взагалі інша процедура. Я не хочу, друзі, критикувати наш Конституційний Суд, це самий чесний і гуманний суд, який в свій час визнав, що Леонід Кучма, в нього був не другий термін, а перший термін. Потім Конституційний Суд визнав, що ми жили з 2010 до, перепрошую, з 2005 до 2010 року неправильно, бо відмінив в Конституції, всупереч здорового глузду, конституційній процедурі і Конституції. І прийняв ще не одне таке рішення, за яке, думаю, будуть соромитися не лише члени Конституційного Суду, а вся Україна повинна соромитись таких рішень. Тому сьогодні ми мусили би не апелювати до політичного упередженого рішення Конституційного Суду, який прийняв його, підтримуючи Президента, щоб його, так би мовити не урівноважити, а сьогодні ще раз навести всі аргументи. І голосуванням, ну, я думаю, не менш як в 400 голосів, звернутися до Конституційного Суду. І сказати, що друзі, в країні, де абсолютна більшість людей, на жаль, не довіряє Президенту, Верховній Раді, суддівській системі, ми перейшли межу, за якою немає повернення. Якщо сьогодні більшість суспільства не сприймає владу як таку, якщо більшість суспільства не вірить цій владі, то яка легітимність цих рішень, які приймаються урядом, Президентом, чи в Верховній Раді. Першим серйозним кроком, щоб повернути довіру і відновити цю суспільну легітимність, без якої неможлива жодна влада в країні – є ліквідації цієї феодальної норми про недоторканність Президента, суддів і народних депутатів України. Я переконаний, що сьогодні всі фракції проголосують за наш законопроект і ми активно включимося в цю роботу. Ще раз хочу сказати, що без урівноваження в цих правах не варто говорити про те, що в Україні будуть відбуватися зміни на краще. Подивіться на всі реформи, які розпочинав Президент і уряд теперішньої каденції. Навіть, якщо допустити, що якісь із цих реформ мали правильний задум, вони апріорі приречені на неуспіх, тому що не маючи підтримки в суспільства. Жодна ініціатива влади ніколи не буде підтримана, навіть якщо вона добра. Отже, сьогодні коли, до речі, журналісти пішли, щоби поінформувати Президента до Межигір’я про те, якою є карта корупції в Україні, їм не дозволили підійти навіть до Межигір’я, щоби поставити ту карту корупції, яка відбувалася в країні. Друзі, так ми тоді скоро, значить, позакриваємо тоді не тільки ми мерію, обласні адміністрації і Межигір’я, тоді скоро будуть позакривані цілі райони. От, може, якийсь чиновник прийме рішення, що не можна в’їжджати на територію району. Будуть недоторканними по пів міст чи якихось кооперативів гаражних і таке інше. Тому, якщо сьогодні ми не зробимо цей крок, я переконаний, до поваги до будь-якої влади чи сьогодні одна влада, чи інша – ніколи в українській державі не буде. Сьогодні вимога українського суспільства – поставити під відповідальність кожну посадову особу. Тому, шановні друзі, є унікальна можливість сьогодні - лозунг дуже багатьох людей, про які вони говорили в різні часи: що закон один для всіх. Зробити правилом, проголосувати наш законопроект, підтримати об’єднану опозицію, вимагати від Конституційного Суду не упередження висновку і забезпечити рівність всіх перед законом. Ми об’єднана опозиція віримо в те, що ні Президент, ні судді, ні народні депутати не бояться відповідальності перед законом і сьогодні всі як один підтримають наш законопроект. Дякую.
Будь ласка, шановні колеги, запишіться на запитання до Миколи Володимировича. Кирило Куликов, будь ласка.
Добрий день, колеги! Я вважаю, що прийняття цього законопроекту дуже важливе щодо зняття недоторканності зі всіх, - суддів, президента, народних депутатів. Лише повинно враховуватись те зауваження, що депутати повинні не відповідати за свої політичні дії. Я хочу запитати, чи це прописано в законі. Тому що я бачив декілька різних версій. І я користуюсь, наприклад, особисто депутатською недоторканністю, коли я воюю з "биками" на вулицях, коли вони руйнують моє місто Київ, церкви і все інше. Чи буде це стосуватися цієї недоторканності? Тому що, на скільки я розумію, вже цей безпрєдєл, коли б’ють мешканців, коли б’ють депутатів – немає різниці для них. Є це в законі?
Шановні колеги! Ми пішли принциповим шляхом і ми виходили з тієї історії, що ми не можемо вишукувати якісь механізми частковості, перехідності і всього іншого. Ми живемо в такій країні, де, якщо ви в опозиції, то ви хоч двічі депутат чи депутат 6 скликань, якщо поставлено завдання міліції не пустити вас до когось, або поставлено завдання вдарити вас по голові, то вас вдарять все рівно. І ніхто за це не буде нести відповідальності. Тобто я сьогодні, коли веду дискусію з моїми колегами-депутатами, які говорять про те, що, ну, в сьогоднішніх умовах, скажімо, депутати в опозиції можуть потерпати в разі, якщо буде прийнято це рішення. А у мене питання, а що забороняє сьогодні владі? Коли ми сиділи при розгляді справи Тимошенко в суді, в Києві, що, депутатів ОМОН не бив по ногах і по голові?! Що, він питав, чи у вас є доторканність, чи немає? Коли сьогодні організовуються мітинги. І вчора був мітинг. Що, коли треба було газ запустити, що, запитували, чи там депутати стоять чи не депутати? Друзі, давайте не будемо придумувати якісь аргументи, які заважають нам цей процес зробити. Так само, як в історії, наприклад, от, пан Кирило добре знає свого колегу, можна сказати. Тільки він бореться за Київ, а той колега знищує Київ. Леонід Черновецький, кажуть його, що зараз хочуть підтримувати його і зробить депутатом. То уявіть собі ситуацію, що після такої історії ми ще, ще й Черновецького, не дай Бог, оберуть за цю гречку депутатом, значить, і сьогодні влада боїться відкривати проти нього кримінальні справи, він не депутат. А він стане депутатом, тоді не будуть відкривати. Тому, друзі, ми пішли жорстким шляхом. Це означає, що всі народні депутати несуть відповідальність перед законом так як пересічні громадяни. Тому якогось компромісного варіанту ми не залишили.
Руслан Князевич, фракція "Наша Україна - Народна самооборона".
Шановний Микола Володимирович, справа в тім, що згідно Регламенту в нас сьогодні є варіативність щодо того, яке рішення ми можемо прийняти. Одне з рішень запропоновано в порядку денному щодо включення цього законопроекту до порядку денного, а друге рішення є в Регламенті, яке каже, що одночасно з включенням до порядку денного ми можемо прийняти рішення надіслати його до Конституційного Суду, щоб Конституційний Суд дав висновок, бо зараз згідно Конституції без висновку Конституційного Суду ми не можемо попередньо його схвалювати. Чи автори не заперечували б, якщо сьогодні, наприклад, ми зараз прийняли таке рішення, яке ми завжди традиційно приймали. І я думаю, що тут буде консенсус в сесійній залі, бо нещодавно ми аналогічне рішення прийняли з іншого законопроекту і надіслали його до Конституційного Суду. Дякую.
Звичайно мене якраз депутати і уповноважили на те, щоби ми не гальмували цей процес і якщо буде згода сесійної зали, підтримала нашу пропозицію про те, що ми не лише включаємо до порядку денного, а й ухвалюємо рішення, направляємо до Конституційного суду. Нам треба пришвидшити цей процес. Тим більше, що, ще раз хочу сказати, друзі, от для тих колег, і я намагався бути дуже коректним, тому що я як депутат і віце-спікер завжди шанував рішення парламенту, шаную всі виступи народних депутатів і завжди дотримувався тієї точки зору, що стенограми Верховної Ради не горять, значить, і завжди можна продивитися, хто що говорив. І я от підняв стенограму жовтневого обговорення 2009 року, де абсолютна більшість наших колег, причому більшість присутня тут, деяка з них в Адміністрації Президента, хтось став Президентом, після тої дискусії 2009 року займали таку ж позицію, яку я висловлюю. Ця позиція, думаю, не може в них змінитися з 2009 року, вони повинні займати таку позицію, як і була тоді. До речі, вам нагадаю, тоді було, ну, біля 400 голосів, рекордне голосування мало місце тоді. І я, звичайно, думаю, що якщо ми в 2009 році це рішення прийняли, то нема потреби сьогодні іти за схемою включення до порядку денного, а потім голосування і направлення до Конституційного Суду. Це повинно бути голосування єдине. Ми повинні направити до Конституційного Суду, просити Конституційний Суд невідкладно цю справу розглянути, щоб ми могли оперативно далі рухатися в цій ганебній справі поділу українського суспільства на дві касти чи на дві категорії.
Шановні колеги, дякую, час на запитання вичерпаний. Сергій Міщенко, голова Комітету з питань правової політики. Будь ласка, про рішення комітету з цього приводу.
Шановні громадяни України, шановні колеги! Я хочу сказати юридичну складову цього законопроекту, тому що Микола Володимирович дуже чітко і фахово політично обмалював проблеми, які існують в нас в Україні відносно касти недоторканних. Так от пояснювати юридичну точку зору дуже легко, тому що в Конституції, якщо цей закон буде прийнятий, в тих статтях, де є слово "недоторканність" стосовно депутатів, Президента, суддів, цього поняття більше існувати не буде. І є аргументи деяких представників більшості, не хочу називати їх прізвища, але вони говорять про те, що от наш закон, який теж стосується недоторканності Президента і депутатів, має висновок негативний Конституційного Суду. Так от в мене є висновок Конституційного Суду і зміст того закону, який взагалі-то називається не про зняття недоторканності, а щодо гарантії недоторканності для окремих посадових осіб. Так от що ж давав висновок Конституційного Суду на закон Януковича, Лавриновича? Він стосувався того, що в 105 статті щодо Президента змінюється порядок притягнення і зняття Президента. Зараз це порядок імпічменту. Тепер цього порядку імпічменту по тому законопроекту не повинно бути, а треба згода Верховної Ради – 226 голосів. Тому питання тоді, коли виникало під того президента, тому що президент був інший. Таким чином намагалися натиснути на Президента, щоб казати: "От у нас є 226 голосів, і ми можемо притягнути до кримінальної відповідальності". Але недоторканість залишається, згода Верховної Ради залишається. І тому висновок Конституційного Суду був того – зміни цих понять: імпічмент і згоду на притягнення до відповідальності. А ми пропонуємо, автори пропонують, щоб взагалі поняття недоторканості Президента не було в Конституції України. Тим більше, в Словакії президент не має такої недоторканості. Більше того, я хочу навести приклад одної маленької, але гордої фракції, яка існує у нас в парламенті, які говорили про те, що "нам взагалі посада Президента. не існує. не повинна бути в Україні". Так от питання в тому, що можна і це зробити – прибрати слово "президент" з Конституції і визначити Прем’єр-міністра головою. Ніяких проблем немає. Тому прибрати слово "недоторканість", як це в Словакії по президенту те саме можна. І Конституційний Суд. хай він вирішує. Але говорити наперед, що він визнає його неконституційним, висновок зараз за Конституційний Суд говорити, ну це, по-перше, недоречно – вирішувати за суддів Конституційного Суду, що він скаже. Хоча можна щось там гіпотетично робити якісь висновки. Більше того, я хочу сказати, що що стосується незалежності суддів, то ви бачите яка система судова сьогодні існує: ці судді нічого не бояться, вони виносять різні вироки: перша інстанція, друга, апеляція, касація, Верховний Суд. Треба ж колись край покласти! Судова система – да, вона повинна бути незалежною, але ця незалежність не стосується тільки недоторканності цих суддів. Вони повинні відповідати перед законом, перед тими людьми, які їх призначили, перед суспільством. А от що стосується комітету, то я можу вам сказати, чому я як співавтор [[я ж співавтор цього законопроекту, я маю право про це говорити]], так от, що стосується комітету. Комітет призначений на завтра, тому що в нас тільки на минулому тижні він надійшов до комітету. Завтра буде розгляд цього законопроекту в комітеті. І по практиці комітету, коли ми направляли і готували свої рішення, то ми готували постанову про включення до порядку денного і направлення його до Конституційного Суду за висновком, взагалі так було. Окремо до порядку денного і до Конституційного Суду – такого ніколи не було. Це перший раз я таке бачу. Тому сьогодні треба прийняти рішення – і зразу направити до Конституційного Суду.
Завершуйте, будь ласка.
І тому на сьогоднішній день можна зробити висновок, що те, що хотіли більшовики – тоді вони були меншовиками, - може зараз статися. Ми повинні проголосувати за цю недоторканність, зняття зі всіх. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, запитання. Одну хвилиночку, Сергій Григорович! Запитання до вас. У мене першим буде запитання, якщо ви дозволите, поки колеги запишуться. А скажіть, будь ласка, ми сьогодні взагалі правомочно розглядаємо це питання, якщо взяти розгорнути Регламент і почитати статтю 145, 146? Я розумію, що політичний процес всіх нас цікавить, а чи правомочні ми розглядати це питання, чи готово воно сьогодні для розгляду? Чи ми просто його розглядаємо для того, щоб поговорити і після того сказати, що ми виступили за прийняття цього рішення? Я розумію, що воно усім подобається. Одну хвилиночку! Одну хвилинку, я маю право поставити запитання. І не кричіть, будь ласка! Будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович, за запитання. Ви знаєте про те, що формування порядку денного не належить компетенції Комітету з питань правової політики. Я так розумію, що більшість прийняла таке рішення, які питання ставити в порядок денний на сьогоднішній день ініціативи такої, ну, по крайній мірі, комітет не висловлював. Тому от питання в чому, тому. Але ми вдячні вам, ми вдячні вам за те, що ви поставили його сьогодні. І тому нам треба вияснити, з’ясувати, хто сьогодні за те, щоб зняти з всіх недоторканість, щоб цієї касти не було і все. Тому ми вдячні за те, що ви це зробили.
Будь ласка, Руслан Князевич, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановний пане голово комітету, ну, насправді, тут дискусія навколо того, чи ми, фактично, аналогічний чи альтернативний законопроекти не внесли. Але, як на мене, тут вона досить така теоретична, оскільки, на превеликий жаль, той законопроект, який був проголосований і був предметом розгляду в Конституційному суді, він навіть за назвою інший. Він говорить про забезпечення гарантій недоторканності, а тут йде мова про скасування недоторканності всіх без винятку. Коли там іде мова тільки про депутатів, чомусь не договорюють до кінця, що там не тільки про Президента не йдеться, а навіть про суддів ніхто не згадав. Тому, як на мене, цей законопроект ширший, основоположнійший, а той є тільки маленьким фрагментиком цього законопроекту, тому їх називати альтернативними не можна. І тому ми правомочні на те, щоб розглядати це питання і я вас в цьому підтримую. І тому думаю, що думка комітету тут одностайна, якщо б це було не так, комітет не спромігся б на рішення, якщо він спромігся на це рішення одноголосно, значить жодних заперечень щодо конституційності і регламентності немає. Дякую.
Будь ласка, Сергій Григорович.
Дякую. Дійсно, існувала така проблема в тому, щоб не зареєструвати цей законопроект в зв’язку з тим, що він, будемо говорити так, має альтернативність до того законопроекту, який існує. Але хочу підтвердити те ж саме, як коли я говорив, коли доповідав той законопроект, що про ніяку недоторканість в тому законопроекті, який пропонує влада, не йде. Там є гарантії про цю недоторканість. Тобто для депутатів в тому законопроекті ще краще буде. Тому що заарештувати і затримати особу депутата можливо тільки після вироку суду, який вступить в законну силу. Тобто депутат не буде ходити ні на слідчі дії, не буде приходити на допити, на обвинувальний вирок, і справу будуть тягнути. Але його затримати не можна, його неможливо привід зробити для того, щоб його допитати. Він даже кращий для депутата, той, що влада пропонує. Тому це гарантія для депутата. І говорити про те, що там якась недоторканність знімається, не треба цього говорити. А от той.
Володимир Філенко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Шановний Сергію Григоровичу, попробуйте спрогнозувати, як буде голосувати фракція Партії регіонів за даний законопроект, поскільки вони знають, як панічно всього боїться Президент Янукович. Він падає від зайця, від відмовляється літати на дороженному вертольоті, бо йому сказали, що це небезпечно. Для нього закупили чотири нових броньованих мерседеси. Проїзд його з Межигір’я забезпечують 150 працівників міліції. Під час прес-конференції в "Українському домі" його охороняє більше 500 міліціонерів. Він страшенно боїться свого народу, страшенно боїться втратити владу, страшенно боїться втратити Межигір’я. Тому як ви думаєте, як за даний проект закону, за даний закон будуть голосувати фракції більшості?
Я не оракул. Але якщо брати по аналогії, коли голосували, ви пам’ятаєте, три законопроекти про зняття депутатської недоторканності і направлення його до Конституційного Суду, так от всі три тоді підтримав весь парламент. Я впевнений в тому, що зараз, якщо влада не боїться, якщо не боїться, то вони проголосують за зняття недоторканності і суддів, які виносять зараз неосудні рішення проти лідерів опозиції. І відносно Президента, і відносно депутатів. Хай буде проти опозиційних депутатів. Але якщо вони не бояться цього, вони сьогодні перший крок зроблять і проголосують. Побачимо.
Дякую, сідайте. Дякую, час вичерпаний. Шановні народні депутати, тепер давайте по суті перейдемо до питання. Я просив би зараз уважно без криків і перебивань вислухати те, що я скажу. По-перше, у нас було рішення на Погоджувальній раді і була домовленість, якщо хочете із представниками, керівниками опозиційних фракцій, що це питання буде поставлено, включене до порядку денного після того, коли Верховна Рада України прийме Постанову про порядок розгляду першого законопроекту. Знайшли такий політичний компроміс. І коли ставилось це питання сьогодні для включення до порядку денного, це знову ж таки була погоджена позиція рішення Погоджувальної ради. Але, коли ставилось це питання, включення. [[Шум у залі]] Одну хвилинку, ви послухайте, а потім буде заперечення. Послухайте, я прошу вас, послухайте. Але сьогодні ми маємо. Ну, я прошу вас!
У вас в одного тільки правда, а у всіх – не правда. Шановні колеги, коли відбулася презентація, тобто представлення цього законопроекту, з’ясувалась одна обставина, що комітет це питання не розглянув і не прийняв відповідні рішення, про що говорив Руслан Князевич. Тому давайте ми емоції відкладемо, а будемо виходити з того, що оскільки це питання чутливе і про нього потрібно, і всі охоче говорять, але ми не можемо і не повинні допустити порушення щонайменшого при підготовці цього питання до внесення його до Конституційного Суду. Відповідно статті 145 Регламенту головний комітет, розглядаючи це питання, повинен дати відповідь на 15 питань. Правильно, Сергій Григорович, я говорю? Повинен дати відповідь на 15 питань, потім підготувати висновки на підставі відповіді на ці 15 питань, приготувати проект постанови, в якому зазначити, включити до порядку денного – це одне, включити до порядку денного і направити до Конституційного Суду – це друга постанова. Третя, включити до порядку денного і опублікувати для обговорення людьми – це третя постанова вже буде. Розумієте, як варіанти постанов. Тому сьогодні ми можемо поговорити про це питання, а можемо зараз прийняти рішення, заслухавши доповідь і навіть не співдоповідь, бо це був виступ як співавтора законопроекту, а не голови комітету, доручити комітету підготувати це питання так, як того вимагає Регламент і Конституція. [[Шум у залі]] Одну хвилинку! Я ще раз вам хочу сказати, послухайте. Доручити комітету, коли він буде готовий і коли він скаже, що питання готове до розгляду, розглянути його з прийняттям практичного рішення. Я думаю, що я правильно пропоную, крім емоцій є логіка здорова. Ви хочете його продовжувати обговорювати без рішення? Будь ласка, запишіться на виступи від фракцій. Запишіться. Будь ласка. А потім – від депутатів. Будь ласка, прізвища покажіть. Далі, будь ласка, запишіться народні на виступи. Прошу прізвища на табло. Іван Заєць, будь ласка, від фракції. Потім – Стешенко, потім – Камчатний, потім – Чечетов.
Іван Заєць, Українська Народна Партія. Шановні народні депутати, зрозуміло, що ми повинні, в першу чергу, оздоровлювати наше суспільство і самих себе. Тому що серед депутатів дуже багато людей, які прийшли в політику не для того, щоб узгоджувати інтереси окремої людини, з національними інтересами, а щоб захищати свої групові інтереси, щоб тікати від закону, щоб використовувати своє службове становище для того, щоб збагачуватися і, в той же час, обкрадати простих людей. Отже, наша влада ні за своїм змістом, ні за своєю якістю, ні за своєю структурою, вона не є владою демократичної держави і вона не є владою незалежної держави. Тому зрозуміло, що одним з таких технологій, очищення цієї влади це є позбавлення тієї надмірної депутатської недоторканності, недоторканності депутатів. Треба сказати, що у світі вже відпрацьовані механізми, яким чином забезпечувати справедливість у цій сфері. Бо в нас склалася така практика, що люди, які мають великі кошти, вони підкуповують суди, вони підкуповують прокуратуру, міліцію, і вони тікають від відповідальності, а прості люди вони відповідають за всі гріхи, десь там дитина щось поцупила і вже маємо чотири роки якоїсь колонії чи ще що-небудь. Тому я думаю, що відмахнутися від цього законопроекту не вдасться, рано чи пізно все рівно питання зняття недоторканності треба буде вирішувати. Але дуже правильно стоїть питання в якій площині? Що треба нам подивитися на цю проблему, на всю владу загалом, бо Партія регіонів, вони хочуть так частково підійти до вирішення цієї проблеми. Давайте от ми врубаємо недоторканність тільки з депутатів, потім будемо їх переслідувати, використовуючи репресивні всякі органи влади і будемо вже повністю домінувати над цими українцями. Далекий приклад, не ходіть – вчорашнє голосування по Закону про засади мовної політики. Ще минулого тижня регіонали заявляли, що у них немає голосів для прийняття цього закону. Але вистачило тиждень, щоб того купити, того покликати в Раду національної безпеки чи в Адміністрацію Президента і показати їм якусь бумажку, якусь довідку і сказати: ти не дій відповідно до національних інтересів, ти не думай про свою націю, ти думай сьогодні про свою шкуру інакше ми тебе згноїмо. От що пропонує нам сьогодні Партія регіонів в заміну до того, що ми повинні подивитися комплексно на вирішення цієї проблеми: і на Президента, і на суди, і на багатьох інших високопосадовців, бо ці високопосадовці сьогодні бігають із факелами і весь час підпалюють нам Україну, а не хочуть миру. Тому я за те, щоб вирішувати принципово це питання і голосувати.
Так, Іван Кириленко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Наступний – Валерій Камчатний.
Шановна Президія! Шановні колеги! Наш проект, який ми зараз обговорюємо всупереч тому, що зараз говорилося з високої трибуни, що є тут деякі порушення і так далі, повинен бути розглянутим і проголосованим. І ми на цьому принципово наполягаємо. Раз стоїть в порядку денному – розглянути остаточно і проголосувати, і закінчити лукавство і фарисейство навколо цього питання. Це перше. Друге. Наш проект, це відповідь, будемо відверті, на чергову ініціативу партії влади скасувати лише депутатську недоторканість. Друзі, а чому ж, 3 роки тому, коли аналогічний законопроект за моїм авторством і В’ячеслава Кириленка, не під вибори, а зразу після парламентських виборів, чому ж ви тоді не дали жодного голосу за цей законопроект? Зараз, під вибори, вдесяте згадали, що треба збирати "сильно пошатнувшийся электоральный будущий урожай", вибачте за русизм. Фарисейство зрозуміло. Наступне. Як би там не було, але чим дальше і глибше наша історія, тим зрозуміліший анахронізм такого явища як недоторканість усіх. Недоторканість породжує безкарність. Безкарність щодня, породжує волюнтаризм. Все це породжує потім зворотну реакцію суспільства, недовіру до влади тотальну, агресію, ненависть. І вже є явища самосуду, це відповідь суспільству, і це тільки початок. Тому скасовувати треба з усіх і вся, так як зробив це цивілізований світ. Далі вже, колеги, нікуди. Безкарність і волюнтаризм призвели до того, що знищили, всупереч Конституції, мале і середнє підприємництво, монополізували економіку так як в середньовіччя. 4-5 сімей зосередили в своїх руках 2/3 національних активів і багатства, куди далі, друзі? А подивіться на правоохоронну систему, чи не найвище в Європі розкриття злочинів і всі знають як це робиться. 99 відсотків засуджених тобто обвинувальних вироків. Немає захисту в правоохоронній системі, право охоронній системі! І звідси найбільше звернення до Європейського суду кого? Громадян України. Чому? Та тому, що 30 відсотків сидить ні за що, починаючи від того, що з’явилися політичні в’язні. За що сидить Юлія Тимошенко і Луценко, і десятки інших політичних в’язнів? За що? Оце воно: недоторканість, безкарність і волюнтаризм. Пора покласти край! Давайте без фарисейства, голосуємо сьогодні і такий є шанс поставити Україну на шлях цивілізаційного розвитку. Слава Україні!
Іван Григорович, одну хвилиночку, я зараз. Одну хвилиночку. Валерій Камчатний, будь ласка.
Шановні колеги, нашу депутатську групу "Реформи заради майбутнього" важко звинувачувати в тому, що ми проти цієї ідеї. Я хочу нагадати, що серед тих, хто підписав це подання – 5 депутатів з нашої групи. Це так, на всякий випадок, шановні колеги, про це пам’ятайте. А відносно того, фарисейство це чи ні, я думаю, що сьогодні про це дуже влучно нагадав Микола Володимирович Томенко про те, що ми 5 років, як з’ясувалось, жили не за тією Конституцією. А чому її відмінив Конституційний Суд? Тому що була порушена процедура. Тому ми сьогодні підтримуємо пропозиції нашого Голови Володимира Михайловича Литвина, що треба діяти за Регламентом. Тому що буде закладена міна заповільненої дії і колись ця міна вибухне, якщо буде порушений Регламент. Тому ми підтримуємо цю пропозиції. Дякую.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Руслан Князевич.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, если поставить вопрос рубом, Партия регионов, по сути, "за" или "против"? Я откровенно скажу, мы, конечно, "за". Но мы категорически против того, чтобы серьезные вопросы в государстве решались именем революции, как здесь выступал один пламенный оратор. Именем революции в нарушение законов и Конституции будем делать так. Когда будем делать именем революции, мы никогда до логического конца не доведем никакой вопрос. А вот когда будем по Регламенту, мы доведем. Пожалуйста, Закон о языках. Мы согласно Регламента на одном заседании его обсудили, вчера мы проголосовали по Регламенту, спасибо, оппозиции, "Батьківщина", "Фронту змін", я говорю, за для Западной Украины, что вы поддержали закон о языках, благодаря вашей поддержки, закон был проголосован. Спасибо вам, да, вы внесли свою лепту именно в консолидацию Украины, украинского общества. А теперь, что касается непосредственно уже данного законопроекта. Мы всегда, в нашей программе записано, что мы выступали и выступаем за ликвидацию депутатских льгот. Но, для того, чтобы довести до логического конца, надо было согласно процедуре пройти процедуру и проголосовать. Когда коснулось голосования, фракция Партии регионов и большинство проголосовало. Мы лишили депутатских льгот, и квартиры бесплатной, и путёвки, материальную помощь, всё кануло в прошлое. Но, к сожалению, ни "Батькивщына", ни "Фронт змин" не голосовали, не голосовали и другие оппозиционные! Хотя, вроде кричали, рубашку рвали, что надо. Теперь дальше, что касается о ликвидации неприкосновенности. Мы внесли свой законопроект, согласно процедуре прошли все этапы. И он находится в стадии рассмотрения. Поэтому это более широкий, мы поддерживаем, что он более широкий. И он снимает неприкосновенность и с Президента, и с судей. И мы – "За". Но для того, чтобы он дошёл до логического конца, как Закон о языках, который вы поддержали и проголосовали. Как ликвидация льгот, которую мы проголосовали, а вы не поддержали! Нужно в соответствии с процедурой дать возможность комитету рассмотреть. Соответствующее решение комитет должен принять и тогда вносим в зал. И мы дадим возможность Конституционному Суду определиться. Мы вас поддержим, да. Но мы хотим, чтобы это не закончилось болтовнёй. Мы хотим, чтобы это закончилось принятием конкретного решения. А конкретное решение будет только тогда, когда будет соблюдена процедура, Регламент и закон. Как по Закону о языках, который вы поддержали, спасибо вам большое! Без вашей поддержки никогда бы закон не был проголосован! Но, к сожалению, вы не поддержали о ликвидации депутатских льгот. Спасибо! Мы поддержим ваш закон, только согласно процедуры. Спасибо.
Руслан Князевич, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Арсеній Яценюк, будь ласка. Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Шановні члени парламенту! Реагуючи на попередній виступ представника від Партії регіонів, хотів би його запитати, где тот конец логический, по которому вы наконец-то скасуєте депутатську недоторканність, президентську, суддів, скасуєте всі пільги і погодитесь на прийняття Закону про порядок імпічменту. Я розумію вашу особисту турботу, тому що у випадку скасування недоторканності народних депутатів вам ще треба дуже багато що відповісти за вашу діяльність, перебуваючи на посаді Голови Фонду державного майна України. І цей час прийде. [[Оплески]] Тепер щодо суті закону. Наш колега Микола Томенко прийняв абсолютно правильне рішення і вніс цей законопроект. Закон передбачає скасування недоторканності не тільки з народних депутатів України, тому що зрозуміло, що таке скасування недоторканності з народних депутатів України і така ініціатива Партії регіонів пов’язана, перше, з виборами, а друге – ще не всіх Партія регіонів пересаджала по тюрмам. Але ми не боїмось того, щоби зняти депутатську недоторканність. Проте хочу нагадати, що в 2008 році мною особисто з третього разу було поставлено на голосування питання про скасування депутатської недоторканності. Жоден депутат від Партії регіонів, жоден, підкреслюю, ні чинний Президент Янукович, який тоді був народним депутатом України, ні будь-хто інший не проголосував за скасування депутатської недоторканності. Тому опозиція наполягає, перше, на скасуванні депутатської недоторканності з Президента України. Друге – на скасуванні депутатської недоторканності з всіх народних депутатів України. Третє – на скасуванні депутатської недоторканності і іншої недоторканності з 9 тисяч суддів. І четверте – окремо хочу зазначити, що навіть у тому випадку, якщо норма Конституції скасує недоторканність Президента, такий Президент все рівно не буде нести жодної відповідальності перед народом України. Саме тому опозиція внесла до парламенту Закон України про порядок імпічменту Президента. І ми хочемо, щоб перший під імпічмент пішов чинний Президент Янукович. З огляду на це ми вимагаємо прийняття цього закону. Ми вимагаємо скасувати недоторканність з Президента, з депутатів, з 9 тисяч суддів, з 9 тисяч "кірєєвих". Ми вимагаємо прийняти рішення про запровадження інституту імпічменту Президента і опозиція вносить до парламенту Закон України про порядок відкликання народного депутата України. От тоді всі будуть рівні перед законом. Прошу підтримати закон.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Юрій Кармазін.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Оскільки я ніколи не блокував і не заважав роботі судів, не протирав штани в Адміністрації Президента, то можу говорити, перш за все, про депутатів, про ту роботу, яку знаю, і де ми, власне, тут знаходимося. Питання це, безумовно, має дві складові: змістовну і процедурну. Процедурна теж важлива, вона фактично стає змістом, тому що будь-які зміни до Конституції не є лише технологією, не є лише механізмом. Від них залежить те, чи буде це рішення імплементоване, чи воно залишиться у вирі передвиборчих дебатів і красивих дискусій. Що стосується змістовної сторони. Зрозуміло, що так звана недоторканність в Україні має гіпертрофований характер. І ми це спостерігали навіть тоді, коли Генпрокурор свого часу вносив певні представлення, а ми їх не розглядали в Верховній Раді, намагаючись їх переслати в той чи інший комітет, і так і не розглядали навіть в сесійній залі зняття чи незняття того, що вимагав Генпрокурор. Тому треба відверто сказати, що сам термін "недоторканність" є хибний, є спотворений, є такий, який не відповідає самій назві "народний депутат України", а не парламентар. Народний депутат України не повинен мати недоторканності. Можна це по-іншому кваліфікувати, як гарантії, реалізації або гарантії захисту інтересів своїх громадян, своїх виборців. І ці гарантії мають бути тільки в тому, що я можу на трибуні відстоювати вільно свою позицію, що мене не покарають тоді, коли я, звертаючись на вимоги своїх виборців, звертаюсь до прокуратури, говорю пропозицію. правоохоронних органів і таке інше. В тому сенсі ми можемо розглядати це питання. Шановні колеги! Ті, хто служив в армії, я так розумію, що не всі служили, я служив, добре пам’ятаю. Да, я служив, ви не служили, я це знаю. Ну, нічого страшного. Добре пам’ятаю, що у військовій частині є лад, є порядок, коли ця військова частина працює і діє за статутом. В даному випадку у мене складається достатньо дивне міркування, що ми зараз маємо проголосувати. Я прошу, шановні, дайте постанову і дайте висновки комітету – за що я і наша фракція має голосувати. Ви знаєте, що цього немає, і не треба серйозне питання перетворювати в абсолютно звичайний піар. Дякую.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Бондик замість колеги Чорноморова.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Українська опозиція". Шановні народні депутати! Шановний український народе! Ви багато чуєте розмов про депутатську недоторканність, про її скасування. Хочу зразу розвіяти міфи. І так, міф перший, який існував. Про те, що зараз Партія регіонів, її сателіти намагаються скасувати депутатську недоторканність. Нагадую, що "недоторканність" в розумінні статті 80 Конституції складається із трьох моментів. Перше. Не можна депутата притягнути до кримінальної відповідальності. Не можна затримати. І не можна заарештувати. Так от, вилучається "притягнути", бо вилучили при прийнятті абсолютно безглуздого, бездумного Кримінально-процесуального кодексу, а тепер привели кодекс. хочуть Конституції привести у відповідність до кодексу. Але розширили недоторканність у тому проекті, який є, про який зараз говорив колега Чечетов, розширили до того, що тепер не можна буде без згоди Верховної Ради затримати чи арештувати до винесення обвинувального вироку суду. Ось так. Тобто формулу застосували таку, яка застосована в Конституції щодо суддів. Оце так, знімайте недоторканність. Я звертаюся до кожного українця. Це локшина на ваші вуха. Знайте це, це неправда. Тепер щодо цього проекту. Я хотів би сказати чітко, проект абсолютно скасовує любі імунітети. Існує повна доторканність. Доторканність, я думаю, буде і голів адміністрацій, яких чомусь назвали губернаторами. Шановні, я звертаюся: чи є в нас там, Льовочкін працює чи ні главою адміністрації? Є в нас у Януковича ще хтось, крім "смотрящих" за областями? Забороніть їм називатись губернаторами, забороніть їм "тирити" бюджетні гроші, забороніть їм носити годинники по 100 тисяч доларів, бо бідніші області, а вони це все роблять! Я днями оприлюдню ці всі речі. Але хотів би, щоб ви чітко знали: сьогодні ми не можемо нормальне рішення прийняти, і добре, що ми його обговорюємо. Я надзвичайно вдячний колезі Томенку, що він широко поставив питання. І 18 суддів Конституційного Суду мають знати, що вони також будуть засуджені за свою антиукраїнську дію, за зґвалтування Конституції, за зміну конституційного ладу, за те, що вони віддали власнику Межигір’я, за те, що вони розв’язали політичні репресії. Але ми маємо діяти юридично чисто. Тому я звертаюся до вас, колего Томенко: самі наголосіть, що правий Володимир Михайлович Литвин в тому, що 145 стаття Регламенту каже, що треба 15 висновків комітету. Це раз. Але неправий Володимир Михайлович Литвин, коли вчора ставив всупереч статті 10 Конституції антидержавний.
Тільки не на цю тему. Завершуйте.
Я завершую. Шановний Володимир Михайлович, я завершу, тому що Конституція – це є мірило дій кожного з нас і вас, Володимир Михайлович. Приємно це чи неприємно, ви вчора не мали підпустити той проект навіть.
Дякую. Дякую. Валерій Бондик, фракція Партії регіонів. Наступним буде виступати Тарас Чорновіл.
Шановні колеги, шановна Президія! Дуже чітко сказав попередній виступаючий, що ми в своїй діяльності повинні користуватись Конституцією. Так от, згідно з конституційним принципом кожен в Україні повинен діяти в межах і в спосіб, передбачений законом. Це Конституція, цитата. Шановні колеги, декілька нарисів таких, загальних і приватних, щодо цієї проблематики. По-перше, позиція фракції, вона відверта і чесна: ми не будемо голосувати проти цього закону. Чому? Тому що ми, також как і ви, шановна опозиція, ми за зміну статусу народних депутатів, ми за зміну недоторканості. А до речі, недоторканість – це суто формальна річ. Завжди депутат був недоторканий, тому що відповідно до норм чинного процесуального кодексу, якщо є подання, ми з вами знімаємо, так звану, недоторканість і іде відповідальність. Тому, знаєте, це питання – дискусійне. Але ми не ображаємось на опозицію, ми тільки до неї звертаємося, шановні колеги, народ вам дав право представляти цей народ. Представницький орган влади, згідно процентів, відсотків, які хто завоював на виборах. Так от, я вас прошу входьте до Конституційної асамблеї, яка може легітимно відпрацювати всі зміни, які казав пан автор законопроекту, пан Микола, і внести, тому що Конституційна асамблея, вона створена відповідно до указу Президента і є допоміжним органом при Президенті України. І очолює її, до речі, людина, яка рівноважна до всіх, так би мовити, гілок у цьому парламенту, і до опозиції, і до коаліції – перший Президента Кравчук. Шановні колеги, сьогодні лунали заклики, що ми з вами повинні діяти, дійсно, відповідно до Регламенту. Так от відповідно до Регламенту, ми з вами 24 травня вже проголосували більшістю голосів і направили куди цю постанову? Направили в Конституційний Суд. Тому приєднуйтесь до цієї Постанови, коли вона прийде з Конституційного Суду і ми будемо вносити це питання. Але ж ви знаєте, що відповідно до Конституції ми зараз не можемо навіть звернутися і послати цей проект до Конституційного Суду, тому що немає висновків комітету, тому що немає висновків комітету. І прав був Володимир Михайлович Литвин спікер парламенту, що він казав. Ми, до речі, ну, я так розумію, це була політична узгодженість – внести цей проект. А він і не повинен був вноситися на сьогоднішнє голосування. Тому, шановні колеги, я вас закликає, давайте шукати консенсус, тому що і ми, і ви за зняття депутатської недоторканності. Що касается суддів, то ми тут не можемо з вами впливати, бо це європейські вимоги, судді, дійсно, нами з вами обираються, не пожиттєво, а безстроково. В усій Європі так робиться, і Європа нам підказує. Отут ми з вами нічого не можемо змінити. Дякую.
Тарас Чорновіл, позафракційний. Наступним буде виступати Бобильов.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України! Коли ми говоримо про таке поняття, як недоторканність тощо, мені чомусь згадуються свої приклади з давньої поганої історії ще, за радянських часів, коли нашу сім’ю переслідував КГБ, і коли ми ставили якісь питання і говорили, що це незаконно, у відповідь звучало: у нас есть неписанные законы. У нас недоторканність передбачена для дуже вузького кола осіб. Але коли дивишся на практику рішення судів, дивимося, як відкриваються кримінальні справи, з’являється враження, що існує недоторканність не тільки ви тих же самих голів обладміністрацій, міністрів, бізнесменів крупних, які можуть заплатити, існує недоторканність в мажорів, в мерзотників, які можуть домовитися із суддею і тому подібне. Тому очевидно, що питання треба вирішувати з усіх боків. Перше. Абсолютна неухильність покарання для тих, для кого недоторканність не поширюється. І обов’язковий перегляд принципів недоторканності. Є дві крайності. Є законопроект, який пройшов трошки дальшу стадію, який сьогодні в Конституційному Суді, в якому, на превеликий жаль, я в цьому переконаний, дуже мало, дуже слабо заторкується проблема недоторканності депутатів. Її треба розширювати. Немає відповіді на такі, скажімо, речі, що робити з депутатом, якого застали на місці злочину, умисне убивство, який бігає з пістолетом. У нас попадають люди без психіатричної експертизи в Верховну Раду, згадайте про це. І ще невідомо, хто прийде осінню. Як з такими людьми поступати? Очевидно, що треба вносити, і це в багатьох країнах вирішено. Цей закон, який сьогодні проходить змін до. який вже пройшов першу стадію, він не дає відповіді ні на це, ні на багато інших питань. Він, на мій погляд, дуже слабкий. Цей закон, який пропонується, він дає на багато жорсткіші формулювання. І мені здається, було би найлогічніше для нас, щоби пройшов один і другий Конституційний Суд, і щоб ми могли після того мати позицію щодо обох законів. І попробувати процедурою другого читання тим чим іншим способом об’єднати. Тому що і один, і другий мають свої недосконалості, але один і другий несуть ті позитиви, які необхідні. Тому я, який не належить ні до яких об’єднань і опозиції, і до неї висловлююсь дуже жорстко і критично, але який теж є співавтором цього закону і змін до Конституції, бо я теж поставив під ним свій підпис, бо я вважаю, що це необхідно, щоб були більш жорсткі речі ніж в тому, який пройшов раніше в проекті, пропоную сьогодні Верховній Раді пройти такі кроки. Зараз у нас буквально лишилося п’ять хвилин до перерви. На перерву термінову скликати засідання відповідного профільного комітету, обговорення вже відбулося, їм немає що обговорювати, їм треба прийняти формальне рішення. Наш Комітет у закордонних справах, коли виникає термінова потреба збирається за п’ять хвилин на третьому поверсі і приймає негайні рішення, які необхідно заслухавши всіх доповідачів і всіх відповідних органів. Так само прийняти рішення і у 12.30 спокійно без жодних розривів розгляду питання проголосувати на направлення до Конституційного Суду. Хай будуть зауваження.
Завершуйте, будь ласка.
хай будуть претензії, щоб ми могли їх врахувати, і, можливо, об’єднати два проекти і на друге читання винести проект, який дійсно збереже гарантії для виконання обов’язків, але зніме з усіх тих, хто є сьогодні те, що називається недоторканністю і що не може бути.
Дякую. Бобильов, будь ласка. Група "Реформи заради майбутнього".
Александр Бобылев, депутатская группа "Реформы ради будущего". Уважаемые коллеги! Вот, честно говоря, с моего прихода в Верховную Раду, каждый день мы все время слышим о снятии депутатской неприкосновенности. Все говорят, все обещают и никто ничего не делает. Давайте мы немножечко подумаем о том, что вообще-то существует Конституция, существует какой то закон и все законы должны проходить определенную процедуру. Сегодня очень правильно говорил Голова Верховной Рады, нужно подготовить нормально, не для списков, не для прохождения в списки, не для электората, а подготовить это так, чтобы это действительно так как положено. Все мы до депутатства не имели неприкосновенности, уйдем с депутатов, опять ее не будем иметь, и в этом нет ничего страшного, это действительно нужно сделать. Теперь я еще хотел бы поговорить о другом. Вот у нас здесь очень много любителей критики правоохранительной системы, в зале наверное порядка 10 человек, которые работали в системе и знают, что это такое, когда совершаются тяжкие преступления, 20-летние мальчишки работают по 15-16 часов в сутки месяцами без выходных и все время критиковать их тоже нельзя. В конце концов, они тоже люди и они тоже хотят жить, и при зарплате в полторы тысячи гривен и депутатской тринадцати наверное есть немножко разница. Спасибо за внимание.
Дякую. Одна хвилина. Болюра, будь ласка, фракція "БЮТ – Батьківщина". Болюра передає право на виступ. Будь ласка, Андрій Кожем’якін.
Да, Володимире Михайловичу, так буває, вчора ви когось, сьогодні вас підставили ваші підлеглі. Вчора ви намагалися проштовхнути разом з більшістю, закон про мови ганебний, сьогодні вас підставили і поставили це питання для включення порядку денного. Тому ми вимагаємо, поставте його для включення в порядок денний, тому що це була домовленість на Погоджувальній раді і це правда. Не було домовленості про те, що це питання повинно поставитися до сесійної зали. І ще одне. Фракція "БЮТ – Батьківщина" і фракція ""Наша Україна - Народна самооборона" заявляли вже неодноразово, що ми виступаємо за повну відміну недоторканності для всіх осіб. Партія регіонів і більшість, вони бавляться цим питанням, розумієте, їм треба про щось піаритися, набирати свої ці соти якісь, вони не беруть, програють. Тому дуже цікавий вислів Лавриновича і Герман, повторюю і повторюю, шановні. Вони казали: на якій би посаді не перебувала людина чи вона працює на посаді Президента, чи вона обрана народним депутатом, чи в суді, для всіх є обов’язкові вимоги закону України. І у випадку вчинення дій, які мають ознаки злочину, проти цієї особи має порушуватися кримінальна справа. Лавринович. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Пропозиція така. Шановні колеги, давайте продовжимо зараз, щоб остаточно вийти на відповідне рішення, а тоді оголосимо перерву. Немає заперечень? Заключне слово Микола Томенко. Будь ласка.
Шановні колеги, я вдячний за серйозну розмову, яка в більшості виступів мала місце. І, чесно кажучи, от просив би політичних і парламентських клоунів, коли розглядається таке серйозне питання, десь читати газети, може сходити каву випити, тому що попри всю зневагу до Верховної Ради, українського суспільства, в цьому парламенті, в кожній фракції є люди, які, я переконаний, вболівають і за те, щоб в Україні був парламент, і за те, щоб в Україні була влада і опозиція, до якої з повагою ставилися і в Україні і за її межами. Якщо цей цирк, який ви намагаєтесь внести в парламент, стане нормою, то нам просто треба написати заяви і піти з цього залу і не ганьбити ні цю сесійну залу, ні слово "Верховна Рада України". [[Оплески]] І я просив би парламентську більшість, може проведіть просвітницьку якусь роботу з цими клоунами і штатними провокаторами, щоб коли розглядаються дрібні питання, хай виступають і грають клоунаду. А коли розглядається серйозне принципове питання, по дослідженнях більше 90 відсотків громадян України вимагають у нас ці феодальні речі скасувати. Більше 90 відсотків, а тут клоуни появляються сесійної зали і бавляться в іграшки. Друга позиція. Стосовно того, як діяла опозиція. Я вас інформую. Ми всі як один голосували за скасування депутатської недоторканності в 2008 році. Ми всі.
Брехня, ніхто не голосував, з парламентської більшості проголосували рівно 226 депутатів фракції "Батьківщина" і "Наша Україна – Народна самооброна". В 2009 році, і це правда, ми в 390 голосів всі фракції проголосували за скасування недоторканності і Президента, і суддів, і депутатів. Кілька тижнів назад ми проголосували за процедури зняття недоторканності з депутатів ????наш законопроект, внесений Партією регіонів. Сьогодні четверте голосування і ми так само, як всі попередні голосування, будемо голосувати за це рішення. Тепер стосовно пропозиції по Конституційній асамблеї. Я був переконаний і в часи Кучми, і в часи Ющенка, і часи Януковича, не може будь-яка дорадча рада при клерках Адміністрації Президента писати Основний закон України. Це завдання українського парламенту за згодою українського народу. Не може поза межами сесійної зали визначати правила життя всієї країни і всієї нації. Тому ми категорично проти і в попередні часи при попередніх Президентах і тепер будемо проти, щоб в Адміністрації Президента писалися Конституції або визначалася доля країни. Треба відповідно створювати комісію парламентську і в межах парламенту, думати над Основним законом. Якщо мова буде йти про зміну принципових розділів, обов’язково затверджується на референдумі, як це пише Конституція України. Тому, ще раз хочу сказати, колеги, сьогодні відповідальне голосування і ми би просили сьогодні і прийняти рішення, щоб ми рушили в бік прирівнння всіх до того, що кожен громадянин, кожен депутат, кожен суддя і президент знали: вони рівні перед законом і несуть рівну відповідальність. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Цілком очевидно, що перед виборами всі будуть виступати за скасування депутатської недоторканності і всі будуть голосувати за це рішення знаючи, що на виході нічого не буде. Що остаточне рішення має приймати наступний парламент, а який він буде, це вже тема виборів і тема виборців. Тому, давайте ми будемо реалістами і повернемося до Регламенту тобто до Закону Верховної Ради України. Моя пропозиція така, шановні народні депутати. Прийняти зараз рішення, за яке проголосувати всім. Відкласти прийняття рішення до внесення проекту постанови комітетом для того, щоб був предмет для голосування. Якщо ви не підтримаєте цю пропозицію, я поставлю іншу, про включення до порядку денного. Одну хвилинку! Якщо ви нічого не читали в житті, то помовчіть! Я прошу вас! Тому що це серйозне питання, я ще раз пропоную і прошу всіх підтримати, оскільки сам голова комітету сказав, що комітет не розглядав. Комітет повинен розглянути, дати відповіді на всі запитання і внести проект постанови, в який запропонувати включити до порядку денного. Друге. Включити до порядку денного і направити до Конституційного Суду, включити до порядку денного і винести, запропонувати для всенародного обговорення тобто які пропозиції він внесе, так і поступимо. Тому, я просив би прислухатись до двох пропозицій. Перша, і ця пропозиція співпадає з пропозицією комітету. Ми питання розглянули, а зараз нам треба ad hoc проголосувати і відкласти прийняття рішення до моменту розгляду цього питання на комітеті і внесення проекту постанови. Якщо ми не підтримаєте, щоб завершити логічно процес, я поставлю на голосування про включення до порядку денного. Якщо й не підтримаєте, значить, прийняли до відома. Тому прохання погодити всі і конституційною більшістю проголосувати за цю пропозицію – про відкладення прийняття рішення до розгляду в питання комітетом і внесення відповідного проекту постанови. Як тільки буде внесено проект постанови, ми поставимо на розгляд Верховної Ради. [[Шум у залі]] Ну, давайте до 20 числа. 20 числа винести на розгляд. Влаштовує? 20 червні винести на прийняття рішення. Що? Будь ласка, Яворівський.
Шановні колеги, Володимир Михайлович шановний, давайте виходити якось з цієї ситуації. Сьогодні працюють усі комітети, засідають. Хай сьогодні комітет розгляне це питання і на завтра вносьте його, щоб не розтягувати його до 20. Чому до 20? Давайте так зробимо, ну, нормально абсолютно. І завтра його розглянемо.
Володимире Олександровичу, шановні, це незвичайне питання. Ви відкрийте Регламент 145-146, комітет повинен при розгляді цього питання дати відповідь на 15 запитань. Тому автор пропонує на 20. Ви пропонуєте на. ну, то давайте якесь приймемо рішення. Тому я ставлю на голосування пропозицію, яку я узгодив і з комітетом, і з автором про відкладення прийняття рішення до 20 червня до моменту розгляду цього питання комітетом і внесення проекту постанови. До речі, проект постанови депутати повинні отримати, почитайте за скільки днів там, за 10 днів, конституційні зміни. Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу всіх проголосувати. [[12:07:23]] За-404 Рішення прийнято. Дякую. Оголошується перерва до 12 години 40 хвилин, на 30 хвилин.
Шановні народні депутати! Прошу зосередитись на продовженні роботи. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо підвищення прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність та забезпечення виконання соціальних зобов’язань держави]] для включення до порядку денного. Доповідач – Володимир Яворівський. Співдоповідач – Валерій Баранов. Будь ласка, Володимир Олександрович.
Шановні наші виборці! Я вніс цей законопроект свідомо. Вніс його через те, що мені здається, нам треба було б десь найближчими днями ще до закінчення цієї сесії прийняти унікальний закон. Закон про те, що ми живемо в країні казок. Я думаю, що президентом в цій країні мав би бути відомий всім барон Мюнхаузен. Чому. Партія регіонів і Президент наобіцяли під час виборів все, що тільки могли наобіцяти для людей. Ну, все. Якщо навіть, то замість весни буде постійно літо і тому подібне. Було наобіцяно про те, що буде вдвічі збільшено заробітні плати, пенсії і таке інше. Відбувається абсолютно зворотній процес. Це відчуває кожна людина в Україні, крім невеличкої купки людей, які сьогодні є при владі. Ось і все. Через те суть мого закону дуже проста і зрозуміла. Збільшити прожитковий мінімум. В статті 12 нашого Кодексу про Державний бюджет України на 2012 рік, суть його така. Значить, збільшити прожитковий мінімум поетапно, я не буду часу гаяти, до 1095 гривень; дітям віком до 6 років – збільшити до 961 гривні; діти віком від 6 до 18 років – до 1197; працездатних осіб – до 1134 гривні; осіб, які втратили працездатність – збільшити до 1095 гривень. І внести потрібно, звичайно, зміни до прийнятого бюджету для того, щоб ці гроші. Я розумію, що багато хто буде в цій залі пояснювати, що грошей немає, як вони кажуть, але робити такі речі, вчора після закону антиконституційного взагалі.
Мікрофон, будь ласка. Звершуйте.
Завершую. Було прийнято закон під кінець дня про те, щоби зменшити виплати для дуже багатьох людей, в тому числі і чорнобильців. Сьогодні чорнобильці вже зробили заяву.
Дякую. Шановні колеги, шановні колеги, я прошу вас, не збурюйте суспільство. В цьому законі немає жодної позиції про обмеження, зупинення чи відміну пільг. Прочитайте закон. Немає там того. Це було в Перехідних положеннях, опозиція наполягала на виключенні Перехідних положень і заявляла, що тоді можна голосувати цей закон. Тому його привели в людський вид для того, щоб виплачували людям за рішенням судів кошти. І усе. Тому давайте будемо тут об’єктивними. Валерій Баранов – голова Комітету з питань бюджету.
Шановний Володимир Михайлович, шановні депутати, наш комітет це питання не розглядав на своєму засіданні, оскільки не надійшов ще висновок Головного науково-експертного управління Апарату. Але хочу вам сказати, що якщо разом скласти всі гроші, які передбачаються в цьому проекті, то до державного бюджету треба добавити 184 мільярди гривень. Тому Міністерство фінансів не підтримує цей законопроект і вважає його недоцільним. Спасибі.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення цього питання. Так, будь ласка, прізвища народних депутатів. Володимир Яворівський, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Наступним буде виступати Гордієнко Сергій.
Володимир Яворівський. Шановні колеги, ну, тут названа цифра, я не знаю звідки вона взята. Комітет не розглядав. Як голова комітету я б собі не дозволив вийти і говорити від імені комітету, якщо він не розглядав цього питання. Немає висновку юридичного управління. Звичайно, можна було би тоді і перенести. Але давайте говорити і про те, скільки ж сьогодні розкрадається грошей. Ми сьогодні говорили про недоторканність. Наші міністри ж нібито доторканні. Так поясніть мені, Бойко доторканний чи недоторканний. 300 мільйонів на цих вишках, всі знають про це, вся преса, да, доларів, говоримо про це. А тут говориться про те, щоби людям для прожиткового мінімуму не додати буквально жалюгідні оці копійки. Через те, я вважаю, що якщо так, Володимире Михайловичу, тоді потрібно, якщо немає висновку, не розглядав комітет, ну, то давайте перенесемо тоді вже голосування з приводу цього закону, перенесемо на пізніше. Я вважаю, що він дуже важливий сьогодні для людей, для виживання найбідніших верств, які сьогодні є в Україні. І було б дуже нормально, якби парламент подав їм руку й підтримав би їх. Я думаю, що це дуже нормально. Дякую.
Дякую. Сергій Гордієнко, фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Я хотів би привернути увагу і своїх колег, і громадян України до того, що коли люди перебувають у владі, вони ніколи не ініціюють подібних законопроектів, а коли в опозиції, то ініціюються і всі так люблять наших громадян, і так піклуються про прожиткові мінімуми. Я хотів би нагадати, що при попередньому уряді чомусь всі, хто ініціює нинішні соціальні закони, не ініціювали подібних внесень змін до державного бюджету і до інших законодавчих актів. Від імені фракції Компартії України я заявляю, що у всі часи фракція Комуністичної партії України була послідовна. Хто б не ініціював подібні законопроекти, вона буде їх підтримувати. Бо, дійсно, нашим людям живеться сутужно і надзвичайно мізерні всі ті соціальні виплати і той мінімум, який є. Але я хотів би, щоб у подальшому все-таки цинізм ми прибрали. Бо поки при владі ми не ініціюємо і про людей забуваємо, а коли в опозиції, ми так любимо людей, що, як каже Голова Верховної Ради інколи в своїх виступах, що готові від такої "любові" задушити їх в своїх обіймах. Дякую.
Гривковський, будь ласка.
Не наполягаю.
Не наполягає. Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Українська опозиція". Шановні народні депутати! Шановні громадяни України! Що за закон вноситься? Дуже простий закон – про підвищення прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, і забезпечення виконання соціальних обов’язків держави. Я попередньому виступаючому, який вчора голосував за антиукраїнський і антиросійський закони про мовну політику, хотів би сказати так. Говорячи про опозицію чи про моральність поведінки опозиції чи влади давайте подивимося, так не морально, виявляється, Юлія Тимошенко, яку ви сьогодні знищуєте, допомагаєте знищувати яничарам, сидить у в’язниці, давала тисячу три роки назад, а сьогодні ви даєте тисячу, яка в три рази менше. То морально чи ні? то у нас же рівність прав людей є, а ви кажете: оце тисяча однакова тій тисячі. Це різні речі. Через те для тих людей, які втратили працездатність, пропозиція платити з 1 липня 1044 гривні – це копійки, це набагато нижче прожиткового мінімуму. Але на це треба йти, очевидно. І спасибі колезі Яворівському, що він це передбачив. Більш серйозно це тут в "Перехідних положеннях". Тут скасовуються і пропонується скасувати те, що я вам тричі пропонував. Під час прийняття законопроекту про Державний бюджет на 2010, на 2011, на 201 рік; під час подання в антиконституційний, але, на жаль, з назвою "Конституційний Суд", який два роки не робить відкритих слухань. Я звертаюся до Президента країни. Є тут гарант чи нема? Два роки інституція там собі між собою щось вирішує, потім оголошує народу. Закони про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобиля, інші.
Завершуйте, будь ласка.
Я завершую. Дякую. Ці закони, які пропонується вилучити і пропонується фінансувати, вони фінансувалися при всіх владах, при всіх прем’єр-міністрах і всіх президентах.
Дякую. Дякую. Зараз, одну хвилинку. Ляшко. А потім – Чечетов. Він раніше вже записаний.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Дякую, Володимир Михайлович. Я хочу підтримати законопроект колеги Яворівського, і треба за нього голосувати. Нічого розказувати про те, що немає грошей в бюджеті. Красти менше треба – і будуть гроші. Але заради справедливості. Шановний Володимир Олександрович Яворівський, не кажіть того, чого не знаєте. Якби ви вчора були в залі Верховної Ради – а я, на відміну від вас, був, - був проголосований законопроект про гарантії виконання судових рішень. Сьогодні люди роками не можуть отримати: ні чорнобильці, ні діти війни, – не можуть отримати гроші по судових рішеннях. І тому той законопроект, який був проголосований, дасть можливість виконати ці судові рішення. Але пільги ніхто не скасовував. Я особисто сидів у залі, виступав, контролював – і добився. І, до речі, Мартинюку треба подякувати за те, що він теж не піддався тиску "регіоналів" – і пільги ніхто не скасовував. Ті заяви, які роблять, про скасування пільги, начебто що відбулося, - це недостовірні заяви, не відповідають дійсності. Я звертаюся до громадян України, до чорнобильців, до дітей війни, до афганців, до інших категорій громадян.
Завершуйте, будь ласка.
до всіх категорій соціально незахищених громадян: пільги не скасовані, але є проблема: рішення Конституційного Суду незаконне, під приводом якого уряд не виплачує належні виплати.
Дякую. Дякую. Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Ну, предыдущий выступающий, который абсолютно пламенно выступал, абсолютно прав в одном: что никакие льготы мы не ликвидировали вчерашним законом. И Партия регионов, у которой в программе написано повышение социальных стандартов, никогда не пойдет на ликвидацию льгот, тем более что ликвидация льгот – это норма Конституции. Мы не можем уменьшать социальные стандарты согласно Конституции. Но прав и еще один выступающий, когда говорил, что мы, наверно, должны, будучи и при власти, и в оппозиции, внося законы, считать деньги. А то у нас, когда мы при власти, мы деньги считаем, говорим, денег не хватает. Как только в позиции – вносим закон и деньги не считаем. И я думаю, порядок будет в стране тогда, когда все депутаты, независимо от политических партий, хоть в оппозиции, хоть будучи во власти, внося законопроекты, будут считать деньги, видеть реальный финансовый ресурс. Я думаю, что в контексте реализации социальных инициатив Президента найдет развязку и данная проблема, которая вынесена. Спасибо.
Дякую. Володимир Яворівський, репліка, будь ласка.
Шановні колеги, було згадано моє просто прізвище. Я хочу нагадати Олегові Ляшкові про те, що після обіду. після обіду ми не були на сесії, ми проігнорували сесію, через те я, звичайно. але я читаю ось заява Всеукраїнського об’єднання ветеранів Чорнобиля, які пишуть, ну, я читаю: "Верховна Рада України несподівано змінила розклад своїх засідань та замість 7 червня сьогодні – 5 червня, тобто вчора, проігнорувавши власний Регламент, в шахрайський спосіб прийняла закон 9127 про так звані гарантії". Через те, Олег, я ще раз кажу, я посилаюся, вони зробили заяву про те, що 7 числа вони все одно будуть проводити свої страйки. Ось чому я, ось використав я цей факт, ось і все.
[[Не чути]]
Ну, на репліки, на репліки немає, я вас прошу. Ну, 30 секунд, будь ласка, я прошу вас, більше нема репліки на репліку. Що ви, шановні колеги?
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я хочу ще раз наголосити, я вчора голосував за цей закон. Якби там була ліквідація пільг, я б за нього ніколи не проголосував би, за ті заяви, на які ви посилаєтесь, нехай люди розберуться перед тим, як робити ці заяви, хай прочитають текст закону. Щодо акцій протесту, абсолютно правильно, акції протесту треба проводити і міняти радикально антисоціальну владу, яка є в країні. Але використовувати при цьому не брехливі аргументи, які.
Дякую. Дякую. Шановні колеги, ми завершили розгляд питання. Щоб закрити тему, якщо це можливо, по законопроекту 9127 про гарантії виконання рішень суду, я вам повідомляю, що чому було перенесено розгляд цього питання, рішення Верховної Ради України. Справа в тім, що Європейський суд мав прийняти рішення щодо України, що Україна не виконує рішень європейських судів. Я не кажу про те, що в нас третина рішень судів національних тільки виконується. Треба було прийняти це рішення для того, щоб зобов’язати виконувати рішення судів, в тому числі внутрішніх, для того, щоб не були чергові рішення проти України. Якщо ми виходимо з позиції того, що потрібно для України, я думаю, це було правильне рішення. Але треба нам слідкувати, щоб наступних рішень не було, як це в нас традиційно при прийнятті бюджету або змін до бюджету урізаються соціальні пільги і виплати. Це наша обопільна відповідальність, шановні колеги. Тепер, оскільки ми завершити обговорення питання, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" [[щодо підвищення прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність та забезпечення виконання соціальних зобов’язань держави]]. Реєстраційний номер 10382. Прошу визначайтеся. [[12:57:55]] За-138 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "БЮТ – "Батьківщина" – 88, "Наша Україна – Народна самооборона" – 19, комуністів – 25, Народна Партія, "Реформи" – 0, позафракційні – 6. Шановні колеги, оголошується до розгляду питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про статус гірських населених пунктів в Україні" [[щодо збільшення державних гарантій в соціально-економічному розвитку]]. Реєстраційний номер 10353. Доповідач – Дмитро Шлемко, є. І співдоповідач від комітету хто буде? Сергій Гордієнко.
Шановні народні депутати, напевно, немає в цьому залі людини, яка хоча б один раз не відпочивала в горах, зокрема в Карпатах. Природна краса, чисте повітря, лікувальна терапія, людські відносини зачаровують. Для відпочиваючих це райський куточок. Однак зовсім інша ситуація для тих, хто тут постійно проживає. Обмеженість землі для ведення сільського господарства, небезпечні стихійні явища та суворі кліматичні умови, то та часті повені розмивають дороги, нищать мости та переходи, селеві потоки, рання зима та пізня весна, буревії, недорозвинута мережа комунікацій, відсутність транспортного зв’язку, газифікації, неможливість дітей щоденно добиратись до школи, хворих вчасно попасти до лікарні чи лікаря доставити до хворого, відсутність кваліфікованих кадрів, майже 70 відсотків безробітних, в більшості пенсіонерів мінімальна пенсія із за низькооплачуваної раніше їхньої праці, мізерні зарплати працівників охорони здоров’я, освіти та культури, набагато менша тривалість життя людей ніж в середньому по країні, високий рівень смертності населення, який в півтора рази перевищує народжуваність – ось неповний перелік проблем, який сьогодні давлять на тих, хто проживають в гірських умовах. Тобто можна з упевненістю говорити про те, що це депресивні гірські території з низьким рівнем життя населення. Нині як. діє базовий Закон про статус гірських населених пунктів в Україні, який прийнято в 1995 році, однак більшість його позицій не виконується. Відсутня будь-яка державна політика соціальної підтримки регіонів зі складними природними умовами, яка на сьогодні існує практично в усіх країнах світу, де є гірські території. Тому ми пропонуємо внести в закон ряд пропозицій, які б поліпшили життя горян, зокрема статтю 3 доповнити положеннями щодо встановлення пріоритетів у розвиток гірських населених пунктів економічній, соціальній і екологічній сферах державної підтримки інвестиційних проектів. Вважаємо, що необхідно класифікувати гірські населені пункти за високим показником на низько, середньо та високогірні. Це буде справедливо і на основі такої класифікації статтю 6 закону до.
Завершуйте, будь ласка.
що у високогірних населених пунктах, що розташовані на висоті 600 метрів і вище над рівнем моря розмір державної матеріальної допомоги громадянам, які одержали статус особи, що працює, проживає, або навчається на території, збільшується на 40 відсотків і цілий ряд інших позицій, що стосуються дітей горян, які мають поступати у вузи.
Дякую. Дмитро Васильович, дякую. Сергій Гордієнко, секретар Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування.
Шановний Голово! Шановні колеги! Я хотів би від імені комітету доповісти наступне, що станом на 06.06 у висновку Головного науково-експертного управління в комітеті немає. В даному законопроекті відсутнє фінансове обґрунтування, а там є певна сума або значні суми коштів. І виходячи з таких моментів, комітет на сьогодні ще не розглянув даний законопроект і просить визначитися сесійній залі щодо його включення до порядку денного. Від себе особисто і від імені фракції Компартії України заявляю, що фракція Компартії України буде підтримувати включення його до порядку денного.
Шановні колеги, прошу записатися на обмін думками з приводу цієї законодавчої ініціативи. Юрій Ганущак.
Юрій Ганущак. Пані, панове, дійсно є потреба деверсифікувати все-таки населені пункти. Тому що в екологічному і в природному стані 400 метрів і 600 метрів це достатньо велика різниця. І тут говорилося про фінансове обґрунтування, насправді там не так багато тих населених пунктів. Тому 50 мільйонів, які додатково вимагаються. Це невелика сума, вона йде пропорційно до кількості населених пунктів, які зараз представлені. Тобто, у нас 700 пунктів, а тут не більше 50, це по наших розрахунках виходить. І там не всі виплати, а тільки додаткові виплати. Є звичайно, зауваження, які представляв Мінфін, що не можуть подаватися у вигляді субвенції оці додаткові виплати, а краще давати у вигляді додаткової дотації. Це можна врахувати при другому читанні, це абсолютно доречна пропозиція як і пропозиція щодо приведення у відповідність до Податкового кодексу деяких норм, які стосуються саме оподаткування у цих високогірних населених пунктах. Крім того, ще потрібно сказати, що щодо дітей, які там живуть, то тут уточнено, що якщо діти будуть учитися за рахунок фактично державного бюджету, то підписується договір на те, що вони назад повертаються працювати у свої місця. Тому що дійсно є потреба, ніхто краще ніж дітей, які народилися у горах, де достатньо складно жити, не зможе після цього нормально працювати у цій гірській місцевості. Я підтримую ту думку, що різниця між людьми, які приїжджають відпочити, і ті, які напряму живуть.
Так, Ксеня Ляпіна.
Прошу передати слово Станіславу Аржевітіну.
Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна –Народна самооборона". Потім – Юрій Болдирєв.
Шановні народні депутати! Напевно ні в кого немає сумніву про те, що це є важливе питання, про те, що люди, які проживають у гірській частині або у високогірній тим паче частині, живуть в інших умовах ніж ті, які живуть на родючих низинах. Проблема полягає ще в тому, що діючий законопроект фактично є непрацюючий. Чому не працюючий? Тому що там фактично відсутні будь-які цифри, на які може орієнтуватись бюджет чи Міністерство фінансів. Є загальні фрази: сприяти, допомагати, здійснювати заходи. От я приведу приклад, у Треблянській Долині Міжгірського району вже 20 років ведуть газифікацію, національний парк., 20 років уже два рази міняли труби, які закладали в землю. Немає проблеми, навіть великої, якщо ми включимо його до порядку денного. Тому що я знаю, що Кабінет Міністрів готує якби свій законопроект, фактично, альтернативний законопроект і ми могли разом його розглядати. Це свідчить про те, що актуальність цієї проблеми ось на рівні держави вже сьогодні є. Якщо говорити про цей законопроект, то він тільки стосується фактично тих людей, які живуть у високогірній частині. Тобто 600 і 1тисяча 200 чи 1 тисяча 400 метрів над рівнем моря. Це і ще одна категорія людей, які проживають у такій гірській місцевості. Я думаю, 35 чи 40, чи 45 мільйонів для пенсіонерів, для студентів, для інвалідів, я думаю, заслуговують на те, щоб ми привернули свою увагу. В діючій норми закладено норми закладено багато конфліктів. Наприклад, держава гарантує збільшення заробітної плати. Підприємці вимушені збільшувати заробітну плату, це роблять через собівартість і вони стають, їхнє підприємство стає не конкурентоздатним в порівняння з іншими підприємствами. Держава переклала це на плечі підприємців. Тому ця норма теж врегульована, що через зменшення оподаткування вирівняти цю норму. Я думаю, що це дуже справедливі речі, які вносяться конкретні цифри для того, щоб Закон про гірський статус нарешті почав діяти.
Завершуйте, будь ласка.
Шановні, я вас дуже прошу, давайте включимо його до порядку денного, щоб люди знали, що ми піклуємося про них. Дякую.
Дякую. Юрій Болдирєв, фракція Партії регіонів.
Уважаемые коллеги, уважаемый Владимир Михайлович, история этого закона началась не сегодня. Во втором созыве был принят Закон о горных селах. Я думаю, что ссылки на то, что этот закон не работает, неслучайные. Я думаю, что концепция, самоконцепция, весь подход этих законодательных актов неверный. Потому что, мне кажется, любой законопроект, который предусматривает финансирование чего-то особенного, чего-то характерного только для отдельного района Украины и с государственного бюджета всегда будет вызывать раздражение в обществе. Точно также, допустим, в Донбассе существует проблема городов, умирающих городов в связи с тем, что закрылись градообразующие предприятия, как правило, - это шахты, которые выработали свой ресурс и в новых рыночных условиях не могут дальше работать. И это проблема в действительности интересует только местных жителей, только местное руководство, только руководство Донбасса. Точно также проблема горных сел вполне естественно интересует, прежде всего, местных жителей, руководство Галиции. И поэтому я думаю, что сам подход этого законопроекта неверный. Необходимо в рамках стратегической идеи регионализации страны развить федеративные идеи, перекладывать эти расходы на местные бюджеты, на консолидированные бюджеты областей. И вот в случае, если авторы выработают такой законопроект, то я думаю, этот законопроект мы бы могли поддержать. На мой взгляд, авторам необходимо пересмотреть саму концепцию подобного законопроекта. Спасибо за внимание.
Олег Ляшко, будь ласка. Одна хвилина.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я буду голосувати цей законопроект. А тим, хто розказує про Галіцію, можливо, варто поїхати, хоча б тиждень у горах пожити. І побачити, як ті нещасні люди живуть, і їхні діти. І тоді, я думаю, що зовсім по-іншому ви будете ставитися до цих людей. Не треба принижувати громадян України, не залежно від того, в яких умовах вони живуть! Користуючись нагодою, я хочу привітати журналістів, українських журналістів із сьогоднішнім професійним святом! До обрання народним депутатом України я багато років, 15 років працював журналістом. Почав писати ще в інтернаті, коли навчався, в 14 років. За часів Кучми мене судили, на 3 роки позбавляли волі, забороняли писати, забороняли працювати в журналістиці. Сьогодні нинішнім журналістам забороняють теж критикувати владу! І тому, колеги, віри вам в свої сили, чесного слова, не служіть ні владі, ні опозиції. Служіть людям, служіть громадянському суспільству і істині. І Господь вам допоможе! Зі святом вас!
Дякую, дякую. Обговорення питання завершено. Шановні народні депутати! Прошу уваги. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону, [[реєстраційний номер 10353]] про внесення змін до Закону України "Про статус гірських населених пунктів в Україні" [[щодо збільшення державних гарантій в соціально-економічному розвитку]]. Будь ласка, визначайтесь, іде голосування. [[13:11:05]] За-139 Рішення не прийнято. Покажіть по фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 2, "БЮТ - "Батьківщина" – 91, "Наша Україна - Народна самооборона" – 18, комуністів – 25, Народна Партія, "Реформи" – 0, позафракційні – 3. Шановні колеги, нам треба розглянути ще один проект Закону про внесення змін до Основ законодавства України про охорону здоров’я щодо забезпечення медичною допомогою осіб з рідкісними [[орфанними]] захворюваннями [[реєстраційний номер 10383]]. Сушкевич Валерій, будь ласка. Давайте зразу проголосуємо, включимо.
Дякую. Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, концепція законопроекту полягає у визначенні правового статусу хворих з рідкісними захворюваннями, а це захворювання, яке є, частота яких не перевищує в середньому 1 випадок на 2 тисячі чоловік. Колеги, я хочу сказати, що 75 відсотків хворих рідкісними захворюваннями – це дітки. І ще кілька не дуже добрих цифр назву. 35 відсотків цих дітей помирає у віці до 1 року життя, 10 відсотків помирають у віці від 1 до 5 років і 12 відсотків – у віці 5і 15 років. Шановні друзі, я хотів би сказати, що під час засідання, маленького засідання 55 народних депутатів в студії Савіка Шустера всі підтримали, всі фракції підтримали, що треба спасати цих діток. А питання, страшне питання мами, яка задала питання депутатам, чому моя дитина повинна помирати тільки тому, що вона живе в Україні, я спокійно не міг слухати. Тому і ще разом з моїм колегою Карпуком ми написали цей законопроект, який передбачає надавати медичну допомогу особам, які мають рідкісні патології, потребують відповідних діагностичних та лікувальних засобів. Передбачається забезпечення цих сімей і дітей насамперед сумішами, іншими продуктами харчування, дітей якісними дитячими сумішами та іншими продуктами дитячого харчування. Колеги, я хотів би звернутися до вас, оскільки всі ми так яскраво підтримали перед телекамерами все те, що торкається цих діток, які, на жаль, сьогодні які, на жаль, сьогодні поки що помирають в Україні і по яким немає законодавчої норми, яка забезпечує їх підтримку, лікування і взагалі їх життя. Наш законопроект.
Будь ласка, завершіть свій виступ.
Наш законопроект спрямований на забезпечення цієї категорії хворих своєчасною діагностикою і ефективним лікуванням, і комплексною реабілітацією. Прошу підтримати включення його до порядку денного сесії.
Дякую. Тетяна Дмитрівна Бахтеєва. Будь ласка, комітет що з цього приводу думає? Підтримує комітет? Комітет підтримує включення до порядку денного. Давайте, може, проголосуємо? Будь ласка, якщо ви наполягаєте, давайте, запишіться. Краще проголосувати і включити його до порядку денного. Будь ласка, прізвища, хто наполягає на виступі. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Это как раз тот случай, когда надо смотреть не на автора, а на закон. И Партия регионов никогда не смотрит на авторство закона. Если действительно закон не популистский, он не преследует какие-то сугубо конъюнктурные политические цели, а действительно решает важнейшую социальную проблему, то независимо кто инициирует, или это идет от "Фронта змін", или от Партии регионов, или от Компартии, или от БЮТ, его надо голосовать. Мы придерживаемся этой позиции и призываем и оппозицию поддерживать нас в этом плане. И мы конечно поддержим этого законопроект, другого нет. Мы действительно. 60 депутатов практически были на этой передаче. Единогласно все депутаты от всех фракций поддержали этот законопроект. Поэтому спасибо авторам, Партия регионов поддержит этот законопроект и предлагаем, и обращаемся к оппозиции вот брать пример Сушкевича и вот такие законопроекты вносить. Они всегда найдут поддержку в зале и они консолидируют зал. Спасибо.
Євген Кирильчук. Сергій Шевчук, будь ласка, право на виступ має. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Дякую, Володимире Михайловичу. Браво, пане Чечетов! Ну чудова промова. Я хотів би, щоб така промова повторилася тоді, коли ми будемо голосувати не за включення, а коли будемо голосувати вже в цілому, тому що даний законопроект передбачає суттєві витрати держави. І тоді ми сподіваємося, що ваші аргументи не будуть заключатися у тому, що немає коштів, немає розрахунків. А законопроект, дійсно, важливий, його потрібно включати без додаткового глибокого обговорення. Дякую.
Володимир Карпук. Чи Князевич? Хто? Володимир Карпук, будь ласка.
Володимир Карпук. Дякую за позицію всіх, хто підтримав пропозицію і насамперед Валерію Михайловичу за ініціативу створення такого закону. І повинен сказати, дійсно, коли була програма в Шустера, коли були присутні багато депутатів, і перший заступник Голови Верховної Ради виступив з ініціативою звернення до Президента по лікуванню дитини з хворобою Хантера. А рідкісних захворювань зараз в світі понад 8 тисяч, щонеділі їх кількість збільшується, і хто зустрічався з такими хворими, це надзвичайно складні захворювання, дві третини з них – дитячого віку. Якщо їх своєчасно не розпізнати, не лікувати, 70 відсотків з них стають глибокими інвалідами. Лікування по життєве. І, дійсно, я би тільки хотів заперечити в тому плані, що величезні матеріальні витрати, тому що по багатьох програмах такі уже фінансування є. Скажімо, хвороба Гоше, муковісцидози [[їх там кілька.]], розсіяний склероз, і я би на що звернув увагу, що передбачено поетапне створення програми; що будуть визначені ці захворювання, перелік цих захворювань. як центральних органів виконавчої влади в галузі охорони здоров’я, але насамперед – на організаційно-методичні речі, тобто на те, щоби і знали лікарі і були створені діагностичні центри, і своєчасна діагностика, своєчасне лікування. Тому цей законопроект попри таке і схвалення, але я знаю, як насправді багато хто думає, що це, дійсно, є реальна допомога таких хворим. До речі, в Росії в 2011 році при новій редакції закону Основ законодавства про охорону здоров’я цей розділ включений, включені в Казахстані, включені в країнах ЄС. І дай Боже, щоб ми за цей законопроект проголосували, і зараз заключення, і коли він буде при розгляді.
Гордієнко, будь ласка. Фракція комуністів.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України. Перше, що ми будемо підтримувати даний законопроект. Але я хотів би привернути увагу тих урядовців, хто нас чує, і звернутися до вас, шановні колеги, від імені фракції, що існує друга загроза. Якщо цей буде прийнятий законопроект і не буде фінансуватися, він просто не буде діяти. Нам сьогодні необхідно сконсолідувати зусилля парламенту – і все-таки змусити виконавчу владу виконувати, бо зупинилося надання пільгових і безкоштовних рецептів в Україні у районах і областях. Влада місцева посилається на те, що немає коштів. І якщо такі пільгові і безкоштовні рецепти передбачені законопроектами і є відповідні переліки у постановах Кабміну, то вони не фінансуються. Тому є загроза, якщо і приймемо ми цей законопроект, а не буде коштів, він не буде фінансуватися. Всі такі наші зусилля повинні бути направлені, щоб це передбачалося в бюджетах і була цільова субвенція на пільгові і безкоштовні рецепти. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Основ законодавства України про охорону здоров’я щодо забезпечення медичною допомогою осіб з рідкісними [[орфанними]] захворюваннями [[реєстраційний номер 10383]]. Прошу голосувати. [[13:20:43]] За-343 Рішення прийнято. Будь ласка, Мустафа Джемілєв.
Мікрофону немає.
Мікрофон працює.
Володимир Михайлович, у мене прохання до вас. Зважаючи на важливість питання, я би просив розглянути проект Закону 5515, тобто про відновлення прав депортованих поза чергою для того, аби розглянути його сегодня. Дякую.
Шановні народні депутати, ми з вами напрявляли на повторене перше читання проекту Закону про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою, 5515. Є пропозиція автора, давайте таким чином поступимо, я поставлю на голосування, якщо ви підтримаєте про те, щоб зараз розглянути цей закон, тобто дещо змінивши порядок розгляду, то це буде означати, що є кількість голосів, необхідних для підтримки цього закону, якщо ні, то будемо проводити далі консультації. Пропозиція зрозуміла? Тому я ставлю на голосування пропозицію, щоб зараз, змінивши розклад дещо засідання, розглянути у повторному першому читанні проект Закону про відновлення прав осіб, депортованих за національною ознакою, [[реєстраційний номер 5515]] Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[13:22:20]] За-148 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Будемо йти за розкладом. Партія регіонів – чотири, "БЮТ – "Батьківщина" – 94, "Наша Україна – Народна самооборона" – 22, комуністів – нуль, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – п’ять, позафракційні – три. Тоді давайте домовимось таким чином, шановні колеги, що на наступний тиждень, коли будемо планувати, то ми почнемо із розгляду питань, які включені до порядку денного, не будемо розглядати розділ "Включення до порядку денного", поставимо його в кінці дня, щоб таким чином розглянути це питання. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення процедури голосування на виборах та референдумах, [[реєстраційний номер 8100]] Вноситься пропозиція: розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:23:24]] За-205 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Одарченко, співдоповідач – Сергій Подгорний. Сергій Гордієнко – співдоповідач, я перепрошую.
Колеги, законопроектом пропонується використати міжнародний досвід та внести декілька уточнень до виборчого законодавства. По-перше, частково відкриті кабінки для голосувань. Закритим має бути лише той проміжок, де людина безпосередньо заповнює бюлетень: півметра навколо столику у кабінці. Таким чином ми досягнемо дуже важливої мети: виборець вже не може вкласти в бюлетень чи пакет з кислотою, не зможе дістати із кишені інший бюлетень, який йому дали для "каруселі" чи проводити фотографування. Відразу буде видно, якщо до кабінки зайдуть кілька осіб. Ми поєднаємо контроль за дотриманням порядку голосування та таємність волевиявлення. Друга новація. Юридична заборона фотографувати заповнений бюлетень, а також заборона передавати та отримувати такі фотографії, оскільки це порушення таємниці волевиявлення. Такою забороною ми убезпечуємо себе від найпоширенішого способу підкупу виборців – купівля фотографії бюлетеня. Покарання встановлюється на всіх етапах процесу. Саме: знімання, передачу та отримання фотографій. Таким чином процес підкупу можна буде зупинити на будь-якій його стадії. За скуповування фотографій передбачається не лише високі штрафи, але й конфіскація технічних засобів. Тим, хто скуповує голоси, стан невигідно це робити, оскільки за кожний голос купувати новий телефон з камерою чи фотоапарат буде дуже дорого. Колеги, поки законопроект був на розгляді, відбулися зміни до законодавства. Тому проект потребує приведення у відповідність до них. Але я вважаю, що це можна зробити в процесі розгляду в другому читанні. Прошу підтримати. Дякую.
Дякуємо вам також. Сергій Гордієнко від комітету має слово.
Шановний Голово, шановні колеги! Я вдячний автору законопроекту, він мене позбавив розказувати, про що цей законопроект. І я хотів би від імені Комітету Верховної Ради з питань державного будівництва та місцевого самоврядування доповісти наступне, що Комітет Верховної Ради з питань бюджету вирішив, що законопроект є таким, що має вплив на видаткову частину бюджету і має вводитися в дію не раніше 1 січня 2013 року. Головне науково-експертне управління апарату Верховної Ради в своєму висновку виловило окремі зауваження до законопроекту та вважає, що за результатами розгляду в першому читанні доцільно відхилити. Під час розгляду законопроекту народні депутати, члени комітету підтримали ініціативу автора та погодились, що її реалізація сприятиме запобіганню використанню протизаконних виборчих технологій під час голосування виборців. Однак, в разі прийняття законопроекту за основу при його доопрацюванні доцільно визначитись, що до санкції за фотографування заповненого виборчого бюлетеня, передавання та отримання його фотографії, які пропонуються передбачити в Кодексі України про адміністративні правопорушення, оскільки запропоновані в законопроекті санкції видаються надмірними. Разом з тим, при доопрацюванні законопроекту необхідно врахувати, що 17 листопада 2011 року був прийнятий Закон про вибори народних депутатів України в новій редакції, в якому вимоги до приміщення для голосування передбачені в статті 83, а положення щодо організації і порядку голосування в статті 85, а не у відповідних статтях 81, 83 як зазначено в законопроекті. Комітет голосами всіх присутніх на засіданні народних депутатів України ухвалив рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких Законів України щодо вдосконалення процедури голосування на виборах та референдумах за наслідками розгляду в першому читанні прийняти за основу. Комітет не змінив своє рішення, коли ініціатор законопроекту 15 лютого цього року звернувся до керівництва Верховної Ради щодо.
Завершуйте, будь ласка.
Відкликання законопроекту. Тому просимо підтримати законопроект відповідний проект постанови про його прийняття за основу, був поданий на розгляд парламенту. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Прошу записатися на виступ. Будь ласка, прізвища виведіть на табло. Володимир Яворівський фракція "БЮТ – "Батьківщина", наступний буде виступати Глазунов.
Володимир Яворівський. Шановні колеги, шановні наші виборці, даний законопроект, мені особисто, принаймні мені видається, що саме так ми з вами повинні діяти. Ми самі розуміємо, коли приймається закон, вже я за ці закони голосував бог знає скільки разів, виборчі закони, коли ми голосуємо здається все абсолютно зрозуміло, все чітке, все розкладено на всі полички, але коли доходить до практики, майже половина статей, особливо виборчих законів, мають подвійне, а то потрійне, а то й почетвірне трактування. Через те очевидно нам так треба і діяти, справді за час дії цього закону виявилися якісь речі недомовленості. Через те комусь може видатися, що от подумаєш вніс Одарченко законопроект, де говорить про те, що має бути 50 сантиметрів від столика у висоту закрито і 50 сантиметрів знизу. Але насправді це дуже важливо і це справді зменшує вірогідність фальшувань там, і тому подібне. Те, що бюлетень не можна передавати опріч того, що можуть робити тільки члени комісії, передавати в інші руки і це має каратися, це теж дуже справедливо. Тому що це виключить, скажімо, той же самий платочок, ті ж самі каруселі, коли виносять бюлетень із кабіни і там десь на вулиці розраховуються, дають чистий і тому подібне. Через те я вважаю, що справді цей законопроект потрібно прийняти нам у першому читанні, якщо потрібно буде щось уточнити по зауваженнях нашого Головного науково-експертного управління, це можна буде зробити під час другого читання. Але я хочу подякувати колезі Одарченку за те, що він справді виявив якісь такі деталі, які дуже важливі і дуже потрібно під час голосування. Дякую.
Сергій Глазунов, фракція Партії регіонів. Будь ласка.
Я прошу передати слово Кавалевській Юлії Сергіївні.
Будь ласка, Юлія Ковалевська.
Дякую. Юлія Ковалевська, Партія регіонів. Перш за все, я хочу наголосити на тому, що я і Партія регіонів цілком підтримує ідею боротьби з різноманітними незаконними виборчими технологіями, які використовуються. Крім того, нашою політичною силою неодноразово наголошувалося на необхідності проведення прозорих чесних виборів всіх рівнів та викоренення таких технологій, які спотворюють волевиявлення громадян. І це тим більш актуально напередодні виборів у Верховну Раду України. На жаль, у нашій країні дійсно трапляються випадки застосування технологій підкупку виборців, яка передбачає подальше передання стороннім особам фотографій заповненого виборчого бюлетеня з наступним отриманням за це винагороди. Безсумнівно, з цим необхідно боротися, але ж методи мають бути дієвими та такими, які можна запровадити на практиці. Запропонований проект закону, на мій погляд, на жаль, таких методів не пропонує. По-перше, на мою думку протиправним діянням виборця, задіяного у зазначених технологіях, може вважатися продаж голосу, тобто отримання грошей за голосування за того чи іншого кандидата чи партію, а не фотографування бюлетеня чи навіть показ фотографій стороннім особам. Отже, встановлення відповідальності за фотографування виборцем бюлетеня, який демонструє його власний вибір мені дуже схожий на зазіхання на особисті права громадянина. Тим більше, що сам факт фотографії не є суспільно небезпечним діянням. Запропонований автором законопроект спосіб обладнання кабін для голосування, безперечно, вимагатиме технічного переобладнання всіх кабін, відповідно потребуватиме додаткових витрат, яких зараз наразі немає. Крім того, в мене є сумніви щодо того, яким чином буде забезпечена таємниця голосування при такому обладнанні кабін. Пропоную законопроект відхилити. Дякую.
Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Українська опозиція". Шановні українці! Вам зараз пропонується погляд на те, як треба здійснювати вибори. А ви хіба не побачили це на 8 Березня, на Новий рік, на 9 Травня, коли додумались навіть олігархи вже ветеранам у пакуночок, зроблений з газети, кашу насипати. В Одесі так зганьбили кандидати в депутати. Коли підкуп почався задовго, коли сьогодні збирають правоохоронців, підкреслюю, правоохоронців, з участью смотрящих представників центра з Банкової і кажуть: "Выборы нам надо провести любой ценой". Любой ценой – вам не удасться. А вот для того, чтобы любой ценой не удалось, я хотел бы.ю чтобы у нас были внесены измененияи мы записали, что происходит он-лайн трансляция. Для Князевича повторяю, что происходит он-лайн трансляция. И происходит фиксирвоание процесса голосования. Так вот на это все нам нужно потратить около 400 миллионов гривен. Я хочу, чтобы все поняли. Что я не забыл русский язык, надо будет, буду продолжать на английском, но нельзя приймати всупереч Конституції антиконституційні речі. І той закон, який був прийнятий, він безглуздий, ви потім самі це зрозумієте, він коштує 12 мільярдів гривень. хто з вас готовий заплатити? Це так, купуєте голоси. Мало того, що фотографувати, треба он-лайн трансляцію і фіксування процесу не тільки голосування, а й підрахунку голосів. Чи багато, чи мало 400 мільйонів, які треба на це? Ні - не багато. Це треба платити.
Дякую. Репліка, Руслан Князевич. Прізвище називалось, да.
Шановний пане Голово, насправді питання дуже серйозне. Ми тут десятки разів аналогічні законопроекти розглядаємо і жодного разу не приймаємо відповідне рішення. А проблема находить будь-які щоразу нові технологічні вирішення її. Бо знаємо, що так звані каруселі - це не тільки ноу-хау, це просто такий безкінечний процес для творчості, щоразу на виборах він активно застосовується. Тому давайте підемо тим шляхом, попробуємо хоча б, яким пішла Російська Федерація, раз ми так вже не віримо в наші сили, як я щойно чув від представника Партії регіонів. То Російська Федерація на останніх двох виборчих кампаніях через Центральну виборчу комісію прийняла рішення спеціальні кабінки для голосування виготовляти в якості прозорого матеріалу. І це унеможливило будь-які каруселі, тому що зразу видно, що людина витягує телефон і відповідно фіксує це на пам’ять телефону. Якщо ми не здатні хоча би прийняти рішення, давайте дамо доручення Центральній виборчій комісії в межах тих коштів, які ми виділили, цього достатньо, вони виготовляють такі кабінки, які вважають за доцільне і самі визначають цю форму кабінок. І тоді ці питання будуть зняті. Але давайте щось робити, а не тільки говорити.
Дякую. Шановні колеги, обговорення питання завершено. Ставиться на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення процедури голосування на виборах та референдумах [[реєстраційний номер 8100]]. [[13:36:52]] За-106 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Законопроект відхилено. Партія регіонів – 0, "БЮТ - "Батьківщина" – 89, "Наша Україна -Народна самооборона" – 16, комуністів, Народна Партія, реформи – 0, позафракційні – 1. Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про порядок відшкодування шкоди, завданої громадянинові незаконними діями органів дізнання, досудового слідства, прокуратури і суду" [[щодо шкоди, завданої порушенням процесуальних строків]] [[реєстраційний номер 6442]]. Є лист народного депутата Катеринчука з проханням відтермінувати розгляд цього законопроекту у зв’язку з його відсутністю на наступний пленарний тиждень. Є заперечення? Не треба голосувати тоді? Тоді не голосуємо. Тепер оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо погодження кандидатур для призначення на посади та звільнення з посад керівників у правоохоронних органах України]]. Пропонується розглянути питання за скороченою процедурою. Я ставлю на голосування цю пропозицію і оголошую про продовження засідання до 14 години 15 хвилин. Та ми не встигнемо по повній, розумієте? От в чому проблема. Прошу голосувати. [[13:38:34]] За-213 Рішення прийнято. Доповідач – Юрій Прокопчук. І ви від комітету також, да? 4 хвилини, будь ласка.
Шановні колеги, проектом Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо погодження кандидатур для призначення на посади та звільнення з посад керівників у правоохоронних органах України]], поданий народними депутатами України Кожем’якіним, Прокопчуком, Забзалюком, передбачається внести зміни до Закону України "Про міліцію", "Про прокуратуру", "Про Державну податкову службу", "Про Державну кримінально-виконавчу службу". Зазначеними змінами пропонується запровадити порядок щодо попереднього погодження профільним Комітетом Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності призначення та звільнення керівників усіх правоохоронних органів України з метою виконання комітетами Верховної Ради України контрольних функцій, тобто функцій, прямо прописаних в Конституції України. На думку окремих членів комітету та наукових експертів правова регламентація прямих контрольних повноважень Верховної Ради України над міліцією, податковою міліцією, органами прокуратури та Державною кримінально-виконавчою службою є зайвою та не узгоджується з нормативними актами вищої та такої ж юридичної сили. Так, відповідно до частини другої статті 6 Конституції України органи законодавчої влади мають діяти в межах власної компетенції, визначеної Конституцією України, а отже змінювати компетеційні межі Верховна Рада України може лише в один спосіб – тільки через внесення змін до Основного Закону України. На тому, що парламент не може самостійно розширювати ці межі за рахунок прийнятих відповідно законів, наголошував Конституційний Суд України. В тому числі це стосується і контрольної функції Верховної Ради. Тому у нас, на жаль, з’явилась така структура як Конституційний Суд, який замінює сьогодні і парламент, і парламентські комітети і фактично всю владу, яка міняє Конституцію. І, до речі, орган сам, якщо взяти історію прийняття Конституції, не зовсім конституційний, тому що внесено було якраз це положення буквально за декілька годин в Конституцію України вже її готовий проект. І тому ми прекрасно знаємо і розуміємо, як сьогодні відбуваються призначення правоохоронних органів. Ми маємо сьогодні із 27 суб’єктів, які є в Україні, тобто Республіка Крим, всі області, Київ і Севастополь, за винятком 4 всіх представників з одного Донецького регіону. Тобто виявляється, що в нас тільки працівників прокуратури готували в Донецькому регіоні, ну, очевидно, тоді, коли там проходили резонансні вбивства, про які сьогодні говориться, коли хочуть ще навішати ці кримінальні казки в тому числі на незаконно ув’язнену Юлію Тимошенко. І тому саме цим законопроектом ми пропонуємо, дійсно, внести такі пропозиції, які б давали можливість всій Верховній Раді, всьому складові через профільний комітет здійснювати парламентських контроль при погодженні всіх посадових осіб, перших посадових осіб в областях і в Україні в цілому. Тому що та якість в тому числі і правоохоронців, яка є сьогодні, а я хочу наголосити, за рахунок необдуманих різних реформацій фактично у нас сьогодні вся Україна без слідства, а те, що слідство є, воно в ручному режимі керується відповідними начальниками. Тому, шановні колеги, думаємо не про сьогоднішню ситуацію, думаємо, що буде завтра, і думаємо про те, як нам будувати правову незалежну Україну. І за нашої спільної участі, я думаю, ми повністю деполітизуємо, департизуємо всі правоохоронні органи. Прошу підтримати і дякую за увагу.
Шановні колеги, прошу записатись на обговорення цього законопроекту. Будь ласка, прізвища народних депутатів виведіть на табло. Федун, фракція Партії регіонів. Відмовляється? Фомін, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Прокопчуку, будь ласка.
Юрій Прокопчук, будь ласка.
Ну і відповідно щодо вчорашніх дій. ще раз, чому потрібно підтримати реально цей законопроект. Тому що вся Україна бачила, як сьогодні правоохоронці стоять не на охороні, дійсно, правопорядку, а на охороні саме незаконних дій влади; як вчора охоронялася сцена, як перекривалися вулиці за участю саме міліції; як давались незаконні команди "Беркуту" на те, щоб вони травили газом українських людей; як робились інші злочини з боку правоохоронців, яким потім буде дана оцінка, утому числі правова. От саме тому, щоб цього не допустить по відношенню до тих, хто завтра буде в опозиції або буде мати проблеми з тими, хто виконує якісь політичні замовлення, тому цей закон дуже важливий, і його необхідно прийняти. Дякую за увагу.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Українська опозиція". Шановні народні депутати! Дивно дивиться і дивно виглядає такий подвійний стандарт. Президент пропонує і вніс, і вчора ви проголосували нагло і цинічно. Адам Іванович, правда, я в його відсутність не дуже хочу говорити, але запропонував, і ви прийняли закон. не прийняли, а поки що будете розглядати, включили в порядок денний, де ви по. обмежуєте право і Президента, і депутатів, і всіх. І вже давно обмежили ті права. Я пропоную Президенту самообмежитися, по перше. Чому? Тому що це не по совісті. Це куплена зміна Конституції. Куплена за пільги, куплена за погрози і так далі, Конституційним Судом. Це Конституція в версії Конституційного Суду, ми приймали в цій залі в 1996 році, а з того часу ми її модернізували. Тому повернення до цих конституційних засад говорить про те, що б не було того, що всі з одного регіону: чи начальники міліції, чи податкова, чи прокуратура, чи Служба безпеки. Бо це вже нагадує мафію. Сьогодні для тих, хто спостерігає нас з-за кордону, вони дивляться, а що ж відбувається. При владі - сім’я, збагачується - сім’я і призначають тільки з однієї сім’ї і з одного регіону. Шановні, що ж ви ображаєте вихідців з інших регіонів?! А де рівність людей перед законом? Через це те, що міністр внутрішніх справ пройде через Верховну Раду, нічого страшного немає. Через це те, що через парламентський комітет пройдуть начальники головних управлінь при призначенні, також нічого страшного немає. Подивіться, як за кордоном це діє: призначення і надання звань, в тому числі почергових. Так там відбувається. Я за прийняття цього законопроекту. Дякую.
Шановні народні депутати. Від фракції? Будь ласка, Михайло Чечетов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты, мы, конечно, можем проголосовать и принять любое решение, но оно будет законно только в том случае, если оно будет в рамках Конституции. И есть четкое разъяснение Конституционного Суда в части того, что погодження на призначення відповідних осіб выходит за компетенцию комитетов Верховной Рады. Точка, конец цитаты. А теперь, какая развязка предлагается. Уже озвучивал здесь Забарский, народный депутат Партии регионов: сейчас создана Конституционная ассамблея, ее возглавляет патриарх украинской политики, тот, кто принимал роды украинской незалежности, - Леонид Макарович Кравчук. От вас нужно просто войти в эту Конституционную ассамблею. Мы внесем изменения соответствующие в Конституцию, и в рамках той Конституции, возможно, пропишем эту норму. И тогда законно, конституционно получим право решать эти вопросы. Спасибо.
Дякую. Шановні народні депутати, комітет пропонує повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління у своїх рекомендаціях зазначає, що варто відхилити законопроект. Відповідно до Регламенту першою голосується норма регламентна про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо погодження кандидатур для призначення на посади та звільнення з посад керівників в правоохоронних органах України, [[реєстраційний номер 6455]] Прошу визначатися. [[13:48:41]] За-101 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка: Партія регіонів – нуль, "БЮТ – "Батьківщина" – 84, "Наша Україна – Народна самооборона" – 14, комуністів і Народна Партія – нуль, "Реформи заради майбутнього" – один, позафракційні – два. Каплієнко, що у вас, будь ласка? І зараз будемо розглядати 9062 законопроект.
Шановний Володимире Михайловичу, ми від імені депутатської групи направили на вас листа із проханням розглянути все ж таки сьогодні законопроект 10156 щодо створення Тимчасової слідчої комісії. Я впевнений, що це питання можливо сьогодні розглянути і завершити, поставити на ньому крапку. Дуже прошу, щоб ми сьогодні його розглянули. Поставте на голосування, щоб підтримали нашу пропозицію представники в депутатській залі. Дякую.
Давайте таким чином, шановні колеги, поступимо. Є лист від групи депутатської, давайте зараз ми розглянемо проект закону, оскільки ми роботу продовжили на 15 хвилин, до 14 годин 15 хвилин. Зараз, одну хвилиночку, розглянемо проект Закону про внесення змін до Закону України "Про загальну середню освіту" [[щодо наповнюваності класів та реорганізації загальноосвітніх навчальних закладів]], а потім я поставлю на голосування вашу пропозицію. Там є три проекти по ТСК і до мене підходив автор однієї із проектів постанов Кирило Куликов, якщо Верховна Рада прийме рішення – розглянути їх, то ми розглянемо, якщо ні – то ні. Зараз. Юрій Прокопчук, будь ласка.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Про попередній закон, тому що бувають такі пропозиції комітету: на доопрацювання і, виступаючі перед тим, один із активних сьогодні відстоювачів демократії в Україні говорив про те, що він не дивиться на прізвища, а дивиться на те, щоб можна було застосовувати нормальні законі в нашому житті. Для того, щоб можна було, дійсно, робити Україну демократичною, а незалежною від якихось окремих кланів, які сьогодні при владі. Так у мене пропозиція тоді, поставте питання комітету відправити закон на доопрацювання, а ми потім разом всі уже доопрацюємо, щоб, дійсно, нам департизувати, деполітизувати, повністю вивести з-під впливу, особливо кримінально-олігархічних кланів, які тимчасово знаходяться при владі, всі правоохоронні органи. Давайте їм допоможемо в цьому. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є логіка в тому, про що сказав Юрій Одарченко. Оскільки рекомендація була комітету повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання, оскільки Верховна Рада не підтримала прийняття законопроекту за основу, тому я ставлю на голосування другу пропозицію – про повернення законопроекту суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання [[реєстраційний номер 6455]]. [[13:51:55]] За-106 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "БЮТ – "Батьківщина" – 87, "Наша Україна – Народна самооборона" – 17, комуністів, Народна Партія, "Реформи заради майбутнього" – 0, позафракційні – 2. Шановні народні депутати, прошу підтримати пропозицію про розгляд законопроекту 9062 за скороченою процедуро. Прошу проголосувати. [[13:52:30]] За-210 Рішення прийнято. Доповідач – Микола Томенко. Співдоповідач. Хто від комітету буде? Від Комітету з питань освіти і науки, будь ласка, визначтеся. Миколо Володимировичу, будь ласка. Оробець, будь ласка.
Шановні колеги, поодинокий випадок, коли в справі захисту освіти і українського села я солідаризуюся не лише з вчителями, батьками сільської місцевості, передовсім сільської місцевості, а з урядом і Міністерством освіти. Я мав честь 14 березня 2012 року вести парламентські слухання на тему: "Освіта в сільській місцевості, кризові тенденції та шляхи її подолання". В доповіді від імені уряду Перший заступник міністра освіти прямо звернувся до Верховної Ради України і попросив нас розтлумачення, як здійснюється процедура закриття загально-навчальних закладів в сільській місцевості, оскільки уряд і міністерство, я зрозумів, стоять на наших позиціях в частині неправомірного, швидкого і так би мовити, шкідливого закриття шкіл. Отже, я запропонував варіант разом зі своїм колегою Степаном Давимукою, що такі рішення приймати лише за згодою населення, тобто зборів села чи селища. Але ще більш наполегливим проханням уряду було, я зачитаю вам зараз, прохання уряду частиною 2 статті 14 Закону про загальну середню освіту чітко регламентовано в загальноосвітніх навчальних закладах, розташованих в селах, селищах, кількість учнів в класах визначається демографічною ситуацією, але не повинна становити не менше п’яти осіб. Більшість освітян, пише уряд, пропонують зменшити до трьох. Звертаємося до Верховної Ради з пропозицією внести зміни до закону та встановити менший показник наповнюваності класів у сільській місцевості. З огляду на те, що парламентські слухання і весь вчительський загал оплесками зустрів пропозицію уряду, що уряд розуміє, що якщо ми сьогодні не зменшимо показник наповнюваності класів в сільській місцевості, лише до 1 вересня по Україні будуть закриті мінімум сотні, а так можливо, до тисячі шкіл, йдеться про катастрофу, яка може торкнутися українського села. Отже враховуючи звернення вчителів, а також пропозицію уряду та міністерства я вніс законопроект, в якому чітко врегульовано це питання, про яке нас просить уряд. Я пропоную на перехідний період, поки ми ще не багата країна, поки ще у нас немає нормальних доріг в сільській місцевості, немає автобусів, комплектацію класу поставити на три особи, таким чином ми врятуємо велику кількість шкіл, вчителів і відповідно дітей і батьків. Питання стосовно процедури прийняття рішень про закриття. Я не наполягаю на тому імперативу, що ми запропонували, можемо ще дебатувати і між першим, і другим читанням можемо врегулювати. Але принципово ще раз моє прохання. Якщо сьогодні ми комплектацію класів, першого класу зокрема, не змінимо до три особи, ще раз вам інформую, ми стоїмо перед катастрофою закриття дуже великої кількості шкіл. Більше того, це треба зробити тепер, бо вже перед 1 вересням почалася робота і директори шкіл звертаються до мене у комітет, щоб ми це зробили невідкладно. Тому прохання підтримати в першому читанні. Ми готові на всі компроміси, але знищення сільської школи, а з ним українського села, ми всі не повинні допустити. Дякую за увагу.
Леся Оробець. Будь ласка, від комітету.
Доброго здоров’я, шановні колеги, цим законопроектом пропонується внести зміни до Закону про освіту, стаття 11 і йдеться про дві ключові норми. Перше. Школа не може закритися без рішення відповідного сільського населення, тобто, без рішення громади. І друге, норматив наповнюваності класів пропонується зменшити з п’яти, як існує зараз, до трьох. Мушу проінформувати вас, що нещодавно відбулися Парламентські слухання на тему "Сільська освіта", де викладачі і представники освітянської громадськості однозначно підтримували ці норми. Тому незважаючи на політичне міркування прошу підтримати. Окремо слід зазначити, що і комітет, який спротокував декілька схожих законопроектів, всіляко підтримує прийняття таких норм. Наступний момент, на який хотіла б звернути увагу. Біда в тому, що зараз школи закриваються незаконно і, під хвилею оптимізації, місцеві чиновники знаходять усілякі інші методи закриття шкіл, окрім, як за погодженням громади. Наприклад, винахід, який називається консервація. Мовляв, школу не закривають, її фізично призупиняють діяльність. Але ви пам’ятаєте цьогорічні морози, коли просто дали команду розморозити систему опалення і приміщення школи після того не підлягає використанню як школа. Насправді таким чином за останні два роки було закрито понад 300 шкіл. І пан Микола Томенко абсолютно правий в тому, що прийнявши це рішення, ми маємо можливість зупинити повзучу оптимізацію, а так само цим самим чином по суті знищення сільської освіти в Україні. Колеги, дуже прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, прошу записатись на обговорення цього питання. А ще краще давайте проголосуємо. Сергій Гордієнко, фракція комуністів. Потім – Павло Мовчан.
Сергій Гордієнко, фракція Компартії України, Полтавщина. Звичайно, що саме проблема вкрай актуальна, ситуація на селі із освітніми закладами вкрай тривожна, доля багатьох шкіл висить на волосинці. Фракція Компартії України буде підтримувати даний законопроект і ми вдячні за ті положення, в яких написано, що сама громада повинна вирішувати закривати чи не закривати школу. Але я хотів би, Володимире Михайловичу, саме привернути увагу до наступного, що в комітеті знаходиться на розгляді законопроект за номером 8622. Він більш ширший, більш комплексний, в ньому є намагання вирішити проблему наповнюваності класів, заробітної плати педагогічним працівникам, пенсій, соціальних гарантій. Даний законопроект нашої колеги Катерини Семенівни Самойлик і самі члени комітету це визнають, що він більш комплексно вирішує проблему. Тому я привертаю увагу до того, що певно ставлячи сьогодні до порядку денного. даний законопроект, напевно необхідно було розглядати і той законопроект і не вирішувати його точковим саме методом, а більш комплексно підійти до вирішення проблеми сільської освіти. Дякую.
Павло Мовчан, група "Реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Корж.
Володимире Михайловичу, закриття школи – це смерть села, будь-якого населеного пункту. Але про це може сказати більш ґрунтовніше людина, яка присвятила себе освітній сфері, професор Курило. Прошу вас.
Віталій Курило, будь ласка.
Шановні колеги! Комітет підтримав цей законопроект і також підтримає цей законопроект депутатська група "Реформи заради майбутнього". Тому що в селі дійсно склалася катастрофічна ситуація з сільськими школами. Хоча це не дає вирішення в цілому цього питання. тому що вирішувати його треба в соціальній площині, в першу чергу, створенням робочих місць на селі. А це може дати сьогодні дуже швидко тільки кооперація сільська. Але в той же час, якщо ми сьогодні закриємо школи, то уже ніде буде створювати робочі місця. Це рішення воно тимчасове. Воно тимчасове в плані того, що збільшиться народжуваність, збільшиться кількість людей в селі, і не треба буде ці три дитини, щоб відкрити клас. Тому я звертаюся до усіх, давайте підтримаємо, в першу чергу, українське село.
Корж, фракція "БЮТ - "Батьківщина". Будь ласка, Віталій Корж, мікрофон у вас же працює.
Прошу передати слово колезі Андрію Шкілю.
Андрій Шкіль, будь ласка.
Дякую дуже, пане Корж. Я хотів би звернути увагу, ну, по-перше, однозначно, що закон, хто б там не говорив, тимчасовий він чи ні – він потрібний зараз. Але я хочу наголосити на одному промовистому факторі, що він, цей закон буде постійно діяти в гірській частині України, для гірського населення. Ми сьогодні обговорювали. Правда, деякі недолугі тут народні депутати, які представляють невідомо в принципі, який народ, говорили, що у нас гірського населення немає. Ну, насправді воно є і це населення достойне і гідне того, щоб мати школу, принаймні початкову. Тому що, коли ми говоримо навіть про збільшення, оптимізацію, укрупнення, і коли навіть у нас будуть кошти, то об’єднати, вибудувати велику школу для гірських сіл буде дуже і дуже складно. Тому тут треба оптимізовувати дуже-дуже обережно. І наголошу, що найцікаві факти і цифри, які є у нас в Україні зараз. Це 13 населених пунктів, 13 відсотків населених пунктів в Україні мають менше ніж 50 осіб населення. Уявіть собі, 13 відсотків населених пунктів в Україні мають менше, ніж 50 осіб. І з цих 50 осіб тільки 10 відсотків складають діти шкільного віку. Тому, якщо ми не приймемо цей закон, ми реально знищимо, погубимо сільську освіту, сільську школу. Тобто ми відірвемо значну частину українського населення, українських дітей від середньої освіти загалом. Тому треба однозначно підтримати. Я вважаю, що законопроект слушний, на часі. Я не знаю, на скільки він тимчасовий. Тому що не такими швидкими темпами розвивається Україна. А при нинішній владі це взагалі про це тяжко говорити. Але тим не менше, зараз ми мусимо реально і без пафосу прийняти цей закон, щоб врятувати село, врятувати сільську.
Руслан Князевич, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановний Голово! Шановні колеги! Ну, звичайно, наша фракція буде підтримувати, активно підтримувати цей законопроект. Тому що не тільки законопроектом, а й ділом об’єднана опозиція активно бореться проти закриття і так званої оптимізації і ліквідації шкіл. Політична партія "Фронт змін" ініціювала сотні відповідно позовів судових і нам вдалося відвоювати величезну кількість спроб такого роду ініціатив. І за що нам вдячна велика кількість людей, вони масово в тому числі звертаються до Верховної Ради і надалі стояти на захисті інтересів територіальних громад. Але у мене немає жодних сумнівів, що і Партія регіонів обов’язково підтримає в повному складі цей законопроект. Тому що я пригадую, як нещодавно на Раді регіонів Президент дав чітке і неоднозначне доручення міністру освіти, прем’єр-міністру не допустити перед виборами і напередодні виборчого навчального процесу жодного закриття і оптимізації шкіл. Насправді, цей законопроект, це механізм реалізації тієї норми, яка вже є в чинному законі, яка говорить, що такого роду ліквідація чи реорганізація можлива за згодою територіальної громади. Тут виписаний спосіб, в який спосіб має діяти ця громада. Якщо це сільська громада, це мають бути загальні збори села. А якщо міська громада чи районна у місті, то це має бути місцевий референдум. Бо до цих пір багато хто говорив, що немає закону про місцевий референдум і бачите, немає такого механізму апріорі. Зараз вже про це ніхто не скаже, бо цей закон є, він вже діє і активно застосовується по низці інших ініціатив в населених пунктах. Чого тільки варта ініціатива в Києві. Ви подивіться, кожен бігборд обвішаний ініціативою місцевого референдуму. Це якраз те питання, що обов’язково має проходити через місцевий референдум. Тому я думаю, що у нас не має бути двоякості у вирішенні цього питання і розуміння необхідності його зараз, напередодні навчального процесу, а не десь там вдогонку, в собачий голос напередодні виборів. Тому прошу вас активно зголоситися і більш ніж 300 голосами показати як ми справді боремося за наших освітян напередодні виборів. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Фракція Партії регіонів, будь ласка, 1 хвилина, є право на виступ.
Уважаемый Владимир Михайлович, действительно Партия регионов поддержит данный законопроект. И нужно отдать должное Николаю Владимировичу за то, что он этим законопроектом пытается решить точечно очень серьезную проблему. Но с другой стороны прозвучало абсолютно справедливо одним, из уст одного выступающего, что Екатериной Самойлик подготовлен более широкий законопроект, который более комплексно, а не точечно решает эту проблему. Поэтому мы предлагаем поддержать законопроект Николая Владимировича Томенка в контексте общего законопроекта, то есть отправить его на доопрацювання и вместе с законопроектом Екатерины Самойлик внести системный закон и проголосовать его. Это будет решение действительно справедливое и абсолютно с позиции государства. То есть инициатива Николая Владимировича воплотится в более серьезный, комплексный законопроект. Автор свою идею, автор идеи остается. И спасибо Николаю Владимировичу. Спасибо.
Завершили. Будь ласка, 1 хвилину, Микола Томенко.
Шановні колеги, оскільки згадалося про мою фундаментальну інтенсивну роботу в напрямку підтримки українського села, я вам скажу, що, друзі, значить сумна історія з тим, що в нас дуже багато людей стали досвідченими парламентарями і знають як підтримати добрі законопроекти так, щоб їх ніколи не підтримати. Ну, ми ж тут всі серйозні люди, вже ж не сьогодні народилися. Значить, ну, який доопрацьований законопроект ви можете прийняти, якщо сьогодні червень місяць? І директорам шкіл на нарадах, які проводять районні управління освіти, сказали, що якщо протягом місяця у вашому першому класі в школі не буде 5 дітей, то класу нема. Ну, що ж ми розказуємо тут, іграшки граємося. Це тисячі людей сьогодні стоять і звертаються до парламенту. Уряд звернувся до парламенту і просить нас це зробити. Президент звернувся до парламенту і просить це нас зробити. А ми граємося в іграшки і ніс у пісок всуваємо, і кажемо: "От ми доопрацюємо.". Я 30 раз уже його доопрацьовую. Ми доопрацюємо це так, що скоро в селі ніхто не буде жити, допрацюємося, всі школи закриємо. Тому я наполягаю сьогодні, це принципове голосування, якщо ми до закриття сесії не приймемо рішення про комплектність 3 дітей, беріть на себе відповідальність, що сотні шкіл до 1 вересня будуть закриті.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Комітет пропонує прийняти законопроект за основу. Головне науково-експертне управління вважає, що законопроект доцільно направити на доопрацювання. Тема чутлива, шановні колеги, тому давайте, прохання, підтримаємо прийняття за основу, потім порахувати треба, скільки таких шкіл, які у нас виявляються можливості, і що треба в цьому плані зробити для внесення змін до бюджетів для фінансування. І врахуємо це, якщо ви підтримаєте, при підготовці розгляд у другому читанні. Проблема дійсно серйозна, тому я просив би без взаємних звинувачень вийти на позитивне рішення. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про загальну середню освіту" [[щодо наповнюваності класів та реорганізації загальноосвітніх навчальних закладів]] [[реєстраційний номер 9062]]. Прошу голосувати. [[14:09:34]] За-194 Рішення не прийнято. Є друга пропозиція. Ну, ви ж все бачите. Давайте ж рішення приймемо. Ну, давайте по фракціях, ну, будь ласка. Партія регіонів – 6, "БЮТ – "Батьківщина" – 94, "Наша Україна – Народна самооборона" – 23, комуністів – 25, Народна Партія – 20, "Реформи заради майбутнього" – 19, позафракційні – 7. Про направлення законопроекту на повторне перше читання ставиться пропозиція. Прошу голосувати. І на наступний пленарний тиждень взяти розрахунки в Кабінеті Міністрів України фінансові і винести на розгляд. [[14:10:25]] За-375 Рішення прийнято. Шановні колеги, є така пропозиція. Зараз, прошу послухати, розглянути ще законопроект 9670, потім визначитися щодо ТСК, які у нас "висять": або Верховна Рада прийме рішення по цих ТСК, або не прийме. А потім завершити наше ранкове засідання. Немає заперечень? Немає. Тоді зараз до розгляду оголошується законопроект 9670 про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо впорядкування діяльності Конституційного Суду України з метою гарантування верховенства Конституції України та захисту прав і свобод громадян]]. Пропозиція – розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[14:11:20]] За-223 Рішення прийнято. Доповідач – Арсеній Яценюк. Співдоповідач – Владислав Забарський.
Шановний члени парламенту! Даний закон стосується органу, який носить сьогодні назву "Конституційний Суд України". Я умисно кажу "органу, який носить сьогодні назву", тому що цю установу Конституційним Судом не назвеш. Нагадаю вам про те, що відбувалося декілька років тому, коли саме цей Конституційний Суд України прийняв рішення, що тодішній Президент України Леонід Кучма може балотуватися на третій термін і вивів нову арифметичну формулу, замішану на політиці: один плюс один дорівнює один. Хочу нагадати про те, що це саме той Конституційний Суд України, який неконституційно прийняв рішення про формування коаліції тушок, яка існує в сьогоднішній Верховній Раді України. Це саме той Конституційний Суд України, який прийняв неконституційне рішення і позбавив афганців і чорнобильців можливості отримувати законні доплати, які визначені чинним соціальним законодавством України. І це саме той Конституційний Суд України, який в ніч переписав Конституції України під чинного Президента Януковича і зробив конституційну монархія імені Януковича. Чи можна такий орган називати "судом"? Язик не повернеться. А тим більше звертатися до таких людей: "ваша честь". Скоріше, "ваша нечесть". З огляду на те мною вноситься законопроект, який передбачає: Перше. Встановлення механізму відкликання суддів Конституційного Суду України. Сьогодні народні депутати України позбавлені впливу на суддів Конституційного Суду України. Тому 45 народних депутатів України отримають право відкликати будь-якого суддю Конституційного Суду України за порушення присяги. Друге. Мій законопроект передбачає скорочення витрат на утримання Конституційного Суду втричі і приводить відповідність посадових окладів суддів Конституційного Суду до суддів місцевих судів. І третє. В рамках роботи об’єднаної опозиції і нашої програми ми чітко заявили про те, що Конституційний Суд в Україні повинен бути ліквідований, повноваження органу конституційної юрисдикції передані Верховному Суду України, і Верховний Суд повинен створити окрему конституційну палату. Тому.
Завершуйте.
прошу відновити вплив парламенту на Конституційний Суд і скоротити витрати на утримання підрозділу Адміністрації Президента Януковича втричі. Дякую за увагу.
Хто в нас. Владислав Забарський. Хто від комітету буде виступати з питань правової політики? Будь ласка, запишіться на обговорення цього питання. Прошу прізвища. Руслан Князевич, фракція „Наша Україна – Народна самооборона”. Потім Володимир Яворівський.
Шановний Голово, шановні члени парламенту, я працюю в цьому комітеті, і мені соромно, знаєте, комітет не спроможний прийняти будь-яке рішення. Тому що я не розумію, а чому ми так боїмося чіпати Закон про Конституційний Суд? Цей закон прийнятий у 1996 році, він давно морально застарів, у нас уже кілька разів мінялася Конституція - ми за цей час жодної зміни до цього закону не внесли. Конституційний Суд робить, що хоче, працює фактично не в законодавчій площині. Не дай Бог чіпати цю священну корову! Страшно, тому що насправді ніякого суду в Конституційному Суді ніколи не було і, напевно, в перспективі оглядній не буде. Це виключно політичний орган, який виконує виключно політичні замовлення. Давайте хоча би спробуємо зробити просту, елементарну річ: ті повноваження, якими Конституція наділяє парламент щодо можливості відкликання тих суддів, яких ми туди делегували, в Регламенті напишемо механізм такого відкликання. І тут ми неспроможні робити! Ми навіть відмовляємося власні конституційні повноваження, що стосуються Конституційного Суду, виконувати. Я не розумію, шановні колеги, якщо парламент відмовляється жодним чином реагувати на те, що Конституційний Суд давним-давно працює поза межами конституційного поля, то для чого такий парламент? Якщо парламент не бачить, що Конституційний Суд вдається до можливості приймати не правові, а політичні рішення, то для чого такий парламент? Зрештою якщо Конституційний Суд приймає ті рішення, які ідуть в розріз інтересів українського народу, то для чого такий Конституційний суд? Але, на превеликий жаль, очевидно, що ці рішення, радикальні по Конституційному Суду, можна буде приймати тільки в новому парламенті, де буде нормальна, демократична більшість, яка буде справді відстоювати інтереси народ, а не хунти людей, які зараз при владі. Дякую.
Володимир Яворівський, будь ласка. Хто буде? Павловський Андрій, да?
Хоче виступити Павловський, я не заперечую проти цього.
Будь ласка, Андрій Павловський.
Андрій Павловський, "Блок Юлії Тимошенко" – "Батьківщина". Шановні колеги, співвітчизники, я був одним з запрошених депутатів, автором подання в Конституційний суд, щодо Закону про бюджет на цей рік, тому що в перехідних положеннях цього бюджету, фактично, уряду дозволили в ручному режимі визначати розміри соціальної допомоги, соціальних виплат, пільг чорнобильцям, афганцям, ще 16 категоріям соціально незахищеним громадянам. І ми були впевнені, що Конституційний суд прийме рішення, що це не конституційно, тому що перед цим він тричі приймав рішення, що, ну, не можна Законом про державний бюджет змінювати положення інших законів. І ви собі уявляєте, в четвертий раз Конституційний суд приймає рішення, що виявляється можна, сам собі суперечить, своїм попереднім трьом рішенням. Ну, вибачте, така собі судова шизофренія вийшла. Я подивився на цих суддів, вони потупили очі, то були не судді, то перелякані істоти. І це судді, які повинні показувати, вищі судді, приклад іншим суддям. Вони давно вже перетворилися в відділ, такий собі філіал Адміністрації Президента. І хотів би звернути увагу, що в законопроекті Арсенія Яценюка правильно написано, в багатьох демократичних цивілізованих країнах немає от такої окремої гілки влади чи суду такого великого, як Конституційний. Там є Конституційна пала Верховного Суду. Якщо ми йдемо в демократичний світ, в цивілізований, то треба йти по цьому шляху. Не треба робити нам ще одних недоторканних, з зарплатами, які більші депутатських і так далі, які витрачають мільйони, десятки мільйонів гривень, незрозуміло на що. Тому треба цих істот переляканих ліквідувати, а створити цивілізовану конституційну палату при Верховному Суді. Пропоную підтримати цей закон.
Михайло Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайловичу, уважаемые коллеги! Вы знаете, есть предложение от автора ликвидировать Конституционный Суд. Вполне можно, да. В некоторых странах его нет, это есть законная процедура. Но я не пойму другое: ну почему у вас такая мстительная, такая жестокость? То вы двух человек исключили из фракции, тех, кто проголосовал не так за закон, то чуть не. за то, что не дал какую-то команду, вчера чуть руководителя фракции не переизбрали. Теперь хотите ликвидировать Конституционный Суд. Ну откуда у вас вот такая вот мстительность, такая жестокость, бездушие? А для того, чтобы законно решить, мы предлагаем еще раз, пожалуйста, дайте двух человек в Конституционную ассамблею, и в процессе разработки новой концепции Основного закона мы там можем ликвидировать и Конституционный Суд, но это вполне законно будет. И дадим эти права Верховному Суду. Это законная процедура. А вы начинаете махать шапкой. Откуда у вас такая жестокость, а еще вроде либералы? Спасибо.
Я не можу. Коли можна, тоді можна. Не можу. Від фракції вже виступали. Ставиться на голосування пропозиція про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо впорядкування діяльності Конституційного Суду України з метою гарантування верховенства Конституції України та захисту прав і свобод громадян]]. Прошу визначатися. [[14:20:19]] За-108 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я тоді поставлю на голосування другу пропозицію комітету – повернути суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання. Прошу визначатись. [[14:20:47]] За-105 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено. Шановні колеги! Ми з вами домовлялись, що ми розглянемо проекти постанов про утворення ТСК, оскільки доповідача по одному з проекту постанов немає, то ми її відкладемо тоді, бо треба доповідач, а два проекти постанов реєстраційний номер 10327 і 10156, пропозиція така, щоб ні, ні. щоб хвилину-дві обґрунтували Куликов і Шустік свою позицію, поставимо на голосування буде рішення, буде, ні, значить ні. Немає заперечень? Будь ласка, Кирило Куликов, ми ж домовились з вами, що тут обговорювати, тут треба просто створити комісію і працювати. Я прошу вас.
Шановні колеги! Тут практично, дійсно, правий Голова Верховної Ради немає чого обговорювати, ми пропонуємо створити Тимчасову слідчу комісію по розслідуванню рішень Київської міської ради, яка ми зараз кажемо, що ми забираємо повноваження у місцевих органів, а тут Київська міська рада взяла на себе повноваження центральних органів влади. І вона вже приймає рішення, яку землю віддати, чи знести Софію Київську, чи знести Лавру і все інше? Я хочу нагадати, що в Земельному кодексі України є така норма, особливо цінні землі. Щодо цих земель мають приймати рішення лише Верховна Рада чи постановою уряду. Що відбулося в Київраді? В Київраді відбулося наступне, що згідно до звіту Контрольно-ревізійного управління, колись, на 2010 рік в Києві було вкрадено землі на 70 мільярдів гривень. Тобто Київрада працювала з 2006 по 2010 роки практично без зупинки, без вихідних, без свят кожного дня вкрадаючи десь приблизно 50 мільйонів. Про що ми кажемо? Ми кажемо, що винесено вже приблизно тисячу протестів прокурора, зрозумійте це, в державі тисяча на рішення Київради. Тобто, кожну хвилину прокуратура на всі рішення вносить протести. Інші дані, що суд повернув вже приблизно 4 тисячі гектарів землі саме за цією підставою, що це особливо цінні землі. Я хочу нагадати про такі землі, це пейзажна алея, це буферна зона біля Софії Київської, це буферна зона біля Лаври. Слухайте, ми бачимо всі разом, ми живемо у цьому місті, як його ця команда руйнувала. Давайте допоможемо вашому менеджменту, давайте.
Завершуйте.
голосуємо за це і ми зможемо доповісти, це не має жодного відношення до політики. Дуже вдячний, колеги.
Дякую. Шановні колеги, є прохання проект постанови, врахувати таке уточнення перед постановкою на голосування, що кількісний склад визначається відповідно до квот, які опрацьовані Комітетом з питань Регламенту і таким чином постановити на голосування, бо тут записано п’ять людей. Будь ласка, Сергій Сас.
Дякую. Володимире Михайловичу, я просив би вас звернути увагу на висновок комітету ще в тій частині, що проектом постанови пропонується створити комісію із строком діяльності на один місяць, а звіт заслухати через 40 днів. Тому комітет пропонує, щоб створити комісію на 6 місяців і тоді абсолютно буде нормальним, що попередній звіт буде заслухано через 40 днів після її діяльності. Тому що на місяць створювати, а через 40 днів заслуховувати звіт абсолютно є не коректним, з юридичної точки зору. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ця пропозиція слушна. Тобто, буде голосуватися склад відповідно до пропорційного складу фракції і груп, визначена кількість членів цієї комісії, термін роботи шість місяців і далі все за текстом. З якого приводу? Ми вже домовились голосувати, від фракцій був вже виступ, вже був виступ. 20 секунд, будь ласка. Виступав уже Сас. Будь ласка, Ляшко, 20 секунд. Будь ласка.
Дякую. Олег Ляшко. Шановний Володимире Михайловичу! Я позафракційний народний депутат, але те, що відбувається та вакханалія в Києві із знищенням історичної спадщини, із порушенням прав громадян, мені не байдуже так само, як і депутатам, котрі належать до фракції. Тому я звертаюсь до колег депутатів підтримати мою пропозицію, і я теж хочу ввійти до складу цієї комісії, для того, щоб розслідувати злочини київської влади. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Яворівський.
Шановні колеги! У мене є, і я звертаюся до Кирила Куликова, пане Кириле, ви чуєте мене, так? Десь півтора-два роки тому була створена слідча комісія, яка займалася педантично всіма тими порушеннями, які є. Через те треба використати матеріали тієї комісії, і, можливо, навіть тих людей залучити знову, тому що вони в темі. Ось і все.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття постанови [[реєстраційний номер 10327]] з уточненням. Одну хвилинку. З уточненням: кількісний склад комісій відповідає квотному принципу [[фракції повинні внести тоді свої пропозиції до складу комісій]] і термін роботи комісії – 6 місяців. З урахуванням цього. Я не можу голосувати це, Регламент вимагає квотний принцип. Якщо якась фракція вас запропонує, тоді, будь ласка, домовляйтеся. Я не можу порушувати Регламент. З урахуванням цього ставлю на голосування проект постанови для прийняття як постанови. [[14:27:37]] За-345 Постанову прийнято. Тепер шановні колеги, проект Постанови [[реєстраційний номер 10156]], Олена Шустік, будь ласка. Ну, зараз доповість автор, і ми тоді будемо визначатися з голосуванням.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, шановні співвітчизники! Пропонується на розгляд парламенту проект Постанови Верховної Ради України про утворення Тимчасової слідчої комісії для з’ясування обставин та розслідування фактів, оприлюднених народним депутатом України Забзалюком Р.О. щодо отримання народними депутатами України коштів за перехід до інших депутатських фракцій і груп у Верховній Раді України шостого скликання. 8 лютого 2012 року народний депутата України Роман Забзалюк оприлюднив факти підкупу членів парламенту повідомив про отримання ним 450 тисяч доларів за зраду, за перехід від фракції "Батьківщина" до групи "Реформи заради майбутнього". Відповідну заяву про вчинення злочину передбаченого статтею Кримінального кодексу України 369 пропозиція або давання хабара було направлено до Генеральної прокуратури України для здійснення перевірки. Проте Генеральна прокуратура, звісно, відхрестилася від перевірки, від цих подій, від їх оцінки і визнала це політичною діяльністю. Яскравим прикладом такої політичної діяльності є якраз є шосте скликання Верховної Ради України і саме воно увійде в історію політичними зрадами, корупцією і таким терміном як "тушки". Саме завдяки цим політичним діячам, які переметнулися в ніші фракції за помахом руки, яку знає вся країна, змінила судоустрій, прийняли пенсійну реформу, накинули ярмо Податкового кодексу. Вчора нав’язали всій країні російську мову. Тому відповідальність за те, що відбувається в країні лежить саме на "тушках". "Тушки" дозволили розповсюдити владу Партії регіонів та зосередити її в одних руках – в руках однієї сім’ї. Саме ці "герої" змінили історію України. Враховуючи викладене, беручи до увагу той факт, що правоохоронні органи самоусунулися.
Завершіть, будь ласка.
правової оцінки фактам політичної корупції пропонується утворити таку слідчу комісію. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Шановні народні депутати! Я прошу уваги. І поставлю на голосування з одним уточненням. Знову ж таки, що кількісний склад відповідає квотному принципу. Бо тут, скажімо, Партії регіонів 3 чоловіки, фракція "Блок Юлії Тимошенко" 2 чоловіки, а кількість майже вдвічі більша по фракції. Тому з таким уточненням, якщо немає заперечень, до складу комісії, який відповідає квотному принципу, визначений регламентним комітетом. Я ставлю на голосування про прийняття Постанови Верховної Ради України про утворення ТСК, [[реєстраційний номер 10156]] Прошу визначатись. [[14:31:07]] За-105 Рішення не прийнято. Проект постанови не прийнятий. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "БЮТ – "Батьківщина" – 89, "Наша Україна-Народна самооборона" – 10, комуністів – 0, Народна Партія – 0, "Реформи заради майбутнього" – 0, позафракційні – 6. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Шановні народні депутати! Після 15 години – робота в комітетах і у фракціях, особливо в комітетах. Завтра ми продовжимо роботу в пленарному режимі з 10 години ранку за розкладом на четвер 7 червня.