Имаме кворум. Откривам заседанието. Преди да преминем към първа точка от днешния дневен ред, ще Ви прочета едно съобщение: На 30 юни 2020 г. в изпълнение на т. 2 от Решение на Народното събрание от 13 декември 2019 г., прието във връзка с разискванията по питане на народните представители Корнелия Нинова, Манол Генов, Атанас Костадинов, Любомир Бонев, Милко Недялков, Васил Антонов, Иван Валентинов Иванов и Таско Ерменков, № 954-05-51, от 20 ноември 2019 г., е постъпила Информация от министъра на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова за напредъка по изпълнение на Плана за действие за изпълнение на мерките към Стратегията за развитие и управление на водоснабдяването и канализацията за периода 2014 – 2023 г. и при необходимост да се предложи на Министерския съвет актуализация на Стратегията. Информацията е изпратена на народните представители на електронните им адреси и е на разположение в Библиотеката на Народното събрание. Преминаваме към първа точка: ДОКЛАД НА НАЦИОНАЛНОТО БЮРО ЗА КОНТРОЛ НА СПЕЦИАЛНИТЕ РАЗУЗНАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА ЗА ИЗВЪРШЕНАТА ДЕЙНОСТ ПРЕЗ 2019 Г. Колеги, ораторите могат да говорят без маски. Заповядайте, господин Лазаров.
Уважаема госпожо Председател! Моля на основание чл. 49, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да подложите на гласуване да бъдат допуснати в залата: господин Пламен Колев – председател на Националното бюро за контрол на специалните разузнавателни средства, господин Илко Желязков – заместник-председател, господин Илия Ганев – член на Бюрото, господин Огнян Атанасов и господин Огнян Стоичков – членове на Националното бюро.
Моля, режим на гласуване по така направената процедура. Гласували 152 народни представители: за 146, против 1, въздържали се 5. Предложението е прието. Моля, поканете гостите в залата. Господин Лазаров, заповядайте да изчетете Доклада.
„ДОКЛАД на Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения относно Доклад на Националното бюро за контрол на специалните разузнавателни средства за извършената дейност през 2019 г., № 009-00-1, от 29 май 2020 г. На заседание, проведено на 25 юни 2020 г., Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения изслуша Доклад на Националното бюро за контрол на специалните разузнавателни средства за извършената дейност през 2019 г. На заседанието присъстваха: председателят и членовете на Националното бюро за контрол на специалните разузнавателни средства, Цветан Китов – председател на Държавна агенция „Технически операции“, Боян Магдалинчев – представляващ Висшия съдебен съвет, Иван Гешев – главен прокурор на Република България, Димитър Георгиев – председател на Държавна агенция „Национална сигурност“, Атанас Атанасов – председател на Държавна агенция „Разузнаване“, Янко Златанов – заместник-директор на Служба „Военна информация“, Борислав Сертов – директор на Служба „Военна полиция“, и Георги Арабаджиев – заместник главен секретар на Министерството на вътрешните работи. Докладът за дейността на Националното бюро за 2019 г. се представи от господин Пламен Колев – председател на Националното бюро, който отбеляза, че в него са отразени статистически данни относно броя на лицата, които са били под контрол през отчетния период, изготвените искания, издадените разрешения и приложените оперативни способи. През 2019 г. са използвани специални разузнавателни средства по отношение на 3310 лица. За 3569-те процедури са изготвени 6039 искания за използване на специални разузнавателни средства, по които съдиите са постановили 5396 разрешения и 643 отказа. В резултат на приложените специални разузнавателни средства са изготвени 1124 веществени доказателствени средства. В 259 случая специални разузнавателни средства са използвани по отношение на обекти за установяване самоличността на лица, за които е имало данни и основание да се предполага, че подготвят, извършват или са извършили тежко умишлено престъпление. За 548 процедури прилагането на специални разузнавателни средства е започнало по реда и при условията на чл. 17 от Закона за специалните разузнавателни средства, а за 15 лица – по чл. 18 от Закона. Общият брой приложени оперативни способи за 2019 г. е 8472. През 2019 г. специални разузнавателни средства са използвани най-често във връзка с деяния по чл. 321 от Наказателния кодекс (организирана престъпна група) – 2617 броя, което представлява 48,78% от общия брой; по чл. 354а от Наказателния кодекс (наркотични вещества) – 803 броя, което представлява 14,91%; по чл. 234 от Наказателния кодекс (акцизни стоки) – 279 броя, което представлява 5,21%; по чл. 195 от Наказателния кодекс (кражби) – 213 броя, което представлява 3,97%; по чл. 301 от Наказателния кодекс (подкуп) – 178 броя, което представлява 3,32%; по чл. 209 от Наказателния кодекс (измама) – 145 броя, което представлява 2,71%; по Глава първа от особената част на Наказателния кодекс – 181 броя. Анализът на статистическите данни и констатациите от проверките на Националното бюро за контрол на специалните разузнавателни средства налага извода, че се запазва приблизително еднакъв броят на лицата, спрямо които се използват специални разузнавателни средства. Органите по чл. 15 от Закона са завишили критериите си при издаване на разрешения за прилагане на специални разузнавателни средства и продължават наложената практика да изискват всички материали, на които се основава искането. Това е гаранция за стриктно прилагане на Закона и води до повишаване на изискванията от ръководителите на органите по чл. 13 от Закона за специалните разузнавателни средства. В Доклада са посочени още данни за постъпилите сигнали за незаконосъобразно прилагане на специални разузнавателни средства и за съдебните дела по Закона за отговорността на държавата и общините за вреди. Изложени са и съответните предложения за усъвършенстване на правната уредба на процедурите, свързани с използването на специалните разузнавателни средства. В рамките на дискусията членовете на Комисията дадоха положителната си оценка относно дейността на Националното бюро за 2019 г. и изразиха подкрепата си за Доклада. Въз основа на проведеното обсъждане Комисията с 6 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме с решение Доклад на Националното бюро за контрол на специалните разузнавателни средства за извършената дейност през 2019 г., № 009-00-1, от 29 май 2020 г. „Проект! РЕШЕНИЕ по Доклад на Националното бюро за контрол на специалните разузнавателни средства за извършената дейност през 2019 г. Народното събрание на основание на чл. 84, т. 17 от Конституцията на Република България РЕШИ: Приема Доклад на Националното бюро за контрол на специалните разузнавателни средства за извършената дейност през 2019 г.“
Благодаря, уважаеми господин Лазаров. Колеги, откривам разискванията. Имате думата за изказвания. Заповядайте. Не виждам такива. Закривам разискванията. Преминаваме към гласуване. Ще изчета още веднъж Проекта за решение, докато народните представители заемат местата си в залата. „Проект! РЕШЕНИЕ по Доклад на Националното бюро за контрол на специалните разузнавателни средства за извършената дейност през 2019 г. Народното събрание на основание на чл. 84, т. 17 от Конституцията на Република България РЕШИ: Приема Доклад на Националното бюро за контрол на специалните разузнавателни средства за извършената дейност през 2019 г.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 125 народни представители, за 122, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Колеги, преминаваме към втора точка: ДОКЛАД ЗА ДЕЙНОСТТА НА КОМИСИЯТА ЗА КОНТРОЛ НАД СЛУЖБИТЕ ЗА СИГУРНОСТ, ПРИЛАГАНЕТО И ИЗПОЛЗВАНЕТО НА СПЕЦИАЛНИТЕ РАЗУЗНАВАТЕЛНИ СРЕДСТВА И ДОСТЪПА ДО ДАННИТЕ ПО ЗАКОНА ЗА ЕЛЕКТРОННИТЕ СЪОБЩЕНИЯ ПРЕЗ 2019 Г. Заповядайте, господин Лазаров.
Уважаема госпожо Председател, Докладът на Комисията е внесен в срок, приет е от Комисията, народните представители го имат – ще уведомя, че ще прочета резюме на Доклада, той е достатъчно обемист.
Може и целия да го прочетете, ще ни е интересно.
„ДОКЛАД за дейността на Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения през 2019 г. Настоящият доклад е изготвен в изпълнение изискванията на чл. 18, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Четиридесет и четвъртото Народно събрание и чл. 17, т. 10 от Вътрешните правила за организацията и дейността на Комисията, във връзка с компетентността на Комисията по чл. 34з, ал. 1 от Закона за специалните разузнавателни средства и чл. 2616, ал. 1 от Закона за електронните съобщения. В Доклада са отразени констатации, изводи и препоръки по отношение достъпа на данните по Закона за електронните съобщения, въз основа на резултатите от извършените проверки от специализираното звено в рамките на специализираната администрация на Народното събрание, подпомагащо работата на Комисията, както и предприетите мерки за подобряване на процедурите за съхраняване и обработване на данните по Закона за електронните съобщения във връзка с направените предложения в годишния доклад на Комисията за 2018 г. В Доклада е отчетена и дейността на Комисията по разглеждане на жалби и сигнали от граждани и организации по Закона за специалните разузнавателни средства и Закона за електронните съобщения, както и по внесени в Народното събрание законодателни промени и доклади от службите за сигурност. Обобщена и анализирана информация относно използването и прилагането на специалните разузнавателни средства. По данни на Висшия съдебен съвет съдилищата по искане на органите по чл. 13, ал. 1 от Закона за специалните разузнавателни средства и от наблюдаващите прокурори са постановили 5396 разрешения и 643 отказа. Разрешенията по първоначалните искания са 3799 и 545 отказа, а тези за продължаване на срока са 1597. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията за използване и прилагане на специални разузнавателни средства от органите по чл. 13, ал. 1 от Закона за специалните разузнавателни средства и от наблюдаващите прокурори са намалели с 57, разрешенията са се увеличили с 63, а отказите са намалели със 109. Лицата, спрямо които са дадени разрешения, са 3510. По данни на Върховна касационна прокуратура от наблюдаващите прокурори са изготвени 2262 искания за използване и прилагане на специални разузнавателни средства, по които са дадени 2036 разрешения и 224 отказа. Първоначалните искания са 1390, а тези за продължаване на срока са 872. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията за използване и прилагане на специални разузнавателни средства са намалели с 63, разрешенията са намалели с 18, а отказите са намалели с 47. Лицата, спрямо които са изготвени искания, са 1333. По данни на Държавна агенция „Национална сигурност“ като орган по чл. 13, ал. 1 от Закона за специалните разузнавателни средства са изготвени 339 искания за използване и прилагане на специални разузнавателни средства, по които са дадени 277 разрешения и 50 отказа. Първоначалните искания са 200, а тези за продължаване на срока са 77. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията за използване и прилагане на специални разузнавателни средства са се увеличили с 56, разрешенията са намалели с 5 и отказите са намалели с 3. Лицата, спрямо които са изготвени искания, са 197. По данни на Служба „Военна полиция“ са изготвени 12 искания за използване и прилагане на специални разузнавателни средства, по които са дадени разрешения. Първоначалните искания са 8, а тези за продължаване на срока са 4. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията за използване и прилагане на специални разузнавателни средства са се увеличили с 3, разрешенията са се увеличили с 4 и отказите са намалели с 1. Лицата, спрямо които са изготвени искания, са 8. По данни на Служба „Военна информация“ и на Държавна агенция „Разузнаване“ не са изготвяни искания за използване и прилагане на специални разузнавателни средства. По данни на Министерство на вътрешните работи от структурите са изготвени 3203 искания за използване и прилагане на специални разузнавателни средства, по които са дадени 2872 разрешения и 331 отказа. Първоначалните искания са 2388, а исканията за продължаване на срока са 815. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията за използване и прилагане на специални разузнавателни средства са намалели със 115, разрешенията са се увеличили с 42 и отказите са намалели със 112. Лицата, спрямо които са изготвени искания, са 2246. По данни на Комисията за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество са изготвени 145 искания за използване и прилагане на специални разузнавателни средства, по които са дадени 115 разрешения и 30 отказа. Първоначалните искания са 98 и за продължаване на срока са 17. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията за използване и прилагане на специални разузнавателни средства са се увеличили с 76, разрешенията са се увеличили с 81 и отказите са се увеличили с 21. Лицата, спрямо които са изготвени искания, са 88. По данни на Държавна агенция „Технически операции“ постъпилите по Закона за специалните разузнавателни средства и Наказателно-процесуалния кодекс разрешения за използване и прилагане на специални разузнавателни средства са 4830, от които разрешенията по първоначалните искания са 3682 и разрешенията по искания за продължаване на срока са 1148. Сравняването на данните с предходната година показва, че разрешенията за използване на специални разузнавателни средства са намалели със 136, разрешенията по първоначалните искания са се увеличили с 8 и разрешенията по искания за продължаване на срока са намалели със 144. От органите по чл. 13, ал. 1 от Закона за специалните разузнавателни средства са постъпили 2992 разрешения, от които разрешенията по първоначалните искания са 2285 и разрешенията по искания за продължаване на срока са 707. Лицата, спрямо които са прилагани специални разузнавателни средства са 3019. По данни на Държавна агенция „Национална сигурност“ като орган по чл. 20 от Закона за специалните разузнавателни средства постъпилите по Закона за специалните разузнавателни средства и Наказателно-процесуалния кодекс разрешения за използване и прилагане на специални разузнавателни средства са 528, от които разрешенията по първоначалните искания са 329 и разрешенията по искания за продължаване на срока са 199. Сравняването на данните с предходната година показва, че разрешенията за използване на специални разузнавателни средства са се увеличили със 166, разрешенията по първоначалните искания са се увеличили с 94 и разрешенията по искания за продължаване на срока са се увеличили със 72. Лицата, спрямо които са прилагани специални разузнавателни средства са 276. По данни на Министерството на вътрешните работи като орган по чл. 20 от Закона за специалните разузнавателни средства постъпилите по Закона и Наказателно-процесуалния кодекс разрешения за използване и прилагане на специални разузнавателни средства са 38, от които разрешенията по първоначалните искания са 24 и разрешенията по искания за продължаване на срока са 14. Сравняването на данните с предходната година показва, че разрешенията за използване на специални разузнавателни средства са намалели с 3, разрешенията по първоначалните искания са намалели с 3 и разрешенията по искания за продължаване на срока са се запазили. Лицата, спрямо които са прилагани специални разузнавателни средства са 15. Обобщеният анализ на данните при сравняването им с предходната година показва, че исканията за използване и прилагане на специални разузнавателни средства са намалели, разрешенията са се увеличили и отказите са по-малко. Това показва, че са намалели случаите, налагащи прилагането на този субсидиарен способ за нуждите на наказателния процес, както и извода за строго спазване на нормативната уредба, уреждаща използването и прилагането на специалните разузнавателни средства при гарантирането на основните права и свободи на гражданите. Обобщена и анализирана информация и констатации от проверки по спазване на процедурите по разрешаване и осъществяване на достъп до данните по Закона за електронните съобщения. Обобщена статистическа информация за направените искания, издадените съдебни разпореждания, получените и унищожените справки за данните по чл. 2516, ал. 1 по Закона за електронните съобщения. По данни на Висшия съдебен съвет във всички нива на съдилищата – районни, окръжни, военни и Специализираният наказателен съд, исканията за достъп до данните по Закона за електронните съобщения и Наказателно-процесуалния кодекс са 31 991, по които са дадени 29 325 разрешения и 2666 отказа. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията за достъп до данните по Закона за електронните съобщения и Наказателно-процесуалния кодекс са намалели със 1175, разрешенията са намалели с 4510 и отказите са с намалели 379. Исканията за достъп до данните по чл. 251б, ал. 1 от Закона за електронните съобщения от органите по чл. 251в, ал. 1 и 2 от Закона за електронните съобщения са 13 108, по които са дадени 11 552 разрешения и 1556 отказа. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията са се увеличили с 2505, разрешенията са се увеличили с 868 и отказите са се увеличили с 432. Исканията за достъп до данните от органите на прокуратурата 18 883, по които са дадени 17 773 разрешения и 1110 отказа. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията са намалели с 3680, разрешенията са намалели с 3642 и отказите са намалели с 53. Следва да се направи уточнението, че броят на исканията не отговаря на сбора от броя на разрешенията и отказите, тъй като в редица случаи по едно искане съдът се произнася с повече от едно разпореждане, а в други – разпорежда частично разрешение или отказ. По данни на Върховната касационна прокуратура във всички нива на прокуратурите – районни, окръжни, военни и Специализираната прокуратура, исканията за достъп до данни по чл. 159а, ал. 1 от Наказателно-процесуалния кодекс са 19 120, по които са дадени 17 992 разрешения и 1073 отказа. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията са намалели с 3500, разрешенията са намелели с 3449 и отказите са намалели с 129. Лицата, за които са получени справка за данни, са 4 513. Броят на справките за данни, приложени по съдебни дела, е 1704. Направени са 402 предложения за унищожаване на справки по чл. 159а, ал. 6 от НПК, от които 342 са разрешени и са изготвени 326 протокола за унищожаване. По данни на Министерството на вътрешните работи исканията за достъп до данните по чл. 251б от Закона за електронните съобщения са 8564, по които са дадени 8635 разрешения и 826 отказа. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията са намалели с 812, разрешенията са намалели с 857 и отказите са намалели с 125. Лицата, за които са получени справка за данни, са 2009. Исканията по чл. 251з, ал. 2 от Закона за електронните съобщения по молба на компетентен орган на друга държава са 13. Структурите на МВР са унищожили 8989 справки по чл. 251ж, ал. 2 от Закона за електронните съобщения и 3 справки по чл. 251ж, ал. 3 от Закона за електронните съобщения. По данни на Държавна агенция „Национална сигурност“ исканията за достъп до данните по чл. 251б от Закона за електронните съобщения са 1976, по които са дадени 2682 разрешения и 203 отказа. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията са намалели с 204, разрешенията са се увеличили с 278 и отказите са намалели с 28. Исканията по чл. 25lг, ал. 1 от Закона за електронните съобщения за случаите на непосредствена опасност от извършване на престъпление по чл. 108а, ал. 1 – 4, ал. 6 и 7, чл. 109, ал. 3, чл. 110, ал. 1, предложение шесто, чл. 110, ал. 2, чл. 308, ал. 3, т. 1 и чл. 320, ал. 2 от Наказателния кодекс са 12. Структурите на Държавна агенция „Национална сигурност“ са унищожили 2967 справки по чл. 251ж, ал. 2 от Закона за електронните съобщения и 12 справки по чл. 251ж, ал. 3 от Закона за електронните съобщения, за които са изготвени протоколи за унищожаване. По данни на Комисията за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество исканията за достъп до данните по чл. 251б от Закона за електронните съобщения са 2, по които са дадени 6 разрешения. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията са намалели със 7, разрешенията са намалели с 2 и отказите са намалели с 1. Комисията е унищожила 4 справки по чл. 251ж, ал. 2 от Закона за електронните съобщения. По данни на Министерството на отбраната за Служба „Военна полиция“ исканията за достъп до данните по чл. 251б от Закона за електронните съобщения са 23, по които са дадени 54 разрешения и пет отказа. Сравняването на данните с предходната година показва, че исканията са намалели с едно, разрешенията са намалели с 10 и отказите са се увеличили с три. Службата е унищожила 43 справки по чл. 251ж, ал. 2 от Закона за електронните съобщения. По данни на Служба „Военна информация“ и на Държавна агенция „Разузнаване“ не са изготвяни искания за достъп до данните по чл. 251б от Закона за електронните съобщения. По данни на Министерството на финансите за Агенция „Митници“ предложенията за исканията за достъп до данните по чл. 159а, ал. 1 от Наказателно-процесуалния кодекс от разследващи органи до прокурорите, наблюдаващи досъдебните производства, са 40, по които са дадени 53 разрешения. Сравняването на данните с предходната година показва, че предложенията за исканията са намалели със 17, разрешенията са намалели с две, а отказите са намалели с два. По данни от мобилните оператори – „Теленор“ ЕАД, „А1“ ЕАД и „БТК“ ЕАД в предприятията са постъпили общо 54 329 съдебни разпореждания за достъп до данни, като от тях 24 712 са по чл. 251б, ал. 1 и 2 от Закона за електронните съобщения и 29 617 са по чл. 159а, ал. 1 от Наказателно-процесуалния кодекс за съда и прокуратурите. (Приложение № 2) В 348 случая мобилните оператори са отказали да предоставят справка за данни, с оглед неспазени процедури и изисквания на Закона за електронните съобщения и Наказателно-процесуалния кодекс. През 2018 г. в 251 случаи мобилните оператори са отказали да предоставят справки за данни с оглед неспазени процедури и изисквания на Закона за електронните съобщения и Наказателно-процесуалния кодекс. Сравняването на данните с предходната година показва, че случаите са се увеличили с 97. Обобщеният анализ на данните при сравняването им с предходната година показва, че исканията за достъп до данните по Закона за електронните съобщения и Наказателно-процесуалния кодекс са по-малко, което обуславя извода, че са намалели и случаите, в които е необходимо извършване на справки за данни за нуждите на националната сигурност и за предотвратяване, разкриване и разследване на тежки престъпления, в това число за целите на предотвратяване на тежки престъпления в рамките на оперативно-издирвателната дейност по реда на Глава девета от Закона за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество и за осъществяване на операции по издирване и спасяване на лица в случаите по чл. 38, ал. 3 от Закона за защита при бедствия. Увеличението в броя на отказите на предприятията да предоставят справки по Закона за електронните съобщения показва, от една страна, че предприятията стриктно спазват законовите изисквания за предоставяне на създадените или обработените в процеса на тяхната дейност данни. От друга страна, показва, че е необходимо надграждащо обучение на професионалните знания, необходими за точното прилагане на разпоредбите по Закона за електронните съобщения и Наказателно-процесуалния кодекс от органите, на които предприятията са отказали да предоставят справка за данни, с оглед неспазени процедури и изисквания от Закона за електронните съобщения и Наказателно-процесуалния кодекс. Констатации от проверки по отношение спазване на процедурите по разрешаване и осъществяване на достъп до данни по Закона за електронните съобщения. В изпълнение на решения № 6 от 28 март 2019 г. и № 7 от 4 септември 2019 г. на Комисията към Четиридесет и четвъртото Народно събрание в съответствие с чл. 261б, ал. 1 от Закона за електронните съобщения, специализираното звено в рамките на специализираната администрация на Народното събрание е извършило контрол и наблюдение на процедурите по разрешаване и осъществяване на достъп до данните по чл. 251б, ал. 1, както и за защита на правата и свободите на гражданите срещу незаконосъобразен достъп до тези данни. Извършени са 136 проверки в структури за обществен ред и сигурност и органи на съдебната власт. При проверките е констатирано, че продължава разнородната практика в прокуратурите по отношение на прилагането на разпоредбите на чл. 159а, ал. 3, т. 3 от Наказателно-процесуалния кодекс – данни за лицата, за които се изискват данни за трафика, и по отношение на чл. 159а, ал. 3, т. 4 от Наказателно-процесуалния кодекс – период от време, който да обхваща справката. Не се правят предложения за унищожаване на справките за данни по прекратени досъдебни производства, както и по такива, при които обвиняемият е освободен от наказателна отговорност с налагане на административно наказание. Продължава разнородната практиката в органите по чл. 251в, ал. 1 от Закона за електронните съобщения в прокуратурите относно броя на изготвяните искания за достъп до данните по една преписка във връзка с посочването на броя лица, чиито права се ограничават и броя на предприятия, предоставящи обществени електронни съобщителни мрежи и/или услуги. Това води до невъзможност за установяването на точния брой искания, направени по една преписка, съотнесени към броя на лицата и без да се отчита броят на предприятията, които да предоставят справка за данните. Извършени проверки в предприятията, предоставящи обществени електронни съобщителни мрежи и/или услуги – „Теленор“ ЕАД, „А1“ ЕАД, „БТК“ ЕАД и локалните интернет доставчици. При проверките е констатирано, че в предприятията продължават да постъпват съдебни разпореждания и искания за достъп до данни при формално неспазване на изискванията на Закона за електронните съобщения и Наказателно-процесуалния кодекс. В тези случаи предприятията мотивирано са отказвали да предоставят исканите справки. Констатирани са общо 348 случаи, при които не са спазени разпоредбите, регламентиращи достъпа до данни и могат да се обобщят по следните видове и органи: 1. Съдебни разпореждания за достъп до данните при формално неспазване на изискванията на Закона за електронните съобщения и Наказателно-процесуалния кодекс. 2. Постановени съдебни разрешения за достъп до данни, чиито 6-месечен срок за съхранение е изтекъл. 3. Изпратени до предприятията съдебни разрешения за достъп до данни от прокуратура, следствени и разследващи органи и от органите по чл. 251в, ал. 1 от Закона за електронните съобщения след изтичане на 6-месечния срок за съхранение. 4. Изпратени до предприятията искания за достъп до данни от прокуратура, следствени и разследващи органи и от органите по чл. 251в, ал. 1 от Закона за електронните съобщения без съдебни разпореждания. Предложения за усъвършенстване на процедурите по разрешаване и осъществяване на достъп до данните по Закона за електронните съобщения. В резултат на извършените проверки и констатираните факти могат да се направят предложения за подобряване на работата в следните насоки: 1. Във всички нива на прокуратурите да се въведе единна практика за броя на изготвяните искания за достъп до данни по едно досъдебно производство, съотносим към броя на лицата и без да се отчита броят на предприятията, които предоставят данните. 2. Във всички структури на Министерството на вътрешните работи да се въведе единна практика за броя на изготвяните искания за достъп до данни по една преписка на предварителен отчет или дело на оперативен отчет, съотносим към броя на лицата и без да се отчита броят на предприятията, които предоставят данните. 3. Текущо обучение за точното прилагане на разпоредбите на Закона за електронните съобщения и Наказателно-процесуалния кодекс с цел надграждане на професионалните знания, необходими на органите, на които предприятията са отказали да предоставят справка за данни, на органите, участващи в процедурите за достъп до данни, както и на длъжностните лица, които изпълняват задачи във връзка с отразяването на данните в регистрите по Закона за електронните съобщения. Жалби и сигнали от граждани и организации. Съгласно Вътрешните правила за реда и работата на Комисията, същата има правомощия да разглежда жалби и сигнали на граждани и организации по отношение на действия и актове на служителите на службите за сигурност и във връзка с използването и прилагането на специалните разузнавателни средства и достъпът до данните по чл. 251б, ал. 1 от Закона за електронните съобщения. В Комисията са постъпили два броя жалби от физически лица относно неправомерно използване на специалните разузнавателни средства срещу тях. След осъществен парламентарен контрол по изложените в жалбите твърдения не са констатирани спрямо жалбоподателите да са прилагани неправомерно специални разузнавателни средства. Законодателна дейност и парламентарен контрол върху дейността на службите за сигурност. През периода на 2019 г. не са постъпвали законодателни предложения за подобряване на дейността по Закона за специални разузнавателни средства и по Закона за електронните съобщения, основани на опита в практиката по прилагане на действащата уредба. През посочения период Комисията е провела 17 заседания, на които е разгледала и гласувала шест внесени предложения за законодателни промени, шестгодишни доклади за извършена дейност и становища по бюджетите на службите за сигурност. Приложения: 1. Приложение № 1 – Данни по Закона за специалните разузнавателни средства за 2019 г.; 2. Приложение № 2 – Данни по Закона за електронните съобщения за 2019 г.; 3. Приложение № 3 – постъпили в предприятията съдебни разпореждания и искания за достъп до данни, при формално неспазване изискванията на Закона за електронните съобщения и Наказателно-процесуалния кодекс. „Проект! РЕШЕНИЕ по Доклад за дейността на Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения през 2019 г. Народното събрание на основание на чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 18, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание във връзка с чл. 34з, ал. 1 от Закона за специалните разузнавателни средства и чл. 261б, ал. 1 от Закона за електронните съобщения РЕШИ: Приема Доклад за дейността на Комисията за контрол над служите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения през 2019 г., с приложения от № 1 – 3.“ [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря, уважаеми господин Лазаров. Колеги, откривам разискванията. Имате думата за изказвания. Няма. Закривам разискванията. Преминаваме към гласуване. Докато изчакваме колегите народни представители да се върнат в залата, още един път ще Ви прочета Проекта за решение: „Проект! РЕШЕНИЕ по Доклад за дейността на Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения през 2019 г. Народното събрание на основание на чл. 86, ал. 1 от Конституцията на Република България и чл. 18, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание във връзка с чл. 34з, ал. 1 от Закона за специалните разузнавателни средства и чл. 261б, ал. 1 от Закона за електронните съобщения РЕШИ: Приема Доклад за дейността на Комисията за контрол над служите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения през 2019 г., с приложения от № 1 – 3.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 115 народни представители: за 113, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Колеги, с това приключи законодателната част. От 11,00 ч. – парламентарен контрол. (След почивката.)
Уважаеми колеги, ще продължим със следващата точка от дневния ред: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ. Съобщение: На 30 юни 2020 г. в изпълнение на т. 2 от Решение на Народното събрание от 13 декември 2019 г., прието във връзка с разискванията по питане от народните представители Корнелия Нинова, Манол Генов, Атанас Костадинов, Любомир Бонев, Милко Недялков, Васил Антонов, Иван Иванов и Таско Ерменков, № 954 05 51 от 20 ноември 2019 г., е постъпила информация от министъра на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова за напредъка по изпълнението на Плана за действие за изпълнение на мерките към Стратегията за развитие и управление на водоснабдяването и канализацията за периода 2014 – 2023 г., и при необходимост да се предложи на Министерския съвет актуализация на Стратегията. Информацията е изпратена на народните представители на електронните им адреси и е на разположение в Библиотеката на Народното събрание. Писмени отговори за връчване от: - министъра на вътрешните работи Младен Маринов на въпрос от народния представител Полина Цанкова Христова; - министъра на образованието и науката Красимир Вълчев на въпрос от народния представител Ирена Анастасова; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова на въпрос от народния представител Кристина Сидорова; - министъра на правосъдието Данаил Кирилов на въпрос от народния представител Кристина Сидорова; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Валентина Найденова; - министъра на труда и социалната политика Деница Сачева на въпрос от народния представител Валентина Найденова; - министъра на младежта и спорта Красен Кралев на въпрос от народния представител Валентина Найденова; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова на въпрос от народните представители Джевдет Чакъров и Елхан Кълков; - министъра на вътрешните работи Младен Маринов на въпрос от народния представител Георги Гьоков; - министъра на икономиката Емил Караниколов на въпрос от народния представител Георги Гьоков; - министъра на околната среда и водите Емил Димитров на три въпроса от народните представители Георги Стоилов и Иван Димов Иванов; - министъра на околната среда и водите Емил Димитров на въпрос от народните представители Георги Стоилов и Иван Димов Иванов; - министъра на транспорт, информационните технологии и съобщенията Росен Желязков на въпрос от народните представители Филип Попов и Димитър Данчев. Към министъра на туризма госпожа Николина Ангелкова има въпрос от народния представител Иван Валентинов Иванов относно мерките за подпомагане на туристическите агенции и туроператорите. Господин Иванов, заповядайте да изложите своя въпрос.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми колеги! Настоящият въпрос е продиктуван от редица срещи и разговори с представители на туристическия бранш, които се вълнуват, разбира се, от мерките за подпомагане на тяхната дейност, взети от Министерството на туризма. Общоизвестен факт е, че след кризата и епидемията от коронавируса настъпи криза и в туристическия бранш. Голяма част от българските туроператори и туристически агенции пострадаха поради факта, че редица клиенти прекратиха своите планове за пътуване, а бяха платени суми, които впоследствие трябваше да бъдат връщани. В момента вървят тежки спорове както между клиенти, така и между туристически оператори и агенции и между тези, които предоставят туристически услуги и туристически продукти. Общо взето браншът е в изключително тежко състояние - те са притеснени за своето бъдеще и дали ще успеят да оцелеят в своята дейност за в бъдеще. Въпросът ми в тази връзка е: какви мерки е предвидило Министерството на туризма за подпомагане на туристическите агенции и туроператори и за преодоляване на икономическите последствия от пандемията от COVID-19? Предварително Ви моля в своето изложение, ако можете, да пропуснете мерките, които са взети по отношение на чадъри, шезлонги, плажове и така нататък. Нас ни интересуват мерките, които са взети по отношение на туристическите агенции и туроператорите, за да се преодолее кризата. По какъв начин Министерството ще ги подпомогне? Благодаря.
Благодаря, господин Иванов. Госпожо Ангелкова, имате три минути за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Иванов, кризата вследствие на разпространението на COVID-19 нанесе тежък и безпрецедентен удар върху стопанския живот в цял свят. Туризмът безспорно е един от най-засегнатите сектори на икономиката. В условията на пандемия – с грижа за здравето на хората, на своите граждани, българското правителство и в частност Министерството на туризма предприеха редица мерки за справяне с икономическите последици, а поради динамичния характер на ситуацията предприетите действия периодично се актуализират. Представям Ви мерките, които са приложими конкретно за подпомагането на туристическите агенции и туроператори. Една от най-важните стъпки, които предприехме в подкрепа на туроператорите, е законодателната промяна, с която дадохме възможност на туроператорите да възстановяват заплатената сума за туристическо пътуване в рамките на 12 месеца, считано от датата на отмяна на извънредното положение. Пътуващите имат право да избират туристически ваучер за алтернативно пътуване, а в случай че не желаят да се възползват от него, имат срок до 12 месеца да възстановят предплатените им пари. Тази мярка подпомага туроператорите при проблема с липсата на ликвидни средства. Второ, държавна субсидия в размер на 35 евро – за всяка седалка от максималния пътнически капацитет на самолета за всеки полет. Целевата помощ за сектора е конкретно за туроператори, ползващи услугите на въздушни превозвачи. Субсидията се отпуска за всяка седалка, заета от лице, ползващо туристическа услуга в Република България, и е само за полети с капацитет не по-малък от 100 места. Трето, мярката 60/40 е за съхраняване на заетостта, която от 1 юли е актуализирана и е с нов дизайн. За туризма – един от най-пострадалите сектори, мярката 60/40 вече е 80/20, като работодателите ще могат да се възползват от допълнителните 290 лв., колкото е максимално допустимата държавна помощ. Четвърто, от 1 юли е в сила новата мярка „Заетост за теб“, която е на стойност 160 млн. лв., като средствата по нея са осигурени по Оперативна програма „Развитие на човешките ресурси“, а над 50 млн. лв. приоритетно са планирани за секторите „Туризъм“, „Хотелиерство и ресторантьорство“ и „Туроператорска дейност“. Работодателите ще могат да наемат лица, регистрирани в бюрата по труда заради пандемията с COVID-19. Пето, безвъзмездна финансова помощ в размер на 173 млн. лв. чрез препрограмиране на средства по линия на Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност“. Подкрепата е предвидена за микро- и малки предприятия и за преодоляване на икономическите последици от пандемията с COVID-19. До момента са одобрени над 553 проекта основно за туроператори и турагенти. Шесто, отново по линия на ОПИК е предвидена безвъзмездна финансова помощ в размер на 200 млн. лв. за подкрепа на средните предприятия. Седмо, разширен бе обхватът на Програмата за Българската банка за развитие с безлихвено кредитиране на физическите лица, а в подкрепа на заетите в сектор „Туризъм“ е и Програмата за безлихвени кредити за подпомагане, която от 19 юни е с обновени и улеснени правила. Друга мярка в подкрепа на заетите в туризма е финансовата помощ с бизнес кредити за малките и средни предприятия. От нея имат възможност да се възползват икономически субекти, в това число туроператори и туристически агенти. Програмата на Българската банка за развитие за портфейлни гаранции в подкрепа на ликвидността на малките и средни предприятия включва и предоставяне на необезпечени оборотни кредити до 300 хил. лв., с цел преодоляване на негативните икономически последици от разпространението на COVID-19. Ще отбележа също така, че Министерството на туризма разработва като дългосрочна мярка създаването и на Гаранционен фонд. Преди няколко години идеята беше отхвърлена от бизнеса, но в сегашната ситуация се подкрепя и в нея активно участват представители на туроператорските организации и асоциации. Благодаря за вниманието.
Благодаря, госпожо Ангелкова. Господин Иванов, имате право на реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Министър, внимателно изслушах Вашето изложение, касаещо мерките, взети от Министерството, но има редица въпроси, на които не получихме отговор и които са поставени от туристическите агенции и туристическите оператори – примерно, един от основните въпроси, които задавате: какви мерки взема Министерството по отношение на сериозно завишените застрахователни премии, които се вземат от застрахователите за гарантиране на техния продукт? Това е основният проблем. Знаете, че в момента нямат приходи и застрахователите едностранно променят своите договори с туристическите агенции и оператори, за да гарантират тяхната дейност. Хубаво сте предвидили да се създаде такъв гаранционен фонд, но в момента единствената гаранция за потребителите на туристически услуги е именно тази застраховка, която към днешна дата става непосилна в голямата си част за туристическите агенции и туристическите оператори. Другото, от което се вълнувам и искам да чуя Вашето мнение, защото и те очакват да го чуят, е: дали бихте били склонни от Министерството на туризма по отношение на тези малки туристически агенции и малки туристически оператори, които биха желали в рамките на една година да замразят своята дейност, и каква е възможността Министерството на туризма да не взема такси от тях? Знаете, че те дължат такси за подновяване на техните лицензи – работят или не работят, а в тази ситуация те са изключително затруднени и се вълнуват дали такъв жест би бил направен към тях. В крайна сметка, ако може, да ми отговорите: колко от тях са се възползвали от мярката 60/40 или 80/20, защото, доколкото ми е известно, немалка част от тях не успяха да се възползват от тази мярка и дали ще има някакви по-облекчени условия за този бранш? За никой не е тайна и за Вас като министър на туризма, че буквално този бранш в българската икономика е пред колапс. Виждате какво се случва и само днес един от големите туроператори е прекратил своите чартъри до България, което допълнително ще нанесе удар върху този бранш. Благодаря.
Благодаря, господин Иванов. Госпожо Министър, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Иванов, използвам възможността отново да подчертая, че Министерството на туризма не е страна по застрахователните договори между туроператора и застрахователя. Към Министерството на туризма туроператорът следва да предостави информация за валидна застраховка, която е отговорност на туроператора. Предвид създалата се ситуация и множеството сигнали, които имаме, а също и уведомления от двама от застрахователите, че едностранно прекратяват застраховките си към туроператори, още от март месец сме се обърнали към Комисията за финансов надзор, която следи тази дейност, съответно е реагирала и е дала указания, а Министерството на туризма следи съответно дали са сключени валидните застраховки за „Гражданска отговорност“. Подчертавам, не е страна по тези договори! Това, което сме направили отделно – освен среща с Асоциацията на застрахователите и с отделните застрахователни компании, е всъщност да се обърнем към тях, както и те са поели ангажимент за разбиране, предвид тежката ситуация. Доста от тези туроператори, чийто застрахователни договори бяха прекратени, са се насочили към други застрахователи, така че имат валидни действащи договори, но следим тази ситуация, която не е – подчертавам, пряко в компетенциите на Министерството на туризма, нито ние сме страна по този договор. По отношение на лицензите и таксите за подновяване – лицензът е еднократен, в смисъл по отношение на лицензирането на туроператорите и турагентите. Тук знаете, че това е задължение по закон и е необходима законодателна промяна. Така че в зависимост от това как и колко ще продължи кризата и ако това е необходимо, ние сме склонни по Ваше предложение и на други народни представители, и на туроператори, и на асоциации да обсъдим всички възможности за законодателна промяна, които да подпомогнат дейността на тази част от сектора, която е най-засегната. Всяко едно предложение, което има в тази посока, сме склонни да го обсъдим с всички заинтересовани. Благодаря за вниманието.
Благодаря. Следващият въпрос към министъра на туризма е от господин Николай Тишев относно Наредбата за условията и реда за определяне на местата по чл. 10а, ал. 1 от Закона за устройството на Черноморското крайбрежие, правилата и нормативите за устройването и ползването им, както и за престоя в тях. Господин Тишев, заповядайте – имате две минути.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Министър, през месец юли 2019 г. беше променен Законът за устройството на Черноморското крайбрежие. В чл. 10а беше узаконено поставянето на палатки, каравани и кемпери извън категоризираните къмпинги. Член 10а, ал. 3 постановява, че условията и редът за определянето на местата по ал. 1, правилата и нормативите за устройването и ползването им, както и за престоя в тях, се определя с наредба на министъра на регионалното развитие и благоустройството, на министъра на земеделието, храните и горите, на министъра на околната среда и водите и на министъра на туризма. Наредбата трябва да бъде изготвена до шест месеца след влизане в сила на промените на Закона за туризма, приети в края на месец февруари 2020 г. Към момента няма изготвена подобна наредба. Вярно е, че законодателят е определил срок до края на месец август 2020 г., но това означава, че за летен сезон 2020 г. няма да има регламентация за условията, реда, правилата и нормативите за устройването и ползването на местата за временно ползване на палатки, кемпери и каравани, а това е от особена важност за черноморските общини. В тази връзка въпросът ми към Вас е: кои органи ще осъществяват контрол в местата за временно разполагане на палатки, кемпери или каравани до приемането на наредбата? След като няма установени условия и ред за определянето на местата по чл. 10а, ал. 1 от Закона за устройството на Черноморското крайбрежие, как къмпингуващите, извън категоризираните къмпинги, да изберат терена, на който да разположат своята палатка или каравана? Благодаря.
Благодаря, господин Тишев. Госпожо Министър, заповядайте за отговор – имате три минути.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Тишев, темата, по която поставяте своите въпроси, безспорно е актуална и ангажира общественото внимание от доста време. Още преди години, при създаването на самостоятелната институция на Министерството на туризма, аз и моят екип стартирахме редица срещи между заинтересованите страни, за да намерим общи решения при регламентиране на свободното къмпингуване. Вие сте добре запознат, че с моя заповед беше създадена работна група, която работи усилено, но, за съжаление, не успя да намери общ нормативен подход, който да бъде одобрен и ангажиран, в целия този процес. Това обаче не означава, че сме се отказали от намерението да въведем ясни и приложими правила за развитието на къмпинг туризма. Вие съвсем конкретно и коректно цитирате, че през месец юли миналата година беше променен Законът за устройството на Черноморското крайбрежие. С чл. 10а се въведе възможността за поставяне на палатки, каравани и кемпери извън категоризираните къмпинги. Именно в интерес както на туристите, така и на българските общини и преди всичко черноморските, беше въведена тази нормативна разпоредба. Тъй като разработването на правилата в условията на обвързаната компетентност на четирите министерства, при които водещо е Министерството на регионалното развитие и благоустройството, с участници: Министерството на земеделието, храните и горите, Министерството на околната среда и водите и Министерството на туризма, се наложи удължаване на срока на работа на работната група, създадена, за да изготви Проекта на наредбата. Всички страни са изключително активни в междуведомствената работа, като, разбира се, се вземат под внимание и становищата на заинтересованите страни. Материята, която се регулира, е сложна и налага детайлно прецизиране на разпоредбите. Фактическата обстановка е следната: със заповед на министъра на регионалното развитие и благоустройството е създадена междуведомствената работна група със задача да подготви Проект на наредба по чл. 10а, ал. от Закона за устройството на Черноморското крайбрежие. Съгласно друга заповед на министъра на регионалното развитие и благоустройството е определен срок за изработване на Проекта – до 30 юни 2020 г., с оглед спазване крайния срок за издаване на наредбата, който с § 136 от Преходните и заключителните разпоредби за изменение и допълнение на Закона за туризма е променен на шест месеца от влизането в сила на този закон. Към настоящия момент Проектът на наредба по чл. 10а от Закона за устройството на Черноморското крайбрежие се разработва при спазване на законоустановените срокове. Проведени са заседания на работната група на 28 февруари, на 9-и, на 19-и юни, и заключително на 24 юни 2020 г. дори в условията на дистанционна работа по време на извънредното положение в страната от 13 март 2020 г. Наредбата ще бъде публикувана за обществено обсъждане в най-кратки срокове. В заключение, в отговор на останалата част от Вашите въпроси, обръщам внимание на следното: без приета и действаща наредба, с която са определени условията и редът за обособяване на места за временно разполагане на палатки, кемпери или каравани, не следва да функционират места за терени и за къмпингуване извън категоризираните такива съгласно Закона за туризма. Съгласно чл. 8 от Закона за нормативните актове всеки общински съвет може да издава наредба, с която да урежда неуредените от тях обществени отношения с местно значение, съобразно нормативните актове от по-висока степен. На територията на общините действат наредби, уреждащи обществените отношения, свързани с осигуряване на обществения ред, спокойствието и сигурността на гражданите, опазването на общинската собственост, околната среда и други. Органите на общинската администрация и други институции за контрол и налагане на санкции са тези, които контролират спазването на разпоредбите за опазване на обществения ред и опазването на околната среда. Благодаря за вниманието.
Благодаря, госпожо Министър. Господин Тишев, имате право на реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаема госпожо Министър, първо, аз не съм убеден, че липсата на наредба спира изпълнението на Закона. Искам да задам няколко допълнителни въпроса, тъй като явно работната група работи, но нямат окончателен вариант, който да качат за обществено обсъждане: срокът 25 август ще бъде ли спазен, при положение че министърът на регионалното развитие е поставил срок за изготвяне на Проект на наредба – 30 юни, който мина? Как върви въобще работата в тази работна група? И още нещо, така или иначе в момента има къмпингуващи, които не са в определените за това къмпинги. Когато са на общинска земя или в общинска гора, тогава общините трябва да извършват сметопочистването, което е за тяхна сметка, тоест увеличават се общинските разходи, а насреща няма никакъв приход. Какво става с частните имоти или например държавния горски фонд, или държавна земя, където също има къмпингуващи – кой ще извършва там сметопочистването, защото това определено е голям проблем? Пак ли общините трябва да го правят, защото за това те нямат предвидени приходи в бюджета? Това са допълнителните ми въпроси. Благодаря.
Благодаря, господин Тишев. Нямате право на допълнителни въпроси. Госпожо Министър, ако желаете, можете да отговорите на допълнителните въпроси, ако имате информация? Ще вземете ли дуплика или не? Не. Благодаря. Предполагам, че ще дадете отговор на народния представител извън пленарната зала. [[Реплика.]] Няма как да стане вътре. Въпрос на народния представител Дора Янкова относно летния туристически сезон за 2020 г. Заповядайте, госпожо Янкова.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Моят въпрос е относно дискусията досега, с предишните двама колеги, за летния туристически сезон, който е изключително актуален. Акцентът ми е подпомагането на туристическия бранш. По част от първия въпрос получих частична информация, но тревогата ми е: знаете, че досега 12% от брутния вътрешен продукт на нашата икономика е от туризма и една голяма група от българските граждани са заети в този бранш. Как гледате на него? Там ще има ли намаляване? Брутният вътрешен продукт ще падне ли? Какви са прогнозите на Министерството и на правителството? Голяма част от хората, които са заети в бранша, в момента обслужват кредити. В разговорите, които сте имали с бранша, имате ли тревога, че има опасност тези кредити да не бъдат обслужени? Каква Ви е информацията за взаимоотношенията на Банката за развитие и този бранш? Има ли отлагани кредити? Тук следите ли този процес? Не на последно място ми се иска, коментирайки бранша, да споделите имате ли самочувствие, че имате подкрепата от държавата за достатъчно атрактивна туристическа реклама – за България, за планините, за морето, за балнеолечението. Не само за летния сезон, а да дадем един хоризонт за България до края на годината, като страна на гостоприемството през четирите сезона. В бранша действително има трус. Тези мерки, за които чувам, са палиативни и частични, но като човек, който представлява и правителството, ме интересува какво е Вашето мнение по тази част от въпросите?
Благодаря, госпожо Янкова. Бяхте изключително точна – приключихте с Вашия въпрос на две минути и една секунда. Госпожо Министър, имате три минути за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Янкова, благодаря Ви за отправения въпрос. Той е много сходен с този на господин Иванов, затова в своето изложение ще надградя вече представените мерки. Знаете, че безпрецедентната ситуация на пандемията и ограничаването на свободното движение на хора в световен мащаб, неминуемо доведе до блокирането на сектор „Туризъм“. Като първа и най-важна стъпка – основата, която трябваше да създадем и да стъпим върху нея, беше да въведем правила за функционирането на сектора в условията на новата реалност. Изцяло различната действителност ни изправи пред редица трудности, но, както е видно от предприетите мерки, правим всичко възможно за поетапно възстановяване на туристическите дейности. С приетите законодателни промени осигурихме ликвидност за бизнеса. Рестартирането на сектора става плавно и обмисляме всяка следваща стъпка с ясното съзнание, че предизвикателствата пред нас не са приключили. Както имах възможност да очертая по-рано, отново ще набележа основните стъпки, които сме предприели, свързани с 12 месечния срок – мярката 80/20, субсидирането на чартърните полети от 35 евро, безвъзмездната финансова помощ по линия на Оперативна програма „Иновации и конкурентоспособност“, безлихвеното кредитиране на физическите лица, бизнес кредитирането на търговски банки чрез капитализация от ББР, разработването на гаранционен фонд, намаляването на ставката на ДДС за ресторантьорския бранш на 9%. За да задържим нивата на интерес към България като сигурна дестинация за организиран туризъм, е необходима и непрекъсната комуникация с нашите партньори. Поддържам активен диалог и съм в непрекъснат контакт както със стратегическите ни партньори – представители на големи туроператори, така със своите колеги –министри от други държави – членки на Европейския съюз, така и с техни бизнес организации. България беше една от първите страни, отворили своите граници за туристи още на 1 юни, като дори вече приемаме гости от 35 страни, за които държавата е отворена без влизане с карантина. Министерството на туризма още през месец май изработи насоките и указанията за дейността на хотелите, заведенията, спа и балнеообектите, които са изцяло съобразени с препоръките на Световната здравна организация и Европейския център за превенция и контрол на заразите, съгласувани са с Министерството на здравеопазването и с Българската агенция по безопасност на храните. Като конкретна мярка за стимулиране на пътуванията за летен сезон 2020 г. сме актуализирали и рекламните дейности, залегнали в Годишната програма за национална туристическа реклама. Разработи се Стратегическа кризисна програма за реклама за възстановяване на позицията на България на национално и международно ниво. Фокус при таргетирането и изпълнението поставихме върху: България с насърчаване на вътрешния туризъм; съседните страни; европейските пазари, предполагащи сухопътно пътуване или пътуване със самолет, които са традиционно целеви пазари за входящ туризъм. В ход са и рекламните кампании на България на четири основни целеви пазари – балкански страни, Израел, скандинавския регион, Германия, Вишеградската четворка. Страната се рекламира и по водещи световни канали като Би Би Си, Си Ен Ен, Евронюз, Нешънъл Джиографик. Въпреки силно ограничения рекламен бюджет в сравнение с нашите преки конкуренти успяваме да предложим ефективен подход чрез оптимизиране на комуникационните дейности. Друг инструмент за повишаване на посещаемостта на обектите и местата за настаняване на територията на страната ни е помощта за ползване на основни туристически услуги за вътрешен туризъм на стойност 210 лв. – ваучерите за хората на първа линия, които са изложени на риск и работят в борбата със справянето с коронавирусната инфекция. Отделно от това сме предвидили и сме включили в рекламната ни кампания всички други основни за нас пазари като Украйна, Руската федерация, Молдова, разбира се, рекламната кампания ще стартира изключително активно по метода на директните продажби в момента, в който се стартира безкарантинното пътуване с тези страни, защото в момента всяка една държава прави едно и също – всички рекламираме. За да може да имаме фокус, на нас ни трябва таргетиране и то се постига именно с директна работа с туроператорите, които оперират на нашия пазар, и по метода на директните продажби. Благодаря за вниманието.
Благодаря, госпожо Министър. Госпожо Янкова, заповядайте за реплика.
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Министър, има една хубава страна от това, което казахте. Да, по отношение на туристите отвън възможностите да пътуват, подкрепата на чартърите е добре, обаче аз имам тревога по нашия вътрешен български туризъм. Пак ще споделя: голяма е тревогата ми за това, което комплексно се прави да се види самият бранш в неговата цялост. Тъй като сте част от българското правителство, искам да Ви направя няколко предложения. Ние по време на извънредното положение предлагахме на майките, които отглеждат децата, да им се предостави по една минимална заплата. Три месеца децата стояха вкъщи, майките не получиха нищо. Моето предложение е: ангажирайте правителството, имате гласуван мандат от парламента и финансов ресурс, от 1 юли започна сезонът до края на годината дайте по един ваучер от 600 лв. на всяко семейство, което има дете, за да може да отиде да почива – дали на море, дали на планина, дали където има минерални извори или други български дестинации, но в България. Защото ние се грижим за здравето – това, първо, е здраве за децата, семейството, което е било затворено. Това е завъртане на финансов ресурс, средства в туристическия бранш и паралелно с това връщане във фиска. На следващо място, искам да се обърна от тази трибуна към всички български граждани – през тази година нека проявим повече солидарност и като българи да подкрепим нашия бранш „Туризъм“. Искам да ги поканя в планината Родопи, където е избирателният ми район, и във всички български планини, както и на Българското Черноморие, балнеолечението. Смятам, че в такива случаи нацията е на изпитание и ние имаме възможност с тази солидарност да си подкрепим икономиката. Приключвам, господин Председател – обръщам се и към туристическия бранш да бъде на нивото на съвременното модерно обслужване на българските граждани. Вие говорихте за туристическата реклама. Бъдете по-агресивни като реклама, защото това е важно за нашата държава. Благодаря.
Благодаря, госпожо Янкова. Всъщност препоръките като че ли не бяха към министъра на туризма, но ако имате желание, вземете Вашето право на дуплика, госпожо Министър.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Янкова, благодаря Ви за препоръките и подкрепата, за отправения призив към сектора и към българските граждани. Изключително важна е подкрепата на всеки един. Използвам възможността да информирам също така за нещо много важно, свързано с балнео и спа туризма, здравния туризъм, който освен за българските планини и нашите прекрасни планински региони, е важен за територията на цялата страна. Миналата година разработихме седем балнео и спа маршрута и в края на септември постигнахме огромен – бих го нарекла исторически – успех, като подписахме договор с Асоциацията на немските здравни каси. Тази година, това е много важно, за което искам да информирам, сме стартирали таргетирана рекламна кампания с немските здравни каси за възможността немски здравноосигурени лица да посещават България и съответно сертифицираните, съгласно нашите закони както държавни, така и частни бази и да могат да използват своите здравни ваучери в България. Една от дестинациите със сигурност минава през Родопския регион, разбира се, и Българското Черноморие. Това също е един много важен и сериозен фокус в нашата работа. Благодаря за вниманието и за подкрепата.
Благодаря, госпожо Министър. Преминаваме към въпроси към министъра на околната среда и водите господин Емил Димитров. Първият въпрос към него ще отправи господин Стоян Божинов относно авиационния шум от летище София. Заповядайте, господин Божинов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, години наред наблюдаваме провеждане на нощни полети до и от летище София. Интензивността на тези полети нараства през последните години. Планиране и провеждане на редовни полети в интервала от 23,00 до 6,00 ч. е забранено съгласно т. 5 на Решение по ОВОС № 20-5 от 2001 г. във връзка с реализирането на проекта за развитие на летище София. Уважаеми господин Министър, във връзка с горепосоченото, въпросите ми към Вас са следните: защо се допускат нощни полети и не се вземат мерки за спазване на Решение по ОВОС № 20-5 от 2001 г.? Защо се допуска прелитане над града и в случаи, когато няма обективна предпоставка, свързана с безопасността на полетите? Благодаря.
Благодаря, господин Божинов. Господин Министър, заповядайте.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Божинов, дами и господа народни представители! Реализирането на проекта „Реконструкция, развитие и разширение на летище София – лот В2. Нова пистова система, пътеки за рулиране и свързаните с тях работи“, е разрешено на 10 април 2001 г. с Решение по ОВОС на министъра на околната среда и водите. Оттогава е минало доста време. Всички системи за безопасност и за шум са се променили многократно. С Решението са поставени условия, които са задължителни за изпълнението на инвеститора: Министерството на транспорта и съобщенията – Главната дирекция „Главна въздухоплавателна администрация“ и „Летище София“ ЕАД. В него има условия за внасяне в Министерството на здравеопазването на документи за извършването на процедури по определянето на хигиенно-защитна зона около обекта. Друго условие изисква инвеститорът да възложи определянето на зони, отговарящи на шумовия контур за стойност на шума над 90 децибела залпово ошумяване. Съгласно Решението не се разрешават прелитания над града с изключение на регламентираните в Сборник „Аеронавигационна информация и публикация“. Предвид условия в Решението по ОВОС от 2001 г. да не се планират редовни полети от и до летище София в интервала между 23,00 до 6,00 ч., на 9 април 2002 г. министърът на околната среда и водите издава решение за неговото потвърждение, с което постановява ново условие за допускане - изключение само за полети със специален режим и засилени мерки на сигурност при честота не повече от един полет на нощ и не повече от два полета на седмица, стриктно прилагане от Държавно предприятие „Ръководство въздушно движение“ на инструкцията за свеждане до минимум на ошумяването на околната среда, като не се допускат прелитания над града освен при неблагоприятни метеорологични условия, задължително използване само на самолети, отговарящи на изискванията на Глава трета от Приложение № 16 на Конвенцията за международна гражданска авиация. Министърът на околната среда и водите не е компетентен орган, отговорен за безопасността на полетите, и не извършва контрол на полетите на въздухоплавателни средства от и до летище София. В Закона за защита от шума в околната среда са определени компетенциите на държавните органи и на органите на местното самоуправление. Министърът на околната среда и водите контролира шума, излъчен от промишлени инсталации и съоръжения и съгласувано с министъра на здравеопазването организира докладването по отношение на шума в околната среда пред международните организации. Министърът на транспорта, информационните технологии и съобщенията чрез определени от него служби осъществява контрол върху основните летища относно шума, излъчван в околната среда в резултат на тяхната дейност. Това означава контрол върху летище София, тъй като през 2017 г. е преминат прага от 50 хиляди излитания и кацания годишно. В тази връзка е разработена стратегическа карта за шума от летище София, одобрена със заповед на министъра на здравеопазването през 2019 г. и информацията от картата е публично достъпна в сайта на летището. Министърът на транспорта, информационните технологии и съобщенията следва да възложи разработване на план за действие към шумовата карта, който следва да съдържа анализ на текущото състояние, прогнози и мерки за намаляване и предотвратяване на шума, свързани с превишаването на граничните стойности на даден показател за шума в околната среда в района на летище София. Проектът на план за действие е представен за обществено обсъждане.
Благодаря, господин Министър. С други думи, този въпрос трябва да се насочи към министъра на транспорта. Господин Божинов, реплика ще ползвате ли? Не.
Дуплика.
Като няма реплика, няма как да има дуплика, но може да направите изказване като министър. Като министър ли правите изказване, господин Димитров?
Да.
Заповядайте.
Проблемът с шума е проблем, който аз съм разбрал, пристигайки от провинцията през 1970 г. В училище дори спирахме да ни изпитват и да разговаряме, докато минаваха самолетите, но това беше 1970 година. Разбираемо е, че Вие, идвайки от Петрич в София, сте забелязали в мандатното жилище, че има самолети. Моята препоръка е да се обърнете към ръководството на Народното събрание да Ви осигури мандатно жилище примерно в „Мотописта“, или на „Цар Борис“ в „Красна поляна“. Направих запитване: там не преминават самолети, няма да нарушават съня и спокойствието. Оттам нататък при аварийни ситуации, когато е с опасност за пътниците, самолетите предполагам, че още доста дълго време в случай на необходимост ще преминават над София, но трябва да се прилагат съвременните норми – самолетите да бъдат много по-тихи, в последния момент да се приближават и да кацат с много по-друга траектория, което мисля, че Аерогара София прилага. В 90% от случаите самолетите заобикалят и кацат откъм Елин Пелин. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Министър. За втори въпрос давам думата на народните представители Евдокия Асенова и Любомир Бонев относно разрешение за възстановяване на аварийното водоподаване към град Радомир от каптаж „Врелото“ чрез помпена станция „Крапец“. Кой ще изложи въпроса? Заповядайте, госпожо Асенова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, град Радомир е с население 14 500 жители и се водоснабдява от няколко водоизточника, обслужващи три водоснабдителни зони – висока, ниска и средна. По препоръка на „ВиК – Перник“ и със заповеди на кмета на община Радомир от месец декември миналата година за висока зона е въведено режимно водоподаване и от началото на месец февруари тази година – и за ниска зона. Въпреки предприетите мерки водоснабдяването в града не се нормализира и водоснабдителната система на града е изправена пред сериозен риск. Оказа се, че Радомир може би ще бъде вторият град в област Перник вследствие на идващия летен сезон, който ще се окаже бедстващ благодарение на водна криза. Затова в началото на месец юни кметът на община Радомир е изпратил искане до Министерството на околната среда и водите, в което иска възстановяване на разрешението за аварийното водоползване от каптаж „Врелото“ посредством помпена станция „Крапец“. Въпросът ми към Вас е: защо Министерството на околната среда и водите отказва да възобнови разрешението за ползване на каптаж „Врелото“ посредством помпена станция „Крапец“ до град Радомир. Благодаря.
Благодаря, госпожо Асенова. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаема госпожо Асенова, уважаеми господин Бонев, дами и господа народни представители! Съвсем доскоро имаше криза в Перник. Много хора са я забравили само за две седмици. Съвсем доскоро язовирът беше празен. Много хора са го забравили само за две седмици. Съвсем доскоро във всички вестници и сайтове пишеше, че умишлено е разрушено „Врелото“, за да не се установи, че там несанкционирано, без разрешение дълги години е точена вода и е отивала към Радомир без водомер и без каквото и да е отчитане. Вода, която съгласно архитектурния план и проекта трябва да захрани язовир „Студена“ – този, който доскоро беше празен. На практика въпросът Ви е: след като доскоро без заповед се източваше язовирът и остана празен, какво правим, за да го повторим още веднъж? И не бихте ли се съгласили Вие да разпишете повторно да изпаднем в ситуация: когато няма вода, целият град казва: „Къде ни е водата, кой ни я изпи?“, а когато има вода – дайте да я раздаваме? По същество. В Перник и в момента не подаваме вода на ТЕЦ „Република“. Сигурен съм, че през есента много затрогнати, всички ще питате: какво става с парното и топлата вода, защото трябва отнякъде да дойде водата и за ТЕЦ „Република“? Съгласни ли сте през есента да нямате парно и топла вода? Общинският съвет взел ли е такова решение? Вода и в момента не подаваме на завод „Стомана“. Този завод няма да работи. Тоест трябва да кажем: язовирът е оразмерен за този град и няколко села, има и две мощности, които са присъединени, ние ще спрем тези мощности, имаме проблеми с водата, но давана е на друго място. На другото място как стои проблемът? Има 25 водоизточника, от които ползват само един. Не може ли да ни закачите към язовира, защото ние не искаме да ползваме нашите 25? По-лесно е да направиш още един сондаж, по-лесно е да си възстановиш сондажите и да ги ползваш, вместо да се закачаш към язовир. Ако този язовир е оразмерен за тези мощности и бъдат закачени още градове към него, кой ще носи отговорност? Ако смятате, че съм аз – няма да се случи. Аз изпълнявам плановете така, както навремето проектантът ги е създал. Не може към язовирите, за които отговаря МОСВ, и то само във водно отношение, всеки да върти крановете накъдето си иска и да присъединява каквото реши само защото даден град е решил да не си възстановява мрежата, някой друг да му е виновен и да се закачи за първия язовир, който току-що се е напълнил. По същество. За водоснабдяването на град Радомир се използват следните подземни водоизточници: извор „Сиреняците“ с издадено разрешително от 27 октомври 2009 г.; извор „Гърляница“, „Рестова глава“, „Опалово“ и „Извора“ – без необходимите разрешения по Закона за водите. Имате достатъчно, не си изваждате разрешенията за тях, защото чакате да се закачите за друг язовир, защото е удобно цялата страна да се закачи на язовирите, които са пълни, и да си зареже собствените водоизточници. Общият годишен лимит на ресурса от тези водоизточници, който е разрешен и който го имате, е 4 млн. 103 хил. куб., или 11 240 хил. куб. дневно. Населението на град Радомир е около 15 хиляди жители. При норма от 200 литра на ден съгласно Наредба № 4 от 2005 г. за гарантиране на питейното водоснабдяване на града са необходими 3000 хил. л. За 4 млн. имате 11 хиляди обаче Вие потребявате 3000 хил., но и тях ги нямате. Видно от горния анализ, ресурсът в изворите, които се ползват за водоснабдяване на град Радомир, е над три пъти повече от количествата, необходими за нормалното водоснабдяване на населението в града. Във връзка с това няма количествена необходимост от прехвърляне на допълнителни води от извор „Врелото“ посредством помпена станция „Крапец“. Отделно от това – по постъпила информация в Министерството на околната среда и водите, водовземното съоръжение при каптаж „Врелото“ е разрушено и към настоящия момент липсва такава техническа възможност. Карстов извор „Врелото“ попада във водосборната област на язовир „Студена“ и чрез самоизлив водите формират част от оттока на река „Струма“ над водохранилището на язовир „Студена“ – той се пълни оттам. Язовир „Студена“ водоснабдява град Перник и населени места в общината. С цел увеличаване на притока към язовира се прехвърлят води и от водосбора на река Искър чрез изградени канали: „Палакарийски“, „Владайски“, има две реки: Мътнишка и Кладнишка.
Това вече няма отношение към поставения въпрос, господин Министър.
Разбрах, приключвам. Така че на този етап Общинският съвет в Перник трябва да разреши първо да премине водата, а понеже правите аналогия със София – София разреши само преминаване на вода, но водата е от „Белмекен“ – не е софийска вода. Перник трябва да даде собствена вода – да поемат и риска, когато искат такова нещо.
Благодаря, господин Министър. Кой ще ползва право на реплика? Господин Бонев, Вие досега не спряхте да говорите от място. Заповядайте – имате правото две минути, да говорите от трибуната.
Е, ще ми дадете малко повече – министърът отговаря четири минути.
Съмнявам се.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! Господин Министър, на 20 септември миналата година аз питах от тази трибуна за Перник – на 20 септември, точно от тази трибуна. Вие бяхте точно в тази част на залата. Тогава всички подцениха ситуацията в Перник. Видяхме до какви мащаби беше водната криза в Перник. Да, язовир „Студена“ е пълен. Язовир „Студена“ е 21 млн. куб. м. Надяваме се, че водоподаването в град Перник вече е нормализирано – то е и нормализирано. Сега относно ТЕЦ-а и „Стомана“, които споменахте. В крайна сметка във Вашите правомощия е да разрешавате или да не разрешавате водата. Но аз ще се обърна към Вас с това, че реално може би Радомир е по стъпките на град Перник. По всяка вероятност, както сам казахте, вече няма и възможност да се подава вода към град Радомир поради това, че самото съоръжение за водохващане е нарушено. Изброихте ни колко извора има в Радомир, какви водни обекти има, но аз искам да Ви обърна внимание, господин Министър, че в крайна сметка отговорността за това Радомир да има или да няма вода е както при Вас в Министерството на околната среда и водите, така и в Министерството на регионалното развитие и благоустройството, така също, господин Министър, и във Водната асоциация, която действа на територията на Пернишка област. Защото в правата на Асоциацията е устойчиво използване на водите и опазването им, съхраняване, развитие и модернизация на ВиК системите и съоръженията, осигуряване на нуждите на населението на обособената територия от качествена ВиК услуга. Някак си така вменявайки на Общинския съвет в Перник незнайно какви правомощия, просто трябва да обърнете внимание и трябва да следвате законодателната подредба и йерархичната структура на държавната администрация и на изпълнителната власт, защото не е редно да се случва в Радомир това, което се случи в Перник. Благодаря Ви.
Благодаря. Господин Министър, заповядайте за дуплика.
Благодаря, уважаеми господин Председател! Имаме един кмет, който има три мандата. От 25 водоизточника си е оправил един и трябва да е виновен министърът на Министерството на околната среда и водите. Имаме Министерство на регионалното развитие и благоустройството, което отговаря за ВиК-тата в цялата страна, имаме Асоциация с 1 милиард бюджет, имаме ВиК – Перник, Асоциация, и в крайна сметка затова, че един висок блок и три улици с едноетажни къщи не могат да получат вода, трябва да се занимава Министерството на околната среда и водите. Министерството на околната среда и водите няма нито фирми, нито ВиК, нито служби, нито строителство. Министерството на околната среда и водите разпределя ресурса, той винаги е бил разпределен за Перник съгласно този язовир. Разбираемо е, при положение че сме Ви напълнили тази година над 85%, всички да искат да се закачат – цялата държава към тях, но всяко едно закачане е във времето до безкрай. Утре може да искате и Кюстендил. Към днешна дата Ви се струва, че язовирът е пълен, но той вече се празни, защото притокът намаля. И ако този язовир при така създалата се организация вече веднъж е бил празен, сега Вие да искате да се повтори абсолютно всичко и никой да не носи отговорност. Няма кой да Ви разпише Вие да закачате където, когато, каквото си искате само защото не искате да си възстановите Вашата мрежа, Вашите водоизточници. Три години или три мандата някой е гледал и сега изведнъж трябва някой от София да дойде да го осинови. Това веднъж се случи с Перник. Разбираемо е – направихте си хубава кампания, същата работа да направите и в Радомир, само че ние отговаряме за водния ресурс. Той е предвиден за град Перник. Язовирът е построен за град Перник и всички незаконни отклонявания, които е имало до момента, са изрязани. Ако искате някой наново да узаконява незаконни отклонявания, някой да замита несвършена работа от друг, това не сме ние. Ако Асоциация с 1 милиард не може да направи още един сондаж или да провери старите, ами да направим една с 2 милиарда. Ако ВиК – Перник счита, че Радомир трябва да взема несанкционирано вода от гражданите на град Перник, излезте и им го кажете на перничани. Много сте се загрижили за Перник, но до вчера Ви нямаше при търсенето на отговорност и носенето на такава. Искам да Ви кажа, че Министерството на околната среда и водите се занимава с 52 значими язовира. Ако този ще го изваждаме от списъка и ще се разпореждате Вие – заповядайте. Не може нещо, което е предвидено и е работило 50 – 60 години по един начин, само защото на някой му се струва по-удобно или не иска да си свърши своята работа, да прехвърля своята си отговорност на нас. Всички в страната ще искат да се закачат към тези 16 язовира. Знам го, защото са пълни, защото ние отговаряме за тях, но това не е решението. Всеки, който няма вода или не иска да ползва помпи – хайде към язовира. Това вече се случва на много места в страната – не можем да го толерираме. А Общинският съвет да си носи отговорността за Перник.
Благодаря, господин Министър! Благодаря Ви за Вашето атрактивно участие! Приятна работа до края на работния ден и особено приятна почивка Ви желая. Пристъпваме към въпроси, отправени към министъра на образованието и науката господин Красимир Вълчев. Първият въпрос е от народните представители Евдокия Асенова и Веска Ненчева относно неизплащане на договорените с колективни трудови договори допълнителни плащания на учители. Заповядайте да изложите въпроса си, госпожо Ненчева.
Господин Председател, колеги! Господин Министър, въпросът имаше своята давност преди около месец. По ред причини сега ще го зададем. Свързан е, разбира се, с адекватното заплащане в образователната система, защото въпреки високия обществен рейтинг на учителите, точно по време на пандемията, отново техният труд е подценен и недооценен. Национално проучване на Синдикат „Образование“ към КТ „Подкрепа“, проведено сред 5000 учители, дава следните резултати от анкетата, в която се установява, че на 56,4% от учителите в училищата не са изплатени лекторски часове, на 8,5% са частично изплатени и само на 30,9% са напълно изплатени. Още по-лошо изглежда отношението към учителите в предучилищната степен, където 80,8% не са получили плащания на 24 май, 11% са получили в нормален размер и само 8,2% от работещите педагогически специалисти са получили договорената награда, която не впечатлява с размер, но демонстрира признание. Въпросът ни към Вас е: има ли информация Министерството на образованието и науката колко от директорите не са изплатили договорените плащания към трудовия договор, каква е причината за това и какъв е броят на ощетените учители, за да не се връщаме отново на определението, което преди малко казахме за поставения висок обществен рейтинг на учителите, но недооценени и подценени в заплащането? Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Ненчева. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Ненчева, уважаема госпожо Асенова, в никакъв случай не може да кажете, че това правителство и Министерството по някакъв начин не са оценили учителите. Може би Вашият упрек беше към някои директори на образователни институции, защото, знаете, училищата имат делегирани бюджети. Самият факт, че тази година се предоставят 1 милиард повече за възнаграждения спрямо 2017 г. е най-добрата атестация. Такъв ръст не е имало в предходните десетилетия както спрямо средните доходи в страната, така и номинално. Да, действително бяхме в трудна ситуация, съвсем различна от гледна точка на нормирането и заплащането на труда. Цялата нормативна наредба е изградена на принципа, че учителите работят в класната стая, в училище или в детската градина, обвързана е с норма на преподавателска работа, с часовете в учебния план, респективно с допълване на нормата по линия на лекторските или по-високо възнаграждение при по-висока норма от преподавателска работа. При работата в електронна среда това не можеше да се приложи като принцип едно към едно или напълно еквивалентно, защото една част от учителите и от учениците нямаха възможност да работят в синхронна форма и прилагаха асинхронни методи на обучение. Затова ни бяха необходими нормите, които правят изключение в Закона за мерките и дейностите при извънредно положение, респективно принципът, който записахме в моята заповед, беше, ако учителят отчете 5 часа работа в електронна среда, това да се приравнява на един учебен ден или пък респективно 25 часа седмично – 5 часа среднодневно. Какво значи да се приравнява? Да се приравнява независимо от това колко е работил и какви часове е имал, за да не правим цялостна нова уредба на трудовите им правоотношения, да не подписваме допълнителни споразумения към трудовите правоотношения. Практиката още първите дни показа, че този принцип е добър и работи. Оттам нататък факт е, че имаше неразбиране по отношение на лекторските. Ние казахме с изрични указания, че лекторските трябва да се изплащат, ако те се дължат при нормална ситуация, тоест трябва да има пълно приравняване. Що се отнася до допълнителното възнаграждение за празници, знаете, че такова е регламентирано в колективен трудов договор и във вътрешните правила за работната заплата в съответните училища. Колективният трудов договор, който впрочем се подписва между работодателските и синдикалните организации, е подписаният от мен като министър на образованието, респективно като Министерство. По този начин ние заставаме зад тези ангажименти и го допълваме със съдържание, като казваме, че той е своеобразен пакт за социално партньорство. В този смисъл ние сме подкрепили и всички ангажименти, които са в този колективен трудов договор, и също искаме те да се изпълняват, но няма задължителни размери, не е задължително и да бъдат само три тези допълнителни трудови възнаграждения. Например ще Ви кажа, че много училища си изплащат за 1 ноември, някои си изплатиха за Великден такива допълнителни възнаграждения. Накратко, може би след това ще имам възможност да продължа и да Ви предоставя конкретните данни от нашето изследване. Но като цяло това, което предостави в публичното пространство Синдикат „Образование“ към КТ „Подкрепа“, не е напълно достоверно и представително, не съвпада с нашата информация за изплатените допълнителни възнаграждения. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Госпожо Асенова, имате думата за реплика.
Господин Председател, колеги! Уважаеми господин Министър, въпросът към Вас беше съвсем конкретен. Ако правилно съм Ви разбрала, в репликата ще дадете конкретните данни. Съгласна съм с Вас, че колективният трудов договор има по скоро препоръчителен характер и работодателите са в позиция да преценят в какъв размер, кога и колко да поощрят колегите. Но на фона на това, че всички бяхме единодушни в отличната оценка към работата на образователната ни система в условията на извънредно положение, според мен, директорите, които са подчинени на Министерството, са си позволили да си спестят от заплащане на труда на колеги, които първите две седмици работиха далеч повече от тези регламентирани пет часа с Вашата заповед. Недопустимо е и дори обидно към професията, към отговорността, към съпричастността, която проявиха всички в тази нова за нас ситуация. И много се надявам, когато три страни се договарят за някакви условия, те да изпълняват договореностите по този договор. Съгласна съм с Вас, че може би пет хиляди учители, които са се включили в анкетата, не са достатъчно представителни. Очаквам с интерес Вашия отговор може би върху представителна извадка от цялата колегия. Благодаря.
Благодаря, госпожо Асенова. Господин Министър, дуплика – две минути.
Благодаря. Уважаема госпожо Асенова, от наличната информация от 2334 общински държавни училища и центрове за подкрепа на личностното развитие, е установено, че от началото на годината до момента 76% са изплатили допълнително трудово възнаграждение за официален празник. Само една бележка към това, което казахте: колективният трудов договор е задължителен за страните, които са го подписали, но не е задължително разпределението на допълнително трудово възнаграждение между различните плащания. Една голяма част от училищата през последните години се въздържат да плащат по-големи суми за 24 май и ги отлагат за по-късни дати през годината – най-често 15 септември и Коледа, защото тогава имат по-голяма предвидимост за изпълнението на бюджета. Тази година, знаете, имаха допълнителни разходи, а също така имаха икономии по бюджета си, но за една част от училищата икономиите ще им дойдат примерно с изравнителните сметки – тези, които ползват „Топлофикация“, така че на по-късен етап ще ги имат. Петнадесет процента от всички посочват като причина за неплащането недостатъчния бюджет. Останалите 9% са посочили други причини, като например: ще изплатят допълнително трудово възнаграждение за други официални празници или в началото на годината – има временен недостиг на средства поради изплащане на обезщетения или авансиране на проекти, и след възстановяването им ще изплатят допълнително трудово възнаграждение; морални съображения и солидарност с общинската администрация и хората, останали без работа по време на извънредното положение; допълнителни разходи, свързани с извънредното положение; през май са изплатили други суми за представително облекло и награди. По отношение на неплащането на допълнителни трудови възнаграждения за времето на работа от разстояние, 78% от училищата са изплатили лекторски, 7% нямат предвидено плащане заради липса на такива часове в списък Образец № 1, а 15% са посочили, че работят асинхронно или по друга причина не са изпълнили и отчитали лекторските часове. Съгласен съм, че ние имаме ангажимент, затова и осъществяваме контрол. Понякога не можем да осъществим толкова бърз и повсеместен контрол, но във всички случаи нашата препоръка е всички училища да платят допълнителните възнаграждения и те си остават дължими по трудово правоотношение. Възнагражденията на класните ръководители за консултиране на родители и ученици, водени на училищна документация, е изплатено 87% в училищата, а в останалите 13% не са извършени такива дейности, поради това че са работили асинхронно и не са работили в електронна среда. По отношение на детските градини – тук визирам училищата, но не и системата на предучилищното образование, там действително има по-голям процент неплащане. Ние не сме събрали информация за тях, но следва да се има предвид, че в по-голямата част от времето не работеха. Дори тези, които работиха, работиха под 50% от времето. В този смисъл допълнителното трудово възнаграждение има причина да бъде отложено и заради това, че не можем да кажем, че в по-голяма степен те допълнително са допринесли над обичайните си възнаграждения. Благодаря.
Благодаря, господин Министър. Следващият въпрос към министъра на образованието и науката е от народния представител Ирена Анастасова относно Националното външно оценяване по български език и литература за VII клас, проведено на 15 юни 2020 г. Заповядайте, госпожо Анастасова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Вълчев, модул 2 на Националното външно оценяване по български език и литература за VII клас, проведено на 15 юни тази година, избраната творба за преразказ е текст от романа „Задачи с много неизвестни“ на братя Мормареви. От сигнали до мен от родители на седмокласници, както и от публикации в медиите става ясно, че този текст присъства в учебна тетрадка по български език на издателство „Просвета“ с автори Весела Михайлова, Йовка Тишева, Руска Станчева, Борислав Борисов. Това означава, че за част от учениците, които според избора на своите учители са учили по конкретния учебник на издателство „Просвета“, тестът е познат. Въпросът ми към Вас е: какво е становището на Министерството на образованието и науката по цитирания случай? Считате ли, че по този начин седмокласниците в страната са поставени при равни условия при провеждане на Националното външно оценяване по български език и литература? Какви мерки ще предприемете спрямо служителите, отговорни за случилото се, както и спрямо ощетените ученици? Благодаря.
Благодаря, госпожо Анастасова. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Анастасова, една бележка: Вие казахте учебник. Не става въпрос за учебник, става въпрос за учебна тетрадка. На пазара има стотици тетрадки, помагала, сборници, електронни ресурси, които не са задължителни, не са одобрявани от Министерството на образованието и не е задължително учениците да са учили по тях. На мен самият случай ми беше представен на 16 юни. Веднага сезирах Инспектората към Министерството. На 18-и започнаха проверка. Вчера ми представиха доклада от проверката, готов съм да Ви го предоставя. Може да резюмираме – това, което и аз си казах в първия момент, е, че най-вероятно е случайност, но в същото време оставя и съмнение, длъжни сме да презюмираме. Може да има изтичане на информация от страна на Министерството и затова възложихме проверка. За съжаление, Инспекторатът много трудно може да докаже такава. Общо взето да Ви кажа каква е фактологията. В предходни години също е имало подобни съвпадения, но не са били в тетрадки или помагала на големите издателства. Може би това, че е в помагало на голямо издателство в по-голяма степен прави впечатление, което пък, от друга страна, обосновава, че може и да е случайност. Второ, не говорим за пълно съвпадение. Не са напълно идентични двата текста. Учебната тетрадка е и в изпита, изпитът е със съкращения, задачата изисква подробен преразказ. Дали са привилегировани учениците? Ние дори чухме обратното мнение, че са били ощетени, защото са учили по текст, който не е напълно идентичен и са били объркани, така че по това много може да се спори. Ако погледнем конкретно резултатите от тази задача, за съжаление, те са по-ниски от миналата година с две точки, тоест най-малкото можем да кажем, че много ученици не са били подготвени по-добре, отколкото миналата година. Така или иначе текстът не изисква заучаване. Пак Ви казвам, дори един ученик да е учил по него, рискуваме той да не го е учил по правилния начин. В много по-голяма степен се опитваме да настроим тестовете към мерене на функционална грамотност, към мерене на интелигентност, възможност за извличане на информация, а в случая и умения за преразказване. В този смисъл аз отчитам, че не е имало неравнопоставеност между учениците. Какво показват резултатите от проверката – аз ще Ви ги дам с условието, че все пак съдържат лични данни и не следва да се публикуват, но за Ваша информация действително имаме пропуски, които Инспекторатът констатира, пропуски в регламентирането на процедурата за съхраняване на изпитните материали. Самата тема е в базата от 2015 г., тетрадката е от 2018 г., тя е една от темите, които се теглят на случаен принцип. Проверихме другите теми, няма съвпадения с други тетрадки. Това, за което можем да се опасяваме, е, че това нещо може да се случи пак, затова ще предложа като част от тези регламенти, които препоръчва Инспекторатът към Министерството, задължително да се запише, че се прави преглед на всичките ресурси или поне на големите издателства, за да нямаме в следващите години подобни съвпадения – пак казвам, макар и частични съвпадения. А другото, което трябва да се има предвид, е, че все пак това са популярни автори. Братята Мормареви може да ги видите и в много други тетрадки, макар и не…
Благодаря, господин Вълчев. Госпожо Анастасова, реплика?
Благодаря. Господин Председател, колеги! Господин Министър, компетентни административни органи за организиране, подготовка и провеждане на националните външни оценявания са министърът на образованието и директорът на Центъра за оценяване в предучилищното и училищно образование, който представлява специализирано обслужващо звено по смисъла на чл. 50, ал. 1, т. 4 от Закона. Центърът е натоварен с дейности по организиране, подготовка и провеждане на вътрешно и външно оценяване, включително като разработва и изпитни материали за различни видове изпити, в това число национално външно оценяване, и едновременно с това подпомага разработването на изпитни материали за текущи изпитвания. Тоест служителите и експертите в Центъра не само могат, но и са длъжни да познават материалите, върху които се извършва текущото оценяване в училищата, и да съобразят това при изготвяне на изпитните материали за Националното външно оценяване. В одобрения модел за национално външно оценяване по български език и литература е включена задача за създаване на текст със следната дидактическа задача: „Прочетете текста по неизучавана художествена творба, напишете подробен преразказ от името на неутрален разказвач, от името на посочен герой.“ Липсва дефиницията какво се разбира под „неизучавана творба“. Въпреки това мисля, че в него трябва да се включат и всички произведения и откъси от произведения, включени в допълнителните учебни помагала, по които учениците са работили в училище. Учебните помагала се включват в процеса на обучение на текущото оценяване. Ето защо текстовете, поместени в тези помагала, следва да бъдат изключени от изпитните материали, за които говорим. Тоест всички ученици се поставят в неизучавана езикова ситуация, която в разглеждания случай не се случва така, още повече че не става дума за учебно помагало, което може да бъде, но може и да не бъде използвано. Става дума за учебна тетрадка към учебник на „Просвета“. За работещите в системата е ясно, че почти всички учители в процеса на обучение използват учебните тетрадки към учебниците. По този начин според мен с поставяне на такава задача върху текст, включен в учебната тетрадка на издателство „Просвета“ – 1945 г., е нарушен основен принцип, посочен в чл. 3, ал. 2, т. 4 и т. 9 от Закона – „равнопоставеност и недопускане на дискриминация при провеждане на предучилищното и училищното образование“. Благодаря, че сте възложили проверка на Инспектората към МОН, но у родителите, господин Министър, наистина остава усещането, колкото и да им обясняваме, че текстът не е същият, че в учебната тетрадка задачите върху текста може да са били различни, че всъщност част от децата, и то немалка част, защото знаем, че доста ученици в България учат по учебниците на „Просвета“, са били запознати по един или друг начин с този текст, а останалите не. И за мен това наистина е недопустимо. Благодаря.
Благодаря, госпожо Анастасова. Господин Министър, дуплика.
Благодаря Ви. Уважаема госпожо Анастасова, не ми стигнаха секунди, за да довърша това, което казах, че според мен, според нас трябва да се предприеме като действие. Първото е онова, което Вие предложихте, и съм съгласен с Вас – да се проверяват, те са стотици ресурсите, но поне на големите издателства, поне тетрадките и основните помагала могат да бъдат проверени и да се изключат тези текстове. Това досега категорично не е правено. Да се включват по-малко популярни автори, защото вероятността да съвпадне с някой по-популярен автор е по-голяма и съответно да се регламентират пълни правила за избори за съхранение. Това, което ще видите в доклада, е, че действително има пропуски по отношение на тази процедура – тя просто не е била регламентирана досега. Като министър в никакъв случай през тези три години не съм участвал в определянето на крайните изпитни варианти, нито съм имал достъп до тях. Това мисля, че е най-доброто, когато говорим за политическото ръководство на Министерството, което ми дава основание да извърша проверката. Пак Ви казвам, че резултатите, за съжаление, са по-ниски, тоест очевидно голям брой деца не са получили предимство от това, но и текстовете не са различни. Колкото и да са го учили, ако нямат общата интелигентност, комуникативната компетентност, която се придобива не от един урок, ползвайки или не една тетрадка, а се придобива за седем, че и повече години в предучилищна възраст. Много малко вероятно е да са получили това предимство. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. За трети въпрос към министъра на образованието и науката отново давам думата на народния представител Ирена Анастасова – относно уволнението на Добрин Парнаров – старши учител в Начално училище „Св. св. Кирил и Методий“ – Тополовград. Заповядайте, госпожо Анастасова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, на 17 юни 2020 г. на Добрин Георгиев Парнаров – старши учител в Начално училище „Св. св. Кирил и Методий“ – Тополовград, е връчена заповед за уволнение по чл. 328, ал. 1, т. 2 и чл. 190, ал. 1, т. 3 от Кодекса на труда – според самата заповед, която ми беше предоставена. Предвид факта, че господин Парнаров е председател на Общинския координационен съвет на Независимия учителски синдикат в Тополовград, както и че той самият е с решение на ТЕЛК, и отчитайки цитирането в заповедта на тези несъвместими за мен два члена, по които е уволнен, считам, че уволнението е тенденциозно и политически мотивирано. Въпросът ми към Вас е: какво е становището Ви по цитирания случай?
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Господин Министър, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Анастасова, по отношение на уволнението на господин Добрин Парнаров – старши учител в Начално училище „Св. св. Кирил и Методий“ – Тополовград, от Регионалното управление на образованието в Хасково е извършена проверка. Установено е, че на 17 юни 2020 г. на господин Парнаров е връчена заповед за прекратяване на трудовото правоотношение с мотиви – съкращаване на щата и системни нарушения на трудовата дисциплина. Проверяващата комисия е констатирала нарушения на директора, свързани с процедурата за прекратяване на трудовото правоотношение. За установените нарушения началникът на Регионалното управление на образованието е издал заповед със задължителни предписания към директора на училището, а именно при искане на писмени обяснения от служителя на основание съответната разпоредба от Кодекса на труда да се посочва нарушителят, нарушението и кога е извършено. При издаване на заповедта за прекратяване на трудовото правоотношение на служителя не е ползвано релевантното правно основание, а ако се ползва повече от едно основание, както в случая – при хипотеза съкращаване в щата, преди издаване на заповедта за прекратяване на трудовото правоотношение на служителя е следвало да се извърши подбор и да се получи становище от Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“. Извършената проверка не е установила тенденциозно и политически мотивирано поведение от страна на директора към уволнения служител или дискриминационно отношение към господин Парнаров, изразяващо се в неравно третиране. Компетентен орган по този въпрос е Комисията за защита от дискриминация. Съгласно Кодекса на труда господин Парнаров има право да оспорва законността на уволнението пред работодателя или пред съда, за да иска признаване на уволнението за незаконно и неговата отмяна. Такова искане към момента от негова страна няма. Прекратяването на трудовото правоотношение с педагогическия специалист е трудовоправен спор. В Кодекса на труда законодателят е дал легално определяне на трудовите спорове – това са спорове между работника или служителя и работодателя относно възникването, съществуването, изпълнението и прекратяването на трудовите правоотношения. Съдът и Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“ са органите за осъществяване на цялостен контрол за спазване на трудовото законодателство във всички отрасли и дейности. Министърът на образованието и науката няма законови правомощия да се произнася по жалби срещу прекратяване на трудовите правоотношения на педагогическите специалисти, работили в институциите на предучилищното и училищното образование. Това, което можехме да направим чрез структурите си – регионалните управления на образованието, е направено. Предполагам, че резултатите от тази проверка ще бъдат отчетени от другите институции, най-вече от съда. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Госпожо Анастасова, имате право на реплика.
Господин Председател, колеги! Господин Министър, още когато видях заповедта – все пак 13 години съм директор и съм назначавала и уволнявала доста хора, ми беше ясно, че ако има жалба от господин Парнаров в съда, съдът дори няма да гледа по същество това дело, защото има демонстрирана въпиеща некомпетентност. По-скоро въпросът, който поставих, беше с цел да Ви сезирам за каква компетентност на директори става дума. Аз благодаря, че сте назначили проверка и благодаря за отговора. За мен няма никакво съмнение, че господин Парнаров ще спечели това дело, ако въобще иска да го завежда, но случаят е такъв, че господин Парнаров е дългогодишен директор на това училище, и то добър директор. Поради здравословни причини сам подава молба за напускане и остава просто учител в училището. Толкова ли много учители имаме, така ли с лека ръка се отнасяме към некомпетентност на директори, защото как да наречеш уволняване на учител поради намаляване обема на работа, без да си правил подбор, както цитирахте от Вашата проверка, уволняване на председател на общинска синдикална организация, без да си поискал становището ѝ, уволняване на човек с ТЕЛК, без да си поискал становище от Инспекцията по труда?! Ако това не е некомпетентност, значи наистина е политическо някакво гонение! Аз не мога да допусна, че може да има директор на училище в България, който да е с такова ниво на компетентност, че по този начин да прекратява трудово правоотношение! Благодаря за проверката, която сте направили. Надявам се господин Парнаров в крайна сметка да заведе дело и да се възползва от справедлива присъда от съда. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Не желаете дуплика, господин Министър. Благодаря Ви за участието. Приятен ден Ви желая! Преминаваме към въпрос към министъра на енергетиката госпожа Теменужка Петкова, която трябва да отговори на въпроса на народните представители Георги Гьоков, Манол Генов, Веска Ненчева, Драгомир Стойнев и Георги Търновалийски относно издадено Разрешение № 524 от 13 декември 2019 г. на „Дънди Прешъс Металс Челопеч“ ЕАД – дъщерно дружество на международната минна компания със седалище в Канада „Дънди Прешъс Металс“ Инк., за търсене и проучване на метални полезни изкопаеми в площ „Свети Никола“, разположена на територията на две области – Стара Загора и Пловдив, и на пет общини – Стара Загора, Казанлък, Павел баня, Братя Даскалови и Брезово, и сериозното обществено недоволство от това. Кой ще изложи въпроса? Господин Гьоков, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми народни представители! Госпожо Министър, от Министерството, което оглавявате, е издадено разрешение на „Дънди Прешъс Металс Челопеч“ за търсене и проучване на метални полезни изкопаеми в площ „Свети Никола“, както каза и председателят, разположена на територията на две области – Стара Загора и Пловдив, и на пет общини. Процедурата, разписана в Закона за подземните богатства, не изисква предварително съгласуване на заявените площи за търсене и проучване с представителите на местната власт, на чиято територия тя е разположена, но във всеки, който се позовава на тази законова разпоредба, остава съмнение дали са спазени принципите на публичност и прозрачност. Знаете, че концесиите и изпълнението на задълженията по тях, свързани с финансовите параметри на концесионния договор и опазването на околната среда, се радват на огромен и особен обществен и медиен интерес, а най-голямото предизвикателство пред златодобивната индустрия е репутацията и умението ѝ да спечели обществено доверие и подкрепа, показвайки, че това е отговорен бизнес и че прилага практики, които не увреждат околната среда. Чак на следващо място идва създаването на икономически предимства за местните общности. За съжаление, поради обективни и субективни причини в българското общество в голяма степен доверие към тази добивна индустрия липсва. Не на последно място, дразнител е концесионното възнаграждение. Българското общество в голямата си част е убедено, че това възнаграждение е твърде ниско, а експлоатирането на подземните ни богатства от чужди компании е заплаха за националната ни сигурност. Няма постигнат икономически баланс между ползите и рисковете за държавата и концесионера, под съмнение е и дали Министерството осъществява ефективен контрол върху изпълнението на концесионните договори. Всяко такова разрешение, особено върху такива големи площи, няма как да не предизвика сериозна реакция и отпор от страна на местното население и на екоорганизациите – те се опасяват, че дори при проучването има опасност от замърсяване на природната среда и водите. Местните хора са възмутени от това, че кметовете на общини и общинските съвети по места не са уведомени и не е потърсено тяхното становище по въпроса. Опасяват се, че една такава концесия би нарушила биологичното разнообразие на растителния и животинския свят и че всичко това пряко и косвено ще се отрази на поминъка на живеещите в района на общините, а той е особен… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Към въпросите, господин Гьоков.
Преминавам към въпросите. …минерални извори, балнеоложки туризъм, розопроизводство. Хората са с надежда, че в институциите, включително и във Вашата, ще надделее разумът. Знам, че има развитие по въпроса, но проблемът все пак си остава. В тази връзка заради сериозното и разрастващо се недоволство Ви молим да отговорите на въпросите: какви са възможностите за прекратяване на действието на издаденото разрешение на „Дънди Прешъс Металс Челопеч“? При условие че бъдат получени положителни резултати от предстоящите проучвателни дейности, но в същото време заради недоволството ще допуснете ли регистриране на търговско откритие на находището на подземни богатства? И какви биха били загубите на държавата при положителни резултати от търсенето и отказ от страна на държавата да регистрира търговското откритие за добив? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гьоков. Госпожо Министър, заповядайте.
Благодаря Ви, уважаеми господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители, уважаема госпожо Ненчева, уважаеми господин Гьоков, уважаеми господин Генов, уважаеми господин Стойнев, уважаеми господин Търновалийски! Разрешение № 524 от 13 декември 2019 г. за търсене и проучване на метални полезни изкопаеми в площ „Свети Никола“, разположена на територията на общини Стара Загора, Казанлък, Павел баня, Братя Даскалови и Брезово – на територията на областите Стара Загора и Пловдив, е издадено въз основа на протоколно решение по т. 24 от Протокол № 40 от заседание на Министерския съвет, проведено на 2 октомври 2019 г. Разрешението е предоставено след провеждане на нормативно определените съгласувателни процедури по реда на чл. 26, ал. 1 от Закона за подземните богатства с компетентните министри за опазване на националната сигурност и отбраната на страната, за защитени със закон територии, обекти и културни ценности, както и по реда на чл. 32 от Устройствения правилник на Министерския съвет и неговата администрация с членовете на Министерския съвет. При проведените съгласувателни процедури не са постъпили становища от изброените компетентни органи, въз основа на които да бъде мотивирано отказано предоставянето на заявеното разрешение за търсене и проучване на подземни богатства в площ „Свети Никола“. Министерството на енергетиката е изпълнило разпоредбите на чл. 41, ал. 1 от Закона за подземните богатства, като издаденото Разрешение № 524 от 13 декември 2019 г. е обявено в община Стара Загора, Казанлък, Павел баня и Братя Даскалови, както и в община Брезово, област Пловдив. Също така Разрешението е обнародвано в „Държавен вестник“, брой 6 от 21 януари 2020 г. В нормативно предвидения 14-дневен срок за обжалване в Министерството на енергетиката не са постъпили жалби срещу издадения административен акт. С Разпоредбата на чл. 56, ал. 1 от Закона за подземните богатства са изчерпателно изброени основанията, при чието наличие предоставянето на разрешение за търсене или проучване се отказва мотивирано. В конкретния случай нито едно от нормативно определените основания за отказ не е налице. С оглед нарастващото обществено недоволство, както и Вие споменахте, с писмо от 17 юни 2020 г., на основание чл. 156, ал. 1 от Административнопроцесуалния кодекс, титулярят „Дънди Прешъс Металс Челопеч“ ЕАД заяви, че се отказва от подписване на договор за търсене и проучване, респективно даде съгласие за оттегляне на Разрешение № 524 от 13 декември 2019 г. В тази връзка бих искала да припомня следното: съгласно чл. 21, ал. 7, т. 2 от Закона за подземните богатства удостоверение за направено търговско откритие на находище на подземни богатства може да бъде издадено само след предоставяне от титуляря на влязло в сила решение по Оценка на въздействието върху околната среда (ОВОС), с което се одобрява осъществяването, или на решение да не се извършва ОВОС на инвестиционното предложение за добив и първична преработка на подземни богатства, издадени по реда на Закона за опазване на околната среда. Влязло в сила решение по ОВОС, с което не се одобрява осъществяването на инвестиционното предложение за добив и първична преработка на подземни богатства, обуславя мотивиран отказ на министъра на енергетиката на заявената регистрация на търговско откритие на находище на подземни богатства, което от своя страна препятства осъществяването на правото на титуляря да заяви концесия за добив на подземни богатства по реда и при условията на чл. 29 от Закона за подземните богатства. Към настоящия момент потенциалният концесионер е оттеглил своето предложение – депозира официално писмо в Министерството на енергетиката, даде своето съгласие и въпросното разрешение е оттеглено. Така че към настоящия момент всички въпроси, които Вие поставихте, на практика не стоят. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Така или иначе обаче, за да бъде факт едно подобно намерение, трябва да е налице задължително положителна оценка по въздействието на околната среда. И в рамките на оценката по ОВОС всички граждани биха имали възможност, и имат тази възможност, да изразят своите позиции, да заявят своите притеснения и съответно да изкажат своето мнение. Благодаря Ви.
Благодаря. Господин Гьоков, предполагам, че няма да вземете правото си на реплика? Те са се отказали вече, така че… Искате да кажете нещо? Заповядайте, имате право – две минути.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър, уважаеми народни представители! Аз знам, че има развитие по въпроса, знам за отказа от разрешителното за проучване на „Дънди Прешъс Металс Челопеч“ ЕАД, но хората в този район, които живеят в тези пет общини, съвсем наскоро – на 26 юни, създадоха инициативен комитет, който да следи дали това ще се случи. Те например не вярват, че отказът е официален. Госпожо Министър, дотам сме я докарали в България, че никой на никого не вярва. Може би е добре Вие като министър на Министерството, което издава тези разрешителни, по някакъв начин да уведомите населението, а не само местните власти. Не знам?! Или чрез местните власти – цялото население, че този отказ е официален и няма опасност от продължаване на разрешителното и последваща концесия от това. Госпожо Министър, трябва да си направите и извод дали цялата тази процедура, която всеки път всичко е законно… Аз не се съмнявам, че всичко в българското законодателно е спазено, но всеки път стигаме до някакви протести, когато става въпрос за някакво по-мащабно такова действие. Защото хората са пропуснали да обжалват решението или пък да направят някакви действия в тяхна полза, които са предвидени в Закона, и това ще допринесе Министерството да види, че има напрежение, предварително – още преди да издаде разрешението. Така че трябва да се помисли първо върху тези процедури. Ще Ви обърна внимание само на още нещо, за което хората се притесняват. Те казват: ето сега разрешението е дадено на 13 декември – в края на годината, а са информирани местните власти на 29 декември, нищо че чак на 21 януари излиза в „Държавен вестник“. Те подозират, че в това време, когато са Коледните и Новогодишните празници, някой прави нещо скрито. Трябва да се вземе предвид от Министерството и въобще от институциите [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] да се избягват такива конфликти, да гасим пожари впоследствие, когато можем да ги предотвратим. Благодаря Ви.
Господин Гьоков, след това черногледство и недоверие, което публично изразихте от трибуната на Народното събрание, няма как да не пристъпим към дезинфекциране на трибуната. [[Шум, реплики и смях.]] Заповядайте, госпожо Министър.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Гьоков, ето го официалното писмо, с което потенциалният концесионер е депозирал своето искане, оттеглил е своето предложение и отказва да подпише договора, свързан с търсене и проучване на площ „Свети Никола“. [[Показва писмото.]] Така че хората трябва да бъдат наистина спокойни. Що се отнася до самата законова процедура, както и Вие отбелязахте, Министерството на енергетиката, Министерският съвет, всички компетентни институции стриктно сме спазили правилата, разписани в Закона за подземните богатства. Искам да уверя българските граждани, че когато се осъществява този тип дейност, се следи на първо място за това да бъдат спазени всички правила по отношение опазването на околната среда, опазването живота и здравето на хората. Именно в рамките на процедурата по ОВОС всеки един български гражданин има право да заяви своята позиция, да изрази своето мнение, да представи съответни доказателства, ако разполага с такива, и те, разбира се, че ще бъдат взети предвид. Така че нищо не би могло да се случи, без да е налице положителна оценка на въздействието върху околната среда. Това е и гаранцията за българските граждани за опазване на техния живот и здраве и на околната среда. Благодаря Ви.
Уважаема госпожо Министър, благодаря Ви за участието в парламентарния контрол днес. Продължаваме с госпожа Петя Аврамова – министър на регионалното развитие и благоустройството, която ще отговори на три въпроса. Първият от тях е от народните представители Джевдет Чакъров и Хайри Садъков относно доизграждане на път III-8611 Белица – Загражден от км 10+430 до км 18+000 и от км 18+050 до км 19+600. Кой ще зададе въпроса? Заповядайте, господин Садъков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Аврамова, с колегата Джевдет Чакъров се обръщаме към Вас отново във връзка с път III-8611 Белица – Загражден. На 20 септември 2019 г. в отговор на парламентарен въпрос в пленарната зала Вие обявихте, че има сключен договор за инженеринг на път III-8611 Белица – Загражден от км 10+430 до км 18+000 на територията на област Пловдив. По този договор изпълнителят е извършил проучвателно-проектантските работи и е изработил технически проект за обекта, като подготвената проектна документация е разгледана от Агенция „Пътна инфраструктура“ и е установено, че тя не отговаря на изискванията на възложителя, посочени в заданието за проектиране, поради което е върнат за корекция и допълване. По отношение на участъка от третокласния път в област Смолян Агенция „Пътна инфраструктура“ е възложила ремонтни работи в отсечка с дължина километър и половина между границата с област Пловдив и Загражден от км 18+050 до км 19+600. Ремонтът би трябвало да бъде завършен до началото на месец ноември 2019 г., като за неговото изпълнение са осигурени бюджетни средства в размер на 732 хил. лв. В тази връзка нашият въпрос към Вас е: приключили ли са ремонтните работи на път III-8611 Белица – Загражден в отсечката от км 18+050 до км 19+600, докъде е стигнало изпълнението на договора за инженеринг и в частност готова ли е проектната документация, издадено ли е разрешението за строеж и започнато ли е строителството на път III-8611 Белица – Загражден от км 10+430 до км 18+000 и ако има забавяне на изпълнението на проекта – на какво се дължи то и какви мерки са предприети за компенсирането му? Кога очаквате да приключи доизграждането на път III-8611 Белица – Загражден от км 10+430 до км 18+000 и кога той ще може да се ползва ефективно? Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Садъков. Имате думата за отговор, уважаема госпожо Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Садъков, бих искала да предоставя информация по въпросите Ви по реда, по който те бяха зададени, въпреки че основната тема, която е в центъра на Вашето внимание и на нашите усилия, е доизграждането на пътя Белица – Загражден в участъка от км 10+430 до км 18+000. Относно предвидените ремонтни работи на третокласния път в участъка от границата с област Пловдив до Загражден, дълъг 1,55 км, Ви информирам, че те приключиха през месец ноември миналата година, като за ремонта бяха осигурени 732 хил. 256 лв. от бюджета на Агенция „Пътна инфраструктура“. Изпълнените строително-монтажни работи включват земни работи, машинно полагане на плътна и неплътна асфалтова смес, ремонт на пътни съоръжения и техните принадлежности като направа на кофраж, полагане на бетон, ремонт и изграждане на водостоци, доставка на геотекстил с дренажна и разделителна функция, изсичане на храсти и млада гора. През тази година на участъка са монтирани 322 м ограничителни системи за пътища, за които са осигурени допълнително 27 хил. 864 лв. Що се отнася до изпълнението на договора за извършване на проучвателно-проектантски работи и строителство на инженеринг на обект на път III-8611 Белица – Загражден от км 10+430 до км 18+000, сключен през 2018 г. с „ИСА 2000“ ЕООД вследствие проведена процедура за възлагане на обществена поръчка Ви информирам, че общата цена за изпълнение на поръчката е 3 млн. 406 хил. 500 лв. без ДДС, като е разделена: първи етап – 5 хил. лв. без ДДС, втори етап в СМР – 3 млн. 92 хил. 272 лв. без ДДС, и допълнителни разходи – 309 хиляди 227 лв. без ДДС. Има определен изпълнител и на консултантската услуга за осъществяване на строителен надзор на обекта – „План Инвест – Пловдив“ ЕООД, със стойност на договора 30 хил. 280 лв. без ДДС. На 27 февруари 2020 г. изпълнителят предостави последния вариант на Техническия проект за разглеждане от Техническия съвет на Областно пътно управление – Пловдив. Знаете, и Вие самият го споменахте във Вашето изказване, че изпълнителят неколкократно представяше разработка за проучвателно-проектантски работи за строителството на отсечката с дължина 7,5 км и Проектът няколко пъти беше връщан за корекция, тъй като не отговаряше на изискванията на възложителя за изпълнение на поръчката. Разработката, която сега е внесена, отговаря на нормативните изисквания и е съгласувана от заинтересованите страни. Имаме сключен договор с изпълнител, имаме строителен надзор. Предстои уточняване на някои технически и финансови въпроси, след решаването на които Проектът ще бъде внесен за процедиране на издаване на разрешение за строеж, след което реално ще започнат строително-монтажните работи. Предвиждаме те да стартират в рамките на настоящия строителен сезон, като срокът за изпълнение на обекта е 365 дни, от които 90 календарни дни бяха за проучвателно-проектантски работи, а 275 дни са за изпълнение на строително-монтажните работи. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Имате думата за реплика, уважаеми господин Садъков.
Благодаря, уважаема госпожо Министър. От отговора Ви настъпи по-голяма яснота относно очакванията за реално изпълнение. Тази тревога стои доста дълго време. Дори на шега между колегите споделяхме, че всички вече знаем този въпрос почти наизуст, защото той е задаван към Вас неколкократно и сме в очакване за развитие на тази тема. Имайте предвид, че Родопите като цяло са изключително красив район. Районът, за който говорим – за пътя, икономически е доста западнал. Икономиката е пряко свързана с инфраструктурата, която е изградена в региона. Там е и Кръстова гора, там са много предпоставки, които налагат наистина да се задействат всички неща много бързо. Очаквам да потвърдите, че стартирането на Проекта ще се случи в рамките на тази година, а вече е ясен и крайният срок за изпълнение, защото там има договорени срокове. Така че очакваме наистина в годината да бъде началото на изпълнение на Проекта. Моля, потвърдете със сигурност, че това ще се случи. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Садъков. Имате думата за дуплика, уважаема госпожо Министър.
Уважаеми господин Садъков, усилията на Агенция „Пътна инфраструктура“, както и на Министерството на регионалното развитие и благоустройство е да има добра инфраструктура, което, както и Вие споменахте, води до икономически растеж и съживяване на регионите. Потвърждавам още един път, че в рамките на този строителен сезон ще стартират строително-монтажните дейности на участъка Белица – Загражден.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Вторият въпрос към министър Аврамова е от народния представител Милко Недялков относно проваленото изпълнение на Проект по Оперативна програма „Региони в растеж“ в град Ловеч. Имате думата, господин Недялков.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Министър! Господин Председател, малко секунди ще искам, пък ще ги намалим от репликата. Госпожо Министър, и аз като колегата Садъков задавам този въпрос за трети път. Ще продължа да го задавам, защото на ловешката общественост не е ясно как, когато има един читав проект, как, когато има европейско финансиране, една община и управляващият орган не могат да изпълнят едно училище да има спортна зала и неговото пространство да е облагородено?! Кратката история по факти. През месец януари 2018 г. община Ловеч сключва договор със смолянски консорциум, представляван от прокуриста Васил Кисьов, за изграждането на спортната зала и дворните пространства. След няколко месеца – два месеца, договорът е прекратен и е отворена нова обществена поръчка. През месец май 2018 г. е сключен нов договор с консорциум пак от Смолян, представляван от същото лице, като водещата фирма в този консорциум се занимава с търговия на дребно с обувки и кожени изделия. Когато задавах този въпрос, Вие тогава съобщихте, че от управляващия орган са верифицирани изплатени разходи в размер –закръглям цифрите, на 432 хил. лв. Научаваме, че след извършени минимални строителни дейности, по-скоро симулиране на строителна дейност, на фирмата от Община Ловеч е изплатена сума от 760 хил. лв. с ДДС. От месец ноември на обекта не е пипнато нищо. Обектът е замразен поради „лоши климатични условия“ до този момент по информация от управляващия орган. Договорът не знам по каква причина е прекратен – не е известно на ловешката общественост, като Община Ловеч е обявила нова обществена поръчка за нови 900 хил. лв. Моите въпроси към Вас са: защо Община Ловеч е изплатила над 320 хил. лв. за дейности, които не са извършени? Кой контролира това при харченето на евросредствата? Видно от новата обществена поръчка, общата сума на Проекта нараства от 1 млн. 370 хил. лв. на 1 млн. 650 хил. лв. За какво е това увеличение, когато Проектът е един и същ? Моят въпрос е: докога децата в Основно училище „Проф. Димитър Димов“ – Ловеч, ще са заложници на чужди интереси и няма да могат да спортуват? Искам само в началото да Ви покажа, че преди местните избори миналата година беше извършена така наречената рехабилитация на дворни пространства. [[Показва фотоси.]] Ето, тук показвам както на Вас, така и на колегите в залата изпълнението на европейски проект.
Само че това вече е извън темата, господин Недялков, и Ви дадох много време.
Да, благодаря Ви. Това са въпросите ми, моля за отговор и настоявам обектът да бъде завършен.
Имате думата за отговор, госпожо Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Недялков, уважаеми дами и господа народни представители! По Договора за изграждане на спортна зала и рехабилитация на дворното пространство в Основно училище „Проф. Димитър Димов“ – град Ловеч, на стойност 1 млн. 370 хил. 607 лв. с ДДС с изпълнител „Дани – Торкрет“ към настоящия момент е извършено едно плащане на верифицирани разходи в размер на 431 хил. 741 лв. Верифицираните от управляващия орган на Оперативна програма „Региони в растеж 2014 – 2020“ разходи по договора с изпълнителя са във връзка с представена от него авансова фактура на стойност 479 хил. 712 лв. към Искането за междинно плащане № 4 от 7 юни 2018 г. от страна на бенефициента – Община Ловеч. Други разходи по посочения договор, свързани с реално извършени строително-монтажни работи за горепосочения обект, бенефициентът не е предявявал за възстановяване и верифициране от управляващия орган на Оперативната програма, нито е представена съответната прилежаща строителна и финансова отчетна документация. Бих искала да обърна внимание, че управляващият орган на програмата не разполага с информация по отношение на изплатените средства от възложителя – Община Ловеч, към изпълнителя за изграждане на спортна зала и рехабилитация на дворното пространство на Основно училище „Проф. Димитър Димов“, с изключение на представената авансова фактура. С писмо с изходящ номер от 3 юни 2020 г. бенефициентът уведомява, че прекратява сключения договор, и пристъпва към обявяване на нова процедура за избор на изпълнител. Следва да се има предвид, че управляващият орган на Оперативната програма не е осъществявал предварителен контрол на процедурите за избор на изпълнители, провеждани от страна на бенефициентите по Програмата. След представяне на искане за възстановяване на действително извършени разходи управляващият орган ще извърши проверка за законосъобразност и целесъобразност при провеждане на посочената процедура. В допълнение следва да се има предвид, че в съответствие с одобреното проектно предложение и сключен договор за безвъзмездна финансова помощ при депозиране на искане за плащане управляващият орган ще извърши възстановяване на допустими разходи само до размера на одобрените от съответното бюджетно перо средства, като същите следва да бъдат направени в рамките на срока на Договора за безвъзмездна финансова помощ. Договорът е спрян до избора на нов изпълнител и сключване на договор, като след това бенефициентът ще разполага с 35 календарни дни за осъществяване на всички дейности и приключване на Проекта. Всички разходи, извършени извън продължителността на Проекта по Оперативна програма „Региони в растеж“, остават за сметка на бенефициента. Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Реплика – заповядайте, господин Недялков.
Ще бъда много кратък, господин Председател, защото, заравяйки се в този случай, попаднах на нещо много интересно. Договорът с изпълнителя, представляван от Васил Кисьов – „Дани – Торкрет“, е приключен през месец ноември и оттогава нищо не е правено. През декември месец същият този Васил Кисьов от Смолян закупува дружество за 2 лв. и с него след това изведнъж закупува „Рожен Експрес“ – автотранспорта. Логичен е въпросът: дали това не са средствата от един европейски проект? Тъй като при изпълнението на този проект, уважаема госпожо Министър, има много нередности, Вие обещахте да изпратите Вашия заместник Николова, лично да го провери, но явно това не е направено и това ми дава пълното основание на мен като народен представител, а и като представител на обществеността на Ловеч, да предам всичките тези документи, с които разполагам, на Главна прокуратура на Република България. Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, господин Недялков. Имате думата за дуплика, госпожо Министър.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Недялков, управляващият орган на Оперативната програма прави проверки – когато има подадено искане за плащане и действително извършени строително-монтажни работи, правят проверка на място и проверка на внесените документи. Вие в качеството си на народен представител и на гражданин имате пълното право, ако притежавате данни и доказателства за извършени нередности, да сигнализирате компетентните органи и в същото време да бъде сигнализиран и управляващият орган, който трябва да направи съответните действия. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Министър. Последният въпрос към министър Аврамова е от народния представител Любомир Бонев относно липсата на шумоизолираща стена на автомагистрала „Струма“ при квартал „Църква“ – община Перник. Имате думата, уважаеми господин Бонев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми народни представители! В приемен ден в град Перник, по-специално в квартал „Църква“, разтревожени граждани ми съобщиха за проблеми, свързани с липсата на шумоизолираща стена в автоучастък на магистрала „Струма“, преминаващ в непосредствена близост до квартала – разстоянието е не повече от 30 или 40 м до жилищните блокове, а това представлява една секция от жилищни блокове. Още при проектирането на пътния участък, госпожо Министър, по никакъв начин не са били предвидени. Всичко това дава предпоставки целият трафик, целият шум от трафика да се усеща от живущите, да е постоянен – знаем колко е натоварена магистрала „Струма“. Отделен е въпросът, че хората дишат отровните вещества от автомобилните изпарения. В крайна сметка е необходимо да се направят тези съоръжения в най-бърз порядък. Това е по принцип, госпожо Министър. Иначе конкретно въпросът ми към Вас е: кога ще бъде поставена необходимата шумоизолираща преграда на магистрала „Струма“ при квартал „Изток“ – община Перник? Госпожо Министър, длъжен съм да кажа, че през 2019 г. съм Ви отправял подобен въпрос – както квартал „Църква“, така и село Студена са на самата магистрала и е необходимо да се поставят такива шумоизолиращи прегради. Тогава сте ме уведомили – в началото на 2019 г., че е възложено изготвяне на Проект „Актуализирана стратегическа карта на шума“. Ако може да знаем какво става и с нея. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Бонев. Имате думата за отговор, госпожо Министър.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми господин Бонев, през месец юни 2020 г. Агенция „Пътна инфраструктура“ обяви обществена поръчка с предмет „Изработване на акустични конструктивни проекти за изграждане на шумозащитни съоръжения за жилищни територии“ с установено наднормено ниво на шум в близост до пътни участъци от републиканската пътна мрежа с трафик над 3 милиона моторни превозни средства годишно, разделени в четири обособени позиции, като в Обособена позиция 3 е автомагистрала „Струма“ – участък 1 от км 19+561 до км 19+901, и участък 2 от км 20+285 до км 22+144, жилищна територия на квартал „Църква“ – град Перник. Срокът за получаване на офертите е 10 август 2020 г. Прогнозната стойност за Обособена позиция 3, за която току-що съобщих, е 44 хил. 300 лв. без ДДС, като срокът за изпълнение е 60 календарни дни. Предприетите действия от страна на Агенцията за изработване на акустични и конструктивни проекти за изграждане на шумозащитни съоръжения на автомагистрала „Струма“ са в резултат на изготвената през 2018 г. „Стратегическа карта за шум на пътни участъци в Република България с трафик над 3 милиона моторни превозни средства годишно“, която показва превишаване на граничните стойности от Приложение № 2 към чл. 5 на Наредба № 6 от 2006 г. за показателите на шум в околната среда – жилищна територия на квартал „Църква“ – град Перник. В Плана за действие към Стратегическата карта за шум е направен извод, че е необходимо да бъдат поставени шумозащитни съоръжения за постигане на хигиенните норми за шум в жилищни помещения, стопански сгради и работни площадки, регламентирани в Наредбата, отчитащи степента на дискомфорт през различните части на денонощието, граничните стойности на показателите за шум в околната среда, методите за оценка на стойностите на показателите за шум и вредните ефекти от шума върху здравето на населението. Всичко това е отчетено и са предприети необходимите действия. Обект на шумово въздействие от страна на транспортния поток по автомагистрала „Струма“ в участък 1 е жилищната територия на квартал „Църква“ – град Перник, разположена едностранно спрямо пътното трасе. Посочените участъци са с приблизителен километраж, който ще бъде уточнен въз основа на изготвената проектна документация. Видът, височината, дължината, местоположението и други конкретни параметри на шумозащитните стени ща бъдат определени съобразно проектната разработка. За шумозащитния кран трябва да се изработят необходимите конструктивни чертежи и детайли, като се съобразят с напречния профил на автомагистралата, възможностите за монтирането му върху съоръжението и други обстоятелства, които ще станат известни в процеса на изработване на проекта. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър. Господин Бонев, имате думата за реплика.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Министър, уважаеми народни представители! От Вашия отговор можем да разбираме, че до края на тази календарна година за двата участъка от автомагистрала „Струма“ ще се изградят тези преградни шумозащитни съоръжения – надяваме се. Хубаво е, че в крайна сметка една година след като е зададен въпросът, нещата се случват. Надяваме се Министерството във Ваше лице да изпълни поетите току-що ангажименти, за да могат в крайна сметка всички жители – и на квартал „Църква“, град Перник, и на село Студена, да спрат да бъдат тероризирани от непрекъснатия шум от автомагистрала „Струма“. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Дуплика, госпожо Министър, имате думата.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Накратко информация за Вас, господин Бонев, да кажа какво очакваме от проекта, който ще бъде изработен. Първият етап – това е разработване на акустичен проект и вариантни предложения. Вторият етап е изработване на технически проект – част „Конструктивна“. И третият етап – окончателно предаване на съгласуваната проектна разработка, комплектована с посочените по-горе части към основния проект. 60 календарни дни, като изпълнителят, който ще бъде избран през месец август, трябва да представи: акустична, строително-конструктивна геодезия; геология – при необходимост, пътна; засегнати съоръжения и комуникации, собственост на други ведомства; пожарна безопасност; план за безопасност и здраве и така нататък. Така че, след като имаме вече проектната разработка, а тя ще стане налична към края на тази година, ще пристъпим към изпълнение на строително-монтажните работи за монтаж на шумозащитните ограждения. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Министър, за участието в парламентарния контрол днес. Това беше последният въпрос. Следващо редовно пленарно заседание – 9,00 ч. на 8 юли 2020 г. Закривам заседанието. [[Звъни.]]