Колеги, добър ден! Моля да се регистрираме. Прекратете регистрацията. Следваща регистрация в 9,15 ч. Открито в 9,16 ч.
Колеги, моля да се регистрираме. Налице е кворум – откривам пленарното заседание. [[Звъни.]] Съгласно Програмата ни, точка първа за днес е: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ДОПЪЛНЕНИЕ НА КОДЕКСА ЗА ЗАСТРАХОВАНЕТО. Разпределен е на две комисии. Водещата е Комисията по икономическа политика и туризъм, както и на Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщения. Няма постъпили доклади. От името на вносителя, господин Добрев, моля да ни представите Законопроекта.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Предложението е свързано с тема, която неколкократно вече я мотивирахме от парламентарната трибуна, с предложение да бъде включена в дневния ред. Касае се за сезонните моторни превозни средства като мотори, каравани, кемпери и така нататък. Мисля, че предложението е разумно. То е в отговор на протести през лятото, за това че не се дава възможност тези сезонни моторни превозни средства да сключват сезонна застраховка „Гражданска отговорност“ за периода, в който те се използват, така че, мисля, че предложението е съвсем логично и Ви моля да го подкрепим. Благодаря.
Дебатите са открити. Има ли народни представители? Господин Димитров.
Госпожо Председател, ще бъда съвсем кратък. Като съвносител искам да изразя подкрепа за Законопроекта и да подчертая: колеги, става дума за справедливост – хората да плащат толкова, колкото потребяват. Като имаш сезонно моторно средство, което използваш само лятото, каква е причината да плащаш „Гражданска отговорност“ за цялата година? Хората си казват: „Няма справедливост!“. За да има справедливост е редно да плащаш толкова, колкото реално потребяваш. В противен случай хората плащат „Гражданска отговорност“ за три или за шест месеца и не плащат след това и, за да я подновят, трябва да платят със задна дата дължимото от предишни години. Това е изключително несправедливо. Справедливостта не е нито дясна, нито лява. Тя е просто справедливост, затова, колеги, искам да призова Народното събрание, всички заедно да подкрепим един такъв много смислен, много резонен, бих казал, много честен Законопроект, за да видят хората, че променяме законодателството така, че те да знаят, че плащат точно толкова, колкото потребяват. Благодаря за Вашето внимание.
Реплики? Няма. Други изказвания? Няма. Дебатът е закрит. Подлагам на първо гласуване Законопроект за допълнение на Кодекса за застраховането, № 654-01-85. Гласуваме. Гласували 138 народни представители: за 135, против няма, въздържали се 3. Предложението е прието. Процедура.
Уважаеми колеги, уважаема госпожо Председател! Предлагам да намалим срока за предложения между двете четения на три дни. Законопроектът изглежда консенсусен, така че нека наистина да заложим минималния срок, ако все пак има предложения. Благодаря.
Обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване направеното процедурно предложение. Гласували 131 народни представители: за 126, против няма, въздържали се 5. Предложението е прието. Продължаваме с: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ПРОТИВОДЕЙСТВИЕ НА ТЕРОРИЗМА. Във вчерашния ден на второ гласуване са приети заглавието и от чл. 1 до чл. 26, който става чл. 35, включително. Докладван е чл. 27, който Комисията предлага да стане чл. 36, и предложенията към него. Предстоят гласувания по докладвания член и неподкрепените предложения към него. За тези, които следят внимателно доклада – страница 31 и следващите. Подлагам на гласуване предложението на господин Белемезов и група народни представители, което Комисията не подкрепя. Гласували 113 народни представители: за 38, против 10, въздържали се 65. Предложението не е прието. Предложението на господин Делчев и група народни представители е оттеглено. Гласуваме неподкрепено предложение на господин Дъбов и група народни представители. Гласували 110 народни представители: за 28, против 34, въздържали се 48. Предложението не е прието. [[Шум и реплики.]] Държите да бъде гласувано ли, господин Делчев? Добре. Господин Делчев държи да бъде гласувано неговото неподкрепено предложение. Гласуваме това предложение. [[Реплики.]] Не съм била вчера в момента, в който е оттеглено и не знам колко валидно е оттеглянето. Гласуваме неподкрепеното предложение. В зала заявява, че държи да се гласува. Гласували 123 народни представители: за 14, против 51, въздържали се 58. Предложението не е прието. Гласуваме неподкрепено предложение на господин Атанас Атанасов. Гласували 120 народни представители: за 25, против 47, въздържали се 48. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 36 в редакцията и номерацията на Комисията. Гласуваме предложение на Комисията. Гласували 107 народни представители: за 80, против 1, въздържали се 26. Предложението е прието.
Член 28 по вносител. Предложение на народния представител Белемезов и група народни представители: „В чл. 28, ал. 1 т. 7 се изменя така: „7. упълномощава предварително определени лица за водене на преговори при задържане на заложници след решение на Националния оперативен щаб;“. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Атанас Атанасов. Предложението е оттеглено. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 28, който става чл. 37.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на господин Белемезов и група. Комисията не го подкрепя. Гласували 93 народни представители: за 25, против 17, въздържали се 51. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 28 по вносител, който става чл. 37. Гласували 110 народни представители: за 87, против няма, въздържали се 23. Предложението е прието.
Член 29 по вносител. Предложение на народния представител Белемезов и група народни представители: „В чл. 29, ал. 2 т. 1 отпада.“ Предложение на народния представител Дъбов и група народни представители: „В чл. 29 се правят следните изменения: 1. ал. 3 отпада; 2. ал. 4 става ал. 3.“ Комисията не подкрепя предложенията. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 29, който става чл. 38, като в ал. 1 и в ал. 2, т. 1 думите „чл. 30“ се заменят с „чл. 39“.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на господин Белемезов и група. Комисията не го подкрепя. Гласували 106 народни представители: за 33, против 20, въздържали се 53. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на господин Дъбов и група народни представители – неподкрепено. Гласували 103 народни представители: за 19, против 22, въздържали се 62. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 29 по вносител, подкрепен от Комисията, с редакция и нова номерация – чл. 38. Гласуваме предложение на Комисията. Гласували 111 народни представители: за 87, против 1, въздържали се 23. Предложението е прието.
Член 30. Предложение на народния представител Белемезов и група: „В чл. 30 основният текст на ал. 2 се изменя така: „Органите на МВР, военнослужещите от въоръжените сили и определените по чл. 28, ал. 1, т. 4 компетентни органи, осъществяващи операцията, в зоната на операцията имат право:“. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Цветан Цветанов и група. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 30, който става чл. 39: „Чл. 39. (1) В зоната на антитерористичната операция органите на МВР, военнослужещите от въоръжените сили и определените по чл. 37, ал. 1, т. 4 органи, в рамките на своята компетентност, имат право да прилагат следните мерки и временни ограничения: 1. проверка за самоличност на лицата; 2. задържане на лице при невъзможност да се установи самоличността му; при задържане от други органи се уведомяват полицейските органи на МВР и лицето им се предава; 3. задържане на лица, които възпрепятстват изпълнението на мерките при провеждането на операцията; при задържане от други органи се уведомяват полицейските органи на МВР и лицето им се предава; 4. доброволно или принудително извеждане на лица; 5. преместване на превозни средства; 6. усилване на охраната на стратегически обекти от значение за националната сигурност и на обекти на критичната инфраструктура; 7. използване на превозни средства на организации, независимо чия собственост са, с изключение на превозните средства, ползващи се със специален статут по силата на международен договор, ратифициран и влязъл в сила за Република България, а в спешни случаи – и на превозни средства, принадлежащи на физически лица, за превозване на лица, нуждаещи се от спешна медицинска помощ в лечебните заведения за болнична помощ, както и за преследване на лица, когато забавянето може да застраши човешки живот или здраве; 8. спиране на производства и дейности, в които се използват взривни, радиоактивни, химически и биологично опасни вещества; 9. ползване или прекъсване на комуникационни връзки; 10. извеждане на лица, живеещи на територията, в която се провежда операцията, и настаняването им на безопасни места; 11. провеждане на санитарно-епидемиологични, ветеринарни и други мерки; 12. спиране или отклоняване на движението на превозни средства и пешеходци по улиците в определени участъци или в цялата зона; 13. осигуряване на достъп на лицата, участващи в операцията, до жилищни, производствени и други сгради и помещения на физически и юридически лица; 14. проверка на физическите лица и техните вещи при влизане и излизане от зоната, в която се провежда операцията; 15. проверка на превозните средства и на превозваните в тях вещи, включително чрез използване на технически средства, при влизане и излизане от зоната, в която се провежда операцията; 16. ограничаване или забрана на носенето или продажбата на оръжия, боеприпаси, взривни вещества, пиротехнически изделия; 17. отстраняване на лица, осъществяващи частна охранителна дейност, и осъществяване на охранителната дейност от компетентните органи; 18. спиране на дейността на институциите в предучилищно, училищно и висше образование и в детските ясли; 19. прекратяване на митинги, събрания или манифестации, тържества, културни и спортни прояви, ритуали или религиозни обреди. (2) Органите на МВР и военнослужещите от въоръжените сили, осъществяващи операцията, в зоната на операцията имат право да: 1. използват тактически действия и мерки по всяко време на денонощието с цел запазване живота на лицата, намиращи се в зоната на операцията; 2. разгръщат незабавно център и да разполагат индивидуално оборудване за ядрена, химическа и бактериологична защита. (3) В зоната на операцията се реализира независима автономна и защитена комуникационна свързаност, която да гарантира на участниците координираност и безопасност. (4) В зоната на операцията доставчиците на информационни и телекомуникационни услуги са длъжни да управляват техническите си средства в съответствие с указания и препоръки, дадени от ръководителя на операцията. (5) Технически и/или комуникационни средства в зоната на операцията, включително носителите на информацията, съдържаща се в тях, могат да се изземват, ограничават (физически, комуникационно или информационно) и/или да се унищожават при необходимост от предпазване на живота и здравето на населението или на длъжностни лица, участващи в операцията. (6) Частните охранителни структури, изпълняващи охранителна дейност в зоната на операцията, изпълняват разпореждания на ръководителя на операцията или определено от него длъжностно лице. (7) Предприятията, предоставящи обществени електронни съобщителни мрежи и/или услуги по разпореждане на компетентните органи, временно ограничават ползването на електронни съобщителни услуги от определен потребител.“
Изказвания? Заповядайте, господин Белемезов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми гости! Ние подкрепяме като цяло чл. 30, но в основния текст на ал. 2 предлагаме той да бъде разширен и по-ясно прецизиран. Съдържанието на чл. 30, ал. 2 да придобие следния вид: „(2) Органите на МВР, военнослужещите от въоръжените сили и определените по чл. 28, ал. 1, т. 4 компетентни органи, осъществяващи операцията, в зоната на операцията имат право“ – правата са ясно разписани в ал. 2, в рамките на две точки. В чл. 28, ал. 1, т. 4 считаме, че трябва да бъдат включени именно органите, които са определени от ръководителя на антитерористичната операция, които трябва да определят обхвата на приложимите мерки и временните ограничения при провеждането на антитерористичната операция. С това наше предложение претендираме за изчерпателност и по-голяма прецизност на ал. 2. Благодаря Ви.
Реплики към господин Белемезов? Няма. Други изказвания? Няма. Дебатът е закрит. Подлагам на гласуване предложението на господин Белемезов и група. Комисията не го подкрепя. Гласували 105 народни представители: за 27, против 19, въздържали се 59. Предложението не е прието. Сега гласуваме чл. 39 в редакцията и номерацията по доклада на Комисията. Гласували 95 народни представители: за 79, против няма, въздържали се 16. Предложението е прието.
Раздел II. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел II.
Гласуваме. Гласували 83 народни представители: за 81, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието.
Член 31. Предложение на народния представител Делчев и група: „Чл. 31, ал. 5, т. 4 се изменя така: „4. да ограничават движението по основни пътни артерии, като установяват пропускателни пунктове или забраняват движението по някои участъци от пътната мрежа;“. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 31, който става чл. 40: „Чл. 40. (1) При извършване на терористичен акт на територията на страната, от което са настъпили смърт или увреждане на здравето на мнозина, имуществени вреди или вреди за икономиката в особено големи размери, или значителни последици за околната среда, свързани със замърсяване на почвата, водата или въздуха с химически, биологически или радиоактивни вещества и материали, на цялата или на част от територията на страната, може да се обяви извънредно положение. (2) Извънредното положение по този закон се обявява, съответно отменя с решение на Народното събрание или с указ на президента по установения в Конституцията ред. (3) Обявяването на извънредно положение се оповестява чрез средствата за масово осведомяване. (4) За начало на извънредното положение се приемат часът и денят на обявяването му, а за край – часът и денят на неговото отменяне. (5) При обявено извънредно положение, освен мерките и ограниченията по чл. 39, с решение на Министерския съвет държавните органи и въоръжените сили могат да: 1. охраняват обекти, застрашени от тероризъм; 2. ограничават или забраняват полети на граждански въздухоплавателни средства и да въвеждат особен режим на корабоплаване в териториалното море и вътрешните морски води на страната; 3. забраняват преминаването през държавната граница на Република България; 4. ограничават движението по основни пътни артерии; 5. ограничават движението на железопътния транспорт и да установяват контрол върху пътниците и товарите; 6. ограничават свободното придвижване и да установяват контрол върху гражданите и превозните средства; 7. контролират обектите от критичната инфраструктура на страната; 8. ограничават или забраняват достъпа до държавни учреждения; 9. забраняват провеждането на събрания, митинги и манифестации.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на господин Делчев и група, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 92 народни представители: за 18, против 25, въздържали се 49. Предложението не е прието. Гласуваме чл. 40 по доклада на Комисията. Гласували 89 народни представители: за 88, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието.
Член 32. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 32, който става чл. 41, като в ал. 1 думите „чл. 31“ се заменят с „чл. 40“. Предложение на народния представител Дъбов и група народни представители. Комисията подкрепя по принцип предложението, което е отразено на систематичното му място в чл. 40, ал. 2.
Гласуваме чл. 32 по вносител, който става чл. 41, със съответната редакция по доклада. Гласували 88 народни представители: за 88, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
Глава пета. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Глава пета. Член 33 по вносител. Предложение на народния представител Димитър Дъбов и група народни представители: „В чл. 33 се създава ал. 4: „(4) За информация, която помага или разкрива терористични и/или диверсионни действия, се получава възнаграждение до 100 000 лв.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 33, който става чл. 42, като в ал. 2 думите „чл. 3“ се заменят с „чл. 5“. Член 34. Предложение на народния представител Делчев и група: „В чл. 34, ал. 3 се създава изречение второ със следния текст: „С постановлението не се допуска ограничаване на размера на обезщетението.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Дъбов и група народни представители: „В чл. 34, ал. 1 след думата „обезщетение“ се добавя „в пълен размер“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 34, който става чл. 43, като в ал. 1 думата „причинени“ се заменя с „причинените“.
Изказвания? Заповядайте, господин Иванов.
Уважаема госпожо председател, уважаеми колеги! Мисля, че направеното предложение е хубаво да се преосмисли, въпреки че Комисията го е отхвърлила и то с оглед на последните събития, които се случиха в с. Хитрино, защото случилото се там наподобява в голяма степен именно последствията от терористичен акт. С направените предложения от наша страна се предвижда при случили се терористични действия и настъпили вредни последици, те да бъдат възстановени в пълен размер от държавата. Това е същата хипотеза, в която се намираме в момента в с. Хитрино. Не виждам никаква разлика между тази взривена цистерна и газта, която се е взривила там и е направила тези поражения, и от това един терорист, не дай боже, разбира се, да гръмне в някое населено място и да унищожи сградите. Пак ще изпаднем в същата ситуация – да започнем да събираме средства, да търсим от хората, а в случая задължаваме държавата да намери ресурси и да обезщети тези граждани. Наистина Ви моля в тази ситуация да преосмислим предложението, което е направено и да се подкрепи текстът да се направят обезщетенията при евентуален терористичен акт в пълен размер, а не да се стига до някакви граници и оттам нататък да започваме да търсим от един, от втори, от трети, от дарителски сметки, да изпадаме в истерия как ще осигурим на хората жилища, как ще намерим начин да им възстановим нормалния начин на живот. Затова апелирам пред народните представители да проявят разум, да прегледат да преразгледат своите позиции в тази ситуация, която е изключително актуална, и ни показва какво може да се случи в следващите дни. И Вие казвате, че в момента Законът е наложителен, трябва да се приеме, защото има реални опасности от терористични дейности на нашата територия. Виждаме какво се случва и в такъв случай нека да подкрепим този текст и да се даде възможност при такава ситуация хората да бъдат обезвъзмездени в пълен размер. Благодаря.
Господин Иванов, текстът е за реално причинените имуществени вреди, което на практика означава пълен обем. Това е едно и също. Реално причинените вреди…
Нашето тълкование е друго.
Каква е разликата между реално причинени и имуществени вреди? Искате и тези, които не са реално причинени, и те да бъдат възмездени?
Добавили сме „и в пълен размер”, госпожо Цачева.
Съгласувайте с колегите юристи. Това е едно и също. Реплики? Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Поставям на гласуване неподкрепеното предложение на господин Дъбов по чл. 33. Гласували 87 народни представители: за 16, против 39, въздържали се 32. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на господин Делчев и група, което не е подкрепено. Гласували 89 народни представители: за 21, против 19, въздържали се 49. Предложението не е прието. Гласуваме предложението на господин Дъбов и група, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 89 народни представители: за 24, против 33, въздържали се 32. Предложението не е прието. Сега гласуваме наименованието на Глава Пета, чл. 42 и чл. 43, които са предложения на Комисията с редакционни промени по съответните текстове на вносителя. Гласували 85 народни представители: за 74, против няма, въздържали се 11. Предложенията са приети.
„Глава шеста – Контрол и административно-наказателна дейност“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага наименованието на Глава шеста да се измени така: „Глава шеста – Контрол. Административнонаказателни разпоредби“. „Раздел I Контрол“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Раздел I. Предложение на народния представител Св. Белемезов и група народни представители: В чл. 35, ал.1 се изменя така: „Контролът за изпълнение на задълженията по този закон се осъществява от определените от министъра на вътрешните работи и от председателя на ДАНС длъжностни лица.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 35, който става чл. 44: „Чл. 44. (1) Органи, определени от министъра на вътрешните работи и от председателя на ДАНС, извършват проверка в обектите по чл. 23, ал. 1 след писмено уведомяване на ръководителя на съответния обект. (2) Ръководителите на обектите, подлежащи на проверка, са длъжни да осигурят достъп на органите по ал. 1 и да им оказват съдействие при изпълнение на служебните им задължения.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 36, който става чл. 45: „Чл. 45. (1) При извършване на проверка органите по чл. 44, ал. 1 са длъжни да: 1. се легитимират със служебна карта и заповед за извършване на проверката; 2. отразяват точно резултатите от проверката; 3. не разпространяват информация, станала им известна при или по повод извършване на проверката. (2) При извършване на проверката длъжностните лица имат право да изискват само документи, сведения и справки, свързани с изпълнение на задълженията по чл. 23. (3) За извършената проверка се съставя протокол.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 37, който става чл. 46, като в ал. 1 думите „чл. 35“ се заменят с „чл. 44“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага наименованието на Раздел II да се измени така: „Раздел II - Административнонаказателни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за чл. 38, който става чл. 47. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на чл. 39, който става чл. 48: „Чл. 48. (1) Актовете за установяване на нарушения по този закон се съставят от органите по чл. 44, ал. 1, както и от органи, определени от министъра на отбраната. (2) Наказателните постановления се издават от министъра на вътрешните работи, от министъра на отбраната и от председателя на ДАНС или от оправомощени от тях длъжностни лица. (3) Установяването на нарушенията, издаването, обжалването и изпълнението на наказателните постановления се извършват по реда на Закона за административните нарушения и наказания.“ „Допълнителна разпоредба“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението на Закона. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 1: „§ 1. По смисъла на този закон: 1. „Тероризъм“ е всяко престъпление по чл. 108а, ал. 1-4, ал. 6 и 7, чл. 109, ал. 3, чл. 110, ал. 1, предложение шесто и ал. 2, чл. 308, ал. 3, т. 1 и чл. 320, ал. 2 от Наказателния кодекс. 2. „Терористичен акт“ е акт, с който се осъществява тероризъм. 3. „Антитерористична операция“ са съгласувани по цел, време, място и задачи действия, провеждани под единно ръководство за предотвратяване и/или пресичане на терористичен акт или за преодоляване на последиците от извършен терористичен акт, 4. „Граница на зона на операция“ е териториален обхват от наземно, водно или въздушно пространство на Република България, включително намиращите се на територията му сгради, съоръжения, превозни средства, плавателни съдове или въздухоплавателни средства, в рамките на които се извършва антитерористичната операция.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на господин Белемезов за редакция на чл. 35. Комисията не подкрепя това предложение. Гласували 89 народни представители: за 16, против 40, въздържали се 33. Предложението не е прието. Сега гласуваме наименованието на Глава шеста с включените в нея Раздел І и Раздел ІІ със съответните наименования и съдържащите се членове 44, 45, 46, 47, 48, както и наименованието на допълнителната разпоредба и § 1 в редакцията на Комисията. Гласували 94 народни представители: за 92, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
„Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението на Закона. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 2, като в ал. 1 и 2 думите „чл. 15“ се заменят с „чл. 23“. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 3: „§ 3. В Закона за българското гражданство (обн., ДВ, бр…) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 22 ал. 2 се изменя така: „(2) Отмяната на натурализацията е допустима само до изтичане на 10 години от придобиване на българското гражданство освен в случаите, когато данните и фактите по ал. 1, т. 1 и 2 се отнасят до участие на лицето в тероризъм, и при условие, че лицето не остава без гражданство.“ 2. В чл. 35: а) в ал. 1 се създава т. 7: „7. един месец – по предложенията за отмяна на натурализацията или за лишаване от българско гражданство, когато данните и фактите по чл. 22, ал. 1, т. 1 и 2 се отнасят до участие на лицето в тероризъм или влязлата в сила присъда е за престъпления по чл. 108а, ал. 1-4, ал. 6 и 7, чл. 109, ал. 3, чл. 110, ал. 1, предложение шесто и по чл. 110, ал. 2 от Наказателния кодекс“; б) в ал. 3 се създава т. 6: „6. по ал. 1, т. 7 – не по-късно от 20 дни преди изтичането на срока – за Министерството на вътрешните работи, съответно 10 дни преди изтичането на срока – за Държавна агенция „Национална сигурност“.“
Изказвания? Няма. Гласуваме наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“ ведно с редакциите на § 2 и § 3 по доклада на Комисията. Гласували 83 народни представители: за 83, против и въздържали се няма. Предложенията са приети.
По § 4 има предложение на народния представител Св. Белемезов и група народни представители: В § 4 от Преходните и заключителните разпоредби в т. 3 – в новосъздадената т. 3 на чл. 123, ал. 2 думите „т. 11 и 13“ да отпаднат. Същите думи да отпаднат и в т. 4, чл. 124б, ал.1. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Атанас Атанасов: В Преходни и заключителни разпоредби, в § 4, т. 3, т. 4 и т. 5 да отпаднат, останалите да се преномерират. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Димитър Лазаров, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от ПОДНС в редакцията до 4 ноември 2016 г. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 4: „§ 4. В Закона за Държавна агенция „Национална сигурност“ (обн., ДВ, бр….) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 3 се създава ал. 5: „(5) Взаимодействието между Държавна агенция „Национална сигурност“ и други държавни органи може да се осъществява въз основа на съвместни инструкции.“ 2. В чл. 123, ал. 2 се създава нова т. 3: „3. задържат лица, за които имат данни, че са извършили описаните в чл. 4, ал. 1, т. 11 или 13 посегателства, осъществяващи състав на престъпление;“. 3. Създава се чл. 124б: „Чл.124б. (1) Органите на Агенцията, оправомощени със заповед на председателя на агенцията, могат да задържат за срок до 24 часа лице, за което има данни, че е извършило престъпление, свързано с някоя от дейностите по чл. 4, ал. 1, т. 11 или 13. (2) За задържането по ал. 1 се издава писмена заповед за задържане, в която се посочват: 1. името, длъжността и местоработата на органа, издал заповедта; 2. фактическите и правните основания за задържането; 3. данни, индивидуализиращи задържаното лице; 4. датата и часът на задържането; 5. ограничаването на правата на лицето по ал. 6; 6. правото му: а) да обжалва пред съда законността на задържането; б) на адвокатска защита от момента на задържането; в) на медицинска помощ; г) на телефонно обаждане, с което да съобщи за своето задържане; д) да се свърже с консулските власти на съответната държава, в случай че не е български гражданин; е) да ползва преводач, в случай че не разбира български език. (3) Задържаното лице попълва декларация, че е запознато с правата си, както и за намерението си да упражни или да не упражни правата си по ал. 2, т. 6, букви „б–е“. Заповедта се подписва от органа и от задържаното лице. Отказът или невъзможността на задържаното лице да подпише заповедта се удостоверява с подписа на един свидетел. (4) Заповедта за задържане се вписва в специален регистър. (5) Копие от заповедта се връчва на задържаното лице срещу подпис. (6) На задържаното лице не могат да му бъдат ограничавани други права освен правото на свободно придвижване. (7) Когато задържаното лице не владее български език, то незабавно се информира за основанията за задържането му на разбираем за него език. (8) От момента на задържането му лицето има право на защитник. (9) За задържането съответният орган е длъжен незабавно да уведоми лице, посочено от задържания. (10) Задържаното лице може да бъде настанено в помещение за настаняване на задържани лица в структурите на Министерството на вътрешните работи и спрямо него могат да се вземат мерки за лична сигурност, ако поведението му и целите на задържането налагат това, за което се издава писмена заповед. (11) Конвоирането на задържаното лице до помещенията за настаняване на задържани лица се осъществява от полицейските органи на Министерството на вътрешните работи по реда, предвиден с инструкцията по чл. 3, ал. 5. (12) Задържаното лице има право да обжалва пред съда законността на задържането. Съдът се произнася по жалбата незабавно. (13) За отвеждане на задържаното лице в определеното за настаняване на задържани лица място органите на агенцията издават писмена заповед. (14) Органите на агенцията са длъжни незабавно да освободят лицето, когато основанието за задържането е отпаднало.“ 4. Създава се чл. 125б: „Чл. 125б. (1) В случаите по чл. 124б и 125 органите на агенцията могат да извършват обиск на лице. (2) Обиск може да бъде извършен само от лице, което принадлежи към пола на обискирания, и по начин, който не уронва неговата чест и достойнство. (3) За всеки извършен обиск органът на агенцията съставя протокол. (4) Протоколът по ал. 3 се подписва от органа на агенцията, от един свидетел и от съответното лице, на което се предоставя екземпляр от него.“ 5. Създава се чл. 125в: „Чл. 125в. (1) За осъществяване на дейностите по чл. 4, ал. 1, т. 11 или 13 органите на агенцията могат да провеждат интервю с незаконно влезли на територията на страната чужденци или пребиваващи без законово основание на територията на страната чужденци. (2) За провеждането на интервюто се съставя протокол. (3) На интервюто може да се прави звукозапис и видеозапис, което се отразява в протокола по ал. 2. При започване на интервюто чужденецът се уведомява за осъществяването на аудио- или аудио¬визуално записване. (4) Интервюто се провежда с участието на преводач на разбираем за чужденеца език. Когато чужденецът е глух или ням, интервюто се провежда с участието на тълковник. (5) Протоколът се прочита на чужденеца и се подписва от него, от преводача, съответно от тълковника, и от интервюиращия орган. Отказът на чужденеца да подпише протокола от интервюто се удостоверява с подписите на двама свидетели.“ 6. В чл. 128 ал. 2 и 3 се отменят. 7. Създава се чл. 128а: „Чл. 128а. (1) Органите на агенцията могат да призовават в служебните помещения граждани за изпълнение на определените им с този закон правомощия. (2) Органите на агенцията писмено уведомяват гражданите за призоваването. В съобщението изрично се посочват целта на призоваването, часът и мястото на явяване. (3) В неотложни случаи призоваването може да се извършва по телефон, телекс или факс. Призоваването по телефон или факс се удостоверява писмено от длъжностното лице, което го е извършило, а по телекс – с писмено потвърждаване за полученото съобщение. (4) За призоваването задължително се изготвя протокол.“ 8. Създава се чл. 133а: „Чл. 133а. (1) Който без уважителни причини не се яви в местата по чл. 128а, ал. 1, след като е редовно призован, се наказва с глоба от 100 до 300 лв. (2) При повторно неявяване без уважителни причини се налага глоба в двоен размер.“
Изказвания? Думата има народният представител Атанас Атанасов.
Благодаря Ви, господин Председателю. Уважаеми колеги, в този Законопроект повече от една трета от текстовете са в Преходните и заключителните разпоредби, което е много интересен феномен. Аз обаче искам да Ви спра вниманието върху параграфа – направил съм писмени предложения, разбира се, в тази връзка – който касае промени в Закона за Държавна агенция „Национална сигурност“. В тези промени се предвижда нещо много съществено, а именно да бъдат дадени полицейски правомощия на органите на Държавна агенция „Национална сигурност“ – да могат да задържат лица, да им правят обиск и съпътстващите дейности във връзка с това. Миналата или по-миналата година беше, 2014 г. гледахме Закона. Тогава пленарната зала взе решение, когато се преструктурираше Министерството на вътрешните работи и беше извадена от състава на ДАНС Главната дирекция за борба с организираната престъпност и тя стана сега съставна част на Министерството на вътрешните работи, полицейски правомощия да имат само полицейските органи. Това е съвсем резонно, защото полицейските органи са тези, които могат да образуват и провеждат досъдебни производства, разследвания, и съответно след завършване на разследванията да предават делата в прокуратурата за привличане под съдебна отговорност, а Държавна агенция „Национална сигурност“ е информационно-аналитична служба. Основната й дейност е контраразузнавателна – да противодейства на чужди сили и служби със съответните правомощия и оперативни комбинации. Защо сега се връщаме назад и защо трябва Държавна агенция „Национална сигурност“ да получи полицейски правомощия?! Това за мен е необяснимо, при условие че първият текст в това изменение предвижда да се създаде съвместна инструкция за работа на Държавната агенция „Национална сигурност“ и Министерството на вътрешните работи, където би следвало да бъде регламентирана общата им дейност и когато по отношение на някое лице съществуват данни, че има опасност или че извършва дейности по текстовете, които са предвидени в Наказателния кодекс, полицейските органи да го задържат за 24 часа, ако това е необходимо за започване на досъдебно производство, което ще се провежда от полицейските органи. Защо трябва Държавна агенция „Национална сигурност“ да получава тези правомощия, не мога да разбера това обстоятелство?! Връщаме се отново назад, и то за определен вид престъпления. Отделно от това тези правомощия ще натоварят и финансово Държавна агенция „Национална сигурност“, защото трябва да се създаде структура, която да осъществява задържането, трябва да се създават помещения за тези задържания и така нататък. Това за мен е необяснимо. Аз Ви моля да подкрепите предложенията, които съм направил. Нека да не излизаме извън принципите на това, което е установено, а именно полицейски правомощия в българската държава да имат полицейските органи. Нека Държавна агенция „Национална сигурност“ да съсредоточи своето внимание върху основната си дейност, а именно противодействие на чужди сили със съответните правомощия, които има, а да не се занимава с несвойствената полицейска дейност, която си е правомощие на Министерството на вътрешните работи. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Атанасов. Реплики? Няма. Други изказвания? Също няма. Закривам разискванията и подлагам на гласуване предложението на народния представител Светослав Белемезов и група народни представители, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 70 народни представители: за 6, против 30, въздържали се 34. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Атанас Атанасов, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 72 народни представители: за 18, против 26, въздържали се 28. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 4, подкрепен от Комисията. Гласували 77 народни представители: за 64, против 1, въздържали се 12.
Няма кворум.
Как да няма кворум, като са гласували 77 човека? [[Шум и реплики.]] Предложението не е прието.
Уважаеми господин Председател, виждам, че влизат колеги, а някои са още отвън. Моля да подложите текста на прегласуване, като преди това направите поименна проверка.
Списъка за поименна проверка. Айдоан Муталиб Али - отсъства Айхан Ахмед Етем - тук Александър Руменов Ненков - тук Александър Христов Методиев - отсъства Алиосман Ибраим Имамов - тук Алтимир Емилов Адамов - отсъства Ана Георгиева Баракова - тук Ангел Петров Найденов - тук Анна Василева Александрова - тук Антон Ангелов Долапчиев - тук Антони Антониев Тренчев - тук Атанас Зафиров Зафиров - тук Атанас Иванов Ташков - отсъства Атанас Петров Атанасов - тук Атанас Славчев Стоянов - отсъства Атанас Тодоров Мерджанов - отсъства Ахмед Реджебов Ахмедов - отсъства Бойка Грозева Маринска - отсъства Борис Борисов Станимиров - тук Борис Янков Ячев - тук Борислав Любенов Великов - отсъства Борислав Михайлов Борисов - тук Борислав Райчов Миланов - тук Борислав Сабинов Иглев - отсъства Бюнямин Хюсеин Хасан - отсъства Валентин Алексиев Николов - отсъства Валентин Иванов Радев - тук Валентин Кирилов Касабов - тук Валентин Любенов Павлов - тук Валентин Николов Иванов - отсъства Валери Мирчев Жаблянов - отсъства Валери Симеонов Симеонов - отсъства Васил Миланов Антонов - тук Велизар Пенков Енчев - тук Венка Константинова Стоянова - тук Венцислав Йорданов Каймаканов - отсъства Вили Младенов Лилков - отсъства Владимир Цветанов Тошев - тук Владислав Тошков Николов- отсъства Волен Николов Сидеров - отсъства Галя Енева Захариева- отсъства Галя Симеонова Георгиева - тук Георг Даниелов Георгиев - тук Георги Александров Ковачев - отсъства Георги Иванов Андонов - тук Георги Недков Кючуков - тук Георги Николов Недев - тук Георги Стоянов Кадиев - отсъства Георги Страхилов Свиленски -тук Георги Тодоров Божинов- отсъства Георги Чавдаров Анастасов - отсъства Георги Ченков Търновалийски - тук Георги Янчев Гьоков - тук Гроздан Спасов Караджов - отсъства Гюнай Хюсмен Хюсмен - отсъства Данаил Димитров Кирилов - отсъства Даниела Анастасова Дариткова-Проданова - тук Даниела Владимирова Савеклиева - тук Даниела Йорданова Панайотова - тук Делян Александров Добрев - отсъства Делян Славчев Пеевски - отсъства Десислав Славов Чуколов - отсъства Десислава Вълчева Атанасова - тук Десислава Йорданова Костадинова-Гушева - тук Джевдет Ибрям Чакъров - тук Джейхан Хасанов Ибрямов - отсъства Джема Маринова Грозданова - отсъства Диана Иванова Йорданова - тук Димитър Ангелов Горов - тук Димитър Андреев Делчев - отсъства Димитър Бойчев Петров - тук Димитър Борисов Главчев - тук Димитър Григоров Шишков - тук Димитър Иванов Гечев - тук Димитър Кирилов Байрактаров - тук Димитър Крумов Танев - тук Димитър Николов Лазаров - тук Димитър Спасов Димитров - отсъства Димитър Стоянов Дъбов - тук Димитър Танев Танев - отсъства Добрин Ненов Данев - тук Добромир Проданов Проданов - тук Дончо Спасов Баксанов - тук Дора Илиева Янкова - отсъства Драгомир Велков Стойнев - отсъства Дурхан Мехмед Мустафа - отсъства Евгени Димитров Стоев - тук Евгения Бисерова Алексиева - тук Евгения Даниелова Ангелова - тук Емил Димитров Райнов - тук Емил Димитров Симеонов - отсъства Ерджан Себайтин Ебатин - отсъства Ердинч Исмаил Хайрула - тук Жельо Иванов Бойчев - тук Живко Иванов Мартинов - тук Иван Валентинов Иванов - тук Иван Димитров Стойнов - отсъства Иван Кирилов Иванов - тук Иван Костадинов Станков - тук Иван Николов Миховски - тук Иван Пенков Иванов - тук Иван Славов Иванов - отсъства Иван Стефанов Вълков - отсъства Иван Стоев Чолаков - тук Иван Тодоров Димитров - тук Иван Тодоров Ибришимов - тук Илиан Сашов Тодоров - отсъства Илия Янков Илиев - отсъства Ирена Любенова Соколова - тук Искрен Василев Веселинов - тук Йордан Георгиев Андонов - тук Йордан Кирилов Цонев - отсъства Калина Петрова Балабанова - отсъства Камен Костов Костадинов - отсъства Катя Николаева Попова - тук Кирил Боянов Калфин - отсъства Кирил Добрев Добрев - тук Кирил Николаев Добрев - отсъства Кирил Петров Цочев - тук Кирчо Георгиев Карагьозов - тук Клавдия Георгиева Григорова-Ганчева - тук Корман Якубов Исмаилов - отсъства Корнелия Петрова Нинова - отсъства Костадин Иванов Марков - отсъства Красен Георгиев Кръстев - тук Красимир Дончев Каракачанов - тук Красимир Илиев Богданов - тук Красимир Любомиров Велчев - отсъства Красимир Петров Петров - отсъства Красимир Христов Янков - тук Красимира Арангелова Ковачка - тук Кристиан Иванов Вигенин - тук Кънчо Янев Филипов - тук Лъчезар Богомилов Иванов - тук Лъчезар Стаменов Никифоров - тук Любомир Владимиров Владимиров - отсъства Лютви Ахмед Местан - отсъства Магдалена Ламбова Ташева - отсъства Маноил Минчев Манев - тук Манол Трифонов Генов - тук Мариана Василева Георгиева-Бенчева - отсъства Мариана Георгиева Тодорова - тук Мариана Радева Бояджиева - тук Мария Щерева Белова - тук Мартин Димитров Димитров - тук Мартин Стоянов Иванов - отсъства Менда Кирилова Стоянова - отсъства Методи Борисов Андреев - тук Мехмед Юмер Атаман - отсъства Миглена Дойкова Александрова - тук Милен Василев Михов - тук Милена Цветанова Дамянова - тук Митхат Сабри Метин - отсъства Михаил Парашкевов Тодоров - тук Михаил Райков Миков - отсъства Михо Димитров Михов - тук Муса Джемал Палев - отсъства Мустафа Сали Карадайъ - отсъства Мустафа Фахри Ахмед - отсъства Найден Маринов Зеленогорски - тук Настимир Ананиев Ананиев - тук Невин Халил Хасан - отсъства Нели Рускова Петрова - тук Нено Христов Влайков - тук Никола Пейчев Хаджийски - тук Николай Веселинов Александров - тук Павел Алексеев Христов - отсъства Петър Владиславов Славов - тук Петър Георгиев Кадиев - тук Петър Георгиев Кънев - отсъства Петър Иванов Петров - тук Петър Костадинов Петров - тук Петър Пандушев Чобанов - тук Петър Христов Беков - тук Петър Христов Петров - тук Петя Цветанова Аврамова - тук Пламен Веселинов Йорданов - тук Пламен Дулчев Нунев - тук Пламен Иванов Манушев - тук Пламен Тачев Петров - тук Полина Кръстева Карастоянова - отсъства Радан Миленов Кънев - тук Радослав Любчов Стойчев - отсъства Ралица Тодорова Ангелова - тук Рамадан Байрам Аталай - отсъства Росен Петров Петров - тук Румен Василев Гечев - тук Румен Димитров Христов - тук Румен Динев Желев - тук Румен Иванов Иванов - тук Румен Маринов Йончев - тук Руслан Здравков Тошев - тук Рушен Мехмед Риза - отсъства Салиха Хакиф Емин - тук Светла Маринова Бъчварова-Пиралкова - тук Светлана Ангелова Найденова - тук Светлин Димитров Танчев - отсъства Светослав Димитров Белемезов - тук Свилен Филипов Иванов - тук Семир Хусеин Абу Мелих - отсъства Силвия Анастасова Хубенова - тук Слави Пенчев Бинев - отсъства Славчо Стоев Атанасов - отсъства Снежана Георгиева Дукова - тук Станислав Георгиев Иванов - отсъства Станислав Димитров Анастасов - тук Станислав Стоянов Иванов - отсъства Станислав Тодоров Станилов - тук Стефан Георгиев Кенов - отсъства Стефан Иванов Дедев - тук Стефан Ламбов Данаилов - отсъства Стефан Стайнов Желев - тук Стефани Михнева Михайлова - тук Стоян Михайлов Мирчев - тук Султанка Димитрова Петрова - тук Таско Михайлов Ерменков - тук Теодора Радкова Георгиева - отсъства Тунчер Мехмедов Кърджалиев - отсъства Ферихан Илиязова Ахмедова - отсъства Филип Стефанов Попов - тук Хамид Бари Хамид - тук Хасан Ахмед Адемов - тук Христиан Радев Митев - тук Христо Георгиев Гаджев - тук Христо Георгиев Тодоров - отсъства Христо Грудев Грудев - тук Хюсеин Хасан Хафъзов - отсъства Цвета Вълчева Караянчева - тук Цветан Генчев Цветанов - тук Цветомир Цвятков Михов - тук Цецка Цачева Данговска - отсъства Чавдар Георгиев Георгиев - отсъства Чавдар Славчев Пейчев - отсъства Четин Хюсеин Казак - тук Шабанали Ахмед Дурмуш - отсъства Юлиан Кръстев Ангелов - тук Явор Божилов Нотев - отсъства Явор Илиев Хайтов - тук Янаки Боянов Стоилов - тук Янко Александров Янков - отсъства Допълнително записани са: Атанас Стоянов, Галя Захариева, Дурхан Мустафа, Димитър Димитров, Емил Димитров, Димитър Делчев, Борислав Великов, Димитър Танев от Реформаторския блок, Джейхан Ибрямов, Валери Симеонов, Любомир Владимиров и Станислав Иванов от ГЕРБ. Имаме кворум. Подлагам на прегласуване текста на § 4 по доклада на Комисията. Гласували 111 народни представители: за 87, против 1, въздържали се 23. Параграф 4 по доклада на Комисията е приет.
По § 5 има предложение от народния представител Димитър Лазаров, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание, в редакцията до 4 ноември 2016 г., което е подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5: „§ 5. В Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България (обн., ДВ, бр. ...) в чл. 57 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1: а) в т. 1 думата „международен“ се заличава; б) в т. 2 думите „участие в“ се заличават и думите „в операции за пресичане на терористични действия“ се заменят с „провеждане на специални операции за противодействие на тероризма и преодоляване на последиците от тероризъм“. 2. В ал. 2, накрая се добавя „и със Закона за противодействие на тероризма“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 6. По § 7 има предложение от народния представител Светослав Белемезов и група народни представители, което е подкрепено от Комисията. Предложение от народния представител Димитър Делчев и група народни представители: „В § 7, т. 2 в новата ал. 2 на чл. 28 от Закона за чужденците след думите „Република България“ се поставя запетая и думите „който не е регистриран в регистъра на гостите на място за настаняване по Закона за туризма“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 7: „§ 7. В Закона за чужденците в Република България (обн., ДВ, бр. ...) се създава чл. 20б:“. Господин Председател, тук правя една редакционна поправка – уточнение, тъй като този Закон е изменен и влязъл в сила от 6 декември тази година и сега вече би трябвало да бъде „чл. 20в“, а не „чл. 20б“, както е отбелязано в доклада, тъй като докладът е преди влизането на Закона в сила.
Докладвайте.
„Чл. 20в. (1) Органите за граничен контрол и службите за административен контрол на чужденците могат да провеждат интервю с влезлите на територията на Република България чужденци с цел осъществяване на контролна дейност. (2) За интервюто се изготвя протокол. (3) Интервю може да се провежда и от други органи по ред, предвиден в закон.“
Имате думата за изказвания. Няма изказвания. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Димитър Делчев и група народни представители, което не е подкрепено от Комисията. Гласували 94 народни представители: за 14, против 35, въздържали се 45. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване редакционното предложение, направено от парламентарната трибуна от народния представител Димитър Лазаров за § 7 – „чл. 20б“ да се измени на „чл. 20в“ с оглед на приетия вече друг закон. Гласували 97 народни представители: за 87, против няма, въздържали се 10. Редакционната поправка е приета. Подлагам на гласуване параграфи 5, 6 и 7 по доклада на Комисията, заедно с току-що приетото предложение, направено от народния представител Димитър Лазаров. Гласували 96 народни представители: за 89, против няма, въздържали се 7. Параграфи 5, 6 и 7 по доклада на Комисията са приети.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 8: „§ 8. В Закона за юридическите лица с нестопанска цел (обн., ДВ, бр...) в чл. 13 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1, т. 3: а) създава се нова буква „в“: ,,в) е включено в списъка по чл. 5 от Закона за мерките срещу финансирането на тероризма или има данни, че осъществява дейност за подпомагане на тероризма;“ б) досегашната буква „в“ става буква „г“. 2. В ал. 2 след цифрата „3“ се поставя запетая и се добавя „букви „а“, „б“ и „г“ и се създава изречение второ: „Решението по ал. 1, т. 3, буква „в“ се постановява по иск на главния прокурор на Република България.“ 3. В ал. 3 накрая се добавя „освен в случаите по ал. 1, т. 3, буква „в“.“ Параграф 9. Предложение на народния представител Светослав Белемезов и група народни представители – в § 9 от ПЗР, в т. 6 чл. 21 се отменя. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Димитър Дъбов и група народни представители: „В Преходни и заключителни разпоредби, § 9 се правят следните изменения: 1. т. 6 – отпада. 2. т. 7 става т. 6.“ Комисията не подкрепя предложението. Двете предложения са идентични. Предложение на народния представител Атанас Атанасов – в Преходни и заключителни разпоредби, в § 9, т. 3, т. 4 и т. 5 да отпаднат, останалите да се преномерират. Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Димитър Лазаров, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от ПОДНС, в редакцията до 4.11.2016 г. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 9: „§ 9. В Закона за специалните разузнавателни средства (обн., ДВ, бр...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 3, ал. 1 след думите „чл. 308, ал. 2, 3 и 5, изречение второ“ се поставя запетая и се добавя „чл. 320, ал. 2“. 2. В чл. 10в: а) досегашният текст става ал. 1 и в нея думите „Закона за отбраната и въоръжените сили“ се заменят със „Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България, Закона за военното разузнаване“; б) създава се ал. 2: „(2) Служителите на Министерството на вътрешните работи по ал. 1 се използват за прилагане на специални разузнавателни средства и по искания на структурите на Държавна агенция „Национална сигурност“.“ 3. В чл. 13: а) в ал. 3, изречение първо след думата „следовател“ се поставя запетая и се добавя „включително и в случаите по ал. 4“. б) създава се нова ал. 4: „(4) Искането за използване на специални разузнавателни средства за предотвратяване на престъпления по чл. 108а, ал. 1 - 4, ал. 6 и 7, чл. 109, ал. 3, чл. 110, ал. 1, предложение шесто, чл. 110, ал. 2, чл. 308, ал. 3, т. 1 и чл. 320, ал. 2 от Наказателния кодекс се подава от главния прокурор на Република България, председателя на Държавна агенция „Национална сигурност“, председателя на Държавна агенция „Разузнаване“, директора на служба „Военна информация“ или оправомощени техни заместници и от главния секретар на МВР.“; в) досегашната ал. 4 става ал. 5; г) досегашната ал. 5 става ал. 6 и в нея думите „ал. 1, 2 и 3“ се заменят с „ал. 1 - 4“. 4. В чл. 14 се създава ал. 3: „(3) В случаите по чл. 13, ал. 4 искането за използване на специални разузнавателни средства съдържа информация относно: 1. посочване на фактите и обстоятелствата, даващи основание да се предполага, че се подготвя, извършва или е извършено тежко умишлено престъпление по чл. 108а, ал. 1 - 4, ал. 6 и 7, чл. 109, ал. 3, чл. 110, ал. 1, предложение шесто, чл. 110, ал. 2 и чл. 308, ал. 3, т. 1 и чл. 320, ал. 2 от Наказателния кодекс; 2. установъчни данни на лицата или обектите, спрямо които ще се използват - когато тези данни са налични; 3. срока, за който се иска ползването; 4. оперативните способи, които следва да се приложат; 5. оправомощеното длъжностно лице, което да бъде уведомявано за получените резултати.“ 5. В чл. 15: а) създава се нова ал. 2: „(2) Органите по чл. 13, ал. 4 предоставят искането до председателя на Специализирания наказателен съд или оправомощен от него заместник-председател, който в срок до 24 часа от постъпването му дава писмено разрешение или отказва използването на специални разузнавателни средства, като мотивира акта си.“; б) досегашната ал. 2 става ал. 3; в) досегашната ал. 3 става ал. 4 и в нея, в текста преди т. 1 думите „ал. 1 и 2“ се заменят с „ал. 1 и 3, включително и в случаите по чл. 13, ал. 4“. б) В чл. 21: а) в ал. 1, т. 2 думите „шест месеца“ се заменят с „две години“; б) в ал. 2, т. 2 думите „дванадесет месеца“ се заменят с „три години“. 7. В чл. 22, ал. 2, чл. 23, чл. 25, ал. 5, чл. 26, чл. 27, ал. 1 думите „чл. 13, ал. 1, 2 или 3“ се заменят с „чл. 13, ал. 1 – 4“. 8. В чл. 29: а) в ал. 1, изречение второ думите „чл. 13, ал. 1, 2 или 3“ се заменят с „чл. 13, ал. 1 – 4“, а в изречение трето и четвърто думите „чл. 13, ал. 2 или 3“ се заменят с „чл. 13, ал. 2 – 4“; б) в ал. 3, т. 1 и ал. 7 думите „чл. 13, ал. 1, 2 или 3“ се заменят с „чл. 13, ал. 1 - 4“. 9. В чл. 31: а) в ал. 4 и 5 думите „чл. 13, ал. 1, 2 или 3“ се заменят с „чл. 13, ал. 1 - 4“; б) в ал. 6 думите „Националната разузнавателна служба“ се заменят с „Държавна агенция „Разузнаване“. 10. В чл. 32 след думите „доказване на престъпления“ се добавя „и за защита на националната сигурност“.
Изказвания? Заповядайте, господин Атанасов.
Благодаря Ви, господин Председателю. Уважаеми колеги, особено Вие от центъра! Искам да Ви обърна внимание, че този текст е гвоздеят на Законопроекта. За пореден път се предлага да бъде променен редът за искане за прилагане на СРС и използване на резултатите от тях. Има общ ред в Закона за специалните разузнавателни средства за прилагане на СРС. В чл. 13 на Закона са посочени органите, които имат право да правят искания, а те са всички оперативни служби, техните национални ръководства и териториалните им поделения. Какво се предлага тук? На първо място, предлага се по седем текста от Наказателния кодекс – това е доста голяма възможност, исканията, забележете, исканията за прилагане на СРС да се правят, на първо място, от главния прокурор. Даже не е посочено, че може да упълномощи заместник, а лично от главния прокурор. И защо? За предотвратяване на престъпления. Извинявайте, но за да имате данни за подготвено престъпление, за да може да вземете мерки за неговото предотвратяване, това се случва само в оперативните служби. Защото откъде може да се получат тези данни? От оперативен източник на службите. Кои са оперативните източници на прокуратурата, искам да питам аз? Прокуратурата оперативна служба ли е, че трябва да има правомощия да прилага специални разузнавателни средства, и то в конкретни случаи тук, за предотвратяване? По кой ред ще получат оперативна информация от прокуратурата, за да искат прилагане на СРС? По кой ред, откъде? Отделно от това, вдига се нивото за оперативните служби – председателят на ДАНС. И сега председателят на ДАНС има право да прави искания, но тук за този вид престъпления на практика се отнемат правомощията на териториалните поделения на ДАНС и на териториалните поделения на Министерството на вътрешните работи. Нагледно да Ви кажа. Ако се получи сигнал в Силистра за подготвена някаква терористична дейност вместо директорът на местното подразделение на ДАНС да поиска разрешение от председателя на Окръжния съд в Силистра и бързо да се приложи специалното разузнавателно средство, трябва да се качи на колата, да тича в София, да чака два дена пред вратата на председателя на ДАНС, за да му подпише искането, и това искане да отиде, къде? Сега отиваме на следващото обстоятелство – да отиде при председателя единствено и само на специализирания съд. Защо само на специализирания съд, искам да питам аз? Вижте, за пореден път се променя този ред, като се разширяват правомощията, на първо място, на прокуратурата. Превърнахме прокуратурата в специална служба. Разберете това! Недопустимо е да се размиват границите между изпълнителната власт и съдебната власт! Съгласно Конституцията – чл. 105, ал. 2 от Конституцията, Министерският съвет отговаря за осигуряване на обществения ред и сигурността в страната, а не прокуратурата. Вижте какви са правомощията на прокуратурата, това за пореден път се случва. Миналата година – през изменение на НПК дадохме правомощия единствено и само пак на прокуратурата да прави искания за СРС-та по отношение на престъпления, извършени от магистрати. Никой друг няма да се занимава с престъпна дейност, извършена от магистрати – само прокуратурата. Оперативните служби, ако имат информация, не могат да я използват. Сега за пореден път променяме този ред. Защо го правим това нещо? Искам да Ви кажа, колеги от ГЕРБ, извинявайте, но тази симбиоза на Вашия началник с главния прокурор ще се стовари върху главата Ви, да го знаете. Благодаря Ви.
Реплики? Няма. За изказване – господин Иванов, след него е господин Белемезов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Колеги, действително този параграф от Преходните и заключителни разпоредби е един от най-спорните, да не кажа, че е най-спорният. Струва ми се, че не това е гвоздеят на програмата, което каза господин Атанасов, ами точка шест, където се увеличават сроковете за подслушване – в единия случай от шест месеца на две години, а в другия случай – от 12 месеца на три години. Извинявайте, но какво правим ние? Превръщаме държавата в един голям механизъм за подслушване. Какъв е мотивът да разрешим на службите да правят подслушвания в рамките на две или три години? По такъв начин мотивираме служителите, които трябва да разследват престъпления, свързани с тероризъм, да си вършат бързо и обективно работата. Две години ще подслушват. Какво им пречи шест месеца или съответно 12 месеца, какъвто е записът в момента в Закона и те да направят необходимите процесуално-следствени действия, да установят действително има ли опасност, кой стои зад тази опасност и да го неутрализират? Три години. Какво е това нещо? Това е безкрайност, наистина безкрайност. Връщаме се към едни времена, когато това нещо се беше превърнало в емблема – подслушването. Сега отваряме широко вратата за едно безконтролно подслушване отново и то за този неограничен период от време. Какво ще подслушват? В ситуация на терористична заплаха трябва да се реагира изключително бързо и адекватно. За три години, какво ще правим? Ще документираме този човек какви книги чете ли, какви вестници ли чете, кога ходи, извинявам се до тоалетната ли? Какво ще правим три години или съответно две години? Това, което се предлага, е абсолютно безумие. Преосмислете наистина това нещо, колеги, и нека да отпадне този текст.По този начин демотивираме хората, които трябва да водят разследването, да го направят бързо. Защото в тези случаи е изключително важна бързината. Три години – това нещо е безсмислица. Благодаря Ви.
Реплика? Първа реплика – господин Атанасов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Господин Иванов, за дългите срокове, които се предлагат, съм съгласен с Вас. Искам обаче да обърна внимание върху следното обстоятелство, което Вие не обяснихте тук от трибуната. Заявителите за прилагане на специални разузнавателни средства са органите, които след прилагането им получават резултатите от тях и се запознават с тях. Това означава в конкретния случай, че ако главният прокурор е правил искане за прилагане на СРС по отношение на някое лице или на група лица, за това, че подготвят терористична дейност – три години ще слушат някого и ежедневно трябва да му докладват само на него резултатите от прилагането на СРС. Тоест главният прокурор ще се превърне в читател на резултатите от специалните разузнавателни средства. Не знам дали си давате сметка изобщо какво се случва в цялата тази история. Изобщо всички текстове, които са свързани сега с промяната в Закона за специалните разузнавателни средства, са абсолютен нонсенс и запомнете: ще дойде време, в което в тази зала, може да не сме ние, може би някой друг, но този ред ще го промени, бъдете сигурна в това, защото ще се използва за злоупотреби.
Втора реплика? Дуплика – господин Иванов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Атанасов, абсолютно сте прав. Да, наистина пропуснах в моето изказване, че тук, може би систематично трябва да наложим, ако се приеме този текст, да се създаде и читалня и специални служители, които да четат денонощно резултатите от едно тригодишно подслушване. Защото на мен лично не ми е ясно за три години каква точно информация ще съберем, която спешно е необходимо да послужи за предотвратяване на едно престъпление, свързано с тероризъм. Благодаря Ви.
Господин Белемезов, имате думата за изказване.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми гости. По своеобразен начин съм абсолютно съгласен с преждеговорящите. Нашето предложение на АБВ е в § 9 от Преходните и заключителни разпоредби, т. 6, чл. 21 именно да отпадне, с който член се дава възможност сроковете да бъдат увеличени до три години за използването специални разузнавателни средства. Ние считаме, че тези предложени на нашето внимание завишени срокове за прилагане на специални разузнавателни средства, са необосновано продължителни и създават предпоставки за произвол. Нека да Ви върна в етапа, в който започнахме да разглеждаме антитерористичното законодателство. Знаете, че предложените първоначални текстове създадоха един много сериозен дисбаланс в отношението и в мнението на гражданските неправителствени организации към ефекта от приемането на антитерористичното законодателство. С един основен, но градивен акцент – нарушават ли се гражданските права по един или по друг начин? Считам, че линията, този паралел между сигурността и гражданските права, трябва да бъде изключително прецизно поставена, тъй като ледът, на който стъпваме всички ние, е изключително крехък. В тази посока всички хипотези, които създават предпоставките за произвол, какъвто е именно този текст, трябва да бъдат минимизирани. Ние предлагаме да отпаднат тези текстове и в крайна сметка да се прилагат общите положения на действащия Закон. По този начин смятаме, че ще има достатъчна ефективност за провеждането на специални разузнавателни средства, извършването на превантивни антитерористични действия и, от друга страна, ще бъдат абсолютно гарантирани правата на гражданите в Република България. Благодаря Ви.
Реплики към господин Белемезов? Няма. За изказване – господин Лазаров.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги. Изказалите се преди малко по темата за срока, би трябвало преди това да го съчетаят с въпроса, който обикновено се задава, а и го задават на представители на органите в Комисия в публичното пространство: има ли спящи терористични клетки в България? Защо отделяте този въпрос? Има ли такива, възможно ли е да има такива? Какво се прави, за да бъдат установявани? Има ли преминаващи граждани от Близкия Изток и от Северна Африка в България, и обратно – от европейските държави в посока към Близкия Изток и Северна Африка? А как работим с партньорските служби? Защо отделяте отговора на тези два въпроса? Това, първо. Второ, в Закона изрично и категорично е казано, и те са изброени текст по текст – за предотвратяване на престъпления 108, 109 – няма да ги чета наново, четох ги достатъчно,свързани единствено и само с тероризъм. Трето, уважаеми колеги, защо всички свързвате специалните разузнавателни средства само и единствено с подслушване? Има и други форми и способи. Четвърто, уважаеми колеги, не забравяйте, че тези разрешения – за разлика от другите европейски държави, където други органи ги прилагат, се дават единствено и само в конкретния случай от председателя или негов заместник на специализирания съд. Естествено, е специализиран дотолкова, доколкото тези дела за тероризъм са подсъдни на специализирания съд. Това е от последните изменения на Наказателно-процесуалния кодекс. Уважаеми колеги, в докладите, които гледахме тук преди ваканцията, на Бюрото за контрол на специалните разузнавателни средства, съответно в Комисията към Народното събрание, някои от колегите тук участват в нея, бяха изнесени доста случаи, когато съдиите, ако не са убедени в пропорционалността на исканата мярка, постановяват отказ. Има немалко случаи на постановени откази. Това вече е факт и практика през последните три години вследствие на създаването на Бюрото за контрол на специалните разузнавателни средства и на проверката, която се извършва. Пак ще повторя, за да приключа: нека да задаваме въпроса едновременно с другите въпроси, които се задават в обществото, а не да говорим за злоупотреби, при положение че ние тук говорим публично, открито и сме една от малкото държави, които изнасят докладите на Бюрото, включително и с недадените разрешения или отказите, за да не задаваме въпрос после, когато се наложи: „А какво правеха службите? Защо не установихте с партньорските служби лицето Хикс, което е тук или в Европа? Той е тук от една или две години“. Благодаря Ви.
Господин Атанасов – първа реплика.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Лазаров, предизвиквате ме да Ви кажа, че има спящи клетки в България, но те са по върховете на службите, там са спящите клетки! Това е много сериозен проблем. Имаме отговорност като институция, която трябва да упражнява парламентарен контрол, но днес не се занимаваме с дейността на общата Комисия, в която участваме. А по отношение на сроковете: шест месеца са достатъчен срок да бъдат проверени каквито и да било данни. Вие казвате: „Оставете подслушването, има и други форми“. А я си представете, че се разреши проследяване три години! Ами, то бензинът на „Лукойл“ няма да стигне, за да се приложи такава мярка! Три години проследяване на едно лице! Да не говорим какви са способностите на Държавна агенция „Технически операции“. Половината от служителите й не познават улиците на София, но това пак е друга болна тема. Отново апелирам: колеги, нека не променяме общия ред за прилагане на специални разузнавателни средства. Вие казвате, че имало откази от някои съдилища за прилагане на СРС. Понеже някои от съдилищата отказват да дават разрешение, затова всичко да струпаме на специализирания съд, защото там не отказват?!
Втора реплика – господин Иванов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Колега Лазаров, доста наивно се опитвахте да ни убедите в необходимостта от удължаване на тези срокове. От Вашето изказване човек може да си направи заключение, че Вие давате изключително ниска оценка за работата на нашите служби. Аз не мога да дам такава оценка. Напротив, давам висока оценка и съм сигурен, че тези хора в сроковете, дадени сега по Закон, могат да си свършат работата и практиката го доказва. Ние действително питаме има ли, или няма спящи клетки. Отговорът им трябва да се получи много бързо, а не в рамките на три години. Три години да търсим има ли спяща клетка, извинявам се, ама тя няма да е спяща клетка, ами ще ни взриви! Ние трябва да мотивираме тези хора да свършат работата си много бързо и ефикасно, а не три години да ходят и да търсят дали някой ходи в джамията, или ходи някъде другаде. Това нещо се прави в рамките на няколко месеца – до шест месеца, до една година, каквито са сроковете в сегашния Закон. Какво ще правим три години?! Мисля и твърдя, че работещите по тази тематика служители са достатъчно подготвени, мотивирани на този етап, за да си вършат съвестно работата, а не да ни се налага да ги разпускаме и да им даваме възможност две, три или шест години да се мотат и да търсят нещо, което може би го няма. Дай Боже, да го няма. Не може по този начин да демотивираме служителите. Не приемам Вашите доводи за въвеждане на именно такива срокове. Благодаря.
Трета реплика – заповядайте, господин Янков.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Конкретната ми реплика към Вас, господин Лазаров, е във връзка с новите текстове в Преходните и заключителните разпоредби и промените в Закона. Смятате ли, че е достатъчен капацитетът на службите? Не трябва ли да се помисли отново за разглеждане на бюджета на държавата и за увеличаване на средствата? Създава се възможност за удължен срок за прилагане на специални разузнавателни средства, с това, което казвате – така поне изглежда, слушайки Ви – че сега тепърва службите ще започнат да работят по превенция и предотвратяване на действия на лица, свързани с радикализация, тероризъм, но според мен едва ли ще отречете, че до този момент службите работят. Не чух становището Ви, съвсем конкретно беше изказването на господин Атанасов по отношение възможността главният прокурор да е заявител на специални разузнавателни средства. С този текст – той не е изчерпателен – не е ясно по какъв начин главният прокурор ще бъде ангажиран, независимо че става въпрос за тероризъм. Това не е ли смесване на правомощията, каквито имат службите, и на държавното обвинение? Дали няма да постигнем смесване на работата на терен, тъй като все пак между службите има координация, а в голяма степен прокуратурата работи вследствие на получени информация и данни от службите. Благодаря Ви.
Дуплика – господин Лазаров. Преди това ми позволете, уважаеми колеги, да поздравим гостите на нашето пленарното заседание – децата от начално училище „Станислав Доспевски“ в град Самоков. [[Ръкопляскания.]] Продължете, господин Лазаров.
Благодаря, госпожо Председател. От изказванията останах с впечатление, че едва ли не текстът за увеличаване на срока за прилагане на специални разузнавателни средства единствено и само за предотвратяване на терористични актове означавал, че службите не работят! Това бяха изказванията. Уважаеми колеги, този текст е по вносител и е точно по настояване на представителите на службите. Излишно е да изпадаме в обвинения към службите, които са поискали срока, за да може да работят по-прецизно и задълбочено, и да ги обвиняваме, че не работят, каквото обвинение направихте в момента. Що се касае до бюджетното осигуряване, ако се бяхте заинтересовали преди две седмици, щяхте да видите, че има постановление на Министерския съвет, с което около 800 хил. лв., близо 1 млн. лв. са предоставени на една от службите за техническо обезпечаване. Можехте да искате да бъде отменено – по Вашата логика. Ще повторя в заключение: да, службите работят. В определена ситуация те имат необходимост да работят още по-спокойно, още по-успешно в техническото обезпечаване. Ще напомня и следното. Има проект на директива, който в края на тази година би трябвало Европейският парламент да приеме, който също касае въпроса за тероризма. По тази директива ние сме променили част от законодателството. Уважаеми колеги, службите работят в синхрон и в координация с другите партньорски служби. Една от основните критики при случилите се терористични актове е за това, че не се обменя информация и че недостатъчно добре се работи по определени лица, за които имало някаква информация, след това службите в Белгия и Франция се дезинтересирали по отношение на тези лица, които вследствие извършиха терористични актове. Поради това призовавам колегите да подкрепят този текст.
Други народни представители? Заповядайте за изказване, господин Казак.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми колеги, искам да обърна внимание, че текстът, както е предложен в чл. 21 от Закона за специалните разузнавателни средства, третира всички престъпления по Глава първа от особената част на Наказателния кодекс, а не само и единствено престъплението „тероризъм“.
Хайде да го прочетем пак.
Прочетете чл. 21, ал. 1, т. 2, към която се позовава т. 2 на ал. 3. Това касае сроковете за прилагане на СРС по отношение на деяния, свързани със защита на националната сигурност, по отношение на тежки умишлени престъпления по Глава първа от Наказателния кодекс, тоест не касае само и единствено престъпленията по чл. 108 и чл. 108а. С този текст ние даваме възможност да се удължи срокът за прилагане на СРС по всички разследвания, по всички престъпления по Глава първа от Наказателния кодекс. Може би е трябвало да се прецизира тук, ако наистина се касае да се даде възможност за по-дълго прилагане на СРС във връзка с престъпленията по чл. 108 и чл. 108а за тероризъм, може би е трябвало да се предвиди специален текст, че по чл. 108 и чл. 198а може да се удължи до 12 месеца, съответно до три години, но сега ние ще дадем възможност по всички престъпления по Глава първа от особената част да се удължи. Според мен, ако беше прецизиран текстът, нямаше да има такива спорове и такива опасения от колегите. Благодаря.
Реплики? Няма. Други народни представители? Дебатът е закрит. Подлагам на гласуване предложението на господин Белемезов по § 9. Комисията не го подкрепя. Гласували 118 народни представители: за 37, против 47, въздържали се 34. Предложението не е прието. Гласуваме неподкрепеното предложение на господин Дъбов и група народни представители. Гласували 110 народни представители: за 28, против 50, въздържали се 32. Предложението не е прието. Гласуваме неподкрепеното предложение на господин Атанас Атанасов. Гласували 111 народни представители: за 34, против 49, въздържали се 28. Предложението не е прието. И сега гласуваме § 8 и § 9 по редакцията на Комисията, съгласно доклада й. Гласували 119 народни представители: за 87, против 17, въздържали се 15. Предложенията са приети.
По § 10 има предложение на народния представител Димитър Делчев: „В § 10, т. 1 в новия чл. 138г на Закона за електронните съобщения се правят следните изменения: а) текстът на вносителя става ал. 1; б) създава се нова ал. 2 със следното съдържание: „(2) Не се допуска регистриране или активиране на телефонни номера, чрез които се предоставят предплатени телефонни услуги, на името на юридически лица.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение на народния представител Атанас Атанасов.
Оттеглям го.
Оттеглено е в залата. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 10: „§ 10. В Закона за електронните съобщения (обн., ДВ, бр. ...) се правят следните изменения и допълнения: 1. В Глава седма, Раздел III се създава чл. 138г: „Чл. 138г. Предприятията, предоставящи обществени телефонни услуги чрез фиксирани и/или мобилни наземни мрежи, нямат право да регистрират и/или да активират на името на един потребител повече от 10 телефонни номера, чрез които се предоставят предплатени телефонни услуги.“ 2. В чл. 251г: а) създава се нова ал. 2: „(2) Разрешението по ал. 1 се издава в срок до 24 часа от постъпване на мотивираното писмено искане, когато данните по чл. 251б, ал. 1 са необходими за предотвратяване и разкриване на престъпления по чл. 108а, ал. 1-4, ал. 6 и 7, чл. 109, ал. 3, чл. 110, ал. 1, предложение шесто, чл. 110, ал. 2, чл. 308, ал. 3, т. 1 и чл. 320, ал. 2 от Наказателния кодекс.“; б) досегашната ал. 2 става ал. 3; в) досегашната ал. 3 става ал. 4 и в нея думите „Алинея 2“ се заменят с „Алинея 3“; г) досегашната ал. 4 става ал. 5 и в нея думите „ал. 1 и 2“ се заменят с „ал. 1 и 3“; д) досегашните ал. 5 и 6 стават съответно ал. 6 и 7. 3. Създава се чл. 251г: „Чл. 251г. (1) В случаите на непосредствена опасност от извършване на престъпление по чл. 108а, ал. 1-4, ал. 6 и 7 чл. 109, ал. 3, чл. 110, ал. 1, предложение шесто, чл. 110, ал. 2, чл. 308, ал. 3, т. 1 и чл. 320, ал. 2 от Наказателния кодекс предприятията, предоставящи обществени електронни съобщителни мрежи и/или услуги, предоставят незабавен достъп до данните по чл. 251б, ал. 1 въз основа на искане на съответния ръководител на структурите по чл. 251в, ал. 1. (2) Искането по ал. 1 задължително съдържа: 1. правното основание за предоставяне на достъпа; 2. данните, които следва да се отразят в справката; 3. периода, който да обхваща справката; 4. определеното длъжностно лице, на което да се предоставят данните. (3) Ръководителите на структурите по чл. 251в, ал. 1 уведомяват незабавно органа по чл. 251г, ал. 1 или 3 за осъществения достъп, прилагат искането и излагат мотиви. (4) Данните по чл. 251б, ал. 1, предоставени по реда на ал. 1, се унищожават незабавно от структурите по чл. 251в, ал. 1, ако в срок от 24 часа бъде постановен отказ от органа по чл. 251г, ал. 1 или 3, за което се уведомява незабавно предприятието, предоставящо обществени електронни съобщителни мрежи и/или услуги. (5) В случаите по ал. 1-3 с разпореждането на органа по чл. 251г, ал. 1 или 3 се потвърждават извършените действия до момента.“ 4. В чл. 251д навсякъде след думите „251з, ал. 2“ се добавя „и на искането по чл. 251г, ал. 1“. 5. В чл. 251е: а) в ал. 1 навсякъде след думите „разпореждане за достъп“ се добавя „или искане по чл. 251г, ал. 1“; б) в ал. 2, изречение първо думите „чл. 251г, ал. 4, т. 3“ се заменят с „чл. 251г, ал. 5, т. 3“ и се създава изречение трето: „В случаите по чл. 251г, ал. 1 данните по чл. 251б, ал. 1 се изпращат незабавно след постъпване в предприятието на искането за достъп.“; в) в ал. 3 думите „чл. 251г, ал. 4, т. 3“ се заменят с „чл. 251г, ал. 5, т. 3“; г) в ал. 5 след думите „в разпореждането“ се добавя „или в искането по чл. 251г, ал. 1“; д) в ал. 6 след думите „разпореждането на съдията“ се добавя „или искането по чл. 251г, ал. 1“. 6. В чл. 251ж: а) в ал. 2 думите „чл. 251г, ал. 5“ се заменят с „чл. 251г, ал. 6“; б) създава се ал. 3: „(3) В случаите по чл. 251г, ал. 4 справката по чл. 251е, ал. 1, независимо дали представлява класифицирана информация, се унищожава незабавно от тричленна комисия в състав, определен от ръководителите на структурите по чл. 251в, ал. 1, за което се изготвя протокол. Протоколът се изпраща незабавно на председателя на съответния съд и се вписва в регистъра по чл. 251г, ал. 6.“ 7. В чл. 261а, ал. 4, т. 1 думите „чл. 251г, ал. 6“ се заменят с „чл. 251г, ал. 7“. 8. В чл. 261б, ал. 6 думите „чл. 251г, ал. 6“ се заменят с „чл. 251г, ал. 7“. 9. В чл. 301, ал. 3 след думите „Закона за Държавна агенция „Национална сигурност“ се поставя запетая и се добавя „по чл. 5 и 7 от Закона за военната полиция“, а след думите „на Държавна агенция „Национална сигурност“ се поставя запетая и се добавя „на служба „Военна полиция“.
Моля да проведем гласуването по § 10. Има ли изказвания по дебатирания параграф? Няма. Подлагам на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народния представител Димитър Делчев. Гласували 83 народни представители: за 4, против 31, въздържали се 48. Предложението не е прието. Следващото предложение от народния представител Атанас Атанасов е оттеглено. Подлагам на гласуване § 10, подкрепен от Комисията, със съответната редакция. [[Шум и реплики.]] В § 10 чл. 251г да се чете „251г прим” подкрепен от Комисията със съответната редакция. [[Шум и реплики.]] Гласували 88 народни представители: за 86, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието.
Господин Председателю, за уточнение: навсякъде, където е споменат чл. 251г – има „прим” в доклада, който аз не съм изчел. За протокола и стенограмата да бъде „чл. 251г'” в Закона за електронните съобщения по § 10. Продължаваме нататък. Комисията подкрепя текста на вносителя по § 11. Предложение на народния представител Димитър Лазаров, направено по реда на чл. 80, ал. 4, т. 2 от ПОДНС, в редакцията до 4 ноември 2016 г. Комисията подкрепя по принцип предложението. Комисията предлага да се създадат нови § 12 и 13: „§ 12. В Закона за оръжията, боеприпасите, взривните вещества и пиротехническите изделия се правят следните изменения и допълнения: 1. В чл. 11, ал. 2 се създава т. 11: „11. идентификационни данни за лицата, употребяващи огнестрелни оръжия по чл. 6, ал. 2 и ал. 3, т. 1 и 3, и боеприпаси за тях на стрелбища.“ 2. В чл. 95а: а) в ал. 2 след думите „протоколите по ал. 1“ се добавя „и идентификационни данни за лицата, употребяващи огнестрелни оръжия по чл. 6, ал. 2 и ал. 3, т. 1 и 3, и боеприпаси за тях“; б) алинея 3 се изменя така: „(3) Лицата по ал. 1 в срок до 10 работни дни след приключване на месеца представят на директора на ГДНП на МВР или на съответния началник на РУ на МВР, издал разрешението, данни от регистъра по ал. 2 за изтеклия месец по електронен път или на електронен носител.“; в) създава се ал. 7: „(7) Министърът на вътрешните работи определя с наредба условията и реда за предоставяне на данните от регистъра по ал. 2.“ § 13. В 6-месечен срок от влизането в сила на този Закон, министърът на вътрешните работи издава наредбата по чл. 95а, ал. 7 от Закона за оръжията, боеприпасите, взривните вещества и пиротехническите изделия.“ По § 12 по вносител има предложение на народния представител Атанас Атанасов: „В Преходни и заключителни разпоредби § 12 да отпадне.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 12, който става § 14. По § 13 по вносител има предложение на народния представител Атанас Атанасов: „В Преходни и заключителни разпоредби § 13 да отпадне.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 13, който става § 15. Комисията предлага да се създаде § 16: „§ 16. Параграф 12 влиза в сила 6 месеца след обнародването на Закона в „Държавен вестник“, с изключение на т. 2, буква „в“, която влиза в сила от деня на обнародването му.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на народния представител Димитър Лазаров за създаването на параграфи… Не! Преди това подлагам на гласуване създаването на § 11, подкрепен от Комисията. Гласували 86 народни представители: за 85, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Подлагам на гласуване предложението за създаването на нови параграфи 12 и 13. Гласували 85 народни представители: за 81, против няма, въздържали се 4. Предложението е прието. Следващото предложение е от народния представител Атанас Атанасов за Преходните и заключителни разпоредби – § 13 да отпадне, но аз разбрах, че то е оттеглено, господин Лазаров. [[Шум и реплики.]] Подлагам на гласуване предложението от народния представител Атанас Атанасов в Преходните и заключителни разпоредби § 13 да отпадне. Това предложение не е подкрепено от Комисията. [[Шум и реплики.]] Гласуваме § 12 по вносител. [[Силен шум и реплики.]] Прекратете гласуването! Подлагам на гласуване § 12 по вносител. [[Разговор между заместник-председателя Явор Хайтов и народния представител Димитър Лазаров.]] Точно така – подлагам на гласуване предложението на Атанас Атанасов за отпадане на параграфа по вносител. [[Шум и реплики.]] Гласували 83 народни представители: за 6, против 45, въздържали се 32. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 12, който става § 14. Гласували 85 народни представители: за 84, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Подлагам на гласуване, уважаеми колеги, предложението на народния представител Атанас Атанасов в Преходни и заключителни разпоредби § 13 да отпадне. Това предложение не е подкрепено от Комисията. Гласували 81 народни представители: за 2, против 44, въздържали се 35. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 13, който става § 15 и § 16, подкрепен от Комисията. Гласували 84 народни представители: за 84, против и въздържали се няма. Предложението е прието, а с това и целият Закон за противодействие на тероризма. Благодаря Ви, уважаеми колеги. Обявявам 30 минути почивка. В 12,00 ч. продължаваме със Законопроект за изменение и допълнение на Закона за рибарство и аквакултурите. Почивка до 12,00 ч. (След почивката.)
Моля, квесторите, поканете народните представители в зала. Има ли членове на Комисията по земеделието и храните в залата? Заповядайте, господин Христов. ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА РИБАРСТВОТО И АКВАКУЛТУРИТЕ. Процедура – заповядайте.
Процедура по т. 7 – Закона за изменение и допълнение на Закона за рибарството и аквакултурите. Нека да гласуваме допуск на изпълнителния директор на Агенцията за рибарството и аквакултури, за да чуем и неговото становище, евентуално ако има такова. Благодаря. [[Шум и реплики.]]
Обратно становище? Няма. [[Шум и реплики.]] Други гости ще каним ли, господин Христов? Не. Квесторите, тук ли е господинът? Няма го. Дайте знак, като се появи, и ще го поканим. [[Шум и реплики от БСП ЛБ.]] Господин Ерменков, Вие това предложение го правите в качеството си на член на Комисията? Елате да обясните по начина на водене.
Уважаема госпожо Председател, това предложение го правя в качеството си на народен представител, избран в Четиридесет и третото народно събрание, и с идеята, ако нещо, което като не член на Комисията по земеделието и храните, не ми е ясно, да се опитам да помоля изпълнителния директор тук да ми го разясни. Сега, дали той ще ни го разясни, или не, си е негов проблем, но мое право е да искам неговото присъствие тук, а дали той ще дойде, дали е тук, или не, процедурата съм я направил. Моля, подложете я на гласуване. Нямате основание да го отлагате. [[Реплики от ГЕРБ.]]
Уважаеми господин Ерменков, процедурата Ви е недопустима. Исканията за присъствие в зала и допускане с решение на Народното събрание на гости по отделни актове, които предстоят да бъдат дебатирани и гласувани, се прави от водещата комисия, на която е разпределен съответният закон. Освен изрични текстове има и трайно установена парламентарна практика. Тук е председателят на Комисията – заповядайте, господин Христов, да представите доклада на Комисията по земеделието и храните.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Представям на Вашето внимание „ДОКЛАД за първо гласуване на Комисията по земеделието и храните относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за рибарството и аквакултурите, № 654-01-136, внесен от народния представител Димитър Гечев на 6 декември 2016 г. Комисията по земеделието и храните проведе заседание на 7 декември 2016 г., на което обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за рибарството и аквакултурите, № 654 01 136, внесен от народния представител Димитър Гечев на 6 декември 2016 г. Към Законопроекта е приложена предварителна оценка на въздействието в съответствие с чл. 73, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. В работата на Комисията взеха участие: от Министерството на земеделието и храните – Свилен Костов, заместник-министър, Доротея Крачолова, директор дирекция „Морско дело и рибарство“, и Ивета Иванова, старши експерт в дирекция „Обща политика в областта на рибарството“. Законопроектът с мотивите към него беше представен от заместник министър Костов, който посочи, че предлаганите промени произтичат от необходимостта Република България да изпълни изискванията на Европейската комисия за подобряване на Механизма за събиране на данни за уловената и преработена рибна продукция. Това се явява предварително условие за допускане на финансирането и изпълнението на Програмата за морско дело и рибарство и следва да бъде изпълнено не по-късно от 31 декември 2016 г. В противен случай Европейската комисия може да вземе решение за спиране на всички или на част от междинните плащания по Приоритет 3: „Насърчаване на изпълнението на Общата политика в областта на рибарството“ на Програмата за морско дело и рибарство. В тази връзка със Законопроекта е предвидено информацията и икономическата статистика, която лицата, притежаващи разрешително за извършване на стопански риболов във водите на Черно море, са длъжни да предоставят в Изпълнителната агенция по рибарство и аквакултури, да бъде по образец, утвърден от изпълнителния директор на агенцията. Разширява се кръгът от данни, които лицата, развъждащи и отглеждащи риба и други водни организми, са длъжни ежегодно до края на месец януари да предоставят. Въвежда се задължение за предприятията за преработка на риба и други водни организми също ежегодно до края на месец януари да предоставят на ИАРА попълнен формуляр за икономическа статистика по образец. Предвидена е съответната административно-наказателна разпоредба за неизпълнение на новите изисквания. В последвалата дискусия народните представители Светла Бъчварова и Румен Христов отбелязаха, че до края на месец април фирмите задължително предоставят финансовите отчети, съдържащи голяма част от данните, които следва да бъдат събирани и поставиха въпроса дали не е възможно тези отчети да бъдат използвани за събиране на необходимата икономическа статистика. Заместник-министър Костов отговори, че изискванията за конкретните данни, заложени в Законопроекта, произтичат от съответните актове на Европейската комисия. Подобна информация е била събирана и досега, но липсата на задължителност за нейното предоставяне е давало основание на фирмите да отказват достъп до нея. Освен това, срокът, в който следва да бъде изпратена статистическата информация в Европейската комисия, е значително по-ранен. В заключение, след проведеното гласуване, Комисията по земеделието и храните с 14 гласа „за”, без „против” и 1 глас „въздържал се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за рибарството и аквакултурите, № 654-01-136, внесен от народния представител Димитър Гечев на 6 декември 2016 г.“ Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Христов. От името на вносителя, господин Гечев ще ни представи мотивите на Законопроекта.
Уважаема госпожо Председател, дами и господа народни представители! Законодателната инициатива е наложителна и е свързана със сключването на споразуменията за партньорство между България и Европейския съюз за периода 2014 – 2020 г., и Програмата за морското дело и рибарството 2014 – 2020 г. В съответните програмни документи са предвидени предварителни условия, посочени в Регламент ЕС 1380 от 2013 г. и Регламент ЕО 199 от 2008 г. Едното от предварителните условия е приемането на нова национална законодателна рамка, която да подпомага изготвянето и прилагането на многогодишна програма за събиране на данни. До този момент практиката е била в края на всяка календарна година изпълнителният директор на Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури да утвърждава образци за въпросници за икономическата статистика, съгласно изискванията на Европейската комисия. До този момент тези въпросници са били попълвани от лицата, притежаващи лиценз за извършване на стопански риболов и от лицата, развъждащи и отглеждащи риба. С предложените промени това задължение се налага и на предприятията за преработка на риба и други водни организми. Това е.
Благодаря Ви. Дебатът е открит. Госпожо Бъчварова, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Ще започна с това, че ние приехме в Комисията по земеделие да разгледаме в много спешен порядък предлаганите промени в Закона за рибарството и аквакултурите с мотива, който беше изложен вече в доклада, също така и от вносителя, че поредната санкция от Европейската комисия ще имаме поради факта, че не можем да предоставяме адекватна статистическа информация, която е необходимо да бъде съответно събрана и представена през месец януари, но това е едно, да Ви кажа, стандартно извинение, защо в последния момент администрацията изведнъж се сеща, че не може да свърши работата. Защо през месец декември в спешен порядък променяме закон? Тази администрация, виждате ли, почти цяла година не е направила нищо необходимо, за да види, че има някакъв проблем и съответно да предложи по стандартния ред промени в Закона за рибарството и аквакултурите – това ми е първото възражение. Второто, информацията, която следва да бъде предоставена, в по-голямата си част, както беше подчертано и в доклада, се намира в отчетите на самите фирми, които те предоставят по отношение на изискванията на Търговския регистър, и тя може да се ползва. Но тук, виждате ли, ние в януари месец трябва да сме готови и да изпреварваме тези отчети, за да ги предоставим и те да бъдат достоверни пред Европейската комисия. Това е нещо, което ми се струва, че е в тежест за бизнеса и може да доведе до сериозни грешки, при условие че се бърза в средата на януари да бъде реализирана тази информация. Освен това и досега Изпълнителната агенция има възможност да събира тази информация чрез заповед на изпълнителния директор на Агенцията. Забележете, 226 човека работят в тази Агенция. Какво правят те? Ние нямаме толкова оператори, които са юридически лица, и изискваме да променим Закона, за да съберем информация, която Европейската комисия ни изисква, и тя да бъде част от нашите задължения по Оперативна програма „Рибарство и аквакултури“. Има регистри. Тези регистри явно не се актуализират и не се знае колко са бенефициентите на програмата, или тези, които работят в сектора, щом ще въведем и санкция за неизпълнение на задължението да се предоставя информация. Лично мен ме притеснява, че в това Народно събрание толкова много санкции въведохме за бизнеса, че в крайна сметка те всеки месец могат да бъдат санкционирани по всякакъв повод. Много лошо впечатление ми направи преводът на Закона. Явно този, който е ползван за преводач на съответния регламент, не знае за какво става въпрос. Ако можете, Вие да ми обясните какво означава да се даде информация за броя на заетите, които не са получили заплащане? Тоест те са работили, техният труд е остойностен, но няма заплащане за техния труд. Що за информация е това? В кое законодателство? И в българското Вие полагате труд и накрая не получавате абсолютно никакво заплащане и затова трябва да дадете съответната информация. Или ако можете да ми кажете: какво означава информация за дълг и тегло на суровината по видове и произход? Ако някой ми го разясни – дълг и тегло на суровината. Вижте, ако Ви прочета за какво става въпрос, каква информация трябва да се събира, този бизнес ще го направим див и щастлив да успее да влезе в съответните изисквания на регламента. Брой на заети лица по националност. За какво ни е по националност? Защото в регламента пишело! Работно време, еквивалент на българското. Лица, които работят без заплащане и образование – това е в Законопроекта. Не знам дали може да се промени. Извинявайте, колеги, но ние в България имаме стандартни изисквания за информация, която статистиката събира, и трябва да се придържаме към нея. Не бих подкрепила такъв Законопроект, още повече че според мен администрацията може да си свърши работата към месец януари и да събере адекватната информация. Благодаря.
Реплики към госпожа Бъчварова? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Първото гласуване ще се състои утре в началото на пленарното заседание 9,00 ч. Преминаваме към следващата точка: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА УПРАВЛЕНИЕ НА ОТПАДЪЦИТЕ – продължение. До момента на второ гласуване са приети заглавието и от § 1 до § 17 включително. Докладвани са параграфи 18, 19 и 20, ведно с предложенията към тях. Проведено е гласуване по неподкрепеното предложение на господин Вили Лилков и господин Борислав Великов по § 18. Предстои гласуване на неподкрепеното предложение на господин Иван Станков по § 19 и следващите параграфи. Това е страница 13 от доклада. Подлагам на гласуване неподкрепеното предложение на господин Иван Станков. Гласували 76 народни представители: за 15, против 3, въздържали се 58. Предложението не е прието. Гласуваме параграфи 18, 19 и 20 в редакцията по доклада на Комисията. Гласували 82 народни представители: за 71, против 5, въздържали се 6. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 21, като в ал. 1 думите „по смисъла на Регламент (ЕС) № 1257/2013“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 22.
Изказвания? Няма. Гласуваме параграфи 21 и 22 в редакцията на Комисията. Гласували 83 народни представители: за 71, против 1, въздържали се 11. Предложенията са приети.
Предложение от народните представители Вили Лилков и Борислав Великов: „Създава се § 22а: „§ 22а. В чл. 58 ал. 3 се изменя така: „(3) Средствата по ал. 1, т. 1 се разходват целево за разделно събиране, повторна употреба, рециклиране и/или оползотворяване на съответните отпадъци. Средствата по ал. 1, т. 2 и ал. 2 се разходват за проекти и обекти за управление на отпадъци.” Комисията не подкрепя предложението.
Неподкрепените предложения има ли шанс да бъдат оттеглени? [[Реплика: „Не!“.]] Продължавате.
Параграф 23. Предложение от народните представители Вили Лилков и Борислав Великов: „В § 23 в чл. 59 се създава нова ал. 8: “(8) Размерът на продуктовата такса по ал. 1 се определя въз основа на необходимите материално-технически и административни разходи за разделно събиране, повторна употреба, рециклиране и/или оползотворяване на отпадъците.” Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 23: „§ 23. В чл. 59 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 се създава т. 6: „6. лицата, които не са представили доклад с фактически констатации по чл. 18, ал. 1.“ 2. В ал. 2 думите „т. 2-5“ се заменят с „т. 2-6“. 3. В ал. 6 накрая се добавя „както и изискванията на закона и подзаконовите нормативни актове по прилагането му“. 4. В ал. 7 навсякъде думите „полимерни торбички“ се заменят с „пластмасови торбички за пазаруване“. 5. Създава се ал. 8: „(8) Сроковете за издаване на заповедите по ал. 2 и 3, определени с наредбите по чл. 13, ал. 1, не се прилагат в случаите, когато е необходимо извършването на допълнителна проверка за изясняване на фактите и обстоятелствата.“
Изказвания? Заповядайте, господин Георгиев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Първо, искам да заявя, че предложението на колегите Лилков и Великов е абсолютно резонно и целесъобразно, и би следвало да се подкрепи. За какво иде реч? Източниците за финансиране на определени дейности произтичат от различни хипотези, бих могъл да кажа – едни са глобите, а други са таксите. Аз не виждам пречка защо таксите, които целево се събират, да не бъдат изразходвани целево. Защо ние не подкрепяме това правило? Мисля, че това е редно. Таксите от определен вид отпадъци, които се събират, би следвало да се изразходват за дейности точно за тези отпадъци. Ако става въпрос за глоби, както е в следващите хипотези на текста, който се предлага, то глобите да се изразходват за други дейности. Аз мисля, че това предложение е целесъобразно и би следвало да се подкрепи. Освен това, ако Ви прави впечатление, с измененията по чл. 59 относно § 23, които сега обсъждаме, ние разширяваме случаите, при които лицата, извършили някакво нарушение във връзка с дейности по управление на масово разпространение на отпадъци и потоци отпадъци, ние разширяваме случаите, когато те дължат съответната такса като санкции. Аз имам едно редакционно предложение – в ал. 1 към новосъздадената т. 6 да се добави: „както и лицата по чл. 14, ал. 2, т. 2 в случаите, когато организацията по оползотворяване не заплати определената й продуктова такса или част от нея“. Така ние ще защитим още по-пълно държавния интерес и ще дисциплинираме тези организации, които осъществяват съответната дейност. И нещо повече, ще ангажираме още повече и в по-голяма степен лицата, които се доверяват на тези организации, и те ще могат да изискват от организациите, които изпълняват техни задължения повече информация и повече отчет, ще следят работата на тези организации. Каква е сега практиката? Имаме три варианта на изпълнение на задължението по оползотворяване на отпадъците или три варианта на отговорността на производителя, или на лицето, пускащо на пазара съответните стоки. Единият вариант е да плати директно на държавата съответната такса в Предприятието за управление на дейностите по опазване на околната среда – ПУДООС, а другият вариант, е индивидуално да се нагърби със събиране в последствие оползотворяване и рециклиране на необходимото количество отпадъци, и третият вариант, е да предостави това свое задължение по договор на друго лице – така наречените „организации по оползотворяване на отпадъците“. Тези организации обаче се превърнаха в едни, меко казано, „касички“, които само събират пари, отчитат формално дейността. Това устройва лицата, които се доверяват на съответната организация. Събират се едни пари, разходват се незнайно как, а всъщност нямаме реални резултати в дейностите по управление на отпадъците. Ето защо аз предлагам тази редакция, която ще доведе до това да има контрол от страна на лицата, които се доверяват на съответната организация, както и тази организация да бъде ангажирана по-пряко и по-отговорно в дейностите по управление на отпадъците. Благодаря Ви.
Реплики? Господин Иванов, Вие имате изказване.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател! Уважаеми колеги, правя изказване във връзка с направените предложения, както на господин Георгиев, сега така и на господата Лилков и Великов, които бяха направени по време на Комисията. Продуктовата такса няма фискална функция, господин Георгиев и господин Лилков. Тя винаги се изразходва за проекти и обекти, за третиране на отпадъците и нейната цел е да се създаде икономически механизъм, чрез който да се стимулират производителите и вносителите да се организират в индивидуални колективни системи, от една страна. От втора страна, продуктовата такса има за цел стимулиране на производителите и вносителите да изпълняват целите за разделно събиране и рециклиране на отпадъците. Нещо много важно. Тя винаги, както казах преди малко, се изразходва за проекти и обекти за третиране на отпадъците съгласно чл. 58, ал. 3 от Закона за управление на отпадъците. Това е нещо много важно! Нейната цел, нейното налагане се заплаща в ПУДООС. Тези такси не са държавни такси по смисъла на Закона за държавните такси, за да бъдат приложими към тях разпоредбите на този Закон и правилата за формирането им. Съгласно § 2 от Преходните и заключителни разпоредби на Закона за държавните такси този Закон не засяга таксите, събирани от митници, банки и така нататък, и събирани по Закона за опазване на околната среда. Господин Лилков, мисля, че Ви отговорих по отношение на предложението на господин Георгиев, което той направи в залата. Искам да кажа, че предлаганият текст създава финансова и правна несигурност по отношение на производителите и вносителите, участващи в ООП. По отношение на тях възниква риск за заплащане не само на възнаграждение към програмата, но и на продуктова такса към ПУДООС, която е в значително по-голям размер, при положение че са изпълнили задълженията си съгласно Закона за управление на отпадъците и договорът, сключен с ООП. Предлаганият текст създава риск от натоварване с прекомерна финансова тежест на производителите и вносителите, които наброяват десетки хиляди фирми. Следва да се има предвид, че в повече от случаите лицензионните възнаграждения за плащане на организациите са в пъти по-малки от продуктовите такси на ПУДООС. Така че, не считам, че Законът трябва да бъде променян от направеното предложение от вносител, и Ви моля да оттеглите Вашите предложения, за да може да преминем към гласуване. Благодаря Ви.
Други изказвания? Заповядайте, господин Байрактаров.
Благодаря, госпожо Председател. Искам да обърна внимание на уважаемите народни представители на предлаганите промени в чл. 59, ал. 7. Какво гласи в момента текстът на чл. 59, ал. 7? Чета го дословно, за да Ви стане ясно, уважаеми колеги: „лицата, които пускат на пазара на територията на Република България полимерни торбички, заплащат продуктова такса за полимерни торбички по ред и в размер, определени с наредбата по ал. 1“. Какво ни се предлага сега в промяната на ал. 7? Терминът „полимерни торбички“ да бъде заменен с „пластмасови торбички“. Искам да попитам уважаемите вносители: полимерните торбички лесно разградим продукт ли са? Полимерите и пластмасата не са ли производни на един и същи продукт наречен „петрол“? Питам сега: кой и по какъв начин обслужва чрез тази промяна определен бизнес и определен род дейности? Отделно ми е много интересно кой и как по какви критерии ще определи кои са така наречените „пластмасови торбички за пазаруване“? Интересно, ако производителят напише само: „пластмасови торбички за непазаруване“, значи те ще бъдат освободени от такса? Извинявайте, но ако някой не ги чете тези закони, поне да не ни ги предлагат в този вариант. И така набързо – дайте да ги гласуваме, защото трябва да обслужим нечий бизнес и по-важно да ощетим държавата с неплащане на съответните такси. Просто това няма как да се случи! Скандалът ще е огромен. Затова, уважаема госпожо Председател, предлагам редакционна поправка: думите „полимерни торбички“ да останат, а след думата „полимерни“ в съществуващия и действащ сега текст да се добави „и пластмасови“. Няма нищо лошо и едните, и другите да си плащат, тъй като „полимери“ е по-общо понятие, обхваща много по-сериозна група трудно разградими продукти. Надявам се колегите да ме подкрепят, защото иначе това е изключителен скандал. Надявам се да ме разбирате и да подкрепите моята редакционна поправка, за да разширим обхвата и да бъдат обхванати двете понятия, да не допускаме произвол, който ще ощети страшно много българската държава и българската хазна. Надявам се да бъда подкрепен в това мое предложение, като остане съществуващото и прибавим... За да бъда разбран, уважаема госпожо Председател, пак ще прочета текста на ал. 7: „Лицата, които пускат на пазара на територията на Република България полимерни – тук добавяме „и пластмасови торбички“ – и по-нататък текстът си остава.
Това е действащият текст в момента. Вие правите допълнение към действащия текст. Проблемът е, че ние можем да правим редакционни предложения само към текстовете... Вариантът е да отпадне т. 4 на ал. 7. Ще си остане сега съществуващият текст, пък при нови изменения да се добави, освен ако от вносителите някой не иска да ни обясни разликата между „полимерни“ и „пластмасови“.
Аз Ви обясних каква е разликата. Вие сте от Плевен, там има рафинерия...
Няма как да допусна промяна на текст, който го няма. Той предлага редакция на сега съществуващия текст…
Какво искате да ми кажете сега?! Че Народното събрание трябва да приеме корупционна поправка и ние тук да стоим и да се правим, че може и не може!
Аз Ви казвам какви са възможностите, господин Байрактаров.
Това са възможностите!
Направете процедура изцяло да отпадне изменението по ал. 7. Това можете да направите.
Уважаема госпожо Председател, в този случай в предлаганите промени на ал. 7 предлагам да отпадне „полимерни торбички“, като остане само „пластмасови торбички“, без думите „за пазаруване“. Тоест те ще се прибавят към основния текст.
Това устройва ли Ви, колеги?
Аз всъщност точно това искам. Нищо повече не искам, за да обхванем всички понятия.
Така става. Дават знак от името на вносителите. Прочетете го още веднъж точно, за да го запишем в стенограмата.
Аз затова Ви го прочетох, за да няма объркване. Затова чета действащия текст, който ще стане: след „полимерни“ се добавя „и пластмасови торбички“.
Разбрахме се, че трябва да се направи редакция на ал. 7.
Ще кажа последното: предлагам „полимерни торбички“ в текста на вносителя да отпадне, а в израза „пластмасови торбички“ да отпаднат допълнителните думи „за пазаруване“. Да остане само „пластмасови торбички“ в текста на вносителя. Остава да пишем, че са и без дръжки.
Разбирам, че вместо израза „полимерни торбички“ предлагате „пластмасови торбички“, но да отпадне „за пазаруване“.
От текста на вносителите да отпадне „полимерни торбички“ и да се замени с „пластмасови“, да остане само „пластмасови торбички“, като отпадне „за пазаруване“.
Разбрах. Това е последната редакционна бележка. Има ли реплики към господин Байрактаров? Няма. Други народни представители? Няма. Дебатът е закрит. Преминаваме към гласуване. Подлагам на гласуване неподкрепените предложения на господин Лилков и господин Великов по изменение на чл. 58, ал. 3 и изменение на чл. 59. Те предлагат създаване на нова ал. 8. Това са неподкрепени предложения. Моля, гласувайте. Гласували 85 народни представители: за 20, против 8, въздържали се 57. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване предложението на господин Чавдар Георгиев, направено в залата, за допълнение на т. 6 в ал. 1 – след текста, който е по доклада на Комисията, да се сложи запетая и да се продължи: „както и лицата по чл. 14, ал. 2, т. 2 в случаите, когато организацията по оползотворяване не заплати определената й продуктова такса или част от нея“. Гласуваме предложеното допълнение от господин Георгиев. Гласували 92 народни представители: за 20, против 16, въздържали се 56. Предложението не е прието. Поставям на гласуване предложението на господин Байрактаров, който предлага в ал. 7 навсякъде думите „полимерни торбички“ да се заменят с „пластмасови торбички“ и да отпадне изразът „за пазаруване“. Гласуваме предложението на господин Байрактаров. [[Реплики в ГЕРБ и ПФ.]] Нямам действащия текст. Дайте го. Отменете гласуването, за да се уточним. [[Народният представител Димитър Байрактаров тръгва към трибуната.]] „Лицата, които пускат на пазара на територията на Република България – по-нататък става – пластмасови торбички, заплащат продуктова такса за пластмасови торбички по ред и в размер, определени...“.
Трябва да стане „полимерни и пластмасови торбички“.
В Директивата пише само „пластмасови“, няма „полимерни“. Това налага промяната.
Няма никакво значение, че в Директивата пише „пластмасови торбички“.
Господин Байрактаров, трябваше да направите предложение по съответния ред.
Директивата не ни казва, че не можем да предприемем по-строгите мерки. Хайде, нека да не се учим сега на европейско право! Директивата казва, че държавата членка може да...
А защо не направихте предложение между първо и второ четене в този смисъл?
Защото не мога да огрея на всички комисии, та да направя предложения между първо и второ четене. [[Възгласи в ГЕРБ: „Ееее!“.]] Коректното предложение е „полимерни и пластмасови“.
Господин Георгиев, Вие какво бихте казали?
То е едно и също.
Елате и направете реплика на неговото изказване, за да чуем Вашето мнение.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Вероятно семантично има голямо съвпадение между двата термина – „полимери“ и „пластмаса“.
Има ли химици тук?
Но вероятно някаква част от полимерите не са пластмаси… [[Реплика от народния представител Димитър Байрактаров.]] Точно това казвам и аз, а пластмасата е вероятно вид полимери. Това, че ние ще използваме и двата термина, според мен само ще улесни правоприлагането. Не виждам пречка да го гласуваме по този начин, както предлага колегата Байрактаров.
От името на вносителите пояснение? [[Реплики от вносителите.]] Колеги, след като сме Ви допуснали в залата, означава, че разчитаме на Вашето експертно мнение. Седите, слушате дебата, разбрахте къде се затрудняват… [[Шум и реплики.]]
Промяната е наложена от Директива за пластмасовите торбички. Просто следваме терминология, наложена от Директивата. Нищо друго не се променя по обхват и каквото и друго да било.
Може ли да остане „полимерни и пластмасови“?
Ние сме заложили стриктно терминологията на Директивата, но мисля, че не е в противоречие да бъдат и двете.
А има ли причина, ще бъде ли несъобразяване с Директивата, ако остане „полимерни и пластмасови“? [[Шум и реплики.]]
Не мога да преценя.
Благодаря Ви. Подлагам на гласуване предложението на господин Байрактаров в ал. 7 след думата „полимерни“ да се добави „и пластмасови“ и да отпадне текстът „за пазаруване“. Гласували 95 народни представители: за 79, против 5, въздържали се 11. Предложението е прието. Гласуваме редакцията на § 23 по доклада на Комисията, ведно с приетата промяна в залата в ал. 7.
Гласували 89 народни представители: за 80, против няма, въздържали се 9. Предложението е прието.
Предложение от народните представители Вили Лилков и Борислав Великов по отношение на § 24: „В § 24 в чл. 69: 1. Алинея 2 се изменя така: „(2) При получаване на разрешението по чл. 67 лицата, извършващи дейности с ОЧЦМ, представят банкова гаранция в размер на 5000 лв. на площадка.“ 2. Алинея 4 се изменят така: „(4) Банковата гаранция по ал. 2 се издава в полза на Министъра на околната среда и водите и се усвоява при наложена имуществена санкция с влязло в сила наказателно постановление за нарушение, извършено на съответната площадка от лицето, на което е издадено разрешението, когато санкцията не е заплатена доброволно – до размера на вземането.“ 3. В новата ал. 5 думите „след усвояването на банковата гаранция“ се заменят със „след получаване на писмено уведомление от министъра на околната среда и водите за усвояване на банковата гаранция“. Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 24, като в ал. 1, т. 10 думите „от заявителя“ се заличават.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на народните представители Вили Лилков и Борислав Великов, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 77 народни представители: за 9, против 38, въздържали се 30. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 24, подкрепен от Комисията със съответното изменение в ал. 1, т. 10. Гласували 80 народни представители: за 73, против няма, въздържали се 7. Параграф 24 е приет.
Комисията предлага да се създаде нов § 25: „ § 25. В чл. 70, ал. 3 думите „ал. 9“ се заменят с „ал. 11“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 25, който става § 26, като в ал. 3, т. 13 думите „с цел съответствието им с изискванията на закона“ се заличават. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 26, който става § 27. Комисията подкрепя текста на вносителя и предлага следната редакция на § 27, който става § 28: „§ 28. В чл. 73 се правят следните изменения и допълнения: 1. в ал. 2 думите „документите по чл. 69, ал. 1, т. 1 и 3“ се заменят с „документ по чл. 69, ал. 1, т. 1“. 2. в ал. 3 думите „документите по чл. 69, ал. 1, т. 1 и 3“ се заменят с „документ по чл. 69, ал. 1, т. 1, а след абревиатурата „ОЧЦМ” се добавя „ИУМПС и ИУЕЕО”. 3. В ал. 4 думите „ал. 8-10“ се заменят с „ал. 10-12“ 4. В ал. 5 думите „чл. 71, ал. 3“ се заменят с „чл. 71, ал. 4“, а думите „както и при неизпълнение на условията в разрешението“ и запетаята пред тях се заличават.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 28, който става § 29.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението на Комисията за създаване на нов § 25, както и параграфи 26, 27, 28 и 29 от доклада на Комисията. Гласували 74 народни представители: за 66, против няма, въздържали се 8. Параграфите не са приети.
Уважаеми господин Председател, тъй като има колеги, които не са успели да гласуват, ще помоля да подложите на прегласуване.
Режим на прегласуване. Гласували 89 народни представители: за 78, против няма, въздържали се 11. Параграфи от 25 до 29 включително по доклада на Комисията са приети.
Параграф 29. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 29, който става § 30. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 30, който става § 31, като в ал. 4, т. 3 думите „от заявителя“ се заличават. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 31, който става § 32: „§ 32. В чл. 79 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 думите „т. 2 и 4“ се заменят с „т. 4“. 2. В ал. 2 думите „а в случаите по чл. 78, ал. 3, т. 1, 2 и 7 заявлението се подава в едномесечен срок от настъпването на промяната“ се заличават. 3. Създава се ал. 4: „(4) Правата по издадените регистрационни документи или по откритата процедура по издаването им не може да се прехвърлят и/или преотстъпват. В случаите на правоприемство правата по регистрационния документ преминават върху правоприемника след писмено уведомяване на компетентния орган, който отразява служебно промяната чрез издаване на решение за изменение на регистрационния документ в срок 14 дни от датата на уведомяване за промяната.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 32, който става § 33: „§ 33. Създава се чл. 80а: „Чл. 80а. (1) Лицата, извършващи дейност като производител съгласно актовете на Европейската комисия, приети в съответствие с чл. 6, параграф 2 от Директива 2008/98/ЕО, подават до изпълнителния директор на ИАОС заявление на хартиен и на технически носител или по електронен път за вписване в регистъра по чл. 45, ал. 1, т. 10, в което посочват: 1. единен идентификационен код, наименование, седалище и адрес на управление, лице за контакт и адрес за кореспонденция; 2. вид, код и наименование на отпадъците, които се използват като входящ материал в дейност за оползотворяване; 3. акта, в съответствие с който производителят работи. (2) Към заявлението по ал. 1 се представя доказателство за наличието на система за управление по смисъла актовете на Европейската комисия, приети в съответствие с чл. 6, параграф 2 от Директива 2008/98/ЕО. (3) При нередовности в представените документи по ал. 1 или 2 изпълнителният директор на ИАОС в 15-дневен срок уведомява писмено лицето за това и определя срок за отстраняването им. (4) В 15-дневен срок от подаване на заявлението по ал. 1 или от отстраняване на нередовностите по ал. 3 изпълнителният директор на ИАОС или оправомощено от него длъжностно лице вписва заявителя в регистъра по чл. 45, ал. 1, т. 10.“
Изказвания? Заповядайте, господин Георгиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Искам да обърна внимание, че с предлагания текст в § 30 ние облекчаваме предпоставките за издаване на регистрационен документ за определен вид дейности по смисъла на чл. 33, ако не се лъжа, или чл. 35. С тези предпоставки ние отменяме изискването при регистрация на лице, което ще извършва дейности по отпадъци, да се изисква то да е добросъвестно към държавата и да получи удостоверение от съответната данъчна служба, че няма задължения към държавата. Няма логика ние да не искаме такова удостоверение. Знаете, че голяма част от тези лица, които се занимават с дейностите по отпадъците, са едва ли не в сивия сектор. Защо се отказваме да искаме удостоверение, че съответното лице е изрядно като данъкоплатец спрямо държавата? Това е една форма на предварителен контрол според мен, която показва, че лицата, които ще се занимават с тази чувствителна дейност, са добросъвестни и ще изпълняват правилно и задълженията си във връзка с управление на отпадъците. Предлагам в текста на § 30, в т. 1 буква „а“ да отпадне. Не може да нямаме предварителен контрол по отношение на лицата, които искат да бъдат регистрирани за съответните дейности – събиране, транспортиране, изгаряне и така нататък. На това искам да обърна внимание и моля наистина да разберете за какво идва реч и че трябва всички лица, които искат да извършват дейности по управление на отпадъците, да са изрядни още на етапа, когато кандидатстват за съответния документ, който ще им даде това право. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Георгиев. Реплики? Заповядайте от вносителите.
Удостоверението по ДОПК остава, просто се изисква по служебен път за намаляване на административната тежест, господин Георгиев.
Това го има в т. 2 на ал. 7 – в тридневен срок от постъпване на заявлението компетентният орган по ал. 5 да изиска по служебен път издаването на удостоверение. По-нататък го има в т. 2. [[Реплика от народния представител Чавдар Георгиев.]] Оттегляте си предложението. Има ли други изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текстовете на вносителя от § 29 до 32, които след подкрепа на Комисията и редакция по някои от тези параграфи, стават параграфи от § 30 до 33 включително, в нейния доклад. Гласували 77 народни представители: за 72, против няма, въздържали се 5. Параграфи от 30 до 33 включително по доклада на Комисията са приети.
Параграф 33. Предложение на народните представители Вили Лилков и Борислав Великов: „В § 33 в чл. 81: 1. В ал. 4 т. 9 се отменя; 2. Създава се нова ал. 7: „(7) При получаване на разрешението по ал. 1, лицата представят безусловна и неотменяема банкова гаранция за гарантиране постигане на целите за разделно събиране, повторна употреба, рециклиране и/или оползотворяване на масово разпространени отпадъци, за създаване на система по чл. 15 и обхващане на населението в нея”, като съответно се изменят и свързаните разпоредби (напр. чл. 82, ал. 1).“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 33, който става § 34: „§ 34. В чл. 81 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 4: а) точка 2 се отменя; б) създава се т. 11: „11. декларация за достоверност на данните по образец, утвърден от министъра на околната среда и водите.“ 2. В ал. 5 думите „ т. 1 – 5“ се заменят с „т. 1, 3, 4, 5“. 3. Създава се ал. 7: „(7) В тридневен срок от постъпване на заявлението компетентният орган изисква по служебен път издаването на удостоверение по чл. 87, ал. 6 от Данъчно-осигурителния процесуален кодекс за липса на задължения.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложение на народните представители Вили Лилков и Борислав Великов, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 76 народни представители: за 16, против 12, въздържали се 48. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване текста на вносителя за § 33, който след подкрепа и редакция от Комисията става § 35 в нейния доклад. Гласуваме § 34 по доклада на Комисията. Гласували 75 народни представители: за 71, против няма, въздържали се 4. Параграф 34 по доклада на Комисията е приет.
По § 34 – предложение от народните представители Лилков и Великов: „В § 34, в чл. 82: „1. В ал. 1 да се измени размерът на банковата гаранция, като се отчете пазарният дял на лицата, чиито задължения изпълнява съответната организация по оползотворяване, съответно на лицата, изпълняващи задълженията си индивидуално.“ Например: несъразмерно е да се изисква от един малък производител с годишен оборот от 100 000 лв. да внася банкова гаранция в размер на 200 000 лв. „2. Алинея 3 се изменя така: „(3) Банковата гаранция се издава в полза на министъра на околната среда и водите и се усвоява в следните случаи: 1. при неизпълнение на една или повече от целите по чл. 14, ал. 1, до размера на дължимите такси по чл. 59, ал. 1, т. 2 и 3 за неизпълнените цели; 2. при неизпълнение на задълженията за обхванато население в системите за разделно събиране, повторна употреба, рециклиране или оползотворяване, определени с наредбите по чл. 13, ал. 1, пропорционално на установеното неизпълнение в проценти.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 34, който става § 35, като в ал. 4 думата „минимум“ се заменя с „не по-късно от“.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложението от народните представители Вили Лилков и Борислав Великов, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 76 народни представители: за 10, против 15, въздържали се 51. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване § 34 по вносител, който става § 35 в доклада на Комисията. Гласували 81 народни представители: за 75, против няма, въздържали се 6. Параграф 35 по доклада на Комисията е приет.
Следва предложение от народните представители Лилков и Великов: „Създава се § 34а: „§ 34а. В чл. 84 ал. 1 се отменя.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 35, който става § 36. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 36, който става § 37. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 37, който става § 38. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 38, който става § 39. „§ 39. В чл. 90 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1, т. 2 накрая се поставя запетая и се добавя „за промени, които се отразяват в разрешението по чл. 81“. 2. В ал. 5 думите „ал. 2“ се заменят с „ал. 3“. 3. Алинея 6 се отменя.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 39, който става § 40: „§ 40. В чл. 91, ал. 1 се правят следните изменения и допълнения: 1. В т. 1 думите „не е изпълнено предписание на компетентните органи във връзка с воденето на отчетност на отпадъците в съответствие с изискванията на този Закон или наредбите по чл. 48, ал. 1 или чл. 13, ал. 1 или“ се заличават. 2. Създават се т. 7 и 8: „7. не е предоставена продължена или подновена банкова гаранция в 3-месечния срок по чл. 82, ал. 4; 8. не е подадено заявление в случаите по чл. 90, ал. 1.“ Комисията предлага да се създаде нов § 41: „§ 41. В чл. 102, ал. 1 думите „чл. 71, ал. 3“ се заменят с „чл. 71, ал. 4“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 40, който става § 42. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 41, който става § 43.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложение, направено от народните представители Вили Лилков и Борислав Великов, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 80 народни представители: за 23, против 14, въздържали се 43. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване параграфи от 36 до 40 по доклада на Комисията, предложението на Комисията за създаване на нов § 41 със съответното съдържание, както и параграфи 42 и 43 по доклада на Комисията. Гласували 78 народни представители: за 75, против няма, въздържали се 3. Параграфите от 36 до 43 включително по доклада на Комисията са приети.
По § 42 има предложение от народните представители Лилков и Великов: „В § 42, чл. 104, ал. 4 в края на изречението се добавя „и издава регистрационен документ“.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 42, който става § 44. По § 43 – предложение от народния представител Джевдет Чакъров. Предложението е подкрепено от Комисията. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 43, който става § 45: „§ 45. В чл. 107, ал. 1 се създават т. 5 и 6: „5. когато с влязло в сила наказателно постановление е установено, че е извършвана дейност като търговец или брокер с отпадък, който не е вписан в регистъра по 45, ал. 1, т. 6. 6. когато се установи, че лицето е декларирало неверни обстоятелства в декларацията си по чл. 104, ал. 1, т. 3.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за параграфи 44 и 45, като съответно се преномерират и стават параграфи 46 и 47. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 46, като съответно го преномерира на § 48. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 47, който става § 49: „§ 49. В чл. 133 се правят следните допълнения: 1. В ал. 1 се създава т. 7: „7. обръща, нарушава целостта, естетическия вид и/или запалва съдове за събиране на отпадъци.“ 2. В ал. 3: а) в т. 3 след абревиатурата „ОЧЦМ“ се поставя запетая и се добавя „ИУЕЕО, НУБА и/или ИУМПС“; б) създава се т. 5: „5. получава плащане в брой за предадени ОЧЦМ, когато общата стойност на сделките през съответната календарна година надвишава 100 лв.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 48, 49 и 50, като съответно ги преномерира на параграфи 50, 51 и 52.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложение от народните представители Вили Лилков и Борислав Великов, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 79 народни представители: за 18, против 11, въздържали се 50. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване параграфи от 44 до 52 включително по доклада на Комисията. Гласували 81 народни представители: за 74, против 2, въздържали се 5. Параграфи от 44 до 52 включително по доклада на Комисията са приети.
По § 51 – предложение на народните представители Вили Лилков и Борислав Великов: „В § 51, чл. 145, ал. 2 и 3 се изменят така: „(2) За нарушенията по ал. 1, т. 1-3, 5, 6, 8-11 се налагат имуществени санкции в размер от 3000 до 10 000 лв., а в останалите случаи по ал. 1 – от 1000 до 5000 лв. (3) При повторно нарушение по ал. 1, т. 1-3, 5, 6, 8-11 се налага имуществена санкция в размер от 9000 до 20 000 лв., а в останалите случаи по ал. 1 – от 2000 до 10 000 лв.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 51, който става § 53. Комисията подкрепя текста на вносителя за параграфи 52, 53, 54, 55 и 56, които стават съответно параграфи 54, 55, 56, 57 и 58. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 57, който става § 59: „§ 59. В Допълнителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: 1. В § 1: а) в т. 5 думите „всяко физическо“ се заменят с „едноличен търговец“; б) създава се т. 37а: „37а. „Рециклиране на кораби“ е дейност по пълно или частично разглобяване на кораби за скрап в съоръжение за рециклиране на кораби с цел оползотворяване на елементи и материали за преработване, подготовка за повторна употреба и повторна употреба при едновременно осигуряване управлението на опасни и други материали, като тази дейност включва свързани с нея операции, като складиране и третиране на компоненти и материали на място, но не включва тяхната допълнителна преработка или обезвреждане в отделни съоръжения.“ в) в т. 45 думите „всяко физическо“ се заменят с „едноличен търговец“; г) създава се т. 47: „47. „Национална информационна система Отпадъци“ (НИСО) е централизирана система на Изпълнителната агенция по околна среда за водене и подаване по електронен път на документи, изискващи се по този закон и подзаконовите нормативни актове по прилагането му.“ 2. В § 2 се създава т. 13: „13. Директива (ЕС) 2015/1127 на Комисията от 10 юли 2015 г. за изменение на Приложение II към Директива 2008/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно отпадъците и за отмяна на определени директиви (OB, L 184/13 от 11 юли 2015 г.) и Поправка на Директива (ЕС) 2015/1127 на Комисията от 10 юли 2015 г. за изменение на приложение II към Директива 2008/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно отпадъците и за отмяна на определени директиви (OB, L 297/9 от 13 ноември 2015).“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 58, който става § 60: „§ 60. В Преходните и заключителните разпоредби се правят следните изменения: 1. В § 16, текста преди т. 1 се изменя така: „Целите по чл. 32, ал. 1 се прилагат, както следва:“. 2. Параграф 22 се изменя така: „§ 22. Подаването на заявления и документи по електронен път се прилага след въвеждане в действие на НИСО, обезпечаваща тяхната обработка в съответствие с изискванията на Закона за електронния документ и електронния подпис.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 59, който става § 61. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 60, който става § 62.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване предложение на народните представители Вили Лилков и Борислав Великов, което не се подкрепя от Комисията. Гласували 79 народни представители: за 15, против 10, въздържали се 54. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване параграфи от 53 до 62 включително по доклада на Комисията. Моля, гласувайте. Гласували 83 народни представители: за 77, против няма, въздържали се 6. Параграфи от 53 до 62 включително по доклада на Комисията са приети.
„Преходни и заключителни разпоредби“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 61, който става § 63: „§ 63. В срок до шест месеца от влизането в сила на този закон общинският съвет приема решение за изпълнение на изискването по чл. 24, ал. 4, когато общината участва в повече от едно регионално сдружение.“ Параграф 62 – Комисията не подкрепя текста на вносителя. Комисията предлага следната редакция на § 62, който става § 64: „§ 64. Неприключилите към влизането в сила на този закон процедури по издаване и изменение на разрешения и регистрационни документи се прекратяват, когато заявените площадки за дейности с отпадъци не отговарят на изискванията на чл. 38, ал. 1, а платената такса се възстановява по искане на заявителя.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 63, който става § 65: „§ 65. (1) В 12-месечен срок от влизането в сила на този закон лицата, притежаващи разрешение по чл. 67, ал. 1, представят подновена банкова гаранция в размер съгласно чл. 69, ал. 2. (2) В тримесечен срок от влизането в сила на този закон лицата, притежаващи разрешение по чл. 67, ал. 1 за дейности с ИУЕЕО и ИУМПС, предоставят банкова гаранция в размер съгласно чл. 69, ал. 2. (3) При неизпълнение на разпоредбата по ал. 2 разрешението по чл. 67, ал. 1 на лицето, извършващо дейности с ИУЕЕО и ИУМПС, се отнема или се изменя служебно от компетентния орган, като се заличават дейностите с ИУЕЕО и ИУМПС. (4) Представените до влизане в сила на този закон банкови гаранции по чл. 82, ал. 1 се продължават или се подновяват не по-късно от един месец преди изтичане на срока на действие на банковата гаранция в съответствие с изискванията на чл. 82, ал. 4. (5) При непредставяне на продължена или на подновена банкова гаранция в срока по ал. 4 се прилага чл. 91, ал. 1, т. 7. (6) В 14-дневен срок от представянето на банкова гаранция по ал. 1 и 4 оригиналът на старата гаранция се връща заедно с писмо за освобождаването й.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 64, който става § 66. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага § 65 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като ал. 2 и 3 на нов § 65. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 66, който става § 67: „§ 67. Методиката и методите по чл. 31, ал. 3 се определят с наредбата по чл. 43, ал. 5 в 12-месечен срок от влизането в сила на този закон.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага § 67 да бъде отхвърлен, тъй като е отразен на систематичното му място като ал. 4, 5 и 6 на нов § 65.
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване текста на вносителя за наименование на подразделението „Заключителни разпоредби“, параграфи 63, 64, 65, 66, предложението на Комисията за отхвърляне на § 65 по вносител, тъй като е отразено в систематичното му място като ал. 2 и 3 на нов § 65, § 67 по доклада на Комисията и предложението на Комисията за отпадане на § 67 по вносител, тъй като е отразен на систематичното му място като ал. 4, 5 и 6 на нов § 65. Всичкото това, което Ви предлагам да гласувате, са предложения на Комисията и параграфи по нейния доклад. Да не пропуснем и наименованието на подразделение „Преходни и заключителни разпоредби“. Гласували 79 народни представители: за 74, против няма, въздържали се 5. Наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“ и параграфи 63, 64, 65, 66 и 67 по доклада на Комисията са приети. Остава последният параграф.
Господин Председател, предлагам процедура – да спрем до тук, и да продължим с този Законопроект утре по последния параграф. Благодаря.
Колеги, процедурата, разбирате всички, че е необходима с оглед изясняване на редакцията в т. 6 „Полимери и пластмаси“. Оказа се, че в залата няма компетентно лице, което може да ни ориентира какво гласуваме и какво правим. Заради това ще продължим утре с този Закон. Подлагам на гласуване процедурата, която господин Станислав Иванов предложи. Гласували 97 народни представители: за 88, против 9, въздържали се няма. Предложението е прието. [[Шум и реплики.]] Гостите вече са си отишли. Преминаваме към следващата точка: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЗАПАСИТЕ ОТ НЕФТ И НЕФТОПРОДУКТИ. Доклад на Комисията по енергетиката. [[Шум и реплики.]] Заповядайте, господин Николов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за запасите от нефт и нефтопродукти, № 602-01-51, внесен от Министерския съвет на 19 септември 2016 г. На заседание, проведено на 24 ноември 2016 г., Комисията по енергетика разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за запасите от нефт и нефтопродукти, № 602-01-51, внесен от Министерския съвет на 19 септември 2016 г. На заседанието присъстваха представителите на Държавната агенция „Държавен резерв и военновременни запаси“ Росица Станкова – заместник-главен директор на Главна дирекция „Държавни резерви, военновременни и задължителни запаси“; Румен Младенов – директор на дирекция „Административно-правно обслужване и европейска координация“. Законопроектът беше представен от Росица Станкова, която посочи, че с предложения Проект на Закона за изменение и допълнение на Закона за запасите от нефт и нефтопродукти ще се постигне ясна и точна редакция на разпоредбите на закона в съответствие с правото на Европейския съюз, ще се улесни прилагането му и ще се повиши ефективността в управлението на запасите от нефт и нефтопродукти. Предвижда се определянето на индивидуалните нива на запасите да подлежи на предварително изпълнение. Предлага се крайният срок за създаване на запасите да бъде променен от 30 април на 1 май. По този начин задължените лица ще следва да създават определените им нива на запаси до 1 май и ще се избегне съществуващото до момента едновременно съхраняване през месец април на запаси за стария и за новия период. Също така се въвеждат съкратени срокове за съдебни производства по обжалване на разпорежданията на председателя на Държавната агенция „Държавен резерв и военновременни запаси“. Продиктувани от необходимостта да се гарантира стриктно спазване на задълженията, които законът възлага на задължените лица, проектът включва промени и в административно-наказателните разпоредби. С оглед изпълнение на изискванията по чл. 21 от Директива на Съвета 2009/119/ЕО за съразмерност и възпиращ ефект на административните наказания в § 8 се предлага изменение на чл. 62, съгласно което глобите и имуществените санкции да са в размер на 500 лв. на тон върху количествата запаси, които не са били създадени или съхранявани от задължените лица. Действащата към момента санкция в двоен размер на левовата равностойност на запасите по пазарни цени е очевидно несъразмерна. Въз основа на гореизложеното и проведеното гласуване, Комисията по енергетика, с 14 гласа „за”, без „против” и 1 глас „въздържал се” предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за запасите от нефт и нефтопродукти, № 602-01-51, внесен от Министерския съвет на 19 септември 2016 г.“
Благодаря Ви, господин Николов. Доклад на Комисията по правни въпроси – господин Кирилов, слушаме Ви.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за запасите от нефт и нефтопродукти, № 602-01-51, внесен от Министерския съвет нa 19 септември 2016 г. На свое заседание, проведено на 23 ноември 2016 г., Комисията по правни въпроси обсъди цитирания Законопроект. На заседанието присъстваха от Държавната агенция „Държавен резерв и военновременни запаси” господин Румен Младенов – директор на дирекция „Административно-правно обслужване и европейска координация“ и госпожа Мариета Лекова – главен експерт в отдел „Горива и масла“. В дискусията взеха участие народните представители Христиан Митев и Чавдар Георгиев, които изразиха резерви по отношение на направените предложения в преходните и заключителни разпоредби, за изменение и допълнение на Търговския закон. В резултат на проведеното гласуване Комисията по правни въпроси с 8 гласа „за”, без „против“ и 4 гласа „въздържал се”, предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за запасите от нефт и нефтопродукти, № 602-01-51, внесен от Министерския съвет нa 19 септември 2016 г.“ Благодаря Ви.
И доклада на Комисията по европейски въпроси и контрол на европейските фондове.
Уважаеми колеги народни представители! „На свое заседание, проведено на 19 октомври 2016 г., Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за запасите от нефт и нефтени продукти, внесен от Министерския съвет. В заседанието на Комисията взеха участие: госпожа Росица Станкова, заместник-главен директор на Главна дирекция „Държавни резерви, военновременни и задължителни запаси” в Държавна агенция „Държавен резерв и военновременни запаси“ към Министерския съвет, и господин Румен Младенов, директор на дирекция „Административно-правно обслужване и европейска координация“ към същата Агенция. Предложеният Законопроект цели да внесе изменения, които са насочени към по-ясното и точно прилагане на част от разпоредбите на Директива на Съвета 2009/119/ЕО от 14 септември 2009 г., за налагане на задължение на държавите членки да поддържат минимални запаси от суров нефт и/или нефтени продукти. Следва да се има предвид, че горепосочената Директива e въведена от сега действащия Закон за запасите от нефт и нефтопродукти. В параграфи 1 и 2 от Законопроекта е предвидено да се въведат изменения и допълнения на ЗЗНН, с които да се разясни използваната терминология във връзка с разпорежданията за общите и индивидуалните нива на запасите, като актове на председателя на Държавна агенция „Държавен резерв и военновременни запаси“. Следва да се има предвид, че Агенцията изпълнява функциите на централна структура за управление на запасите, съответно тя осъществява контрол върху създаването, съхраняването, обновяването, ползването и възстановяването на запасите от нефт и нефтопродукти. Параграф 3 от настоящия Законопроект цели да внесе изменения, които са насочени към постигане на по-голяма яснота в прилагането на методите за изчисляване на среднодневния нетен внос и вътрешнообщностни пристигания и на среднодневното потребление, съответно за определяне нивата на запасите. Предвижда се крайният срок за създаване на запасите да бъде променен от 30 април на 1 май, като по този начин се избегне засичането на стар и нов период. С оглед на гореизложеното и в резултат на проведеното гласуване, Комисията по европейските въпроси и контрол на европейските фондове единодушно предлага с 14 гласа „за” на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за запасите от нефт и нефтопродукти, № 602-01-51, внесен от Министерския съвет на 19 септември 2016 г.“. Благодаря Ви за вниманието.
Колеги, дебатът е открит. Има ли народни представители, които желаят да вземат отношение? Не. Дебатът е закрит. Подлагам на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за запасите от нефт и нефтопродукти. Господин Велчев и останалите колеги, не си упражнявате правото на глас. Върви гласуване в момента. [[Шум и реплики.]] Гласували 82 народни представители: за 68, против няма, въздържали се 14. Законопроектът е приет на първо четене. Процедура – да.
Уважаема госпожо Председател, имам едно процедурно предложение, тъй като ни е останал около половин час. Очевидно е, че второ четене на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за електронните съобщения не може да бъде приключен сега. Ако може следващата точка, която е: Първо гласуване на промените в ЗУТ, да мине сега вместо десета точка.
Да разменим двете точки?
Законопроектът за електронните съобщения да стане първа точка за утре.
Колеги, това предложение е резонно, тъй като законопроектите на първо гласуване е добре тази седмица да ги минем, за да може идната седмица комисиите да заседават. Ще допълня предложението на господин Зеленогорски: т. 10 – Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за електронните съобщения, да стане т. 13. Първо да гледаме ЗУТ и Закона за държавната собственост, свързан с Конюшните. Гласували 89 народни представители: за 85, против 4, въздържали се няма. Предложението е прието. Господин Зеленогорски, слушаме Ви с доклада по Законопроекта. Има два законопроекта. За стенограмата: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТИ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА УСТРОЙСТВО НА ТЕРИТОРИЯТА. Вносители: Иван Кирилов Иванов и група народни представители, вторият Законопроект е на Министерския съвет.
Чета подред. Първо, този, който мина през Комисията още през юни – на господин Иван Иванов. „На свое редовно заседание на 14 април 2016 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за устройство на територията, внесен от Иван Иванов и група народни представители. В заседанието на Комисията взе участие госпожа Виолета Ангелиева – директор на дирекция „Технически правила и норми“ в Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Законопроектът предвижда при извършване на ремонт и рехабилитация на уличната мрежа задължително да се изграждат и предвидените в устройствените планове тротоари и велосипедни алеи, ако видът на извършваните ремонти позволява това. Целта на предложените промени е да се създадат по-добри условия за пешеходното и велосипедното движение. В становището, изразено от страна на Министерството на регионалното развитие и благоустройството, бе обърнато внимание на необходимостта от прецизиране на предложените разпоредби, тъй като при извършването на текущи ремонти е невъзможно да се изграждат велосипедни алеи. Предоставена бе информация, че в министерството е създадена работна група, която да подготви промени в нормативната уредба в тази област. Необходимо е да се синхронизират разпоредби, свързани с осигуряването и организацията на велосипедното движение не само в Закона за устройството на територията, но и в Закона за движение по пътищата, в Закона за пътищата, както и в подзаконовата нормативна уредба по тяхното прилагане и едва след това да се направят съответните промени. Въз основа на дискусията с 1 глас „за”, 2 гласа „против” и 7 гласа „въздържали се”, се предлага на Народното събрание Законопроект за изменение и допълнение на Закона за устройство на територията, внесен от Иван Иванов и група народни представители, да не бъде приет на първо гласуване.“ Сега ще Ви запозная с доклада по Законопроекта на Министерския съвет за промени в ЗУТ. „На заседание, проведено на 24 ноември 2016 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроект за изменение и допълнение на Закона за устройство на територията, внесен от Министерски съвет. В заседанието на комисията взеха участие представители на Министерството на регионалното развитие и благоустройството, на Камарата на архитектите в България, на Камарата на инженерите в инвестиционното проектиране, на Камарата на строителите, на Националното сдружение на общините в Република България, на Българската асоциация на кабелните комуникационни оператори и множество други граждански организации. Законопроектът бе представен от господин Николай Нанков – заместник-министър на регионалното развитие и благоустройството. Основна цел на Законопроекта е да се постигне облекчаване на административните процедури и да се намали административната тежест, като едновременно с това се повишат отговорността на общинските администрации и административният контрол върху дейността им, както и отговорността на неправителствения сектор, представен от проектантските браншови организации на архитектите и инженерите и от регистрираните фирми-консултанти в процесите на инвестиционното проектиране и строителството. Със Законопроекта се предвижда и отстраняването на съществуващи неточности и непълноти в действащите разпоредби, както и уеднаквяване на терминологията в някои от разпоредбите. Конкретизирани са условията за застрояване на сгради за временно обитаване по смисъла на Закона за туризма и места за предоставяне на социални услуги и други по смисъла на Закона за социалното подпомагане. Прецизирани са текстове, отнасящи се за изграждането на огради в урегулираните територии и при преструктуриране на жилищни комплекси, курортни, туристически и други селищни образувания. Прецизирани са и възможностите за разполагане на преместваеми обекти в поземлени имоти до реализирането на подробния устройствен план, както и текстове, отнасящи се до прилагането на заварени подробни устройствени планове след влизане в сила на общия устройствен план. Предложено е въвеждането на срокове за изпълнение на някои процедури, като срок за изпълнение на процедурата по съобщаване на проектите на устройствени планове от общинските администрации и за разглеждането им по преценка на главния архитект от общинския експертен съвет преди съобщаването, срок на действие на издадените разрешения за изработване на устройствени планове и на техни изменения, както и срок за одобряване на изменения в одобрения инвестиционен проект в обхвата на съществените отклонения. Съществено изменение се предвижда при категоризирането на строежите, като се предлага обединяване на първите три категории строежи в една категория с еднакви изисквания по отношение на оценката на съответствието, строителния надзор, въвеждането в експлоатация и административния контрол. Следващите три категории стават съответно втора, трета и четвърта със съответните изисквания към тях. Във връзка с промяната на категориите строежи са направени изменения и в други разпоредби на Закона, както и в други закони, в които са определени изисквания, свързани с видовете категории на строежите. Предложено е съгласуването на идейния инвестиционен проект да се извършва въз основа на предварителна оценка за съответствие на инвестиционния проект. Определен е 14-дневен срок за съгласуването, когато предварителната оценка се извършва от консултант, а в останалите случаи – когато оценката се извършва от експертен съвет, се запазва досегашният едномесечен срок. Предложено е оценката на съответствието по част „Енергийна ефективност“ да бъде част от комплексния доклад при определени условия в съответствие с изискванията на Закона за енергийната ефективност. С това се цели облекчаване на процедурата по оценяване на инвестиционните проекти и намаляване на административната и финансовата тежест върху възложителите. Определят се конкретните отговорности на компетентния орган по съгласуване на инвестиционните проекти, които се ограничават до проверка на съответствието им с предвижданията на подробния устройствен план и правилата и нормативите за застрояване. Оценяване на съответствието на инвестиционните проекти с останалите изисквания по реда на Закона се извършва от регистрирана фирма – консултант, или от експертен съвет по досегашния ред. Облекчава се процедурата за презаверяване на разрешение за строеж с изгубено правно действие, като се определят обективни критерии за презаверяване или за постановяване на отказ и се въвежда ограничение презаверяване на разрешението за строеж да може да се прави еднократно. Въвеждат се ред и условия за одобряване на плана за управление на строителните отпадъци и плана за безопасност и здраве, като с Преходните и заключителните разпоредби към настоящия Закон е предложено съответстващо изменение в Закона за управление на отпадъците. В Преходните и заключителните разпоредби към Закона за изменение и допълнение на ЗУТ са предложени промени и в закони, в които се отразяват направените в ЗУТ промени, като са направени допълнения в някои от разпоредбите за прецизирането им. Предвижда се Законът да влезе в сила в 6-месечен срок от обнародването му в „Държавен вестник“, като в този срок следва да се направят изменения и допълнения на подзаконовите нормативни актове за привеждането им в съответствие с промените в категориите на строежите. При обсъждането на Законопроекта в Комисията бяха представени становищата на присъстващите в заседанието професионални, браншови и граждански организации, които поставиха акцент на направените от тях предложения в хода на общественото обсъждане при подготовката на Законопроекта, които не са отразени във внесения. В хода на дискусията народните представители се обединихме около необходимостта от приемане на предложените промени, като при подготовката на Законопроекта за второ гласуване да бъдат взети предвид и целесъобразните предложения за изменение и допълнение в Закона, изразени в становищата на организациите, представени в заседанието на Комисията. С 13 гласа – „за“, без „против“ и „въздържали се“, се предлага този Законопроект за изменение и допълнение на Закона за устройство на територията, внесен от Министерския съвет, да бъде приет на първо гласуване.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Зеленогорски. Доклад на Комисията по околната среда и водите. Народният представител Силвия Хубенова.
„ДОКЛАД относно първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за устройство на територията, № 602-01-69, внесен от Министерския съвет на 4 ноември 2016 г. На свое редовно заседание, проведено на 8 декември 2016 г., Комисията по околната среда и водите разгледа на първо четене Законопроект за изменение и допълнение на Закона за устройство на територията, № 602-01-69, внесен от Министерския съвет на 4 ноември 2016 г. и разпределен на Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление, като водеща. На заседанието присъстваха: от МРРБ – госпожа Таня Милева, началник на политическия кабинет, инж. Милка Гечева, директор на ДНСК, господин Огнян Николов, началник отдел „Устройство на територията“, господин Пенчо Димитров, експерт същия отдел, и госпожа Елисавета Кисьова, началник отдел в дирекция „Правна“; от МОСВ: госпожа Силвия Стоянова, директор „Управление на отпадъците и опазване на почвите, госпожа Диана Панова, държавен експерт, и госпожа Гюлер Алиева, старши експерт в същата дирекция, както и господин Ивайло Петков, парламентарен секретар; Столичен общински съвет: госпожа Силвия Христова, председател на Комисия по архитектура, и госпожа Лорита Радева, председател на Комисия по околна среда; от Българската асоциация на кабелните и комуникационните оператори: госпожа Галя Маринова, председател на Управителния съвет; от Камарата на архитектите в България: арх. Борислав Игнатов, председател на Управителния съвет, и арх. Петкана Бакалова, заместник-председател на Управителния съвет, и от Движение защита на гражданите и държавата: господин Петьо Хаджиев и господин Мариян Йовчев. От името на вносителя Законопроектът и мотивите за неговото внасяне бяха представени от госпожа Милева, която посочи, че измененията и допълненията, които се предлагат са в изпълнение на мерките, предвидени в Плана за действие, с насоченост към основните проблемни области, възпрепятстващи нарастването на инвестициите, приет с Решение на Министерския съвет от 2016 г. Основна цел на Законопроекта е облекчаване на административните процедури и намаляване на административната тежест, едновременно с това се повишат отговорността на общинските администрации и административният контрол върху дейността им, както и отговорността на неправителствения сектор, представен от проектантските браншови организации и от регистрираните фирми – консултанти, в процесите на инвестиционното проектиране и строителството. Със Законопроекта се предвижда и отстраняването на съществуващи неточности и непълноти в действащите разпоредби и уеднаквяване на терминологията в някои от разпоредбите. За осигуряване на публичност и достъпност до актове, издавани от министъра на регионалното развитие и благоустройството и от областните управители, както и до одобрени от тях устройствени планове се въвежда изискване за поддържане на публични регистри от съответните администрации и публикуване на интернет страниците им на одобрените проекти на устройствени планове. В Законопроекта са конкретизирани условията за застрояване на сгради за временно обитаване по смисъла на Закона за туризма и места за предоставяне на социални услуги и други по смисъла на Закона за социалното подпомагане. С това се хармонизират разпоредби на Закона за устройство на територията и Закона за туризма и осигуряване на нормална среда за обитаване. Предложени са промени и с цел присъединяване на всички потребители към изградените ВиК мрежи и съоръжения, като от икономическа и регулаторна гледна точка това позволява повишаване ефективността на инвестициите, включително тези от европейските структурни и инвестиционни фондове, както и оползотворяване капацитета на инфраструктурата и постигането на съответствие с екологичните директиви. С предлаганото редуциране на категориите строежи ще се подпомогне и улесни прилагането на ЗУТ и ще се премахне необоснованото раздробяване на категориите, без да се оказва влияние върху качеството на инвестиционните проекти и на строителството. Предложено е и въвеждане на ред и условия за одобряване на плана за управление на строителните отпадъци и плана за безопасност и здраве, като с Преходните и заключителните разпоредби към настоящия Закон е предложено съответстващо изменение в Закона за управление на отпадъците. В Преходните и заключителните разпоредби са предложени промени в закони, в които се отразяват направените в ЗУТ промени, както и са направени допълнения в някои от разпоредбите за прецизирането им. Вносителят предлага Законът да влезе в сила в 6-месечен срок от обнародването му в „Държавен вестник“, както и в този срок ще се направят изменения и допълнения на подзаконовите нормативни актове за привеждането им в съответствие с промените в категориите на строежите. Отношение по внесения Законопроект взеха: госпожа Силвия Христова – относно проектите, параграф 5 и някои конкретни бележки; народният представител Димитър Танев – относно незаконното застрояване, увеличението на площите и оскъпяването на проектите, получил отговор от господин Огнян Николов, допълнен от господин Пенчо Димитров; народният представител Манол Генов – в подкрепа на господин Танев и относно възможността за свобода на избор, контрол и заплащането на проектите; народният представител Борислав Великов – относно размера на площите за застрояване; народният представител Чавдар Георгиев – относно административните изисквания за съоръжения в различните категории земи; господин Огнян Николов отговори на поставените въпроси от тримата народни представители, и народният представител Ерджан Ебатин – относно процедури по узаконяване и прехвърляне, получил отговор от госпожа Милка Гечева. След прекратяване на дискусията и проведената процедура по гласуване Комисията по околната среда и водите с 13 гласа „за“, без „против“ и 3 „въздържали се“ подкрепи Законопроекта и изрази следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за устройство на територията, № 602-01-69, внесен от Министерския съвет на 4 ноември 2016 г.“
Благодаря Ви, уважаема госпожо Хубенова. От Комисията по земеделието и храните нямаме доклад. Становище от името на вносителите. Заповядайте, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Надявам се за малко внимание, тъй като знам, че сме в края на работния ден и много от Вас вече са проектирали своите умове към следващата работа, която ще имат след 14,00 ч. Става въпрос за Законопроект, който е внесен още преди година и половина. Той е свързан с това, че нашето предложение – моето и на група народни представители, там, където по ПУП-овете има проектирани тротоари и велосипедни алеи, съответно строителството и тяхното изграждане да стане задължително, защото сега това не е. Всички аргументи в полза на това предложение са ясни. От една страна, се пестят много ресурси. Вие знаете и сте виждали много често във Вашите избирателни райони и населени места как една улица и един тротоар в рамките на една година могат три пъти да се строят, след това да се изкърпват и след това отново да се строят. От една страна, можем да помислим, че става въпрос за недобро планиране, на второ място, разбира се, можем да си помислим, че става въпрос и за определени корупционни практики. Вторият аргумент е, че всички ние в голяма степен според мен знаем как изглеждат европейските градове. Там велосипедните алеи, велосипедното движение е част от цялата транспортна инфраструктура и по един естествен начин е вплетено в движението, а тук, при нас, велосипедни алеи и тротоари в голяма степен се правят на парче. С нашето предложение искаме да задължим строителите тогава, когато има ПУП-ове, задължително да ги изграждат. Един от аргументите в Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление да не се приеме Законопроектът е становище на Министерството на регионалното развитие и благоустройството, които са заявили, че вече има създадена работна група, която ще излезе със становище, и да се изчака нейното решение. Година и половина вече тази работна група не е излязла със становище. Знаете твърдението: ако искате някаква работа в България да не се свърши, създайте работна група. Аз съм песимист, че тази работна група ще излезе с някакви достатъчно експертни становища. Финално, искам да Ви помоля, наистина може би в края на този парламент, да подкрепите това предложение. Смятам, че философията е смислена. Всички ние сме за това нашите градове да изглеждат по-европейски, по-уютно, по-спокойни, по-екологично чисти. Вярвам, че всички колеги от парламентарните групи ще подкрепите това предложение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Иванов. Има ли изказвания? Няма. Закривам разискванията и определям на основание чл. 69 утре, 16 декември 2016 г., от 9,00 ч. гласуване.
Преминаваме към следващата точка: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ДЪРЖАВНАТА СОБСТВЕНОСТ. Има доклад на Комисията по правни въпроси. Господин Кирилов, моля Ви да представите в резюме доклада. Колеги, само един доклад е, също първо гласуване, утре ще го гласуваме. Процедурно предлагам минута-две да удължим заседанието до приключване на дебата и по тази точка.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавната собственост, № 602-01-62, внесен от Министерския съвет на 26 октомври 2016 г. На свое заседание, проведено на 7 декември 2016 г., Комисията по правни въпроси обсъди цитирания Законопроект. На заседанието присъстваха от Министерството на регионалното развитие и благоустройството: госпожа Таня Милева – началник на Политическия кабинет, господин Тодор Стоянов – директор на дирекция „Държавна собственост“, и госпожа Даниела Петрова – началник на отдел „Отчуждаване и разпореждане“. Законопроектът беше представен от госпожа Таня Милева, която отбеляза, че с него се въвежда забрана за участие като самостоятелни кандидати или участници в една и съща тръжна процедура на „свързани лица“ при отдаването под наем или при извършването на разпоредителни действия с държавни имоти. Тя посочи, че поводът за изготвянето и внасянето на тези разпоредби е одитен доклад на Сметната палата, в който са отправените предложения. Предлага се прекратяването на съсобственост чрез продажба на имоти – частна държавна собственост, с данъчна оценка над 10 000 лв. да се извършва със съгласието на изпълнителния директор на Агенцията за приватизация и следприватизационен контрол като задължителен елемент от фактическия състав на процедурата. Цели се ограничаване на кръга на субектите, които биха могли да придобиват безвъзмездно право на собственост върху имоти – частна държавна собственост. Предвижда се възможност за отмяна на актове за общинска собственост по административен ред от областния управител, когато незаконосъобразно е актуван имот – държавна собственост, като общинска собственост. В обсъждането взеха участие народните представители Христиан Митев, Чавдар Георгиев, Емил Димитров, Данаил Кирилов и Михаил Миков. В отговор на поставения въпрос от господин Георгиев, господин Стоянов посочи, че Агенцията за приватизация и следприватизационен контрол разполага с необходимия експертен и административен опит да предоставя становища и да бъде в помощ на областните управители. Народният представител Данаил Кирилов изрази становище относно премахване на прага от 10 000 лв. на данъчната оценка като критерий за изразяване на съгласие от Агенцията за приватизация и следприватизационен контрол при прекратяване на съсобствеността. В хода на дискусията народните представители изразиха подкрепата си за внесения Законопроект. В резултат на проведеното гласуване Комисията по правни въпроси с 11 гласа „за”, без „против“ и „въздържали се” предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за държавната собственост, № 602-01-62, внесен от Министерския съвет на 26 октомври 2016 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря, господин Кирилов. Дебатът е открит. Има ли народни представители, които желаят да вземат отношение? Не. Закривам дебата. На основание чл. 69 гласуването ще бъде утре в 9,00 ч. Съобщение за Парламентарен контрол на 16 декември 2016 г., петък, 11,00 ч. Пръв ще отговаря заместник министър-председателят по координация на европейските политики и институционалните въпроси и министър на образованието и науката в оставка Меглена Кунева на един въпрос от народния представител Магдалена Ташева. Министърът на културата в оставка Вежди Рашидов ще отговори на два въпроса от народните представители Георги Кадиев и Вили Лилков. Министърът на труда и социалната политика в оставка Зорница Русинова ще отговори на един въпрос от народния представител Иван Славов Иванов. Министърът на земеделието и храните в оставка Десислава Танева ще отговори на три въпроса от народните представители Бойка Маринска, Димитър Делчев и Вили Лилков. На основание чл. 92, ал. 3 и чл. 95, ал. 2 от Правилника отлагане на отговори със седем дни са поискали: - заместник министър-председателят по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи в оставка Румяна Бъчварова – на шест въпроса с писмен отговор от народните представители Мартин Димитров; и Настимир Ананиев и Антони Тренчев [[пет въпроса]] ; - заместник министър-председателят по европейските фондове и икономическата политика в оставка Томислав Дончев – на въпрос с писмен отговор от народния представител Мартин Димитров; - министърът на регионалното развитие и благоустройството в оставка Лиляна Павлова – на пет въпроса с писмен отговор от народните представители Филип Попов, Красимир Богданов, Настимир Ананиев и Антони Тренчев [[три въпроса]] ; - министърът на околната среда и водите в оставка Ивелина Василева – на пет въпроса с писмен отговор от народните представители Чавдар Георгиев и Настимир Ананиев и Антони Тренчев [[четири въпроса]] ; - министърът на енергетиката в оставка Теменужка Петкова – на шест въпроса с писмен отговор от народните представители Мартин Димитров и Петър Славов, Кирил Цочев, Настимир Ананиев и Антони Тренчев [[четири въпроса]] ; - министърът на правосъдието в оставка Екатерина Захариева – на един въпрос с писмен отговор от народните представители Настимир Ананиев и Антони Тренчев; - министърът на икономиката в оставка Божидар Лукарски – на един въпрос с писмен отговор от народния представител Кристиан Вигенин; - министърът на труда и социалната политика в оставка Зорница Русинова – на три въпроса с писмен отговор от народните представители Мартин Димитров и Петър Славов, и Настимир Ананиев и Антони Тренчев [[три въпроса]] ; - министърът на здравеопазването в оставка Петър Москов – на два въпроса с писмен отговор от народните представители Настимир Ананиев и Антони Тренчев; - министърът на младежта и спорта в оставка Красен Кралев – на четири въпроса с писмен отговор от народните представители Настимир Ананиев и Антони Тренчев; - министърът на туризма в оставка Николина Ангелкова – на три въпроса с писмен отговор от народните представители Настимир Ананиев и Антони Тренчев; - министърът на земеделието и храните в оставка Десислава Танева – на три въпроса с писмен отговор от народните представители Настимир Ананиев и Антони Тренчев; - министърът на културата в оставка Вежди Рашидов – на шест въпроса с писмен отговор от народните представители Вили Лилков, Настимир Ананиев и Антони Тренчев [[пет въпроса]] . Поради участие в Кризисния щаб на място, сформиран във връзка с възникналия инцидент на гара Хитрино и обявеното бедствие в района, в заседанието за парламентарен контрол няма да участва заместник министър-председателят по коалиционна политика и държавна администрация и министър на вътрешните работи в оставка Румяна Бъчварова. Поради предварително поети ангажименти от международен характер, в заседанието за парламентарен контрол няма да участват заместник министър-председателят по европейските фондове и икономическата политика в оставка Томислав Дончев и министърът на здравеопазването в оставка Петър Москов. Поради предварително поети ангажименти, в заседанието за парламентарен контрол няма да участват министърът на енергетиката в оставка Теменужка Петкова, министърът на околната среда и водите в оставка Ивелина Василева, министърът на икономиката в оставка Божидар Лукарски и министърът на правосъдието в оставка Екатерина Захариева. Поради отсъствие от страната, в заседанието за парламентарен контрол няма да участва министърът на регионалното развитие и благоустройството в оставка Лиляна Павлова. Утре редовно пленарно заседание, начален час 9,00 ч. Закривам заседанието. [[Звъни.]]