Slib poslance Vážené kolegyně, vážení kolegové, než přistoupíme k programu 39. schůze Poslanecké sněmovny, chtěl bych vás informovat, že dne 14. ledna t. r. zanikl poslanecký mandát Josefu Vozdeckému. V této souvislosti je nutno učinit některé ústavní kroky. Jedním z nich je slib nové poslankyně. Proto žádám předsedkyni mandátového a imunitního výboru poslankyni Miroslavu Němcovou, aby nás seznámila s kroky, které tento výbor učinil, a poté přečetla Ústavou předepsaný slib, který paní poslankyně složí do rukou předsedy Poslanecké sněmovny. Prosím, paní předsedkyně, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, vážení členové vlády, dne 14. ledna roku 2016 byl předsedovi Poslanecké sněmovny doručen notářský zápis, kterým se vzdal mandátu poslance Parlamentu České republiky inženýr Josef Vozdecký. Tímto dnem zanikl panu Josefu Vozdeckému poslanecký mandát, který nabyla náhradnice za hnutí ANO 2011 za kraj Plzeňský paní Mgr. Miloslava Rutová. Mandátový a imunitní výbor na své 33. schůzi konané dne 19. ledna 2016 přijal usnesení č. 140, ve kterém konstatoval, že podle ustanovení § 3 a § 6 písm. c) zákona č. 90/1995 Sb., o jednacím řádu Poslanecké sněmovny, ve znění pozdějších předpisů, zanikl mandát poslance Parlamentu České republiky panu inženýru Josefu Vozdeckému. Konstatuje zároveň, že na tento uvolněný poslanecký mandát nastupuje náhradnice paní Mgr. Miloslava Rutová, které dne 14. ledna roku 2016 vznikl mandát poslankyně Parlamentu České republiky. V souladu s ustanovením § 4 zákona o jednacím řádu Poslanecké sněmovny složí paní poslankyně Miloslava Rutová poslanecký slib. Prosím nyní paní poslankyni, aby předstoupila před Poslaneckou sněmovnu a složila Ústavou předepsaný slib, a současně prosím pana předsedu Poslanecké sněmovny, aby přijal slib nové paní poslankyně. Vás, dámy a pánové, chci požádat, abyste povstali. Text slibu zní takto: Slibuji věrnost České republice. Slibuji, že budu zachovávat její Ústavu a zákony. Slibuji na svou čest, že svůj mandát budu vykonávat v zájmu všeho lidu a podle svého nejlepšího vědomí a svědomí. [[Poslanci v lavicích povstávají. Poslankyně Rutová předstupuje před poslanecké lavice a podáním ruky předsedovi Poslanecké sněmovny stvrzuje slib, který poté podepisuje.]] Vážená paní poslankyně, blahopřeji vám a přeji vám hodně úspěchů ve vaší poslanecké práci.
Děkuji. I já bych rád mezi námi uvítal paní poslankyni Miloslavu Rutovou. Popřeji jí v poslanecké práci hodně úspěchů. Nyní budeme pokračovat v projednávání 39. schůze. Nyní přistoupíme k určení dvou ověřovatelů této schůze - návrh, aby jimi byli paní poslankyně Jana Černochová a pan poslanec Pavel Čihák. Má někdo jiný návrh? Není tomu tak. Rozhodneme v hlasování číslo 1, které jsem zahájil, a ptám se kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 1. Z přítomných 150 pro 135, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že ověřovateli 39. schůze Poslanecké sněmovny jsme určili paní poslankyni Janu Černochovou a pana poslance Pavla Čiháka. Nyní přistoupíme k omluvám, které došly předsedovi Poslanecké sněmovny. Z poslankyň a poslanců se omlouvají: paní Margita Balaštíková ze zdravotních důvodů, Marek Benda z rodinných důvodů, Ivan Gabal z důvodu zahraniční cesty, Vlastimil Gabrhel ze zdravotních důvodů, Gabriela Hubáčková do 15 hodin z pracovních důvodů, pan Miloslav Janulík do 18.30 z pracovních důvodů, místopředsedkyně Jaroslava Jermanová z pracovních důvodů, Rom Kostřica z pracovních důvodů, František Laudát z pracovních důvodů, Květa Matušovská ze zdravotních důvodů, Martin Novotný ze zdravotních důvodů, Pavlína Nytrová ze zdravotních důvodů, do 17 hodin Ivan Pilný z pracovních důvodů, Antonín Seďa z důvodu zahraniční cesty na celý den stejně jako Pavel Šrámek z důvodu zahraniční cesty a Jiří Štětina z osobních důvodů. Do 19 hodin se omlouvá z pracovních důvodů Josef Zahradníček. Z členů vlády se omlouvají: Pavel Bělobrádek ze zdravotních důvodů, ministr Jan Mládek z důvodu zahraniční cesty, z pracovních důvodů Svatopluk Němeček, do 16.30 z pracovních důvodů Dan Ťok a mezi 15.15 a 17.45 z pracovních důvodů paní ministryně Kateřina Valachová. Nyní přistoupíme ke stanovení pořadu 39. schůze, jehož návrh je uveden na pozvánce. Nejdříve bych vás chtěl informovat o návrzích, na kterých se shodlo dnešní politické grémium. Navrhujeme zařadit do 39. schůze Poslanecké sněmovny sněmovní tisky 637 a 638, návrhy zákonů o veřejných zakázkách, jsou ve druhém čtení, a to na středu 27. ledna jako první a druhý bod ve 14.30. Dále pevně zařadit bod 125 návrhu pořadu, sněmovní tisk 649. Jde o návrh zákona o dani z přidané hodnoty, první čtení, dnes na 20. hodinu. Dále, aby Poslanecká sněmovna jednala a meritorně i procedurálně hlasovala o všech návrzích dnes i po 19. hodině. To je z mé strany vše. Nyní budeme pokračovat v návrzích, které předkládají jednotliví poslanci. Jako první se hlásí k pořadu schůze pan poslanec Karel Fiedler. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobrý den. Děkuji za slovo, pane předsedající. Dobré odpoledne, dámy a pánové. Chtěl bych za poslanecký klub Úsvit navrhnout na pořad této schůze Poslanecké sněmovny datum na příští úterý 26. ledna jako první jednací bod dne, a to z toho důvodu, aby byl dostatečný časový prostor pro vládu připravit se na odpovědi. Na základě usnesení 642 Poslanecké sněmovny z 25. schůze 12. února 2015 bod s názvem Informace vlády České republiky o migrační situaci a problémech této záležitosti. Poslanecká sněmovna přijala toto usnesení v únoru loňského roku a poslední projednávání bodu s touto tematikou - neříkám ani přímo bodu na základě tohoto usnesení - v Poslanecké sněmovně bylo, tuším, v září nebo v říjnu loňského roku. Od té doby, jestli dobře počítám, uběhly čtyři měsíce a žádné informace od vlády tato Sněmovna neobdržela. Já z tohoto důvodu jménem poslaneckého klubu Úsvit navrhuji zařazení tohoto bodu - opakuji, z důvodu, aby vláda měla možnost připravit se na tyto odpovědi nebo na tuto zprávu - jako první bod příští úterý 26. ledna. Očekáváme, že vláda České republiky nás bude informovat o tom, jak je připravená nebo jaké záměry má při řešení migrační krize, protože ze všech stran slyšíme - já si dovolím zdůraznit - reálné informace o tom, že migrační vlna, které jsme byli svědky v loňském roce, v tomto roce může dosáhnout daleko větších dimenzí. [[(14.10 hodin)]] Pokládám za naprosto legitimní, obzvláště je-li k tomu usnesení Poslanecké sněmovny, aby vláda o svých záměrech, krocích a o tom, jak je na toto připravena, informovala Poslaneckou sněmovnu. Věřím, že podpoříte tento návrh bodu, protože v tom případě by asi řada z vás negovala usnesení, pro které jste hlasovali, když Poslanecká sněmovna toto usnesení 642 v loňském roce přijala. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Fiedlerovi. Nyní paní poslankyně Miroslava Němcová. Poté s přednostním právem pan poslanec Karel [[Marek]] Černoch. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vážený pane místopředsedo, vážené dámy a vážení pánové, předstupuji před vás za poslanecký klub Občanské demokratické strany s návrhem na zařazení nového bodu do programu naší schůze. V podstatě se jedná o to, co zde zmiňoval před chvílí pan kolega Fiedler. Já bych chtěla pouze upřesnit, že ono usnesení č. 642 je z 12. února 2015. V tomto usnesení ukládáme vládě v bodě č. II, aby průběžně informovala Poslaneckou sněmovnu o postojích, které bude obhajovat na všech zahraničních jednáních zabývajících se bezpečnostní a imigrační politikou. Vzhledem k tomu, že toto usnesení není naplňováno, přestože jsme se o to několikrát snažili a několikrát jsme tento bod navrhovali na jednání Poslanecké sněmovny, obracím se na vás znovu. Může to znovu dopadnout jako předtím, ale přesto si myslím, že by to bylo velmi nevhodné, kdybychom se tímto tématem nezabývali. Jestli vy ze svého okolí znáte silnější téma, které trápí naše občany, než je migrační krize, potom byste zde měli vystoupit a toto téma přednést a navrhnout. Já svůj návrh opírám o změny, které minimálně od toho 1. října, kdy jsme projednávali podruhé a přijali jsme zásadní usnesení, které mezi tím uplynuly. Jestli jste si stačili všimnout, tak se bortí hranice, nebo bezhraniční přechod uvnitř schengenského prostoru. Zatímco vnější hranice zůstává dále děravá jako ementál, což je vyjádření jednoho z evropských představitelů, ty vnitřní hranice se uzavírají. Děje se to mezi Dánskem, Švédskem, děje se to nyní i na půdě Rakouska, které tak silně kritizovalo Maďarsko, že přistupuje nakonec ke stejným krokům. Zaznamenali jsme události v Kolíně nad Rýnem, a nejenom tam, v ostatních německých městech, ve Skandinávii. Zaznamenali jsme, že byla na návštěvě České republiky - v uvozovkách - ministryně zahraničních věcí Evropské unie paní Mogherini. Jaká jednání s ní naši zástupci vedli, co od ní požadovali, jaké byly výstupy, nikdo z nás neví a vědět by měl. Zaznamenali jsme také, že ve Velké Británii se zvedá vlna, která může vyústit v to, že se tato země rozhodne pro odchod z Evropské unie. Premiér Cameron předložil podmínky Evropské komisi, v nichž usiluje o reformu Evropské unie, ale já mám dojem, že se touto vážnou věcí formulovanou ze strany Velké Británie nikdo nezabývá a místo toho Evropská komise věnuje svoji energii a čas na to, aby peskovala novou polskou vládu, jestli dobře činí, pokud jde o oblast, já nevím, ústavního soudu, jmenování ústavních soudců nebo mediálních zákonů. Pokud jde o migraci, dále má nasazeny růžové brýle, což se dá dokázat na výroku Jeana-Clauda Junckera těsně po Novém roce, kdy řekl, že na strategii EU se nic nemění a že nevidí, proč by neměla dál probíhat celá migrační vlna tak jako dosud. Já jsem přesvědčena o tom, že všechny tyto kroky včetně toho, že Německo už upravuje azylové podmínky, dokonce se dotýká i trvalého pobytu, který chce umožnit občanům, kteří přicházejí na jeho území, tak je to důležitý bod, abychom se jím zabývali také my. Já chci vědět od české vlády, jaké kroky učinila, jaká jednání absolvovala, na co tlačila v případě té vyvíjející se krize. A pokud nám tuto informaci vláda neposkytne dobrovolně, jsem přesvědčena o tom, že zde jde o porušení ústavního principu, kdy vláda se zpovídá Poslanecké sněmovně a kdy Poslanecká sněmovna jí svým usnesením již před rokem uložila, aby nás pravidelně informovala. Proto navrhuji tento nový bod. Prosím, aby byl zařazen nikoli dnes jako první, byť si myslím, že váhou své důležitosti by si to zasloužil, ale chápu to, že se na to vláda bude chtít připravit, tedy navrhuji tento bod zařadit jako první bod ve čtvrtek tento týden, a to v 11 hodin po skončení písemných interpelací. Pokud nebude tento návrh přijat, navrhuji tedy, abychom hlasovali i pro případ, aby byl zařazen tento bod dnes jako první. Říkám, chci dát vládě dostatečný termín. Nebude-li to Sněmovna akceptovat, můžeme tedy se do té debaty pustit rovnou, a to jako první bod dnešního jednání. Děkuji za pozornost.
Děkuji paní poslankyni Miroslavě Němcové. Pan předseda vlády Bohuslav Sobotka má náhradní kartu č. 8. Pokračujeme návrhy na doplnění nebo změnu programu schůze. Pan poslanec Marek Černoch, poté pan kolega David Kádner. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Hezké odpoledne, dámy a pánové. Dovolte mi požádat o zařazení nového bodu této schůze s názvem Usnesení Poslanecké sněmovny, které ukládá vládě zavést bezodkladně trvalou ochranu státních hranic České republiky. Prosím, aby tento bod byl zařazen jako první bod naší schůze, neboť dle mého názoru jde o existenční zájem České republiky. Ministerstvo vnitra přiznává, že jen za první týden nového roku byla na území České republiky zajištěna skoro stovka nelegálních migrantů, přesně 91, a z toho pouze 15 z nich díky aktivním opatřením resortu Ministerstva vnitra. Pokud někdo chce říci, že v druhém lednovém týdnu to již bylo méně migrantů, rovnou říkám, že jich bylo 71. Co je důležitější, v Německu se hromadí statisíce imigrantů, kterým byl odmítnut azyl. Francie, ale i Skandinávie zavádějí kontroly na hranicích a omezují vstup migrantů na své území. Tragické novoroční události v Kolíně nad Rýnem jsou špičkou ledovce - vážné eskalace bezpečností situace v Německu. To, že jen v Kolíně nad Rýnem v souvislosti s novoročním obtěžováním žen bylo podáno 766 trestních oznámení a do dnešního dne byl obviněn jeden jediný útočník, je snad dostatečný argument, jak situaci brát vážně, jak německá policie tuto situaci evidentně nezvládá. Zvláště pokud připomeneme, že jediný obviněný ze 766 trestních oznámení je 26letý Alžířan, který žije v imigračním táboře. Připomínám, že stovky trestních oznámení na sexuální obtěžování a krádeže dále hlásí i další německá města, např. Hamburk, Düsseldorf a řada dalších. Chci tedy zdůraznit, dámy a pánové, že ochrana státních hranic České republiky dnes není jen problém hranice se Slovenskem nebo Rakouskem, kudy k nám přicházejí imigranti z Řecka či Itálie, ale je nutno začít chránit také hranice České republiky s Německem a nepřipustit, aby zklamaní migranti z Německá, kde nedostanou azyl, hledali útočiště u nás. Nežijte prosím v naivitě, že když Německo neudělí migrantovi azyl, že jej automaticky posadí do letadla a pošle domů. Deportovány jsou desetitisíce lidí, přišly jich však miliony. Je evidentní, že německá policie neumí hromadné útoky migrantů řešit. Nepřipustíme, abychom museli stejný problém řešit i u nás. Důsledně začneme kontrolovat naše hranice, aby se k nám imigranti nemohli volně dostávat. Pokud by vám situace v Německu přišla málo hrozivá, podívejme se na predikce příchodu imigrantů z jihu, tedy z Řecka, Balkánu a Itálie. Všechny autority v zásadě přiznávají, že přijde tento rok do Evropy více migrantů než loni. I Evropská komise ve svém oficiálním vyjádření říká - tři miliony do roku 2017. Minulý týden jsem doslova musel protrpět, a myslím si, že mi dají za pravdu kolegové, kteří tam byli, dvě setkání s vysokou představitelkou Unie pro bezpečnostní politiku paní Mogherini, která byla na návštěvě v Praze. [[(14.20 hodin)]] Vynechám-li její úřednickou nadutost, vysoká představitelka pro bezpečnost nemá dle svého vyjádření nic společného s tím, co se stalo v Kolíně nad Rýnem, a není potřeba to řešit. Musím jednoznačně odmítnout její apatickou rétoriku o nadcházející druhé migrační vlně. Když klíčový představitel EU řekl, že co se týče migrační vlny a její predikce, mnoho nevíme a musíme pouze věřit, že to bude v pořádku, musel se ptát sám sebe, zdali si dělá legraci, anebo zdali to tato žena myslí vážně. Bohužel z dalších bezzubých odpovědí jsem pochopil, že to je pouze v uvozovkách plácání, které je zcela v souladu s neschopností Bruselu něco reálně na vnějších hranicích Unie udělat. Včera zasedala v ČR vláda. Ta slavnostně odsouhlasila pohraniční i pobřežní stráž EU, tzv. hraniční balíček. Ptám se, k čemu je, když každý, kdo se touto problematikou obezřívá a zajímá se o ni, ví, že Řekové důsledně odmítají připustit, aby na jejich území vstoupil voják jakékoli jiné země, a když v Řecku již dnes působí 400 příslušníků Frontexu. Příslušníků nové evropské pohraniční stráže má být 1500 na 50 tisíc km hranice Evropské unie. Aby ČR mohla chránit své hranice, dle expertů potřebuje 3000 pohraničníků, a to máme přirozenou zelenou hranici, která se dá díky horám a řekám chránit lépe než členité pobřeží jižní Evropy. [[V sále je silný hluk.]] Také každý ví, že záměr znovu zdůrazňuje... záměr této stráže vedení Evropské unie bude projednávat až v polovině tohoto roku. Tedy při rychlosti bruselské administrativy bychom mohli střízlivě odhadovat, že možná příští rok by mohl přinést nějaké reálné fungování pohraniční stráže. Ptám se tedy, co budeme dělat minimálně jeden rok, minimálně půl milionu migrantů, kteří tento rok přijdou, kdy evidentně vnější hranice EU bude tak děravá jako loni. A kam asi tito migranti půjdou, když Německo již nyní kolabuje? Je pravda, že kdo v Africe se nedostane k televizi, může si s arabskými titulky přečíst novoroční projev kancléřky Merkelové, jak ona všechny ráda v Německu přivítá. Dovolte mi citovat: "Nenaslouchejte těm, kteří si s chladem, či dokonce nenávistí v srdci chtějí uzurpovat němectví jen pro sebe a ostatní z něj chtějí vyloučit." Reálně paní kancléřka přes své proimigrační běsnění se dostává pod stále větší tlak například bavorských politiků, kteří její politiku chtějí zastavit. Pro nás z toho však plyne jediné: musíme chránit Českou republiku před příchodem migrantů z jihu a zároveň před příchodem neúspěšných žadatelů o azyl z Německa. V pátek 13. prosince tady zazníval pískot, když jsme žádali větší ochranu státní hranice. Kdybychom dnes tomuto tématu dali větší prostor, myslím si, že bychom udělali velmi dobře. Ministr vnitra v pátek 13. prosince říkal, že hranice se dají střežit jedině výstavbou plotu. Není to pravda. Pokud přijmeme 3000 nových policistů a vybavíme je správnými technologiemi, naše hranice se uchránit dá. Na výboru pro bezpečnost toto kolega Kádner a Lank představitelům ministerstev vnitra i financí prezentovali již v září loňského roku v souvislosti s přípravou státního rozpočtu na tento rok. Výhodou našich hranic takřka od nepaměti jsou naše hraniční hory, lesy a řeky. Už nejsou tak neprostupné jako ve středověku, ale s technologiemi se dají velmi dobře chránit bez toho, aniž by bylo třeba na Šumavě stavět jakýkoli plot. Totéž platí o řece Moravě.
Pane poslanče, já vás přeruším a požádám sněmovnu o klid. Potom neslyším konkrétní návrhy, které předkládají jednotliví poslanci, pokud jde např. o zařazení bodu nebo něco takového, abychom potom mohli dát řádně hlasovat. Pokud máte jinou diskusi, než je téma pořad schůze, prosím v předsálí. Pokračujte, pane poslanče.
Děkuji. Co se týče hraničních měst a přechodů, tam pravda je instalovat minimálně mobilní bariéry, abychom na příval migrantů byli připraveni a mohli reagovat ne v řadě dnů, ale minut. Ale jsou to přesně ony technologie, které od září požadujeme. Dalším argumentem pana ministra vnitra bylo, že i kdybychom se hned rozhodli přijmout 3000 nových policistů, nelze je sehnat. Říkám, že jak jezdíme po debatách a potkáváme se s velkým množstvím lidí, tak ti lidé mají zájem chránit hranice, mají zájem vstoupit do řad policie. Jsem přesvědčen, že jestli je něco dobrého v rámci migrace, tak je to uvědomění, které mezi naše občany přichází. Tito lidé si stále více uvědomují, že je potřeba chránit Českou republiku a že je potřeba se do ochrany České republiky zapojit. To, že si lidé více uvědomují, jak velký dar máme v naší zemi, že nemusíme řešit francouzské, ale bohužel dnes i německé problémy s přistěhovalci. Navíc kdyby vláda přistoupila na naše návrhy, tak od léta se dali policisté již přijímat. Již dnes jsme prostě ztratili půl roku, a nyní již s náborem není možné otálet. Když jsem četl v médiích o tom, jak premiér a Ministerstvo vnitra chtěly v České televizi dělat Večerníček s panem Svěrákem pro obhajobu migrace, ptám se, proč by Česká televize nemohla pomoci s náborovou akcí na nové policisty. Někteří z vás se určitě zeptají, proč nabírat policisty, když tu máme armádu. Dovolte mi připomenout, že naše armáda je malá, a pokud má plnit úkoly společné obrany, její nasazení k ochraně hranic více než půl roku není možné bez toho, že by armáda přestala plnit své další závazky, např. vůči NATO. Navíc co bychom dělali, kdyby vedle migrační krize přišly např. povodně nebo nějaká jiná přírodní katastrofa? V neposlední řadě armáda ani nemá kompetence, které jsou k dlouhodobé ochraně hranic potřeba. Kontrola totožnosti je otázkou kompetencí i technologií a ty má policie, nikoli armáda. Dámy a pánové, ministr vnitra v prosinci uvedl ještě jeden argument, proč nechce vyhovět návrhům Úsvitu - národní koalice. Budu citovat: Všechno, co tady, kolegové z Úsvitu, navrhujete prostřednictvím pana předsedajícího, znamená v té rovnici jeden jediný výsledek - vystoupení ze schengenského prostoru a vystoupení z EU. Pokud chceme platit tuto vysokou cenu, pokud jsme připraveni ji platit, tak se tam vydejme. Ale vůle v této Poslanecké sněmovně, v Senátu, a já pevně věřím, že u většiny občanů České republiky, taková prostě není. Konec citace. Tento argument je lživý. A já se zeptám, jestli někdo vyhodil Řecko ze Schengenu za to, že neplní své unijní závazky s ochranou hranic EU. Zdali vyhodil Maďarsko za to, že postavilo na hranicích plot. EU nevymáhá mnoho závazků svých členů včetně zmenšování schodku státních rozpočtů. Co Brusel ví tedy tak strašlivého o korupci kolem čerpání evropských fondů v ČR, že naše vláda není schopna po vzoru skandinávských a dalších zemí přistoupit k důsledné kontrole našich hranic? Na závěr mi dovolte znovu požádat o zařazení tohoto bodu s usnesením Poslanecké sněmovny, který ukládá vládě zavést bezodkladně trvalou ochranu státních hranic ČR. Myslím si, že jde o existenční zájem ČR a že je potřeba, abychom začali důsledně chránit občany ČR, abychom začali chránit naše ženy a děti. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Černochovi. Konstatuji nové omluvy, a to od 14.00 do 14.45 se omlouvá paní poslankyně Kristýna Zelienková, od 14.00 do 16.00 hodin z důvodu návštěvy lékaře pan poslanec Radim Fiala, upřesňuji omluvu paní ministryně Kateřiny Valachové od 14.00 do 15.15 a pak od 17.45 do konce jednacího dne, dále omlouvám do 17.00 hodin pana poslance Ivana Pilného, dále přišla omluva z dnešního jednání od 19.15 do konce jednacího dne a pan ministr Milan Chovanec se omlouvá z dnešního jednacího dne. To byly omluvy, budeme pokračovat v návrzích na změnu programu. Nyní pan poslanec David Kádner. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji. Vážený pane předsedající, vládo, dámy a pánové, rád bych navrhl předřazení bodu 117. Jedná se o návrh zákona o azylu, tisk 598. Princip zákona je jednoduchý. Azyl ani doplňkovou ochranou nelze udělit v případě, že příslušný cizinec spáchá protiprávní jednání. Podle dnešních předpisů nelze udělit azyl pouze v případě, že cizinec se dopustí trestného činu proti míru, válečného trestného činu nebo trestného činu proti lidskosti ve smyslu mezinárodních dokumentů. [[(14.30 hodin)]] Stávající podoba zákona je neuvěřitelně benevolentní a neumožňuje dostatečně účinnou ochranu před masivním zneužíváním azylového práva zejména ekonomickými migranty z Afriky a Asie. Původní důvody pro vyloučení z udělení azylu mají svůj původ v dobách po druhé světové válce, kdy měly bránit imigraci nacistických druhoválečných zločinců a jejich útěku před spravedlností. Dnes je ale situace naprosto jiná a je třeba se těchto zastaralých paragrafů zbavit a přizpůsobit je dnešní době. Zákon by tedy měl podle našeho návrhu jasně říkat, že azyl a doplňkovou ochranu nelze udělit cizinci, který se dopustil trestného činu nebo přestupku. Pro oba případy platí, že jsou doplňovány klauzulí o tom, že jsou v potaz brány důvody hodné zvláštního zřetele, hodné tak, aby se vyloučily případy, kdy by toto opatření bylo příliš tvrdé. Chtěl bych upozornit, že tento návrh jsme předložili už v září loňského roku, a je velmi smutné, jak se jeho potřebnost prokázala při lavině znásilnění a sexuálního násilí, které se prohnalo napříč Evropou během silvestrovských oslav a které se v nejhorší podobě projevilo v Kolíně nad Rýnem. Podle svědků i policie se v centru Kolína nad Rýnem sešlo o silvestrovské noci na tisíc lidí arabského a afrického původu. Z davu se vyčlenily skupiny mužů, kteří obklíčili ženy, sexuálně je napadli a okradli. Policie už kvůli incidentu přijala téměř 600 trestních oznámení. Podle médií policie zatím vyšetřuje 23 osob, z toho 10 žadatelů o azyl, zatím ale nikoho formálně neobvinila. Je požadováno tvrdé potrestání pachatelů. Kolínská policie říká, že jen malá část z nich byli Severoafričané, většina kontrolovaných byli Syřané. Většinou to byli žadatelé o azyl, kteří nedávno přicestovali. Předložili dokumenty, které se vydávají při podání žádosti o azyl. Německý ministr spravedlnosti k tomu řekl, že kdo si myslí, že se u nás může stavět nad zákony, musí být potrestán, a to bez ohledu na to, odkud pochází. Připomněl také, že žadatelé o azyl mohou být před ukončením azylového řízení okamžitě vypovězeni, pokud budou odsouzeni přinejmenším k jednomu roku vězení nepodmíněně, přičemž tato trestní sazba je při sexuálních útocích klidně možná. Bavíme se přitom o Německu, které bylo do této chvíle snad nejvíce proimigrantsky naladěnou zemí v Evropě. Přesto i ono má zákony, které umožňují odmítnutí udělení azylu v případě, že žadatel o azyl spáchá trestný čin. U nás taková možnost ale není, protože azyl se odmítá až v případě, že daný cizinec spáchá válečný zločin nebo zločin proti lidskosti. Takže kdyby se podobné události staly třeba v Praze a sexuálním útokům byly vystaveny české ženy a dívky, pro žadatele o azyl by to v podstatě nic neznamenalo, protože podle českých zákonů by měli na azyl právo i nadále. Německý ministr spravedlnosti říká, že sexuální útočníky musíme okamžitě vyhostit. Co si o možnosti vyhoštění v případě spáchání trestného činu myslí naši ministři, například ministr Chovanec a jeho ministerstvo - cituji: "Ministerstvo předmětný návrh zákona jako celek odmítá, neboť je v rozporu s Úmluvou o právním postavení uprchlíků a také s právem Evropské unie. Navrhovaná právní úprava se jeví být nepřiměřeným zúžením v současné době poskytované mezinárodní právní ochrany migrantů." A co k tomu říká hvězdný proimigrační český ministr spravedlnosti Pelikán a jeho ministerstvo? Rovněž cituji: "Předložený návrh zákona je rozporný v článku 1F ženevské Úmluvy o právním postavení uprchlíků. Předložený návrh nelze považovat za přiměřený ani z hlediska účelu institutu azylu a doplňkové ochrany, jímž je ochrana základních práv a svobod cizinců. Neposkytnutí takovéto ochrany z důvodu spáchání trestného činu nelze považovat za proporcionální vzhledem k významu práv, jež mají být azylem a doplňkovou ochranou chráněna." Ano, slyšíte dobře. Oba naši klíčoví ministři v imigrační legislativě nechtějí, aby cizinci, kteří spáchají trestný čin nebo přestupek, přišli o možnost získat azyl. Taková situace mi přijde naprosto neuvěřitelná. Podle obou ministrů je totiž nejdůležitější dodržování mezinárodních smluv a ochrana lidských práv a svobod cizinců. Není tu ani slovo o tom, že by se měli chránit občané České republiky. Vážené kolegyně, kolegové, já vás žádám o to, abychom se poučili a přestali se řídit nesmyslnými názory našich ministrů. Jde o bezpečí občanů České republiky. Žádám vás, podpořte přednostní projednání novely azylového zákona, abychom mohli vyhošťovat nelegální imigranty, kteří u nás mohou rozpoutat stejné peklo, jako jsme viděli v Kolíně nad Rýnem a dalších. Prosím o zařazení bodu 117. Ještě jednou, jedná se o návrh zákona o azylu, sněmovní tisk 598. Chtěl bych zákon zařadit pevně na dnešní jednání jako první po pevně zařazených bodech. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Kádnerovi. Další přihlášenou je paní poslankyně Jana Hnyková. Připraví se pan poslanec Martin Lank.
Děkuji, pane předsedající. Vážené dámy, vážení pánové, přeji vám krásné odpoledne. Ráda bych na pořad této schůze nechala zařadit nový bod, a sice informaci ministra zdravotnictví o zdravotních rizicích imigrační krize. Tento bod jsem chtěla zařadit na dnešek jako první, ale protože tady pan ministr není a mezi nás moc nechodí, a jestli jsem dobře, pane předsedající, slyšela, tak má přijít v 16 hodin? [[Obrací se dozadu na předsedajícího. Ten nereaguje.]] Pane předsedající, má přijít pan ministr v 16 hodin?
No...
Myslím pana ministra zdravotnictví.
Pan ministr zdravotnictví se řádně omlouval a podle...
A vy jste říkal, že má přijít v 16 hodin? Přijde?
Já ho nehlídám, paní kolegyně, ale pan ministr Němeček se omlouvá na celý dnešní den.
Na celý dnešní den, aha. Tak dobře. Tak já bych tento bod navrhla zařadit na zítřek jako první bod po pevně zařazených bodech. Chci navázat na své kolegy z Úsvitu nastíněním ještě jednoho aspektu uprchlické krize v Evropě. V těchto dnech mnozí Pražané onemocněli příušnicemi. Příušnice jsou nemocí, proti které jsou naše děti od roku 1987 očkované. Proto nikdo nepředpokládá, že by se ve větší míře měly v naší zemi objevovat. O to větší paniku mezi nemocnými toto onemocnění způsobuje, a jak víme, paniku nezpůsobuje jenom toto onemocnění, ale každé infekční onemocnění, které se v naší zemi objeví. Nechci říkat, že za to mohou uprchlíci, ale uvědomme si, že s uprchlickou vlnou, s příchodem stovek, tisíců, možná desetitisíců migrantů ze zemí, kde je zdravotnictví na mnohem nižší úrovni než u nás, kde jsou nemoci jako příušnice, spalničky, černý kašel, žloutenka a mnoho dalších úplně běžné, kde se na tyto nemoci běžně umírá, k nám přijdou opět i tyto nemoci. Nemoci, které se snažíme víceméně úspěšně půl století v České republice vymýtit, a teď je tu budeme mít znovu. Naše zdravotnictví není v současné době na nic podobného připravené. Naši občané, ukonejšení současnou relativně dobrou situací, odmítají své děti povinně očkovat, což víme z nedávné doby, kdy jsme zde probírali právě očkování. Do této situace k nám přijdou lidé, nakažení těmito nemocemi. Kdo bude ten první na ráně? Kdo to vlastně schytá? Kdo je tou nejvíce ohroženou skupinou? Jsou to právě děti a senioři, tedy ti nejzranitelnější a nejkřehčí, ti, kterým se po celou dobu svého poslaneckého mandátu snažím nejvíce věnovat. Proto vás žádám o zařazení tohoto bodu na pořad schůze. Důkazem toho, že nemluvím jen tak do větru, je i činnost pana ministra Němečka, který již zřídil expertní tým monitorující situaci a navrhující krátkodobá opatření. [[(14.40 hodin)]] Jsem přesvědčena, že je to málo. Pan ministr nám dluží informace, aktuální informace o stavu věcí. Chci a věřím, že nejenom já, ale že i vy chcete slyšet z úst pana ministra, jaká jsou zdravotní rizika v souvislosti s migrační krizí, jak jsme jako Česká republika na tato rizika připraveni, co konkrétního ministerstvo v této věci podniká. Tímto sdělením jistě uklidníme veřejnost a určitě mi dáte za pravdu, že je potřeba o takovýchto věcech mluvit. A kde jinde než právě zde? Děkuji vám za pozornost.
Děkuji paní poslankyni Janě Hnykové. Budeme pokračovat vystoupením, návrhem pana poslance Martina Lanka. Připraví se paní poslankyně Olga Havlová. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, děkuji za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, i já přispěji se svou troškou do mlýna. Dovolím si vás požádat o zařazení nového bodu na tuto schůzi, a to bodu s názvem Informace premiéra k únikům jeho e-mailové korespondence a k realitě vyjednávání vlády České republiky o imigračních kvótách. Zcela chápu, že zařazování mimořádných bodů, obzvláště pak opozicí, není ve vládní koalici nikterak populární, ale velmi vás prosím o výjimku a zařazení tohoto bodu na program dnešní sněmovny. Dovolte mi připomenout, že Sněmovna není jenom strojem na schvalování vládních zákonů, ale podle ústavního pořádku naší země je Sněmovna i kontrolním orgánem vlády. Podle mého názoru uniklé e-maily pana premiéra, pokud jsou tedy pravdivé, ukazují na zásadní rozpor mezi tím, co nám pan premiér říká, a následně tím, co dělá. Jakkoli odsuzuji útoky na soukromí, tak v některých věcech bychom si asi měli udělat jasno. Pan premiér Sobotka veřejně ke kvótám prohlašoval: "Česká republika intenzivně vyjednávala v uplynulých týdnech, dnech i hodinách. Trváme na našem postoji. Myslím, že máme reálnou šanci na to, abychom prosadili svůj negativní názor, který máme vůči kvótám." Konec citace. Jaká je ale realita, ukazuje e-mail státního tajemníka pro evropskou politiku Tomáše Prouzy, který unikl z e-mailu pana premiéra. Tajemník Prouza panu premiérovi Sobotkovi v uniklém e-mailu píše - cituji: "Předsednictví signalizuje, že se prostě nechá hlasovat, podle jejich názoru i podle Komise, prostor pro vyjednávání podle nedělní dohody s Junckerem byl do včerejška a my jsme se ho rozhodli nevyužít, i když byli ochotni nám vyjít vstříc." Tak abychom si rozuměli, co to vlastně znamená. Nejvyšší státní úředník České republiky odpovědný za spolupráci s Bruselem napsal panu premiérovi, že předseda Evropské komise s námi byl připraven vyjednávat o kvótách a my jsme to odmítli. Pan Prouza panu Sobotkovi v e-mailu dokonce píše, že nám Evropská komise byla ochotná vyjít vstříc, a my jsme přesto nevyjednávali. Nevyjednávali jsme, i když pan premiér do médií tvrdil, že se v těchto týdnech, dnech, ba dokonce hodinách intenzivně vyjednává. Dále pan premiér tvrdil, že máme reálnou šanci, abychom prosadili náš negativní názor, který máme na kvóty. Z e-mailu státního tajemníka pro evropské záležitosti však plyne pravý opak. Premiér věděl, že budeme na summitu přehlasováni. Cituji státního tajemníka: "Předsednictví signalizuje, že se prostě nechá hlasovat." [[S důrazem.]] Sečteno podtrženo, pan premiér, pokud jsou e-maily pravdivé, bohužel balamutil poslance i veřejnost, když říkal, že intenzivně vyjednává, aby Česká republika nemusela kvóty přijmout. Dále mi dovolte ještě připomenout v kontextu schvalování pozice české vlády ke kvótám na výboru pro evropské záležitosti v červnu loňského roku. Vláda na výbor původně přišla s návrhem usnesení, že o kvótách může vyjednávat dle vlastního uvážení. Předseda našeho klubu Marek Černoch po více než hodinové bouřlivé debatě na výboru pro evropské záležitosti nakonec prosadil jasné usnesení, že vláda musí kvóty jednoznačně odmítnout. Mediálně tato zásadní debata úplně zapadla, protože poté pan premiér veřejnosti slavnostně sděloval, že Česká republika kvóty nepřijme. Přesto kdyby Marek Černoch neprosadil jasné usnesení, vláda chtěla k jednání o kvótách prostor k jednání. Z toho všeho plynou zcela zásadní otázky, a to za prvé: Proč pan premiér nevyužil možnost, o které píše státní tajemník Prouza, a Česká republika nevyužila možnosti jednat s vedením Evropské komise o kvótách? Za druhé: Proč se nejednalo, když státní tajemník inzeroval ve e-mailu, že jsou ochotni nám vyjít vstříc? Za třetí: Jak pan premiér vysvětlí své prohlášení do médií, že se jednalo týdny, dny, ba dokonce hodiny s EU o kvótách, když ve skutečnosti se nevyužila možnost jednat? A za čtvrté: Jak pan premiér vysvětlí své prohlášení do médií, že máme reálnou šanci na to, abychom prosadili svůj negativní názor, který máme vůči kvótám, když od státního tajemníka věděl, že se bude hlasovat, a že tedy budeme přehlasováni? Milé kolegyně a kolegové, než rozhodnete o tom, zda vyhovíte mé žádosti o zařazení tohoto bodu, dovolte mi vám z korespondence pana premiéra k tématu migrace přečíst e-mail jeho vlastního poradce, ba přímo šéfporadce pana Novotného, který premiérovi vyčítá - cituji: "Můžeš mi prosím říci jediný pozitivní výsledek dosavadní vládní strategie k řešení migrační krize? Já vidím jenom samé karamboly. A co je nejhorší, vidím děsivé selhání závaznosti vůči sociálně demokratickým hodnotám." Dámy a pánové, exprezident Václav Klaus nedávno hovořil o probruselských elitách, které vidí imigranty jako nástroj pro vybudování euroobčana. Dokonce hovořil o záměrné snaze Bruselu přijmout co nejvíce imigrantů, aby se oslabila národní linka v jednotlivých evropských státech ve prospěch jakéhosi euronároda. Nejsem žádným nekritickým vyznavačem Václava Klause, minimálně v tématu amnestie s ním zásadně nesouhlasím, ale prizmatem uniklých e-mailů pana premiéra se musím ptát, zda za jednáním předsedy vlády není něco hlubšího než jenom strach z bruselských úředníků o eurodotace. Zda nám pan premiér netají něco, co bychom měli vědět my poslanci a samozřejmě i občané. Zveřejněné e-maily nemůžeme chápat jenom jako nějaké izolované faux pas, nebo chcete-li, dílčí selhání. E-mail je třeba vnímat v kontextu celé probruselské politiky pana premiéra. Jeho ministr pro lidská práva pan Dienstbier do médií říká, že Česká republika může přijmout tisíce migrantů. Pan ministr Chovanec nám opakovaně říká, že nemůžeme chránit hranice, protože by nás vyloučili z Schengenu. Státní úředníci jezdí po České republice a mnohdy děsí místní obyvatele, kde všude se připravuje zřízení dalších táborů pro imigranty. A vláda odmítá návrhy Úsvitu na zpřísnění azylové politiky. Například podle vlády nelze uzákonit, že kdo se dopustí trestného činu nebo přestupku, nesmí v České republice dostat azyl. Prý by to bylo v rozporu s mezinárodními smlouvami a ženevskou úmluvou. Přitom ale realita je taková, že ženevská úmluva naopak umožňuje vyhostit žadatele o azyl, který spáchá trestný čin. Nedávno to prohlásila i paní Merkelová. V souvislosti s hromadným sexuálním obtěžováním žen v Kolíně to dokonce řekl i pan premiér, ale v kontextu všeho ostatního, co zde uvádím, takové vyjádření pana premiéra, uznejte, asi nelze brát příliš vážně. Připočítám-li k tomu ještě vládní nápad udělat v České televizi s panem Svěrákem večerníček, který by vysvětloval, jak imigranty musíme přijmout, bohužel nelze než souhlasit s poradcem pana premiéra, který, znova opakuji a cituji, se ptal: "Můžeš mi prosím říci jediný pozitivní výsledek dosavadní vládní strategie k řešení migrační krize? Já vidím jenom samé karamboly. A co je nejhorší, vidím děsivé selhání závaznosti vůči sociálně demokratickým hodnotám." Já tento výrok vcelku podepisuji, i když předpokládám, že asi z jiných důvodů než autor toho e-mailu. Dámy a pánové, dovolte mi ještě jednou vás požádat o zařazení nového bodu této schůze, a to Informace premiéra k únikům jeho e-mailové korespondence a k realitě vyjednávání vlády České republiky o imigračních kvótách. Prosím, aby tento bod byl zařazen jako druhý bod této schůze po bodu Usnesení Poslanecké sněmovny k ochraně státních hranic, který navrhoval předseda našeho klubu Marek Černoch. Děkuju vám za pozornost.
Děkuji panu poslanci Lankovi. Nyní paní poslankyně Olga Havlová. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.
Pane předsedající, vážení členové vlády, dámy a pánové, žádám o zařazení bodu Informace pana ministra Pelikána ke kriminalizaci Bloku proti islámu a především jeho předsedy docenta Martina Konvičky, a to na zítra jako druhý bod po bodu, který přednesla moje kolegyně Jana Hnyková. Původně jsem chtěla tento bod zařadit na dnešek, ale vzhledem k tomu, že tu pan ministr není, zařazuji to na zítřek jako druhý bod. [[(14.50 hodin)]] Zařazení tohoto bodu žádám z několika důvodů. Pan ministr mi sice odpověděl na písemnou interpelaci - cituji: "V situaci, kdy se zejména v souvislosti s migrační krizí zdá, že se veřejné mínění a názory občanů radikalizují, jsem jako ministr spravedlnosti pouze považoval za vhodné na účinnou právní úpravu veřejně upozornit." Tuto větu pana ministra neumím číst jinak než jako zastrašování a snahu o umlčení názoru většiny občanů České republiky. Ptám se: Když vidíme neschopnost německé policie chránit ženy v Kolíně nad Rýnem proti agresi migrantů, když vidíme zcela nový typ zločinu podmíněný výchovou islámského světa, kde žena je méně cenná než muž -
Paní poslankyně, já vás přeruším a požádám sněmovnu o klid. Zejména ty hloučky před pultem pro toho, komu je uděleno slovo. Děkuji. Pokračujte.
- nemá občan České republiky právo odmítnout islamizaci naší země? Pan ministr Pelikán mě dále v interpelaci ujišťuje, že posouzení, zda byla naplněna skutková podstata trestného činu, a to v listopadu na Albertově či jinde, nenáleží do jeho kompetence, ale Policie ČR. Vynechám-li polopravdu, kterou pan ministr Pelikán v interpelaci tvrdí, a to že posuzování toho, co je a co není trestné, není jen otázkou policie, ale i státních zástupců, kteří patří do kompetence právě resortu ministra spravedlnosti, zůstává z celkového kontextu interpelace patrné, že pan ministr Pelikán přiznává snahu ovlivňovat orgány činné v trestním řízení, aby se lidé báli vůči islámu projevovat svůj názor, a to v kontextu dnešní doby považuji za problém, který bohužel může řešit pouze Poslanecká sněmovna. Dovolte, abych připomněla celou situaci. 17. listopadu přišly tisíce lidí na pražský Albertov v den státního svátku podpořit prezidenta Miloše Zemana. Pan prezident na této demonstraci mj. řekl: Měli bychom si v klidu a míru připomenout památku obou sedmnáctých listopadů, jak 17. listopad 1939, tak 17. listopad 1989. Náš národ není xenofobní. V tomto národě, v této zemi žije více než půl milionu cizinců a dokážou najít soužití s naší kulturou, jsou přijímáni přátelsky a nejsou s nimi žádné problémy. Není to kultura vrahů a není to kultura náboženské nenávisti. Pan prezident vyzval lidi, ať nepodléhají vymývání mozků. Na pódiu rovněž vystoupil předseda našeho poslaneckého klubu Úsvitu Marek Černoch, předseda Úsvitu Miroslav Lidinský a předseda Bloku proti islámu Martin Konvička. Toto shromáždění se i kvůli teroru v Paříži konalo za velmi přísných bezpečnostních opatření. V davu před pódiem, kdy každý přítomný musel projít bezpečnostní prohlídkou, byly i vlajky příznivců Bloku proti islámu a iniciativy Islám v České republice nechceme. Po demonstraci 17. listopadu na Albertově pan ministr spravedlnosti Pelikán zveřejnil vyjádření, že kdo podněcuje k nenávisti k některým náboženstvím, bude potrestán odnětím svobody až na dvě léta, jak říká § 356 trestního zákona. Dále v rozhovoru k demonstraci tisíců občanů na Albertově pan ministr řekl: Policie má ze zákona povinnost stíhat všechnu trestnou činnost, o které se dozví. A mám pocit, že policistů na Albertově bylo poměrně hodně. Na Albertově byli zástupci Úsvitu - národní koalice, zástupci Bloku proti islámu s dalšími tisíci lidí a žádné projevy nenávisti zde ani v nejmenším nezazněly. Tímto svým prohlášením pan ministr jasně zaškatulkoval shromáždění tisíců občanů na Albertově jako takové, kterému se má policie věnovat. Ptám se, jak je možné, že pan ministr spravedlnosti demokratického státu vyzývá policii, aby vůči někomu zasáhla. Co se totiž stalo? Hned pár hodin poté, co ministr spravedlnosti tato slova pronesl, byl předseda Bloku proti islámu doc. Martin Konvička obviněn z podněcování k nenávisti, za což hrozí až tři roky vězení. Tímto krokem zahájila vládní moc v České republice přímý útok na svobodu slova, svobodu shromažďování a na všechny občanské a politické svobody občanů. Já jsem v této věci interpelovala pana ministra spravedlnosti ústně i písemně. Chtěla jsem vědět, proč použil slova o tom, že policie má stíhat trestné činy, zrovna ve spojitosti s tímto shromážděním. Ptala jsem se také, zda je nějaké konkrétní vyjádření z tohoto shromáždění, které ho vedlo k jeho slovům. Panu ministrovi jsem rovněž napsala, že jeho vyjádření v této věci považuji za velmi závažná a je zcela nezbytné, aby je vysvětlil. Z jeho vyjádření totiž vyplývá obrovské riziko, že jeho cílem bylo vyzvat policii, aby proti účastníkům této demonstrace zasáhla, a to je v demokratické zemi nepřijatelné. Jaké bylo mé překvapení, když jsem si přečetla odpověď na interpelaci. Pan ministr v odpovědi otevřeně říká, že tímto svým vyjádřením dává na vědomí všem občanům, jejichž názory se podle něho v souvislosti s migrační krizí radikalizují, že podněcování k nenávisti je trestný čin. Je to jasná výhrůžka všem, kdo nesouhlasí s vládní politikou vůči nelegálním imigrantům, že si na něj posvítí policie, což se také stalo právě v podobě doc. Konvičky, se kterým má být nyní veden čistě politický proces. Jaká je skutečná podstata procesu, jsem se definitivně utvrdila z policejního spisu tohoto případu. Pan doc. Konvička je stíhán za šíření nenávisti k islámskému etniku, protože dle policejního spisu veřejně podněcoval k nenávisti vůči muslimské etnické menšině, islámskému náboženství a k omezování práv a svobod jejich příslušníků. Toto obvinění nejlépe komentoval sociolog přednášející na Univerzitě Karlově a místopředseda Bloku proti islámu PhDr. Petr Hampl, který řekl: Islámské etnikum je ze sociologického, ale i filozofického hlediska absolutní blábol. Náboženství a etnický původ spolu nelze takto spojovat. Prostě je patrné, že sice policie dlouho věc šetřila, ale pak pod tlakem ministra rychle namastila nesmyslné obvinění. Jinými slovy, to obvinění je vymyšlené a vycucané z prstu. V této věci je velmi podezřelá ještě jedna okolnost. Obvinění vychází ze dvou posudků soudních znalců, kteří si ale odporují v klíčové otázce, zda islám šíří náboženskou nesnášenlivost a zda se jedná o agresivní náboženství. Pan JUDr. Josef Zouhar ve svém znaleckém posudku napsal: Dle mého úsudku islám je agresivní náboženství a šíří náboženskou i rasovou nesnášenlivost. Základním důkazem k tomu je hlavní ideologický pramen islámu - Korán. V Koránu je zakotvena výlučnost islámského náboženství, intolerance k nevěřícím a výzvy k jejich ničení. Navozuje nerovnost mezi mužem a ženou, zavádí právo šaría charakteristické drakonickými tresty za porušení Koránu a vyzývá k zabíjení nevěřících. O Koránu je zakázáno pochybovat, Korán je třeba bezpodmínečně plnit. Naproti tomu pan dr. Josef Dolista napsal, že pokud se jedná o otázku, zda je islám agresivní náboženství a šíří náboženskou nesnášenlivost, je třeba odpovědět záporně. Jak je zřejmé, ani sami policisté si nemohou být jistí, jaký názor na islám vlastně mají mít, a je evidentní, že obvinění pana doc. Konvičky se zakládá na zcela protichůdných materiálech. To jen posiluje podezření, že policisté jednali na objednávku někoho, kdo po nich chtěl, aby za každou cenu po doc. Konvičkovi šli. Vážený pane ministře, o islámu se velmi odvážně vyjádřila vaše stranická kolegyně poslankyně paní Jana Lorencová zde na půdě Sněmovny a řekla: "Islám není náboženství. Islám je životní filozofie. Islám je něco naprosto cizí, odlišné kultury. Je to něco, s čím se většina národa nikdy nemůže ztotožnit. A je to něco, co jestliže implantujeme do naší civilizace, tak nás to zničí." [[(15.00 hodin)]] Já jí za toto vyjádření děkuji a plně se s ním ztotožňuji. Pan ministr na to bohužel nereagoval. Otázkou ale je: Vyvolalo by toto prohlášení nějakou reakci ministra, kdyby paní poslankyně nepatřila do klubu poslanců ANO, ale byla sympatizantkou Bloku proti islámu? Podle mě ministr spravedlnosti jen využívá svého ministerského vlivu k tomu, aby ovlivňoval policii, která pak spouští politické procesy proti jeho politické a názorové konkurenci. To je bod, který nemůžeme nechat bez povšimnutí, a já proto chci, abychom ho tady na plénu projednali v rámci mimořádného bodu. V minulosti jsem zažila politickou kriminalizaci už u řady politiků, kterým se po dlouhém procesu nakonec Ministerstvo spravedlnosti omluví za neoprávněné stíhání, škody na osobním i politickém životě a dehonestaci člověka však již ministerstvo tímto nikdy nenapraví. Koneckonců příští týden Úsvit pozve do Sněmovny paní Vitáskovou, která je též kriminalizována za věci, kdy sama ještě na Energetickém regulačním úřadu ani nebyla. A shodou okolností se tak děje, když odmítá platit 42 mld. ročně solárním baronům na dotacích na solární energie. A shodou okolností v době, kdy Evropská unie neschvaluje tyto dotace, neboť jsou pro solárníky nepřiměřeně vysoké. Každého občana České republiky to stojí 15 % na ceně energie. Průměrná rodina by tak mohla ušetřit až čtyři tisíce ročně. [[V sále je velký hluk a neklid.]] Proč to tady vše připomínám? Protože účelová kriminalizace v politice je v České republice běžný nástroj politického boje a já jej odmítám a žádám spravedlnost. Dámy a pánové, příznivci Úsvitu a Bloku jsou sledováni, monitorováni a já jsem přesvědčena, že pod pláštíkem obavy z extremismu jde o systematickou snahu připravit a následně provést rozsáhlou diskreditaci naší práce, našeho snažení chránit hranice České republiky, zpřísnit podmínky pro práci církví u nás, zabránit vydávání azylu těm, co se dopustí trestného činu a podobně. Proto opakuji: žádám zařazení nového bodu Informace pana ministra spravedlnosti ke kriminalizaci Bloku proti islámu. Děkuji za pozornost.
To byla paní poslankyně Havlová. Bude s přednostním právem pokračovat pan poslanec Mihola jako předseda poslaneckého klubu a potom paní poslankyně Vlasta Bohdalová, řádně přihlášená do rozpravy. Upozorňuji, že odůvodnění podle § 54 odst. 6 může být maximálně do pěti minut. Budu to kontrolovat. Ale pan předseda to jistě ani nevyužije.
Dobrý den, vážený pane předsedající, vážené kolegyně, vážení kolegové. Vnímám, že se tady celá řada zástupců jednotlivých klubů hlásí k zařazení bodu uprchlická krize, migrace, ať už to budeme nazývat jakkoliv, ale k této problematice. Jsem rád, že ji všichni vnímáme jako závažnou a diskutováníhodnou. Také se domnívám, že již přece jenom uplynul čas, kdy jsme se tomu naposledy věnovali pořádně. To už jsou téměř čtyři měsíce a věc se dynamicky mění zejména v souvislosti s událostmi v Německu. KDU-ČSL přišla se žádostí o zařazení tohoto bodu k uprchlické krizi a oslovila své koaliční partnery. Dokázali jsme se shodnout na tom, že tento bod zařadíme, ale nechceme narušit pracně sjednaný program jednání Sněmovny v prvních dvou týdnech. Chceme tento bod tedy zařadit ve třetím, variabilním týdnu, konkrétně se jedná o úterý 9. 2., a to po opozičním okénku, kterým jsme dnes na grémiu, věřím, vyšli vstříc opozici a vyjdeme vstříc také ještě v dalším okamžicích, co se týká projednání opozičních bodů. Proto jsem i obešel opoziční předsedy klubů a informoval jsem je o tomto záměru s prosbou, aby to podpořili, ani to nebudu v tuto chvíli načítat, zatím informuji předběžně, máme už nachystané usnesení. Ale byli bychom rádi, aby kluby v Poslanecké sněmovně zařazení tohoto bodu ve variabilním týdnu 9. 2. podpořily. Apeluji na vás i proto, že se setkáváme s tím, pokud by se dnes zařazovaly některé body, které jsou důležité, a to nezpochybňuji, tak tím nabouráme program, vzápětí budeme někým osočeni jako koalice, že je tady chaos, že se stále program mění. Nechme pracně dohodnutý program, myslím, že i na grémiu byl přijat vcelku bez problémů, bez avizování nějakých složitých změn, a dejme zároveň i prostor, protože se záležitost uprchlické krize týká ne jednoho, ale vícero ministrů, aby si mohli případně uspořádat čas. Máme připravené také usnesení, se kterým samozřejmě bude ještě možno pracovat a které dostanou všechny kluby k dispozici. Prosím, aby to dnes opravdu nikdo nevnímal, když nepodpoříme jako KDU-ČSL tyto návrhy, tak to v žádném případě není, že bychom body vnímali jako nedůležité nebo je chtěli nějak bagatelizovat. Absolutně ne. Naopak, jako velmi důležité, ale chceme zachovat program, jak je nastaven, a zařadit tento bod uprchlická krize i kvůli tomu, abychom posílili pozici pana premiéra pro veškerá jednání související s tímto bodem, a zařadili tedy tento bod ve variabilním týdnu v úterý 9. 2. Děkuji.
Děkuji panu předsedovi Miholovi. Požádám kolegyni Bohdalovou ještě o strpení, přihlásil se předseda klubu ODS pan Zbyněk Stanjura. Chápu, co chce říct. Prosím, pane předsedo.
Jenom pro pořádek a propříště, protože dneska mě to nijak neomezuje. Ale paragraf, který citoval pan místopředseda Filip k délce vystoupení pěti minut, se týká okamžiku, kdy byl schválen pořad schůze. Pořad schůze zatím schválen nebyl, takže v této chvíli ho nemůžeme aplikovat. To je všechno.
Já jsem ho také neaplikoval. Prosím, paní poslankyně Bohdalová. Máte slovo, paní kolegyně.
Dobré odpoledne, vážený pane předsedo vlády, vážený pane místopředsedo Sněmovny, dámy a pánové. Organizačním výborem byl na zítřek do bloku třetích čtení zařazen bod 141, sněmovní tisk 464, novela vysokoškolského zákona. Při procházení pozměňovacích návrhů a schválených věcí ze školského výboru s legislativou se objevily některé nesrovnalosti, proto jsme se dneska jako vedení výboru sešli a dohodli jsme se, že se na věc podíváme, aby schvalování prošlo hladce, a proto vás žádám, abychom bod 141, sněmovní tisk 464, jeho projednávání, zařadili jako první bod na středu příští týden, to je 27. 1., jako první bod v bloku prvních čtení. Děkuji.
Děkuji paní poslankyni Vlastě Bohdalové. Budeme pokračovat panem poslancem Karlem Fiedlerem, který se přihlásil ještě jednou k pořadu schůze. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Já využiji toho, že nejsem omezen časem, ale slibuji, že nebudu dlouhý. Chtěl bych zareagovat na předsedu poslaneckého klubu KDU kolegu Jiřího Miholu, který tady prezentoval dohodu koalice, že tento bod podpoří na zařazení programu Sněmovny ve variabilním týdnu. Náš poslanecký klub Úsvit toto sdělení vítá a děláme vstřícný krok. Můj návrh, který jsem tady přednesl jako první, že požaduji zařazení bodu podle usnesení 642 na příští úterý, 26. ledna, rovněž měním a dávám návrh na 9. února, jak prezentoval pan předseda poslaneckého klubu KDU. Čili se připojujeme k tomuto termínovému návrhu. Já opravdu věřím, že tak jak bylo prezentováno členem vládní koalice a předsedou jednoho z poslaneckých klubů vládní koalice, že se tento bod dostane 9. února na pořad Sněmovny a Poslanecká sněmovna k tomu zaujme věcné, reálné stanovisko a zejména vláda nás bude věcně a reálně informovat o tom, jak je připravena na události a okolnosti, které bohužel můžeme očekávat. [[(15.10 hodin)]] Čili pane předsedající, já měním svůj původní návrh a místo 26. ledna dávám návrh na 9. února a očekávám výraznou podporu tomuto návrhu Poslanecké sněmovny, protože se víceméně překrývá s návrhem poslaneckého klubu KDU. A nyní k té přihlášce, proč jsem se přihlásil. Sliboval jsem, že budu stručný. Chtěl bych navrhnout ještě jeden bod, a to předřazení bodu 126. Jedná se o návrh na vydání zákona o detenčních centrech pro nelegální migranty v cizích státech. Je to sněmovní tisk 657. Už tady nebudu dlouhodobě nebo obsáhle zdůvodňovat, proč toto navrhujeme, protože řada mých předřečníků a kolegů uvedla různé a řadu argumentů, proč toto považujeme za palčivé. Myslím si, že jsme viděli na příkladu konkrétně Polska, kdy Evropská unie i Evropská komise buď neřešila, nebo velmi liknavě řešila narůstající migrační krizi, a k mém velkému překvapení naopak velmi rychle chce řešit situaci v Polsku ohledně médií. Já mám obavu, že k tomu problému vytváření migračních center na hranicích nebo mimo hranice Evropské unie Evropská unie bude přistupovat stejně jako doposud a nemůžeme se na to spoléhat. Proto navrhuje náš poslanecký klub Úsvit, abychom tento bod zařadili na pořad této schůze. Ještě bych měl říci na kdy. Protože těch bodů už tady bylo více, já ho navrhuji zařadit na dnešek jako další v pořadí po již předřazených bodech. Děkuji.
Tak nyní pan poslanec Tomio Okamura, poté pan poslanec Vladimír Koníček. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážené dámy a pánové, žádám o zařazení mimořádného nového bodu na program této schůze s názvem Analýza islámské ideologie, kdy bychom projednali a případně přijali usnesení zavazující vládu, aby nechala zpracovat analýzu islámské ideologie a nechala posoudit, nakolik je či není v rozporu s českým ústavním pořádkem. V současnosti se množí lidé vyjadřující se kriticky k některým tezím obsaženým v islámu. Je to například nerovnost pohlaví, nerovnost lidí podle víry, věčný boj na život a na smrt proti nepřátelům víry, nadřazenost náboženského práva právu státnímu, tedy přesněji zákonům, které stvořil člověk, a mohl bych jmenovat spoustu dalších tezí, třeba že homosexuálové zaslouží smrt nebo že si žena za znásilnění může sama, což by mělo v prvé řadě znepokojovat našeho ministra pro lidská práva. Osobně jsem si už několikrát vyzkoušel, že kritika islámu vede policii a státní zástupce do schizofrenní situace. Sami totiž netuší, do jaké míry je islám legitimní, a sami policisté i státní zástupci tápou a říkají mi, že je zákon natolik vágní, že vlastně nevědí, jak mají jednat. Oficiálně islám legitimní je, ale teze, které hlásá, jsou samozřejmě zcela antidemokratické a jejich propagace zcela zřejmě porušují trestní zákon. Tedy propagují nenávist a násilí z důvodu víry, pohlaví atd. Pochopitelně je trochu nelogické, když mi za můj výrok, že muslimové jsou časovaná bomba, bezpečnostním rizikem, hrozí na základě podnětu úřadů postih, a naopak je dnes naprosto legitimní propagovat myšlenky, že naše zákony nejsou platné, že ženy nemají stejná práva jako muži a některé zaslouží drakonické zabíjení kamenováním. Jen pro pořádek dodám, že moje vyšetřování za výše uvedený výrok o vyznavačích islámu nakonec minulý měsíc odmítl mandátový a imunitní výbor Sněmovny, což jste možná ani nezaregistrovali, přestože jsem se případnému veřejnému projednání na plénu Sněmovny nebránil. A mimochodem, směřuje do mandátového a imunitního výboru další hlasování o mém podobném výroku. Takže si myslím, že je potřeba si vyjasnit tyto věci, kam až vlastně - nebo co to ta islámská ideologie přesně vlastně je a kde jsou ty mantinely pro naše demokratické zřízení. To, že se v českých mešitách propagují dokonce ještě scestnější bláboly a nenávist vůči bezvěrcům, o tom už mnohokrát ve své upřímnosti mluvili sami muslimové, BIS, a jednu reportáž skrytou kamerou natočila před lety dokonce i tehdy ještě nekorektní Česká televize. V každém případě je myslím logické zaúkolovat právní odborníky, nejlépe z Nejvyššího státního zastupitelství, aby definovali, zda je islám ideologie, která šíří nenávist a je nebezpečná demokratickému zřízení, nebo ne. Teprve pak můžeme pokračovat v debatě, nakolik je tato ideologie mírumilovná, nebo ne. A proč se obracím sem na vás, na Poslaneckou sněmovnu, abychom to zařadili jako bod? Protože já jsem se pochopitelně pokusil o toto, abych takové vysvětlení, analýzu získal. Oslovil jsem písemně Nejvyšší státní zastupitelství a písemně jsem je požádat o stanovisko ohledně ideologie islámu a ohledně jeho vnímání z hlediska české Ústavy a z hlediska českých právních zákonů. Bohužel jsem byl písemně odmítnut Nejvyšším státním zastupitelstvím a žádné právní stanovisko k této závažné problematice jsem tedy neobdržel. Navrhuji proto, abychom po debatě v rámci mnou navrženého bodu společným usnesením skrz politické spektrum, protože si myslím, že by bylo dobré, abychom my všichni věděli, jaké jsou mantinely z hlediska naší Ústavy a z hlediska našeho právního řádu, protože ta debata bude pokračovat a vidíte, že i celou veřejností probíhá mnoho různých výroků a mnoho různých vyjádření na toto téma. Tak abychom společným usnesením vyzvali vládu, ať připraví závazná stanoviska k islámské ideologii, zda patří na seznam k těm, které jsou s demokracií neslučitelné, porušují lidská práva a šíří nenávist, nebo ne. Bude to samozřejmě bolestný a politicky nekorektní proces. Ale myslím, že je nutné pravdivě pojmenovat, že bílá je bílá a černá je černá. A budeme to muset udělat tak jako tak, dříve nebo později. Myslím, že je k tomu právě ten nejvyšší čas, abychom to pro celou společnost vyjasnili a aby i právníci, aby i ústavní soudci a soudci v podstatě věděli, jakým způsobem mají postupovat a jak se k tomuto problému mají všichni stavět. Usnesení nenavrhuji, myslím, že bychom k němu měli dospět po všeobecné společné rozpravě. A tento bod víceméně navrhuji zařadit kdykoliv. Víceméně kdyby k tomu byla politická vůle, tak to můžeme zařadit klidně dnes po pevně zařazených bodech, popřípadě příští úterý 26. ledna po pevně zařazených bodech. Myslím, že je potřeba, aby se ta definice opravdu vyjasnila, protože když ani Nejvyšší státní zastupitelství mi není schopné dát písemné stanovisko, jak je vlastně islámská ideologie komfortní z hlediska české Ústavy a z hlediska českých zákonů, tak v podstatě když jsem mluvil i s policií, která se mě na moje výroky ptala, a potom o nich následně už podruhé bude hlasovat mandátový a imunitní výbor Sněmovny, poprvé v prosinci mandátový a imunitní výbor Sněmovny mě odmítl vydat, řekl, že moje výroky nejsou v nějakém nesouladu, ale evidentně například úředníci si myslí, že by tam mohl být nějaký rozpor nebo přestupek, tak vidíte, že se dostáváme do velkého vakua, kdy i pro nás pro všechny, i pro vás, kteří se k tomu problému vyjadřujete, tak myslím, že by bylo velmi dobré, abychom věděli, jak se k tomu vlastně staví legislativa a jakým způsobem se k tomu vlastně Česká republika staví, abychom si nalili čistého vína a věděli jsme, jak na tom jsme. Děkuji za pozornost a prosím vás o podporu tohoto návrhu.
Děkuji. To byl zatím poslední přihlášený s návrhem do rozpravy. Nyní dvě faktické poznámky. První poznámka Vladimíra Koníčka, poté pan poslanec Kalousek. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, já jsem se přihlásil sice elektronicky, ale s procedurálním návrhem, takže ne k faktické poznámce. Já bych vás chtěl totiž požádat o oddělené hlasování k návrhu grémia - zvlášť hlasovat zařazení tisku 638, 637 a zvlášť ten zbytek návrhu grémia, protože mám problém s tím, že neuplynula lhůta 60 dnů pro projednání ve výborech. Ta uplyne až v průběhu této schůze. Takže jediné, jak to můžeme rozseknout, je, že vznáším námitku proti vašemu postupu, že o tom necháte hlasovat, a prostě jak rozhodneme o té námitce, tak se tomu podřídíme. [[(15.20 hodin)]] Ještě bych podotkl, že spor o to, jak zařazovat, je v každém volebním období a v každém volebním období se to řeší jinak. Takže já bych poprosil legislativní odbor, aby zaslal k tomuto postupu, tzn. zařazování sněmovních tisků, které ještě nemají lhůtu pro projednání ve výborech, na zahájení schůze své stanovisko. Nežádám, abychom s ním byli seznámeni hned, a jediná možnost, jak to rozseknout, je opravdu hlasovat o námitce proti postupu předsedajícího. Takže ji vznáším.
Děkuji, já jsem věděl, že jde o procedurální návrh, protože mě kolega Koníček informoval. Nyní tedy dvě přednostní práva. Pan poslanec Kalousek, potom pan předseda Stanjura. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobrý den a děkuji za slovo, pane předsedající. Dámy a pánové, já se nechci pouštět do té věcné diskuse, kterou tady rozvinul pan poslanec Okamura, jen chci říct, že pokud navrhuje bod, abychom se usnesli, zda to či ono náboženské hnutí je v souladu s naším ústavním systémem, aby o tom rozhodla vláda, když mu na to neodpovědělo Nejvyšší státní zastupitelství. Troufnu si říci, že se vlamuje do otevřených dveří. Například podle zákona o politických stranách a hnutích je ústředním orgánem státní správy, který potvrzuje, že příslušná strana není svými zásadami a stanovami v rozporu s naším demokratickým zřízením, Ministerstvo vnitra, takže když naši nebo vaši politickou stranu, pane kolego Okamuro, zaregistruje, tak vládní autorita říká: Ano, není to v rozporu. Podle zákona o církvích a náboženských společnostech je tímto ústředním orgánem státní správy Ministerstvo kultury, takže když Ministerstvo kultury takovou církev nebo náboženské hnutí zaregistruje, tak vládní autorita říká: Ano, není to v rozporu. Když zjistí, že to v rozporu je, tak tu certifikaci ve správním řízení odebere. Od toho tady není Nejvyšší státní zastupitelství. A muslimská církev v České republice zaregistrovaná vládní autoritou je. To znamená, pokud byste se chtěl někam obrátit, obraťte se na Ministerstvo kultury, ale je naprostý nesmysl, aby o tom hlasovala Sněmovna. Děkuji.
Děkuji. Nyní pan poslanec Zbyněk Stanjura.
Já bych chtěl zareagovat na vystoupení pana poslance Koníčka. Nevím, jestli v každém volebním období, ale v obou dvou, ve kterých já působím v Poslanecké sněmovně, ten spor nebo ty debaty se kolem toho vedou. Já budu hlasovat proti té námitce, protože si myslím, že klíčové je pro jednání, zda uplynula lhůta. V logice věci to, co namítá pan poslanec Koníček, bychom dneska nemohli hlasovat ani o jednom zařazení zákona ve třetím čtení, protože ani nevíme, kdy začne běžet lhůta, natož aby doběhla lhůta mezi druhým a třetím čtením. Já ten spor tady vedu s legislativou celých pět let, kdy legislativa tvrdí, že to nemůžeme zařadit, a když se ptám: A třetí čtení se zařadit mohou, když není lhůta? No ta se mohou. Tak já tam tu logiku nevidím. Já jsem pro, abychom dostali stanovisko legislativy, ale navrhuji, ať uděláme nějakou politickou dohodu na grémiu a podle té se řídíme. Nepotřebujeme na všechno usnesení nebo zákon. Samozřejmě nemůžeme projednávat zákon ve kterémkoli čtení, dokud neuplyne lhůta, ať už lhůta od podání návrhu zákona, od stanoviska vlády, projednání ve výborech, ale na programu být mohou. Jinak uděláme co? Nedáme to na program, dáme sice opozici možnost to zablokovat, tu někdy využijeme, někdy ne, tak vládní většina zareaguje svoláním mimořádné schůze a místo jedné schůze nám poběží pět najednou. To je jediné. Takže já jsem pro to a navrhuji, abychom si příští úterý na politickém grémiu Poslanecké sněmovny, abychom si připravili nějaké stanovisko, dohodli se na něm a podle něho postupovali. Já si myslím, že to zařazovat můžeme, ale nemůžeme to projednávat, dokud ta lhůta neskončí. To je všechno.
Děkuji. Pokud se nikdo nehlásí, rozpravu k programu končím a budeme se tedy vypořádávat s jednotlivými návrhy. Nejdříve tedy s procedurálním návrhem, který vznesl pan poslanec Koníček, a to je námitka proti postupu předsedajícího, s tím, že by se hlasovalo o zařazení o pořadu 39. schůze na den 27. ledna jako první a druhý bod ve 14.30 hodin, tisky 637 a 638. Já jsem to přednesl v bloku těch návrhů s tím, že nechám hlasovat odděleně o všech třech záležitostech, resp. chtěl jsem původně hlasovat o pevně zařazených bodech a potom samostatně hlasovat o procedurálním hlasování o všech návrzích po 19. hodině, což musím, to je oddělené hlasování, nikoli o zařazení bodu. Nyní tedy námitka proti postupu předsedajícího. Hlasování číslo 2, které jsem zahájil, a ptám se, kdo namítá proti postupu předsedajícího. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 2. Ze 175 pro námitku 6, proti 124. Námitka nebyla přijata, Budeme tedy hlasovat o jednotlivých návrzích tak, jak byly přednášeny. Nejdříve návrh z politického grémia. První je tedy zařazení tisků 637 a 638 jako první a druhý bod ve středu 27. ledna ve 14.30 hodin. Zahájil jsem hlasování pořadové číslo 3. Kdo je pro? Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 3. Z přítomných 176 pro 155, proti nikdo. Návrh byl přijat. Nyní pevné zařazení bodu na dnešek ve 20.00 hodin, tisk 649 Zahájil jsem hlasování číslo 4. Kdo je pro? Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 4. Z přítomných 176 poslanců pro 160, proti nikdo. Návrh byl přijat. Nyní budeme procedurálně hlasovat o tom, aby Sněmovna dnes jednala a meritorně a procedurálně hlasovala o všech návrzích i po 19. hodině. Zahájil jsem hlasování číslo 5. Ptám se, kdo je pro? Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 5. Z přítomných 178 pro 131, proti 29 poslanců. Návrh byl přijat. Dalším návrhem je návrh, který byl předložen několikrát. Nejprvnější hlasování bude hlasování o návrhu pana poslance Fiedlera, který po vystoupení kolegy Miholy upřesnil průběžnou informaci vlády o migrační politice na 9. 2. na 18. hodinu. Rozhodneme v hlasování číslo 6, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 6. Z přítomných 177 pro 76, proti 67. Návrh nebyl přijat. Budeme hlasovat nyní o návrhu paní poslankyně Miroslavy Němcové, která předkládá bod Informace o migrační krizi, a to na dnešek jako první bod schůze. Nebo na čtvrtek. Tak bude jenom jeden návrh, a to ve čtvrtek 21. 1. po skončení písemných interpelací, tedy jako první bod v 11.00 hodin. Zahájil jsem hlasování a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 7. Z přítomných 177 pro 71, proti 64. Návrh nebyl přijat. [[(15.30 hodin)]] A nyní tedy budeme hlasovat o návrhu pana poslance Marka Černocha, a to o návrhu na usnesení Poslanecké sněmovny na zavedení ochrany státních hranic... Pardon, omlouvám se paní poslankyni Němcové. Ještě variantu. Prosím, paní poslankyně.
Pane místopředsedo, jenom abychom přesně dostáli tomu, jak jsem ten návrh podala. Já jsem chtěla nejprve hlasovat o zařazení na čtvrtek, protože jsem to zdůvodňovala tím, aby měla vláda nějaký čas na přípravu. Pokud tento návrh neprojde, chtěla jsem, aby byl zařazen dnes jako první bod. Čili byla tam i alternativa k dnešku.
Dobře. Čili budeme alternativně hlasovat o tom, že by to byl dnes první bod, tedy Informace vlády o migrační krizi. Rozhodneme v hlasování číslo 8, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti projednání dnes jako první bod? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 8 ze 177 přítomných pro 72, proti 66. Ani tato varianta nebyla přijata. Vrátíme se k návrhu pana poslance Marka Černocha - Usnesení Poslanecké sněmovny k zavedení ochrany státních hranic České republiky zařadit jako první bod dnešního jednání. Rozhodneme v hlasování číslo 9, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 9 z přítomných 177 pro 52, proti 72. Návrh nebyl přijat. Dále se budeme zabývat návrhem pana poslance Davida Kádnera, a to abychom předřadili tisk 598, bod 117, návrh zákona o azylu, na dnešek jako první bod. Zahájil jsem hlasování pořadové číslo 10 a ptám se, kdo je pro toto předřazení. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 10 z přítomných 177 pro 42, proti 74. Návrh nebyl přijat. Budeme nyní hlasovat o návrhu paní poslankyně Jany Hnykové, a to na zítřek po pevně zařazených bodech - Informace ministra zdravotnictví o zdravotních rizicích imigrační krize. Zahájil jsem hlasování číslo 11 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 11 z přítomných 177 pro 46, proti 73. Ani tento návrh nebyl přijat. A budeme pokračovat. Pan kolega Skalický se hlásí? Ne. Děkuji. Je to návrh pana poslance Martina Lanka, a to aby dnes jako první bod, když nebyl žádný jiný bod schválen, byla Informace premiéra k úniku jeho emailové korespondence k realitě v jednání vlády ČR o migračních kvótách. Rozhodneme v hlasování číslo 12, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 12 z přítomných 177 pro 9, proti 124. Návrh nebyl přijat. Budeme pokračovat, a to návrhem paní poslankyně Olgy Havlové na zařazení nového bodu Informace ministra spravedlnosti ke kriminalizaci Bloku proti islámu jako první bod zítra odpoledne. A v hlasování číslo 13 rozhodneme, které jsem právě zahájil. Kdo je pro? Kdo je proti? Děkuji vám. V hlasování pořadové číslo 13 z přítomných 177 pro 8, proti 109. Návrh nebyl přijat. Nyní tedy budeme hlasovat o návrhu pana poslance Miholy, abychom se tím usnesením 642 zabývali 9. 2. bez určení hodiny projednávání. Pan předseda Mihola se hlásí k upřesnění svého návrhu. Prosím, pane předsedo.
Vážený pane předsedající, vážení kolegové, já jsem vlastně nedával návrh na konkrétní zařazení bodu. Já jsem informoval, že toho dne máme v úmyslu ten bod zařadit. Je to takhle domluveno koaličně. Žádal jsem opoziční předsedy klubů, a protože je to za tři týdny, chtěl bych, aby tady skutečně byli ministři, kterých se ta věc týká, aby na to byl důstojný časový prostor, tak prosím vás, nechme prostor na doladění tak, ať někdo vzápětí není zhrzen tím, že mu ubude třeba jedna hodina z opozičního okénka. Opravdu stojím o to, protože vnímám, že je zájem ze všech poslaneckých klubů tento bod zařadit, abychom to vycizelovali na nejlepší čas toho dne. Děkuji.
Teď předsedové klubů s přednostním právem. Pavel Kováčik, Zbyněk Stanjura, Marek Černoch a Michal Kučera v zastoupení předsedy klubu TOP 09. Pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Pane předsedající, paní a pánové, přeji hezký dobrý den. Já i po těch letech jsem vždycky naivnější, než je třeba. Podle mého nejlepšího vědomí se dohodlo na grémiu ráno, že ten den proběhne ve znamení opozičních návrhů, dokonce jsem si na tiskové konferenci KSČM pochvaloval, že konečně s novým harmonogramem jde i nový vítr a že se konečně dostane na opoziční návrhy, a už se tady, a jak říká pan kolega předseda Mihola, dokonce koaličně dohodlo, že to bude jinak. Přátelé, prosím, začínáme rok. Začínejme ho s tím, že se budou alespoň základní dohody plnit. Já trvám na tom, aby ten den byl ve znamení opozičních návrhů zákonů. Děkuji.
Děkuji. Nyní s přednostním právem pan předseda Poslanecké sněmovny. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji. Kolegyně, kolegové, pan předseda Kováčik má naprostou pravdu. Na grémiu Sněmovny jsme se dohodli, že 9. února bude vyčleněno pro opoziční návrhy. Takováto dohoda byla za mé přítomnosti učiněna. U žádné jiné dohody jsem nebyl.
Děkuji. Nyní pan poslanec Stanjura jako předseda poslaneckého klubu ODS. Prosím, pane předsedo.
Pan předseda Mihola sedí přes uličku, ale já to řeknu na mikrofon. Slibem nezarmoutíš. Říct, že všichni se shodneme na tom, že to budeme projednávat po opozičních návrzích zákonů - těch je tolik, že toho devátého určitě nebude stačit, a tím pádem na to nedojde, nebo - druhá interpretace - otázka migrace zajímá pouze opozici, vládní většinu ne, a tudíž to budeme projednávat v rámci opozičního okénka. Proč ne? Nás to zajímá. Všechny opoziční kluby v hlasováních o různých termínech, kdy vláda má plnit usnesení Sněmovny, a jako obvykle ho neplní, jako obvykle se musíme doprošovat a navrhovat pořád dokola, a to usnesení platí už skoro rok, a pravidelná informace vlády je taková, že to je pravidlem, až si to vykřičí opozice, tak tedy možná za tři týdny večer, když nebudete moc prudit se svými návrhy zákonů, tak vám možná nějakou minutku dáme. Ale tak to řekněme otevřeně. Migrace trápí jenom opozici. Já mluvím za náš klub. Jestli to chcete v rámci opozičního okénka, klidně, nás to skutečně trápí. Ostatní návrhy zákonů, které předkládáme, jsou důležité, ale migrační otázka je důležitější. Nám to skutečně nevadí. Ale současně tím říkáte, že vás jako vládní většinu to nezajímá a že před tím má přednost dalších 189 bodů poslanecké schůze, které máme naplánovány. Proč ne? Ale pak netvrďte v novinách a v médiích, jak vás to trápí a jak to chcete řešit! Nechcete!
Děkuji. Pan poslanec Marek Černoch.
Děkuji za slovo. Budu mluvit o tom samém, o čem pan kolega Stanjura. Tady je usnesení číslo 642 z února loňského roku, ve kterém je zavázána vláda tím, že bude průběžně informovat Sněmovnu o postojích, které bude obhajovat na všech zahraničních jednáních zabývajících se bezpečnostní a imigrační politikou. To, že je to vaše povinnost, že to neděláte, že to je vykřičeno opozicí, a ještě to zamítnete, tak pak opravdu nekřičte do médií, jakým způsobem bojujete proti migraci, protože to není pravda.
Nyní pan poslanec Michal Kučera - nebo pan poslanec Kalousek jako předseda TOP 09 s přednostním právem. Prosím, pane poslanče.
Děkuji za slovo, pane předsedající. Dámy a pánové, já jsem sice nebyl přítomen na grémiu, nicméně si myslím, že z toho vede při dobré vůli cesta ven. Byla dohoda, že v úterý je opoziční okénko. Imigrantská krize - to souhlasím s panem předsedou Stanjurou - je mimořádná priorita jednání této Sněmovny. No tak co chcete dělat ve středu? Tak v úterý bude opoziční okénko a ve středu můžeme jednat o imigrantské krizi. Koneckonců můžeme potom samozřejmě zítra nebo kterýkoliv další den tento pořad změnit a v úterý může být imigrantská krize a ve středu bude opoziční okénko. O co jde? Přece nechceme jet ve středu domů. Je úterý a ve středu nechť je imigrantská krize. Já v tom problém nevidím. Ledaže by pro vás bylo něco větší prioritou než imigrantská krize. To je potom jiná věc.
Tak. Nyní pan poslanec Michal Kučera, pokud trvá na své přihlášce. Ano, je tomu tak. Potom pan poslanec Mihola. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Já víceméně jenom krátce, protože to vysvětlili mí předřečníci. Já vítám ujištění předsedy Sněmovny, že dohody z grémia platí a že ono poslanecké okénko bude zařazeno. K vystoupení pana předsedy Miholy se vyjadřovat nebudu. Tam zaznělo to ono jasné a rázné možná. A jenom k tomu nezařazení bodu o migraci. Chtěl bych tady skutečně podtrhnout jednu věc. Až si zejména vládní poslanci budou sypat na své facebooky, jak chtějí řešit imigrantskou krizi, tak já jim slibuji, že jim tam pokaždé nalepím tady to vaše hlasování, aby vaši příznivci viděli, jakým způsobem podporujete řešení imigrační krize ve sněmovně.
Děkuji. Pan poslanec Mihola nyní. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Vážení kolegové, já jsem skutečně v tom nejlepším domnění se snažil jednat se všemi kluby. Mrzí mě, že tedy se kolegové z koaliční ČSSD nějak mezi sebou nejsou schopni dohodnout, aspoň tak to vnímám já, protože já patřím mezi ty, kteří říkají, že opozice má právo na projednání bodu. Vědí to i kolegové z opozice, že se často toho zastávám. Tak je zcela absurdní, aby mi tady někdo podstrkával, že bych chtěl umenšovat nějaké právo. I proto jsem nestanovil přesně ten čas. Ale dobře, i když je to hodně týdnů před námi ještě, tak s ohledem na to, co jsem říkal - aby se nebouralo, byl jsem upozorněn kolegou Sklenákem, aby se nebouralo jednání prvních dvou týdnů - proto jsme souhlasili s tím variabilním týdnem. Souhlasím samozřejmě s tím, aby proběhlo opoziční okénko. A protože tento bod všichni, skutečně předpokládám, že všichni podle tady těch proslovů předchozích, považujeme ten bod uprchlická krize jako velmi důležitý, věřím pevně, že nám nebude zatěžko tady být po 19. hodině. Takže prosím, abychom tento bod zařadili po tom opozičním okénku na 19. hodinu v úterý 9. 2. Děkuji.
Ještě přednostní právo pana předsedy klubu ODS a předsedy klubu KSČM. Prosím, pane předsedo.
Tak. Tak je to důležité pro vládní poslance, že 19. ledna, to je dnes, navrhují zařazení toho extra důležitého bodu na 9. února večer. Tři týdny. A mezitím budeme projednávat body 18, 19, 62, 63, 64, 48, 44, 45, 54, 55 - a to jsem četl jenom na zítra pevně zařazené. A dneska budeme dělat body 1, 2, 3, 4, 5, 6, takže napočteme asi 80 bodů, které mají pro vládu větší prioritu. Nemůžeme mluvit o nabourávání schůze, aspoň ne pro všechny, protože zcela logicky - nestěžuji si a nefňukám - rytmus schůze, body vybírá většina. A vy tím, kam to zařazujete, jasně deklarujete, že to pro vás priorita není. Pokud by to byla priorita, dneska jste neměli žádný pevně zařazený bod kromě vratky ze Senátu. Neměli. Když jsme navrhovali ve čtvrtek po písemných interpelacích, kde jsou smlouvy, tak jste byli proti. Takže pro vládní většinu je důležitější projednat smlouvy - počkejte, až si to nalistuji, protože je to někde hrozně daleko v tom programu, ale myslím, že to musí zaznít, abychom věděli, jaké jsou priority - takže musíme ve čtvrtek v 11 místo migrační krize debatovat vládní návrh, kterým se předkládá Parlamentu České republiky k vyslovení souhlasu s ratifikací Dohoda o převádění a sdílení příspěvků do Jednotného fondu pro řešení krizí, podepsaná v Bruselu. No to je velmi důležité, aby čeští daňoví poplatníci platili dluhy jiných - aspoň pro vládní většinu. Pro nás je mnohem důležitější bavit se o migrační krizi. A to je velmi důležité pro Brusel a budeme velmi pochváleni, pokud to vládními hlasy schválíte, tuto dohodu. No ale pak taky máme vyšší prioritu zamezení dvojího zdanění mezi Českou republikou a Republikou Kazachstán. Anebo vyslovení souhlasu s ratifikací změny Přílohy 1 a přílohy 2 Mezinárodní úmluvy proti dopingu ve sportu. To by určitě nepočkalo do 9. února, protože tohle všechno má přednost před vážnou debatou ve Sněmovně o migrační krizi, o které mluví dnes a denně naprostá většina našich obyvatel, a kromě toho odmítáte plnit usnesení Poslanecké sněmovny staré jedenáct měsíců.
Pan poslanec Kováčik jako předseda klubu KSČM. Prosím, pane předsedo.
Vidíte, vidíte, kolegyně a kolegové, jak nás vždycky doběhne nějaké opatření, kterým si tady účelově něco upravíme, aby nám to šlo líp. A to je jedno, kdo je u vlády, vždycky to nám se jaksi účelově upravovalo, tak aby to vycházelo té příslušné vládní většině. Já bych chtěl vážně poprosit: přestaňme už ze Sněmovny dělat větší holubník, než je zapotřebí. A to v holubníku bývá pořádek. Pojďme, když je tady tolik řečí, sem tam hodně přes média to jde, o úpravách jednacího řádu, se bavit třeba o tom, že tou rozhodující úpravou jednacího řádu bude to, že sněmovní tisky se budou projednávat v pořadí, tak jak jsou do Sněmovny dopraveny. Tak jak dostanou to číslo, tak to bude to pořadí. A pokud přijde nějaká doopravdy závažná tematika, o které ne pouze vládní většina, ale například třípětinová většina je přesvědčena, že je třeba ji projednat přednostně, tak právě ta třípětinová většina může rozhodnout o tom, že ten bod se předřadí. Nic víc, nic míň. Pokud by se nám podařilo najet tento či takový nějaký podobný systém, tak všechny tyhlety přetahovačky, dohadovačky, všechny tyhlety dlouhotrvající minuty a leckdy i dlouhé hodiny trvající diskuse o úpravách programu toho dne nebo toho týdne nebo té schůze by se do značné míry mohly omezit, a pak by docházelo času i třeba na ty superdůležité body. Každý je vnímáme trošku jinak, já rozumím tomu, že vláda má vládnout a k tomu potřebuje podporu parlamentu, ale rozumím také tomu, a věřte, po těch letech v opozici vím, co to je, že opozice není hloupá, že vládní koalici vždycky nebo téměř vždycky poskytuje dobré rady zdarma. A dobrá vláda by se velmi pečlivě měla opozičních myšlenek, námětů a návrhů držet a vytěžit z nich to nejlepší, protože nic špatného, věřte, v tom není. Takže pojďme se bavit o takové změně jednacího řádu, která nebude omezovat demokratická práva a zavede konečně pořádek do toho, že se tisky budou projednávat v pořadí tak, jak byly do Sněmovny dopraveny. Děkuji.
Dobrý den. Pan předseda Mihola se hlásil. Prosím.
Děkuji za slovo. Já si pana předsedy Stanjury vážím z mnoha důvodů, ale teď před chvílí mě velmi zamrzel. Já už tady podle těch výroků a slov opravdu skoro ztrácím naději na nějaké řešení nebo na nějakou rozumnou domluvu, protože když se mění program, který je stanoven, nikdo ho nerozporoval a řekli jsme si: 14 dní probíhá tímto způsobem - a pozor, jsou tam zařazeny opoziční body. To není jenom koaliční program. Koalice vyšla vstříc. Jsou tam ve druhém čtení opoziční body zařazeny a dnes večer kontrolní hlášení. [[(15.50 hodin)]] Tak tohle nikdo nerozporoval. Když by se program měnil, byl by chaos ve Sněmovně - špatně. Když tedy byla snaha o to, aby se program neměnil na variabilní týden - ona zas tak velká časová vzdálenost to není - i s argumenty, aby se připravili, aby sladili diáře ministři, abychom vyprecizovali usnesení a aby skutečně tady proběhlo věcné jednání, které přece nemusí nutně trvat celý den, tak je to také špatně. Když je stanoveno opoziční okénko - já znovu říkám, jsem toho příznivcem a trvale to podporuji, tak právě z úcty ke kolegům, včetně kolegů z ODS, jsem říkal: Dobře, napřed opoziční okénko a pak jsme ochotni, když je to důležité, tak nám nevadí, že budeme jednat i večer. A zjišťuji, že je to opět nedůstojné. Tak já nevím. Já klidně změním návrh na to, ať je to první bod toho dne, kdy je opoziční okénko. Koneckonců snad všechny kluby se přihlásily k tomu, jak je ten bod důležitý, od koalice až po opozici všichni s tím souhlasí, tak nehrajme si tady na to, prosím vás, že tím někdo bude odstrčen nebo jeho práva umenšena. Nebo je snad někdo, kdo ten bod považuje za nevýznamný, bagatelní, takže vůbec nemá smysl ho zařazovat?
Pane předsedo, jenom se zeptám, zda to mám chápat jako návrh, to znamená, že modifikujete svůj návrh na pevné zařazení na 19. hodinu tak, aby to bylo 9. 2. jako první bod. Takto to předkládáte? Výborně. Pan předseda Kalousek, potom pan předseda Černoch.
Já nemohu neodpovědět na otázku pana předsedy Miholy, který ve vší úctě, a přátelské úctě, mně připomíná toho řečníka, co říkal "mám svůj názor", ale postupně se s ním přestával ztotožňovat. Když říká: Je tu snad někdo, kdo si myslí, že ten bod je nedůležitý? No ano, poslanci vládní koalice! Protože kdyby ho měli za důležitý, tak přece nebudou chtít předtím projednat 88 jiných bodů. Já respektuji, že jste dal tento návrh, pane předsedo, my ho pravděpodobně podpoříme, aby se to někam dostalo, nebo se zdržíme, já nevím, to se poradíme. Ale v každém případě každý den ráno vystoupíme, přečteme, jaké mají být projednávány body, a položíme vám tu řečnickou otázku, jestli je tu snad někdo, kdo si myslí, že tyto body jsou důležitější než imigrantská krize, a navrhneme předřadit na ten každý den bod imigrantská krize. A odpovězte nám svým hlasováním.
Pan předseda Černoch, potom pan poslanec Kučera. Potom pan předseda Kováčik.
Děkuji za slovo. Já jsem z toho pochopil, že informace vlády o imigrantské krizi je opoziční věc, že by se to mělo dávat do opozičního okénka. To je usnesení, které má plnit vláda. Ne o tom, aby si opozice musela vyprosit termín, a ještě se to tedy dávalo do dne, kdy by se měly projednávat opoziční návrhy. Pokud je nějaké usnesení - bylo přijato usnesení, tak by ho vláda měla plnit, a ne laborovat o tom kdy. V tom případě my můžeme svůj návrh stáhnout a já můžu navrhnout teď, v tuto chvíli, že to zařadíme jako první bod dnešního jednacího dne, informaci vlády o migrační krizi. Protože takhle to zaznívá. Děkuji.
Pan poslanec Kučera. Potom pan předseda Kováčik.
Děkuji za slovo. Možná že se budeme zase někdy bavit o obstrukcích, tak si vzpomeňme na to, že jsme měli téměř uzavřený celý program a teď kolega Mihola ho zase vyextendoval do dalších diskusí jako koaliční poslanec. Nicméně já jsem se snažil najít nějakou informační hodnotu v projevu pana předsedy Miholy. Moc se mi to nedařilo, ale našel jsem tam podle mě jednu, a to že ten bod by měl být hlasován ve večerních hodinách. Takhle jsem to já pochopil. A ne jako první bod. To znamená, že já bych byl velice rád, kdyby pan předseda Mihola upřesnil, kdy ten bod chce hlasovat. A to, že ten bod bude hlasován v onom opozičním okénku, to znamená v těch třech týdnech jednání Sněmovny, kdy opozice má pouze jedno odpoledne na své návrhy, tak do toho vřadíte imigrantskou krizi, to považuji za naprosto nehorázné a neúctyplné. Děkuji.
Pan předseda Kováčik, prosím.
Děkuji za slovo. Pane předsedo, paní a pánové, já trvám na své žádosti o to, abychom tady z toho přestali dělat holubník. Ano, mně se líbí ten návrh pana předsedy Miholy, ať už večer, nebo jako první bod. Ale v tom případě se ptám, kdy tedy projednáme ty desítky opozičních návrhů, které před sebou neustále tato Sněmovna tlačí. Protože je sice to téma velmi důležité, ale nejsme tady jenom od toho. Jsme tady také od toho, abychom projednávali návrhy zákonů a další body, které jsou v pořadí, tak jak dojdou sem do Poslanecké sněmovny. Nejsme tady jenom od toho, abychom projednávali onu krizi, o které je tady řeč. Já mám pocit, že návrh pana kolegy Miholy je vlastně takové elegantní zametení s opozicí jako celkem, a pak se budeme marně domáhat, že budeme opoziční návrhy zákonů projednávat kdoví kdy, třeba někdy na svatého Dyndy. Já si myslím, že nastává čas, abychom se přestali ohlížet na to, co se nám jako opozičním stranám dovolí anebo nedovolí, kdy se nám dovolí vůbec s našimi návrhy zákonů přijít sem na jednání Poslanecké sněmovny. Já vyzývám ostatní opoziční strany teď, tady z tohoto místa, abychom zcela vážně jednali o svolání mimořádné schůze na téma projednání opozičních návrhů zákonů. Děkuji.
Děkuji. Zeptám se, zda se ještě někdo hlásí. Pokud ne, tak přistoupíme tedy k hlasování s tím, že pan předseda Mihola modifikoval svůj původní návrh, a to abychom bod s názvem Informace vlády ČR o migrační krizi zařadili na 9. 2. jako první bod jednání Sněmovny. Takto s tím pan předkladatel souhlasí. O tomto rozhodneme hlasováním. Já ještě přivolám kolegy z předsálí. Zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí s tímto návrhem. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 14, přihlášeno je 177, pro 73, proti 43. Tento návrh nebyl přijat. Dalším hlasováním se vypořádáme s návrhem paní poslankyně Bohdalové. Jenom prosím paní poslankyni o souhlas s tím, že vzhledem k předchozím hlasováním ten bod 141 dne 27. 1. nebude první, ale třetí. Je s tím takto souhlas? Ano. Takže zahajuji hlasování. Ptám se, kdo souhlasí s návrhem paní poslankyně Bohdalové. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 15, přihlášeno je 177, pro 137, proti 9. Návrh byl přijat. Pan poslanec Fiedler navrhuje, aby dnes jako první bod byl projednán tisk 657, zákon o detenčních centrech pro nelegální imigranty v cizích státech. Je to tak, pane poslanče? [[Odpověď mimo mikrofon - po pevně zařazených bodech.]] Pokud vím, nejsou, takže první bod. Dobrá, takže tak to bude. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo souhlasí s tímto návrhem, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 16, přihlášeno je 176, pro 42, proti 72. Tento návrh nebyl přijat. Pan poslanec Okamura navrhuje bod Analýza islámské teorie... [[Smích v sále.]] Který má být zařazen dnes po pevných bodech. [[Poznámka z pléna.]] Já se omlouvám, já jsem dostal podklad od kolegy Filipa, je tam napsáno teorie. [[Poznámka z pléna.]] Prosím pana poslance, aby přednesl ještě jednou název bodu.
Už jsem si říkal, že to tady záměrně zlehčujete. Můj návrh bodu je Analýza islámské ideologie.
Děkuji za upřesnění. Omlouvám se, ale přečetl jsem to z podkladů, které jsem obdržel. A bylo by to tedy dnes jako první bod, protože žádné pevné body nemáme. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 17, přihlášeno 177, pro 12, proti 125, tento návrh nebyl přijat. Tím jsme se vypořádali se všemi návrhy, které padly. Zeptám se, zda tomu tak je, nebo zda někdo má pocit, že o jeho návrhu nebylo hlasováno. Není tomu tak. Budeme tedy hlasovat o návrhu pořadu jako celku. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo souhlasí s návrhem pořadu schůze, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má číslo 18, přihlášeno je 177, pro 109, proti 23. Konstatuji, že pořad schůze byl schválen. Pan předseda Mihola. Prosím, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dovoluji si požádat o přestávku na jednání poslaneckého klubu KDU-ČSL v délce 20 minut a zároveň prosím předsedy všech ostatních poslaneckých klubů, jestli bychom se mohli sejít. Děkuji.
Děkuji. Přeruším tedy jednání Sněmovny a sejdeme se v 16.21 hodin.
Vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, budeme pokračovat. Ještě přečtu omluvy. Omlouvá se paní poslankyně Jitka Chalánková, a to mezi 16. a 21. hodinou, z pracovních důvodů, a omlouvá se pan poslanec Korte mezi 17.15 a 21. hodinou z pracovních důvodů. Tolik tedy omluvy. Budeme pokračovat v jednání. Než přistoupíme k projednávání návrhu zákona vráceného Senátem, navrhuji na žádost předsedy Senátu umožnit vystoupení paní senátorce Emilii Třískové a panu senátorovi Liboru Michálkovi. Informace k pozměňovacím návrhům Senátu vám byly rozdány do vaší pošty a o možnosti vystoupit rozhodneme hlasováním. Je zde žádost o odhlášení, takže vás všechny odhlašuji a prosím o novou registraci. Zeptám se, kdo souhlasí s vystoupením paní senátorky Třískové a pana senátora Michálka. Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro, ať stiskne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu? Hlasování má pořadové číslo 19, přihlášeno je 108, pro 102, proti nebyl nikdo. Tento návrh byl přijat. Já tedy otevírám bod