[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok, képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket, és köszöntöm azokat is, akik figyelemmel kísérik mai ülésünket. Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 8. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Z. Kárpát Dániel képviselőtársaim mint jegyzők lesznek a segítségemre. [[Rövid szünet.]] Kis nehézség támadt, a jelenlévők között keresem sorban az első, a második és a harmadik felszólalót. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjából Kanász-Nagy Máté képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azt tudjuk, hogy a legfőbb kormányzati politika, hogy akkumulátorgyarmattá tegyék Magyarországot, vagyis egyszerre akarják kiszolgáltatni a nyugati és a keleti nagytőkének hazánkat. Ez a kettős függés kialakításának politikája, avagy ilyen az élet a félperiférián. Ennek a kizsákmányoló politikának már sokszor beszéltünk a természetet kizsákmányoló hatásairól, hogyan akarják kiárusítani a magyar vízkincset, Magyarország energiáját vagy éppen termőföldjét ezeknek a jellemzően távol-keleti multinacionális nagyvállalatoknak, de azt gondoljuk az LMP részéről, hogy érdemes beszélni a munkavállalók kizsákmányolásáról is, vagyis, hogy a Fidesz-kormány a magyar munkaerőt is kiszolgáltatja ezeknek a külföldi multiknak. Miért beszélünk kizsákmányolásról? Miért beszélünk kiszolgáltatásról? Ezt próbáltam pontokba szedni a magyar munkaerő viszonylatában. Először is érdemes azt megnézni, hogy honnan jön a munkaerő ezekbe az akkumulátorgyárakba. Tudjuk azt, hogy egyébként jellemzően ezek a multik nem is teremtenek új munkahelyet, hanem jelentős mértékben már meglévő munkahelyekről, magyar vállalkozásoktól szívják át a munkaerőt, ezzel gyakorlatilag, ha meg is teremtenek egy munkahelyet, máshol megszűnik egy másik magyar munkahely. De tudjuk azt is, hogy ha új munkaerőre van szükség, mivel Magyarországon munkaerőhiány van, pláne, ugye, Debrecen környékén, ezért külföldről jön a munkaerő ezekbe a gyárakba, a külföldi, szintén jellemzően Távol-Keletről érkező munkaerőnek építik a konténervárosokat jelen pillanatban is. Megnéztük azt is, hogy milyen jellegű munkát végeznek ezekben a gyárakban. A helyzet az, hogy könnyen betanítható, egyszerű, alacsony hozzáadott értékű munkát végeznek, sajnos. Ha valaki, mondjuk, egy másik cégtől átmegy egy akkumulátorgyárba dolgozni, ott egy lejjebb lépés történik, sokkal egyszerűbb feladatokat fog kapni, tehát nem egy továbblépésről, nem egy továbbfejlődésről van szó, hanem lejjebb lépésről, ezt a közgazdaságtan is így fogalmazza meg, és egyébként a teljes magyar feldolgozóipar 87 százalékára jellemző ez az alacsony hozzáadott értékű munka. Sajnos ez az arány 2009 óta igaz, ebben a tekintetben a multik, az akkumulátorgyárak semmilyen előrelépést vagy fejlődést nem hoztak. Gyakran példálóznak a fizetésekről is. A helyzet az, hogy az akkumulátorgyárakban az alapbérek egyébként rendkívül alacsonyak. A magyar átlagbért kevéssé meghaladó fizetéseket csak jelentős túlmunkával, pótmunkával, hétvégi munkavégzéssel, több műszakban történő munkavégzéssel lehet elérni; vagyis ezekben a gyárakban agyondolgoztatják a munkavállalókat, ez a kizsákmányolásnak egyenes következménye. A munkakörülmények rendkívül nehezek, és ezeket a munkafeltételeket, az erre vonatkozó előírásokat sem tartják be az akkumulátorgyárak. Gondoljunk csak a gödi akkumulátorgyárra, amit lassan már kéttucatszor büntettek meg. Na persze, ezek nagyon-nagyon alacsony mértékű büntetések, egy-két millió forintról van szó, hogy véletlenül se tántorítsák el ezeket az akkumulátorgyárakat a szabályok esetleges be nem tartásától. Ha megnézzük, nagyon komoly egészségügyi kockázatnak vannak kitéve a dolgozók ezekben a gyárakban, hiszen nehézfémek és vegyianyagok felhasználása közepette kell dolgozniuk; ennek nagyon komoly egészségkárosító hatása van. Egészen elképesztő, hogy van olyan akkumulátorgyár ez is megjelent a sajtóban , ahol akkor adnak jutalmat vagy valamiféle pótlékot, ha valaki nem megy el táppénzre. Tehát, ha valaki beteg, akkor még jutalmazzák is, hogy betegen dolgozzon, ez is a kizsákmányolást jelenti. Ahogy az is egy kizsákmányoló politika, amilyen megalázó kontrollnak, ellenőrzésnek vetik alá a munkavállalókat ezekben a gyárakban. Tényleg cserélhető bérrabszolgaként tekintenek rájuk. Természetesen azt sem hagyják ezek a gyárak, hogy a szakszervezetek elkezdjenek építkezni, hogy a szakszervezetek dolgozhassanak ezekben a gyárakban, pedig tudjuk azt, hogy ahol működnek a szakszervezetek, ott sokkal magasabbak a fizetések. Ezt a kizsákmányolt karriert kínálja a Fidesz-kormány a munkavállalóknak, munkavállalók tíz- és százezreinek. Mi erre a kizsákmányolásra, a természet és a munkaerő kizsákmányolására, kiárusítására mondunk nemet, tiltakozunk minden legális eszközt megragadva, tüntetéssel, népszavazási kezdeményezéssel, mert nem szabad hagyni, hogy Magyarországot akkumulátorgyarmattá tegyék. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Tordai Bence tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Koncz Zsófia miniszterhelyettes államtitkár asszonytól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt szeretném azzal kezdeni a felszólalásomat, hogy a járműgyártás, a járműipar hazánk egyik legjelentősebb iparága, ahol rengeteg személy dolgozik, rengeteg családnak ad biztos megélhetést, és gyakorlatilag azt lehet látni, hogy most vala-mennyi európai országnak iparpolitikai célja az, hogy az akkumulátorgyártást kiépítse. Frans Timmermans, az európai zöldmegállapodásért felelős uniós biztos az elmúlt hónapban tömeges elektromosakkumulátor-gyártásra szólította fel az Európai Uniót. Úgy fogalmazott, hogy Európában készülnek a legjobb autók, ezért nem lehetünk a múlt rabjai, tömeges akkumulátorgyártásba kell kezdeni. Ez az ő álláspontja. Itt érdemes megnézni azt, hogy szomszédos országaink, Európa más országai hogyan gondolkodnak ezzel az üggyel kapcsolatban. Németországban a jelenlegi felállás szerint 14 akkumulátorüzem fog megvalósulni. Fontosnak tartom kiemelni a CATL türingiai már működő gyáregységét, ahol egy zöld-szocialista koalíció kormányoz, és egyébként egy zöldpárti politikus volt az, aki a CATL-nek a környezetvédelmi engedélyt átadta. A zöldszempontokat különösen fontosnak tartó Norvégiában úgy tekintenek erre az iparágra, mint az éghajlatváltozás elleni harc egyik eszközére. Az akkumulátorgyárak térnyerését a térségünkben is jelzi az, hogy Csehország és Románia is tervez hasonlót. Nemrégiben a szlovák autóipari szövetség elnökének a nyilatkozatát érdemes megnézni, aki szerint végzetes lenne, ha országa elszalasztaná a lehetőséget, hogy saját akkumulátorgyárral rendelkezzen. [[9.10]] Lengyelországban 2022. év végi adatok szerint már 60 olyan vállalat működik, amely közvetlenül vesz részt a lítiumion-akkumulátorok gyártásában. Mindemellett a kontinensünkön más országokban is már működő gyárakról lehet beszélni: Franciaországban, Spanyolországban, Olaszországban, Nagy-Britanniában, Hollandiában és Svédországban is. A nemzetközi példák is jól mutatják azt, hogy ezért az iparágért most hatalmas verseny zajlik egész Európán belül, sőt az egész világon belül, és Magyarországnak az az érdeke, hogy ebben a versenyben részt vegyen. De természetesen, ahogy ezt már a kormány többször is kifejtette és itt egy vitanap keretében, azt gondolom, hogy ezeket az érveket, szempontokat el tudtuk mondani , az a legfontosabb számunkra, hogy a lehető legszigorúbb környezetvédelmi szabályokat betartsák egyébként minden beruházás esetében Magyarországon. Ezzel kapcsolatban a hatóság a legmagasabb szintű környezeti hatásvizsgálati eljárást folytatja le a debreceni akkumulátorgyár esetében is. Az eljárás során nemcsak a környezetvédelmi hatóság, hanem a népegészségügy, a talajvédelem, a katasztrófavédelem, az örökségvédelem, a természetvédelem is ellenőrzi a beruházással összefüggő dokumentációkat. Azt gondolom, hogy ezeket a szempontokat fontos figyelembe venni, és bár most képviselő úr nem a környezeti, természetvédelmi kérdéseket vetette fel, de azért én két dolgot szeretnék kiemelni, ami nemrég nyert aktualitást. Az egyik a saját választókerületemben zajlott, így gyakorlatilag a napokban a zempléni tájegységben megvalósult komplex élőhelyfejlesztési projekt során mintegy 1316 hektár terület kezelését és fejlesztését sikerült elvégezni: a természeti környezet több száz évvel ezelőtti egészséges állapotának a helyreállítása, a terület ökoszisztémájának javulása érdekében az Aggteleki Nemzeti Park Igazgatósága, az Európai Regionális Fejlesztési Alap és a magyar kormány által nagy összegben támogatott beruházás kapcsán; illetve szeretném itt a Ház falai között felhívni a figyelmet a TeSzedd! akcióra is, amelynek során az „Önkéntesen a tiszta Magyarországért” akció 11. alkalommal kerül megrendezésre, április 11-éig lehet regisztrálni. Azt gondolom, hogy ez az akció már a múltban is bizonyított azzal kapcsolatban, hogy hogyan tud a magyar lakosság, a társadalom összefogni annak érdekében, hogy tiszta legyen Magyarország, és gyakorlatilag a Föld napján, április 22-én fog indulni az akció, április 22-étől április 28-áig. Arra biztatom az LMP-frakciót, hogy ők is vegyenek részt ebben a programban, és mindenkit ugyanerre biztatok. Kérem, hogy képviselő úr pedig támogassa ezeket az akciókat. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. A Párbeszéd képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tordai Bence képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! A tegnapi napirend előtti felszólalásában Szabó Rebeka, a Párbeszéd-Zöldek másik társelnöke bemutatta, hogy miért és hogyan fenntarthatatlan az a rendszer, amelyben élünk, az a gazdasági és ezt kiszolgáló politikai rendszer, amely azt eredményezi, hogy egészen biztosan a falnak ütközünk, ha így folytatjuk tovább. Tényleg csak nagyon röviden két összefoglaló adatot hadd mondjak el! Minden évben elhasználjuk a Föld évi erőforrásainak 1,76 százalékszorosát, tehát egy és háromnegyed Földet használunk el minden évben, illetve csak hogy érezzük, hogy mekkora a jelentősége, mekkora a természetformáló ereje az emberi civilizációnak: a Földön élő emlősfajok össztömegének a 96 százaléka az ember és a háziállatai, tehát az emlősbiomassza 36 százaléka emberekből áll, és további 60 százaléka háziállatokból. Ez az emberi civilizáció, ez a globális kapitalizmus, ez az ipari berendezkedés szükségszerűen visz minket az állandó növekedésre kódolva a válsághoz, az összeomláshoz, az ökológiai és klímakrízishez. Csak hogy egyetlen példát mondjak erre is, 2100-ra az IPCC legfrissebb jelentése szerint, ha az előre látható legvalószínűbb forgatókönyv következik be, akkor 3,3-3,7 Celsius-fokkal lesz melegebb a Föld átlaghőmérséklete. Egy korábbi világbankos előrejelzés, modellezés szerint pedig plus 4 foknál az emberiségnek valószínűleg legfeljebb a 10 százaléka élhet túl; tehát értik, ahhoz a forgatókönyvhöz közeledünk, amelyben az emberiség 90 százaléka egy évszázadon belül kihal. Én értem, hogy Orbán Viktor rezsimjében ez nem sokat számít, mert maga a főnök még 10-20-25 évre számíthat, és ennél többre nem terjed a politikai előrelátása sem [[Zaj, felzúdulás a kormánypárti sorokban.]] , mi, zöldek viszont hosszú távon gondolkodunk. Én még elkaristolok itt 40-50 évig, a gyerekeim megélik a 2100-as évet, és az unokáim pedig lehet, hogy a 2150-et is. Jó lenne, ha önök is egy kicsit ezzel a fejjel gondolkodnának, mert az a rezsim, amit most itt működtetnek, egyenes úton vezet a kontrollálatlan összeomlásba és a káoszba. Nem a veszélyek évét éljük, hanem egy tartós, mély ökoszociális krízisben vagyunk benne, annak a legközepén. És értem én, hogy globális és történeti perspektívában nézve az Orbán-rezsim egy kis pörsenés, egy aprócska gennyes góc a rendszer testén [[Derültség, közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] amely majd kifakad és beheged a helye, de azért mi mégiscsak itt élünk. Ez a mi életünk, a mi itt és mostunk, úgyhogy nagyon nem mindegy, hogy a két lehetséges út közül melyiket választjuk: azt, amely nem vet számot a növekedés korlátaival, azt, amely folyamatosan hajszolva, például ahogy Kanász-Nagy Máté zöldkollégám [[Derültség.]] mondta, az akkugyárak idetelepítésével, a fosszilis energiák túlpörgetésével gyakorlatilag az összeomlást hozza közelebb; ezt az utat választják, vagy egy igazságos zöldfordulat útját, amely mindenkinek garantálva a méltó életminőséget, ugyanakkor mégiscsak rááll egy fenntartható visszavonulásra, és amely lehetővé tesz egy válságálló társadalmat, egy olyan jövőbarát, jövőálló zöldvilágot felépíteni itt, Magyarországon és Európában, amelynek van esélye arra, hogy alkalmazkodjon a megváltozó körülményekhez. 2024-ben, jövőre ismét két választás áll előttünk, és ugyan nemzeti szinten a hatalom gyakorlásáról most nem döntünk, de legalább ennyire fontos kérdés az, hogy helyben, a településeken, a helyi önkormányzatokban, illetve Európában az Európai Unió legfőbb döntéshozatali fórumán, ahol egyre több fontos kérdés dől el, milyen képviseletet adunk a magyaroknak. Mi a Párbeszéd-Zöldekben azt gondoljuk, hogy minél több, minél erősebb zöldképviselet van minden döntéshozatali szinten, annál jobb, ezért szorgalmazzuk, hogy itt a parlamentben is, nemzeti szinten is működjenek együtt a zölderők. Fogjunk össze pártok, civilek, állampolgárok, és akár még önök is állítsák át az agyukat, és álljanak át a zöldútra erről a fenntarthatatlan, narancssárga, semmibe vezető kaotikus politikáról! De még talán ennél is fontosabb, hogy Európa, amely a pozitív globális változások zászlóvivője lehet, minél inkább a zöldgondolat által legyen meghatározott a következő EP-ciklusban, és ugyanígy a helyi életfeltételeket biztosító önkormányzatok is a fenntarthatóság és a válságálló, jövőbarát politika mentén gondolkozzanak. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Örömmel tapasztaltam, hogy szakmát váltott, futurológiával kezd foglalkozni. [[Derültség.]] Elhangzott napirend előtti felszólalására Dömötör Csaba államtitkár, miniszterhelyettes válaszol. [[9.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Engedje meg, képviselő úr, hogy a magyarokra én ne mint emlősbiomasszákra hivatkozzak, mint ahogy azt ön megtette egy újféle kifejezéssel, hanem úgy, mint emberekre. Másfelől szeretnék feltenni egy költői kérdést: ha ön szerint ez a kormány, illetve a kormánypártok pörsenést jelentenek a magyar politikában, akkor mit jelent egy olyan párt, amelyik általában az 1 százalék körül tanyázik a támogatottságát tekintve, és egyetlenegyszer sem vette a bátorságot arra, hogy önállóan elinduljon? Ha a kétharmados felhatalmazással rendelkező kormánypártok pörsenést jelentenek, akkor a Párbeszéd vagy nem tudom már követni, hogy pontosan mi a neve, mert állandóan változtatják micsoda? Majd alkalomadtán válaszolják meg. Ami a környezetvédelem kérdését illeti: fontosnak tartjuk, mint ahogy a klímavédelem kérdését is. Ezért is van az, hogy Magyarország az elsők között rögzítette törvényi szinten azt a vállalást, hogy 2050-re klímasemleges országgá váljon. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy 2000 óta úgy nőtt Magyarországon a bruttó hazai termék, hogy közben csökkentettük a szén-dioxid-kibocsátásunkat. Ez azt jelenti, hogy 2010 óta egységnyi GDP előállítására 27 százalékkal kisebb üvegházhatású gáz kibocsátása mellett képes a magyar gazdaság. Tehát az ipari teljesítmény nőtt, de az egységnyi kibocsátás csökkent. S ha megnézzük az uniós rangsort mert ön hivatkozott az Európai Unióra , akkor azt láthatjuk, hogy 2020-ban hazánkban az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátás az uniós tagállamok között a kilencedik legjobb érték volt. Ha a megújulókat nézzük, ott is jelentős a térnyerés. 2021-ben a naperőművek által termelt energia mennyisége 54 százalékkal nőtt a korábbi évhez képest. S ha a kormányzás elejéhez nézem, akkor még nagyobb ez az ugrás. Nekünk volt egy vitánk pár héttel ezelőtt, és önnek fogalma sem volt arról, hogy mekkora volt a napenergia részaránya a kormányzás kezdetén. Most mindegy egy zárójeles megjegyzés: ezek után nevezik magukat zöldpolitikusnak , a lényeg az, hogy most már 11 százalék körüli, és folyamatosan rekordokat dönt a napenergia termelése Magyarországon. Nem a baloldali kormány, hanem a jobboldali kormány volt az, amelynek az idején óriásit növekedett a napenergia részaránya az áramtermelésben; ezzel szintén az uniós élmezőnyben vagyunk. De ez nem minden a környezetvédelem területén, mert felszámoljuk az illegális hulladéklerakókat, lehetővé tesszük a műanyag palackok, valamint fémdobozok visszaváltását. Meg kell védenünk a folyóinkat, itt még sok a teendő. 32 milliárd forinttal támogatjuk a kkv-k megújulóenergia-termelését, minden újszülött után fát ültetünk, és 2030-ra azt szeretnénk elérni, hogy az ország erdővel borított területe 27 százalékra növekedjen. S akkor arról is beszélhetnénk, hogy mekkora támogatást kapnak az önkormányzatok ahhoz, hogy e-meghajtású buszok állhassanak forgalomba, miközben legalább 7500 elektromos autó megvásárlásához járultunk hozzá. A felsorolást hosszasan folytathatnám, de nem teszem, mert ezekkel önök is nagyon jól tisztában vannak. Önök a hétvégén kongresszust tartottak nem tudom, eze a jó szó arra, amit rendeztek, a méretét tekintve , s ha jól értjük, arról döntöttek, hogy a Párbeszéd Magyarországért helyett Párbeszéd-Zöldek lesznek. Azt kell mondjam, hogy ez a döntés kétszeresen is őszinte. Egyrészt mert már korábban elhagyták a nevükből azt, hogy „Magyarországért”. Ez stimmel is, hiszen évek óta az az érzésünk, hogy önök nem ezért az országért dolgoznak. Másfelől a „Zöldek” elnevezés is őszinte lépés, no nem azért, mert annyira következetes környezetvédő politikát folytatnának, sokkal inkább azért, mert a dollár is zöld színű, márpedig önök abban kapják a támogatásukat. Szóval, akkor lett volna pontosabb, akkor lett volna igazán pontos a névváltoztatás, ha azt választják, hogy „Párbeszéd, a zöldhasúak pártja”. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] Így lett volna a politikájuk teljes fedésben azzal, ami a nevük. Azt szeretném önnek mondani, hogy mindaddig, amíg dollárra alapozzák a politikájukat, aligha fognak elmozdulni az 1 százalékról. Mindig voltak ebben az országban ez a teljes képhez hozzátartozik , akik külföldről kaptak kéréseket, elvárásokat, utasításokat, de nekik valójában sohasem volt társadalmi többségük; eddig sem volt, és ezután sem lesz. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr, államtitkár úr. A Mi Hazánk képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Dúró Dóra képviselő asszony, az Országgyűlés alelnöke. Parancsoljon, alelnök asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az aszódi gyermekbántalmazási ügy folytatódik, csakhogy most már a tankerület is bűnpártolóvá lépett elő. A tankerület ugyanis válaszában leírta, hogy az igazgató meghallgatta az osztálytársakat, szemtanúkat, azonban további bántalmazásról nem szerzett tudomást. Ez egész egyszerűen nem igaz! Nyilvánosságra hoztam azt a hangfelvételt, amelyen maga az igazgató mondja el, hogy a gyerekekkel folytatott beszélgetés során igenis tudomást szerzett arról, hogy nem egyetlen fiú az, akit bántalmaznak az osztályban, hanem gyakorlatilag mindenkit, ez az állapot hónapok óta tart, és erről egyébként írásos bizonyítékot is bemutattam, mert az igazgató ezt le is írta egy levélben. Ezek után a tankerület ne írja ennek homlokegyenest az ellenkezőjét, hogy további bántalmazásról nincs tudomása senkinek, ezért nincs itt semmi látnivaló, s egy figyelmeztetéssel megússza az egészet az iskola. Az is hazugság a tankerület válaszában, amit szintén leírtak, ráadásul vastagított betűvel, hogy a vizsgálat során nem igazolódott, hogy az intézmény ne tudná szavatolni a tanulók számára a biztonságos iskolai környezethez való jogot. Arról az iskoláról írja le ezt a tankerület, amelyben egy hetedikes fiúnak eltörték az orrát. Több osztálytárs elmondta az igazgatónak, hogy hónapok óta sorozatosan őket is bántalmazták. Nálam újabb szülők jelentkeztek, akik elmondták a saját történetüket, hogy hogyan kellett a színötös tanuló gyermeküket másik iskolába vinni azért, mert köpködték, mert bántalmazták, ráadásul ebben az esetben az édesanya nagyon súlyos beteg. De az ő panaszát sem volt képes sem az igazgató, sem a tankerület megfelelő módon kezelni. S hogy, hogy nem, már 2005-ben, ami nem most volt, megjelent a sajtóban egy tényfeltáró cikk, amelyben leírták, hogy az egész tantestület is félelemben él, ugyanis az akkori igazgató, aki még most is pedagógusa ennek az iskolának, félelemben tartja a saját kollégáit is. Ebben a tényfeltáró cikkben azt is leírták, hogy maguk a pedagógusok sem mernek beszélni a konkrét esetekről, csak név nélkül. Rengeteg levelet kaptam diákoktól is, akik leírták, hogy ez nem az első eset volt, csak ez került nyilvánosságra. Ők is átélték ugyanezeket, ők is látták, hogy ez folyik az iskolában, de semmit nem tettek az ő esetükben sem. Egy négydiplomás pedagógus felmondott az intézményben azért, mert morálisan nem volt képes asszisztálni ahhoz, ami ebben az intézményben folyik. Ezt bezzeg mindenféle vizsgálat vagy az ő személyes meghallgatása nélkül azonnal elfogadta a tankerület. Hát, olyan jól állunk négydiplomás pedagógusokból, hadd menjenek, aznap rúgjuk ki őket! Nem kell meghallgatni őket! Mit tudna mondani egy pedagógus egy tankerületnek egy gyerekbántalmazási ügyben, aki olyan súlyos döntést hozott, hogy ott hagyta az állását morális okok miatt? Őt meg sem hallgatja a tankerület. Felháborító! Ahogyan említettem a múltkori felszólalásomban, ez az eset csak a jéghegy csúcsa, ebben az iskolában is és országszerte is. Rengetegen mesélték el a történetüket, rengetegen írták le Orosházától Sopronig, Budapest VIII. kerületétől Nyírcsaholyig, de Szegedről is kaptam levelet és Somogy vármegyei kisfalvakból is. És tudják, hogy mi a közös az összesben? Minden egyes esetben az áldozatnak kellett odébb állni, mert nem vizsgálják ki, ezt az esetet sem vizsgálják ki, a tankerület és az igazgató inkább hárítja ezeket az ügyeket, hogy ne kelljen vele foglalkozni. Egy ilyen rendszert működtetünk Magyarországon harminc éve! Ebben az iskolában is betöltetlen az iskolapszichológusi állás, nincs iskolaőr, és ez folyik az egész országban, ez az igazságtalanság, hogy a biztonságos iskolai környezethez való jogot nem tudjuk érvényesíteni azért, mert bizonyos emberek úgy gondolják, hogy terrorban tarthatják az osztálytársaikat. Olyan mértékű alkalmatlanság uralkodik tisztelet a kivételnek abban, hogy hogyan kell ezeket az ügyeket kezelni, hogy az döbbenetes. Pedagógusok nem képesek arra, hogy ezeket az ügyeket menedzseljék. Ha önök valóban komolyan gondolják a gyermekvédelmet, amit annyira sokat hangoztatnak, akkor ezekben az ügyekben is az igazság mellé kellene állniuk, az áldozatok mellé kellene állniuk, és megszüntetni azt az állapotot, ami harminc éve folyik az oktatási rendszerben. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]] [[9.30]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. Az alelnök asszony iménti napirend előtti felszólalására a választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A kormány számára a gyermekek védelme egy olyan kérdés, amelyben semmifajta kompromisszum nem köthető, sem belföldről, sem külföldről nem helyezhető ránk olyan nyomás, amelyre ezt a legfőbb célt, a gyermekek védelmét bármennyire is elengednénk vagy háttérbe szorítanánk. Nyilván minden szülőnek a gyermeke a legfontosabb, amikor iskolába engedi, amikor bármilyen foglalkozásra, órára elengedi, amikor bárhova, bármilyen közösségbe megy, nekünk a gyermekeknek a védelmét, a gyermekeknek a biztonságát szavatolnunk kell. Fontos ez az iskolákban is, éppen ezért vezettük be 2020. szeptember 1-jétől kezdve az iskolaőröknek az intézményét. Már 571 intézményben vannak iskolaőrök. Emlékezhetünk arra, hogy mind a bevezetéskor rendőrállamoztak itt a baloldalról, mind utána folyamatosan támadták a kormányt, mind a mai napig támadják egyébként a baloldal politikusai az iskolaőrök intézményét vagy sokszor a személyét is. Ehhez képest 385 tankerületi iskolában, 167 szakképzési intézményben, 11 egyházi és 4 egyéb fenntartású intézményben ott vannak az iskolaőrök, és ahova kérik, oda az iskolaőrök mennek és segítenek az iskolában a rend fenntartásában. Mert valóban vannak olyan esetek és ezért is vezettük be az iskolaőrök intézményét, mert nem lehet ezt a helyzetet tagadni, hogy vannak olyan esetek , amelyek annyira agresszívek, akár nemcsak verbálisan, hanem fizikailag is, amikor a pedagógusok már nem tudnak fellépni. A pedagógusoknak nincs erre kellő kiképzettsége, mert nem azért mentek pedagóguspályára, hogy ilyen helyzeteket kezeljenek, hanem egy iskolaőrre van szükség, aki egy speciális kiképzést kapott, és speciális felhatalmazása, speciális jogosítványai is vannak, hogy akár fizikai erővel is megakadályozza a konfliktust vagy azt, hogy verekedés vagy verés alakuljon ki. Nos, ebben az esetben ő lép közbe minden egyes olyan intézményben, ahova iskolaőrt kérnek, ott ők közbe tudnak avatkozni; ahova nem kérnek iskolaőrt, ott nem tudnak közbeavatkozni, de az nem az iskolaőröknek a hibája. Fontos ezeknek a helyzeteknek a megelőzése is, ezért növeltük meg az iskolapszichológusoknak a számát. Amikor elkezdtük a kormányzásunkat, akkor kevesebb mint ezer iskolapszichológus volt Magyarországon, 998, most már ennek a duplája, 1922 iskolapszichológus van, pontosan azért, hogy ezekben a helyzetekben, amikor egy iskolában egyre rosszabbá válik a helyzet, megelőző segítséget tudjanak adni az iskolapszichológusok. Arra törekedtünk tehát az elmúlt években, hogy mind a megelőzésben, ezeknek a helyzeteknek a megelőzésében, mind pedig a konkrét helyzeteknek a megállításában legyenek olyanok az iskolapszichológusok és az iskolaőrök , akik ott segítséget nyújtanak akár a konfliktushelyzet felszámolásában, akár annak a megelőzésében. Ami az egyes ügyeket illeti, amelyekről ön beszélt, tisztelt képviselő asszony, a panaszok nyomán az egyik tanulót haladéktalanul figyelmeztető intézkedésben részesítették, két másik tanuló ellen fegyelmi eljárást indítottak, a gyermekvédelem felé történő jelzés lehetőségével is élt az iskola, így a jogszabályok által biztosított eszközök szinte mindegyikével éltek. Ezentúl természetesen meghallgatási lehetőséget biztosítottak, március 6-án büntetést szabtak ki, amelynek a végrehajtása haladéktalanul meg is történt. Volt olyan eset, valóban, amikor a panaszos nem várta meg a fegyelmi eljárásnak a lezárását, hanem a fegyelmi eljárás közben, még a döntés előtt egy másik iskolába vitte a gyermekét. Nyilvánvalóan az iskolát is kötik a jogszabályok, egy fegyelmi eljárást nem lehet fél óra alatt, egy óra alatt vagy nagyon rövid határidő alatt lebonyolítani, hanem erre napokra vagy hetekre van szükség mindenki meghallgatásával; azt is meg kell hallgatni, aki aztán végül nem él a meghallgatás lehetőségével, és nem megy el oda. Ezt a procedúrát pár nap, pár hét alatt végig kell vinni, és utána ön is láthatja az intézkedések megtörténtek. Persze, voltak olyan esetek, amikor ezek lassabban történtek meg, mint kellett volna, ott akkor a tankerületi vezető figyelmét hívták fel arra, hogy itt gyorsabb eljárásra van szükség, mert a gyermekek biztonságát, védelmét minden esetben biztosítani kell, de ugyanakkor az eljárást is alaposan kell lefolytatni, hogy biztosan olyan végeredménye legyen, amely a valós eseményeknek megfelelő. Azt kell hogy mondjuk, hogy közös feladatunk és közös érdekünk az, hogy nyilván minden iskolában rend és biztonság legyen, hogy a gyerekek valóban biztonságban érezzék magukat, és meglegyenek a tanuláshoz szükséges feltételek. Ezekben az esetekben konkrétan a panaszok nyomán a fegyelmi eljárások lezajlottak, és sok esetben akár a diákok áthelyezésével is végződtek, és nem maradhattak abban a közösségben, ahol korábban feszültséget okoztak. Mi nyilván azoknak az érdekeit kell hogy védjük, akik az iskolába tanulni járnak, akik az iskolában végzettséget szeretnének szerezni, és azok ellen pedig fel kell lépni, és azoknak valamilyen segítséget is kell nyújtani abban, hogy ez a magatartásformájuk megváltozzon, akik másoknak a tanulását zavarják. Én azt javaslom, hogy ezt ne feszültségkeltésre, hanem valódi segítségnyújtásra használja fel a képviselő asszony is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A Jobbik képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bencze János képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársak! Van egy olyan aktuális kérdés, amely felülír minden aktuálpolitikát. Közös érdeke Magyarországnak és a magyar gazdatársadalomnak, hogy ezt megoldja, ez az úgynevezett ukrán gabonaimport okozta problémák. Ez egy óriási problémává változott, és jött a legújabb, legrosszabb hír, hogy az Európai Unióból, ahogy önök mondják, Brüsszelből nem fogjuk megkapni azt a kompenzációs alapot képező pénzt, amellyel segíteni tudnánk a magyar gazdákon, és a magyar gazdák szeretnék tudni, hogy mi annak az oka, hogy egy árva fillért nem kapunk ebből a keretből. Én úgy döntöttem, hogy érdemes a dolgok mögé nézni, és egy kicsit rávilágítani, hogy mi történt itt és mi történik az országban. A legfontosabb dokumentum az agrárkamara dokumentuma: 2021-ben jelezték, hogy az ukrán gabonaimporttal baj lesz, már akkor felvetődött valahol, hogy az ukrán gabona nem felel meg sem minőségében, semmiben az európai szabványoknak, részben amit már említettem az olyan vegyszerek használata miatt, amelyek az Európai Unióban tiltva vannak, és ezáltal az ukrán gazdák és multicégek versenyelőnybe kerülnek. És mivel nem lett megoldás, és nem kapnak a gazdák pénzt, így körbenéztünk, hogy mi történt. 2022 júliusában Nagy István, a mi agrárminiszterünk volt az, aki Ukrajnában tárgyalt a gabonaimportról tehát megint nem Brüsszel volt, ők ismét, úgymond, a magyar kormány tagjai voltak , majd nemsokára rá Magyar Levente államtitkár Ungváron egyenesen azt jelentette ki július 18-án, hogy: „Ez a munka elvezethet oda, hogy Magyarország az egyik legfontosabb folyosója lesz az ukrajnai gabonának a világ felé.” És többször bejelentették a tévében, hogy mi leszünk ennek az élharcosai. Hát az élharcosai lettünk, jelentem alássan, amivel teljesen lezúzták a magyar gazdatársadalmat, és istenigazából nagyon sok kisgazdálkodót most itt nem a Mészáros-, Tiborcz-klánra gondolok a csőd szélére löktek. Mit próbáltunk tenni kulturáltan, szakmai felszólalásokkal? November 5-én írásban jeleztem, hogy problémák vannak ezzel nem magamtól találtam ki, magyar gazdák jelezték a számomra, és úgy tudom, hogy jelezték az önök politikusai számára is, mégsem szólaltak fel. Kaptam rá egy olyan választ, hogy lényegében minden rendben van, nincs itt akkora probléma. Március 6-án is jeleztem, hogy óriási baj van, és a propagandán kívül hogy kaptunk kék feliratokat, hogy megoldjuk a problémát nem lett semmi. És számadatokkal, hogy mi történt, hogy érzékeljük, hogy ez tényleg óriási probléma, és ezen mindenképp segíteni és javítani kellene: többszörösére, tízszeresére emelkedett az országunk határait, az uniós határt átlépő ukrán gabona mennyisége, 287 ezer tonnáról 2 millió 870 ezer tonnára, és ez a szám csak emelkedik egyfolytában, tehát óriási mennyiségről beszélünk. És itt meg kell nézni a határszakaszok arányát, hogy mi történt. Lengyelországnak Ukrajnával közös határa több mint 500 kilométer, Romániának több mint 500, a szlovákoknak 100 alatt, nekünk meg egy kicsivel 100 felett, és mégis az történik, hogy ezt a rövid, 100 kilométeres határszakaszt ennek a gabonamennyiségnek vagy szemesterménynek az egyharmada lépte át tehát ez valami problémát jelez. És hogy megint utánanéztünk a dolgoknak, hát önök, azaz a tisztelt kormány és kormánytagok és az egész Fidesz büszkék voltak arra, hogy ezt az átrakókapacitást megemelték. Nyugodtan kimondhatjuk azt: önök elkövettek egy óriási hibát, engedve azoknak a pénzügyi köröknek, akik a NER oligarchái, hogy ebből minél nagyobb hasznot szakítsanak le. Én arra kérném önöket, hogy ezt most javítsák ki, oldják meg, mert érdekes módon a lengyelek találtak rá megoldást. És úgy korrekt, hogy megoldási javaslatokkal is szolgáljunk: hozzák nyilvánosságra minden ukrán gabonát importáló cégnek az adatait, ez legyen egy nyilvános adatbázis! Extraprofitadó önök nagyon szeretnek ezzel harcolni. Vessenek ki ezekre a cégekre, amelyek ukrán gabonát szállítanak be, extraprofitadót, és ebből a pénzből kártalanítsák a magyar gazdákat! Amit megígértek, hajtsák végre a valóságban, mert ezt lehet majd bizonyítani: szigorú és részletes áruvizsgálat az Ukrajnából beáramló gabonára már a határon, be se jöhessen. Aki meg át akarja hozni Magyarországon és ne lehessen okosba megoldani, hogy valahol leszálljon az a gabona a szerelvényről vagy a kamionról , az, mint a lengyeleknél, leplombált, lezárt áruszállító szerelvényekkel jöjjön át, és menjen tovább, ahova mennie kell. [[9.40]] És van egy konkrét kérdésem, erre választ szeretnék kapni, és nem politikai propagandát: ha a magyar gazdatársadalom úgy dönt, hogy akár a Kossuth téren, akár Brüsszelben felemeli a szavát az ukrán gabonaimport ellen, önök melléjük állnának-e? Melléjük állnae a magyar kormány, segítenéneke legalább úgy, hogy kifejezzék az érzéseiket, hogy megmutassák, mekkora probléma van? Ugyanis 2004-ben volt ilyen az akkori kormány politikája ellen. Hát, most ismét hasonló helyzetben vannak a magyar gazdák elmondásuk szerint, és érdemi segítséget várnak. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselő Úr! Az ön által felvetett kérdés, megmondom őszintén, nem lep meg, sőt mindennap találkozunk vele, és most már hosszú hónapok, talán évek óta ezzel a kérdéssel is foglalkozunk, mert valóban így van, hogy a magyar gazdatársadalom egy nagyon súlyos hátrányban van, mondhatnám, veszteségeket kell hogy elkönyveljen pont az ukrán válság miatt, és ez nem véletlen. Az elmúlt most már körülbelül másfél évben, a háború kitörése után ezek a gabonaszállítmányok amelyekről korábban megállapodás született, hogy a Fekete-tengeren keresztül jutnak el az afrikai országokba, ahol valóban az éhezés, az éhínség feloldásának a segítsége a cél, ez a korábbi években is így működött , ugye, tudjuk, ezek a hajós szállítmányok, ezek a rakományok csak török kezdeményezésre és komoly diplomáciai munka alapján indulhattak részben meg, de jelentős részben ezek a gabonaszállítmányok ott nem valósulhattak meg a kialakult katonai konfliktus miatt. Éppen ezért az ukrán miniszterrel való egyeztetés és az ukrán gazdasági egyeztetések után valóban az átrakók megerősítésre kerültek azzal céllal, hogy ott széles nyomtávú Magyarországon normál nyomtávú, ha szabad így fogalmazni, vasúti szerelvények vannak átrakóra van szükség. Úgy gondoltuk, és minden józan ember úgy gondolta, hogy ezek a gabonaszállítmányok, ha már hajón nem tudnak eljutni az afrikai országokba, akkor majd a vasúti szerelvényeken eljutnak Európába, és innen mennek tovább akár Olaszországból vagy Dél-Franciaországból Afrika felé. A helyzet valóban bekövetkezett: ezen szállítmányok egy része itt maradt, gyakorlatilag nemcsak Magyarországon, hanem a kelet-európai országokban, illetve a nyugat-európai országokban jelentős részben, és nem ment tovább, így ezek a gabonaszállítmányok ezáltal nemcsak a magyar, nemcsak, most így mondom, kelet-európai, volt szocialista országok ahogy ön is említette, lengyel, cseh, szlovák, magyar, román, bolgár területén maradtak bent, hanem gyakorlatilag egész Európának a gabonapiaci helyzetét felrobbantották. És ebben mi, mondhatnám azt, egy szerencsétlen szituációban vagyunk, hogy itt van a legnagyobb vasúti átrakóhely. Ugyanakkor mondjuk meg őszintén, hogy nemcsak vasúton jönnek ezek a gabonaszállítmányok, hanem jönnek ezek a kamionokban is. Aki jár a 7-es és 8-as úton, habár én ritkán járok, azért rendkívül sok kamiont lehet találni, amelyik gabonát szállít tovább. Magyarországon a kereskedők úgy gondolták, hogy ezekkel a gabonaszállítmányokkal próbálják a korábban kialakult irreális árakat ezt azért mondjuk meg őszintén, amikor 14-16-18 ezer forintos kukoricaárról vagy 14 ezer forintos búzáról beszélünk, én mezőgazdasági termelő voltam majdnem negyvenegynéhány éven keresztül, az még a megnövekedett inputanyagok árához képest is irreálisan magas. Sok gazda úgy gondolta, hogy amikor kialakult ez az ár, 11-12 ezer forintért bevásárolt mert ilyen is van, nem bántani akarom a gazdákat egyáltalán , és amikor majd magasabb ár lesz, akkor piacra dobja; ebben van egy csomó manipuláció is, de ez nem történt meg. Ugyanakkor természetes, hogy a gazdák jelentős része nem akarta 11-12 ezer forintért eladni a gabonáját, hanem majd az emelkedő áraknál. Ez nem következett be, mivel ez az árudömping elárasztotta Európát és így Magyarországot is. De hogy konkrétan válaszoljak az ön kérdésére, habár ez is az volt szerintem: éppen ezért Magyarország Kormánya megtesz mindent annak érdekében, hogy az Európai Unió mezőgazdasági biztosával, a lengyel biztossal ismét egy tárgyalássorozat induljon el, egy együttműködés, amit Nagy István miniszter úr elkezdett, de sajnos abból csak a lengyel fél jutott bizonyos támogatáshoz. Ez a múlt heti európai csúcstalálkozón ismét szóba került, és egy újabb fordulóval szeretnénk elérni azt, hogy a magyar gazdák is részesülhessenek ebből az európai uniós esetleges kárenyhítési támogatásból. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Molnár Zsolt képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Sajnálatosan egy újra aktuális témáról kell beszélni, hiszen ciklikusan megtámadják, aljas módon megtámadják Horn Gyulát, a harmadik magyar köztársaság harmadik szabadon választott miniszterelnökét, újra lejárató kampány indult ellene összehangoltan. A leghatározottabban felszólítom a magyar kormányt, hogy szálljon ki ebből a küzdelemből, hagyja ezt a küzdelmet a radikálisoknak, akik a kötelező vagy szóba jöhető oltások után megtalálták újra az ellenfelet Horn Gyulában. Sajnos, ez ciklikus, hiszen kettő-négy évente újra terítékre kerül az az államférfi, aki talán a legtöbbet tette Kohl kancellár után a német egyesítésért [[Nacsa Lőrinc: Hagyjuk már! Hagyjuk már!]] , ezáltal az új európai egység létrehozásáért. Arról beszélünk, aki a szovjet csapatok árnyékában átvágta a vasfüggönyt az osztrák külügyminiszterrel, Mock alkancellárral, majd a páneurópai pikniket követően a szovjet csapatok árnyékában, A Hét című műsorban bejelentette a határnyitást szeptember 11-én. Ezt az államférfit támadják önök vagy az önök nevében eljáró főispán, vagy kormányhivatal, vagy bárkicsoda. Elképesztő, hogy a ’94-es kétharmados győzelmet követő önmérséklet, önkorlátozás példaképét támadják így, azt a Horn Gyulát, aki új politikai stílust vezetett be Magyarországon. [[Nacsa Lőrinc: Ott volt a sortűznél!]] aki 1998-ban a Közgáz pódiumán Magyarország jelenlegi miniszterelnökével egy jövőbe mutató vitát folytatott. Hivatalban lévő miniszterelnökként nem félt kiállni erre a vitára még akkor sem, ha az azt követő választásokat önök nyerték, és így alakulhatott meg az első Orbán-kormány. [[Novák Előd: A pufajkás múltjáról is beszéljél! Az elnök csenget.]] Szánalmas ez a politikai támadás és brutális beavatkozás Budapest belügyeibe, amikor a főispán és a kormányhivatal másodszor, mint egy két félidős játékban, támadja meg azt a demokratikus döntést [[Nacsa Lőrinc: Pufajkát…]] , amelyet a főváros hozott a Horn Gyula-sétánnyal kapcsolatosan. Igen, várható volt ez a bekiabálás. Én arra hívnám fel a figyelmet, hogy kétségtelenül az ’56-os szerepvállalással kapcsolatosan lehetnek kétségek [[Nacsa Lőrinc: Elég sok van! Derültség. Az elnök csenget.]] azonban ahogy Winston Churchillt sem az ír felkelés vérbe fojtásában vállalt esetleges szerepe alapján ítélik meg, hanem egy komplex életpálya alapján, úgy tegyük hozzá, hogy Horn Gyulának sok évtizedes politikai pályafutása volt, ebből egy mozzanat alapján megítélni az ő tevékenységét éppolyan hiba lenne, mint Churchillt az írek mészárosának nevezni. [[Novák Előd: Ügynök is volt! Az elnök ismét csenget.]] Ezért azt kérem a leghatározottabban, hogy véget kell vetni ennek a politizálásnak, és a magyar kormánytól és mindenkitől, aki a magyar kormány nevében eljár, önmérsékletet kérnénk ezen a téren. Volt erre egyébként pozitív példa, hiszen Horn Gyula temetése egy demonstratív kiállás is volt. Meg kell nézni a résztvevők számát, és hogy egyébként kik vettek részt ezen a temetésen, azt gondolom, ez alapján kell megnézni ezt a kérdést. A leghatározottabban kérem önöket, ha esetleg államtitkár úr majd méltat válaszra, hogy ezek alapján legyen némi önmérséklet, és akkor kiegyenesíthető még ez a kérdés. Hagyjuk meg ezt a küzdelmet azoknak, akikre ez tartozik! És kérném szépen a kormány nevében válaszadót, hogy kíméljen meg a Magyar Szocialista Párt kétes közvélemény-kutatások alapján való támogatottsági szintjétől, különösen a dollárbaloldaltól, hiszen a dollárbaloldal alapján ezekből a támogatásokból csak az igazi baloldal nem kapott nemhogy egyetlen dollárt, zöldhasút, de még egy centet sem kapott az igazi baloldal. [[Novák Előd: Szegények! Gyűjtsünk nekik! Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] [[9.50]] Tehát azt kérném tisztelettel, hogy az érdemi válasz arra térjen ki, hogy mi az oka a Horn Gyula elleni méltatlan és brutális támadásnak, és azt kérdezném, hogy vane esély arra válaszolni, hogy ezt befejezi a kormányhivatal, beletörődik egy demokratikus döntésbe. És ahogy kezdtem, úgy zárom: el a kezekkel Horn Gyulától, attól az államférfitól, aki példát mutatott Európának és Magyarországnak demokráciából, és sokat tett azért, hogy Európa újraegyesülhessen a vasfüggönyt követően! Ne vezessenek be önök új vasfüggönyt, szellemi vasfüggönyt, ne hozzák vissza azokat az időket, amikor cenzúrázni lehetett, amikor politikai megrendelésre történtek különböző közigazgatási döntés-előkészítések! Köszönöm a figyelmet. [[Nacsa Lőrinc: Ahogy Horn Gyula… Taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Dömötör Csaba államtitkár úr adja meg. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Én igyekszem figyelembe venni a kérését, hogy ne beszéljünk arról, hogy hol is áll az MSZP támogatottsága. Nem is terveztem erről beszélni, de a sajtó ezt megteszi, tehát beszámol róla, hogy 1 százalék körül állnak. Én a magam részéről a sajtót semmiképpen nem szeretném ebben korlátozni; majd ők megteszik. Egyébként meg közérdeklődésre számot tartó dolog az, hogy az egyes pártok hogyan állnak, aztán majd a választók döntenek a választásokon. [[Dr. Molnár Zsolt: Bízzuk a választókra!]] A dollárok ügyében: erről sem terveztem beszélni. De ha már felvetette: hogyha amiatt szeretnének panaszkodni, hogy nem kaptak elég dollárt, azt ne nálunk tegyék meg, hanem valahol a szövetségeseiknél, mert ha rajtunk múlik, akkor egyetlenegy pártnak nem szabadna kapnia dollárt Magyarországon, nemcsak azért, mert ez egyértelmű beavatkozás a választásokba, hanem azért is, mert ezek a dollárok azóta is beépültek a baloldali politikába. Tegnap is beszéltünk erről. Egyetlenegy pártot nem tudok mondani, 1 százalékosat sem meg 10 százalékosat sem, amelyik a háborúpárti álláspontból ki tudná magát vonni, vagy amelyik ne támogatta volna azokat a szankciós döntéseket, amelyek egyébként az egész európai gazdaságot térdre kényszerítik versenyképességi szempontból is. Ami az ön által felvetett kérdést illeti: azért vagyunk érzékeny helyzetben, mert mégiscsak egy elhunyt emberről van szó, és azt gondolom, hogy az ilyen korszakok, illetve miniszterelnökségek megítélése sokkal inkább már a történészek dolga. De hogyha már felhozta a kérdést, azért Horn Gyula politikai tevékenysége meglehetősen ellentmondásos [[Dr. Apáti István: Nagyon finoman szólva…]] ahol is valószínűleg az ellentmondásos szó használatáért kritikát kapok, mert nem fejezi ki azt az indulatot, amit nagyon sokan érezhetnek ebben az országban. [[Novák Előd: Így van!]] Mert nagyvonalúan elhallgatta azt a tényt nagyvonalúan, csak kicsikét utalt rá , hogy Horn Gyulának milyen szerepe volt az 1956-os megtorlásokban. És hogyha önök ezt megpróbálják a szőnyeg alá söpörni, vagy elbagatellizálni, vagy azt mondani, hogy ez nem is annyira fontos, akkor azt kell hogy mondjam, hogy mind a mai napig az erőszakhoz ellentmondásos a viszonyuk. Akkor mind a mai napig nem tudták lezárni a Tanácsköztársaság időszakát politikai értelemben, 1956-ot és 2006-ot sem. Tehát hogyha még mindig az az ember a vezetője a baloldalnak, aki 2006-ban a sajátjaira lőtt, a saját állampolgáraira, akkor még mindig nem rendezték ezt a viszonyt. És hogyha ön azért kampányol az Országgyűlésben, hogy Horn Gyula kapjon nagyobb elismerést, akkor az szintén ezt bizonyítja. Egy dolgot hadd kérjek öntől: kérdezze meg azokat a magyar állampolgárokat, akiket üldöztek, fenyegettek, kisemmiztek, vagy akiknek a családtagjait megölték, vagy éppen kínozták a kommunizmus évtizedei alatt, és hogy ha megkapta az ő véleményüket, akkor legyen szíves újra visszajönni ide, és beszéljünk arról, hogy érdemele szobrot vagy utcát Horn Gyula. Nos, ami a baloldali kormányzást illeti ’94-98 között, ön azt mondta, hogy ennek a kormányzásnak egy nagy érdeme az, hogy önmegtartóztatás volt. Önmegtartóztatás! Az volt az az időszak, amikor odadobták a magyar ipar jelentős részét külföldi tulajdonosoknak úgy, hogy annak a következményeit nem pár évig, hanem mind a mai napig érezzük. Eladták, bagóért eladták az energiaszektort, a bankszektort odadobták. [[Nacsa Lőrinc: Gyurcsány…]] Akkor volt az az időszak, amikor külföldi kiskereskedelmi láncok elkezdtek bejönni [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] ami miatt egyébként mind a mai napig a magyar kisvállalkozók versenyhátrányban vannak. [[Cseresnyés Péter: Így van!]] Legyalulták a magyar piacot. És hogyha nem lett volna, így mondom: az a rablóprivatizáció, akkor nem itt tartanánk, sokkal nagyobb lehetett volna már sokkal hamarabb a magyar gazdaság mozgástere. Tehát abból a típusú önmegtartóztatásból, amely az országot majdnem térdre kényszerítette, na, abból a típusú önmegtartóztatásból, köszönjük, nem kérünk. Az elhunytaknak megadjuk a tiszteletet, de ha már felhozta, akkor a politikai életutakról is el fogjuk mondani a véleményünket. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Nacsa Lőrinc: Így van!]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Momentum képviselőcsoportjából Lőcsei Lajos képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tudják, mit mondott Kossuth Lajos 1849 márciusában, amikor Egerben járt? Idézem: „Itt nem hirdetni, itt csak tanulni lehet a hazafiságot.” Igaza volt, és ma Eger ismét megmutatja. Eger városa ma ismét példát mutat hazafiságból, küzdelemből, rendíthetetlen kitartásból. Az egriek majd’ egy hónapja minden egyes nap szívósan és keményen dolgoznak azért, hogy kiküzdjék, kiverekedjék maguknak a jogot, az önrendelkezés jogát. Az egriek maguk akarnak és maguk is fognak dönteni a sorsukról, a városukról. Ebben a pillanatban is kint állnak az aktivisták az utcákon, és aláírásokat gyűjtenek azért, hogy népszavazást írjanak ki, hogy ők maguk, az egriek dönthessék el, hogy merre menjen a város életét, a levegő minőségét hosszú évtizedekre meghatározó elkerülő út. Így kell ezt csinálni, hajrá Eger, hajrá népszavazás! És hogy miért is ez a küzdelem? Azért, mert miközben az egriek nagy többsége egyértelműen a külső elkerülő utat akarja, aközben a hatalom emberei jól láthatóan és jól érezhetően a rosszabb, zajosabb, szennyezőbb belső nyomvonalat akarják ráerőltetni az egriekre, a városra. Épp ezért egy példaértékű összefogás bontakozott ki Egerben. Egri civilek és pártok az elmúlt négy hétben közösen dolgoztak a népszavazásért, minden politikai különbségen felülemelkedve, pusztán a közös helyi ügy érdekében. Kivételek persze mindig akadnak sajnos, most is. A Fidesz egri képviselője, Pajtók Gábor és a DK egri szervezete egy szalmaszálat nem tett keresztbe azért, hogy megvalósuljon a népszavazás, de mi dolgoztunk helyettük is. Az a sok száz óra, amit a választópolgárokkal töltöttünk Egerben, két fontos tapasztalattal szolgált. Az egyik, hogy az egriek pontosan tudják, milyen városban akarnak élni, milyen várost szánnak gyermekeiknek. Igen, egy csendes, tiszta levegőjű, zöld, élhető városban akarnak élni. A másik tanulság, hogy hiába próbálták egyes politikai szereplők a népszavazási kezdeményezés vitorlájából kifogni a szelet, az egriek véleménye egyöntetű, tiszta és világos: ők akarnak dönteni; nem engednek a jogaikból; nem engednek mások akaratának, mert igen, megmozdultak az ellenerők is, ki csalással, ki manipulációval, ki fizikai erőszakkal próbálkozott. Két hete egy agresszív férfi rontott rá a pultunkra, és támadta meg az egyik aktivistánkat. Mások telefonon keresztül próbálták megvezetni az egrieket; szervezetten, előre kitervelten próbálták kisiklatni a népszavazási kezdeményezést. Ezek a csalók telefonon hívogatták az egrieket. Kikérték az elkerülő úttal kapcsolatban a véleményüket, majd azzal zárták a beszélgetést, hogy mivel már telefonon véleményt alkottak, ezért nem kell menni aláírni a népszavazási kezdeményezést. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Szégyen, gyalázat ez a politikai akció! A fizikai támadás, majd a telefonos csalók után Pajtók Gábor következett a sorban. Pajtók úr másfél héttel ezelőtt, a népszavazási kezdeményezés kellős közepén csak úgy fogta magát, és hirtelen egy újabb nyomvonaltervvel állt elő. Tíz hónapja zajlik a vita a nyomvonalakról, de neki pont most jutott eszébe egy újabb nyomvonal. Az időzítés alapján teljesen egyértelmű, hogy ezzel a lépéssel az volt a szándéka, hogy összezavarja az egrieket, hogy eltántorítsa őket attól, hogy aláírják a népszavazási kezdeményezést. De Eger kitart, ugyanis jó hírem van, kedves hölgyeim és uraim: a ma reggeli információim alapján egy karnyújtásnyira van, hogy a megfelelő mennyiségű ajánlás összegyűljön. [[10.00]] De nem állhatunk meg az utolsó percig sem, nem dőlhetünk hátra, már csak alig két napunk van a hiányzó pár száz aláírást összegyűjteni. Ezért innen is kérem az egrieket: aki még nem tette meg, írja alá, mutassuk meg az egész országnak, hogy Eger nem hagyja, hogy mások döntsenek helyette! És szeretném kérni Pajtók Gábor urat ha itt lenne és a magyar kormányt, hogy vegyék figyelembe végre az egriek véleményét, akaratát. Köszönöm a figyelmet. Hajrá, népszavazás! Hajrá, Eger! [[Szórványos taps az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzott napirend előtti felszólalásra a választ Csepreghy Nándor miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a lehetőséget, hogy az építési és közlekedési miniszter nevében ma reggel felszólalhatok az egri elkerülő út kapcsán. Amit ön az előzőekben előadott, az a „hogyan csináljuk a politikát” alapkurzus első órájának nagyon szépen megfelel, politikai és történelmi közhelyeket pufogtatva, a realitásokat, a tényeket figyelmen kívül hagyva mondott el egy feltüzelő beszédet. Sajnos, ennek az eredménye még elmaradt, de ha még sokszor gyakorolja, talán sikerülni fog. Engedje meg azonban, hogy a tényekről beszéljek, hiszen azért nem mellékes, hogy Magyarországon a legtöbb gyorsforgalmi út, a legtöbb autópálya és a legtöbb útfelújítás Orbán Viktor kormányzása alatt valósult meg. Volt ez így 1998-2002 között, és van ez így 2010 után is, hiszen ez a kormány volt az, amelyik megígérte az egrieknek, hogy gyorsforgalmi autópálya-rendszerbe köti be. Az M25-ös út átadásával ez meg is történt közel három évvel ezelőtt. Most valóban van egy vita Eger városában arról, hogy a várost délről elérő négysávos út, illetve a várost északról elhagyó 25-ös út milyen nyomvonalon kerüljön egymással összekötésre, tekintettel arra, hogy egy olyan útról beszélünk, ami akár az átmenő forgalom, akár pedig a városon belüli forgalom tekintetében jelentős környezetterhelést, zajártalmat okoz. Tehát a kormány elkötelezett ennek a beruházásnak a megvalósítása mellett. [[Lőcsei Lajos közbeszól.]] Ha valamit Pajtók Gábor kapcsán fel lehet neki róni vagy neki el lehet mondani, az talán nem más, mint a köszönet, hiszen Pajtók Gábor képviselő úr alázatos munkája nélkül egy közel 70-90 milliárdos beruházás ilyen gazdasági környezetben, ami részben köszönhető az önök brüsszeli elvtársainak, nem tudna megvalósulni. Ma a kormány mégis elkötelezett amellett, hogy megvalósítsa ezt az utat. [[Lőcsei Lajos közbeszól.]] Azonban az valóban nem mindegy, hogy milyen nyomvonalon valósul meg ez az út, és természetesen a kormány figyelembe veszi az egriek véleményét. Azonban itt van talán a legérdekesebb különbség a Momentum politikai aktivitása és Orbán Viktor negyedik kormánya között, ami abban érhető tetten, hogy önök egyetlenegy dolgot tudnak: politikai akciókat szervezni. Ezzel szemben mi, amit tudunk: utat építeni, méghozzá olyan utat, ami valóban a városban lakók és a környéken élők egyetemleges véleményét és támogatását élvezi. Engedje meg, képviselő úr, hogy a felszólalást követően átadjam önnek azt a meghívót arra a lakossági fórumra, amit az Építési és Közlekedési Minisztérium ma délután, illetve este 6 órakor Egerben szervez [[Lőcsei Lajos: Ott leszünk!]] Nagy Bálint közlekedési államtitkár részvételével, illetve Pántya József útépítésekért felelős helyettes államtitkár részvételével. [[Lőcsei Lajos: Ott leszünk!]] Ennek a fórumnak az a legfontosabb célja, hogy bemutassuk az egri lakosoknak a 2019 óta felvázolásra került mind a négy nyomvonaltervet. Garantálom képviselő úr számára azt, hogy a népszavazástól függetlenül, bármi is legyen annak a kimenetele, sikere-sikertelensége, érvényessége-érvénytelensége, a magyar kormány azt a nyomvonaltervet valósítja meg, ami a helyiek akaratával egybecseng, mert ebben a beruházásban sem fog mást tenni, mint minden más állami közcélú beruházásban: semmit nem dönt el a helyiek feje fölött. Tehát ahogy minden más állami beruházás esetében, a helyiek véleményének a meghallgatásán keresztül építkezünk és fejlesztünk, ez Eger esetében is így fog történni. Tehát arra szeretném kérni önt mint felelős országgyűlési képviselőt, hogy ne a hangulatkeltésben, hanem ennek a kommunikációnak, ennek a párbeszédnek a lefolytatásában legyen a segítségünkre. Ha már Kossuth Lajost idézte, akkor valóban az egyik legnagyobb magyarhoz akkor válhat méltóvá ön a magyar Országgyűlés képviselőjeként, amennyiben az ország építéséhez, nem pedig a hangulatkeltéshez járul hozzá. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, elnök úr. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Komáromi Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Sokszor beszéltünk már az egészségügyben uralkodó siralmas állapotokról, a rombolást az egészségügyben azonban önök nem most kezdték. ’12-ben, 11 éve elvették a kórházakat az önkormányzatoktól. Akkor azt ígérték: így mindenkinek jobb lesz, modern berendezések, rövid várakozási idő, magasabb fizetések. Ez persze annyira nem jött össze, hogy a kórházak nemhogy nem működnek jobban, de hónapról hónapra romlik a színvonal, az intézmények minden átszervezés ellenére egyre tragikusabb állapotba kerültek. Az egészségügyet nem a dilettáns kormányzati intézkedések, hanem a benne dolgozó egészségügyi dolgozók áldozatkész munkája tartja működésben. Most úgy látszik, önöknek mindez nem volt elég, és már a szakrendelőkre is fáj a foguk, miután 2012-ben nem sikerült mindegyik egészségügyi intézményt megkaparintaniuk, ezt most próbálják bepótolni. Nemrég levelet kaptak a polgármesterek az országos kórházi főigazgatótól, melyben jelezte, államosítani fogják a szakrendelőket is. Azóta, számomra nem meglepő módon, számos önkormányzat egyhangúlag, tehát a fideszes képviselők szavazataival mondott nemet erre a tervre, tudván, ezzel a szakrendelőkre is ugyanaz a sors vár, mint az eddig államosított kórházakra: további forráselvonás, eladósodás és az ezzel járó súlyosabb gondok, a szakemberek átvezénylése, végül akár a megszűnés is fenyegetheti őket. Az orvosok túlterheltek, az egészségügyi dolgozók minimális fizetésért dolgoznak éjjel-nappal, aminek eredményeként nem csoda, hogy egyre többen hagyják ott a pályát. Ennek következtében pedig még hosszabbak lesznek a várólisták, a betegfogadói listák, a megmaradt dolgozókon még több teher lesz, és így tovább, folytatódik az ördögi kör addig, amíg végleg összeroskad a rendszer. Kizárólag a települési, kerületi önkormányzatoknak köszönhető, hogy a szakrendelők még mindig működnek. Elég a XV. kerületre gondolni, ahol évi 500 millió forinttal, vagy a XVIII. kerületre, ahol évi 270 millió forinttal támogatják a saját szakrendelőjüket. Gondoskodnak a felújításról, fejlesztenek, ultrahang-, mammográfia- és CT-berendezéseket vesznek, hiszen ezekre a vizsgálatokra máshol hónapokat kell várni az állami rendszerben, és gyakran kiegészítik a szakorvosok, szakasszisztensek bérét is, hogy maradjon elegendő szakemberük. Az önkormányzatok hatalmas terhet vesznek le az állami egészségügy válláról, ennek akarnak most önök véget vetni, kockáztatva a járóbeteg-ellátás összeomlását. Miközben 700 háziorvosi körzetben nem sikerült háziorvost találni, 935 ezer embernek, ezen belül 200 ezer, főleg vidéken élő gyereknek nincs háziorvosa. Az ily módon einstandolt intézmények ráadásul minden önállóságukat elvesztik majd; félő, hogy a szakemberhiánnyal küzdő megyei kórházba ezekből a rendelőkből fognak szakembereket átvezényelni, ami még tovább fogja növelni a betegfogadói listákat. Ez a betegek szempontjából azt jelenti: többet kell várniuk vagy utazniuk, mindenképpen nehezebben jutnak hozzá egy-egy vizsgálathoz vagy beavatkozáshoz, a dolgozók szempontjából pedig azt, hogy átvezényelhetővé válnak, holott lehetséges, hogy nem véletlenül választották éppen a járóbeteg-ellátást. Ez újabb tömeges felmondásokhoz vezethet, tovább fokozva az így is rendkívül súlyos gondokat. Mindezt egy olyan helyzetben lépik meg, amikor hetente zárnak be kórházi osztályok általában szakemberhiány miatt, lassan már csak a megyeszékhelyeken lehet szülni, a rendkívül hosszúra nyúlt várólisták miatt pedig éveket kell egy műtétre várni. A kórházak adóssága már két hónap után is olyan magas, több mint 33 milliárd forint, amekkora az előző években csak a harmadik negyedévben volt. Elég belépni egy állami intézménybe, hogy az ember lássa a rettenetes állapotokat. Önök szerint rendben van, hogy a betegek lassan nem mernek kórházba menni, mert félnek a fertőzésektől, félnek attól, hogy nem lehet őket meggyógyítani. Az árnyékkormány egészségügyi árnyékminisztereként kérem önöket, hagyják végre békén az egészségügyet működni, ha javítani nem képesek, legalább ne rombolják le azt, ami van. Nem veszik észre, hogy dilettáns intézkedéseikkel egyre mélyebbre taszítják a bajban a kórházakat? Meddig kell ezt eltűrnünk? Önök betegek életével játszanak minden egyes döntéssel. Mára az árnyékkormány Magyarország egyetlen reménye arra, hogy minden beteg méltó körülmények között gyógyulhasson. Köszönöm a figyelmet. [[Gréczy Zsolt tapsol.]] [[10.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Árnyékminiszter Úr! Tisztelt Ház! Ha megnézzük, hogy az önök árnyékkormánya, amikor még hatalomban volt, mennyit fordított a magyar egészségügyre, azt látjuk, hogy ez valahol 1100 milliárd forint környékén volt, most pedig valahol 2800 milliárd forint környékén járunk, tehát jóval magasabb, több mint két és félszerese vagy körülbelül két és félszerese az, amit most költünk egészségügyi ellátásra, mint önök. Önök arról gondolkoztak, amikor kormányon voltak, az árnyékkormány tagjai kormányoztak Magyarországon, hogy hogyan is lehetne legalizálni a hálapénzt, hogyan lehetne bevezetni vizitdíjat meg kórházi napidíjat. Ez utóbbiról nemcsak filozofáltak, hanem törvényt is elfogadtak róla ön is lelkesen támogatta ezt , és a hálapénznél sem sikerült felszámolni a hálapénzrendszert. Ezzel szemben ez a kormányzat olyan léptékű orvosibér-emelést valósított meg, amivel hetven év után a hálapénzt ki tudtuk vezetni az egészségügyi rendszerből. Ha volt valami, ami mindenki számára kellemetlen epizódot eredményezett az egészségügyben, az pontosan a hálapénz adása és kapása volt. Rossz volt a beteg részéről, a beteg hozzátartozói részéről, rossz volt az orvos részéről, az ápoló részéről, és rossz volt az egész egészségügyi rendszer részéről is ezt önök fenntartották, sőt, ahogy mondtam, még messze-messze, az ötvenes-hatvanas években indult el ennek az általános gyakorlata , mert torzította az egészségügyi ellátórendszert. Nem a beteg gyógyulása volt a cél, hanem sokaknak a hálapénz volt a motivációs eszköz, ezért rombolta ez az egészségügyet nemcsak éveken, nemcsak évtizedeken, hanem generációkon keresztül. Most tudott eljönni az az idő, amikor olyan léptékű orvosibér-emelést tudtunk megvalósítani önök szerint ez rombolás természetesen, a hálapénzrendszert leromboltuk, de az egészségügyi rendszert igyekeztünk fejleszteni , ami érezhető léptékű volt. Önök mennyit adtak egy kezdő orvosnak, kedves árnyékminiszter úr, mennyit fizettek egy kezdő orvosnak alapbérként? 129 500 forintot. [[Vigh László: Jézus Mária!]] Most mennyit keres egy kezdő orvos, a rombolás korszakában a 129 500 helyett? 687 837 forintot. Egy húsz éve dolgozó orvosnak önök mennyi bruttó alapbért adtak, árnyékminiszter úr? 165 785 forintot. [[Vigh László: Atyaúristen!]] Most mennyit keres? 1 491 679 forintot. [[Dr. Komáromi Zoltán: És a nővérek? Az elnök csenget.]] Egy 41 éve dolgozó orvos az árnyékkormány időszakában mennyi pénzt vitt haza, mennyi volt a bruttó bére? 262 345 forint. Most mennyit kap? 2 380 057 forintot. Ez a rombolás önnek, tisztelt képviselő úr?! [[Gréczy Zsolt: Az Antall-kormányéhoz képest. Dr. Komáromi Zoltán közbeszól. Az elnök csenget.]] Mégiscsak, ha már rombolás, ha már a rombolás szóról beszélt, el tudnánk menni közösen a svábhegyi gyermekkórházba? Nem, mert önök bezárták. El tudnánk menni közösen körbenézni, hogy milyen az állapota a kórháznak, mondjuk, az Országos Pszichiátriai és Neurológiai Intézetben? Nem, mert önök bezárták. [[Dr. Komáromi Zoltán: Alkalmatlan volt. Közbeszólások a DK soraiból.]] Meg tudnánk nézni a Szabolcs utcai kórházat? Ja, nem, önök bezárták. Ön arról beszélt, hogy szülések, és mennyire fontos, hogy minél több helyen legyen szülés. Hát, mi volt a csúcsintézménye a magyar szülészetnek? Hova vitték a gyerekeket? Nekem is van ismerősöm, akinek egy kórházban elindult a szülés, de közben, mivel nagyon bonyolult volt, átvitték a Schöpf-Merei Kórházba, és ezért a gyermek élete megmenekült. És önök mit zártak be? A Schöpf-Merei Kórházat [[Közbeszólások a DK soraiból. Az elnök csenget.]] azt a helyet, ahova Budapestről és a környékéről, akinek kritikus volt az egészségi állapota, odament gyereket szülni. És most mehet oda? Nem. Miért? Mert önök bezárták. És ön beszél rombolásról?! [[Dr. Komáromi Zoltán: Nem volt csúcsintézmény!]] Tisztelt képviselő úr, nem tudom most fejből kiszámolni, de ha azt a 16 ezer ágyat egymás tetejére tennénk, amely aktív ágyat önök megszüntettek, az milyen magas torony lenne, valószínűleg a legmagasabb építmény lenne Budapesten. És mit is beszéltek önök a terveikről a kampányban, ha már rombolás? Azt mondta László Imre, az ön által most feldicsért polgármester, hogy milyen jól áll az egészségügyhöz, milyen sok energiát fordít az egészségügyre. És mit mondott? Hogy a kórházak 45 százalékát be kell zárni. És ön erre hogy reagált? Annál még többet is erre mondta ön , ebben licitáltak egymásra, és ön beszél erről, tisztelt képviselő úr?! Önök mit tettek az egészségügyi dolgozókkal? Mert azt mondta, hogy több egészségügyi dolgozó kellene, napról napra kevesebb az orvos Magyarországon, valami ilyesmit mondott. Önök 6 ezer egészségügyi dolgozót elbocsátottak, a mi kormányzásunk alatt 4 ezerrel több működési engedéllyel rendelkező orvos lett, mert már nem külföldre mennek, hanem Magyarországon dolgoznak. 4 ezerrel több orvos van Magyarországon, míg önök 6 ezer orvost és ápolót elbocsátottak tömegesen. Önök a várólistáról még nyilvántartást sem vezettek, tisztelt képviselő úr! Ezzel szemben mi nemcsak az alapfinanszírozást növeltük, hanem a rezsiemelkedések miatt, azért, mert energiaválság van az egész világban, 55 milliárd forint többletforrást adtunk 2022 végén, és a földgáz- és energiaár-kompenzációra további 11,2 milliárd forintot, hogy az energiaválság idején is folyamatosan el tudják látni a betegeket a magyar kórházak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. A KDNP képviselőcsoportjából Szászfalvi László képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Európa a háború kitörése óta, több mint egy éve küzd annak minden szörnyű negatív hatásával. Végre be kellene látni, hogy a brüsszeli stratégia, mely szerint Oroszország térdre fog kényszerülni a szankciók által, csúfos kudarcot vallott. Mindaz a negatív hatás, amit a brüsszeli elit Oroszországnak szánt, éppen Európában következett be. Európa egész egyszerűen saját magát szankcionálja. Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke 2022 tavaszán minden fórumon ígéretet tett, hogy a szankciók majd tönkreteszik az orosz gazdaságot, ellehetetlenítik az orosz hadigépezetet, és így elhozzák a háború végét. Nem így történt, sőt ennek pontosan az ellenkezője. Azt is megígérték, hogy a szankciókat nem terjesztik ki az energiára, aztán mégis megtették. Az orosz gazdaság nem semmisült meg, sokkal inkább alkalmazkodik a kialakult új helyzethez. Az egyévnyi szankcionálás következtében Európa gazdasága azonban már most recseg-ropog, és a szankcióknak az elkövetkezendő évtizedekben is beláthatatlan, káros következményei lesznek. A brüsszeli elit még most is görcsösen ragaszkodik a téveszméihez, és nem látja be, hogy ami egy év alatt nem valósult meg, azt nem kellene mindenáron erőltetni. Ehelyett a brüsszeli szankciók felülvizsgálatára, tűzszünetre és béketárgyalásokra lenne szükség minél előbb. Brüsszel, ha mindenképpen háborúzni akar, akkor az infláció ellen kellene háborút vívnia, nem pedig az újabb és újabb szankciókon kellene törni a fejét. Nekik azonban eszük ágában sincs, hogy megvédjék az európai emberek érdekeit, hogy megvédjék Európa gazdaságát, mint ahogy nehéz időkben a magyar baloldal válságkezelése is abból állt, hogy támogatás helyett elvettek a családoktól és a vállalkozásoktól, és egyre több terhet tettek rájuk. Tisztelt Országgyűlés! A magyar kormány célja e mostani veszélyes időkben is a családok, a nyugdíjasok, a gazdaság és a munkahelyek megvédése, valamint Magyarország biztonságának a megőrzése. A kormány ezért folyamatosan olyan intézkedéseket hoz, amelyekkel védi a magyar családokat és a magyar vállalkozásokat. A szankciós infláció mindaddig nem szűnik meg, amíg Brüsszel felül nem vizsgálja azokat, de addig is megfontolt kormányzati intézkedésekkel ezek hatása mérsékelhető. Tisztelt Ház! A szankciók 4000 milliárd forintot vettek ki a magyarok zsebéből 2022-ben. A gazdaságba válság idején be kell avatkozni, ezért a kormány a cél, a céljaink megvalósítása érdekében húsz intézkedést hozott, amelyből tíz a munkahelyeket és a vállalkozásokat, tíz pedig a családokat és a nyugdíjasokat védi. A munkahelyek és a vállalkozások védelme érdekében meghirdetésre került a Széchenyi-kártya-program, a Gyármentő-, illetve a Gyármentő Garancia- és Hitelprogram, valamint egy agrárhitel-törlesztési moratórium. Támogatásra kerülnek az energiaintenzív vállalkozások. A nagyvállalatok energiahatékonyságának támogatására is 230 milliárd forintot fordít a kormány. A kamatstop a kis- és középvállalatok hiteleire is kiterjesztésre került. Új nemzeti tőkeholdingrendszer is létrehozásra került. [[10.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Nem elég tehát a passzív szemlélődés, a rossz idők puszta átvészelése, hanem aktív cselekvésre van szükség, enyhíteni kell a bajt, és meg kell védeni az alapvető nemzeti érdekeinket, a gazdaságot és a munkahelyeket. A magyar kormány ezt teszi lépésről lépésre, újabb és újabb intézkedésekkel. A baloldali kormányoktól és politikusoktól megszokott válságkezelési módoktól eltérően Magyarország Kormányához hasonlóan mi, kereszténydemokrata képviselők is ebben a közvetlen segítségben és támogatásban hiszünk, és ebben támogatjuk a kormány munkáját és erőfeszítéseit. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Menczer Tamás államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mindenekelőtt elnézést kell kérnem a hangomért, a tegnap este a bolgárok mellett a hangomat is megviselte, de az ember ezt szívesen vállalja és örömmel viseli. Rátérve arra, amit a képviselő úr említett, a munkahelyek védelméről beszélt leginkább, teljes mértékben egyetértek természetesen önnel, hogy a kormány felfogása az, hogy ha munka van, minden van, ha van munka, akkor van rendszeres jövedelem, van kiszámítható jövőkép és van önbecsülés is. Mielőtt megérkeznék a szankciókhoz és a jelenlegi helyzethez, engedjen meg annyi visszatekintést, hogy 2010 előtt „csak” egy válság volt, persze egy válság is sok, gazdasági világválság volt a baloldali kormányzás ideje alatt, de nem volt Covid, nem volt a Coviddal együtt járó gazdasági válság, nem volt háború, nem volt a háborúval együtt járó gazdasági válság és energiaválság. Egy válság volt, és ezzel az egy válsággal a válság ideje alatt, illetve azt megelőzően a derék baloldali kollégák tönkretették és csődbe vitték az országot. Ugyan most hallhattuk az imént, hogy a 2010 előtti időszak az építkezés időszaka volt, ha jól értettem a Gyurcsány-párti képviselő felszólalását, ezzel szemben az igazság az, hogy ez a teljes rombolás időszaka volt, legalábbis furcsa építkezés az, amikor csődbe viszik az országot. A csőd egyik jele az volt 2010-ben, hogy 11-12 százalék volt a munkanélküliség, ezért az Orbán-kormány egyik legfontosabb feladata, ahogy ön is említette, stratégiai célja volt az, hogy munkahelyeket hozzon létre. Ezt a munkát végeztük, és ennek a munkának, az összefogásnak, a kormány és a magyar emberek összefogásának volt az eredménye az, hogy 11-12 százalékról a munkanélküliséget a Covid előtti időszakban sikerült bőven 4 százalék alá hozni és azt lehetett mondani, hogy aki akar, az tud dolgozni Magyarországon. Ekkor jött a Covid, és utána tört ki a háború. Azonban a válságok alatt sem változott a magyar kormány felfogása és politikája: mi azt mondtuk, hogy nem a munkanélküliséget szeretnénk finanszírozni, függetlenül attól, hogy a mi derék baloldali kollégáink folyamatosan ezzel kapcsolatban nyújtottak be javaslatokat, mi nem a munkanélküliséget szeretnénk finanszírozni, hanem a munkahelyek megőrzését akarjuk finanszírozni és támogatni. Így jártunk el a koronavírus alatt is, és így járunk el most a háború és az ostoba, eredménytelen, sőt káros brüsszeli szankciós politika ideje alatt is. Ennek is látszik az eredménye, ugyanis a munkahelyeket sikerült megőrizni, ha valahol nem sikerült, ott sikerült újakat létrehozni. Tehát azt lehet mondani, ha a számokat megnézzük, hogy a válságok ellenére egymillióval többen dolgoznak jelenleg is Magyarországon, mint 2010-ben dolgoztak. Ha megengedi, bár nem okvetlenül kötődik a munkahelyekhez, azokhoz is, még néhány számot hadd hozzak ide. Ez szorosan kötődik a munkahelyekhez, mert a reálbérekről szeretnék annyit mondani, hogy még a tavalyi nehéz időszakban is 2,6 százalékkal emelkedtek, 2010-hez képest pedig több mint 70 százalékkal emelkedtek a reálbérek Magyarországon kedvezmények nélkül, és ehhez a 70 százalékos emelkedéshez jön még a családi adókedvezmény, visszaadtuk a nyugdíjakat, a gazdasági növekedés pedig az európai átlag feletti. Tehát sok számról lehetne beszélni, de most mégis inkább rátérnék a szankciós kérdésre, amit említett, mert valóban a szankciós politika rendkívüli módon súlyosbítja a helyzetet és nagyon káros. Két alapvető célja volt, ahogyan ön is idehozta: hogy a háború befejeződik, és hogy Oroszország gazdaságilag tönkremegy. Egyiket sem értük el. A háborúból súlyosabb jeleneteket látunk, mint korábban bármikor, az orosz gazdasági eredményekkel kapcsolatban pedig annyit hadd mondjak, hogy tavaly, 2022-ben Oroszország bevétele az energetikai szektorban 28 százalékkal nőtt, ami 36 milliárd dolláros növekményt jelent. Tehát teljes mértékben igaz és megalapozott az az állítás, hogy az oroszoknak a háború árát előre kifizettük az ostoba szankciókkal. Ráadásul emellett energiaválsággal, óriási energiaárakkal, ezek miatt inflációval szembesülünk, és szankciós inflációt kell elszenvednünk. Az pedig, hogy a baloldal folyamatosan támogatja a szankciókat, annyiban nem meglepő, hogy újra a magyar érdek ellen cselekszenek. Hadd hozzak néhány idézetet! Kocsis-Cake Olivio azt mondta, hogy az orosz gázt el kell zárni. Donáth Anna, az új üstökös, ha jól láttam, Dobrev Klára partnere és fiatalabb kiadása azt mondta, hogy a kivetett szankciók működnek [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] és összeroppanthatják az orosz gazdaságot. Látjuk a számokból, hogy ez nem igaz, Dobrev Klára pedig maga is azt mondta, hogy az eddigi szankciók nem elégségesek. A baloldal újra a magyar érdek ellen cselekszik, romba döntené, romba döntötte volna energetikailag és gazdaságilag is Magyarországot. Ezt a kormány soha nem fogja hagyni, mi a magyar érdek mellett mindig ki fogunk állni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportjából Csöbör Katalin képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. [[Gréczy Zsolt: Akkor Csöbör Katalin Mátrai Márta fiatalabb kiadása? Menczer Tamás: Politikai értelemben!]] Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Sokszor és sokan számos helyen hivatkoztak, hivatkoznak a nemzeti érdekre. A nemzeti érdek tág, homályos és kontextusfüggő fogalom, de nem érdemes túlmagyarázni. A mi esetünkben a nemzeti érdek a magyar érdeket jelenti. Természetesen látjuk, hogy sokan különös módon értelmezik a nemzeti érdeket. Vannak, akik erre hivatkozva háborút szítanak, vagy demokráciaexportba kezdenek, mások az illegális bevándorlók jogait előrébb valónak tartják saját állampolgáraik, akár a hazai kisebbségek érdekeinél. Ez pedig valójában már önfeladás. Sokan hivatkoznak a szövetségesi rendszerekre. Igen, Magyarországnak lehet érdeke az uniós és a NATO-tagság, de ebből nem következik, hogy minden, ami érdeke az Uniónak vagy a NATO-nak, az Magyarországnak is az érdeke. Lehetünk úgy sikeres tagjai az Uniónak és jó szövetségesei a NATO-nak, hogy közben a nemzeti érdekeinket képviselve vitába szállunk partnereinkkel. Ráadásul Magyarország érdekei átnyúlnak a határon. Ettől válnak az érdekeink nemzeti érdekké. Külpolitikánk sajátossága, hogy a szomszédságunkban élő magyarokra is figyelemmel kell lennünk, alkotmányos kötelességünk védeni és segíteni őket. Nemzeti érdekünk, hogy minden magyar, határon innen és határon túl egyforma gondoskodást, minden segítséget megkapjon a hazától. Magyar szemmel a külpolitikai képlet elég egyszerű: mi nem szólunk bele mások dolgába, nem minősítjük mások dolgait, de elvárjuk, hogy mások se szóljanak bele a mi dolgainkba. Ha meg akarják érteni, hogy mit miért teszünk, akkor türelmesen, de határozottan elmagyarázzuk: minden körülmények között azt kell tennünk, ami a magyar nemzet érdekét szolgálja, ami tehát több mint amennyi a térképekből kiolvasható; mert másnak csak térkép e táj. 2010 óta folyamatosan azon vagyunk, hogy megerősítsük nemzetünk alappilléreit, a világon is egyedülálló családtámogatási rendszert vezettünk be, építjük közösségeinket és településeinket, védjük a hitünket. Jómagam immár 13. éve képviselem a Miskolcon és a környékén élőket itt a parlamentben. Ez idő alatt érzékelhető és látható fejlődésnek indult térségünk. Megépült a Miskolcot elkerülő autópálya-szakasz, a Miskolc-Kassa autópálya, a martinkertvárosi Y-híd, közintézmények, óvodák, iskolák épültek és újultak meg, az elmúlt héten pedig új játszótereket is átadtunk Felsőzsolcán, ahol épül a települést Miskolccal összekötő kerékpárút kormányzati támogatásból vagy támogatással. Ezekből is kitűnik, hogy a háború és a hibás brüsszeli szankciók okozta gazdasági válság ellenére sem adtuk fel törekvéseinket. [[10.30]] Továbbra is minden eszközzel igyekszünk segíteni a magyar családokat, vállalkozásokat és fejleszteni településeinket. De azt is látom, hogy még ebben a nehéz gazdasági környezetben is akadnak olyan ellenzéki vezetésű önkormányzatok, amelyek a nemzeti érdekkel szemben a magyar családok és vállalkozások életét megnehezítő nyugati szankciós politika mellett kampányolnak. Teszik ezt úgy, hogy a másik kezüket pedig kormányzati támogatásért nyújtják. A koronavírus-világjárvány, a háború, a gazdasági és energiaválság a gondolkodásbeli különbségeinket is megmutatta. Például az ellenzéki vezetésű miskolci önkormányzat járatritkításokban, lakbéremelésben és a város egyetlen bevételt is hozó idegenforgalmi látványosságának a bezárásában látta a kiutat. Ezzel szemben a kormányzat nem megszorításokkal reagált a gazdasági nehézségekre, hanem igyekeztünk olyan innovatív megoldásokat keresni, amelyekkel Magyarország győztesen jöhet ki a válságból. Ehhez feltétlenül szükség van stabil kormányzatra, személyes szabadságra, parlamenti szuverenitásra és nemzeti önrendelkezésre. Így tudjuk a nemzeti érdekeinket érvényesíteni, nekünk pedig a magyar érdek az első. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A képviselő asszony napirend előtti felszólalására a választ Fónagy János miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Ha valakik, akkor az észak-magyarországiak, a borsodiak, a miskolciak, az ózdiak vagy a szuhakállóiak pontosan tisztában vannak azzal, hogy a nemzeti önrendelkezés nemcsak az alkotmányos jogainkban, nemcsak a magyar parlament működésében, nemcsak hazánk katonai függetlenségében, hanem a nemzeti iparunk létében, a magyar munkaerő, a magyar emberek foglalkoztatási lehetőségében is van. Nincs nemzeti önrendelkezés bármily furcsán hangzik, de így van betonacél, cement, mész vagy más alapanyag nélkül. Ha valaki, akkor az ön által képviselt térség megtapasztalta azt, hogy mi az, amikor egy vélt eszmei cél érdekében politikai erők feladnak mindent, amit egy nemzet 100-150-200 év alatt, mondjuk, nemzeti iparban megteremtett, mi az, amikor eladják a bányákat, mi az, amikor feladják a pénzintézeteket, mi az, amikor eladták az erőműveket, mi az, amikor Magyarország gyakorlatilag hazai nemzeti ipar, nemzeti energiabázis nélkül marad. Ezen alapvetően változtattunk először ’98-ban, majd 2010-ben. 2010 óta egyébként a jelenlévők által jól ismert körülmények mellett, tehát a világjárvány, majd a háború első évében alapvetően olyan gazdasági eredményeket értünk el, amelyek a korábbi évtizedekben példa nélkül valók voltak. Ezek közül a magam részéről a legjelentősebbnek a foglalkoztatást tartom, hiszen, ha valaki, akkor a képviselő asszony pontosan tudja, hogy a magyar emberek még a Covid alatt is, vagy akár a háború veszélyeztetettségében is a véleményükben is és a lelkük mélyén pedig alapvetően a munkanélküliségtől tartanak. Pontosan tudja ez az ország, ahol munka van, ott minden van. A magyar ember fel akar reggel kelni, és el akar menni dolgozni, ha van hová. Márpedig 1910 óta van hová. 2010-ben 12 százalék körül volt a munkanélküliség. Az elmúlt hónapokban 3,7 százalék volt. Úgy gondolom, hogy Észak-Magyarországnak, Miskolcnak, ha úgy tetszik, a mi vidékünknek ezek a legfontosabb mutatók. Ez a szomorú múlt, és az elmúlt 10 évnek az eredményei. De mi az, amit az ön által mondottakhoz a jövőre nézve hozzá kell és lehet fűzni? További célunk az, hogy mind a foglalkoztatást, mind az ipari teljesítményt növeljük. Ehhez pedig újabb beruházások, újabb fejlesztések szükségesek, az újabb fejlesztésekhez pedig körülbelül egy félmillió új munkaerő szükséges. Minden felmérésünk, minden közvetlen tapasztalásunk és jövőbeli prognosztizált számunk azt mutatja, hogy a jövő fejlesztése a Debrecen-Nyíregyháza-Miskolc háromszögben valósul meg, hiszen ott áll rendelkezésre a magyar munkaerőnek az a tartaléka, amelynek a kihasználására annak orientált képzésével és a munkaerőpiacra való beépítésével alapvető lehetőségünk nyílik. Itt van az a munkaerő-tartalék, amelyre alapvetően számítani lehet és számítani kell. Ebben és itt nemcsak a magam meggyőződését mondom, hanem a kutatók számait is alapvetően Miskolcon és környékén van a legnagyobb lehetőség és a legnagyobb jövőbeni lehetőségek száma. Éppen ezért mind az itt élőknek a képzését, mind az ország belső mobilitásának ilyen irányú mozgását tehát nem keletről nyugatra, hanem, mondjuk, délről északra, északkeletre kifejezetten erre vonatkozó, különálló programokkal igyekszünk ezt támogatni. Meggyőződésünk, hogy ezzel a törekvésünkkel minden háborús válságot és minden előttünk álló problémát le tudunk küzdeni. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. [[Dr. Fürjes Balázs és a jelen lévő államtitkárok a terem közepére lépnek, és dr. Fürjes Balázs a telefonjával közös fotót készít.]] Köszönjük szépen. A távozónak is köszönjük szépen, és minden jót a következőkhöz. Tisztelt Ház! Soron következik az áruknak TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozásra vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én kelt vámegyezmény módosításának kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/3271. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Elsőként megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium miniszterhelyettesének, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó 1975. november 14-ei vámegyezményt Magyarország 1978-tól alkalmazza a gyakorlatban. A TIR-egyezmény lehetővé teszi, hogy a vám- és adófelfüggesztés hatálya alatt lévő áruk a lehető leggyorsabban jussanak át az országhatáron. A közúti szállítás így zavartalan, ugyanis a vámhatóságok minimálisan avatkoznak közbe. A TIR-rendszer a nemzetközi árumozgás hagyományosan meglévő akadályainak mérséklésével elősegíti a nemzetközi kereskedelem fejlődését a forgalomban elszenvedett késések csökkentésével. A TIR-egyezmény legutóbbi módosításának célja a TIR-egyezmény korszerűsítése és technikai jellegű pontosítása. Ám ahhoz, hogy a változásokat maradéktalanul alkalmazni lehessen, követni kell Magyarország Alaptörvényének az előírását, amely kimondja: nemzetközi szerződés jogszabályban történő kihirdetésével válik a magyar jogrendszer részévé. [[10.40]] A változások elfogadásához képviselőtársaim „igen” szavazatára van szükség, hiszen az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó nemzetközi szerződést amilyen a TIR-egyezmény is törvényben kell kihirdetni. Tisztelt Ház! 2021. június 1-jével bevezetésre került egy, a VI. melléklet 49. cikkéhez tartozó új értelmező rendelkezés, amely lehetővé teszi, hogy a TIR-egyezmény szerződő felei önkéntes alapon nagyobb mértékű könnyítéseket vezessenek be az egyezmény rendelkezéseinek alkalmazását illetően. A könnyítések hozzájárulnak ahhoz, hogy a TIR-rendszer továbbra is vonzó legyen a gazdasági szereplők számára. 2022. február 4-ével tartalmilag módosult a 38. cikk és a IX. melléklet, továbbá technikai jellegű pontosítások is történtek. A tartalmi módosítások alapján a garanciavállaló egyesületek kötelesek haladéktalanul továbbítani a TIR végrehajtó testülete felé a TIR-eljárás alkalmazására engedéllyel rendelkező személyek valamennyi adatát, a TIR-műveletek végrehajtására jóváhagyással rendelkező vámhivatalok jegyzékét pedig a végrehajtó testület által felügyelt elektronikus alkalmazás, az úgynevezett nemzetközi TIR-adatbank útján kell közzétenni. A technikai módosítások egyértelművé teszik a vámunión belül előírt útvonal alkalmazását, és naprakésszé teszik a biztosítékokra vonatkozó szabályokat. A tartalmi jellegű módosítások hozzájárulnak a TIR-eljárás szélesebb körű digitalizációjához, a technikai jellegű módosítások pedig a rendelkezések gyakorlati alkalmazását segítik. 2022. június 25-ével módosult a TIR-egyezmény I. és VI. melléklete, valamint a 18. cikke. E módosítások a lerakó- és felrakóhelyek TIR-műveletenkénti maximális számát duplázzák meg, s ezzel összefüggésben a TIR-igazolványok mintapéldánya is megváltozik. E módosításokat a gyakorlatban felmerült igények indokolták, ezért azoktól a szabályok egyszerűbb alkalmazása várható. A törvényjavaslat alapjául szolgáló nemzetközi egyezménynek Magyarország aktív szerződő fele. A szóban forgó módosítások hozzájárulnak ahhoz, hogy a TIR-rendszerben szélesebb körű elektronizálás valósuljon meg, a rendszer egyszerűbben működjön. Ez gyorsítja a fuvarozást, jelentős könnyebbséget hoz a vállalkozásoknak, és az ország versenyképességét is növeli. Ezért kérem, hogy a törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Hörcsik Richárd képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Amint Tállai képviselő úrtól, államtitkár úrtól hallottuk, egy nagyon fontos törvényjavaslatot vitatunk meg ma, s úgy hiszem, hogy ezt nem is szükséges hosszan indokolni, hiszen azok, akik utaztak autóval vagy busszal főúton vagy autópályán, bizonyosan észrevehették már a legkülönbözőbb tehergépjárművekre rögzített kis táblák egyikét, a TIR feliratot. Csak emlékeztetem képviselőtársaimat, hogy a nyolcvanas években volt egy rendkívül népszerű televíziós sorozat, amelynek szintén az volt a neve, hogy TIR. Akkor még nehezen tudtunk külföldre jutni, és láttuk, hogy az a kamion vagy az az autó, amely ezt a táblát viselte, szabadon közlekedhetett külföldre. Tisztelt Képviselőtársaim! A TIR felirat ma már magától értetődő eleme a kamionoknak, olyan, mint a rendszám. Azonban a legtöbben igencsak keveset tudunk erről az egyezményről, és különösen arról, hogy mi is a lényege, és a legfontosabb, hogy milyen kézzelfogható következményei vannak annak, hogy ez az immár lassan 48 éves egyezmény Genfben elfogadásra került. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat által módosított egyezmény akkor jött létre, amikor az uniós országok közötti határok átjárhatósága sem volt a jelenleg megszokotthoz hasonlóan kedvező. Lényeges kérdés volt ezért, hogy a vámhatóságok eljárásainak időigénye lecsökkenjen, az ügyintézés pedig felgyorsuljon. Azóta bizony közel négy évtized telt már el, és a világ felgyorsult körülöttünk, mindent elektronikus útra tereltünk. Ezzel párhuzamosan globális értékláncok jöttek létre, és a hatékonyság jegyében elterjedt a just in time fuvarozás is, így tehát kettős nyomás volt és van a jogalkotókon. Nem véletlen, hogy nagy hangsúlyt helyez az előttünk fekvő törvényjavaslat a TIR-igazolványok digitalizálására és a különböző online adatbázisokra. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy az előttünk fekvő módosítások be fogják váltani a hozzájuk fűzött reményeket, különösen is azért, mert a gazdasági növekedés ahogy államtitkár úr is említette szoros összefüggésben áll a szállítási ágazat teljesítményével. Azt is mondhatnám, hogy jólétünk egyik garanciája ez a módosítás. Ezért a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség nevében kérem, hogy önök is támogassák ennek az elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Gurmai Zita képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A nemzetközi áruszállítás egy fontos és aktuális kérdés jelenleg hazánk és az Európai Unió egésze számára. Fontos azért, mert harminc éve nem látott áremelkedést eredményezett a rendszerváltás óta nem tapasztalt költségnövekedés a fuvarozó szakmában. Ez nemcsak az ellátási lánc biztosítása szempontjából fontos, hanem azért is, mert ha megnézzük például a közúti fuvarozást, akkor látható, hogy az hozzávetőleg 5 százalékos szeletet hasít ki a GDP-ből, és a hazai foglalkoztatottak 3,3 százaléka is ezen a területen dolgozik. Az áremelkedés szinte teljes egészét áthárították a megrendelőkre, akik azt hazánkban könnyen tovább is tudták hárítani a lánc végén lévő fogyasztókra, a magyar lakosságra. Ez különösen kritikus Magyarországon, ahol az infláció a kormány elhibázott gazdaságpolitikája miatt az egekben jár, és rekordernek számít az Európai Unióban. Látható az is, hogy a belföldi fuvarozási költségek növekedése, illetve azok áthárított mértéke is magasabb hazánkban, mint az Unió átlagában. Éppen ezért rendkívül fontos, hogy a magyar Országgyűlés tegyen meg mindent, amivel ezeket a legnagyobb részben a kormány által okozott negatív hatásokat mérsékelni lehessen. Erre a jelen javaslat részben alkalmas, mivel annak hatásaként csökkennek az adminisztratív terhek. Az Egyesült Nemzetek Szervezetének Európai Gazdasági Bizottsága égisze alatt kidolgozott vámegyezmény a továbbiakban TIR-egyezmény módosítására került sor, amelyek Magyarország vonatkozásában három alkalommal, 2021. június 1-jén, 2022. február 4-én, valamint 2022. június 25-én hatályba léptek. Ezek a módosítók előmozdítják a TIR-egyezmény korszerűsítését, összhangban a jövőbeni e-TIR nemzetközi rendszer jogi keretének elfogadásával. A TIR-rendszer versenyképességének erősítése érdekében a módosítások lehetővé teszik nagyobb mértékű könnyítések biztosítását, a le- és felrakóhelyek számának növelését, és technikai jellegű pontosításokat is bevezetnek. A módosítások a nemzetközi jogszabályokkal összhangban nagyobb mértékű könnyítéseket biztosítanak a megfelelően felhatalmazott személyek számára a TIR-egyezmény rendelkezéseinek alkalmazásához. E könnyítéseket kizárólag a TIR-eljárás megfelelő lefolytatását biztosító technológiák alkalmazása mellett a TIR-egyezmény alapján a vámhatóságra általában bízott különleges feladatok ellátására jogosult személyeknek szóló egyértelmű utasítások megléte, valamint egy olyan nyilvántartási rendszer használata esetén lehet engedélyezni, amely lehetővé teszi a vámhatóságok számára a vámellenőrzés elvégzését és az eljárás felügyeletét. A nagyobb mértékű könnyítések nyújtásának lehetősége hozzájárul ahhoz, hogy megtartható legyen a rendszer vonzereje a gazdasági szereplők számára. A módosítás 2021. június 1-jén lépett hatályba. A 38. cikk, a hozzá kapcsolódó értelmező rendelkezések és a IX. melléklet módosításával egyszerűbb lesz a TIR-igazolvány jövőbeni digitalizálása, és javul a TIR-adatok megbízhatósága is. [[10.50]] Létrejön továbbá a TIR-rendszerhez hozzáféréssel rendelkező vámhivatalok megbízható online adatbázisa. A garanciavállaló egyesületek kötelesek lesznek haladéktalanul továbbítani a TIRExB felé a TIR-eljárás alkalmazására engedéllyel rendelkező személyek valamennyi adatát, a TIR-műveletek végrehajtására jóváhagyással rendelkező vámhivatalok jegyzékét pedig a TIRExB által felügyelt elektronikus alkalmazás, az úgynevezett ITDB útján kell közzétenni. Az ITDB kötelező használata hozzá fog járulni az uniós vámpolitikának megfelelően a TIR-eljárás szélesebb körű digitalizációjához azáltal, hogy megkönnyíti a szerződő felek, az egyesületek és a nemzetközi szervezetek között az elektronikus adatok valós idejű megosztását. E tartalmi jellegű módosítások mellett technikai pontosításokra is sor kerül, a technikai módosítások egyértelművé teszik a vámunión belül előírt útvonalak alkalmazását, és naprakésszé teszik a „Dohány/Alkohol” TIR-igazolványkénti maximális garancia összegét, amelyek a garanciavállaló egyesülettől követelhetők. A módosítások 2022. február 4-én léptek hatályba. A TIR-egyezmény 1. és 6. melléklete, valamint a 18. cikke is módosul, amely alapján megduplázódik a lerakodási és felrakodási helyek TIR-műveletenként maximális száma, amellyel összefüggésben a TIR-igazolványok nyomtatványmintája, az 1. és a 2. változat is aktualizálásra kerül. E módosításokat a gyakorlatban felmerült igények indokolták, ezért azoktól a szabályok egyszerű alkalmazása várható. A módosítás 2022. június 25-én lépett hatályba. A módosításokat a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvény rendelkezésének megfelelően törvényi szinten szükséges kihirdetni. Az előterjesztés célja a TIR-egyezmény fenti, soron következő módosításainak hazai kihirdetése. Az előzőekben elmondottak alapján tehát látható, hogy ez egy jó lépés a nemzetközi áruszállítással kapcsolatos egyes problémák megoldásának irányába, azonban nem elégséges, és csak bízni tudok benne, hogy az elszabaduló áremelkedés ellen a kormány mihamarabb határozott lépéseket fog tenni. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az 1975. november 14-én, Genfben kelt, az áruknak TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezményt Magyarország 1978-tól alkalmazza a gyakorlatban. A TIR-egyezménynek Magyarország aktív szerződő fele, a magyar garanciavállaló egyesület által a 2020. évben kibocsátott TIR-igazolványok száma körülbelül 4 ezer darab, amely mennyiséggel Magyarország nemzetközi viszonylatban a középmezőnybe tartozik. A TIR-egyezmény lehetővé teszi, hogy a vám- és adófelfüggesztés hatálya alatt lévő áruk a legalább egy szakaszon keresztül közúton történő szállításuk közben a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett jussanak át az országhatárokon. A TIR-rendszer a nemzetközi árumozgás hagyományosan meglévő akadályainak mérséklésével elősegíti a nemzetközi kereskedelem fejlődését a forgalomban elszenvedett késések fontos csökkentésével, így a TIR-egyezmény az egyik legsikeresebb és leghatékonyabb jogi eszköz a nemzetközi árufuvarozás és az árutovábbítás terén. Ennek Magyarország, a magyar fuvarozók és ezáltal a magyar fogyasztók is haszonélvezői. A digitális technológia korában hasonlóan más vám- és tranziteljárásokhoz a TIR-rendszer tekintetében is felmerül tehát az igény az elektronizálásra. A TIR-egyezmény szerződő felei 2003-ban hozták létre az úgynevezett eTIR projektet, amelynek célja a TIR-igazolvány használatával kapcsolatos tevékenységek digitalizálása, elektronizálása, ami magában foglalja a jelenleg még papíralapú igazolványok elektronikus igazolványokkal való felváltását. A projekt indulását hosszadalmas és széles körű nemzetközi egyeztetések követték, amelynek eredménye az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága által kidolgozott TIR-egyezmény módosítása lett. Ennek megfelelően a TIR-egyezmény legutóbbi, hazánkban is kihirdetett módosítása a papíralapú TIR-igazolványok elektronikus dokumentumokkal való felváltása és az elektronikus eljárásokra való áttérés érdekében történt 2021-ben. A mostani törvényjavaslat a TIR-egyezmény további szükséges módosításait tartalmazza a még szélesebb körű elektronizálás érdekében. Bevezetésre került egy új értelmező rendelkezés is, amely lehetővé teszi, hogy a TIR-egyezmény szerződő felei önkéntes alapon nagyobb mértékű könnyítéseket vezessenek be az egyezmény rendelkezéseinek alkalmazásában. Továbbá a gyakorlati igényeknek megfelelően a lerakó- és felrakóhelyek maximális számának növekedése indokolta a TIR-igazolvány mintapéldányainak módosítását is. A mostani módosítások hozzájárulnak ahhoz, hogy a TIR-rendszerben szélesebb körű elektronizálás valósuljon meg, a rendszer egyszerűbben, a jogalkalmazók számára pedig problémamentesebben működjön, a gazdálkodók pedig továbbra is aktívan alkalmazzák. Azt gondolom, hogy a Covid-járvány, a pandémia megmutatta azt, hogy milyen fontos az ellátási láncok zavartalansága, hogy mennyire sérülékenyek tudnak lenni az ellátási láncok, ha valami közbejön. Mi azért gondoljuk fontosnak, hogy az új elektronikus, digitális megoldásokat is használjuk, használjuk a fuvarozók, használjuk a gazdaság és használjuk természetesen a fogyasztók érdekében, ezért a KDNP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában még felszólalni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Most megkérdezem Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár urat, hogy kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Tállai András jelzésére:]] Nem kíván. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a kiberbiztonsági tanúsításról és a kiberbiztonsági felügyeletről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/3314. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Elsőnek megadom a szót Dömötör Csaba miniszterhelyettes úrnak, a Miniszterelnöki Kabinetiroda államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Minden törvényjavaslat vitájakor érdemes tisztázni, hogy miért van szükség a tárgyalt tervezetre. Egyszerűen letudhatnám az egészet azzal, hogy uniós kötelezettségről van szó, és át kell ültetnünk egy uniós jogszabályt a magyar jogrendbe, de ennél azért többről van szó. Nem mondok újat azzal, hogy a digitalizáció egyre markánsabb szerepet játszik a gazdaságban, és ez alól Magyarország sem kivétel, és ha a digitális szolgáltatások egyre nagyobb szerepet játszanak, akkor egyre jobban figyelembe kell vennünk a kibervédelmi szempontokat. A gazdaságnak biztonságos szolgáltatásokat nyújtó vállalatokra, a magyar embereknek pedig biztonságos digitális szolgáltatásokra van szükségük ez a törvényjavaslat ezt a célt szolgálja. De milyen jelenségeket is kell kezelnünk? A digitális eszközök és termékek kiberbiztonsági szempontból gyakran sebezhetőek, illetve nem áll rendelkezésre elég információ a biztonsági szintjükről. Ez kiszolgáltatottságot jelent. Szintén fontos körülmény, hogy a magyar szoftveripar, a digitális eszközgyártók és a digitális szolgáltatók sokszor nem tudják megszerezni a nemzetközi piacon is elfogadott tanúsítványokat, ami versenyhátrányt jelenthet. Az sem mellékes, hogy egy háborús helyzetben különösen indokolt a kibervédelmi szempontok érvényesítése. Mindezek alapján a törvényjavaslat legfontosabb célja, hogy létrehozzon egy egységes kibervédelmi tanúsítási keretrendszert. Egy előzetes felmérés megmutatta, hogy a hazai infokommunikációs vállalkozásoknak csak kevesebb mint harmada használt valamilyen kiberbiztonsági tanúsítványt saját termékei minősítésére. Ennek az az oka, hogy eddig hiányzott az egységesen elfogadott tanúsítási rendszer, illetve magasak a tanúsítási eljárás költségei. Ha egységesek és kötelezőek lesznek a tanúsítványok, az emelné ezen szolgáltatások biztonságát és minőségét, és javítja a nemzetközi versenyképességet is. Az előzetes felmérés szerint ezt külön szeretném hangsúlyozni az érintett vállalkozások 80 százaléka elfogadja az egységes kibervédelmi tanúsítási rendszert, ha ez elindul. A törvényjavaslat kiemelt szerepet szán a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának, az lesz a kijelölt nemzeti kiberbiztonsági tanúsító hatóság. Ebben a minőségében ez az intézmény kiberbiztonsági követelményeket fogalmazhat meg, ellenőrizheti, hogy teljesülneke ezek a követelmények, és elősegíti a biztonsági szempontoknak megfelelő termékek piaci felhasználását. [[11.00]] A hatóság feladata lesz az is, hogy nyomon kövesse azt, hogy hogyan fejlesztik az európai kiberbiztonsági rendszereket; figyelemmel kell kísérnie a szabványosítási folyamatokat, emellett értékelnie kell a nemzeti kiberbiztonsági tanúsítási rendszereket. (Az elnöki széket Dúró Dóra, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Azt a célt fűzzük a nemzeti kiberbiztonsági keretrendszerhez, hogy növelje a hazai infokommunikációs szektor teljesítményét. Fontosnak tartjuk emellett, hogy az állampolgárok a termékek kiválasztása során figyelembe vehessék az egyes termékek kiberbiztonsági szintjét, és ez alapján dönthessenek a vásárlásukról. A törvényjavaslat a fentieken túl kiberbiztonsági követelményeket fogalmaz meg egyes kiemelten fontos szektorokban, ezek közé tartozik a távközlés, az energia, a közlekedés, a vegyipar vagy éppen az orvosi műszerek gyártása. Ez a lépés javítja a hazai vállalatok támadásokkal szembeni ellenálló képességét. A szabályozást, amint említettem, elsősorban a jogharmonizáció indokolja, ugyanakkor az elmúlt évek tapasztalatai azt mutatják, hogy a vállalatok egyre nagyobb kiberbiztonsági fenyegetésnek vannak kitéve: növekszik az online csalások száma, az adathalászat és a zsarolóvírusok terjedése is számszerűsíthető veszteséget okoz a felkészületlen vállalatoknak, szélsőséges esetben akár a működésüket is akadályozzák. Ezek miatt a törvény elfogadása a jogharmonizációs kötelezettségek nélkül is indokolt lenne. A tervezet természetesen figyelembe veszi, hogy egyes vállalkozásoknak a követelmények betartása indokolatlan többletköltséget jelentene, éppen ezért a szabályozás nem vonatkozik a mikro- és kisvállalkozásokra, egy szűk kivételtől eltekintve. Tisztelt Ház! Az elmondottak alapján úgy gondoljuk, hogy a törvényjavaslat jól szolgálja a hazai vállalatok és a magyar gazdaság érdekeit, éppen ezért érdemes a képviselő hölgyek és urak támogatására. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. A vezérszónoki felszólalásokra kerül sor a vita ezen szakaszában. Elsőként a Fidesz képviselőcsoportjából Szeberényi Gyula képviselő úr következik. Megadom a szót, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! A jogalkotó mindenkori feladata, hogy reagáljon a reálfolyamatokra, ha azok valamilyen társadalmi érdeket veszélyeztetnek, akkor a maga eszközeivel be is avatkozzon. A tisztelt Ház előtt fekvő törvényjavaslat a kiberbiztonsággal foglalkozik. A társadalom gyors digitális átalakulása és a digitális eszközök fejlődése a kiberbiztonsági fenyegetettségek körének bővüléséhez is vezet, ami egyrészt akadályozhatja a gazdasági tevékenységek folytatását, pénzügyi veszteségeket okozhat, és alááshatja a felhasználók bizalmát, ezzel jelentős károkat okozva a gazdasági és társadalmi életben. A kiberbiztonsági tanúsításról és a kiberbiztonsági felügyeletről szóló törvényjavaslat két fő tárgykört fed le: kialakítja a kiberbiztonsági tanúsítás hazai keretrendszerét, emellett biztosítja a 2019/1881-es európai parlamenti és tanácsi rendelet érvényesülését, illetve a gazdasági élet jelentős ágazatainak szereplői számára kiberbiztonsági követelményeket határoz meg és hatósági felügyeleti rendszert vezet be. A nemzeti kiberbiztonsági tanúsítási keretrendszer azt biztosítja, hogy a digitalizációs transzformáció eredményeként egyre szélesebb körben használt infokommunikációs termékek és szolgáltatások típusai, illetve fajtái tekintetében a tanúsító hatóság kiberbiztonsági elvárásokat, követelményeket fogalmazzon meg rögzített módszertan szerint, ezen követelmények, elvárások teljesülését értékelje, vizsgálja, valamint a kiberbiztonsági szempontoknak megfelelő termékek piaci felhasználását elősegítse. A kiberbiztonsági követelményeket a termék gyártójának vagy a szolgáltatást nyújtónak kell teljesítenie. A követelményeknek való megfelelést olyan akkreditált megfelelősségértékelő szervezetek vizsgálják, amelyeket a tanúsító hatóság nyilvántartásba vett, és e tevékenységet esetükben engedélyezte. A törvényjavaslat felhatalmazást ad a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságának elnöke, valamint hadiipar esetén a kormány számára rendeletalkotásra, amelyben termékkategóriánként meghatározza az úgynevezett tanúsítási sémákat, keretrendszereket, elvárásokat, követelményeket és értékesítési módszertanokat. A törvényjavaslat értelmében az SZTFH feladata a nemzeti kiberbiztonsági tanúsítási rendszerek kidolgozásával kapcsolatosan nyomon követni az európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszerek fejlesztését, figyelemmel kísérni a kapcsolódó szabványosítási folyamatokat és értékelni a hatályos nemzeti kiberbiztonsági tanúsítási rendszereket. Az SZTFH feladata továbbá információkat gyűjteni azon ágazatokról és szakterületekről, amelyek nem esnek európai kiberbiztonsági tanúsítási rendszer hatálya alá, és ahol a kiberbiztonság növelése szükséges. A törvényjavaslat által megteremteni hivatott egységes, az EU-szabályoknak is megfelelő tanúsítási rendszer hozzájárul a hazai infokommunikációs szektor teljesítményének és versenyképességének növeléséhez. A tanúsítványok kötelezővé tétele emeli az érintett termékek, illetve szolgáltatások minőségét és megbízhatóságát, nemzetközi szinten is versenyképesebbé, versenyállóbbá téve ezáltal a magyar gyártású termékeket, ami akár új piacok megnyitását is lehetővé teszi. A tisztelt Ház előtt fekvő törvényjavaslat III. fejezete azokra a vállalatokra, szervezetekre fogalmaz meg kiberbiztonsági követelményeket, amelyek a társadalom és a gazdaság szempontjából alapvető igényeket elégítenek ki, úgymint energia, szállítás, egészségügy, beleértve a gyógyszergyárakat is, ivóvíz-szolgáltatók és egyéb közműszolgáltatók. A szabályozás emellett kiterjed olyan fontos vállalatokra is, amelyek a következő szektorokban tevékenykednek: postai és futárszolgáltatások, hulladékgazdálkodás, vegyipar, élelmiszergyártás, orvosi eszközök gyártása, számítástechnikai eszközök gyártása, nehéz gépek gyártása, autóipar, online piacterek, online keresők. A törvényjavaslat bevezeti a kiberbiztonsági kockázatelemzés követelményét, az elektronikus információs rendszerek biztonsági osztályba sorolásának és az egyes osztályokhoz tartozó biztonsági kontrollok implementálásának kötelezettségét. Általánosságban a javaslat a digitális eszközök és szolgáltatások biztonságának növelését segíti elő. Erre azért van szükség, mert a digitális termékek vagy szolgáltatások előállításakor, illetve forgalomba hozatalakor a gyártók, fejlesztők gyakran nem alkalmaznak megfelelő kiberbiztonsági követelményeket, hiányoznak a terméktámogatással kapcsolatos eljárások, ami a sebezhetőség és a sérülékenységek megfelelő kezelésének elmulasztásához vezethet. Fontos továbbá az is, hogy a fogyasztók megfelelő tájékoztatást kapjanak a megvásárolt eszközök biztonsági funkcióiról. A javaslat azokat a szolgáltatókat érinti, amelyek az ország gazdasága szempontjából fontos és alapvető tevékenységet végeznek, digitális szolgáltatásokat nyújtanak. Ezen szolgáltatói kör esetében szükséges megteremteni azt az alapvető szabályrendszert, amely garantálja, hogy a vállalatok időről időre elvégzik a kiberfenyegetések jelentette kockázatok értékelését, megfelelő intézkedéseket hoznak a kockázatok kezelésére, felismerik az őket érő biztonsági eseményeket és hatékonyan el is hárítják, kezelik azokat. A szabályozás biztosítja, hogy az Európai Unió tanúsítási rendszere által le nem fedett infokommunikációs termékek és szolgáltatások esetében hazai tanúsítási követelmények kerüljenek meghatározásra. A javaslat összhangban van az Európai Unió egész területén egységesen magas szintű kiberbiztonságot biztosító intézkedésekről szóló irányelvvel, és elősegíti a nemzeti digitális szuverenitás kialakítását, valamint a kiberbiztonság mint a piacon megvalósuló versenyelőny érvényesítését. Tisztelt Képviselőtársaim! A most benyújtott törvényjavaslat tovább erősíti Magyarország kiberbiztonságát, segíti a digitális eszközök használóit, a gazdaság szereplőit, összhangban van az uniós irányelvekkel és célkitűzésekkel. Mindezek miatt kérem a törvényjavaslat támogatását. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A következő hozzászóló a DK képviselőcsoportjának vezérszónoka, Gréczy Zsolt. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Rendkívül fontos téma szerepel most az Országgyűlés napirendjén, hiszen a kiberbiztonság a mindennapi létezésünk biztonságát is jelenti, és ennek pontos és hatékony szabályozása rendkívül fontos a mindennapi életünkben is. Éppen ezért olyan szempontokra szeretném felhívni a figyelmet, amelyekre eddig a témában nem nagyon került sor. Például arra, hogy olyan kifejezések uralják ma a kibertémát, mint a kiberhadviselés megjelenése; ennek számos hibrid változata többek között egyébként már az orosz-ukrán háborúban, amit, ugye, Oroszország robbantott ki, szintén megjelent. [[11.10]] Rendkívül fontos ebben a témában a politikai befolyásolásnak ez a fajta megjelenése, hiszen láttuk például, hogy Oroszország hogyan avatkozott be Ukrajnában, Franciaországban, Németországban, sőt az Egyesült Államokban is országgyűlési választások folyamatába. Ezenkívül megjelentek a kiberfegyverek is, amelyek mindennapi eszközzé válnak. Olyan szoftverek jelennek meg a piacon, amelyek kifejezetten adathalászattal foglalkoznak, és megpróbálnak magánszemélyek és cégek adataival visszaélni. Nagyon sok ember kap akár sms-t a telefonjára, hogy lejárt egy előfizetése vagy egy kártyát kellene meghosszabbítania, miközben ő pontosan tudja, hogy ez nem történt meg, és vannak olyanok, akik, ha mondjuk, nem követik naprakészen a napi ügyeiket, akkor bele tudnak sétálni ebbe a csapdába. Nagyon fontos, hogy az európai szabályozás a leghatékonyabban megjelenjen a magyar törvényhozásban is, azonban a Demokratikus Koalíció nevében még szeretném felhívni néhány problémára a figyelmet. Az egyik, hogy igazából nagyon keveset lehet tudni az SZTFH működéséről a felsorolt területeken. Bár lassan egyébként másfél éve működik ez a szervezet, de nagyon-nagyon kevés információ derül ki arról, hogy mit tesznek valójában, mondjuk, a pénzmosás vagy a terrorizmus megelőzése, megakadályozása érdekében. Egy másik aggályos terület a bírósági végrehajtók és a felszámolói szervezetrendszer hatékony működésének a biztosítása, hiszen a Völner-Schadl-ügy ennek igazi állatorvosi lova: pontosan lehet látni, hogy egy nagyon fontos jogintézmény hogyan sérült meg, és hogyan ásta alá ez a botrány azt a bizalmat, amelyiknek ezt az intézményrendszert elvileg öveznie kellene. Ezenkívül nagyon fontos szervezeti szabályozások is vannak ebben a rendszerben. Jó lenne tudni, hogy ez a rendszer valójában hogyan fog működni, és ez a törvényjavaslat ezeket egészen pontosan nem szabályozza. A Demokratikus Koalíció ezért azt gondolja, hogy ez egy rendkívül fontos jogszabály, de további pontosításokra és kiigazításokra pontosan azért, hogy az emberek biztonsága még jobban érvényesüljön , további munkára lenne szükség. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a DK padsoraiból.]]
A következő hozzászóló a KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A szemünk előtt zajlik egy rendkívül gyors digitális átalakulás, és a digitális eszközök fejlődése a kiberbiztonsági fenyegetettségek körének, minőségének és módszereinek is a nagyarányú bővüléséhez vezetett az elmúlt években. Ha saját magunk és hozzátartozóink internetes tevékenységére gondolunk, akkor látjuk azt, hogy a felhasználók legtöbbször észrevétlenül, az adataikkal fizetnek az „ingyenes” digitális tartalmakért, melyek egyre több kiberbiztonsági kockázatot is jelenthetnek. A digitális termékek, szolgáltatások esetében a gyártók, a fejlesztők gyakran nem alkalmaznak megfelelő kiberbiztonsági követelményeket, tanúsítványokat. Hiányoznak a terméktámogatással kapcsolatos eljárások, ami a sebezhetőségek és a sérülékenységek megfelelő kezelésének elmulasztásához vezethet. Az előttünk fekvő törvényjavaslat a digitális eszközök és szolgáltatások biztonságos növelését segíti elő. Ez a törvényjavaslat azokat a szolgáltatókat érinti elsősorban, amelyek az ország gazdasága szempontjából fontos és alapvető tevékenységet végeznek, digitális szolgáltatásokat nyújtanak. Ezen szolgáltatói kör esetében szükségesnek látjuk megteremteni azt az alapvető szabályrendszert, amely garantálja, hogy a vállalatok időről időre rendszeresen elvégzik a kiberfenyegetések jelentette kockázatok értékelését, és megfelelő intézkedéseket hoznak, felismerik az őket érő biztonsági eseményeket, hatékonyan el is hárítják, kezelnek és megelőző lépéseket tesznek. Azt gondolom, hogy a nemzetgazdaság szempontjából kiemelt vállalatoknál, a digitális szempontból is kiemelt vállalatoknál ez a fajta tanúsítási rendszer elemi érdeke és nemzeti érdeke minden magyar embernek, hogy szilárd alapokon álljon a kiberbiztonságuk, hiszen egy háborús helyzetben és a XXI. században, amikor hibrid hadviselés is folyik, látjuk azt, hogy a kiberbiztonság, az adataink védelme, a nemzetstratégiai ágazataink védelme kiemelt fontosságú. Ez a törvényjavaslat egyébként összhangban van az Unió egész területén egységesen magas szintű kiberbiztonságot biztosító intézkedésekről szóló uniós irányelvvel, valamint, ahogy ezt hallhattuk, ez a törvényjavaslat társadalmi egyeztetésre is került. Nagyon fontos területről van szó. Emlékezhetünk rá mindannyian, nem ez az első törvényjavaslat, amit itt az Országgyűlésben tárgyalunk és elfogadunk a digitális biztonság témakörében, és hogy Gréczy Zsoltra is utaljak, egész biztosan nem is ez az utolsó olyan törvényjavaslat itt, amit a digitális biztonságunk témakörében tárgyalni fogunk az Országgyűlésben, hiszen kiemelt, egyre fejlődő és egyre változó témakörről van szó, ami kapcsán, azt gondolom, hogy a törvényhozásnak is lépést kell tartania a kor kihívásaival és vívmányaival. A mostani törvényjavaslat a mi értékelésünk szerint újabb lépésekkel közelebb visz a magas szintű kiberbiztonság irányába, védi a nemzetbiztonságunkat, védi a nemzetgazdaságunkat, védi a nemzeti érdekünket, ezért a KDNP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Gurmai Zita képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! A kiberbiztonság az elmúlt években kifejezetten sok figyelmet kapott, joggal. Az Európai Unió fogalomhasználatában a kiberbiztonság a hálózati és információs rendszereknek, az ilyen rendszerek felhasználóinak és a kiberfenyegetések által érintett más személyeknek a védelméhez szükséges tevékenységeket foglalja magába. Jól látható tehát, hogy itt a személyek és a rendszerek védelméről egyaránt van szó. A kiberfenyegetésnek számos típusát tartja számon az Európai Unió. Ebben a körben kettőt különösen fontos kiemelni, az egyik a rosszindulatú szoftverek által jelentett fenyegetés, amely program célja, hogy kárt okozzon egy eszközben, megzavarja annak működését, vagy jogosulatlan hozzáférést biztosítson hozzá. A másik pedig a dezinformáció, azaz a félretájékoztatás, amely olyan szándékos támadás, amely a közvélemény manipulálása érdekében hamis és félrevezető információk létrehozásából áll. Magyarországon ezeket a kategóriákat jól ismerjük; na nem azért, mert az állam olyan rendkívül ügyesen védekezne ezek ellen, hanem azért, mert maga a kormány és csatolt szervei jelentik a kiberfenyegetések egyik forrását. Megvizsgálva, hogy pontosan mit is jelent a rosszindulatú szoftver fogalmának azon fordulata, hogy jogosulatlan hozzáférést biztosítson egy eszközhöz, látható, hogy ez gyakorlatilag teljesen lefedi a Pegasus kémszoftvert, azt a szoftvert, amelyet a magyar kormány közpénzen vásárolt, és a magyar emberekkel szemben esetenként teljesen jogszerűtlenül alkalmazott úgy, hogy az engedélyt a program alkalmazására az azóta korrupciós bűncselekmények miatt bírósági eljárásban vádlottként szereplő Völner Pál államtitkár adta ki. Ez egy rendkívül súlyos és az emberek életét alapvetően fenyegető jogsértés, hiszen a kormány ezzel azt bizonyította, hogy bárki életébe bármikor betekinthet, és ott azt tudhat meg, amit akar. Minden magyar joggal várhatta volna, hogy érdemben kivizsgálják, hogy egyébként miért is kíváncsi a kormány a magyarok hálószobatitkaira, de nem vizsgálták ki. Pont ennek ellenkezőjét tették, és folyamatosan, rendszerszinten, minden hatósági és parlamenti szinten akadályozták az ügy megnyugtató kivizsgálását. Még az Európai Parlament ez ügyben érkező képviselőivel se voltak hajlandóak találkozni, mondván, hogy az EU parlamentjének egyébként erre nincsen hatásköre. [[Nacsa Lőrinc: Tényleg nincsen!]] Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat bizonyítja, hogy de, igenis lett volna hatásköre az Európai Parlamentnek ebben az ügyben, hiszen maga a javaslat is úgy definiálja a kiberfenyegetést, mint egy olyan, uniós rendeletben meghatározott fogalmat, amelyben az Unió parlamentje társjogalkotó volt. Tehát Varga Judit vagy nincsen tisztában az Európai Unió működésével, ami sok mindent megmagyarázna, vagy egész egyszerűen hazudott, ebben pedig nincsen újdonság. Röviden, csak hogy világos legyen: önök kibertámadást hajtottak végre a magyar állampolgárokkal szemben, a magyar adófizetők pénzéből, majd letagadták, mivel lebuktak. Ahelyett azonban, hogy egy csepp felelősséget vállaltak volna, az egészet megpróbálták a szőnyeg alá söpörni, mintha mi sem történt volna. Az pedig már csak hab a tortán, hogy természetesen a megfigyeltek egy jelentős része a kormánnyal szemben kritikus személy volt. [[11.20]] A másik kategóriát is nagyon jól ismerjük, és a jelen javaslatot külön pikánssá teszi, hogy a törvényért felelős miniszter a kormányban a félretájékoztatásért felelős miniszter is egyben, Rogán Antal, hiszen ő az, akinek jogszabályi szinten is az a feladata, hogy intézze a kormányzati kommunikációt, amely egyébként kormányra kerülésük óta csak hazudni tudott. Hazudnak az Európai Unióról, a magyar ellenzékről, az orosz-ukrán háborúról, a nemzeti konzultációról, de hazudtak a korábban említett Pegasus-kémprogramról is, tehát mindenről, és mindenről hazudtak, amiről éppen kedvük van. Számos esetben ráadásul, különösen az orosz agresszor által indított, Ukrajna ellen folytatott népirtó háború kapcsán nemcsak hogy hazudtak, hanem orosz állami propagandával megegyező anyagokat tesznek közzé vagy hagynak jóvá, ezzel idegen, orosz érdekeket kiszolgálva. Ezen a ponton említhető a közmédia is, amelynek a vezetője a köztudottan hírhamisító Papp Dániel, amely közmédia szintén számos esetben hamisít híreket, de a kiszivárgott hangfelvételek alapján azt is egyértelműen tudjuk, hogy a közszolgálati médiát a kormány a szócsövének tekinti, amelynek kiemelt célja az is, hogy az ellenzéki kötődésű véleményeket elhallgattassa. Beszélhetünk egyébként például a KESMA-ról is vagy a Megafon-féle kormányzati kesztyűbábképzőjükről, amelyeket ilyen-olyan úton mégis képesek közpénzzel támogatni kormányzati hirdetésekkel vagy egyéb más módokon. Teszik ezt akkor is, amikor a megafonos beszélő bábok egyike másodrendűnek nevezi a kárpátaljai magyar katonákat, akik hősként és büszkén harcolnak az agresszor oroszokkal szemben, vagy akkor, amikor évek óta több tucat pert vesztett a kormánymédia azért, mert hazudtak. Ezek a sikerek nyilván összeegyeztethetőek Rogán Antal azon másik feladatával, hogy Magyarországot külföldön kedvező módon ítéljék meg. Ez annyira sikeres mostanában, hogy Orbán Viktort már egyes uniós és NATO-s találkozókra nem is hívják meg. Összefoglalva azt lehet tehát elmondani, hogy Magyarországon a legnagyobb kiberfenyegetést a magyar kormány jelenti, amely támadásoktól sem riad vissza a magyar lakossággal szemben. Ilyen helyzetben, amikor a kormányzati önkénnyel szemben a magyar állampolgárok gyakorlatilag védtelenek, egy ilyen kiberbiztonságról szóló törvényjavaslat még annyit sem ér, mint a papír, amelyre nem nyomtatták ki. Köszönöm, hogy meghallgattak.
A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka, Sas Zoltán következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Ház! Néhány évtizeddel ezelőtt még elképzelhetetlen lett volna, hogy egy ilyen témáról beszéljünk, hiszen nemhogy kibertér, de internet sem volt, de nekünk rugalmasan és hatékonyan kell reagálni minden ilyen változásra. Miért is fontos a kiberbiztonság napjainkban? Elsősorban azért, mivel a legtöbb kritikus fontosságú ágazat egyre inkább függ a digitális technológiától. Ilyen például az energetika, az egészségügy vagy akár a pénzügyi ágazat. Természetesen nem szabad elmenni amellett a sajnálatos tény mellett sem, hogy a szomszédságunkban háború zajlik, ami a kibertérben is sajnos tetten érhető, és további feladatokat ró ránk, és bátran kijelenthetjük azt is, hogy a nemzetközi biztonsági helyzet folyamatos romlásával a kiberbiztonság is tovább romlik. A kiberbiztonság témakörével már önmagában is kiemelten fontos foglalkoznunk, hiszen a kibertámadások és a kiberbűncselekmények is világszerte egyre gyakoribbá és egyre kifinomultabbá válnak. Az EU becslései szerint 2025-re 41 milliárd készülék fog csatlakozni az internethez. Ezért a biztonságos kibertér megteremtése közös érdekünk. Fontos, hogy a pontos kiberbiztonsági szabályok megalkotása mielőbb megtörténjen európai uniós és hazai viszonylatban is. A kiberbűnözés bizonyos formái súlyos károkat okoznak, az EU információja szerint globálisan 5,5 billiárd euró kárt okoztak eddig. Itt fontos megemlíteni az Európai Unió Kiberbiztonsági Ügynöksége munkáját is, melynek feladata, hogy támogassa a tagállamokat és az uniós intézményeket a kibertámadásokkal szembeni fellépésben. Az uniós kiberbiztonsági célok közül talán a legfontosabbak: védekezés a kiberfenyegetettség ellen, biztonságos kommunikációs környezet létrehozása kiváltképpen a kvantumtitkosítás révén és az adatokhoz való hozzáférés biztosítása igazságszolgáltatási és bűnüldözési célokból. Ezen célok figyelembevételével született meg az új uniós kiberbiztonsági stratégia. Ennek a stratégiának is a fő célja, hogy megerősödjön Európa kiberfenyegetettségekkel szembeni ellenálló képessége, valamint, hogy az emberek és a vállalkozások számára biztonsági szempontból megbízható szolgáltatások és digitális eszközök álljanak rendelkezésre. Itt fontos kiemelnünk, hogy bizony nekünk is szükséges és indokolt lehet, hogy a kibervédelmi stratégiánkat felülvizsgáljuk, adott esetben a mostani kihívásoknak megfelelővé tegyük. Az EU kibervédelmi területtel foglalkozó NIS 2-irányelv legfontosabb változása, hogy immár lényegesen nagyobb számú közép- és nagyvállalat számára ír elő bizonyos, a kibervédelemmel kapcsolatos kötelező óvintézkedéseket, protokollokat. Míg a 2016-os eredeti irányelv jórészt a digitális szektorban működő vállalkozásokra és szervezetekre nézve írt elő kötelezettségeket, addigra a NIS 2 esetében a kritikus szektorok mellett az élelmiszeripari, gyógyászati cégek, különböző gépgyártó, hulladékkezelő cégek is bekerültek a szabályozás ernyője alá. Az érintett magánvállalkozásoknak és állami tulajdonú társaságoknak részletes kiberbiztonsági belső auditot kell tartani, emellett különböző technológiai és szervezeti változásokat kell életbe léptetniük annak érdekében, hogy a kibertámadásoknak hatékonyabban ellen tudjanak állni. A NIS 2-irányelvben foglaltakat nem teljesítő vállalatok komoly szankciókra számíthatnak. Tisztelt Képviselőtársak! A most tárgyalt előterjesztés az EU jogharmonizációs szabályai alapján kötelező feladatot ír elő számunkra. Nincs kétségem, hogy a magyar parlament ennek a feladatnak eleget fog tenni, és abban sincs, hogy ez amúgy is jól felfogott nemzeti érdekünk. A nemzeti kiberbiztonsági tanúsítható hatósági feladatok elvégzésének szabályzása kialakítja a kiberbiztonsági tanúsítás hazai keretrendszerét és emellett biztosítja a rendelet érvényesülését, továbbá a gazdasági élet jelentős ágazatainak szereplői számára kiberbiztonsági követelményeket határoz meg és hatósági felügyeleti rendszert vezet be a most tervezett jogszabály. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy ezek a változások indokolttá teszik a nemzeti információbiztonsági törvény aktuális felülvizsgálatát is. Továbbá fontos észrevételeznem, hogy a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága most megfogalmazott tevékenysége és a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat keretein belül működő Nemzeti Kibervédelmi Intézet működése közt felmerülhetnek párhuzamosságok, amelyeket hosszú távon szükséges és indokolt kiküszöbölnünk. A tervezett 24. § (1) bekezdése szabályozza a kiberbiztonsági díj megfizetését az érintettek számára az SZTFH felé, amely a külön mellékletben is megtalálható, de a törvény maximálja az előző évi árbevétel 0,15 százalékában. Itt szeretném megjegyezni, hogy ismereteim szerint az Európai Unióban ezt a terhet nem róják ki az érintettek számára, így ebben az esetben, ha így kerül bevezetésre, bár az érintettek köre nem túl jelentős, ahogy államtitkár úr is elmondta, ez viszont a Magyarországon tevékenykedő érintett cégek vonatkozásában többletköltségeket fog jelenteni. A javaslat 22. § (10) bekezdésében az auditor az audit során meg kell hogy kapjon dokumentumokat, ami teljesen rendben is van, de ebben a javaslatban ideértették a személyes adatokat és az üzleti titkokat is tartalmazó adatokat, amelyeket a vizsgálat lefolytatásáig kezelhet az auditor, és bár a törvényjavaslat leírja, hogy harmadik fél számára ez nem osztható meg, de álláspontom szerint ez a pont erősen aggályos. Az SZTFH honlapját, amely hamarosan a kibervédelmi felügyeletet fogja ellátni, az sztfh.hu-t kibervédelmi szakember segítségével megnéztük, hogy hogyan is üzemel. A tegnapi napon 34 sebezhetőséget találtunk, amelyek közül több is kritikus. Például egy hozzáértő támadó könnyen elérheti kívülről a weboldalt, hogy azon esetlegesen kártékony kódokat futtasson le. Ez természetesen nem a jogszabály-megalkotónak vagy az előterjesztőnek a hibája, de mindenképpen szükségesnek és indokoltnak tartjuk azt, hogy az a szervezet, amely a kiberbiztonsággal, a kiberbiztonság ellenőrzésével foglalkozik, egy olyan honlapot üzemeltessen, ahol legalább saját magára nézve nem követett el szakmai hibákat. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy a Szakszolgálat Nemzeti Kibervédelmi Intézetének honlapján nincsenek ilyen problémák. Végezetül, de nem utolsósorban, ha már kibervédelem, akkor a most bevezetni kívánt rendszer talán egyik első kihívása lehet, hogy megvizsgálja és feltárja, hogy az elmúlt időszakban a szövetségi rendszerünkbe tartozó államok sorra tiltják be a kormányzati eszközökre történő telepítést bizonyos applikációk esetében. A legismertebb és talán a legfontosabb példa ebből a szempontból a TikTok alkalmazásának a betiltása a kormányzati eszközök vonatkozásában. [[11.30]] Ennek az intézkedésnek a hazai alkalmazása indokoltságát szükséges és érdemes lesz kivizsgálni Magyarországon is, konkrétan azt, hogy például a TikTok vagy hasonló applikációk kormányzati eszközre történő telepítése jelenthete vagy okozhate biztonsági problémákat; álláspontom szerint igen. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
A Mi Hazánk képviselőcsoportjának vezérszónoka, Szabadi István képviselő úr következik. Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A jelen törvényjavaslat előzménye, hogy a 2019/881. európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt határidő betartása érdekében még 2022. január 1-jétől a nemzeti kiberbiztonsági tanúsító hatósági feladatok elvégzésére hozták létre a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságát, illetve jelölték ki. A 2021. október 1-jével egyfajta szuperhatóságként létrehozott SZTFH hatáskörét tehát a kiberbiztonság felügyeletével bővítették, holott nem vagyunk meggyőződve arról, hogy a már meglévő feladatait, így például a korrupcióval átszőtt végrehajtói és felszámolói tevékenység felügyeletét is megfelelően tudtae vállalni. A törvényjavaslat indokolása szerint a 2021. évi törvénymódosítás a kiberbiztonság érdemi újraszabályozására nem tett kísérletet. Ezt pótolják most azzal, hogy az EU tanúsítási rendszere által le nem fedett infokommunikációs termékek és szolgáltatások esetében hazai tanúsítási követelményeket határoznak meg. Az SZTFH szerint a tanúsítási tevékenység célja, hogy az állampolgárok és a vállalkozások által megvásárolható, igénybe vehető infokommunikációs eszközök és szolgáltatások esetében garantálni lehessen a kiberbiztonság folyamatosan fejlődő követelményeinek való megfelelést. A törvényjavaslat azonban nem terjedt ki az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságára, mivel ezt egy korábbi törvény, a 2013. évi L. törvény rövidítve: Ibtv. szabályozza. Az Ibtv. hatálya alá tartozó állami és önkormányzati szervek kötelesek információbiztonsági felelőst kijelölni, továbbá ezeknél a szerveknél a sérülékenységvizsgálatot és a penetrációs tesztelést, vagyis behatolási vizsgálatot a Nemzeti Kibervédelmi Intézet munkatársai végzik térítésmentesen előzetes időpontegyeztetés alapján. A vizsgált szerv köteles kijavítani a feltárt sérülékenységeket, és erről be kell számolnia a Kibervédelmi Intézet számára. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezen a ponton megjegyezném, hogy az állami és önkormányzati szervek számos olyan amerikai szoftverlicencet használnak, ahol a szolgáltató a felhasználókról adatokat köteles átadni az amerikai ügynökségnek, az amerikai ügynökség számára. Kérdésként merül fel tehát, hogy az adatszivárgás átmegye az auditon, illetve tervezie a kormány beszüntetni az érzékeny adatok ilyen irányú áramoltatását. Ha az USA-ban a hivatalokból kitiltják például a TikTokot, nálunk ez az állami és önkormányzati szervek esetében miért nem merülhet fel? A törvényjavaslat kialakítja a kiberbiztonsági tanúsítás hazai keretrendszerét, valamint kiberbiztonsági követelményeket határoz meg a gazdasági élet jelentős ágazatainak szereplői számára. Hatálya kiemelten kockázatos, illetve a kockázatos ágazatokban működő szervezetek elektronikus információs rendszerére terjed ki. Érdekesség, hogy csak az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök gyártásával foglalkozó cégek kerülnek a hatálya alá, melyek az emberi szervezetből származó minta felhasználásával diagnosztizálnak, az in vivo, vagyis a bőr alá kerülő digitális eszközök gyártói nem kerültek az érintett szervezetek közé. A kérdésem az, hogy tudatose ez a szelektálás. A törvényjavaslat hatálya nem terjed ki még arra sem, hogy a kritikus infrastruktúrát üzemeltető cégekre, továbbá általában véve a mikro- és kisvállalkozásokra, kivéve, ha elektronikus hírközlési szolgáltatóként, bizalmi szolgáltatóként, DNS-szolgáltatást nyújtó szolgáltatóként vagy domainnév-regisztrációt végző szolgáltatóként tevékenykednek. Álláspontunk szerint azonban ezzel a kiberbiztonság terén a mikro- és kisvállalkozások versenyhátrányba kerülhetnek a nagyvállalatokkal szemben. Az SZTFH, azaz a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága a honlapján hirdeti, hogy elősegíti a hazai gyártású fejlesztési termékek, szolgáltatások kiberbiztonsági követelményeknek való megfelelését, valamint ezen termékek és szolgáltatások megjelenését az EU egységes piacán. Célszerű lenne a törvényjavaslat hatályát az adminisztrációs terhekhez nyújtott megfelelő kormányzati támogatással a mikro- és kisvállalkozásokra is kiterjeszteni. Megjegyzendő, hogy a digitális nanotechnológia gyártói és alkalmazói sincsenek az érintett szervezetek között, így felmerül a kérdés, hogy a kormány készüle a nanoterrorizmus korszakára, ugyanis erre is fel kell készülni. Továbbá a törvényjavaslat alapján elvileg az érintetti körbe beletartoznak a nemzetközi felhő- és social network-szolgáltatók is. Mit fog tenni a kormány, ha a Facebook vagy a Google majd nem lesz hajlandó alávetni magát a kiberbiztonsági auditnak? Megbírságoljuk őket? Egyébként jó lenne, van pénzük bőven. Problémát jelent, hogy az érintett szervezetek közül csak a domainnév-szolgáltatók esetében van közzétételi kötelezettség, ami az ügyfelekre terjed ki, de a kiberbiztonsági audit eredménye nem publikus. Ezáltal hiába szerepelnek például az okosautógyártók az érintetti körbe, ha új autó vásárlása esetén az autó kommunikációs és titkosítási protokolljáról a márkakereskedőtől nem lehet információhoz jutni. A törvényjavaslat szerint a nemzeti kiberbiztonsági tanúsítási rendszer alapján a megfelelőségért a megfelelőségértékelő szervezet nemzeti kibervédelmi tanúsítványt bocsát ki. Ez ugyan szép, de vajon az egyre jelentősebb mértékű kiberbűnözéssel az SZTFH fel tudjae venni a lépést, hiszen egy portszken vagy adathalász-körlevél egy perc alatt indítható, gyakorlatilag ingyen. Kérdés, vane a hatóságnak kiberbűnözés elleni stratégiája. Az auditvizsgálatok során az auditor pontról pontra végigmegy a keretrendszeren, az adott szervezet megfelele a követelményeknek, ezt vizsgálja. Ehhez az állami és önkormányzati szerveknél az ISO 27001 szabványt használják. A törvényjavaslat hiányossága, hogy nem teszi kötelezővé az ISO 27001 szabvány használatát. Emellett hiányosságként merül fel, hogy a törvényjavaslat nem különíti el az auditálást a sérülékenységi vizsgálattól, holott egy auditor végzettség nem nyújt felhatalmazást a sérülékenységi vizsgálat elvégzésére. Az auditorok az informatikai rendszer vizsgálatát ISO-szabványok alapján egészében nézik, nem rendelkeznek speciális szaktudással az informatikai sérülékenységvizsgálat területén. Ezenkívül nem szabályozza, hogy a sérülékenységvizsgálat lefolytatásához milyen végzettség szükséges, továbbá, hogy milyen feltételekkel lehet penetrációs tesztelést, azaz etikus hekkelést csinálni. Összességében: a törvényjavaslat a kibervédelmi szabályozottság irányába hat. Ha egy cég domainnév-szolgáltatással vagy szoftverfejlesztéssel foglalkozik, akkor igenis legyen egy követelmény, aminek meg kell felelnie, különben a magyar kiberteret veszélyezteti. Nem értünk egyet azonban azzal, hogy a kiberbiztonsági felügyelet feladatát a szuperhatóságként működő SZTFH-ra bízzák, amely szerv a végrehajtói tevékenység felügyeletével láthatóan nem boldogul. Kijelölése az állami kontroll és megfigyelés kiterjesztését jelenti a piaci szereplőkre. Továbbá aggályos az is, hogy az SZTFH határozza meg, hogy kik vesznek részt az auditálások és sérülékenységvizsgálatok lefolytatásában, így az általa dedikált cégek a kiberbiztonság terén teljhatalmat kaphatnak. Összességében támogatjuk a javaslatot, hiszen ez egy szükséges intézkedés, de a felsorolt hiányosságokra legalább rendeleti szinten szabályozást kell alkotni. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. További felszólalásra senki nem jelentkezett. Megkérdezem, hogy kíváne még élni valaki a lehetőséggel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, az általános vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat… [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem kíván válaszolni az elhangzottakra. Ez esetben tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Unió Tanácsa 2024. második félévi magyar elnökségével kapcsolatos feladatok ellátására irányuló jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó rendelkezésekről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/3315. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Répássy Róbert úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben, aki az előterjesztést a pulpitusról mondja el. Megadom a szót államtitkár úrnak. [[11.40]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselők! 2024 második félévében, 2011 után második alkalommal Magyarország fogja ellátni az Európai Unió Tanácsának soros elnökségét. Az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament az Unió társjogalkotó intézményeiként kiemelt szerepet játszanak az Unió jövőjének, jogszabályainak formálásában. A Tanács elnökeként a magyar miniszterek és államtitkárok fogják elnökölni a 27 tagállam szakterületi kérdésekért felelős minisztereinek üléseit. A miniszteri tanácsokon tárgyalandó és elfogadandó jogszabályokat, egyéb ügyeket a magyar szakértők által elnökölt szakértői munkacsoportok dolgozzák majd ki. Ugyan több mint egy év van még hátra a magyar elnökség kezdetéig, az előkészületek már gőzerővel zajlanak. A kormány elkezdte a gondolkodást, hogy melyek lehetnek azok a kérdések, amelyekre kiemelt figyelmet akarunk szentelni, melyek lehetnek a prioritásaink, amelyek terén a többi tagállam támogatása mellett érdemben előre tudjuk mozdítani az európai együttműködést. Az elnökségnek ugyanis nem a saját nemzeti céljait kell az elnökségi féléve alatt fókuszba állítania, hanem a 27 tagállamból álló Tanács közös érdekeinek előmozdításán kell dolgoznia semleges közvetítőként. Az elnökség ugyanakkor lehetőséget ad arra, hogy a tagállamok a saját maguk számára fontos kérdéseket felvillantva egyfajta arcélt adjanak a félévüknek. A magyar elnökség speciális időszakban, az uniós intézményi ciklusváltás idején lesz: 2024 késő tavaszán, kora nyarán lesznek az európai parlamenti választások, majd október 31-én lejár az Európai Bizottság, november 30-án pedig az Európai Tanács elnökének mandátuma. A magyar elnökségi félévet tehát alapvetően az intézményi változások fogják meghatározni. Ez azt jelenti, hogy az elnökségünk elején kevésbé kell számítanunk klasszikus jogalkotási munkára. Ez az időszak ugyanakkor kiválóan alkalmas a jövőről való gondolkodásra, új irányvonalak beazonosítására, elemzésére, reflexióra. A magyar elnökség egyik alapvető feladata és célja lesz a következő intézményi ciklusra való zökkenőmentes átmenet biztosítása, az új intézményi szereplőkkel való szoros és konstruktív kapcsolatok kiépítése. A lisszaboni szerződés nem sokkal a 2011-es magyar EU-elnökség előtt lépett hatályba és egyik újítása volt az úgynevezett trió elnökség: három, előre meghatározott sorrendben egymást követő tagállam közösen felvázol egy 18 hónapos átfogó tervet, amelyben hosszú távú célokat tűznek ki, meghatározva azokat a témákat és lényeges kérdéseket, amelyekkel a 18 hónapos időszak során a Tanács foglalkozni fog. Ahogyan 2010-2011-ben, most is Spanyolországgal és Belgiummal alkotjuk a trió elnökséget, 2023 második felében spanyol, 2024 első felében belga elnökséggel. A trió elnökségi programot 2023. június végén kell majd az Európa-ügyi minisztereket tömörítő tanácsülésen bemutatnunk. A magyar elnökségi program véglegesítése 2024 júniusára várható. Az elnökségi felkészülés stratégiai és politikai irányítására a kormány létrehozott egy kormánybizottságot, amelyet a miniszterelnök úr vezet. Figyelemmel arra, hogy az uniós ügyek kormányzati koordinációjáért az igazságügyi miniszter felel, az Igazságügyi Minisztérium feladata az EU-elnökségi feladatok ellátása és politikai koordinációja. A szakpolitikai, tartalmi előkészítést a minisztérium uniós ügyekért felelős államtitkársága biztosítja, míg a Magyarországon megrendezendő több száz rendezvény az informális miniszteri ülésektől a csúcstalálkozókon keresztül a szakmai konferenciákig megszervezéséért, valamint az elnökség külső megjelenésével kapcsolatos feladatokért külön kormánybiztos felel. Az elnökség karmesteri pálcája az Igazságügyi Minisztériumnál van, ugyanakkor az elnökségi feladatokat nemcsak ez az egy minisztérium, hanem az összes többi tárcánál ma is uniós ügyekkel foglalkozó tisztviselők látják majd el. Annak érdekében, hogy a szakpolitikai elnökségi céljainkat elérjük, a 27 tagállam érdekeit eredményesen képviseljük, az uniós jogalkotást sikerre vigyük, sok száz ember, a központi közigazgatás teljes vertikumában dolgozók munkája szükséges. Ahhoz, hogy egy elnökség sikeres legyen, az ügyek minden részletének ismerete és az aprólékosan kidolgozott tárgyalási stratégiák megléte mellett az is elengedhetetlenül fontos, hogy az elnökségi stáb gyorsan és határozottan tudjon reagálni a különféle eseményekre és fejleményekre. Az elnökség eredményes ellátásának előfeltétele továbbá a tapasztalt, elhivatott és motivált tisztviselői kar. Az uniós gépezet a nap 24 órájában működik, a tartalmi működtetését pedig a magyar közigazgatásnak kell majd biztosítani 2024 második félévében. Ez a normál tagállami működéshez képest jelentős többletmunkát jelent a kollégáinknak. A kormány meggyőződése, hogy ezt a többletmunkát megfelelően el kell ismerni. Ezt a célt szolgálja a törvényjavaslat által létrehozni kívánt EU-elnökségi jogviszony. Az elnökségi feladatok ellátása az abban részt vevők szakmai karrierjében egy nagy kihívás és megtiszteltetés, amelyre minden bizonnyal hosszú évtizedekig emlékezni fognak. Magyarország számára pedig egy kiváló lehetőség, hogy ismét tanúbizonyságot tegyen arról, hogy 20 évvel az EU-csatlakozás után kész és képes a közösség és a közös európai együttműködés továbbfejlesztése érdekében dolgozni. Mindennek pedig elengedhetetlen alkotóeleme a magyar EU-elnökség munkájában részt vállaló tisztviselők munkája. Az előterjesztés javaslatot tesz arra, hogy az uniós elnökséggel kapcsolatos egyes feladatok hatékony és eredményes ellátása érdekében a tágabb értelemben vett közszférában dolgozó, felkészült szakemberek alapjogviszonyuk mellett új jogviszonyt létesíthessenek, így szakértelmüket az elnökségi feladatok kifogástalan és magas színvonalon való ellátása érdekében is kamatoztathassák. Az új jogviszony így lehetővé teheti, hogy az elnökségi feladatok számottevő részét a már a közszférában dolgozó szakemberek lássák el, ami csökkentheti a közigazgatásnak az elnökségi időszakban megjelenő átmeneti emberierőforrástöbblet-igényét. A törvényjavaslat a Nemzeti Közszolgálati Egyetemet érintő módosításokat is tartalmaz. Az NKE hivatása a közigazgatást, a hon- és rendvédelmet érintő tevékenységet végző szakemberek képzése, a tiszti utánpótlás biztosítása, valamint az egységesülő közszolgálati életpályák közti átjárhatóság megteremtése. Tekintettel az NKE e komplex feladataira és a Magyarországot körülvevő globális környezet dinamikus változásaiból eredő felsőoktatási igényekre, a gyakorlati szakmai tapasztalatok hallgatóság részére történő átadása, a külföldi szaktekintélyeknek a képzésbe való bevonása, továbbá a nemzeti együttműködések kiépítése egyre hangsúlyosabbá válik. A javaslat az NKE hivatása és feladatai ellátása hatékonyságának növelését célozza, középpontjában az egyetem oktatási tevékenysége gyakorlati és nemzetközi aspektusainak fejlesztése áll. A képzések döntő hányada más felsőoktatási intézményekkel való összehasonlításban lényegesen nagyobb mértékben igényli a gyakorlati szakmai tapasztalat oktatás keretében történő bemutatását, képzési struktúrába illesztését. E célt megvalósítani a legeredményesebb módon úgy lehet, ha gyakorlati szakembereket tud az NKE a tevékenységébe bevonni nagyobb volumenben. E gyakorlatias megközelítés világszerte elterjedt, különösen az alkalmazott tudományok oktatása terén Skandináviában és az Egyesült Királyságban. Nemzetközi szinten is jellemző a gyakorlati tapasztalattal rendelkező szakértők oktatóként való bevonása, integrálása a felsőoktatási rendszerekbe. Az NKE esetében például a katonai kiképzők körében különösen jelentős a javaslat, akiknél nem várható el az egyetemeken megkövetelt tudományos tevékenység aktív szakmai életpályájuk során. Ugyanígy kiemelt célja a javaslatnak a nemzetköziesítés fokozása annak érdekében, hogy az NKE által közvetített tudás és képzés keretében elismert nemzetközi szaktekintélyek tapasztalatai és akadémiai tudása minél inkább elérhetővé váljon. A törvényjavaslat rendelkezései nyomán nagyobb mozgástér állna az NKE rendelkezésére külföldi szaktekintélyek foglalkoztatására, ami nemcsak a képzési és tudományos működésben jelentene előrelépést, de növelné az intézmény globális láthatóságát is. [[11.50]] A törvényjavaslat az NKE tekintetében közfeladatok hatékonyabb ellátását célzó módosításokat is tartalmaz, például egyértelműsíti, hogy az egyetemen kiemelkedő, elsősorban gyakorlati szakmai tapasztalattal rendelkező szakember is kaphat vezetői megbízást, ugyanakkor meghatározott esetekben csak tudományos fokozat megléte mellett. Kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként Hörcsik Richárd képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának adok szót, aki szintén az emelvényről mondja el a vezérszónoki felszólalását. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Asszony! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! A megfigyelésen alapuló népi bölcsesség szerint a fecskék március végi megérkezése a legbiztosabb jele annak, hogy a tavasz megérkezett. A tisztelt Ház által most tárgyalt törvényjavaslat mintegy első fecskeként jelzi, hogy lassan közeledik a magyar uniós elnökség időszaka, ami hat hónapon, fél éven át tartó rendkívül intenzív munka lesz, amelyre a felkészülés a kormány részéről már több hónappal ezelőtt elkezdődött, elég csak utalni Kovács Zoltánnak, a kommunikációért és a honi eseményekért felelős kormánybiztosnak, vagy a szakértők szakmai, nyelvi felkészüléséért felelős miniszteri biztosoknak a kinevezésére. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a szakmai felkészülés és a jogi keretek rögzítésének az időszakát éljük. Azt is mondhatnám, hogy ezek sikeressége, ahogy államtitkár úr is említette, nagyban meghatározza azt, hogy milyen munkát végez majd hazánk 2024 július első napjától egészen december 31-éig. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egy speciális, kiegészítő jellegű jogviszonyt kíván létrehozni azon kormányzati szakértők számára, ahogy hallottuk, akik Magyarország 2024 második félévi elnökségében különös felelősséget vállalnak a tanácsi munkacsoport vezetőjeként, szakértőjeként. A törvényjavaslat és az általa létrehozandó jogviszony az állami projektértékelőkről szóló törvényi szabályozásra emlékeztet, hiszen ott is különleges európai uniós szakértelem kellett a törvény által létesített jogviszonyhoz. De a különbség annyi, hogy amíg a projektértékelés egy hosszabb távú, inkább azt is mondhatnám, hogy uniós költségvetési ciklusokhoz kapcsolódik, addig az EU Tanácsa elnökségét hat hónapig töltjük be. Ehhez hozzátehetjük, hogy a trió elnökség, vagyis három egymást, az elnöki poszton követő ország együttműködése már 2023 júliusában elkezdődik, hiszen Magyarország a trió harmadik tagjaként követi majd Spanyolországot és Belgiumot. Tisztelt Ház! Szeretném kiemelni, hogy a törvényjavaslat azokra a közszférában tevékenykedő szakemberekre számít, akik szakértelmüket az elnökségi feladat kifogástalan és magas színvonalon való ellátása érdekében kívánják kamatoztatni. Természetesen a többletmunkát díjazás követi, és a törvényjavaslat létrehozza az EU elnökségi jogviszonyt a közszférában alapjogviszonnyal rendelkezők számára. Emlékeim szerint az első 2011 első félévi magyar EU-elnökség alatt nem született hasonló törvény, de az viszont előfordult, hogy más területekről, akár más állami vagy horribile dictu, akár uniós intézményektől határozott időre alkalmaztak bizonyos szakembereket. Azt a félévet pedig, úgy hiszem, sokan nem felejtjük el, akik akkor is felelősséget viseltünk az eredményes elnökségért. Magyarország 2004-es uniós, majd pedig 2007 év végi schengeni csatlakozása után a 2011-es első félévi elnökség valódi mérföldkövet jelentett a tagságunkban. Azt is mondhatnánk, hogy ez volt az uniós tűzkeresztségünk, mert igenis megmutattuk, hogy a feladat teljesítésére teljes mértékben alkalmasak vagyunk, akkor is, ha a lényegében máig tartó, nagyobbrészt ideológiai alapú támadások éppen, ha jól emlékszem, 2011 tavaszán kezdődtek hazánk ellen. Tisztelt Képviselőtársaim! Az első elnökségünk eredményei, úgy hiszem, magától értetődők és beszédesek. 2011 június végén lezárultak a horvát EU-csatlakozási tárgyalások, és lám, két év múlva Horvátország tagja lett az Uniónak. Aztán a magyar elnökség alatt fogadtuk el az uniós roma-keretstratégiát, vagy éppen a Duna-stratégiát, a gazdasági válság kezelésére pedig ma ezt kevesen tudják 2011-ben indult el a költségvetési és gazdaságpolitikai koordinációt jelentő európai szemeszter, ismétlem, magyar kezdeményezésre, amely a mai napig befolyásolja a tagállamok költségvetési politikáját. Sokat tettünk ekkor hatalmas ellenszélben például a mediterrán együttműködést priorizálni kívánó kezdeményezésekkel szemben azért is, hogy a keleti partnerség keretében az EU keleti szomszédaival szorosabb együttműködést tudjunk kialakítani, és úgy vélem, hogy ez a mai nehéz, háborúval terhelt időszakban már egyértelműen egy bölcs gondolatnak bizonyult. Emellett számtalan irányelv vagy rendelet elfogadását lehetne még kiemelni. Elmondhatjuk, hogy a Robák Ferenc kormánybiztos úr által kiválóan megszervezett elnökségi időszakban a Martonyi János által irányított külügy kitartó erőfeszítései eredményeket hoztak, ezért a volt kormánybiztost és a miniszter urakat, de az elnökségért dolgozó összes magyar polgárt is köszönet illeti. Tisztelt Képviselőtársaim! Az első magyar elnökség eredményességét talán éppen a szellemiségét is meghatározó jelszavának köszönheti, amely nem más, mint az „Erős Európa, emberi dimenzióval”. Úgy hiszem, hogy éppen ennek az emberi dimenziónak kell különös hangsúlyt adni a második elnökségünk idejére is, és ennek egyértelmű eszköze bevezetni ezt a jogviszonyt, amit itt a tisztelt Ház asztalán találunk, amely úgy vélem, egy stabil hátteret, kiszámítható feltételeket teremt a munkához. Az EU elnökségi jogviszony elsősorban meghívásos, kivételesen pályázati eljárás alapján létesíthető. A pályázat kiírásának joga az európai uniós ügyek koordinációjáért felelős minisztert illeti meg. A törvényjavaslat rögzíti az EU-elnökségi jogviszonyt létrehozó szerződés megkötésének és a jogviszony létesítésének a feltételeit is. Ez a célhoz kötött kontaktus legfeljebb 2025. június 30-ig tartható fenn. Tisztelt Képviselőtársaim! A soron következő magyar uniós elnökségi időszak az Unió politikai, jogalkotási napirendje szempontjából kissé eltér a megszokottól. Ahogy államtitkár úr is említette, én úgy mondanám, hogy egy rendkívül izgalmas fél éve lesz nemcsak Magyarországnak, hanem az Európai Uniónak is, amikor kevesebb jogalkotási feladatra, de több politikai egyeztetésre számíthatunk. Jól tudjuk, hogy a penzum kezdete az európai parlamenti választások után egy hónappal lesz, és a félév során vélhetően az Európai Bizottság újraválasztása lesz a meghatározó feladat számunkra is. Szeretnék rámutatni arra is, hogy a kormány mellett igenis az Országgyűlésre is hárulnak feladatok, fontos feladatok a 2024-es magyar EU-elnökségből. A parlamenti rendezvények hosszú, akár hónapokig tartó előkészítő munkát, szervezést igényelnek. Mint az érem két oldala, a kormányzati, parlamenti dimenzió, úgy hiszem, kölcsönösen egészíti ki egymást, erősíti egymást. A parlamenti rendezvények alapvetően szokásjogi alapon zajló eseménysort jelentenek, egyfajta multilaterális diplomáciai feladatot, hiszen ezeken a tagállami parlamenti delegációk mellett például az Európai Parlament is képviselteti magát. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat kapcsán érdemes néhány szót szólni arról is, hogy milyen is az EU elnökségi feladatok ellátásának a parlamenti dimenziója. A felkészülési időszak a házelnök által jóváhagyott koncepció alapján, jelentem, elkezdődött. [[12.00]] A házelnök úr döntése nyomán az EU-elnökségi felkészülés parlamenti fóruma az Európai Ügyek Bizottsága lesz, s a felkészülés motorja egy hivatali szintű koordinációs testület, amely már megkezdte a munkáját. Az EU-elnökség szűken vett parlamenti dimenziója, ha jól számolom, öt-hat budapesti, parlamentközi konferenciát jelent, körülbelül 100-300 fő közötti létszámmal. Számunkra örvendetes, hogy ezeken a konferenciákon az uniós tagjelölt országok képviselői is meghívottként részt vehetnek és fölszólalhatnak, és az elmúlt év meghatározó döntései alapján például Ukrajna, Moldova és Bosznia-Hercegovina is tagjelöltként készülhet fel. És e vonatkozásban, úgy hiszem, elégedetten nyugtázhatjuk, hogy hosszú évek után megkezdődtek a csatlakozási tárgyalások Albániával, Észak-Macedóniával, és az uniós bővítési módszertant már négy csatlakozási tárgyalást folytató országra alkalmazzák. Az EU-elnökség képletes megkoronázását pedig primus inter pares az EU-s házelnökök budapesti találkozója jelenti. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Ügyek Bizottsága elnökeként szeretnék végül pár gondolatot megemlíteni az úgynevezett COSAC-ülésekről. A COSAC egy francia rövidítés: az európai ügyekkel foglalkozó bizottságok konferenciáját jelenti, amelyen a tagállamok és a tagjelölt országok európai ügyek bizottságainak elnökei vesznek részt, továbbá az Európai Parlament delegációja. Ez a grémium eljárási szabályzattal rendelkezik, és a plenáris ülésein valamennyi uniós helyre biztosítani kell a tolmácsolást. A COSAC elnöki találkozó az elnökségi félév nyitó, míg a közel 300 fős COSAC plenáris találkozó az elnökségünk záró eseménye lesz. Ezeknek egyébként az Országház épülete ad majd otthont. 2011 májusában, amikor a Felsőházi teremben elnökölhettem a COSAC plenáris ülését, sikerült e grémium eljárási szabályzatát módosítani, amelyhez nagy-nagy viták árán minden delegáció támogatását sikerült megszerezni. Egyébként megjegyzem, hogy azóta sem kísérelte meg egyik elnökség sem az eljárási szabályzat módosítását. Végül szeretném azt is megjegyezni, hogy az Unió történetében talán egyedi módon, a 27 tagország képviselői között talán én leszek az egyetlen, aki két elnökségi ciklust áthidalva, 12 év távlatában ismét betölthetem a COSAC elnöki tisztségét. Tisztelt Képviselőtársaim! Az EU Tanácsa elnökségére nemcsak személyzeti döntésekkel, jogszabályi keretekkel, protokollal készülnek a tagországok. Ugyanis a diplomácia világában, ahogy az uniós politikában is az elmúlt években bekövetkezett változásokat megelőzően, egy széles körben kommunikált programmal készül minden tagország. Ezt a programot pedig, én úgy hiszem, világos értékrend jellemzi. Például a már említett roma-keretstratégia képviseletét azóta sem vállalta fel egyetlen tagország sem. Ahogy például azt sem, hogy a francia barátaink a Moldovával vagy a kaukázusi népekkel való együttműködést nálunk is lelkesebben minősítették volna. Jó lenne ehhez a rendhez visszatérni, annál is inkább, mert a 12 évvel ezelőtt képviselt ügyek nagy részében alig volt előrelépés. Tisztelt Képviselőtársaim! Az európai uniós elnökség az uniós tagországok politikai prioritásainak képviselete mellett a szakmapolitikai eseményekhez kapcsoltan az ország és a nemzet, történelmük, kultúrájuk, hagyományaik és gasztronómiájuk közvetlen bemutatására is lehetőséget ad. Engedjék meg, hogy csak egyetlen dolgot említsek: a magyar borok közül is a szívemhez közel álló tokaji széles megismertetésben részesült az elnökségünk alatt. Látható, hogy az elnökségi felkészülés egy rendkívül összetett folyamat, ahol minden részletre figyelni kell, beleértve az elnökségi program kidolgozását éppúgy, mint a felszolgált étkek és borok minőségét. Ahhoz, hogy elnökségünk ismét eredményes legyen, felkészültnek kell lennünk mind szervezeti, mind pedig jogszabályi háttér szempontjából. Én úgy hiszem, hogy ehhez járul hozzá az előttünk fekvő törvényjavaslat is. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A Demokratikus Koalíció képviselőcsoportjának vezérszónoka, Gréczy Zsolt következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Természetesen örömünnep lenne Magyarország számára, hogy Magyarország tölti be majd fél évig ezt a fontos pozíciót, amiről itt most beszélgetünk, csak sajnos Magyarország Kormánya erre totálisan alkalmatlan. Alkalmatlan azért, mert Magyarország ma egy elszigetelt, pária ország egész Európában; itt állunk egyetlen szövetséges nélkül, szétzúzott diplomáciai kapcsolatokkal, szétzúzott V4-ekkel, gazdasági leszakadással, és a naponta okozott erkölcsi károkról még nem is nagyon tettem említést. Ebben a körülményrendszerben éri Magyarországot az a megtiszteltetés, hogy ismét soros elnök lehet. Csak nem tudom, hogyan fogják elmagyarázni majd a tárgyaló partnereiknek, hogy a házelnök úr korábban azt nyilatkozta, hogy Európa nem létezik; hogyan fogják elmondani a tárgyaló partnereiknek, hogy ugyancsak a házelnök úr szerint az Európai Unió egy elfuserált intézményrendszer; hogyan fogják elmondani, hogy a magyar miniszterelnök azt nyilatkozta külföldön idézem -: ma nem szavazná meg, hogy Magyarország az Európai Unió tagja legyen. S akkor nem beszélve a sok brüsszeli plakátról, meg brüsszelezésről, hogy mi majd megmondjuk nekik, meg nekünk ők ne mondják meg, meg hogyan képzelik ezekkel hogyan fognak önök elszámolni? Én értem, hogy most fél évig megpróbálnak majd úgy viselkedni, minthogyha normális, kultúrország lenne Magyarország az önök kormányzása idején, de sajnos ezek az emberek, akik idejönnek majd tárgyalni, pontosan tudják, hogy önök kicsodák. Például az a soros Svédország is, amelyiknek a NATO-csatlakozását a magyar kormány nem hajlandó még a parlament elé sem terjeszteni, nemhogy szavazásra bocsátani. Képzeljük el azt a helyzetet, hogy itt a rendszerváltás idejétől kezdve, 1989-90-től a kormányok azért fáradoztak, hogy Magyarország az Európai Unió és a NATO megbecsült tagja legyen. Ezért dolgozott Antall József, ezért dolgozott Horn Gyula, ezért dolgozott még az első Orbán-kormány is, és ezért dolgozott a Medgyessy-kormány, amelyik aláírta a csatlakozást, és ezért dolgozott a Gyurcsány-kormány is, amelynek idején Magyarország a schengeni övezethez csatlakozott. Most pedig itt állunk, egy olyan helyzetben, amikor Magyarországnak egyetlen barátja sincs az Európai Unióban. Az Orbán-kormány az egyetlen, amelyik a háborúban Putyin oldalán áll; az Orbán-kormány az egyetlen, amelyik úgy csinál, minthogyha nem támogatná a szankciókat idehaza azt harsogják, hogy nem támogatják az oroszok elleni szankciókat, miközben Brüsszelben valamennyit megszavazza Orbán Viktor; egyébként a múlt héten is megszavazott egy olyan lehetőséget, hogy a következő szankciót majd jól megszavazza ismét. Tehát egész egyszerűen szavahihetőségi probléma áll fenn a magyar kormánnyal szemben. Meg lehet nézni, hogy a korábban oly fontosnak tartott visegrádi együttműködés konkrétan romokban hever. Lengyelországban készítettek felmérést éppen az elmúlt hetekben arról, hogy mi a viszonyuk Magyarországhoz: zuhant a magyar kormány és Magyarország megítélése. És ez egyébként egy olyan kormány idején történik Lengyelországban, mint a Kaczyński-kormány, amelyik elvileg, ideológiai alapon még akár rokonszenvezhetne is, továbbra is az Orbán-kormánnyal. És ugye, olyan helyzetben éri mindez a soros elnökség Magyarországot, amikor Magyarországra nem jönnek az uniós pénzek. És az uniós pénzek azért nem jönnek, mert az Orbán-kormányról azt gondolja a teljes Európai Unió, hogy itt bizony a pénzeket ellopják, és nincsenek meg azok a jogállami feltételek, amelyek alapján Magyarországot demokratikus országnak tekintenék. Nem véletlen, hogy szigorú kritériumrendszert fogalmazott meg az Európai Unió arra nézve, hogy milyen feltételek esetén hajlandók újra megnyitni a pénzcsapot, de hát önök ezeket a jogszabálytervezeteket még be sem nyújtották az Országgyűlésnek, aminek egyébként van egy határideje, március 31e, ameddig el kellett volna fogadni; ha jól látom, még van két napunk arra, hogy mindez megtörténjen de ezt most természetesen iróniával jegyeztem meg. Mindez azt jelenti, hogy Magyarország hosszú távon nem fogja megkapni az uniós forrásokat, és már most lehet látni, hogy milyen irgalmatlan károkat okoz Magyarország számára az Orbán-kormánynak ez a fajta viselkedése, és ez érezhető lesz majd a soros elnökség kapcsán is. [[12.10]] Hogy milyen károkat okoz: mai friss KSH-adat, hogy reálbérzuhanás van Magyarországon, több mint 7 százalékkal csökkentek a reálbérek Magyarországon 2023 első hónapjaiban. A beruházások leállnak, rengeteg cég már nem tudja fizetni az alkalmazottjait, tehát nagyon nagy a baj. Meg kell nézni a költségvetési hiányt, meg kell nézni a forint árfolyamát, ezek mind azt a bizonytalanságot mutatják Magyarországgal szemben, a hitelminősítők a bóvli szélén táncoltatják a magyar pénzügyi rendszert, egy lépésre vagyunk attól, hogy Magyarországot még csak ne is ajánlják befektetésre. Magyarország ma az Orbán-kormány bűneinek köszönhetően totálisan alkalmatlan arra, hogy a soros elnöki feladatokat ellássa. Egyszerűen, ha körbenézünk Európa térképén itt még az is elhangzott a miniszterelnök úr szájából, hogy „hajrá olaszok!”, meg lehet nézni, még az olasz miniszterelnök is milyen kifejezéseket használ, mondjuk, az orosz-ukrán háború kapcsán, ez köszönőviszonyban nincs azzal, ami a magyar kormány álláspontja. Ezenkívül hozzácsapják ehhez a mostani csomaghoz a Közszolgálati Egyetemre vonatkozó kinevezési szabályokat, ahol nem nagyon érthető, hogy ezek miért történnek most. Mi köze ennek a soros elnökséghez? Itt megint arról van szó, hogy egy ilyen fideszes mutyi történik, nagyjából annak a keretrendszernek egy újfajta megvalósítása, amikor a köztársasági elnök férjéből néhány hét alatt alezredest sikerült csinálni a honvédelemben, ami egészen példátlan. Azt gondolom, hogy ezen még a fideszes képviselők is rémülten kacarásztak, amikor ezt elolvasták. Most sem nagyon érthető, hogy egyébként a Nemzeti Közszolgálati Egyetem kinevezési gyakorlatának megváltoztatása mennyiben szolgálja vagy hogyan kapcsolódik az európai uniós soros elnökségi feladatainkhoz. Olyan esetben, mondjuk, ezt el lehet képzelni, amikor szükség van bizonyos emberekre ezeknek a munkáknak az elvégzéséhez, amelyek ezzel a feladattal járnak, ami a soros elnökséget jelenti, de például az sem érthető, hogy a soros elnökség lejárta után még további hónapokkal, 2025-ig miért van meghosszabbítva ezeknek a kinevezendő embereknek a mandátuma, ha kifejezetten a soros elnökségre vonatkozó feladatokat kell ellátniuk. Egyébként ez a fajta kapkodás is pontosan azt mutatja, hogy milyen cudar állapotban van a magyar diplomácia. Önök itt hivatkoztak 2011-re, amikor itt volt a soros elnökség, megjegyzem, akkor még Martonyi Jánosnak hívták a külügyminisztert, nem lehet összehasonlítani természetesen azokkal a diplomáciai képességekkel, amelyeket a jelenlegi Külgazdasági és Külügyminisztérium képvisel. Egyszerűen az a stílus és az a hangnem, amit a magyar diplomácia megenged egyébként a saját szövetségeseinkkel szemben, most már egészen az Egyesült Államokig bezárólag, tehát ezek a mondatok, hogy „Hogyan képzelik?” meg „Hogyan gondolják?”, hogy úgy mondjam, ezek nem segítik a magyar diplomáciai kapcsolatok megerősítését. Összefoglalva: az a Demokratikus Koalíció álláspontja, hogy az Orbán-kormány teljesen alkalmatlan ennek a feladatnak az ellátására; egy olyan ország, amelyik teljesen magányosan, szövetségesek nélkül téblábol az európai térben; amikor ide, Magyarországra, nem is tudom már, mikor jött utoljára európai vezető, tehát Türk Tanácsokkal próbálják pótcselekedni azt a kapcsolatrendszert, amelyik odaveszett az utóbbi időben. Meg kell nézni, hogy hogyan nyilatkozik az Orbán-kormányról, mondjuk, akár a cseh vagy a szlovák hivatalos vezetés, most a németekről már nem is beszélve. A skandináv kapcsolatokat éppen összezúzták a NATO-csatlakozás felborításával. Ott még azt az álláspontjukat sem sikerült tartani, hogy azt mondták korábban, hogy érthetőek az oroszok aggályai, hiszen nem szeretnék az oroszok, ha a NATO-val kapcsolatos határuk bővülne. Ehhez képest sikerült Finnországnak megadni a NATO-csatlakozást, amely konkrétan határos Oroszországgal, és a svédeknek pedig nem, akik viszont nem határosak Oroszországgal. Tehát még ezt a korábbi álláspontjukat is sikerült teljesen annullálni és egyszerűen köznevetség tárgyává tenni önmagukat. Rendkívül fontos lenne, hogy a magyar kormány méltóképpen tudja képviselni Magyarországot egy soros elnökség féléve idején. Ehhez azonban, mint jeleztem, nincsenek meg sem a diplomáciai feltételek, és nincsen meg az a morális felhatalmazás, amely egyébként a 2010 előtti kormányok mindegyikére jellemző volt. Mondok egy példát: a 2011-es soros elnökség előkészítését még a Bajnai-kormány intézte és készítette elő. Itt szeretném jelezni, hogy annak az előkészítő testületnek a társelnökét úgy hívták, hogy Németh Zsolt, a Fidesz képviseletében. Tehát akkor még úgy működtek ezek a magyar pártok közötti kapcsolatok és az Európával kapcsolatos együttműködés, hogy egy fideszes országgyűlési képviselő, aki egyébként a Külügyi Bizottságnak elnöke is volt, társelnöke volt a Bajnai-kormány idején egy 2011-es soros elnökséget előkészítő testületnek, egyébként Mesterházy Attilával, csak hogy mondjak egy másik nevet a másik oldalról. Tehát akkor ez még így működött. Ma például nem hiszem, hogy az ellenzék bármelyik képviselője felkérést kapna arra, hogy egy ilyen munkában részt vegyen, egyébként nem is nagyon tartom valószínűnek, hogy az ellenzék bármelyik pártja ezzel az Orbán-kormánnyal összemaszatolná magát egy ilyen helyzetben. A DK rendkívül büszke arra a folyamatra, amelyik elvezetett oda, hogy Magyarország 2004-ben, a Medgyessy-kormány idején csatlakozni tudott az Európai Unióhoz, és rendkívül büszke arra, hogy 2007-ben, a Gyurcsány-kormány idején csatlakoztunk a schengeni övezethez. Látva azt, hogy a Fidesz kommunikációs felületein, úgynevezett vitaműsoraiban az úgynevezett megmondóemberei hogyan nyilatkoznak Brüsszelről, Európáról, az Unióról és a magyar európai uniós tagságról, azt gondolom, ezeket a jelentéseket, az erről készült összefoglalókat az összes nagykövetség megkapja, nyilván értesülnek arról, hogy hogyan beszélnek a hollandokról, hogyan beszélnek a svédekről, a franciákról, a németekről, elég kinyitni bármikor bármelyik fideszes orgánumot. Ha önök úgy gondolják, hogy ez segíti a magyar diplomáciát, és úgy gondolják, hogy a magyar uniós elnökséget ez segíti, akkor szerintem ez egy alapvető félreértés. Magyarország Kormánya tehát erre a feladatra nem alkalmas, és ez rendkívül súlyos károkat okoz Magyarországnak politikailag, erkölcsileg és gazdaságilag is. Köszönöm szépen. [[Ráczné Földi Judit tapsol.]]
A következő felszólalónk Juhász Hajnalka, a KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka. Megadom a szót képviselő asszonynak, parancsoljon!
Elnök asszony, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az uniós elnökség, amelyet a csatlakozásunk óta másodszorra töltünk be, egy óriási lehetőség. Ez a huszadik évforduló hazánk számára, és az Európai Unió Tanácsának soros elnökségének a második félévéért leszünk felelősek. Egy olyan második elnökségre készülhetünk, ahol van egy óriási tapasztalat az első elnökség alapján. Gréczy képviselőtársamra reagálva: az engem egyáltalán nem lep meg, hogy a retorikája azon dolgozik, hogy Magyarország ellen működjenek Brüsszelben, ez már csak az önök politikája, és külön köszönjük, hogy szakmai tapasztalatait megosztotta velünk, különösen azokkal, akik hol a közigazgatásban, hol a parlamentben az első elnökségünk során részt vettünk. Sok olyan kollégámat tudom kiemelni, mint Hörcsik elnök úr, Répássy államtitkár úr, Robák Ferenc, Győri Enikő, Ódor Bálint. Ez egy nagyon nagy lehetőség egy országnak, és mi 2024-ben a trojkával hárman, ahogy ez már elhangzott, Spanyolországgal, Belgiummal hazánk fogja képviselni a 2024-es soros elnökség második időszakát. Mi azon ország vagyunk, és szeretném hangsúlyozni, akik nagyon büszkén vállalhatják az elnökséget, mert a mi első elnökségünkhöz köthető a horvátországi tárgyalási fejezetek lezárása. A magyar elnökség rendkívüli mértékben dolgozott azon, hogy Horvátország 2013-ban az Európai Unió tagja legyen. Azóta, egy ilyen sikeres soros elnökség óta egyetlen országnak nem sikerült uniós tagsági tárgyalási fejezeteket lezárni. [[12.20]] Ha az Unió történetét nézzük, akkor a magyar elnökség óta az egyetlen ország, amivel bővült az Európai Unió, az Horvátország, és csökkent az Egyesült Királysággal. Ezek nagyon komoly tapasztalatok, amelyek megkérdőjelezése, azt gondolom, nagyon nagy szakmai hiányosságra utal. Fontos látni egyébként a ’24-es elnökség kapcsán, hogy a trojkát ugye, hagyományosan három ország alkotja, és képviselik magát a tanácsi soros elnökséget, de abban a tagállamoknak szabad mozgástere van, hogy a prioritásaikat hogyan határozzák meg. A három ország esetében ez lehet egymástól független. Amit a magyar kormány következetesen képvisel, az biztos, hogy meg fog jelenni az elnökség feladataiban; a nyugat-balkáni bővítés fontossága, a nemzeti kisebbségek jogainak védelme azt gondolom, hogy olyan alapértékek, amelyeket mi első és kiemelt szereplőként képviselünk az Európai Unióban. Amit Gréczy képviselőtársam mondott a visegrádi négyek kapcsán, az szintén nem helytálló. Egy hónappal ezelőtt Pozsonyban találkoztunk, a külügyi bizottságok elnökei, alelnökei, és azt gondolom, hogy egy olyan érték a regionális együttműködés, egy olyan összefogás az EU-elnökség mellett, amely emeli és építi az országot. Ahogy képviselőtársam és államtitkár úr elmondta, egy rendkívül fontos időszakban lesz hazánk az Európai Unió soros elnöke, hiszen a 2024-es európai parlamenti választások lezárása után egy új Európai Parlament fog felállni. Ráadásul a bizottság elnökének választása is a magyar elnökség idejére fog esni, ezért az intézményi szerep rendkívül fontos lesz. Húszéves tagságunk, tapasztalatunk egy óriási lehetőség. Még egy dolog, ami az elnökséghez kapcsolódik, ez egy óriási lehetőség, egy brandlehetőség, egy további brandépítés egy ország számára, és elutasítok minden olyan ellenzéki hozzászólást, amely ezt kritizálja, vagy azt hangoztatja, hogy mi alkalmatlanok vagyunk ennek a soros elnökségnek a betöltésére. Egy ország nemcsak azt mutathatja meg, hogy maga mint az Európai Unió tagállama részese ennek a rendszernek, hanem a kulturális hagyományait, örökségét kiemelkedő rendezvényekkel széles körben biztosítani tudja. Ilyenkor Európa szeme az adott országra szegeződik. Ami nagyon fontos itt a törvényjavaslat kapcsán, és szerintem ez egy rendkívül hasznos és jó ötlet, ez az EU-elnökségi jogviszony megteremtése. Ugye, egy már meglévő jogrendszerhez illeszkedik ez a speciális jogviszony, amelynek célja a közfeladat ellátását irányozza elő és munkavégzésre irányul. A közigazgatásban dolgozók számára ez egy óriási lehetőség, én magam is közigazgatási alkalmazott voltam az első EU-s elnökségünk kapcsán, ez egy nagyon nagy szerep, lehetőség, ambíció és gyakorlati tapasztalat, amit ilyenkor a közigazgatási szakemberek átadhatnak és ők is átvehetnek. Egyébként így kapcsolódik a Közszolgálati Egyetem módosítása ehhez a törvényjavaslathoz, hiszen az NKE-módosítás is a gyakorlati tapasztalat felértékelődését emeli be ebbe a törvényjavaslatba. Ahogyan Hörcsik elnök úr is elmondta, a horvát csatlakozás tárgyalási fejezeteinek a lezárása mellett a másik óriási eredménye az elnökségünknek a roma keretstratégia. Két olyan eredményt ért el az elnökség 2011-ben, amelyre az Európai Unió a mai napig méltán lehet büszke. Azt gondolom, hogy ez egy olyan időszakát jelentheti az EU-elnökségünknek, amikor minden olyan dialógus megteremtésére nyitottak és alkalmasak vagyunk, ami erősít minket. Azt gondolom, hogy ez a legnagyobb kulcsszó egy elnökség során, hogy erősít minket az elnökség, és szerepet játszik minden típusú, jellegű dialógusban még attól függetlenül is, hogy ilyenkor ahogy államtitkár úr mondta a politikai dossziék tekintetében a semlegességre kell törekedni. Nagyon nagy lehetőségnek találom az elnökséget, és azt kérem, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot, amely a Közszolgálati Egyetem tekintetében is erősíti a gyakorlati tudás szerepét. Másrészről pedig Magyarország büszke lehet az első elnökségére, és egyre több olyan tagállam van már, amelyek másodszorra, harmadszorra és sokadszorra fogják betölteni az Európai Unió soros elnökségét. Mindig is képviseltünk egy olyan alapvető értéket, amely az erős tagállamokat jelenti az Európai Unióban, és amiben nagyon sok feladatunk van, és bízom benne és ambicionálom, hogy a nemzeti kisebbségek jogaival nagymértékben foglalkozzunk, mert azért azt látnunk kell, hogy az Európai Uniónak nincsen kisebbségvédelmi keretrendszere. Minden olyan ország, amely csatlakozik az Európai Unióhoz csak a tárgyalási fejezetek lezárása idején kap egy magas kisebbségvédelmi stabilitást és védelmet, azt követően nincsen uniós utólagos normakontroll. Ezért is nagyon fontosak azok az európai polgári kezdeményezések, amelyek ezt célozzák meg. Sok a feladat, sok a teendő. Államtitkár úr, képviselőtársaim, ez egy nagyon nagy lehetőség. Itt vannak, akik európai parlamenti képviselők is voltak, Gurmai Zita, Erdős Norbert, ők is nagy tapasztalattal rendelkeznek e téren, hogy hogyan kell gondolkodni az uniós országok vonatkozásában. Ezért szeretném kérni az ellenzéket, hogy ne támadó jelleggel álljanak fel és ne Brüsszelt képviseljék Magyarországon, hanem hazánkat az Európai Unióban. Ez a legfőbb cél. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Gurmai Zita képviselő asszony következik. Megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Elnök Asszony! Képviselőtársaim! Megkerestem ezt a 2011-es mondatomat, hogy annak idején mit nyilatkoztam erről. Valóban, ez egy jól működő spanyol-belga-magyar uniós elnökség volt, és azt mondtam, hogy szakmailag tényleg csillagos ötös volt. Szeretném jelezni, hogy politikailag azért ez nem volt akkor sem tökéletes. De mindenesetre még két dolgot szeretnék hozzátenni, mert szerintem fontos, hogy erre is emlékezzünk. A hármas elnökség közös programjában a gazdaságpolitika és a válságkezelés is a legfontosabb feladatok közé tartozott, illetve a magyar elnökség kiemelt feladatai között az európai külügyi szolgálat felállítására is azért szerintem érdemes továbbra is emlékeznünk és az európai szemeszter intézményének a beindítására is. Erre mondtam azt, hogy ha valamiben Magyarország nagyot alkotott, akkor azt kell mondjam, hogy ez valóban az európai szemeszter intézményének beindítása. Ne feledkezzünk el a 2020-as stratégia kidolgozásáról sem. De nyilvánvaló, hogy ehhez azért valóban az kell, hogy ebben a mostani elnökségben azért legyen egyfajta párbeszéd továbbra is az ellenzéki képviselőkkel. No de konkrétan akkor erről a törvényjavaslatról. A javaslat az Európai Unió Tanácsa 2024 második félévi magyar elnökségével összefüggő feladatok ellátásával kapcsolatos jogszabály létrehozására irányul, és az indítvány szerint olyan munkavégzésre irányuló különös jogviszonyról van szó, ami csak a kormány rendeletében meghatározott szervnél foglalkoztatott személlyel létesíthető. Ezen túlmenően a javaslat a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről ahogy ezt Juhász Hajnalka képviselőtársam is említette , valamint a közigazgatási rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvényt is módosítja. A változtatást a tapasztalattal rendelkező szakemberek egyetem tevékenységébe történő bevonásával indokolják, ennek értelmében az egyetemen vezetői megbízást a rektori cím kivételével mesteroktatói címet viselő is kaphat. Az EU Tanácsának a 2024 év második felére vonatkozó magyar elnöksége kapcsán létrehozás előtt álló EU-elnökségi jogviszony kapcsán azonban vannak tisztázatlan kérdések, ezeket szeretném elmondani. Az első. Az indoklás nem támasztja alá, hogy elsősorban miért meghívásos alapú a rendszer, és csak kivételes esetben pályázat alapján tölthetők be a jogviszonnyal járó pozíciók. A második kérdés. A jogviszony betöltésének feltételei rendkívül általánosak, csak a nagyon alapvető kritériumok büntetlenség, cselekvőképesség, vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség, nemzetbiztonsági vizsgálat kerülnek rögzítésre. Ugyanakkor utalás van arra, hogy az iskolai végzettségre vonatkozó feltételeket majd kormányrendeletben szabályozzák, erről szintén nem tudunk meg többet a javaslatból. További kérdéseket vet fel, hogy a jogviszonyt elnyerők továbbra is kötelesek ellátni az eddigi kormányzati megbízásukat, és csak már meglévő munkájukon felül foglalkozhatnak az EU-elnökséggel járó feladatokkal. [[12.30]] De végül is számomra a legfurcsább mégiscsak a Nemzeti Közszolgálati Egyetem vezetői pozíciójának elnyeréséhez fűződő könnyítés. Már eleve azt is nehéz megérteni, hogy ezt miért a magyar elnökséggel kapcsolatos jogviszonyt létrehozó törvényjavaslatban rejtik el. Nehéz ezt másképp értelmezni, mint hogy olyan kinevezés előkészítése zajlik, amely a jelenlegi feltételek mellett nem válhatott volna valóra. Ez egyes esetekben akár indokolt is lehet, de a tapasztalatok szerint ilyenkor sokkal inkább személyre szabott jogalkotás történik. Ezzel kapcsolatosan azonban szintén nem áll elegendő információ rendelkezésre. Tehát mindenféleképpen azt gondolom, dolgozni kell még azon, hogy ezt el tudjuk fogadni. Köszönöm szépen.
A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka, Balassa Péter képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Hallgatva a felszólalásokat, egy nagyon fontos dolgot elfelejtettek önök, ami, azt gondolom, hogy Magyarország számára egy óriási lehetőség és óriási dolog lesz. Jövőre olimpia éve lesz. Az Magyarországnak egy akkora lehetőség, hogy jövőre 2024. július 26-ától az olimpia éve, az olimpia mozgalma kezdődik. Ez üzenet mindannyiunknak, üzenet Magyarországnak, üzenet mindenkinek egy ilyen háborús helyzetben, amikor az olimpiai eszme a békére, az egységre buzdít mindenkit. Mielőtt rátérnék a napirendre: tegnap az Európai Ügyek Bizottságában tárgyaltuk az európai szemeszterrel kapcsolatos ciklikusság napirendjét. Tudni kell, hogy 2011-ben a soros magyar kormány uniós vezetésével kapcsolatosan alakult ki az a hatos törvénycsomag, amely megalapította annak a jogát, annak a központi gazdasági jogalapját, amellyel elindult az európai szemeszter; hogy egy kicsit visszatekintsünk. Húsz évvel az uniós csatlakozás után, 2024-ben Magyarország újra megkapja azt a lehetőséget, hogy az Európai Unió soros tagállamaként képviselje Európát, képviselje a magyar embereket. Én vitatkoznék a DK-val, mert Magyarország igenis képes arra, hogy képviselje a magyar embereket, de az nem mindegy, hogy milyen módon. Nekünk a becsületet, a tisztességet és a békét kell tükröznünk. Amikor önök sajnálatos módon folyamatos propagandakommunikációval határozati javaslatban hangulatkeltésre használnak egy olyan helyzetet, ahol véleményem szerint de nemcsak az én véleményem szerint, hanem minden magyar állampolgár és minden ember szerint ennek a háborúnak csak vesztesei vannak, áldozatok vannak, gyermekek, civilek, nem kellene orosz-ukrán határozati javaslatokat hangulatkeltésre felhasználni. Ezt nagyon fontosnak tartom elmondani. De ha megnézzük a svéd uniós tanács elnökségének a 2023. január 1. és június 23. közötti vállalásait, akkor négy prioritást neveztek meg. Az első a biztonság, az egység, a versenyképesség, a zöldátállás és energiai átmenet, a demokratikus értékek, a jogállamiság és az alapértékek. Hát, az egységet Svédország irányába Magyarország nem mutatja ki, ezt azért itt szögezzük le gyorsan. Magyarország 2024-ben majd Bulgáriától fogja átvenni a vezetést és Lengyelországnak fogja átadni. A 2011-es uniós elnökség tapasztalatai véleményem szerint azt mutatják, hogy a sikeres elnökséghez szerteágazó területekre van szükség, minőségi háttérmunkára. S nézve a jelen törvényjavaslatot, a személyi feltételek teljesítéséhez teremt meg jogszabályi hátteret, létrehozva az úgynevezett Európai Ügynökség elnökségi jogviszonyt. Az ilyen jogviszonnyal rendelkezők fogják ellátni például az Európai Unió Tanácsának munkacsoportja vagy előkészítő bizottsága elnöklési és elnökhelyettesi feladatát, valamint a szakértői koordinációs és ügykezelői feladatokat. A törvény meghatározza az adott feladat ellátásához szükséges feltételeket, rögzíti az eljárásrendet, de a szabályozás elnagyoltan van megfogalmazva a javaslatban. Az is érdekes, amit előttem már képviselőtársam is jelzett, hogy az év végéig tart, de az ahhoz kapcsolódó jogviszony akár 2025. június 30-áig is tarthat. Ebben várom államtitkár úr válaszát, hogy miért van megjelölve 2025. június 30-a. Amiről még muszáj említést tenni, az az ide nem illő szabályozás: a javaslat a törvények oldalvizén akár különleges lehetőséget biztosít az Orbán Viktor kedvencének számító Nemzeti Közszolgálati Egyetemnek, arra való hivatkozással, hogy az egyetem más felsőoktatási intézményekkel való összehasonlításban lényegesen nagyobb mértékben igényli a gyakorlati, szakmai tapasztalati oktatás keretében történő bemutatását, kiemelkedő, elsősorban gyakorlati szakmai tapasztalattal rendelkező szakember is kaphat vezetői megbízást. Ez a kivételezés a vonatkozó törvény alól elfogadhatatlan, s egyébként az indok sem helytálló. Elég csak a képzési és területi szempontból a szerteágazó műszaki felsőoktatási intézményeket említeni. A magyar uniós elnökség sikere döntően azon múlik, hogy a kormány által prioritásként megjelölt témákban milyen előrelépést tudnak elérni. A 2011 első félévi elnökség ebből a szempontból sikeresnek mondható. Ekkor került sor első ízben az európai szemeszter alkalmazására, amiről már beszéltem, valamint a tagállamok megállapodtak az úgynevezett hatos törvénycsomagról is. Ez a siker azonban tartalmi szempontból ellentmondásos is. Az említett jogszabályok révén valósult meg az Európai Unió gazdasági kormányzása, közelebb kerülve így egy nemzetek feletti szuperállam létrehozásához is. A sok tekintetben eltérő érdekű tagállamok közötti koordináláshoz Magyarország lehetőségei most sokkal rosszabbak, mint 2011-ben voltak. Az Orbán-kormány megnyilatkozásai, az uniós intézményekről kialakított ellenségkép, az EU Kínával és Oroszországgal közös nyilatkozatának megvétózása, Svédország NATO-csatlakozásának valódi indok nélküli halogatása is hozzájárult ahhoz, hogy az Orbán-kormány elszigetelődött az Unión belül. Az látszik, hogy egyre inkább távolodik az európai közös fellépéstől, a közös céljaitól, s nem mutat kompromisszumot, ami óriási probléma. Emiatt vannak még uniós támogatások befagyasztva, és emiatt nem működik érdemben a visegrádi csoport, amely által eddig a négy tagállam az érdekérvényesítés sikeres eszköze volt. Orbán Viktortól elfordultak a legrégebbi szövetségesei is. A kormány olyan rossz döntéseket hoz, ami ahhoz vezet, hogy hazánk kisodródik az Európai Közösségből, pedig Magyarország számára a békét és a biztonságot csakis Európa garantálja. S ha megengedik, akkor elmondom, a Die Presse című konzervatív lap egyik cikkében előre bejelentett katasztrófának minősítette az esedékes magyar uniós elnökséget. Mindezzel együtt a Jobbik-Konzervatívok azt szeretné, hogy Magyarország az elnöksége során mind az Unió egésze, mind pedig saját valódi érdeke szempontjából a fontos témákat sikerre vigye. Ez lehetőség arra, hogy Orbán Viktor javítson azon a képen, amit most róla, így Magyarországról Európában kialakítottak. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az előre bejelentett felszólalókkal folytatjuk a vitát. Ennek keretében Illés Boglárka képviselő asszonynak adok szót, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Először is engedjék meg, hogy a felszólalásokra reagáljak, egészen pontosan a Gyurcsány-párt képviselőjének a felszólalására, mert úgy gondolom, hogy több olyan pont és több olyan mondat is elhangzott, amiket érdemes tisztázni, vagy érdemes a jegyzőkönyv kedvéért helyreigazítani. Először arról, ami az alkalmatlanságot illeti: Magyarországnak olyan kormánya van, amely 2011-ben ahogy már sokunk részéről elhangzott bizonyította mind az Európai Unió tagállamainak, mind a magyar embereknek, magyar választópolgároknak, valamint az európai polgároknak, hogy képes arra, hogy egy sikeres elnökséget megtervezzen, megszervezzen és véghez vigyen. Azt, hogy ezt a magyar választópolgárok irányába is már sikerült bizonyítania, 2014-ben, 2018-ban és 2022-ben is elismerték. Természetesen ez csak egy része, ez csak egy szelete volt, de úgy gondolom, hogy ezt nem lehet megkerülni. A másik az, ami az idézetek, az idézés felelősségét illeti. Ha tőlem nem is fogadja el, hogy ez miért fontos, akkor kérem, engedje meg, hogy én is egy idézettel éljek, de ez az idézet József Attilától származik. Én úgy gondolom, hogy egy parlamenti képviselő felszólalása mégiscsak a munkájának a részét képezi, és ha dolgozni is csak pontosan, szépen, ahogy a csillag megy az égen, úgy érdemes, akkor én arra kérném önt, hogy amikor idézni kíván a parlamentben, akkor ezt pontosan tegye. Ugyanis azok az idézetek, amiket mondott akár a házelnök úr vonatkozásában, akár a miniszterelnök úr vonatkozásában, nem állják ki a valóság és a pontosság próbáját. [[Gréczy Zsolt: Én szó szerint idéztem őket!]] A harmadik a magyar-lengyel barátság kérdése. Az elmúlt héten ünnepeltük a magyar-lengyel barátságot, lengyel képviselők jártak itt, többek között az ország Házában, és mi azon dolgozunk, hogy ezt a barátságot, ezt a szövetséget tovább építsük, tovább gyarapítsuk. De engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmét, hogy az Európai Ügyek Bizottságának elnöke, Hörcsik Richárd képviselő úr személyesen járt Rzeszówban, ahol az új konzulátust nyitotta meg. Ott is arra törekedtünk, ő személy szerint is arra törekedett, hogy ezt a barátságot építse és erősítse. Ezért arra kérem, hogy ön is inkább tevékenyen, konstruktív módon vegyen részt akár lengyel viszonylatban, akár más viszonylatban a szövetségek, barátságok építésében abban az esetben, ha az Magyarország érdekét tudja szolgálni. [[12.40]] De sajnos önök folyamatosan azt bizonyítják, hogy bár abban talán egyetértünk, hogy az uniós pénzek jogosan megilletik a magyar embereket, és a magyar kormány és a Fidesz európai parlamenti képviselői is azért dolgoznak, hogy ezek az uniós pénzek Magyarországra megérkezzenek, ugyanakkor viszont önök és az önök európai parlamenti képviselői ezzel szemben dolgoznak, ez ellen dolgoznak, folyamatosan elfogadják, jóváhagyják, támogatják azokat a határozatokat, amelyek elítélik Magyarországot. Bezzeg amikor itt, a magyar parlamentben döntünk azokról az intézkedésekről, amelyek hozzájárulnának ahhoz, hogy megkapjuk a magyar embereknek jogosan járó forrásokat, akkor ezeket sorozatosan nem támogatják. És az ötödik reakcióm pedig a soros elnökség felkészülésében vagy felkészüléséhez való hozzájárulást érinti. Ön kifogásolta, hogy ebben a munkában nem lehet részt venni. Én sajnálom, mert azt feltételezem, hogy nem figyelte pontosan Hörcsik Richárd, az Európai Ügyek Bizottsága elnökének a felszólalását, a vezérszónoki felszólalását, ugyanis ő abban részletesen kifejtette, hogy az Európai Unió Tanácsa soros elnökségi felkészülésének van egy parlamenti fóruma, és ez a parlamenti fórum nem más, mint az Európai Ügyek Bizottsága. Az Európai Ügyek Bizottságában van önöknek egy alelnöke, tehát én arra biztatom és bátorítom önöket, hogy ebben a munkában vegyenek részt, és ne azt kritizálják, hogy mit nem lehet, mert lehetne, csak részt kellene venni ebben a munkában. És akkor most engedjék meg, hogy rátérjek konkrétan az előttünk fekvő javaslatra, ugyanis az előttünk fekvő javaslat nem másról, mint az Európai Unió Tanácsa 2024 második félévi magyar elnökségével kapcsolatos feladatok ellátására irányuló jogviszonyról szól, valamint egyes kapcsolódó rendelkezésekről. De ha megengedik, akkor én azzal a javaslattal élnék, hogy tekintsünk erre, amit most elmondtam, úgy, hogy ez a javaslatnak a főcíme, és hogyha a főcímre úgy tekinthetünk, mint egy hivatalos beszélő címre, akkor talán egy alcímet is adhatunk neki, és az alcímekre szokott hárulni az a feladat, hogy a hallgatóknak, nézőknek, olvasóknak, értelmezőknek eligazítást, tartalmi útmutatást, kiegészítést vagy magyarázatot adjon. Ezért úgy gondolom, hogy a jelen törvényjavaslat vonatkozásában is indokolt lehet egy alcím megfogalmazása, ami akár az is lehetne, hogy teljes körű, pontos, kellő időben végiggondolt tervezés az improvizációmentes, megbízható kivitelezésért. Tisztelt Ház! Én úgy gondolom, hogy valamennyiünk előtt ismert, hogy az Európai Unió Tanácsának elnökségét félévente más-más uniós állam adja, ezt többek között az államtitkár úr is részletesen kifejtette már. Az Európai Unió igazi értelmére rávilágító, jogilag is szabályozott, de mégis, én úgy gondolom, szép hagyomány ez, hiszen az Unió tagállamait alkotó nemzetek iránti tiszteletet is magában foglalja, és lehetőséget biztosít, sőt, úgy gondolom, hogy igényt formál arra, hogy megismerjék az Európai Unió tagállamai egymás kultúráját, vendégszeretetét, ahogy például Hörcsik Richárd képviselő úr is fogalmazott, gasztronómiáját vagy a borok élvezetét, de ugyanakkor a természet formálta tájait és az emberi teljesítmények alkotta épületeit is. És ez a lehetőség 2024 második félévében ismét eljön hozzánk, mondhatjuk, hogy egy sikeres 2011-es elnökség után az elégedetten távozó visszatérő vendégként ismét az ajtónkban áll, nekünk pedig az a feladatunk, hogy Vörösmarty Mihály szavaival élve a „híre-neve kelt vendégszeretetünk” mi, magyarok ismét bizonyítsuk. Ahogy 2011-ben is az erős Európáért dolgoztunk, úgy én úgy gondolom, hogy ezt a küzdelmünket ami a háború és az elhibázott szankciók okozta infláció okán talán még időszerűbb, mint valaha folytatnunk kell, és tovább kell haladnunk ezen az úton. Mi továbbra is hiszünk abban, hogy az erős, egymás tiszteletén és a kölcsönös együttműködésen alapuló, nemzetállamok alkotta Európával ez bizony lehetséges. Tisztelt Ház! 2024 második félévében tehát ismét lehetőséget kapunk arra, hogy egész Európának bizonyítsuk a már említett vendégszeretetünkön túl a rátermettségünk, a szervezés tartalmában és formájában megmutatkozó szellemi és fizikai teljesítményünk, fáradságot nem ismerő munkabírásunk, mindazt tehát, aminek köszönhetően már több mint ezer éve Európa szívébe zártuk magunkat. A felkészülést, mondhatjuk, már megkezdtük, talán kevesen gondolják, de én úgy gondolom, ahogy már négy évvel ezelőtt, amikor Várhelyi Olivért uniós biztosnak jelöltük [[Gréczy Zsolt: Nagy sikere van!]] , és a szomszédságpolitikáért viselt felelősséggel kövezi az utat a Nyugat-Balkán integrációjáért, vagy ahogy 12 évvel ezelőtt ahogy Juhász Hajnalka képviselő asszony is említette Horvátországért és Horvátország csatlakozásáért dolgoztunk, most ugyanúgy dolgozhatunk a Nyugat-Balkán többi országának az európai perspektívájáért. És ahogy Hörcsik Richárd elnök úr is kifejtette vezérszónoki felszólalásában, üdvözöljük Ukrajna, Moldova és Bosznia-Hercegovina tagjelölti státuszát, és üdvözöljük azt is, hogy Albániával és Észak-Macedóniával is megkezdték a csatlakozási tárgyalásokat. Én úgy gondolom, hogy közös felelősségünk, hogy ebbe az irányba további lépéseket szorgalmazzunk. Az operatív felkészülés már akkor is kezdetét vette, amikor Kovács Zoltán kormánybiztosként gondoskodik, és kinevezését kézhez kapta, hogy az elnökségi félév előkészületeiért kormánybiztosként tudja a feladatait ellátni. És arról a heroikus munkáról se feledkezzünk meg, amit az érintett szaktárca ezen a területen nap mint nap véghez visz. Köszönjük a minisztériumnak, köszönjük, államtitkár úr; kérem, hogy a munkatársai irányába is adják át hálánk. És nagyon fontos, hogy amikor az alkalmasságról vagy adott esetben az ellenzék az alkalmatlanságról beszél, akkor szerintem ne feledkezzünk el azokról a közigazgatásban dolgozó munkatársakról, akik hosszú évek munkájának és erőfeszítéseinek köszönhetően mind szakmailag, mind diplomáciailag azon munkálkodnak, hogy Magyarországot ezen a területen is sikeressé tegyék. De ahogy a diplomáciai lépésekhez, sikerekhez az egyéni teljesítményre, én úgy gondolom, hogy az eredményes elnökségi félévhez, majd annak a zárásához sok-sok elkötelezett, felkészült ember csapatban történő együttműködésére van szükség; és ez az előttünk fekvő javaslat is egyértelműen erről szól, arról szól, hogy egy büszkeségre okot adó magyar elnökségen dolgozó szakembereket a szavakon túl anyagilag is megbecsüljünk vagy akár ezen keresztül ösztönözzünk. Én ezért tisztelettel arra kérem önöket, hogy amennyiben önök is tudnak ahhoz társulni, és tudják támogatni, hogy ezeket a szakembereket elismerjük, megbecsüljük, és a tervezést már ezen a területen is ezen a ponton megkezdjük, akkor kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy önök is támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most további képviselői felszólalások következnek. Ennek keretében Gréczy Zsolt, DK, képviselő úr kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Akkor néhány megjegyzésre reagálnék. Ha már József Attilát idézzük, akkor mondhatnám azt, hogy „Levegőt!”, meg mondhatnám azt, hogy „Ős patkány terjeszt kórt”, meg ilyeneket, tehát József Attila-idézeteket én is tudok hozni. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] Elhangzott itt, hogy milyen fantasztikusan jól működik a visegrádi együttműködés. Petr Pavel cseh házelnök: „A visegrádi szövetség válságban van.” idézőjel bezárva. Bucsai mészárlás, ahol egyébként tömegsírba lőttek oroszok ukránokat: Orbán Viktor azt mondta, hogy ő nem lát tisztán ebben az ügyben, Kaczyński lengyel miniszterelnök erre azt mondta, hogy ha nem lát tisztán, akkor menjen szemorvoshoz. Hát, így működik ma a visegrádi együttműködés. Ezenkívül elhangzott az is, hogy az uniós pénzek ellen dolgoznak az ellenzéki európai parlamenti képviselők. Nos, egyetlenegy olyan politikus van, aki kifejezetten kiejtette a száján azt, hogy Magyarországtól vegyék el az uniós forrásokat, azt Orbán Viktornak hívták. 2006-ban mondta ezt Strasbourgban, a Néppárt tanácskozásán, bárki utána tud nézni. Egyetlenegy ilyen ember volt, aki el akarta venni a hazájától az uniós pénzeket, Orbán Viktor, senki más. Tehát hiába próbálják ezt rákenni, az önök lopásai miatt és jogi visszaélései miatt nem kapja meg Magyarország ezeket az uniós forrásokat. Ezenkívül azt is muszáj elmondanom többször elhangzott itt, hogy milyen fantasztikusan sikeres volt a 2011-es magyar elnökség , hogy máig nem tudja senki, hogy Magyarország, az akkori magyar kormány miért mondott le arról a lehetőségről, egy rendkívül fontos keleti partnerségi találkozó lett volna a magyar elnökség alatt, de a magyar elnökség ezt továbbította a következő, lengyel elnökségnek. Hát, nagyon el tudom engedni a fantáziámat az ügyben, hogy vajon miért tette ezt Orbán Viktor. Ezenkívül ami itt elhangzott, ugye, azt mondta Illés Boglárka, hogy én nem pontosan idéztem a miniszterelnök úr és a házelnök úr szavait. De, pontosan idéztem, idézőjel van a mondat elején, és idézőjel van a mondat végén is. [[Nacsa Lőrinc: Az nem azt jelenti, hogy igaz, amit mondasz!]] [[12.50]] Még muszáj egy kérdést feltennem: ha olyan kemény harcot vívunk Brüsszel ellen, akkor az a kérdésem, hogy abban a féléves elnökségben, amikor itt lesznek a külföldi vendégek, ismét elárasztjáke az országot a brüsszeli plakátok mindenféle háborús bombákkal? Ez az én kérdésem még. Köszönöm szépen.
Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki felszólalni a vitában. [[Jelzésre:]] Kétperces szót kérőket látok. Elsőként Juhász Hajnalka képviselő asszonynak adok szót, KDNP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Próbáltuk ezt a mai törvényjavaslatot abba az irányba vinni, hogy ez mekkora lehetőség hazánknak. Én megkérdezném Gréczy képviselőtársamat: tehát akkor az ön felszólalása alapján ön azon az állásponton van, hogy Magyarország ne kapja meg az EU soros elnökségét? [[Gréczy Zsolt: Mi köze van ennek ehhez?]] Hát, bocsásson meg! Egyébként meg ne ízléstelenkedjen, mert a „maszatolás” szót meg a „fantáziát” önnel kapcsolatban nagyon óvatosan használja ebben a parlamentben, ha már az EU-elnökségről beszélünk! [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] A másik dolog pedig: azt gondolom, hogy egy ellenzéki politikus szégyellje magát egy ilyen téma kapcsán, és most a DK-ra gondolok. Ez óriási lehetőség egy országnak. Önök megint azt a forgatókönyvet hozzák, amit a DK mindig: szidják a hazájukat, szidják az országukat, mennek ki Brüsszelbe, itthon képviselik azt az álláspontot, hogy itt minden rossz, itt semmi sem működőképes, és ön nem átall egy rendkívül sikeres, 2011-es EU-elnökség kapcsán feltételezhető további tárgyalásoknak az akkori elmaradásáról beszélni. Nagyon sok esetben egy adott ország EU-s elnöksége kapcsán fontos arra figyelni, hogy ha valamilyen dossziét megnyit egy ország, azt adott esetben a következő trojkát folytató ország átveszie vagy folytatja-e; erről szabadon dönthet egyébként egy tagállam, hogy folytatjae vagy nem. A legnagyobb eredményünk Horvátország tárgyalási fejezeteinek a lezárása, amint hangsúlyoztam is, azóta egyetlen elnökség nem tudott az asztalra ilyen eredményt letenni. Hát, akkor miről beszélünk?! Ön meg akarja kérdőjelezni egy ilyen sikeres magyar elnökségnek az eredményeit? Hát, mutasson egy olyan tagállamot, amelyiknek sikerült lezárni a tárgyalási fejezeteket! Hát… [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén két percre kért szót Zsigó Róbert képviselő úr, Fidesz. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök asszony. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Csak azért szólok hozzá az utcán másképpen fogalmaznának erről az emberek, de fogalmazzunk itt a parlamentben úgy , mert reagálni szeretnék Gréczy Zsolt sértő és igaztalan mondataira. Maradjunk annyiban, tisztelt képviselő úr, hogy igenis önök és az önök európai parlamenti képviselői, sőt még talán az árnyékkormányuk vezetője is azon dolgoznak, hogy a Magyarországnak jogosan járó európai uniós pénzt Magyarország ne kapja meg, hogy a magyar embereknek járó és a településeknek járó uniós pénzt ezek az emberek és a települések ne kapják meg. Lehet itt ködösíteni, de ez a valóság. Amellett pedig emlékeztetném önt arra, amikor ilyen nagy vehemenciával oktat ki minket sok mindenből, hogy önök a kormányzásuk alatt ezt az országot a csőd szélére vitték, a költségvetés romokban volt, ezt nyugodtan elmondhatjuk, a családok, az önkormányzatok és az állam el volt adósodva, és most ön vádol minket olyanokkal, amiket itt az előbb elmondott, ráadásul nem is akármilyen stílusban. Az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy van itt egy ügy az Országgyűlés asztalán, amelyben még akár össze is foghatnánk, és még akár ki is állhatnánk közösen Magyarország érdekei mellett, ugyan ez önökre mostanában, az elmúlt években nem jellemző. Úgy látom, hogy ezt a lehetőséget sem használják ki azért, hogy a magyar emberekért, a magyar emberek érdekéért dolgozzanak. Sajnáljuk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén két percre jelentkezett Gréczy Zsolt képviselő úr, DK. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Egyrészt tipikus politikai hiba azt mondani egy kormány részéről, hogy amit ő mond, az a magyar érdek. Én meg azt gondolom, hogy ez a magyar érdek. Amikor nem önök kormányoztak, akkor azt mondta volna az akkori kormánypárt önökre, hogy önök elárulják a hazát, és nem a magyar érdeket képviselik? Fejezzék már be ezt, hogy állandóan azt mondják, hogy aki nem önökkel ért egyet, az nem a magyar érdeket képviseli! Ez egy hazugság! Az is hazugság, hogy a DK európai parlamenti képviselői azért dolgoznak, hogy Magyarország ne kapja meg az uniós forrásokat; mondom, Orbán Viktor volt az egyetlen ilyen személy, aki ezen fáradozott. De igen, Magyarország kapja meg a lehetőséget, hogy az Unió soros elnöke legyen, mert ez egyébként jár is minden európai uniós országnak. Én azt mondom, hogy az Orbán-kormány jelenleg se diplomáciai, se gazdasági, se politikai erejét tekintve egyszerűen nem alkalmas rá, egyszerűen mindenkivel összevesztek önök. Hát, nincs ember, aki jószerivel a magyar miniszterelnök köszönését fogadná! Mikor volt itt a parlamentben utoljára német kancellár, francia elnök vagy brit miniszterelnök? Tehát azért mondom, hogy nem ilyen egyszerű ez. Egyébként Juhász Hajnalkának szeretném megjegyezni, hogy az ízetlen megjegyzéséhez csak annyit teszek hozzá, hogy a Nemzeti Nyomozó Iroda megállapította, hogy én egy bűncselekmény áldozata vagyok, az önök újságjai pedig több százezer forint, sőt több millió forint kártérítést fizettek nekem azokért a hazugságokért, amelyekre maga itt utalgat. Úgyhogy legyen szíves, szégyellje magát! Egyébként gratulálok a gyermekéhez, örülök neki, egészséget és boldogságot kívánok, de ne tereljen ide olyan dolgokat, amelyeknek ehhez semmi köze nincs, jó!? Köszönöm szépen a figyelmet.
Normál időkeretben kért szót Nacsa Lőrinc képviselő úr, így ő következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök asszony. Azért normál időkeretben, mert kétszer nem lehet kétpercest nyomni egy körben a KDNP részéről. Nem élek vissza a türelmükkel, államtitkár úréval sem. Gréczy képviselő úrnak szeretném jelezni, hogy önök 2011-ben is támadták a magyar elnökséget, Gyurcsány Ferenc rombolónak nevezte akkor még az MSZP Táncsics Alapítványának kuratóriumi elnökeként. Nem tudom, ezek a szavak még mondanake önnek valamit, a köpönyegforgatás előtt meg amikor azt az időszakukat élték, hogy éppen MSZP-snek címezték magukat, akkor volt ez. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Hogyan érkeztünk 2011-ben a soros magyar EU-elnökségre? Úgy, hogy 2010 áprilisában a magyar választók úgy döntöttek, hogy azt a végtelenül romboló, erkölcstelen és korrupt rendszert leváltják, amit maguk képviseltek, aminek Gréczy Zsolt is lelkes építője volt 2010 előtt; amikor Gyurcsány Ferencék kilopták a nemzeti vagyont, odaadták, a nemzeti vagyonból nemes egyszerűséggel MSZP-s magánvagyont csináltak. Ekkor egy rossz gazdasági helyzetben, egy elképesztően mély morális válságban kellett megszervezni nagyon-nagyon rövid idő alatt egy 2011-es, kifejezetten sikeres magyar uniós elnökséget. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy ez egy bravúr, hogy egy ilyen nehéz helyzetben, egy ilyen mély gödörben lévő országban ilyen rövid idő alatt egy olyan elnökség lett, amelynek az ideje alatt, tisztelt képviselő úr, hat hónap alatt ismerjük az európai uniós döntéshozatal idézőjelbe tett gyorsaságát, ismerjük a túlbürokratizált rendszerét az uniós intézményeknek , ebben a hat hónapban 103 ügy zárult le. Ebből 43 az Európai Parlamenttel közös rendes jogalkotási eljárás keretében, 20 első olvasatban le tudott zárulni, 6 második olvasatban, egy pedig harmadik olvasatban, valamint 60 darab tanácsi és elnökségi következtetést fogadott el az Európai Unió ez alatt a hat hónap alatt, tisztelt képviselő úr. Semelyik másik ország nem tud felmutatni ilyen impresszív számokat a saját soros elnöksége keretében. És mindezt akkor, amikor éppen az ország próbálta volna összeszedni magát abból a sokkból, amit önök okoztak a 12 százalékos munkanélküliséggel, az elképesztően nagy költségvetési hiánnyal, a megnövekedett államadóssággal és a tönkretett gazdasággal. Az a helyzet, tisztelt képviselőtársam, hogy szemenszedett hazugság, amiket ön itt összehord ezekről a kérdésekről, és sajnálom, hogy megint nem érdekelt abban, hogy egy nemzeti sikertörténet jöjjön létre a 2024 második félévi magyar uniós soros elnökségből. Megint nem érdekelt! Fenyegetőzhet itt, meg kiabálhat velünk, meg mondhatja azt, hogy mi miért mondjuk, hogy ez a nemzeti érdek. Szerintünk nemzeti érdek az, és minden józan ész megfontolása alapján nemzeti érdek az, hogy ez az uniós elnökség jól sikerüljön. És erre ön azt mondja, hogy ön igazából nem érdekelt ebben [[Gréczy Zsolt: Sosem mondtam ilyet!]] , mert ön ezt támadja, ön kifordítja. Tudja, önök azt fogják csinálni, már most tudjuk, hogy majd árnyék-sajtótájékoztatókat vagy miket fognak összehívni, és árnyéktájékoztató keretében az ideérkező uniós kormányfőknek hazugságokat fognak elmondani Magyarországról. Hát, önök ezt csinálják mindennap Brüsszelben, az ön árnyék-miniszterelnöke, az ön haverjai ott az Európai Parlamentben, akik mellől, a frakciójukból naponta visznek el bilincsben valakit, mert bőröndben viszi a készpénzt haza a különböző korrupciós ügyekben. Az önök frakciójából, a szocialista frakcióból, amelynek Dobrev Klára a parlamenti alelnöke volt! Dobrev Klára barátait viszik el mindennap börtönbe, mert bőröndökben viszik haza a készpénzt. [[13.00]] Egy ilyen európai uniós helyzetkép alapján én azt gondolom, hogy az Európai Uniónak igenis jobb belátásra kell térnie. Azt a szocialista magatartást, amit önök itt mindig tanúsítanak tudjuk, hogy előbb-utóbb mindig kifogynak mások pénzéből , ezt az európai uniós magatartást félre kellene tenni. Egy uniós elnökség két dologra is való. Egyrészt meg tudjuk mutatni hazánk szervezettségét, fejlődését, azokat a témákat, amelyeket mi fontosnak tartunk, és amelyeket a zászlónkra szeretnénk tűzni. 2011-ben a romastratégiát elfogadták az Unió soros elnöksége alatt, a magyar elnökség alatt, tisztelt képviselőtársam, az egész európai romastratégiát, ami alapján a felzárkózás folyamata, az integráció folyamata folyamatosan zajlott az elmúlt években is. Meg tudjuk mutatni az értékeinket, ki tudjuk tűzni azokat a célokat, amiket fontosnak tartunk. Van vitánk az Európai Unióval? Persze, hogy van! Nem Brüsszel ellen van vitánk, hanem Brüsszelért van vitánk, tisztelt képviselő úr, azért, hogy az Európai Unió visszatérjen ahhoz az úthoz, ami igazából helyesnek bizonyult, és ami az erős nemzetállamok jó és szoros együttműködését jelentette a múltban. Csak nem akarunk elmozdulni az önök lázálmos, teljesen felesleges európai egyesült államok víziója felé, ami nem járna mással, mint tömeges migrációval, háborúval és rengeteg kockázattal. És az a helyzet, tisztelt képviselőtársam, hogy igen, mi ezt nemzeti érdeknek nevezzük, azért, mert ez az. Jó lenne, hogyha végre ön is beállna ebbe a sorba! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk a vitát. Ismételt felszólalásra következik Gréczy Zsolt képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Természetesen a Demokratikus Koalíció abban érdekelt, mert már megint megy a csúsztatás meg a hazudozás, hogy Magyarország sikeres tagja legyen az Európai Uniónak, és olyan elnöksége legyen abban a félévben, olyan elnökséget biztosítson Magyarország, amelyik Magyarország jó hírnevét öregbíti. Én annyit állapítottam meg, és ez természetesen igaz, hogy ma Magyarország erre a feladatra sem a diplomáciai kapcsolatait, sem politikai kapcsolatait tekintve nem alkalmas. Egyébként amikor Nacsa képviselő úr azt mondja, hogy köpönyegforgatás, hát, nem én ülök egy frakcióban azokkal, akik a Trianon szóra kivonultak a parlamentből, meg azt mondták, hogy térdre, imára csuhások; ön ül ezekkel az emberekkel egy frakcióban, meg azokkal is, akik Soros György ösztöndíján tanultak és kaptak diplomát, most pedig Soros-plakátok lepték el az országot. Azt gondolom, köpönyegforgatás ügyében nem érdemes a Fidesznek vagy a Fidesz környékén senkinek semmit a szemére vetni. Tehát a Demokratikus Koalíció azt szeretné, ha Magyarország sikeres elnökségi ciklust képviselne az Európai Unióban, csak erre az Orbán-kormány nem alkalmas. Nem Magyarország nem alkalmas arra, hogy megfelelő elnökségi ciklust képviseljen, hanem az Orbán-kormány nem alkalmas rá. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kérdezem, hogy rendes felszólalásra jelentkezike még valaki. [[Nincs ilyen jelzés.]] Nem. Akkor a kettőperces kört nyitjuk meg. Gréczy Zsolt képviselő úr következik… [[Gréczy Zsolt: Ez volt az, köszönöm.]] Nem, köszönöm szépen. Akkor kérem majd törölni a képviselő urat [[Derültség és közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Csak a felszólalását…]] a kétperces felszólalók közül. Zsigó Róbert képviselő úr következik a Fideszből.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem akarom sem az Országgyűlés, sem államtitkár úr idejét rabolni, nem is szeretném kihasználni a két percet. Gréczy képviselő úr korábban azt mondta, hogy ne hozzunk ide olyanokat, amik nem ide valók. Aztán kétszer két percben felszólalt, és idehozott olyanokat, amik nem ide valók. Mindegy, lelke rajta, képviselő úr. Önök folyamatosan Európáról papolnak, meg arról, hogy milyen jó a demokrácia. Halkan jegyzem meg, hogy amikor önök voltak kormányon, akkor valóban az volt a helyzet, hogy önök nem mondták ránk, hogy mi nem a magyar emberek érdekében dolgozunk, egyszerűen csak fogták magukat és a békés tüntetők közé lövettek. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból: Így van!]] Kardlapoztak és a saját népükre támadtak, ez volt az önök demokráciája, tisztelt képviselő úr! És nem véletlenül mondja azt a magyar emberek többsége, hogy önök az elmúlt 12-13 esztendőben igenis még egyszer sem álltak ki a magyar emberek érdeke mellett; ez volt eddig is, és úgy látom, ez lesz ezután is. Mi azon dolgozunk, hogy elfogadjuk ezt az előterjesztést, és azon dolgozunk, hogy az a következő ciklus, amikor Magyarország tölti be az EU soros elnökségét, az legalább olyan sikeres legyen, mint a 2011-es volt. [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] Ebben az emberek továbbra is számíthatnak ránk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ezzel a kettőperces felszólalók körét is kimerítettük. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Most megkérdezem Répássy Róbert államtitkár urat, hogy kíváne a vitában elhangzottakra válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Nagyon nehéz elkerülni azt a hibát, hogy minden provokációra válaszoljunk, márpedig elég sok minden hangzott el, amire a kormány részéről is lehetne válaszolni. Én szeretném leszögezni, hogy ennek a törvényjavaslatnak az a célja, hogy Magyarország egy sikert érjen el az Európai Unió soros elnöki feladatainak ellátásával, tehát az a célunk, hogy Magyarország sikeres legyen. Aki ezt a sikert támogatja, az támogatja ezt a törvényjavaslatot, és támogatja Magyarország európai uniós elnökségi feladatainak ellátását. Ez ilyen egyszerű, nem kell ezt bonyolítani. Természetesen eltérhetnek a különböző nézeteink az Európai Unióról, az ukrán-orosz háborúról, ezek mind eltérhetnek, de ebben a törvényjavaslatban csak arról van szó, hogy legyen egy sikeres elnökség. Ennek az eszközeit szeretné megteremteni a kormány, és azt kéri az Országgyűléstől, hogy ezt támogassa. Tehát én azt kérem az ellenzéki képviselőktől, hogy fontolják meg, el is hangzott olyan ellenzéki felszólalás ezt köszönöm szépen , hogy minden fenntartásuk ellenére, de támogatják a törvényjavaslatot, mert azt mondják, ez egy olyan cél, hogy a siker érdekében ezt el kell fogadni. De Gréczy képviselő úr, nem tudom szó nélkül hagyni egy mondatát. Egy mondata szerintem nagyon fájó volt annak, aki figyelte ezt a mondatot. Azt mondta a törvényjavaslat értékeléseként, hogy megpróbálnak úgy viselkedni, mintha Magyarország normális kultúrország lenne. Tisztelt Képviselő Úr! Ez az őszödi beszéd szellemisége. Emlékszik, hogy mit mondott Gyurcsány Ferenc a saját országáról, a saját hazájáról? Emlékszik? nem akarom ideidézni ezeket a szavakat. Ez pontosan ugyanaz; amit ön gondol Magyarországról, az pontosan ugyanaz, amit Gyurcsány Ferenc kimondott az őszödi beszédben. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból: Így van!]] Nos, az a helyzet, hogy ezt mindannyiunk nevében szeretném visszautasítani, és arra kérem önöket, hogy a legnagyobb viták közepette se bántsák a saját hazájukat ilyen mondatokkal. Magyarország normális kultúrország, és ez a törvényjavaslat megfelelő ehhez a szinthez. Ehhez a normális kultúrország szintjéhez megfelelő mindaz, amit teszünk az országunk érdekében. És azt kérem önöktől egyszer Varga Judit miniszter asszony idézte , hogy ne gyűlöljék jobban az ellenfeleiket, mint amennyire az országukat szeretik, mindig a hazaszeretetet helyezzék előtérbe; ne gyűlöljék annyira az ellenfeleiket, ne tévesszék szem elől, hogy mi a célja ennek a törvénynek, és mi a cél az Európai Unió soros elnöki tiszte ellátásának érdekében. Kérem, tisztelt képviselő úr, úgy mint az ellenzék vezető pártjának egyik képviselőjét, tolmácsolja a pártjában, hogy az Európai Unió soros elnöksége közös ügyünk. Ez olyan már elhangzott ez a másik esemény , mintha az olimpiai felkészülésnek úgy indulna neki valaki, hogy azzal bántja az olimpiai résztvevőket, hogy úgysem képesek jól dolgozni, úgysem képesek ellátni azt a szép küldetést. Nos, az Európai Unió soros elnöki feladatai is meglehetősen jó és fontos célnak bizonyulnak. Nem önmagában az Európai Unió politikája attól függetlenül még bírálható, és még számos kifogást fogunk találni az Európai Unió intézményeinek a véleményében, de úgy hiszem, hogy ezt a magyar feladatot jól kell ellátnunk, és a kormány kéri az Országgyűlést, hogy ehhez adjon meg minden segítséget. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság Kormánya közötti katonai keretmegállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. [[13.10]] A kormány-előterjesztés T/3268. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Vargha Tamás miniszterhelyettes úrnak, a Honvédelmi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Törökország hazánk kiemelt stratégiai partnere, a két ország közötti kapcsolatok a kölcsönös tiszteleten alapulnak. Ezt a két nép és a két nemzet közötti rokonszenvet és megbecsülést rögzítette 1923. december 18-án a Török Köztársaság és a Magyar Királyság között megszületett barátsági szerződés, amely száz év távlatából visszatekintve is időtálló, a kétoldalú elismerésre és bizalomra épülő kapcsolat maradt. Törökország hazánk egyik legfontosabb, kulcsfontosságú stratégiai partnere, amely a szövetségi rendszerből fakadó együttműködésre, valamint a kiváló kétoldalú katonai kapcsolatokra is épül. Törökország fontos szövetséges a terrorizmus elleni fellépés terén, és alapvető szerepe van a régió, valamint az európai biztonság szavatolásában, továbbá Európa migráció elleni védelmében. Magyarország el is ismeri Törökország ez irányú erőfeszítéseit. Nagyra értékeljük a török hozzájárulást a magyar vezetésű eVA fokozott éberségi harccsoport tevékenységéhez, és mindkét fél fontos gyakorlatokon kölcsönösen részt is vesz. Székesfehérvár országgyűlési képviselőjeként szeretném megemlíteni, hogy a Székesfehérváron települő NATO-parancsnokságok kézzelfogható példái annak a szerepvállalásnak, amivel Magyarország a NATO kollektív védelmi feladataihoz sikeresen hozzájárul, és ebben is Törökország az egyik fontos partnere. A védelmi együttműködésünk egyik fontos pillére a magyar-török kétoldalú kapcsolatoknak, amelyekben intenzív fejlődés indult meg az utóbbi években. Törökország egy megkerülhetetlen regionális tényező mind a gazdaság, mind az energiaelosztás területén, stabilitása nemcsak a közvetlen régió biztonságát jelenti, hanem Európa biztonsága szempontjából is kiemelten fontos. Gondoljunk csak az ukrán-orosz háborúban folytatott békítő szerepére Törökországnak, amely, azt hiszem, megkérdőjelezhetetlen eredmény az elmúlt időszakban. A török haderő a NATO szövetségének második legnagyobb hadereje, amely kiváló tapasztalatokat szerzett a térségében lévő műveleti területeken. Ankara az elmúlt évtizedekben jelentős összegeket költött saját hadiipara fejlesztésére, amelyek közül számos eszköz ma már világszínvonalú. A páncélozott harcjármű különböző platformokkal történő felszerelésével létesített kaposvári gyár előrevetíti a védelmi ipar területén lévő szoros együttműködésünket, amelyben további lehetőségeink vannak, és ezeket a lehetőségeket szeretnénk és fogjuk is fejleszteni. A kapcsolatok dinamikus fejlődésének fenntartása érdekében 2023 nyarától két főre növeljük az Ankarában állomásozó katonadiplomaták számát is. Ennek a törvényjavaslatnak az a célja, hogy Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság kormánya közötti katonai keretmegállapodást kihirdethessük. 2020. november 9-én érkezett megkeresés a török fél részéről, hogy szeretnének egy új katonai keretmegállapodást kötni országunkkal, amely hatálybalépésével felváltaná az 1995. október 25-én aláírt, a két fél közötti katonai kiképzést és hadiipari együttműködést érintő egyezményt. Magyar részről a kormány a keleti nyitás politikájával összhangban folytatja a védelmi ipari együttműködést Törökországgal, amely megfelelő alapot fog biztosítani a katonai kapcsolatok további fejlesztéséhez. Ezen fejlesztések kiemelt programjai a közös kiképzések és a gyakorlatok, valamint az információ- és a tapasztalatcserékben rejtező potenciál teszi indokolttá az általános keretmegállapodás megkötését. Ennek a megállapodásnak fő célja, hogy keretet biztosítson a felek közötti kapcsolatoknak, fejlessze és hozzájáruljon a felek közötti együttműködéshez. A megállapodás 30 nappal az utolsó olyan írásbeli értesítés kézhezvételének napját követően lép majd hatályba, amellyel a felek diplomáciai úton értesítik egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárásaik befejezéséről. Ez tehát az a javaslat, ami önök előtt fekszik. Kérem, hogy támogassák szavazatukkal a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Fazekas Sándor képviselő úr, aki felszólalását itt az emelvény szószékéről mondja el. Megvárjuk, amíg képviselő úr fölérkezik a szószékre. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Magyarország és Törökország között fennálló kétoldalú kapcsolatok szilárd alapokon nyugszanak, kölcsönös bizalmon alapulnak, emellett rendszeresek a magas szintű találkozások is. Magyarország és Törökország jövőre ünnepli a diplomáciai kapcsolatok felvételének századik évfordulóját. Ez egy nagyon jeles esemény lesz. A közelmúltban a fennálló jó kapcsolat egy szomorú okból is mélyült: a török kormány képviselői elismeréssel szóltak a magyar mentőcsapatok földrengés utáni gyors megérkezéséről, hősiességéről, nagy létszámáról. Ezenfelül hálával fogadták és fogadják Magyarország adományait is. A Magyarország és Törökország közötti, a hadügyeket érintő párbeszédet napjainkban az orosz-ukrán háborúhoz való viszonyunk keretezi. Jelen esetben mindkét fél békepárti, egyetértésben szorgalmazzuk a mielőbbi tűzszünetet, valamint a béketárgyalások azonnali megkezdését. Törökország az elmúlt időszakban közvetítőként is szerepet vállalt a konfliktus rendezésében. Fontos közös pont, hogy mind Törökország, mind Magyarország humanitárius segítséget nyújt Ukrajnának. Az orosz-ukrán háborún túl azonban az előttünk fekvő törvényjavaslat is fontos pillére azon elkötelezettségnek, hogy a NATO 360 fokos, vagyis minden oldalról érkező fenyegetéseire is gyors és hatékony katonai választ kell adnunk, ha az bekövetkezne. Törökországban rég fennálló probléma a terrorfenyegetettség, amely elleni küzdelemben elismerően mondhatjuk, hogy élen jár déli partnerünk, mi pedig sajnos egy háború sújtotta ország közvetlen szomszédságában éljük mindennapjainkat. Szomorú tény, hogy a kárpátaljai magyarság közvetlen elszenvedője ennek a háborúnak. Visszatérve a közös török-magyar hadügyi együttműködéshez, egyetértünk a Nyugat-Balkán stabilitásának fontosságában is. Magyarország katonai erővel van jelen a NATO legnagyobb szárazföldi missziójában, a KFOR-ban. A közelmúltig ezt magyar parancsnok irányította, egy év múlva pedig Törökország fogja a vezetést átvenni Olaszországtól. A két ország hadserege kiemelt területeken működik együtt. Az ukrajnai háború kezdete óta szinte azonnal a NATO keleti szárnyának megerősítésére Magyarország egy harccsoportot állított fel, amelynek Törökország is tagja. Emellett a NATO parancsnoki struktúrájába illeszkedő, Székesfehérváron működő többnemzeti parancsnokság is török részvétellel működik. Magyarország 2017 óta történetének egyik legnagyobb haderőfejlesztését hajtja végre, ennek részeként az elavult technológiát NATO-kompatibilis, modern eszközökre cseréljük. Ezen fejlesztésben számítunk a török védelmi ipar termékeire is, így a török alapokra épített, többcélú, moduláris, páncélozott Gidrán harcjárműre, amelyből tíz már a Magyar Honvédségnél teljesít szolgálatot. Ez is elősegíti a Magyar Honvédségben megkezdett kultúraváltást, amelynek célja, hogy szükség esetén modern, bátor, innovatív, magas színvonalú haderő védje Magyarországot és az ország állampolgárait. [[13.20]] Az előttünk fekvő törvényjavaslat előzménye a török fél 2020. november 9-én érkezett megkeresése, amely szerint szeretnének egy új katonai keretmegállapodást megkötni, amely hatálybalépésével felváltaná az 1995. október 25-én aláírt, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Török Köztársaság kormánya között a katonai képzést és a hadiipari együttműködést érintő egyezményt. Magyar részről a kormány keleti nyitási politikájával összhangban a török féllel megkezdett védelmi ipari együttműködési kezdeményezések, közös kiképzések és gyakorlatok, valamint információk és tapasztalatcserék lehetőségei indokolttá tették az általános keretmegállapodás megkötését, amely megfelelő alapot biztosít a katonai kapcsolatok további fejlesztéséhez. Ebből következik, hogy a Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatni fogja a szóban forgó törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Gréczy Zsolt képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Rendkívül fontos ez a téma, amely most az Országgyűlés napirendjén szerepel, és nagyon fontos, hogy Magyarország megbecsült tagja legyen az észak-atlanti szövetségnek, amelynek 2001 óta vagyunk tagjai [[sic!]] , és a rendszerváltás egyik fontos célkitűzése volt a ’89-90-es forduló idején, hogy Magyarország az Európai Unió mellett a NATO-nak is tagja legyen. Törökország az egyik legfontosabb részese az észak-atlanti szövetségnek, így természetesen fontos, hogy Magyarország és Törökország katonai együttműködése megfelelő legyen és fejlődőképes legyen. Néhány megjegyzést azonban muszáj tennem az ügyben, hogy Magyarország helyzete a NATO-ban sem tűnik már különösebben stabilnak, hiszen elég megnézni, hogy hogyan akaszkodott össze a magyar diplomácia, mondjuk, az Egyesült Államokkal, az észak-atlanti szövetség legerősebb haderejével. Azt is látni kell, hogy úgy tűnik, ez a magyar-török együttműködés nemcsak erre a harcászati fejlesztésre és a partneri együttműködésre tér ki, hanem az észak-atlanti szövetség bővítésének struktúrájára is. Hiszen valamilyen furcsa és rejtélyes oknál fogva történt meg az a helyzet, hogy Törökországnak az lett az álláspontja egy-két héttel ezelőtt, hogy Finnország csatlakozását támogatja, Svédországét pedig nem, és egyszer csak az lett a vége, hogy a magyar álláspont pont ugyanaz lett, mint a török álláspont. Sajnos, ez a fajta megosztottság senki másnak nem érdeke, mint Vlagyimir Putyinnak, aki próbálja késleltetni, hogy minél később valósuljon meg a NATO-bővítés. Egyébként hozzáteszem, ha Putyin nem robbantja ki ezt a háborút, akkor valószínűleg Svédországnak és Finnországnak eszébe sem jutott volna a békés semlegesség után, hogy úgy próbálja megvédeni a hazáját a jövőben egy esetleges orosz agressziótól, hogy csatlakoznak ehhez az észak-atlanti szövetséghez. Egyébként pedig a Demokratikus Koalíciónak az az álláspontja, szégyen, hogy Magyarország nem szavazta meg már Svédország NATO-csatlakozását is. NATO-tagországként Magyarországnak az az érdeke, hogy minél inkább bővüljön ez a szövetség, és Svédország és Finnország ezt a szövetséget természetesen messzemenően erősítené. Még egy megjegyzést hadd tegyek! Előfordult az utóbbi hónapokban az ezzel kapcsolatos hírekben, hogy például Kaposvárra érkezik ilyen típusú haderőfejlesztés. Éppen meg is történt a bejelentés már 2021-ben, hogy ez ott meg fog valósulni, de azóta egy kapavágás sem történt Kaposváron, ahol nyilván azok, akik mennének dolgozni egy ilyen üzembe, ott várják ezt a lehetőséget. Végezetül annyit tennék hozzá, ahhoz, hogy Magyarország megfelelő tekintélyt vívjon ki magának a NATO-n belül, ahhoz az Európai Unióhoz való viszonyunkat is normalizálni kellene. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Mindjárt reagálnék majd Gréczy képviselő úrra is, mert tegnap volt a másodolvasatos vitája a finn és a svéd NATO-csatlakozásnak, nem ma ő úgy értelmezte, hogy ez ma van, csak erről beszélt, persze a törökökről kevésbé, arról a megállapodásról, ami ebben a törvényben van , meg volt egy általános vita is a finn és a svéd NATO-csatlakozásról, tegnap Finnországét meg is szavazta Magyarország. A törökök elég nagyok és elég ügyesek ahhoz, hogy megvédjék a saját álláspontjukat, de a képviselők nem mondtak olyat, hogy nem támogatják Svédország NATO-tagságát. [[Gréczy Zsolt közbeszól.]] Nem mondtak ilyet, tehát ön egyszerűen nem mond igazat. Ha jól értjük a híreket, akkor feltételekhez szabták ezt az egészet. De hogyan is csodálkoznánk annak a Gyurcsány-pártnak a képviselői felszólalásán, amelyik pártelnök miniszterelnökként tudatosan leépítette és tönkretette a Magyar Honvédséget?! Hogyan is hihetnénk bármit Gréczy Zsoltnak, amikor a vas árában eladták a páncélozott járműveket, Iraknak olyan fegyvereket ajándékoztak, amik aztán az Iszlám Államnál kötöttek ki, amikor tudatosan leszerelték, leépítették a honvédség különböző képességeit, amikor csökkent a honvédség létszáma is, és amikor folyamatosan kivonták az összegeket a Magyar Honvédség fejlesztéséből, nem pedig bővítették, mint ahogy most látjuk! [[Zsigó Róbert: Így van!]] Azt gondolom, hogy a 2002-2010 közötti kormányok történelmi bűne, hogy meggyengítették és a NATO egyik leggyengébb haderejűvé tették a magyar hadsereget. Pont ezért indult el 2010 óta a hadsereg fejlesztése. Például csak az idei évben 50 százalékkal többet költünk haderőfejlesztésre, mint a tavalyi évben nem mint 2010-ben, hanem mint a tavalyi évben , idén elérhetjük a védelmi kiadások GDP-arányos 2 százalékát, ami NATO-elvárás, folyamatosan erősödik képességben is, technológiában, technikában és emberállományban is a Magyar Honvédség. Tisztelettel és köszönettel tartozunk a magyar katonáknak akár a nemzetközi missziókban, akár itthon, akár a migrációs nyomás megfékezésében, a határok védelmében, akár most, a háborús helyzetben lévő készenlétben is, de azt gondolom, akár beszélhetnénk az elmúlt 13 évből árvizekről, vörösiszap-katasztrófáról, ahol a rendvédelmi szervekkel együtt, a rendőrökkel együtt nagy helytállást tanúsítottak a magyar katonák. Köszönet érte. Kár, hogy önök aprópénzért kiárusították a fegyvereinket, a technológiáinkat, és ilyen módon elkótyavetyélték a honvédség eszközeit. Szerintünk ezt nem kellett volna. Na de az előttünk lévő törvényjavaslatnak mi is a célja? Az a célja, hogy a Magyarország és Törökország közötti katonai megállapodást parlamenti eszközökkel is ratifikálja. Ennek az új katonai keretmegállapodásnak a megkötését a török fél kezdeményezte 2020-ban, felváltva ezzel a korábbi, még 1995-ben megkötött magyar-török bilaterális katonai képzést és a hadiipari együttműködést érintő egyezményt. Az ilyen típusú kétoldalú megállapodásokat érdemes és talán szükséges is időről időre felülvizsgálni, reagálva az 1995 óta eltelt változásokra, tapasztalatokra. Azt láthatjuk, hogy nagyon sok változás történt 1995 óta a világunkban: megváltozott az európai biztonsági helyzet különböző módon, 1995 óta például a NATO-ban szövetségesek is vagyunk Törökországgal, egészen más kihívásokra kell most reagálni. Mi ennek megfelelően a KDNP részéről üdvözöljük Törökország kezdeményezését, hiszen Magyarország és Törökország között szoros kapcsolat áll fönn, katonai szövetségesek vagyunk a NATO-ban, és Törökország az Európai Unió hivatalos tagjelöltje is. A hazánk és Törökország közötti kapcsolatot jellemzi az is, hogy a februári törökországi és szíriai földrengés után a magyar mentőalakulatok azonnal, az elsők között érkeztek a helyszínre. Magyarország 167 magyar szakembert küldött Törökországba 29 mentőkutyával, akik 35 ember életét tudták megmenteni. Ezt követően 120 tonna egészségügyi orvosi felszerelést szállított le hazánk a török egészségügyi ellátórendszer működőképességének támogatása érdekében. Továbbá Magyarország biztosítja a szükséges anyagi forrásokat a szír ortodox egyház Szent Péter- és Szent Pál-templomának újjáépítéséhez is a törökországi városban. (Dr. Tiba Istvánt a jegyzői székben Gelencsér Attila váltja fel.) Magyarország és Törökország között élénk, dinamikus gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok vannak. 2022-ben rekordot döntött a kétoldalú kereskedelmi forgalom, és immár csaknem száz török cég közel 2200 embert foglalkoztat Magyarországon. Törökország a régió stabil, megbízható regionális nagyhatalma fejlett, erős hadseregével, mely kulcsszerepet játszik az illegális migráció feltartóztatásában is a balkáni útvonalon, ezért a KDNP-frakció támogatja a Magyarország és Törökország közötti katonai keretmegállapodás kihirdetését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A következő felszólaló az MSZP képviseletében Gurmai Zita képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó. [[13.30]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Magyarország és Törökország katonai együttműködése nem új fejlemény, NATO-tagállamként korábban és most is szövetségesi kapcsolatban van a két ország hadereje, emellett jelenleg is kétoldalú megállapodások is erősítik a két ország katonai együttműködését. A katonai képzésről, ahogy ezt államtitkár úr is említette, és a hadiipari együttműködésről szóló egyezményt még ’95-ben, azaz a Horn-kormány idején írta alá a két ország kormánya, egyébként Keleti György volt akkor a honvédelmi miniszter. [[Nacsa Lőrinc: Hála istennek, már nem!]] A katonai szövetségi rendszerek szempontjából Törökország a NATO egyik meghatározó katonai ereje, azaz a nyugati szövetségrendszer része. Ekként fontos partner, ami amellett is igaz, hogy egyes kérdésekben Törökország a szövetség többi tagjától különböző álláspontot képvisel. A NATO-szövetségesekkel való katonai együttműködés folytatása és mélyítése üdvözlendő, ezért minden olyan két- és többoldalú megállapodás támogatandó, amely ezt a célt szolgálja. Az Országgyűlés elé terjesztett katonai keretmegállapodás ennek a kritériumnak megfelel, ezért az MSZP támogatni fogja a török-magyar katonai keretmegállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot. Itt is szeretném még egyszer megköszönni mindazoknak, akik a török földrengés kapcsán segítettek, nyilván nemcsak a kormány, hanem számos civil társunk is. Nyilvánvaló, hogy ez egy nagyon-nagyon durva „támadás” volt az ott élők ellen, borzasztó állapotok voltak, de azt gondolom, hogy készen álltak a magyar kormány és a civilek is arra, hogy mindenben segítsenek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Mi Hazánk képviselőcsoportjából Novák Előd képviselő úr a vezérszónok. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország Kormánya és a Török Köztársaság kormánya közötti katonai keretmegállapodás kihirdetéséről szóló, 25 oldalas törvényjavaslatot konstruktív ellenzéki pártként támogatja a Mi Hazánk Mozgalom. Milyen jó lenne, ha legalább szökőévente egyszer a kormánypártok is támogatnának valamilyen ellenzéki javaslatot, vagy legalább válaszolna például a honvédelmi miniszter a feltett kérdéseinkre a mellébeszélés helyett! Ami a törökökkel való viszonyunkat illeti, maga a Mi Hazánk Mozgalom elnöke, Toroczkai László és Dúró Dóra is nemcsak hogy megbeszélést folytatott a nagykövet asszonnyal, de a törökországi földrengés után segélyakciót is hirdettünk és szerveztünk, saját mozgalmunk kapacitásait is a szolgálatukba állítva. Azt gondolom, hogy a szolidaritásnak helye van az ilyen esetekben, és bizony helye van a katonai együttműködésnek tisztességes alapokon. Márpedig ez a keretmegállapodás egyenlő felek közötti szerződés, szemben a 2019-es amerikai-magyar megállapodással, amely kivonja az amerikai katonákat a magyar joghatóság alól például az itt elkövetett bűncselekmények esetén is. Ez meglehetősen nagy szégyene a többi pártnak, amelyek ezt támogatták. A törökökkel a Türk Tanács révén szorosabb a kapcsolatunk, de a törökök ez után a keretmegállapodás után sem állomásozhatnak a magyar hatóságok engedélye nélkül az országunkban, ahogy sajnos az amerikaiak továbbra is. Az egyezmény alapvetően a kiképzés területén fejlesztené a kapcsolatokat, a hadiipari együttműködés pedig kifejezetten kívánatos. A törökök modern és viszonylag olcsó haditechnikai eszközöket gyártanak. Nézzünk egy ugyanakkor fájó példát erre! Magyarország Kormánya nemrég bejelentette, hogy újabb páncélozott harcjárműveket kap a Magyar Honvédség, a török Gidránokat. Pedig néhány évvel ezelőtt nagy csinnadrattával jelentették be, hogy kifejlesztettek egy magyar könnyű péncélozottságú járműcsaládot, a Komondort. A Komondor felhasználási területei, páncélvédettsége, menettulajdonságai tekintetében és hasonlók függvényében hasonlít egyébként a Gidránokhoz. Hogy akkor miért nem a magyar harcjárműből rendelt végül a honvédség? Hát, nem indokolták hivatalosan, de beszédes volt, hogy csendben adtak néhány átalakított Komondort a tűzoltóságoknak. A Komondor-projekt egy nagyon jól kommunikálható és könnyen elsunnyogható projekt volt. A Komondor sajnos, mondjuk ki, nyomába sem ér a Gidránnak, a magyar Gamma vegyvédelmi felszereléseket árul, és kézzel összeraktak valamit, ezzel szemben a török Nurolnál és a török hadiiparban több évtizedes tapasztalat van, és a termékeiket tényleg harcokban használják. A csapatpróbákon a Komondor bármiféle hadi használatra teljesen alkalmatlannak bizonyult, nem véletlenül csináltak belőle lényegében tűzoltóautót; mondjuk, páncélozott tűzoltó, bár nem tudom, Magyarországon erre mi szükség van. Ezzel szemben a Gidrán a kategória legjobbja, Szlovákiában tíz különféle járművet felvonultató próbán a legjobbnak bizonyult. A Komondor gyártása sem lett volna ráadásul sokkal hazaibb, mint a Gidráné lesz, hiszen külföldről beszerzett részegységekből legózták volna úgymond össze. Viszont a valódi kérdés, hogy a honvédségnek szüksége vane egyáltalán ilyen számban ezen kategóriára, mely kimondottan expedíciós háborúk aszimmetrikus hadviselési viszonyaira lett optimalizálva. A leginkább járőrözésre használható alapverzió mellett tervezik, ugyebár, aknavető-hordozó, tüzérségi felderítő és hasonló változatok rendszeresítését is a honvédségnél. Viszont a Gidránnál sokkal fontosabb lenne a szintén tervezett Nomád rendszeresítése és hazai gyártása. A csekély csapatsűrűségünk mondjuk ki ezt lehetetlenné teszi mind a manőverező gépesített hadviselést, mind az összefüggő védelmi rendszeren nyugvó hadviselést. Jelenleg a gyors harcászati hadműveleti mozgékonyságon alapuló, a könnyű csapatokon nyugvó mobil hadviselés doktrínája biztosíthat eredményes, önálló honvédelmi tevékenységet. Tisztelt Országgyűlés! Így március 15e után néhány alapvetést még hadd szögezzek itt le! A Magyar Honvédség ne legyen az atlantista katonai szövetség feláldozható segédcsapata, a magyar nemzet számtalan fiát áldozta idegen érdekekért vívott háborúban. Itt az ideje e rossz hagyomány megszakításának. Ennek ellenére ma már sajnos csak a Mi Hazánk képviseli a pártok közül az 1848-as márciusi ifjak követelését, miszerint magyar katonáinkat ne vigyék külföldre, a külföldieket vigyék el tőlünk. Ellenezzük a Magyar Honvédség külföldi megszállásokban való részvételét is idegen érdekek szolgálatában. Az Afganisztánban, Irakban, Maliban és még ki tudja, hol szolgáló, jelenleg titkosított számban kiküldött honvédek által végrehajtott megszállásokra költött milliárdokból inkább vonzóbb itthoni javadalmazást és modernebb felszerelést, komolyabb hazai hadgyakorlatokat kellene biztosítani a honvédjeink számára. A külföldi szolgálatokat előtérbe helyező, moduláris rendszerű haderőfejlesztés helyett a haza védelmét önállóan ellátni képes honvédség összfegyvernemi tervezését szorgalmazza a Mi Hazánk Mozgalom honvédelmi programja. A miniszter úr írásbeli kérdésemre sajnos nem is tagadta azt az értesülésemet, hogy amely honvéd nem szeretne a hazáján kívül szolgálni, az alezredesinél magasabb rendfokozatot nem kaphat a honvédségben. Szégyelljék magukat ezért is! Beláthatatlan következményekkel jár az idegen haderők magyarországi állomásoztatása és hazánknak az orosz haderők célpontjává tétele. Az úgymond ideiglenesen hazánkban állomásozó NATO-csapatokkal miért teszi a kormány idegen felvonulási területté Magyarországot? A költői kérdés után és a válaszok sorozatos elmaradása után hadd rögzítsem megint, hogy a NATO-tagságunkból fakadó szerződéses kötelezettségünk csak arra volna, hogy egy tagállam megtámadása esetén működjünk közre annak védelmében, de Ukrajna nem NATO-tag. Ennek ellenére ilyen-olyan közvetett módon sajnos támogatják a háborúban való részvételünket is. A Mi Hazánk Mozgalom viszont ellenzi a kárpátaljai magyar nemzetrésszel szemben elnyomó politikát folytató soviniszta Ukrajna katonai támogatását, illetve az amerikai érdek kiszolgálását. Hogy mennyibe kerülnek a NATO-szerepvállalásaink, például a csúfos bukással végződött afganisztáni megszállás, vagy hogy hány magyar honvéd szolgál jelenleg idegen országokban szerte a világon? A Honvédelmi Minisztérium szerint ezek titkos információk, egy országgyűlési képviselő vagy egy magyar állampolgár ezt ne akarja megtudni. [[13.40]] Hát, ez meglehetősen nagy gyalázat, és ennek a titkosítási politikának a csúcsra járatása. Viszont mondjuk ki, hogy Magyarországnak felelőssége van abban, hogy függetlenség helyett sajnos idegen katonai felvonulási területté vált hazánk, fegyverszállítmányok mehetnek át rajtunk Ukrajnába, mondjuk, Románián és Szlovákián keresztül, hogy egy ilyen jogi kiskaput meghagyjon magának a kormány, és mondhassa azt, hogy Magyarországról Ukrajnába nem érkezik fegyverszállítmány, csak mondjuk, Magyarországról Szlovákiába érkezik fegyverszállítmány, hogy onnan aztán tovább menjen Ukrajnába, sőt most már vadászgépek is. Tulajdonképpen vadászgépekkel is segítjük sajnos ezt a háborút. Hivatalosan csak Szlovákia védelmét vállaltuk magyar Gripenekkel, miközben a szlovákok a saját vadászgépeiket adják Ukrajnának. Tehát ezt segíti elő ez a magyar kollaboráns honvédelmi politika. A Mi Hazánk Mozgalom viszont ellenzi Magyarország ilyen típusú részvételeit is a háborúban. Egy kormányhatározat szerint immár hazánk teljes területére engedélyezik a külföldi NATO-harccsoportok telepítését, az Ukrajnában zajló amerikai-orosz háborúra való reagálásként. Magyarország függetlenségének feladása, hazánk katonai felvonulási területté tétele viszont elfogadhatatlan, ezért szabad és semleges Magyarországot követel a Mi Hazánk Mozgalom, mert idegen haderőknek nincs helyük Magyarországon, mert Magyarország a magyaroké. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most kettőperces felszólalások következnek. Megadom a szót Gréczy Zsolt képviselő úrnak a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Néhány dolgot szeretnék csak rendbe tenni az elhangzottak kapcsán. Az egyik az, hogy itt elhangzik, hogy Gyurcsány-párt. Gyurcsány Ferenc a párt elnöke, a párt neve Demokratikus Koalíció. Én sem mondom a Kereszténydemokrata Néppártra, hogy Semjén-párt. Kicsit több tiszteletet! az egyik. [[Nacsa Lőrinc: Több tiszteletet? Derültség a kormánypárti sorokból.]] A másik az, hogy… [[Nacsa Lőrinc: Több tiszteletet Gyurcsánynak?]] Mondom, több tiszteletet! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Most Semjén Zsoltnak több tiszteletet, tegyem fel én is a kérdést? Na tehát, szóval, ez az egyik megjegyzésem. A másik megjegyzésem az, hogy a Gyurcsány-kormány idején Magyarország a NATO megbecsült tagja volt, és elismert szövetséges a NATO-ban és az Európai Unióban is. Tehát amiket itt önök összehordtak, hogy akkor micsoda károkozás történt, hát, a Magyar Honvédség részese volt a NATO-nak, és az akkori amerikai nagykövetről nem mondta azt a magyar diplomácia vezetője, hogy érdektelen, hogy mit mond az amerikai nagykövet, ugye, nem nagyon baráti, ha már NATO-szövetségesről beszélünk, Orbán Viktornak pedig a nagyköveti értekezleten Pressman nagykövet urat présembernek sikerült neveznie. Nyilván az Egyesült Államok elnöke vagy a Pentagon értesült erről a bizonyos megszólításról. Ha önök úgy gondolják, hogy ezek erősítik Magyarország megítélését a NATO-n belül, akkor szerintem önök alapvető tévedésben vannak. Magyarország NATO-kapcsolatai pontosan azért kezdenek ingataggá válni, mert az Európai Unióval is ingatagok a kapcsolataink, és egyébként Orbán Viktor volt az, aki Vlagyimir Putyintól megkérdezte idézem Orbán Viktort , hogy szeretnée Vlagyimir Putyin, ha Magyarország kilépne a NATO-ból. Azért azt gondolom, hogy ez a kifejezés, hát, hogy úgy mondjam, az önök szóhasználatával kifejezné a hazaárulást. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Most megkérdezem Vargha Tamás miniszterhelyettes urat mint előterjesztőt, hogy kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon!
Igen, köszönöm szépen. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt szeretném megköszönni a támogató hozzászólásokat, akármelyik részéből is érkeztek a patkónak, és köszönöm szépen, hogy megragadták a lehetőséget, hogy megköszönjük a törökországi földrengésben részt vett és segítő magyaroknak a segítséget. Azt hiszem, ez talán az egyik legfontosabb dolog, ami elhangzott. Ezenkívül elhangzottak érdekes megállapítások. Gréczy képviselő úr hozzászólásáról, azt gondolom, nagyon nehéz beszélni, és nagyon nehéz minősíteni, de hogy a NATO-ról beszél egy képviselő úgy, hogy nem tudja, hogy Magyarország melyik évben, melyik hónapban és melyik napon csatlakozott a NATO-hoz [[Gréczy Zsolt: 2001-ben, mint mondtam! Közbeszólások a Fidesz és a KDNP soraiból: 1999-ben! Nacsa Lőrinc: És még büszkén is mondja a hülyeségeket!]] , 1999-ben, képviselő úr, tehát így nagyon nehéz önnel vitatkozni, alapvető tényekkel nincs tisztában, még meg is ismétli. Így nehéz vitatkozni, hogyha a képviselő nem készül fel. Nyelvészként azért engedjék meg, hogy elmondjam, hogy az nem tisztelet, hogyha ön azt a szót használja, hogy összehord valaki valamit; az nem a tisztelet jele. Tehát hogyha tiszteletet követel valakitől, akkor tisztelettel beszéljen másokról. Amikor ön azt mondja, hogy mi összehordunk hetet-havat, az nem a tisztelet hangja, tehát ugye, úgy kell… [[Gréczy Zsolt: Azért ez egy fideszes szájából furcsa!]] Elhangzott nagyon sok minden. Zsigó képviselő úr az előző előterjesztésnél mondta el, hogy ön megkövetelte azt, hogy beszéljünk az előterjesztésről, és ön volt az, aki nem az előterjesztésről beszélt. Nacsa képviselőtársam már elmondta, hogy mit gondolunk és mit tettünk a finn és a svéd NATO-csatlakozásról. Ez nem ennek az előterjesztésnek a tárgya, mint ahogy az sem, hogy hogyan és milyen körülmények között gyártunk, fogunk gyártani Kaposváron Gidrán harci járműveket, és az sem az előterjesztés tárgya, hogy ha nem Gidrán, akkor mi, és milyen beruházásokat kellene a jövőben elkezdenünk vagy folytatnunk. Novák Előd képviselőtársamnak szeretném elmondani, hogy a miniszter úr tegnap itt volt, és válaszolt az ön kérdéseire, hitelt érdemlően elmondta, hogy mit gondolunk arról a kérdésről, amit ön tegnap felvetett. Azt is szeretném hangsúlyozni, hogy Magyarország nem szállít fegyvereket, és nem küld katonákat Ukrajnába. Ez egy finom csúsztatás, amit ön elmondott. Magyarország és Ukrajna határán fegyverek nem lépnek át, és tesszük mindezt azért, mert elköteleztük magunkat emellett, és ezzel is védjük kárpátaljai magyar testvéreinket. Tehát köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat, és kérem képviselőtársaimat, hogy szavazatukkal is támogassák ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Képviselőtársaim! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik-képviselőcsoportból Z. Kárpát Dániel képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon, jegyző úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Jobboldali képviselőként meglehetősen távolságtartó vagyok az IMF-fel, a Világbankkal szemben. Nem tetszik, amikor hazánk közeledik ezekhez a szervezetekhez, hiszen nagyon rossz történelmi tapasztalataink vannak. Ugyanakkor a Világbanknak van egy gyűjtése, egy statisztikája, ami, úgy gondolom, hogy komolyan vehető, figyelemfelkeltő és brutális, hazánkra vonatkozó adatokat tartalmaz. 2022 decemberében ugyanis Magyarország sajnálatos módon felkerült arra az egész világot vizsgáló listára, ahol a leggyorsabban nőnek az élelmiszerárak, és Zimbabwe, Libanon, Venezuela, Argentína, Srí Lanka, Ruanda és Suriname után sajnos Magyarország is megjelent az akkori 44 százalékos élelmiszerár-emelkedésével. Európa korábbi éléskamrájáról beszélünk, egy kiváló agráradottságokkal rendelkező országról, és tragédia, hogy az amúgy is uniós rekorder infláció majdnem a dupláját produkálja az élelmiszerek elképesztő áremelkedése. Ha megvizsgáljuk, hogy milyen országokat előztünk le sajnálatos módon ezen a listán, akkor azt látjuk, hogy Burundiban, Etiópiában, a háború sújtotta Ukrajnában sem nőttek annyira a vizsgált időszakban az élelmiszerárak, mint Magyarországon. A tojás 79 százalékkal ezen idő alatt hazánkban, a kenyér ára 71 százalékkal, a tejé pedig több mint 53 százalékkal növekedett. Brutális, és bár tiltott szemléltetésért egy feddésben lenne részem, és nincs is a kormánypárti oldalon nagyon senki, akinek meg tudnám mutatni a grafikont, de az uniós élelmiszerátlaghoz képest azért egy több mint kétszeres magyar áremelkedést látunk a grafikonok szintjére levetítve. Az az egészen elképesztő mindebben, hogy minden kormánynak lenne egy lehetősége csillapítani ezeket a terheket, jellemzően a 27 százalékos uniós rekorder áfának a csökkentésével, és valamilyen okból kifolyólag Magyarország Kormánya még csak végig sem gondolta ezt. [[13.50]] Először néhány terméknél szelektíven csökkentette az áfát egy átlagos fogyasztói kosár 5-7 százalékát kitevő termékekre, és pár év alatt egy-kettőt kiválasztott szelektíven, és azt mondta, hogy nézzük meg az áfacsökkentésüket. Most pedig az a kormány, amelyik szelektíven áfát csökkentett, elmondja, hogy ez igazából egy rossz módszer, és ő nem tudja sehogy sem ellenőrizni. Már 2018 előtt felhívtuk a kormány figyelmét arra, hogy van jó ellenőrzési módszer, ha csökkentik az áfát, lehet garantálni azt, hogy ebből valódi árcsökkenés is keletkezzen, ez pedig egy olyan online adatbázis, amely figyeli az adott termékek, termékcsoportok árváltozását, és adott esetben egy színkóddal jelöli, és ha ezek mögött vélhetően nem áll semmiféle piaci folyamat, csak a spekuláció, ez esetben pedig jöhet a Gazdasági Versenyhivatal, beavatkozhat, büntethet, rendet tehet a piacon. Éveken keresztül hallgattuk, hogy ez a módszer igazából nem jó módszer, maga az áfacsökkentés sem jó, most pedig, még egyszer mondom, több mint öt évvel azután, hogy elsőként a megoldást letettük az asztalra, a sajtóhírekben megjelenik, hogy jön az árfigyelő rendszer, és a Gazdasági Versenyhivatal hozzáteszem, helyesen kezdeményezi egy árfigyelő szisztémának a létrehozását pontosan abból a célból, mert rájöttek, hogy azok a multicégek, amelyeket egyébként széttámogattak az elmúlt években, most már mondhatunk évtizedeket is, visszaélnek a fogyasztói bizalommal, és most ennyi év után rádöbbentek, hogy számos európai országban a versenyhatóság aktívan foglalkozik az élelmiszer-drágulással. Görögországban, Németországban és más helyeken pedig a hatóságok használnak különböző árfigyelő, árnyilvántartó alkalmazásokat is. Tehát kiderült, hogy a közösségünk által javasolt megoldás nemcsak hogy használható, de létezik is több helyen. Felbecsülhetetlen károkat okozott az, hogy évekig nem lépték meg az alapvető élelmiszerek áfacsökkentését, hiszen itt van az asztalon a kontrollmechanizmus, amellyel ellenőrizni lehetne, hogy ebből valódi árcsökkenés is keletkezzen. Ha már viszont a régi ötletünket magukévá tették, és leteszik az asztalra, csinálják azt jól, csinálják azt teljeskörűen! Az elvárásunk tehát az, hogy az alapvető élelmiszerek és nagyon fontos a gyermeknevelési cikkek tekintetében csökkenjen az áfa, nullázzák le az áfát adott esetben, és az említett online adatbázissal folyamatosan ellenőrizzék, hogy mely nagykereskedők, multicégek azok, amelyek visszaélnek a fogyasztói bizalommal. A digitális kor közepén az átvert fogyasztók által kreált népharag, ha azokra a bizalommal visszaélő cégekre zúdul, amelyek hasonlóra ragadtatják magukat, sokkal nagyobb büntetés lesz egyébként, mint bármilyen gazdasági versenyhivatali bírság, de én egyiktől sem tartom vissza önöket. A kérésünk, sőt inkább felszólításunk az, hogy ha ennyi késlekedés után valahogy meg akarják csinálni ezt a rendszert, legalább csinálják jól, és valósítsák meg az összes követelést, amit a jobbikosok megfogalmaztak az utóbbi években. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Jakab Péter független képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Képviselőtársak! Hát van baj, nem kicsi. Miniszterelnök úrtól nemrég egy svájci újságíró megkérdezte, hogy szerinte mi napjaink legjobb híre. És hát bizony, a mi fő főispánunk már nem azt válaszolta, amit a választások előtt hazudott a magyaroknak. Már nem azt mondta, hogy az a legjobb hír, hogy hamarosan utolérjük Ausztriát. Nem! Szerinte ma már az a legjobb hír figyeljenek! -: „a Földön kívül is van élet”. Ez igen! Hát ennél már csak az lenne jobb, ha meg is nézné, hogy milyen, mert lehet, hogy a Földön kívül van élet, de hogy magyar földön egyre kevesebb, az egészen biztos. Képviselőtársak, ha önökön múlik, tudják, mikor fogja itt a magyar életszínvonal utolérni az osztrákot? Akkor, ha a magyar ember kiköltözik Ausztriába. Mert odakint az életszínvonal nő, idehaza meg a szegénység, az árak és a korrupció. Odakint az ember a pénztárcájáról tudja, hogy jól él, idehaza meg óriásplakátról. Óriási a különbség. Csodálkoznak, hogy fogy a magyar? Képviselőtársak, hát hogyne fogyna a magyar, hát mégis hova szüljenek az emberek gyereket? A sor mellé? Ahol anya meg apa 12 órázik, vagy az albérletbe, amit ki se tudnak fizetni, vagy vegyen fel az ember húszéves lakáshitelt úgy, hogy azt nem tudja, hogy a jövőre mi lesz, nemhogy húsz év múlva? Képviselőtársak, nem született mindenki Orbán Ráhelnek, hogy majd apa mindent elintéz lopott pénzből. Tudják, mikor fog itt több gyerek születni? Akkor, ha lesz miből, és ha lesz hova. Normális fizetés kell és megfizethető lakhatás. Ma egyik sincs. Van helyette éhbér meg albérlet meg 27 százalékos áfa meg rekordinfláció meg teljes kiszámíthatatlanság. És tudják, talán ez utóbbi a legnagyobb probléma. Az, hogy ebben az országban az ember nem tud előre tervezni, nem tudod, hogy mit hoz a holnap, nem tudod, hogy a kormány egyik pillanatról a másikra milyen hülyeséget talál ki, amivel keresztül húzza az életed. Nemzeti dohánybolt, nemzeti kaszinó, nemzeti tüzép? Mi lesz a következő? Ki tudja ma ezt megmondani? Ha az ember korán fekszik le, azon izgul, hogy lesze este Kormányinfó, és hogy ott mit fognak bejelenteni, milyen hülyeséget. Emlékezhetünk rá, a hatósági áras üzemanyagot egy fél óra alatt kinyírták este 11-kor. Aki aznap korán feküdt le, másnap csak pislogott a benzinkúton reggel, hogy mi történt itt az éjszaka. És emlékszem, önök ugyanezt tették, pontosan ugyanezt tették a magánnyugdíjpénztárakkal. Emlékezhetünk rá. Egy tollvonással, egy szempillantás alatt elvettek a magyar néptől 3000 milliárd forintnyi magánnyugdíjpénztári megtakarítást. Azóta sem tudja senki, hogy hol van ez a rengeteg pénz. És mi lesz a következő? A lakás, a bankszámla? Mi kell még önöknek? Mi? Tudjuk a választ: minden. A tolvaj ugyanis nem ismer mértéket, a tolvaj egészen addig lop, ameddig hagyjuk neki. Na, hát pontosan ezért követeli a Nép Pártján Mozgalom, hogy legyen Magyarországon új választás, ne engedjük, hogy a tolvajok tovább lopjanak, mert ha így haladunk, 2026-ra hazánkból nem marad semmi, de szó szerint semmi, stadionokon meg akkumulátorgyárakon kívül. És akkor már tényleg az lesz a legjobb hír, hogy van élet a Földön kívül. Hát legyen élet a magyar földön is, vesszen a kormány, győzzön a nép, igazságot a magyaroknak!
Következő felszólaló a Jobbik képviselőcsoportjából Bencze János képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Kis filozófiának is helye van a parlamentben, azt látjuk, hogy túlléptük a március 25-ei dátumot, az 1990-es első szabad választásnak a 33. évfordulójához érkeztünk. Ez egy jelképes szám, és mondhatjuk azt, hogy a rendszerváltásunk krisztusi korba lépett, és érdemes végigtekintenünk az elmúlt 33 évet, hogy mi történt ebben az országban. 1990-ben én 17 éves voltam, és lelkes fiatalként vágtam bele, én azt hittem, hogy olyan országban fogok felnőni, egy olyan országban leszek 50 éves, ami utoléri Ausztriát, vagy talán meg is előzi, mert voltunk ennyire naivak és boldogok. Az elmúlt 33 év számvetése lényegében abból állhat, hogy a rendszerváltó kormányok, amelyek a mai napig kormányoznak, hiszen a rendszerváltó pártokból állnak, felélték a komplett nemzeti vagyont. Eltüntették magánzsebekben az iparunkat, eltüntették a mezőgazdaságunkat, eltüntették a mezőgazdasági feldolgozóiparunkat, és 2023-ban oda jutottunk, hogy visszatért a Kádár-rendszer egyik legnagyobb vívmánya, a szocialista tervgazdálkodás, csak most ársapkák formájában, a hatóságok, az állam által megszabott ár. Érdemes lenne mindenkinek feltenni magában a kérdést, hogy ezt akartuk-e. A valamikori szocialista tábor legjobb gazdasági állapotú országából a volt szocialista tábor országainak sereghajtói lettünk. Mit tudunk most Magyarországon választani? És itt az a szomorú, hogy az egész magyar vidékfejlesztésben, országfejlesztésben a kormánypárti oldalon is megjelennek kétkedő hangok, legutoljára Lázár János, aki világosan elmondta, hogy mi történt Magyarországon, és az én véleményem is ugyanez. Létezik Magyarországon egy képzeletbeli vonal, ha összekötjük Debrecent Kecskeméttel, azt Veszprémmel és tovább Győr irányába, lényegében megkapjuk Magyarország északi ipari zónáját, és e vonal alatt az elmúlt 33 évben nemhogy nem történt semmi, de ami volt, az is eltűnt, tönkrement. Nincs feldolgozóipar, nincs ipar, nincsen semmi. Én Tolna megyei vagyok, Tolna megyében egy üres ígéretünk van, azt úgy hívják, hogy Paks II. Szó szerint üres ígéret, mert az egy üres telek, bekerítve. Tehát kérdezem én: 33 évvel a rendszerváltás után erre vágytunk? Akik ’90-ben rendszert váltottak, vajon ezt akarták? Ezt szerettük volna? Szabad médiát szerettünk volna, egy szabad országot, ahol szabadon nyilvánulhatunk meg, és istenigazából az osztrák és a magyar határoldalon annyi különbség van az üzletekben az életszínvonalban és az ingatlanokban, de akár a Tiszántúlon is, hogy az osztrák határ csak egy képzeletbeli választóvonal. Hát nem képzeletbeli választóvonal lett, sőt lassan a román határ lesz ez a képzeletbeli választóvonal, mert elértük azt, hogy tőlünk keletre és nyugatra is szép lassan sokkal jobban élnek. És mi történik Magyarországon? Mit tud csinálni egy vidéki ember, aki nem ebben az ipari zónában dolgozik, nem ott él? Hát istenigazából vagy elvándorol, vagy vállalja azt a létet, amire rámegy az élete. Rámegy az élete arra, hogy hajnalban felül a munkásjáratra; van, aki napi 4-6 órát utazik, hogy 8 órát dolgozhasson, majd hazatér. Önök szerint élet ez? Önök szerint ’90-ben erre szavaztunk, ezt választottuk? Nem ezt választottuk. És mi van jelenleg a politikai palettán? Hát, ha körbenézünk, én azt látom mint aktívan politizáló ember én végigpolitizáltam az elmúlt 12 évet , hogy nem ezt szerettük volna. [[14.00]] Ugyanis 2024-re és 2026-ra előre tekintve, ha a jelenlegi statisztikák által igazolt tendenciák maradnak, kérdezem önöket, kit is választhatunk. Hát, két kivénhedt KISZ-titkár csapatát választhatjuk: vagy Fidesz, vagy DK. Kérdem én mindenkitől: 1990-ben azt akartuk, hogy ezek az emberek visszatérjenek a politikai életbe? Hogy ezek az emberek, pártjaik és segédpártjaik szabják meg a mi gyermekeink, most már lassan unokáink jövőjét? Én úgy döntöttem, hogy nem. Akkor is úgy döntöttem, és most is úgy döntök, és minden gondolkodó magyar polgárnak azt javaslom, hogy nézze végig az elmúlt 33 évet. Ha kell, írja fel egy fehér papírra ha nem hisz a szemének a veszteséget és a nyereséget, és döntse el, hogy ezen vonal mentén hogy szeretne haladni: a múlt árnyaira akar szavazni, vagy megpróbálkozik a jövővel, és egy olyan országot szeretne építeni, ahova 1990-ben elindultunk. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat, köszönöm a jegyzőkönyvvezetést, köszönöm a műszakiaknak a segítséget, köszönöm az Országgyűlés Hivatala munkatársainak munkáját. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Köszönöm a jegyzők közreműködését is.