[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, kedves vendégeinket és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat. Az Országgyűlés téli rendkívüli ülését megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Gúr Nándor jegyzők lesznek segítségemre. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schiffer András frakcióvezető úr: „Folytatták?” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az idei választási kampányban az emberek két alapvető kérdésre vártak választ a választáson győztes párttól: egyrészt hogyan lesz jobb a megélhetés, másrészt hogyan lesz kevesebb korrupció Magyarországon. Ha az első kérdésre keressük a választ, először is szólni kell arról, hogy sokak számára a megélhetés az elmúlt években, az elmúlt tíz évben a kibontakozó devizahitel-krízis miatt nehezült meg. Ehhez képest a Fidesz ebben az évben több menetben is kampányolt azzal, hogy megoldja a devizahitel-krízist. Ennek a vége a devizahitelesek csúnya átrázása volt, miután piaci alapon hajtották végre a forintosítást. A megelőző ciklusban kibontakozott az a terv, hogy az Orbán-kormány egy olyan Magyarországot akar, amelyik alapvetően egy összeszerelő ország, képzetlen, alacsony jövedelmű emberek robotolnak jórészt a multik, illetve néhány hazai oligarcha összeszerelő üzemében. Akinek nem jut ezekben az összeszerelő csarnokokban megélhetést jelentő munkahely, az vagy elhagyja az országot, vagy esetleg megélhetést nem jelentő jövedelemért közmunkásnak megy. Ez a közmunkaalapú társadalom negatív víziója ma Magyarországon. Nézzük a puszta számokat a kormányzati dicsőségjelentés helyett! Ma az a helyzet, hogy a nettó átlagkereset 153 ezer forint, ami az uniós átlag 83 százaléka. Ha a nettó átlagbéreket hasonlítjuk össze 2013-14-ben Magyarországon, akkor azt látjuk, hogy a szabolcsi bérek a budapesti bérek 55 százalékát teszik ki. A munkahelyteremtés a következőképpen alakult a megelőző négy évben. Az 5 főnél több főt foglalkoztató cégek esetén a versenyszférában összesen 46 ezerrel több álláshely volt 2014-ben, mint 2010-ben. 2013-ról 2014-re a nyílt munkaerőpiacon az 5 főnél többet foglalkoztató cégek szektorában 0,1 százalékos növekedés volt. Ez is jórészt annak volt köszönhető, hogy a választások előtt az uniós források nagy részét kiszórták.A munkaerő-felmérés szerint 2010 óta éves szinten 157 ezres foglalkoztatásbővülés történt Magyarországon, ennek kétharmada a közmunka és a külföldi munkavállalás. Tehát a dicsőségjelentésben benne van az a szomorú tény, hogy ha a jelenlegi tendenciák folytatódnak, Magyarország egy unokák nélküli ország lesz. És a legvészjóslóbb adat, hogy a közmunkából kikerülők aránya 2011-12-ben 7,4 százalék volt egyébként a kormányzati statisztika szerint, a különböző becslések 5 és 8 százalék közöttire, tehát minimálisra teszik azok arányát, akik a közfoglalkoztatásból vissza tudnak kerülni az elsődleges munkaerőpiacra. Magyarországon a teljes népesség 33 százalékát, 3,3 millió embert érint a jövedelmi szegénység. Ez azt jelenti, hogy a szegénység növekedése ma már dolgozói szegénységet jelent. Azt jelenti, hogy egy olyan országban, ahol a nemzetgazdaság nagyon alacsony színvonalon termel magas hozzáadott értékkel, ott a jövedelmi szint nem tud növekedni. A másik terve a kormányzatnak pedig arról szól, ezt meghirdette Orbán Viktor 2013 nyarán, hogy állami piacrablással, állami eszközökkel kijelölik ennek a rendszernek a nyerteseit, kijelölik az új oligarchákat. Világosan lássuk, hogy akkor, amikor korrupcióról beszélünk, nem pusztán a Btk.-ban szabályozott büntetőjogi kategóriára gondolunk. Arra gondolunk, hogy a gazdag kevesek, az oligarchák foglyul tudnak ejteni egy országot. Ez folyik ma Magyarországon, ezt láttuk a tegnap elfogadott legújabb trafiktörvény esetében is. Az LMP több javaslatot letett az asztalra ebben az évben is, hogy hogyan lehetne visszametszeni a korrupciót, hogyan lehetne a magyar államot kiszabadítani az oligarchák fogságából, és visszaadni az embereknek. Ezeket a javaslatokat, akár az offshore lovagok kiűzésére vonatkozó javaslatunkat, akár a közbeszerzési pályázatok teljes átláthatóságára vonatkozó javaslatainkat lesöpörték az asztalról, ugyanúgy, ahogy megpróbálják elsumákolni a NAV-vizsgálóbizottságot is. A miniszterelnök az elmúlt napokban kijelentette azt is, hogy Magyarországon nincs szükség fékekre a rendszerben. Ma annak vagyunk tanúi, hogy önök elhitték azt, hogy önöknek a két megnyert választás után mindent lehet, féktelenül mindent lehet. Ma Magyarország arról szól, hogy sokak szegényednek, kevesek gazdagodnak, Magyarország elszigetelődik. Újratervezésre van szükség egy megújuló Magyarországhoz. Köszönöm szépen. [[Sallai R. Benedek tapsol.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Az elhangzottakra a kormány nevében L. Simon László államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ha önt hallgatom a parlament napirend előtti felszólalásában, akkor azt gondolom, megvan a baloldali egység. Ön ugyanazt a baloldali demagógiát adja elő, mint amit a parlamentben a szocialistáktól és a DK-soktól is hallunk. Ehhez képest csodálkoztam ma reggel, amikor a Kossuth rádióban hallgattam Gyurcsány Ferencet, aki azt mondta, hogy önök szabotálják el folyamatosan a baloldali egységet, akadályozzák az együttműködést, és valójában a Fidesz szekértolói. Ezt Gyurcsány Ferenc mondta. Hogy most kinek van igaza, azt nem tudom eldönteni, de egy biztos: ön állandóan úgy operál számokkal és adatokkal, hogy teljesen figyelmen kívül hagy minden szakmaiságot és az ország valóságos helyzetét. Ha önnek igaza lenne, akkor a választópolgárok nem jutalmaztak volna háromszor bennünket a bizalmukkal, akkor nem nyertük volna meg a választásokat háromszor ilyen fölénnyel. De nézzük az eredményeket, tisztelt képviselőtársaim, mert nem árt azokról sem beszélnünk. Miközben ön itt úgy állította be az elmúlt évek kormányzását, mintha az egy kudarcsorozat lenne, és mintha mi itt egy alaptalan sikerpropagandát folytatnánk, azt kell mondjam, hogy a tények teljesen mást mutatnak. Az a gazdasági modell, amit 2010-ben az országot katasztrofális állapotban átvevő Orbán-kormány megvalósított, bebizonyította sikerességét. Ezt ma Európában senki nem kérdőjelezi meg, tisztelt képviselő úr. A GDP csak idén, a harmadik negyedévben 3,2 százalékkal nőtt az egy évvel korábbihoz képest. Az uniós növekedési átlagot éves szinten 1,3 százalékkal haladta meg a magyar gazdaság növekedése, és ezzel az Unió tagországainak rangsorában a 3-4 legjobban teljesítő ország között van hazánk. Tisztelt Képviselőtársam! A GDP-hez viszonyítva az államadósság mértéke folyamatosan csökken. 2013 végén 79,4 százalékra süllyedt, ami az egyik legnagyobb mértékű államadósság-csökkenésnek számít az Unió tagállamai között. 2014-ben tovább csökken, várhatóan az év végére 76,3 százalék lesz a GDP-arányos államadósság. Tisztelt Képviselő Úr! Ön olyanokat vet a szemünkre, hogy mi tulajdonképpen bizonyos problémákat csak a választások előtt, az uniós források kiszórásával tudtunk kezelni. Máskor meg azt vetik a szemünkre, hogy miért nem fizetjük ki gyorsan az uniós forrásokat, és miért nem használjuk föl minél hatékonyabban az uniós forrásokat. Önmagával vitatkozik, tisztelt képviselőtársam. Azt tudom önnek mondani, hogy Magyarország a térségben, az egyik legsikeresebb politikát folytatva, a lehető leghatékonyabban használja föl az uniós forrásokat, és a lehető leggyorsabban készültünk föl a 2014-2020-as fejlesztési időszakra is. [[9.10]] Tisztelt Képviselőtársam! Szeretném tájékoztatni, hogy a kormányváltást követően a lehető leggyorsabban 3 százalék alá vittük le a költségvetési hiányt. Ezt tartottuk az elmúlt években, az idei évben is tartani fogjuk, és a következő évben is tartani fogjuk, szemben számos más, bennünket kritizáló európai országgal. Talán nem ártana ezzel a ténnyel is foglalkoznia. [[Dr. Schiffer András folyamatosan közbeszól.]] A devizahitelesekkel kapcsolatosan önök folyamatosan félretájékoztatják az országot - ön is az előbb. A szocialistáknak nem is érdemes ebben a kérdésben megszólni, hiszen ők taszították ebbe a válságba az országot, ők kényszerítették ebbe a devizahitel-konstrukcióba bele Magyarországot, és ehhez képest rajtunk kérik számon azt, amit ők nyolc évig nem csináltak meg. A valóság az, tisztelt képviselőtársam, hogy mintegy 400 pénzintézetnek kell minden fogyasztói deviza- és forinthitellel elszámolnia, ami összesen mintegy 1,3 millió családot érint, nagyságrendileg 680 ezer deviza- és 650 ezer forintalapú hitelről beszélünk. Az általunk megalkotott és elfogadott törvénynek köszönhetően több mint 1000 milliárd forint jár vissza a magyar családoknak, tisztelt képviselő úr. Nyilvánvalóan önök más vitákban pedig azt vetik a szemünkre, hogy ha még tovább szorítunk a devizahitelesek érdekében a magyar bankrendszeren, akkor összeomlik a bankrendszer. Döntsék el, hogy valójában… [[Dr. Schiffer András: Mikor mondtunk ilyet?]] Képviselő úr, ne kiabáljon közbe! Én önt végighallgattam. [[Az elnök csenget.]] Én önt végighallgattam, és válaszolok. Önnek volt öt perce, hogy el mondja a véleményét, elmondta, most én válaszolok. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból.]] Tisztelt Képviselő Úr! Önök döntsék el végre, hogy akkor a devizahitelesek vagy a bankrendszer oldalán állnak! Döntsék el végre, hogy egyébként el tudják-e fogadni azt a megoldási modellt, amelynek köszönhetően a devizahiteleseket nagymértékben segítettük, ugyanakkor megőriztük a magyar bankrendszer stabilitását. Tisztelt Képviselő Úr! A szegénységgel kapcsolatosan azt tudom mondani, hogy az, ami itt folyik a parlamentben is és a kommunikációban is, teljesen méltatlan. Valójában a magyar kormány, az Orbán-kormány mindent megtesz a szegénységből kivezető úton, hogy minél jobban fölemeljük a magyar társadalmat, és szélesítsük a középosztályt. A KSH és az Eurostat adatai szerint nemhogy nőtt a szegénység 2013-ban, hanem közel 250 ezer fővel csökkent [[Korózs Lajos: Nem igaz!]] a szegénységnek és a társadalmi kirekesztettségnek kitett magyarok száma. [[Az elnök csenget.]] Akkor, képviselőtársaim, az Eurostattal vitatkoznak, és nem velünk. [[Korózs Lajos: Nem igaz. Hamisítjátok az adatokat! Az elnök csenget.]] A legújabb Eurostat-felmérés adataiból kiderül…
Köszönöm szépen.
…kiderül, hogy a gazdasági válságot megelőző szint alá sikerült visszaszorítanunk a szegénységet. Köszönöm szépen, tisztelt képviselőtársaim. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP: „Mit is kapunk karácsonyra az Orbán-kormánytól?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Orbán Viktor azonnali kérdésemre válaszolva azt mondta, a szegények száma Magyarországon nem nő, hanem csökken. Egy kérdezz-felelekben pedig azt állította, hogy a szegénység akkor is csökken, ha a kérdező mást tapasztalt. A KSH azt is kimutatta, hogy nőtt a jövedelmi szegénységben élők száma, nőtt a gyermekszegénység, sőt még a szegénység mélysége is nőtt Magyarországon. Az emberek nem egy elzárt burokban élnek, mint önök. Azért látják, hogy egyre hosszabbak a sorok az ételosztásnál, látják, hogy a piacon nem a szűzpecsenye, hanem a farhát fogy el leghamarabb. Az egész ország kuponokat gyűjt, és akciókra vadászik; és nem azért, mert unatkoznak, hanem azért, mert nincs elég pénzük a megélhetésre.Orbán Viktor azt is mondta, hogy a szegényeknek ma több pénzük van, mint korábban volt, munkáért cserébe. Ez sem igaz. A közmunkáért kevesebb bért kapnak, mint 2010-ben. Ha pedig munkanélküliek, azért is kevesebb jár és kevesebb ideig. Orbán Viktor szerint, ha hároméves kortól az óvoda kötelező, az azt jelenti, hogy minden gyermek naponta legalább háromszor enni fog Magyarországon. Ezzel a gyermekszegénységet végképp felszámoljuk. Azt felejtik el önök, hogy nemcsak az óvodások éheznek, hanem a kisgyerekek, kamaszok, fiatalok, idősek, felnőttek egyaránt. A gyermekszegénység nemcsak az éhezés felszámolásáról szól, hanem arról is, hogy van-e fedél a gyermek feje fölött, van-e elegendő jövedelme a családnak, vagy egyáltalán van-e fűtés vagy villany a lakásban. Van-e esélye egyáltalán a gyermeknek? Azt ígérik, hogy 2016-tól majd többen kapnak ingyenes étkezést. Tisztelt Képviselők! 2015-ben mi lesz? Hogy bírják ki a 2015-öt? Rétvári Bence államtitkár úr válaszában bizonyára elmúltnyolcévezni fog, de nem fog beszélni a valóságról, a tényekről. Nézzük meg, hogy mi is lesz a karácsonyfa alatt, mi vár ma a magyar családokra! A családi pótlék értéke az elmúlt években 25-30 százalékkal csökkent. Intézkedéseikkel elérték, hogy ma kevesebben és rövidebb ideig kapják. Kötelező óvodáztatás lesz, igaz, csak annak, akiről úgy gondolják, hogy otthon nem kap megfelelő nevelést, viszont nekik még a családi pótlékukat is elveszik majd, ha a kötelezés ellenére nem járnak óvodába. De megszüntetik a rendszeres szociális segélyt, a lakásfenntartási támogatást, az adósságkezelési támogatást. Jövőre már méltányosságból sem lesz adható a közgyógyellátás vagy az ápolási díj. Ezzel 600 ezer családtól veszik el az utolsó bevételeket is. Miből lesz az önkormányzatoknak pénzük? Helyi adókból. Amit most már mindenkire és mindenre kivethetnek. A kormány szerint tehát jövőre nincs pénz a családokra, a nyugdíjasokra, a segélyekre, nincs pénz a szociális ágazatban dolgozókra, jövőre már nem lesz korkedvezményes nyugdíj sem. [[L. Simon László: Ez hihetetlen!]] De jövőre is lesz pénz stadionokra, propagandára, TEK-re és persze miniszterelnök úrnak a Várba költözésre. Az embereknek pedig lesz szappanadó, samponadó, mosószeradó, fizethetnek az M0-áson és szinte mindenhol, ahol eddig nem kellett. Tisztelt Államtitkár Úr! Ezek tények. Nem véletlenül kérdeztem korábban, hogy mikor tesz le a kormány a család- és népellenes intézkedésekről. Ön erre annyit tudott mondani, hogy a népellenes bűncselekmények az ’50-es években volt bevett szóhasználat. Úgy látszik, államtitkár úr, még azt sem értette, hogy miért ez az utalás. Amit önök tesznek a magyar társadalommal, az társadalompolitikai bűntett, olyan bűntett, ami soha nem évül el, hiszen az érintettek családjai és gyermekei léte kerül veszélybe. A mostani átalakítások azt jelentik, hogy legkevesebb 1,5-2 millió ember, köztük 400 ezer gyerek számára kormányzat ítélet születik, hogy nincs rájuk semmi szükség. Eközben jövőre is lesz pénze Lázár Jánosnak milliós karórákra, Kósa Lajosnak Új-Zélandra utazgatni, Szijjártó Péternek kifűteni a luxusvilláját, Rogán Antalnak lakóparki lakásának növekedésére. De tudjuk, Harrach Péter megmondta, mindez életforma kérdése. Ha egy gyerek nem reggelizik, az ugyanolyan választás kérdése, mint ahogyan Habony Árpád milyen táskát hord. Képzeljék el, tisztelt képviselőtársak, ha nem hiszik el ezeket, menjenek ki délután a tüntetők közé, és idézve az önök miniszterelnökét, ha maguk férfiak, igazán férfiak, szembe fognak ezekkel az emberekkel nézni, és meg fogják magyarázni a következő évi költségvetést. [[Dr. Répássy Róbert: Nyugi! Nyugi! Nyugalom!]] Higgyék el, hogy ezek az emberek tisztában vannak velük. És kívánok maguknak boldog karácsonyt ezek tükrében!
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az elhangzottakra L. Simon László államtitkár úr fog válaszolni. [[Nagy zaj.]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Hát ez nagyon súlyos volt. [[Bangóné Borbély Ildikó: Igen, súlyos.]] Ez ma, amit ön itt előadott, a magyar demokrácia mélypontja, a politikai demagógia csúcsa! Hogy a magyar emberek kuponokat gyűjtögetnek, és akciókra vadásznak?! Hát, kérem szépen… [[Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Tisztelt Képviselő Asszony! Az volt az érzésem, miközben önt hallgattam, hogy valószínűleg bement a börtönbe, és Simon Gáborral, aki az éhségmenet élén járt, egyeztette a szöveget, és ő diktálta önnek ezt a remek napirend előtti felszólalást. Én már vizionálom, hogy a következő évben az M0-áson leáll a forgalom, mert az embereknek nemcsak az M0-ás matrica megfizetésére nem lesz pénzük, hanem üzemanyagot sem fognak tudni vásárolni a ’80-as évekből itt maradt Trabantjaikba. Tisztelt Képviselő Asszony! Folytassuk ott, ahol az előbb Schiffer képviselő úr abbahagyta. Kezdjük újra az adatokkal! A legfrissebb KSH- és Eurostat-adatok szerint, mondtam az előbb is, nemhogy nőtt a szegénység 2013-ban, hanem közel 250 ezer fővel csökkent a szegénységnek vagy társadalmi kirekesztettségnek kitett magyarok száma. [[Korózs Lajos: Nem igaz! Ez nem igaz.]] A legújabb Eurostat-felmérés adataiból az is kiolvasható, hogy megállítottuk, sőt a gazdasági válságot megelőző szint alá visszaszorítottuk a szegénységet. [[Harangozó Gábor István: Attól, hogy felolvasod, még nem lesz igaz a hazugság.]] Ez persze nem jelenti azt, hogy a válságnak vége van; sokkal inkább azt, hogy a kormányzati lépések meghozták a gyümölcsüket, tisztelt képviselőtársaim. Amíg azonban egyetlen személy is veszélyeztetett helyzetben van Magyarországon, addig mi nem dőlünk hátra, és nem engedünk meg magunknak ilyen demagóg felszólalásokat, mint amilyet ön az előbb megengedett magának, tisztelt képviselő asszony. Ma az a lényeg, amit ki kell mondanunk, hogy a tendenciát változattuk meg, nem nő, hanem csökken a szegénység.Tisztelt Képviselő Asszony! Nézzük azokat a konkrét adatokat, amelyeket ön szépen elhallgat: 2015-ben a gyermekétkeztetési programra 58 milliárd forintot fordít az állami, ami 5,5 milliárddal több, mint 2014-ben, tisztelt képviselő asszony; miközben önök itt kárhoztatják a költségvetést. [[9.20]] Tisztelt Képviselő Asszony! Jövő évben nyáron további 3 milliárd forintból 120 ezer gyermek ingyenes étkezését biztosítja a kormány, tisztelt képviselő asszony, talán erről se kéne elfeledkeznünk. 2015-től hároméves kortól kötelező az óvodai ellátás, benne a rászorulóknak ingyenes közétkeztetéssel - ez komoly segítséget jelent a szegény sorsú családoknak. Önöknek abba kéne hagyni ezt a demagógiát itt az éhező gyerekekről; minden gyereknek kötelező lesz óvodába járnia, minden gyerek fog kapni étkezést [[Gőgös Zoltán közbeszól.]] és ezt a kormány megoldja. Nem önök oldják meg [[Bangóné Borbély Ildikó: Téli szünetben mi van?]] azt a szegénységet, ami Magyarországra jellemző; önöktől örököltük, az önök áldásos tevékenységének az eredménye volt. 2015-ben 700 ezer gyerek fog ingyenes tankönyvcsomagot kapni, tisztelt képviselő asszony. Hála a jóistennek, nem lesz olyan gyerek, aki nem fog hozzájutni Magyarországon [[Közbeszólás az MSZP soraiból: No­vemberben lesz olvasókönyv!]] tankönyvhöz. A foglalkoztatással és a közmunkával kapcsolatosan sem árt néhány dolgot újravennünk. A kormány gazdaságpolitikájának köszönhetően elérhető közelségbe került a teljes foglalkoztatás. Önök lesajnálhatják a közmunkaprogramot, de valójában nagyon fontos ennek a társadalompolitikai üzenete. [[Dr. Schiffer András közbeszól.]] Gyerekek sora, nemzedékek nőttek fel úgy az elmúlt két évtizedben, hogy az volt az alapvető szocializációs tapasztalatuk, hogy apuka nem jár dolgozni, anyuka nem jár dolgozni, mégis van sör és plazmatévé. [[Felzúdulás az MSZP soraiban.]] Talán ezzel kéne szembenézni. Ezzel kellene szembenézni! Tisztelt Képviselőtársaim! Ma már közel 4,2 millióan dolgoznak Magyarországon [[Harangozó Gábor István: Ezt felteszem a Facebookra…]] ez nagyon fontos. Több mint 400 ezer új munkahely jött létre a 2010-es kormányváltás óta eltelt időszakban. Több mint 400 ezer új munkahely! A harmadik negyedévre már 7,4 százalékra csökkent a… - na, belekeveredtem [[Heringes Anita: Hát azt elhisszük!]] - a munkanélküliségi ráta, ami 2010-ben, amikor önök megbuktak, tisztelt képviselőtársaim, 11,3 százalékon állt. Ezzel tessenek inkább szembenézni! Ez azt jelenti, hogy azóta mintegy 150 ezer fővel csökkent a munkanélküliek száma. Mindaz, amit önök itt elmondanak, hazugság, demagógia [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] nyílt uszítás és a társadalmi csoportok egymással való szembeállítása. (Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.) Ezt a társadalmi szolidaritásra építő jelenlegi nemzeti kormány határozottan visszautasítja. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. „Politika advent nélkül - gondolatok a december 16-ai tüntetések kapcsán” címmel Aradszki András KDNP-s képviselő úr napirend előtti felszólalása következik.
Köszönöm a szót, elnök úr. [[Zaj az ellenzék soraiban. Az elnök csenget.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Advent utolsó hetében vagyunk. Ezekben a napokban a keresztény lélek már arra készül, hogy megünnepelje a világtörténelem legnagyobb eseményét: a názáreti Jézus születését. Így van ez a keresztény gyökerekkel rendelkező Magyarországon is; illetve eddig így volt. Ebben az évben három választást nyert nagy fölénnyel a keresztény nemzeti oldal. Talán ennek is betudható, hogy az alulmaradt kisebbség, aminek leghangosabb része olyan gyökerekkel rendelkezik, amelyek egészen 1919-ig vagy ’17-ig nyúlnak vissza, előveszi az akkor számukra jól bevált forgatókönyvet. 1912 májusában Kolozsvárott egy munkástüntetésen így beszélt Kun Béla, akkor még csak munkáspénztári titkár: A francia forradalom kitörésekor, amikor a nemzetgyűlés a király lefejezése felett határozott, a legjellemzőbben és legerősebben az a szónok tükrözte vissza a forradalmi kort, aki röviden a következő szavakban foglalta össze indítványát: halál a királyra, minden frázis nélkül. Most nincs helye a frázisnak, hanem cselekedni kell. Tisza felforgatta a jogrendet, a legszentebb jogunkat, a sajtószabadságot megfojtotta. Kun Béla 1918 elején, még Szovjet-Oroszországban a következőket mondta kommunistává nevelt volt hadifogolytársainak: Menjetek haza, és gyújtsátok lángra az egész országot, törjetek össze minden akadályt, amely az elnyomottak felszabadításának útjába merészkedik. Gyújtsátok lángra az országot. Az elhangzott szavaknak lettek következményei: a vörös- és fehérterror, egy kiszolgáltatott, védekezésre képtelen anarchiába süllyedt ország. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt hónapokban láthattuk, hogy a ma Budapesten zajló tüntetések hasonlóan épülnek fel. A ráutaló beszéd és internetes oldalakon szinte fegyveres lázadásra buzdítás, a célpont konkrét megnevezése, elkeseredett hangulat szítása, majd végül a gyűlés berekesztése után az ellenőrizetlenül hagyott tömeg teszi, ami eszébe jut, tulajdonképpen mindegy, a lényeg az anarchia. Tények és konkrétumok nélkül méltatlan stílusú és tartalmú beszédek hangzanak el mostanában az adventi estéken. Nem érdekli őket, hogy advent van és karácsonyra készülünk. Nem érdekli őket az sem, hogy az ország végre kezd kilábalni az általuk okozott politikai, gazdasági, erkölcsi nyomorúságból. Tüntetnek minden ellen, ami ellen tüntetni lehet. Megfogalmazott cél nincs, program nincs, alternatíva nincs, vezető egyéniség sincs. Csak buli és anarchia legyen! [[Heringes Anita: Ez buli, államtitkár úr?]] A józan párbeszéd, megfontoltság, körültekintés és béke helyett a pusztítás, a káosz, az anarchia szándéka érződik a levegőben. Ma azonban, szemben a Gyurcsány-kormánnyal, nem lövik ki a tüntetők szemét, nem gyűjtik be és alázzák meg az utcán tiltakozókat, és nem nyomorítanak meg békés embereket. Tisztelt Képviselőtársaim! Vannak azonban olyan helyzetek, amikor érthető és igazolható a tüntetés, az utcára vonulás; a békés, közös gondolkodást segítő megmozdulás, ami a demokráciában megszokott és annak lényegi részéhez tartozó eszköz. Volt ilyen megmozdulás a közelmúltban is, amely célt is ért. Tisztelt Ház! 1919-ben Kun Béla háta mögött ott állt jó barátja, Lenin, a Kárpátok mögött pedig közeledett a Vörös Hadsereg. Ma is állnak a háttérben mások; mások, akik úgy tekintenek térségünkre, hogy itt nincs erő és akarat a nemzeti szuverenitás megteremtésére. Akiknek nem tetszik, hogy a bankok helyett az emberek oldalára álltunk, és az sem tetszik, hogy - nem kérve az IMF gyámságából - önálló gazdaságpolitikával felálltunk az EU szégyenpadjáról, stabilizáltuk az ország költségvetését, rezsiköltségeket csökkentettünk, több mint 4,2 millió embernek munkát adva, 7 százalék alatti munkanélküliséggel tudunk számolni, stabilan nőtt a gazdaság teljesítménye, a GDP 3 százalék fölötti teljesítményt mutat. Közben nőtt a nyugdíjak és a keresetek reálértéke, mert kézben tartottuk a szegények adóját, az inflációt. A mai Magyarország a munka és a vállalkozások adóterhét csökkentve támogatja a családokat, orvoslást keresve az aggasztó demográfiai helyzetre. Tisztelt Képviselőtársaim! Küszöbön a karácsony; Ferenc pápa december 8-án, a szeplőtelen fogantatás ünnepén így imádkozott a Szűzanyához: „Ebben az időszakban, ami Jézus születésének ünnepéhez vezet minket, taníts meg árral szemben haladni, lemondani magunkról, megalázkodni, odaadni magunkat, taníts bennünket meghallgatni, csendben lenni és kilépni önmagunkból, hogy teret adjunk Isten szépségének, az igazi öröm forrásának!” Erre a magatartásra buzdítok mindenkit most, 2014 adventjének utolsó hetében. Az országnak és a nemzetnek az az érdeke, hogy békés, józan párbeszéd útján rendezzük közös gondjainkat - mi, magyarok, és itthon rendezzük. Ezzel kívánok mindnyájuknak a KDNP nevében áldott és valóban békés karácsonyt! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzottakra a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A képviselő úr a tüntetésekkel kapcsolatban szólalt fel, és valljuk meg, hogy a tüntetéseknek a lehetősége az, hogy Budapest utcáin békésen, bármilyen hosszúságban tüntetéseket szervezni lehet, megtartani lehet; ez nem volt ilyen evidens ezelőtt pár évvel. Hiszen emlékszünk, hogy akkor, amikor a baloldali kormány ellen spontán tüntetések szerveződtek, azzal a trükkel éltek, hogy a Kossuth teret műveleti területté nyilvánították, hogy így szorítsák ki onnan a tömegeket; amikor október 23-án a Fidesz-KDNP békés megemlékezést tartott, akkor pedig lovasrohammal, könnygázzal és gumilövedékkel próbálta szétoszlatni az ott lévő békés, megemlékező tömeget. Sohasem tisztelte tehát valójában a gyülekezési jogot az MSZP, sohasem kívánta ezt akkor, amikor ő kormányon volt, mások számára garantálni, és amikor még ellenzékben is volt, és a kormány mellett valakik éltek a békés gyülekezés jogával, és békemenetet szerveztek, még ezt se tudták lenyelni, hanem békamenetnek nevezték, gúnyolták, megpróbáltak élcelődni rajta, nem tisztelvén azt, hogy az embereknek joga van egy kormány mellett és egy kormány ellen kiállni adott esetben, hanem mindig csak az aktuális politikai helyzetük határozta ezt meg. Talán ennek is a következménye az, hogy ezekből a tüntetésekből az MSZP-nek is igen nagyot kell tanulni, hiszen más esetekben, más országokban a kormánnyal elégedetlenkedők az ellenzéki pártokat választják arra, hogy az akaratukat közvetítsék, a véleményüket elmondják akár a parlamentben, akár más politikai fórumokon. [[9.30]] Magyarország ebből a szempontból is unikum, hiszen a kormánnyal elégedetlenkedők annyira elégedetlenek az ellenzék pártjaival is, hogy nem általuk juttatják el üzenetüket a kormány számára, hanem saját, teljesen alternatív hálózatot szerveznek, civil tüntetéseket szerveznek, ahonnan kifejezetten kérik, hogy a pártlogókat és a különböző zászlókat tartsák távol, és így tudnak tömegeket vinni az utcára. Hogy maguknak a szervezőknek, az esemény támogatóinak, szponzorainak, akik a költségeket fedezik, milyen pártkötődésük van, arra azért láttunk különböző tényeket az elmúlt hetekben, hogy miből volt pénz ezeknek a tüntetéseknek a szervezésére. De az egyértelmű, hogy a szervezők kérése az, hogy se az MSZP, se más párt logóit ne vigyék oda, hiszen jól tudják, hogy azzal tömegeket nem tudnának az utcára hívni, az emberek azzal is inkább ellenkeznének. Úgy gondolom, azért az MSZP-nek is alaposan el kell gondolkoznia azon, hogy akik a kormány ellen az utcára vonulnak, még azok sem hajlandók az MSZP-vel semmiféle közösséget vállalni. Azt, hogy milyen szólamok hangzanak el az MSZP részéről most és a következő három és fél évben a kormányzattal kapcsolatban, azt hiszem, már mindnyájan tudhatjuk, hiszen az elmúlt hétvégén a Magyar Szocialista Párt párthatározatban rögzítette, hogy a következő három és fél évben Magyarországon a szegénység nőni fog, éppen ezért az MSZP ebben az ügyben fel fog szólalni. Egyértelművé tette az MSZP múlt hétvégi kongresszusa, hogy a továbbiakban önök semmifajta statisztikai adatokra nem kíváncsiak. Amikor államtitkár úr itt is az Eurostat adatait idézi, akkor azt kiabálják be, hogy hazugság, meg hogy meghamisított. Azért, tisztelt képviselő hölgyek és urak az ellenzék padsoraiban, nem mindig ilyen kritikusak az Eurostattal kapcsolatban, máskor kicsit másként viszonyultak ezekhez az adatokhoz. Most, hogy 241 ezer fővel csökkentette az Eurostat Magyarországon a szegénységnek kitett személyek számát, ez önöknek már nem tetszik, hiszen az Eurostat adatai és az MSZP párthatározata egymással szemben áll, és ezt az ellentétet önök csak kiabálással tudják feloldani. Az elmúlt hetek tüntetéseiben azonban számtalan olyan tévhit, ha mondhatjuk, politikai hoax volt, amelyekkel az embereket utcára szólították, olyan híresztelések, amelyekre vonatkozóan a kormánynak nem volt szándéka, vagy sok esetben nyilván direkt félremagyarázott értelmezései voltak egy-egy javaslatnak, és az ez elleni tiltakozás volt sok-sok felszólalás fő vezérlő motívuma. Ilyen volt például a gimnáziumi férőhelyek csökkentése, amivel kapcsolatban természetesen semmiféle törvényjavaslat nem nyújtódott be az Országgyűlésnek, és a költségvetési törvény ilyet nem is tartalmazott, nem is tartalmazhat. Az oktatás és az egészségügy területén forráskivonásról szónokolnak, miközben az egészségügynek 6 százalékkal több jut. Az oktatásban is egyre több forrás van, a felsőoktatásban plusz 7 milliárd, a középfokú oktatásban plusz 13 milliárd forint. A nyugdíjak esetében csak ez a kormány tudta az elmúlt évtizedben megőrizni, sőt növelni a nyugdíjak értékét, nem elvéve egyhavi juttatást, hanem a rezsicsökkentés révén egyhavi juttatást visszaadni a nyugdíjasoknak és a nehéz helyzetben lévőknek. Romokban lévő gazdaságról beszélnek, miközben a GDP 3 százalék fölött, a kiskereskedelmi forgalom pedig 5 százalék fölött nő. Nem a szegénység jele, tisztelt képviselő asszonyok és képviselő urak, ha 5,5 százalék a kiskereskedelmi forgalom emelkedése. Sok tényt és adatot lehetne még mondani, de zárásként én is azt kívánom önöknek, hogy ha majd elhagyják ezt a patkót, akkor mindnyájuknak egy családi körben eltöltött békés, boldog karácsonya legyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük szépen, államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Sneider János képviselő úr, a Jobbik részéről: „A kényszerpálya nem pálya” címmel. [[Közbeszólások: Tamás!]] Sneider Tamás, igen. Rosszul van írva, elnézést, alelnök úr. Tessék!
Ma Magyarországon annak a valószínűsége, hogy egy férfi megéri a 65. életévét, csak 64 százalék. Ez az érettségi alatti végzettségűeknél mindössze 50 százalék. Tehát minden második férfi meghal 65 éves kora előtt. Mindezeket Kopp Mária mondta 2009-ben. Tisztelt Képviselőtársaim! Ebben a helyzetben van a nyugdíj előtt álló magyar férfitársadalom. És ebben a helyzetben hogyan döntöttek önök, kedves fideszes képviselőtársaim? Úgy döntöttek az elmúlt ciklusban, hogy a veszélyes munkahelyeken, sokszor több műszakban, magukat szinte már halálra dolgozó munkásoktól elveszik azt a kevés nyugdíjas évet is, amit megérdemelnének. De miről is van szó? Mindössze öt évről. Olyan öt évről, amelynek a többlet-nyugdíjköltségeit ráadásul a munkaadó fizeti ki. Hiszen két lehetőség van: van a korkedvezményes nyugdíj, ahol a munkáltatók 13 százalék többletjárulékot fizetnek be azért, hogy öt évvel hamarabb elmehessenek nyugdíjba ezek a dolgozók; és van a korkedvezményes nyugdíjaztatás, amikor a munkaadó egy összegben kifizeti azt az összeget, amit ki kell fizetni azért, hogy hamarabb elmehessen nyugdíjba az a dolgozó, aki méltán megérdemli, mert olyan munkahelyen dolgozott, ahol saját magát sokszor tényleg embertelen körülmények között dolgoztatta. A Jobbik kezdettől fogva hangoztatta, hogy embertelennek tartjuk ezt az eljárást. Embertelennek tartjuk, hogy egy bankárnak és egy vájárnak ugyanúgy 65 évesen lehet elmenni nyugdíjba. Embertelennek tartjuk, hogy egy bankárnak vagy egy gumigyári munkásnak, mentősnek vagy járművezetőnek ugyanúgy 65 éves korban kelljen elmenni nyugdíjba. De nem csoda, hogy embertelennek tartjuk, hiszen Európában nincs arra példa, hogy úgy gondolná egy kormánypárt, hogy mindenki kötelezően csak 65 éves korában mehet nyugdíjba. Önök viszont valami rögeszmétől vezérelve úgy gondolják, hogy ez a helyes. Mi viszont azt mondjuk, hogy a társadalom egészével együtt, a szakszervezetekkel és a munkavállalókkal közösen valóban át kell gondolni a nyugdíjrendszert. Át kell gondolni, mert számos sebből vérzik. Egy sokkal igazságosabb és jobban működő rendszerre van szükség. Véleményünk szerint ennek a rendszernek a korkedvezményes nyugdíjak mellett fontos elemének kell lennie annak, amit önök egyébként már bevezettek a nők esetében, mégpedig annak, hogy 40 év munkaviszony után a férfiaknak is legyen meg a lehetőségük - nem kötelező jelleggel, de a lehetőségük legyen meg -, hogy nyugdíjba vonulhassanak. Milyen előnyei lennének egy ilyen intézkedésnek, ha megfogadnák ezt a tanácsot vagy elgondolkodnának rajta? Először is kezdeném ott, hogy Nyugat-Európában ez természetes dolog, hiszen ott a korai nyugdíjaztatást az 1980-as évektől bevezették, és épp azért, mert magas volt a munkanélküliség, és azon belül is a fiatalok között volt rendkívül magas a munkanélküliség. Magyarországon ma, egy szinte permanens válságban ugyanez a helyzet: a fiatalok között óriási a munkanélküliségi ráta, és ennek köszönhetően is mennek ki Magyarországról ma százezrével magyar állampolgárok, magyar fiatalok vagy éppen középkorúak. Ez a rendszer Nyugat-Európában a nyolcvanas években működött, majd átalakították az ottani rendszereket a munkanélküliség csökkentésével kapcsolatban, és mára egy új módszert vezettek be, ez pedig egy olyan progresszív módszer, amelynek köszönhetően a nyugdíj előtt álló idősebb korosztályt fokozatosan vezetik ki a munkaerőpiacról. Mit jelent ez? Ez azt jelenti, hogy nem nyolc órában kell dolgozniuk, mondjuk, hatvanévesen, hanem már csak hat órában, aztán 63 évesen már csak négy órában, és úgy, hogy közben sok esetben beállítanak mellé egy tanoncot, aki elvégezte az ottani iskolákat, és az idősebb mestertől eltanulhatja a szakma minden csínját-bínját. Ezt maguk a munkaadók is támogatják. Sok esetben autógyáraknál preferálják ezt a rendszert, és még sorolhatnám azokat a területeket, amelyeken véleményem szerint itthon is meg kellene honosítani minél hamarabb. És természetesen előny lenne az, hogy fehérítené a gazdaságot, hiszen ha valaki hamarabb nyugdíjba akar vonulni, akkor elemi érdeke, hogy bejelentett munkahelyen dolgozzon, különben nincs meg számára a munkaviszony. Kérem, fontolják meg ezt, és a mostani tüntetések kapcsán még inkább fontolják meg, hogy igazságos-e, elfogadható-e az a rendszer, amit önök kialakítottak, hogy mondjuk, egy mentősnek 65 évesen a negyedik emeletről 150 kilós beteget kell lehordania. Kérdezem, hogy önök közül ki lenne képes erre a munkára. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Sneider Tamás alelnök úr. A kormány nevében Czomba Sándor államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez egy nagyon komoly téma, ezért azt javaslom, hogy kellő higgadtsággal álljunk neki ennek a dolognak. Először is tisztázzuk, hogy miről szól a korkedvezmény rendszere. Az az alaphelyzet, hogy az egészséges és biztonságos munkavégzés feltételeit a munkáltatónak kötelessége teljesítenie. Amennyiben ez nem lehetséges, akkor valamilyen módon, valamilyen kedvezménnyel próbálja a munkáltató „honorálni” azt a fajta pluszterhelést, amit valaki kaphat. [[9.40]] A korkedvezményes nyugdíj rendszere mint rendszer 2012. január 1-jétől Magyarországon már nem létező kategória, hiszen 2012. január 1-jétől kezdődően átalakult a rendszer korhatár előtti ellátássá, ami nemcsak szavakban különböző, hanem tartalmi elemeiben is más, mint a korábbi. De szeretném hangsúlyozni, hogy mindazok, akik eddig korkedvezményes munkakörben voltak, ők jogosultságot szereztek, ez a jogosultság továbbra is él. [[Zaj.]] Szeretném felhívni a hölgyek figyelmét, hogy azok a nők, akik 40 év jogosultságot szereznek, továbbra is jogosultak. Bár sokat javult az elmúlt időszakban a nők munkaerő-piaci helyzete, de messze nem ott tartanak, ahol a férfiak, ezért ezt a vívmányt a következő időszakban is fenn kívánjuk tartani. Azonban ami a jelenlegi rendszert illeti, néhány fontos dologra szeretném felhívni a figyelmüket. [[Az elnök csenget.]] Az összes korkedvezményes nyugdíjban részesülő 70 százaléka állami tulajdonú vállalatnál vagy önkormányzati tulajdonú vállalatnál van, 62 százaléka a tömegközlekedésben van az összes érintettnek. Nézzük Európát, ezt hozta példának. Európa számos tagállamában korkedvezményes nyugdíjrendszer nincs, Nagy-Britannia, Svédország, Hollandia, Írország és sorolhatnám. Nem véletlen, ugye ezek munkaerő-piaci szempontból erős helyzetben lévő országok, és nincs. Van olyan, ahol van, de a tömegközlekedésben dolgozókat egyáltalán nem érinti; Finnország, Németország, vagy mondjuk, hogy közelebb jöjjek, Szlovákia. Tehát a kérdés és a javaslat az, hogy vajon az a 800 munkakör, ami jelen pillanatban bent van a rendszerben, valóban azok a munkakörök-e, amelyek korkedvezményre ténylegesen jogosítanak. 17 éve tolja a politika maga előtt ezt a problémát, és nem oldotta meg. Ezért mondtuk azt, hogy abban az esetben, ha reális szempontrendszer alapján azt látjuk, hogy a technológiai fejlődés ellenére is vannak olyan munkakörök, amelyekben jogos elvárás lehet valamilyen kedvezmény - ez lehet bérben megjelenő, ez lehet munkaidő-kedvezményben megjelenő és nem korkedvezményben, munkaidő-kedvezményben megjelenő, lehet adott esetben könnyített munkakörbe átsorolás, mint ahogy ezt egyébként Nyugat-Európában számos helyen megteszik; itt van miről beszélni, és szeretnénk is, ha ez a tárgyalóasztalon maradna a továbbiakban is -, de a korkedvezmény rendszerét, a korkedvezményes nyugdíj rendszerét így,ahogy van, nem tudjuk és nem is lehetséges fenntartani. Szeretném azok figyelmét felhívni, akik most azt mondják, hogy menjenek el a férfiak is nyugdíjba 40 éves vagy 42 éves munkaviszony után. Ha az az alaphelyzet vagy az a kérdés, hogy megérdemelné-e Magyarországon, azt mondom, bármilyen munkakörben valaki, hogy ha 40-45 évet ledolgozott, nyugdíjba menjen, persze - csak az a kérdés, hogy mi lenne ennek a következménye. A következő években az 57 év fölötti korosztályban több mint 50 ezer ember lesz, aki kilép a munkaerőpiacról, ács, asztalos, kőműves, sorolhatnám a szakmákat, és nem fogjuk tudni alulról pótolni a rendszert. A második komoly probléma az, hogy több mint 15 ezer, több mint 15 ezer mérnökember fog a munkaerőpiacról kikerülni. Ha a korai nyugdíjazás intézményét választjuk, akkor gyakorlatilag nem leszünk képesek a problémát kezelni. Azzal kapcsolatban pedig, amit ön mondott, ez a kvázi job sharinges megoldás, szeretném felhívni a figyelmet, nehogy az legyen, hogy a Jobbik találta ki és a kormány ráharapott. Nézze meg a korábbi évek nyilatkozatait! A korábbi években mi ezt a job sharinges rendszert megnéztük, tehát azt, ami Nyugat-Európában valóban több helyen működik, hogy a nyugdíj előtt álló még bent van a munkaerőpiacon, a pályakezdő fiatal pedig belép, és gyakorlatilag osztott munkakörben sikerül a problémát kezelni - nincs most idő arra, hogy részletesen beszámoljak -, ez a téma a kormány asztalán van jelen pillanatban is. Tehát vizsgálunk minden lehetőséget, igyekszünk segíteni mindenkinek, de ezt a nyugdíjrendszert vagy korkedvezményes nyugdíjrendszert, ami jelen pillanatban - még egyszer mondom - 17 éve be van betonozva, nem lehet fenntartani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. [[Csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Kérem, vegyék figyelembe, hogy a parlament ülésterme nem sétatér, aki beszélgetni akar, fáradjon ki a folyosóra; jelezni fogjuk, hogyha határozathozatal következik. Most pedig szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tuzson Bence képviselő úr, a Fidesz részéről: „Érte-e sérelem Magyarország szuverenitását?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. És kérem, foglaljanak helyet az ülésteremben!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Talán kevesen emlékeznek arra, amikor 1990-ben megalakult az első szabadon választott Országgyűlés és megalakult az első szabadon választott kormány, hogy milyen érzés volt az, amikor az ország részben visszanyerhette szuverenitását, és kevesen emlékeznek talán arra, amikor 1991. június 19-én az utolsó szovjet katona, az utolsó szovjet katona is elhagyta az országot. Ekkor nyerte vissza az ország a szuverenitását, és megszűnt egy állapot. Megszűnt egy állapot, ez az állapot pedig az volt, hogy egy ország kormánya - felhasználva az itt Magyarországon állomásozó, általa finanszírozott hadsereget - nyomást gyakorolt egy másik ország kormányára, hogy rákényszerítse arra, hogy valamit tegyen, ne tegyen vagy eltűrjön. Ez az állapot szűnt meg ebben az időben, és ezt az állapotot nevezzük a szuverenitás megsértésének. Fel kell tehát tennünk a kérdést, hogy vajon előállhat-e még olyan helyzet, hogy ez a szuverenitás megsérül, vagy a szuverenitás maga egy konstans állapot. Fel kell hívnunk a figyelmet arra, hogy sajnos nem, az nem egy konstans állapot, mindig figyelnünk kell arra, hogy ez a szuverenitás ne sérüljön meg. Figyelnünk kell erre nekünk, magyaroknak különösen, hiszen nekünk van e tekintetben egy történelmi kötelességünk is, hiszen évszázados követelésünk valósult meg azzal, hogy a szuverenitásunk helyreállt. [[Zaj.]] Szeretném felhívni a figyelmet egy közelmúltbeli eseményre, amikor az amerikai külügyminisztériumnak az egyik államtitkára mondott egy beszédet, mondott egy elég érdekes beszédet, ami elsősorban a korrupcióellenességről szólt. Itt szeretném kiemelni, nekünk elkötelezettségünk az, hogy a korrupció ellen a lehető legnagyobb mértékben fellépjünk, de ez a beszéd részben a szuverenitásról is szólt; a szuverenitásról, ami azt jelentette, és egy olyan állítás fogalmazódott meg ebben a beszédben, hogy az Amerikai Egyesült Államok támogat bizonyos társadalmi szervezeteket annak érdekében, hogy nyomást gyakoroljon az egyes államok kormányára. [[Az elnök csenget.]] Én azt gondolom, hogy ha ez az állítás igaz lenne, akkor ez azt jelentené, hogy egy adott ország kormánya, felhasználva egy másik országban működő társadalmi szervezetet, azt működtetve és támogatva, nyomást gyakorolna egy másik ország kormányára annak érdekében, hogy rákényszerítse, hogy valamit tegyen, ne tegyen vagy eltűrjön. Azt gondolom, ez megengedhetetlen, és még inkább megengedhetetlen, ha a szavakat tovább hallgatjuk, és tovább nézzük ezt a beszédet, mert ez arról is szól, hogy két tucat olyan állam van Európában, amelyikben valamilyen akciókat készít elő az Egyesült Államok. Ha ez igaz lenne, és ezt valóban akciók követnék, és olyan akciók, amikkel nyomást lehet gyakorolni az államokra, akkor ez valószínűleg a szuverenitás megsértését jelentené.Példaként hozza fel ez a beszéd a csehországi példát, amikor húsz társadalmi szervezet munkáját fogták össze az Amerikai Egyesült Államok külügyminisztériumának és nagykövetségének segítségével, hogy gyakoroljanak nyomást az ottani kormányra. Én azt gondolom, ez összességében megengedhetetlen, és nem jó az, ha ilyen irányba mennek a dolgok, és azt gondolom, ez valamilyen tévedés lehet. Nem hiszem, hogy az Amerikai Egyesült Államok politikája ebbe az irányba megy el. Így kérdezem én és kérdezzük mi, vajon szükséges-e az, hogy a magyar kormány, illetve a magyar állam fellépjen a saját szuverenitásának megvédése érdekében mind az Európai Unióban, és szükséges-e az, hogy az Európai Unió maga fellépjen a saját tagállamai szuverenitásának megsértése érdekében, illetve azért, hogy a megsértését megelőzzük, mert ha ennek veszélye fennáll, az igen komoly probléma, hiszen ezek az állítások nem vagy nemcsak Magyarországot érintik, hanem több európai uniós tagállamot is. Ezért szeretnénk ezt a kérdést feltenni, mert azt gondolom, ennek igen komoly súlya van, és szükséges, hogy ebben a kérdésben mielőbb választ kapjunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Tuzson Bence képviselő úr. A kormány nevében Szijjártó Péter miniszter úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A válaszom elején szeretnék néhány tényt leszögezni. Ezeket a tényeket már nagyon sokszor elmondtuk, de tekintettel ennek a kérdésnek az érzelmekkel való átitatottságára, én azt gondolom, nem lehet elégszer megismételni ezeket a tényeket. [[9.50]] Először is, az Egyesült Államok Magyarország egyik legfőbb szövetségese, ezért az Egyesült Államokhoz fűződő kétoldalú kapcsolatunkban Magyarországnak az az elemi érdeke, hogy az együttműködés zökkenőmentes legyen. Azt is el tudom mondani képviselőtársamnak, hogy a magyar-amerikai kétoldalú kapcsolatokat alapvetően három területre oszthatjuk, és ezen három terület közül [[Zaj. Az elnök csenget.]] két területen kifogástalan az együttműködésünk. Így van ez a gazdasági, befektetési és kereskedelmi együttműködés területén. Az amerikai vállalatok magyarországi beruházásainak összértéke meghaladta a 9 milliárd dollárt; az amerikai cégek több mint 80 ezer magyar embernek adnak munkát; az idei esztendő első kilenc hónapjában az Egyesült Államokba irányuló magyar export 30 százalékkal növekedett; és immár kilenc amerikai vállalatot mondhatunk Magyarország, illetve a magyar kormány stratégiai partnerének. A védelmi együttműködés tekintetében Magyarország erőfeszítéseit és hozzájárulását a nemzetközi erőfeszítésekhez egyértelmű elismerés övezi, akár az afganisztáni, akár az Iszlám Állam elleni szerepvállalásunk tekintetében, akár a NATO berkein belül a készenléti akciótervhez való hozzájárulásunk vagy a balti légtérvédelem esetében. Abban igaza van a képviselő úrnak, hogy az együttműködés harmadik területén, a politikai együttműködés területén több nyitott kérdéssel is szembesülünk. Azonban szeretném azt is leszögezni, hogy ezeknek a nyitott kérdéseknek a lezárása Magyarország nagyon fontos érdeke. Azonban annak érdekében, hogy ezeket a nyitott kérdéseket le tudjuk zárni, nyugalomra és higgadtságra van szükség, mert csak a nyugalom és a higgadtság tudja garantálni az alapvető feltételeket az érdemi és konstruktív párbeszédhez. Persze ahhoz, hogy lezárjuk ezeket a nyitott kérdéseket, nem elég, hogy mi akarjuk, ezen nyitott kérdéseket nemcsak nekünk, hanem az Egyesült Államoknak is akarnia kell lezárni, és abban az esetben tudunk majd eredményesek lenni. És persze a nyugodt körülmények és a nyugodt párbeszéd feltételeinek megteremtésében nem segítenek az olyan nyilatkozatok, amelyek magyar állampolgárokat, adott esetben magyar kormányzati tisztségviselőket vádolnak anélkül, hogy a vádak állítólagos alapjául szolgáló bizonyítékokat is nyilvánosságra hoznák. Tisztelt Képviselő Úr! A korrupció elleni fellépés a magyar kormány egyik legfontosabb célkitűzése, nem véletlenül hirdetett a miniszterelnök zéró toleranciát, és nem véletlenül döntött úgy a kormány, hogy néhány közbeszerzési szabályt hatályon kívül helyez, és nem véletlenül készül új közbeszerzési törvény az európai jogszabályoknak és előírásoknak megfelelően. Ami Sarah Sewall államtitkár asszony beszédét illeti, tisztelt képviselő úr, a Magyarországot és a közép-európai országokat illető részek miatt a tegnapi napon a Külügyminisztériumban konzultáltunk az Egyesült Államok budapesti ideiglenes ügyvivőjével. Az államtitkár úr, aki konzultált az ügyvivővel, elmondta, hogy a szuverenitásunk szempontjából aggodalomra okot adónak tartanánk, ha egy ország akciótervet akarna végrehajtani Magyarországon a velünk való egyeztetés, illetve a mi egyetértésünk nélkül. És elmondtuk azt is, hogy nem tartanánk helyesnek azt sem, ha egy ország azért részesítene támogatásban - legyen ez pénzügyi vagy erkölcsi támogatás - civil szervezeteket, hogy azok nyomást gyakoroljanak bármilyen ügyben egy másik ország demokratikusan megválasztott kormányára. Tisztelt Képviselő Úr! Mivel az államtitkár asszony beszéde két tucat közép- és kelet-európai országról beszél, és kizárásos alapon néhány európai uniós országnak lenni kell ezen országok között, ezért a tegnapi napon Szabó László külügyminiszter-helyettes felvetett ezt a kérdést Brüsszelben a külügyek tanácsának ülésén, hiszen az uniós országok korrupcióellenes fellépése elsősorban európai ügy, és az Európai Unióban megvannak a megfelelő eljárások és a megfelelő keretek ebben a tekintetben. Tisztelt Képviselő Úr! Összegzésként engedje meg, hogy elmondjam önnek, hogy Magyarországnak az az érdeke, hogy minden partnerével, főleg minden szövetségesével a lehető legjobb kapcsolatokat építse ki és tartsa fenn, és a lehető leghatékonyabb együttműködésünk legyen. Mindezekhez azonban, mi azt gondoljuk, hogy a legjobb, legbiztosabb alapot a kölcsönös tisztelet talaján való állás jelenti. Éppen ezért a kétoldalú kapcsolatokban Magyarország megadja minden partnerének a tiszteletet, ugyanakkor elvárjuk azt is, hogy ezt a tiszteletet Magyarország is megkapja, minden partnerünktől elvárjuk, hogy tartsák tiszteletben Magyarország szuverenitását, és tartsák tiszteletben a magyar embereknek az idei esztendőben már három választáson is elmondott elég egyértelmű akaratát Magyarország jövőjére nézve. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Lukács László György, Jobbik; Sallai R. Benedek, LMP; Ikotity István, LMP; Schmuck Erzsébet, LMP; Kiss László, MSZP; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Demeter Márta, MSZP; Heringes Anita, MSZP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Novák Előd, Jobbik; Magyar Zoltán, Jobbik; Nyitrai Zsolt, Fidesz; Pócs János, Fidesz és Varga László, MSZP. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a rendkívüli ülés napirendjének megállapítása. A kormány rendkívüli ülés összehívását kezdeményező javaslatában felsorolt előterjesztésekre figyelemmel ülést vezető elnöki jogkörömben tettem javaslatot az ülés napirendjére. Emlékeztetem önöket, hogy az Országgyűlés tegnap döntött arról, hogy az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosítását kezdeményező T/2337. számú törvényjavaslat zárószavazására házszabálytól eltéréssel a mai ülésen kerüljön sor. E döntés alapján ez a határozathozatal is a napirendi javaslatom részét képezi. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja indítványozta, hogy az említett zárószavazásra ezen az ülésen ne kerüljön sor. [[Taps a Jobbik mögött helyet foglaló függetlenek soraiból.]] Először erről, valamint a napirendi javaslat további módosítására tett indítványról határozunk, és ezt követően döntünk a napirendi ajánlásomról. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést [[Lukács Zoltán a Jobbik mögött helyet foglaló függetlenekhez: Feri bejött már dolgozni? Idén még nem láttam!]] elfogadja-e a Fidesz kezdeményezését, amely arra irányul, hogy a T/2337. számú törvényjavaslat zárószavazása ne szerepeljen mai ülésünk napirendjén. Aki a javaslattal egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A tegnapi napon az egyes törvényeknek a közpénzek szabályozásával összefüggő módosításáról szóló T/2373. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő megtárgyalásáról döntöttünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az összevont vitára és határozathozatalára a napirend elfogadását követően első napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a mai napon a határozathozatalokra legkorábban 11 óra 30 perckor kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslat további részéről határozunk. Kérdezem önöket, hogy elfogadják-e a mai ülés napirendjét. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm szépen. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Korábbi döntéseink alapján most soron következik az egyes törvényeknek a közpénzek szabályozásával összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat kivételes eljárásban történő megtárgyalása és határozathozatala. Az előterjesztés T/2373. sorszámon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2373/8. sorszámon, összegző jelentését pedig T/2373/9. sorszámon terjesztette elő. A vita során elsőként a törvényjavaslat előterjesztőjének expozéjára kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Orbán Gábor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Az egyes törvényeknek a közpénzek szabályozásával összefüggő módosításáról szóló T/2373. számú törvényjavaslat benyújtása mindenben megfelelt a házszabályi rendelkezésekben foglaltaknak. [[10.00]] A sportról szóló törvény sportfogadásokkal kapcsolatos korábbi módosításával összefüggésben a törvényjavaslat módosítja a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény játékadóztatásra vonatkozó rendelkezéseit is. A módosítás alapján a szerencsejáték-szervező a sorsolásos játékok, a fogadások és az online szerencsejátékok összesített játékadóját csökkentheti a sportrendezvények online vagy hagyományos sportfogadásban való felhasználási jogára kötött szerződések ellenértékével, havi ütemezésben.A módosítás alapján az állami szervező a sportági szövetségek részére az online és hagyományos sportfogadás-szervezéshez kötött felhasználási szerződések ellenértékét a gyakorlatban is teljes mértékben érvényesíteni tudja az általa fizetendő játékadóval szemben. A törvényjavaslat egy másik célja az úgynevezett elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszer - vagy más néven EKÁER - egyes részletszabályainak pontosítása, a végrehajtás megkönnyítése. Az EKÁER-rendszer eredményesebb működését biztosítja, hogy nemcsak a bejelentés elmulasztása, hanem annak hibás, hiányos, valótlan adattartalmú teljesítése is ugyanolyan szankciót von maga után. A módosítással továbbá új, a bejelentési kötelezettség alóli mentességi szabályok kerülnek bevezetésre. Nem kell bejelentést tenni az útdíjköteles gépjárművel, úgynevezett gyűjtőfuvar keretében végzett közúti áruszállításról, amennyiben az adott termék mennyisége vagy értéke a törvényben meghatározott határt nem haladja meg. A fuvarszervezés, fuvarozás igényeihez igazodva módosíthatók egyes adatok a megérkezésig, valamint rendszámadat az EKÁER-szám kiadását követően is megadható lesz. Ezenkívül a kockázati biztosíték [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] mértékének megállapítására vonatkozó részletszabályokkal is kiegészül a törvény az egységes jogalkalmazás érdekében. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy foglaljanak helyet, vagy fáradjanak ki a folyosóra. [[Folyamatos zaj. Csenget.]] Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy foglaljanak helyet, vagy fáradjanak ki a folyosóra! Megvárom, képviselőtársaim, amíg kifáradnak a folyosóra, vagy helyet foglalnak. [[Rövid szünet. A képviselők egy része elhagyja az üléstermet.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának és a megfogalmazódott kisebbségi véleménynek az ismertetése következik. Megadom a szót Vécsey Lászlónak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság a tegnapi ülésén megtárgyalta a T/2373. számon benyújtott, az egyes törvényeknek a közpénzek szabályozásával összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz 25 igen szavazattal, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző módosító jelentést nyújtott be. A Törvényalkotási bizottság az önálló képviselői módosítók közül egyiket sem támogatta, részben tartalmi okokból, részben a házszabálynak való megfelelés hiánya miatt. Az összegző módosító javaslatot így a Törvényalkotási bizottság két módosító indítványa tartalmazza. Külön felhívom a figyelmet arra a változásra, amely a sportról szóló 2004. évi I. törvény 22. §-ának új (3a) bekezdését hozza az Alaptörvénnyel összhangba. A bizottság elnökének ismertetője szerint az Adatvédelmi Hatóság a benyújtott normaszöveg azon részét, amely a sportági szakszövetségek tevékenységét teljes egészében kiveszi az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] bekezdését hozza az Alaptörvénnyel összhangba. A bizottság elnökének ismertetője szerint az Adatvédelmi Hatóság a benyújtott normaszöveg azon részét, amely a sportági szakszövetségek tevékenységét teljes egészében kiveszi az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló (Folyamatos zaj. - Az elnök csenget.) törvény hatálya alól, alkotmányellenesnek minősítette. A Törvényalkotási bizottság javaslata ezzel szemben csupán a nem az államháztartás alrendszereiből származó támogatások tekintetében tesz olyan kivételt, hogy összesített adattartalommal is teljesíthetőek a közérdekű adatigénylések. Fontos hangsúlyozni, hogy ez esetben nem közpénzekről van szó, és csak az információs, az adminisztrációs terhek csökkentése miatt tesz engedményt a javaslat, a szövetségek zökkenőmentes működése érdekében. A Nemzeti Adatvédelmi és Információs Hivatal informális véleménye szerint ebben a formában eleget tesz a javaslat minden alkotmányossági kritériumnak. A Törvényalkotási bizottság módosítója a gazdasági stabilitásról szóló törvénnyel való összhang megtermését is szolgálja. Mint államtitkár úr is említette, az EKÁER-rendszerrel kapcsolatban a normaszöveg rögzíti, hogy csak 2015. február 1-jétől szankcionálhatók a bejelentési kötelezettséget hibásan, valótlan adattartalommal vagy hiányosan teljesítők, ez nyilvánvalóan engedmény a törvény bevezetésével kapcsolatban. Ezért is kérem a bizottság nevében a javaslat támogatását. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vécsey képviselő úr. A kisebbségi vélemény ismertetésére megkérem Harangozó Tamás Attilát. Hétperces időkerete van.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Sokat elmond önökről és erről a törvényről, hogy az évi százmilliárdos nagyságrendű pénzek eltüntetésének szándékával benyújtott törvényjavaslatról a kormány maga mintegy két perc negyvenvalahány másodpercet kívánt az expozéjában elmondani magyarázkodásként. Nyilván a vállalhatatlant igen nehéz megmagyarázni. Beszéljünk gyorsan a benyújtás körülményeiről: ezt a törvényt a tegnapi napon nyújtotta be az Országgyűlésnek Varga Mihály miniszter és az ő minisztériuma, és a tegnapi napon a Házbizottságon szembesültünk vele, hogy ezt kivételes eljárásban egy nap alatt megtárgyalni, majd másnap megszavazni kívánja az Országgyűlés. A törvényjavaslat az egyes törvényeknek a közpénzek szabályozásával összefüggő módosításáról fedőnéven lett benyújtva. A szabályozás döntő többsége európai uniós, illetve egyéb más kötelezettségekből adódó közúti árufuvarozással kapcsolatos szabályokat tartalmaz - az általános indoklása is csak erre tér ki -, miközben kiderült, hogy maga a törvényjavaslat érdemi része arról szól, hogy önök egy újabb pénzszivattyút kívánnak beindítani, jelesül a szerencsejáték és a sportági szakszövetségek között az egyik oldalon, a másik oldalon ebben a szabályzásban jelent meg az is, hogy önök - és ez volt az eredeti szöveg - teljesen ki kívánták venni ezeket a sportági szakszövetségeket azon törvény hatálya alól, amely lehetővé teszi, hogy ezen szövetségek gazdálkodását, működését közérdekű adatként mindenki megismerhesse. Tisztelt Képviselőtársaim! A TAB elé több módosító javaslat jött be. Először beszélnék a saját javaslatunkról. Nyilván nem is tudtunk mást tenni, miután mindössze három óra állt a képviselők rendelkezésére, hogy módosítót nyújtsanak be, hogy eltöröljünk minden olyan disznóságot, amit ebbe a törvénybe beletettek; jelesül a szerencsejáték adóalapjának módosítását, tehát hogy leírhatják a cégek az adójukból mindazt a pénzt, amit a sport-szakszövetségeknek fizetnek a vagyoni értékű jogok érdekében, illetve azt, hogy ezek az információk a jövőben ne kerülhessenek nyilvánosságra. Van még egy másik része a törvénynek, ami, azt gondolom, hogy mindenképpen szót érdemel. Önök ebbe a törvénybe salátajelleggel azt is betették, hogy a következő időszakban a NAV a vállalkozóknak nem csak a számlájára tehet inkasszót mulasztási bírság esetén - szeretném megjegyezni, hogy a mulasztási bírság lehet egy egyszerű adatközlés elmulasztása. Nem muszáj ehhez adót csalni vagy adót be nem fizetni, egy egyszerű adatközlés elmulasztása miatt önök a jövőben lehetővé teszik a NAV-nak - akikben nyilván az egész nemzet egyöntetűen egyébként is megbízik -, hogy a magyar kis- és középvállalkozóktól, még egyszer mondom, nemcsak a számlájukról inkasszálhatják a pénzt, hanem odamehetnek a helyszínre, és elvehetik tőlük az árukészletüket, lefoglalhatják a termelési eszközeiket, lefoglalhatják a kamiont, az árut, a teherautót vagy éppen azokat a gépeket, amikkel valamilyen terméket állítanak elő. [[10.10]] És a legnagyobb disznóság ebben az, tisztelt képviselőtársaim, hogy benne van a törvényszövegben, hogy mindezt a fellebbezésre tekintet nélkül. Tehát kimegy a NAV, elvisz mindent, a szerencsétlen vállalkozó megfellebbezi, mondjuk, másfél-két év múlva a bíróság kimondja, hogy neki van igaza, addigra az ő cége, a családja, a munkavállalói utcára kerülnek, tönkremennek. Fantasztikus javaslat, gratulálunk hozzá, hogy ezt most itt egy nap alatt, hirtelen karácsony előtt be kellett hozniuk! De tisztelt képviselőtársaink itt nem álltak meg, mert a tegnapi napon Bánki Erik még úgy gondolta, hogy ennek a törvényjavaslatnak a mentén hirtelen bead egy módosítási javaslatot, ahol mintegy 14 darab fővárosi ingatlant szeretett volna ingyenes használatba adni különböző sportegyesületeknek. Tette ezt egyébként Fideszhez méltó módon úgy, hogy a törvényjavaslatba csak az ingatlanok helyrajzi számát írta bele, tehát a bizottság és a képviselők abban a helyzetben sem voltak, hogy egyáltalán meg tudják ítélni, hogy milyen ingatlanokat kíván átadni. Miután az MSZP képviselői felhívták a figyelmet, hogy ebben az alap-törvényjavaslatban meg sem volt nyitva ez a rész, tehát teljesen törvénytelenül és házszabályellenesen lett benyújtva ez a javaslat, ezért egyébként a bizottság többsége ezt belátta, és nem szavazta meg ezt a javaslatot. De tisztelt képviselőtársaim, önök behoztak egy végleges szöveget, amire méltán büszkék, elhangzott a bizottsági ülésen a TAB elnökének is az elmondásából, hogy gyorsan napközben egyeztettek a Nemzeti Adatvédelmi Hatóság elnökével, aki világosan elmondta, hogy ez a törvényjavaslat úgy, ahogy van, csak alaptörvény-ellenes, csak nemzetközi szerződésekbe ütközik, és csak az Európai Unió jogával megy szembe. Külön gratulálunk Varga Mihály nemzetgazdasági miniszternek, hogy egy ilyen javaslatot a nevére vesz, és külön gratulálunk a Nemzetgazdasági Minisztériumnak, hogy egy ilyen javaslatot terjeszt be a parlament elé. A végleges szöveg, amit önök elfogadtak, semmivel nem jobb, tévedés ne essék, mint amit eredetileg benyújtottak. Hiszen az arról szól, hogy a nem állami és nem önkormányzati támogatásokat továbbra is csak összesített adattartalom-szolgáltatással kötelesek ezek a sportegyesületek nyilvánosságra hozni. Hogy mik ezek az összegek, tisztelt képviselőtársaim? Hát például pont az a szerencsejátékos támogatás, ami évi - jelenleg az önök törvénye szerint, a költségvetési törvény szerint - akár 37,9 milliárd forint is lehet. De ilyen a több mint 50 milliárd forintos taotámogatás, és ilyen, az egyébként a mai napig senki által pontosan meg nem határozható állami cégek sporttámogatása, ami szintén nyilvánvalóan több tízmilliárd forint, amikről a jövőben nem fogják tájékoztatni ezek a sportszervezetek részleteiben a nyilvánosságot, hogy mire és hogyan használták fel. Az az érvelésük álságos és nevetséges, hogy adminisztratív tehercsökkentés kell ezeknek a szervezeteknek. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha az MLSZ több tízmilliárd forintot kap, akkor jusson már arra ennyi erőforrás, hogy ennek a felhasználásáról a honlapján képes és alkalmas pontosan beszámolni, hogy mire és hogyan költötte! Ilyennel még csak ne is vicceljünk, hogy emiatt van szükség a törvényjavaslatra! Mindezzel együtt szeretnénk nagyon nyomatékosan felhívni a figyelmet, és ez volt az ellenzéki képviselők kérése is, hogy ezt a törvényjavaslatot úgy, ahogy van, vonják vissza. Higgyék el, ha ez hatályba lép, és elkezd működni, óriási botrányok fognak újra következni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Harangozó képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselőcsoportok álláspontjukat 30-30 perces időtartamban fejthetik ki, a független képviselőknek pedig összesen 8 perc áll rendelkezésükre. [[Az MSZP-frakcióból többen elhagyják az üléstermet.]] Először az írásban előre jelentkezett képviselőknek adom meg a szót, elsőként - gondolom, az MSZP képviselőcsoportja nem kíváncsi - Varga László képviselő úrnak, az MSZP vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hát, valóban meglepetésként ért minket ez az indítvány a tegnap reggel folyamán, de nem az első eset ez, hiszen ebben a ciklusban is számtalanszor fordult az elő, hogy nagyon komoly súlyú jogszabályokat, az élet sok területét szabályozó jogszabályokat az utolsó pillanatban hoznak be, nagyon gyorsan kierőszakolják a napirendre tűzésüket, majd egy nappal később egyébként el is fogadják azokat. Nyilván elfogadhatatlan ez az eljárás, azt gondolom, hogy méltatlan ez az Országgyűléshez. Ez a jogszabálytervezet is az élet több területét szabályozza. Azt is mondhatnánk, hogy akár az adózás rendjéről szóló törvényt módosítani, egyes adótörvényeket módosítani vagy a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló jogszabályt módosítani miért is ne lehetne; megjegyzem, tegnap fogadtuk el a költségvetést, azelőtt az adójogszabályokat, az új adótörvényeket, tehát minimum érdekes az is talán, hogy egy egy napra elfogadott költségvetés után az adóbevételeket alapvetően érintő szabályokat módosítani mennyire korrekt, és mennyire egy fenntartható költségvetés képét mutatja. Utalt az előttem szóló is erre, Harangozó Tamás, hiszen mintegy 36,9 milliárd forintnyi adóbevétellel kalkulálnak játékadó tekintetében, ebben a jogszabályban pedig ugye azt szabályozzák, hogy hogy lehet ebből leírni bizonyos költségeket egyes cégeknek. Magyarán a bevételekkel ismét probléma lesz. A nagyon rövid expozéban államtitkár úr utalt arra, hogy az EKÁER-rendszer kapcsán pontosítások születnek, természetesen a jogszabály nagy része erről szól, és nyilván a NAV kapcsán van benne olyan tartalom is, amely, azt gondolom, a magyar kis- és nagyvállalkozások számára méltatlan így karácsony előtt, hogy épp most gondolták, hogy rendelkezzen az Országgyűlés arról, alkosson jogszabályt annak kapcsán, hogy a tevékenység eszközét, termék-előállítás esetében annak eredményét, az árukészletet lefoglalhatja a NAV a kiszabott bírság erejéig, és ugye itt jogorvoslattal sem élhet az adott vállalkozó. Nyilván, ha akár évekkel később megállapítást nyer, hogy neki volt igaza adott esetben és nem a NAV-nak, akkor itt már tulajdonképpen ezeket az eszközöket elvesztheti, az árut elvesztheti, vagy adott esetben olyan kár éri őt, hogy be kell hogy szüntesse a tevékenységét. Ez a pontja elfogadhatatlan egyébként ennek a javaslatnak, és teljesen méltatlan. Az egész javaslatot pedig, ha értékeljük, akkor közel van az érthetetlenhez az, hogy miért módosítják itt a szerencsejáték szervezéséről szóló törvényt, és egyébként miért van szükség hirtelen újra a sportról szóló törvény módosítására. Nagyon nehéz ezeket a részeket a törvényből úgy értékelni, hogy ne menjünk egy kicsit vissza az időbe, merthogy már az előző ciklus is olyan volt, hogy elég gyakran módosította a sporttal kapcsolatos jogi hátteret az Országgyűlés. Látszott, hogy önök a politikájuk homlokterébe állítják a sportpolitikát, aminek egy részével még nem is volna baj. Így volt ez akkor is, amikor a társasági adóról szóló jogszabályokat módosították, egy adókedvezmény-rendszert vezettek be öt látvány-csapatsportágra. Nem volt ezzel első körben problémánk, hiszen a 2010 előtti kormányok is bevezettek ilyen lehetőséget, például a színház- és filmművészet területén a mai napig egyes vidéki színházak - ezt mondhatom - jócskán profitálnak ilyen lehetőségekből, hiszen amúgy nagyon nehéz lenne a kultúrát, a kulturális életet megfelelő szinten fenntartani egyes területeken. Azt vártuk ettől a javaslattól, amikor önök ezt behozták, és elfogadta az Országgyűlés, ami az eredeti célja volt a javaslatnak, és önök is ezt mondták, hogy az utánpótlássportot, a szabadidősportot, adott esetben az öt látvány-csapatsportág utánpótlását támogatja majd ez a lehetőség. Ehhez képest mit látunk a gyakorlatban? Nem vagy nem kizárólag kis vidéki csapatok hétköznapi sportéletét, nem gyermekek sportolási lehetőségeinek javítását serkentette ez a javaslat, hanem például az életbe lépése után az első adóévben a legnagyobb társaságiadó-kedvezményből fejlesztő klub nyilván a felcsúti klub volt, és hát ebből sikerült építeni egy labdarúgó-stadiont, ilyen lehetőségekből. Mintegy 3,5 milliárd forint volt az, amit rögtön az első évben taokedvezményként igénybe vett a felcsúti labdarúgóklub, és nem egy utánpótláscentrumot épített, kizárólag ilyen funkcióval, akármit is mondanak önök. [[10.20]] Itt játszik egy első osztályú labdarúgócsapat úgy, hogy viszonylag kevés sportszakmai oka volt ennek a fejlesztésnek, és mondjuk, nem tízezrek járnak itt labdarúgó-mérkőzésre, ami elképesztő indokolttá tette ezt a fejlesztést. Nyilván a soron lévő sporttámogatásaik is ilyenek voltak zömében. Nem sportszakmai szempontok határozták meg azt, hogy hol épül stadion, hanem - sokan elmondták ebben az országban, de én hadd hangsúlyozzam még egyszer, és egyébként nem is tagadta több Fidesz-vezető ezt, hanem nyíltan beismerésre került, bizony nemcsak sportszakmai szempontok, hanem - adott esetben egyes más szempontok is meghatározták ezeket a döntéseket. Szinte kivétel nélkül, ahol fejlesztések történtek, és már befejeződtek ezek, ott Fidesz-vezetők, meghatározó Fidesz-politikusok vannak a csapat környékén, vagy adott esetben elnökölnek ilyen klubokat. Mondhatnám Kubatov Gábort a Ferencváros stadionja kapcsán, de egyébként Deutsch Tamás elnöklete alatt az MTK is elnyert ilyen fejlesztéseket, míg vidéki klubok esetében ezek nagyon mérsékelten jelentkeznek olyan helyeken, ahol egyébként meg rengeteg néző indokolná ezeket a fejlesztéseket. Mondhatnám például Diósgyőrt is ebben a tekintetben, mert egy kapavágás sem történt, és látjuk azt, hogy az új jogszabályi hátterek szerint a debreceni stadiont sem nagyon sikerül élettel megtölteniük, hiszen nagyon fontos volt a szurkolói kártya kötelezővé tétele, bevezetése, épp csak a hétköznapi racionalitás ellen szól. Felépültek ezek a nagy látványberuházások, kérdés, hogy ki tölti meg majd ezeket élettel. No, kicsit hosszú volt az, amit most bevezetőként elmondtam, és tudom jól, hogy önöket nyilván ez sem érdekli. Bejött ez a jogszabály, nagyon sokan önök közül nem fogják ezt mélyen végiggondolni, hanem megnyomják az igen gombot, azonban megfontolásra javaslom önöknek, hogy mégiscsak gondolják ezt végig. Másfél évvel ezelőtt szabályozta az Országgyűlés, a távszerencsejáték kapcsán szabályozott jogszabályi hátteret teremtett. Akkor is elmondtuk, hogy ebből komoly költségvetési bevételre nem lehet számítani, és egyébként életszerűtlen a szabályozás. Ezzel párhuzamosan a költségvetési törvényben önök azt szabályozták, hogy a távszerencsejátékból származó potenciális bevételeket utánpótlássportra költi majd el, az ebből származó játékadó-bevételeket a költségvetés. Itt kapcsolódik ez a felvezető gondolataimhoz. Tehát volt a társaságiadó-kedvezmény rendszere, amelyből nem igazán az utánpótlás gazdagodott, vagy csak minimális részben, volt utána egy következő döntésük, hogy a távszerencsejátékból származó játékadó-bevétel az utánpótlásra kell hogy fordítódjon. Aztán nem volt ilyen bevétel, majd júniusban ezt az életszerűtlen szabályozást átalakították, de még nagyon gyorsan módosították azt is, hogy ha mégis lenne ebből bevétel, nehogy az utánpótlássport, nehogy a gyermekek, nehogy a szabadidősport gazdagodhasson ebből, hanem, ne kerteljünk, direktben, a Magyar Labdarúgó Szövetség rendelkezhessen ezekkel a bevételekkel. Ezt módosították. Hogyha akkor, júniusban, ebben az országgyűlési vitában ezt nem szúrjuk ki néhányan itt képviselőtársaimmal, akkor ez tulajdonképpen a közéletben vitát sem generált volna, el sem hangzott volna. Ennek egy tulajdonképpeni továbbépítkezése, és azt kell hogy mondjam, hogy szerintem igazából erről szól ez a történet, mert az összes többi módosítás az EKÁER-rendszer kapcsán, NAV kapcsán, ezek bejöhettek volna korábban, a költségvetés tervezésének időszakában, akkor, amikor az adójogszabályokat fogadta el az Országgyűlés. Ez a jogszabály arról szól, hogy az újabb ilyen típusú sportpolitikai lépéseket elrejtették egy salátatörvénybe, elrejtették azt, hogy azok a cégek, amelyek vagyoni értékű jog ellenértékét fizetik ki az egyes szakszövetségeknek, adott esetben például annak kapcsán fizetnek ki komoly összegeket, hogy fogadásokat lehessen kötni, mondjuk, az adott bajnokság mérkőzéseire, na, ezek a játékadójukból leírhatják majd ezt a vagyoni értékű jog ellenértékét, tehát ezt a konkrét összeget. Az a probléma ezzel, hogy a játékadó-bevételeket, azok felhasználását - adott esetben, ha a Magyar Labdarúgó Szövetség használja ezeket fel -ellenőrizheti az ÁSZ, áttekintheti egy-egy országgyűlési képviselő, ha adatigényléssel fordul a megfelelő helyre. Azt gondolom, hogyha ez komoly, adott esetben a labdarúgás tekintetében utánpótláscélokat is szolgál, akkor ez egy ellenőrizhető, transzparens történet lehetett volna. Azonban tételezzük föl, hogy mondjuk, egy adott összeget, amit játékadóba befizetett volna egy cég ilyen módon, egy az egyben odaad egy szakszövetségnek - nyilván, ismerik a magyar sportéletet -, ami túlnyomórészt a magyar labdarúgást jelenti és az MLSZ-t jelenti. Ilyen módon többletbevételeket szerezhet egy szakszövetség, és itt van a következő módosításuk, ezt módosítják a sportról szóló törvény esetében, és ez hangzott el, egyébként már kritikusabban egy kormánypárti képviselővel kapcsolatban, hogy a szakszövetség tevékenységét egy rendelkezéssel kiveszik az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény hatálya alól, magyarán: közérdekű adatigényléssel nem lehet fordulni ilyen esetekben. Egy zárt, titkosan kezelt körben, tulajdonképpen szűk jogszabályi keretek között van csak nyilvánossága annak, hogy mit is kezd egy szakszövetség ilyen esetben ezekkel a forrásokkal. Teljesen versenysport-, profi sportcélokat szolgálva, a nyilvánosság kizárásával próbálnak elkölteni újra állami tízmilliárdokat. Ez zajlik egyébként évek óta, ez körülbelül a harmadik felvonása ennek a történetnek. Nyilvánvalóan olyan szinten volt ez elfogadhatatlan, hogy még a tegnapi nap délutánján kérte ki az Adatvédelmi Hatóság állásfoglalását egy fideszes képviselő, és még abból is kiderült, hogy alaptörvény-ellenes az eredeti szöveg, nemzetköziszerződés-ellenes és az Európai Unió jogszabályaival is ellentétes. Tehát azt gondolom, hogy ha ennek a három történetnek nem felel meg, ha egy Adatvédelmi Hatóság ennyire rövid idő alatt ki is mondja, akkor nagyon sajnálom, hogy egy ilyen jogszabályt az utolsó parlamenti hét hétfőjének délelőttjén sebtében beterjesztenek, több tíz milliárd átláthatatlan, a költségvetésből kiszivattyúzását lehetővé téve, és egyébként az állásfoglalás kapcsán még önök is kénytelenek elismerni, hogy bizony ez semmiféle jogszabálynak nem megfelelő ez a dolog. Nyilván azt a módosítást meg kell tenni, ez a minimum, de álláspontunk szerint inkább nem kell tárgyalni a vonatkozó részeket. Benyújtottunk egy módosító indítványt, amely arról szól, hogy az Országgyűlés ne döntsön ezekről a kérdésekről, ne tárgyalja ezeket a kérdéseket, maximum azokat a pontosító és formai módosításokat fogadja el ebből a salátajogszabályból, amik tényleg szükségesek lehetnek, több tíz milliárd közpénz kiszivattyúzásához azonban ne legyen partner. Köszönöm, hogy végighallgattak. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Varga képviselő úr. A következő előre bejelentett felszólaló Volner János képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ismét egy olyan törvényjavaslat van előttünk, amit sebtében, nagy sürgősséggel nyújtott be a kormánykoalíció, és igyekezett átverni az Országgyűlésen. Fölhívtuk már többször a figyelmet arra, hogy a most bevezetni készült elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszer milyen szakmai hiányosságokkal felvértezve kerül elfogadásra a kormánykoalíció által, és mit lehetne ez ellen tenni. Arra szeretném fölhívni a figyelmet, hogy úgy benyújtani egy több gazdasági ágazatot érintő törvényjavaslatot, hogy ebben semmilyen társadalmi egyeztetés nem történt, nem kérték ki a szakmai szervezetek véleményét arról, amit tervezni szeretnének, úgy egész egyszerűen nagyon kicsi az esély arra, hogy ez egyáltalán nemhogy jól fog sikerülni, hanem balhémentesen tudja lezárni a kormányzat. Borítékolom önöknek, hogy az EKÁER jövő évi bevezetéséből, hölgyeim és uraim, balhé lesz, és azt is elmondták a különböző szakmai szövetségek, hogy mi a kifogásuk ez ellen. Nem lett volna célszerűbb esetleg egyeztetni még a törvényjavaslat benyújtását megelőzően ezekkel a szervezetekkel? Itt van például a Magyarországi Logisztikai Szolgáltató Központok Szövetségének véleménye, illetve a Logisztikai Egyeztető Fórum szakmai álláspontja, rávilágítottak nagyon tömören, nagyon röviden arra, hogy mi a problémájuk a most bevezetni kívánt EKÁER-rel. [[10.30]] Azt javasolták a szakmai szervezetek, hogy legalább két hónappal halassza el a kormány ennek a törvényjavaslatnak a hatályba léptetését, egész egyszerűen azért, mert cégeknek, amelyek ezeken a területeken dolgoznak, át kell programozni a saját informatikai rendszereiket, újra kell kötni azokat a cégek közötti gazdasági szerződéseket, amelyek a fuvaroztatási, teherforgalmi ágazatra vonatkoznak. Nemzetközi szerződéseket, sőt nemzetközi jogszabályokat érint a most bevezetni kívánt törvényjavaslat, nyilvánvaló, hogy minimum két hónap kell ahhoz, hogy egy cég informatikai szinten is fel tudjon ezeknek a feladatoknak a végrehajtására profi módon készülni. Szintén problémásnak látjuk azt, hogy a magyar vállalkozások számára ezek a jogszabályok, amiket ez a törvényjavaslat is módosítani rendel, jelentős tehertétel-növekedést jelentenek, adminisztratív terheket is növelnek, és át kell alakítani a cégek működését azért, hogy megfeleljenek a törvényhozó hatalom elvárásainak. Ráadásul ezt egy rendkívül rövid időtartamon belül kell megtenni. Figyelmükbe ajánlom azt is, hogy Magyarország egy olyan centrális szerepet tölt be itt Kelet-Közép-Európában, amely alkalmassá tenné ezt az országot arra, hogy a logisztikai ágazat egyébként remek földrajzi adottságait kihasználhassa az ország, és a logisztikai ágazat jelentősen nagy gazdasági hozzáadott értéket tudjon Magyarországra termelni. Azonban ez a törvényjavaslat pont az ellenkezőjét teszi. A magyar vállalkozásokat a környező országokban működő cégekhez képest jelentős versenyhátrányba taszítja, hiszen a költségnövekedés természetesen megjelenik majd a logisztikai ágazat áraiban is, és ezek az árak nyilvánvalóan kevésbé lesznek versenyképesek. Fölhívtuk egyébként már arra is a figyelmet, hogy ez a törvényjavaslat, amit most benyújtottak, nem kis részben akadályozza az intermodális szállítás magyarországi terjedését. Itt arra hívom föl a Nemzetgazdasági Minisztérium államtitkárának figyelmét, és sajnálom, hogy a kormány egyetlen államtitkára képviselteti magát egy ilyen fontos vitában, hogy ha megnézzük azt, hogy mi történik a magyar logisztikai ágazattal, azt lehet látni, hogy van 74 négyzetkilométeres, több terminálból álló átrakónk Záhonyban. És ehhez képest, hölgyeim és uraim, a kínai eredetű termékek most már szlovák átlépő ponton keresztül lépnek be az Európai Unióba. Ugyanis a szlovákok előre gondolkodtak, és fejlesztettek saját maguknak egy, a záhonyinál sokkal jobb hatékonysággal működő terminált. A magyar terminálnak pedig, hölgyeim és uraim, érdemes megnézni a sorsát. Én nem mosolyognék kormánypárti képviselőtársaim helyében, bár tudom, hogy nem ezzel kapcsolatban mosolyognak, de sajnos a téma igencsak gyászos, mert körülbelül 1500 munkahelyet érint ez a kérdés hátrányosan a záhonyi térségben. Annyi embernek fenyegeti a jelenlegi állapot a munkahelyét. Ugyanis a kínai eredetű áruk, még egyszer mondom, nem Záhonyban lépnek most már be, mert a záhonyi átrakó korszerűtlen, hanem mennek Szlovákia felé. Ezzel a törvényjavaslattal tovább konzerváljuk a magyar logisztikai ágazat lemaradását, mert ha drágává tesszük a magyarországi működést azért, mert a cégek effektív adókulcsát emeljük ezekkel a terhekkel együtt, amit most a kormány készül bebetonozni, akkor nyilvánvalóan hozzájárulunk ahhoz, hogy Magyarország leszakadjon Szlovákia mögött, és a két ország közti különbség tovább tudjon nőni.Azt is fontos elmondani, hogy akkor, amikor át kell térniük a cégeknek ezekre az új előírásokra, és erre ilyen rendkívül rövid idő áll rendelkezésre, azért olyasmire is gondolni kell, hogy teljesen eltérő gazdasági adottságokkal rendelkeznek például a mezőgazdasági termelők. Érdemes átgondolni azt, hogy vajon ők hogyan tudnak megfelelni az EKÁER előírásainak. Akkor, amikor a szántóföldön betakarítanak különböző mezőgazdasági terményeket, már abban a pillanatban a vállalkozónak tudnia kellene annak az árunak az értékét, összetételét, minősítését, nagyon sok mindent. Egész egyszerűen ezeket ez a törvényjavaslat nem kezeli megfelelőképpen, és nem ad rá megfelelő választ. Tehát ilyen sebtében jogszabályt elfogadni, ráadásul olyat, ami több gazdasági ágazatot érint, még egyszer mondom, biztos vagyok benne, hogy nem lehet. Azt is fontosnak tartom ennek a törvényjavaslatnak a kapcsán elmondani, hogy mi szüli folyamatosan ezeket a kapkodó jogszabály-alkotási gyakorlatokat. Az szüli, hölgyeim és uraim, hogy a magyar gazdaság jelentős mértékben túl van adóztatva. Túl vagyunk már rég az adózás optimális szintjén. Ez azt az állapotot eredményezi Magyarországon, hogy óriási adókülönbség alakul ki Magyarország és a szomszédos országok között. Gondolunk itt arra, amit a kormány ezzel az EKÁER-re vonatkozó javaslattal kezelni kíván, az áfacsalások kiszűrését. Van egy jelentős áfakülönbség Magyarország és Szlovákia között, gyakorlatilag önök a kormányzati oldalon jelentős ösztönzést adnak a feketegazdaságnak arra, hogy éljen és virágozzon azért, mert mindig lesznek olyanok, minél nagyobb ez az adókülönbség, annál többen, akik megpróbálják ezt az óriási, két ország közti áfakülönbséget az adócsalás lehetőségeire kihasználni. És a kormány erre természetesen ezeknek a cégeknek ilyen módon gyakorlatilag lehetőséget is biztosít, ösztönzést ad tevékenységükhöz. Tehát önmagában ezt a kapkodó jogszabály-alkotási gyakorlatot éppen az szüli, hogy a kormány folyamatosan ezzel a jelentős adókülönbséggel ösztönzést ad a feketegazdaságnak, majd pedig kullog, fut az események után, mert megpróbálja megfogni az ilyen módon a költségvetésből elszökő közpénzt azzal, hogy ismét újabb és újabb adminisztratív terheket ró a cégekre, megpróbálja a feketegazdaságot ilyen adminisztratív eszközökkel visszaszorítani.A megoldás nyilvánvalóan nem az, hogy állandó küzdelmet folytatunk, újabb és újabb jogszabályalkotással drágítjuk a magyarországi gazdasági ágazatok működését, és újabb adminisztrációs terheket rakunk rájuk, hanem az a megoldás, hogy harmonizáltatjuk a magyar adórendszert a környező országokéval. Nem lesz ilyen radikális eltérés az adóterhekben a környező országok és Magyarország között, és akkor jóval kevesebb problémát kell orvosolni. A törvényjavaslat 1. §-a foglalkozik a szerencsejáték szervezésével. Ezt a témát is többször érintettük már itt az Országgyűlésben. Ugye, mi is történik ezen a területen? A kormány elmondja azt, hogy vissza kell fogni a szerencsejátékok magyarországi terjedését. Minden ép érzékű ember azt mondja, hogy ha félkarú rablóba dobálják a családok megélhetési forrásait, akkor ezzel a helyzettel valamit kezdeni kell. Ezzel nyilván egyetértünk. De valójában mi is történik? A baráti cégeknek, többek között Andy Vajna cégének kiosztják a távszerencsejáték különböző lehetőségeit. Ugye, arra is utaltunk a tegnapi napirend előttinkben, hogy online kártyatermet és online kaszinót most már csak Andy Vajna cégén keresztül lehet meg Szima Gábor cégén keresztül lehet Magyarországon működtetni. Gyakorlatilag a kormány folyamatosan úgy változtatja az adózás különböző peremfeltételeit, hogy a hozzá közel álló gazdasági érdekcsoportokat, nagyvállalkozókat kedvezményezi ezzel a gyakorlattal. Semmi egyébről nincs szó, most is erről van szó. Minden társadalmi egyeztetés, minden szakmai párbeszéd nélkül néhány gazdasági lobbi által megírt törvények kerülnek be ide az Országgyűlés elé. Ezeket verik aztán át erővel az Országgyűlésen. A törvényjavaslatnak a sportra vonatkozó részeit kitűnő szakpolitikus kollégám, Szilágyi György fogja a későbbiek folyamán ismertetni, így erre jelenleg nem fogok kitérni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Most megadom a szót Szél Bernadett képviselő asszonynak, LMP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én már igazából tényleg nem tudom, hogy önök mire vélik a napot. Tegnap a Házbizottságban kaptunk meg ezt a botrányos törvényjavaslatot, és gyakorlatilag 24 órán belül itt állunk az ülésteremben, és beszélünk olyan dolgokról, amivel egy szektort teljes mértékben tönkrevághatnak - mert erről van szó. Ott vannak a fuvarozók, velük kiszúrnak, Andy Vajna viszont boldog lehet, kap egy gyönyörű karácsonyi ajándékot a fa alá, és milliárdokat sikerülne eltakarniuk a sportági szakszövetségeken keresztül. Senki nem tudná, hogy ezek a pénzek hogyan vándorolnak. A benyújtás körülményei nyilvánvalóan botrányosak. Nem is csak arra gondolok, hogy mi, mondjuk, egész éjszaka meg egész nap foglalkozhatunk ezzel a törvénnyel - de egyáltalán hogy gondolják, hogy egy ilyen fajsúlyú törvényjavaslatot letesznek az asztalra, amiben nem egyeztetnek, nincsenek hatástanulmányok, nem kérdeznek meg senkit? Mondok egy idézetet: „Talán nem a sajtóból kellett volna megtudnunk, mire készül a kormány, megint mi maradt el.” Szóval, pontosan erről van szó. Önöknek nemzeti konzultációra mindig van pénzük, viszont ha egy ilyen szintű javaslat van, arról nem egyeztetnek. Egész egyszerűen a helyzet az, hogy ezzel súlyos károkat okoznak, nem az ellenzéknek, a nemzetgazdaságnak, annak az országnak, amelyet elvileg önök vezetnek. [[10.40]] Azt gondolom, az a minimum, ha egy ilyen javaslatot letesznek az asztalra, hogy azokkal az emberekkel, akiknek az életét ez mindennap befolyásolni fogja, ezt megbeszélik. Hozzáteszem: ha azzal kívánnak takarózni, hogy majd az áfacsalásokat visszaszorítja, akkor ezzel kapcsolatban az a véleményem, hogy hetek óta vizsgálgatják önök már a négy NAV-os vizsgálóbizottsági javaslatunkat. A mai napig nem tudjuk, mi róla az álláspontjuk. Azt gondolom, ha ennyi idejük van arra, hogy a NAV-vizsgálóbizottságot nézegessék, akkor annyival tiszteljék meg a fuvarozókat, hogy velük meg végigegyeztetik azt a törvényt, amellyel utána az ő életüket fenekestül felforgatják. Szeretném leszögezni, hogy minden olyan törvényt támogatni tudunk, amely a gazdaság fehérítésére szolgál, viszont ez a javaslat, amelyet letettek az asztalra, több sebből vérzik, mint amennyi fejezet vagy amennyi paragrafus benne van. Elmondtam önöknek, hogy mélységesen felháborodtunk azon, hogy nem volt lehetőség érdemi konzultációra senkivel sem. Ha önök nem tudják, hogy ezeknek a szervezeteknek mi a véleménye, akkor hadd mondjam el önöknek én, ugyanis végignéztem a nyilatkozataikat, amelyeket ezzel a törvényjavaslattal kapcsolatban tettek, és a következőket találtam. „Hatalmas adminisztráció egy nem kitalált, nem tesztelt rendszerben. Az ellátási rendszerekben komoly zavarok várhatóak a vállalhatatlan adminisztráció miatt. Lehetetlen helyzetbe hozza a mezőgazdasági termelőket.” Most szemezgetek abból, amiket ezek a szervezetek nyilvánosságra hoztak, amivel - hangsúlyozom -önöknek kellett volna találkozni. „Nemzetgazdasági szintű károkat fog okozni, mert az országot elhagyják a „just in time” rendszerben működő nagyvállalatok, ezzel együtt a beszállítóik is ellehetetlenülnek.” Figyelik? A beszállítókról van szó! Miközben egyik oldalról önök folyamatosan az autóiparra koncentrálnak, egy ilyen lépéssel ott is súlyos károkat fognak okozni. Ráadásul vissza-visszatérő vélemény, hogy a kis- és középvállalkozásoknak lesz ez a legnagyobb problémája. Hadd mondjak még egy idézetet! „A tervezet nem veszi figyelembe többek között a megtermelt saját áru saját járművel, saját telephelyre történő beszállítását, a zöldség-gyümölcs ágazat értékesítési sajátosságait, nagybani piacra történő szállítást, termelői szervezeteken keresztüli értékesítést, a kistermelők, őstermelők kis értékű értékesítéseit, az egyes áruk, árucsoportok közötti értékbeli és mennyiségi szélsőségeket, például gabona vagy a csomagolt zöldségvetőmag. Nincs tisztázva az első adóköteles termékértékesítés és a végfelhasználó fogalma.” Azt gondolom, illő lett volna, ha tudják, hogy mire készülnek, végigegyeztetni azokkal az emberekkel, akiknek az életét befolyásolja. Ne értsék félre, de az, hogy önök most február 1-jéig kihúzzák a határidőt, és addig nem büntetnek, nem fog sokat segíteni a rendszeren. Azt mondják, megígérik, hogy majd lesz zöld szám és tájékoztató. Nem úgy kellene csinálni, hogy fordítva? Előbb van tájékoztató, zöld szám, és utána, amikor már ezek megvannak, akkor határidőt szabni a felhasználók számára? Ráadásul hozzá szeretném tenni, hogy ez az egész törvényjavaslat olyan salátatörvény, és nem egy feketeleves van benne, hanem három. Mint említettem már, Andy Vajna kap egy gyönyörű karácsonyi ajándékot, de ott van még a másik, a sportági szakszövetségekkel kapcsolatos tákolmányok. Nézzék, az, hogy önök fogják magukat, az eredeti verzióban ez volt, és az infotörvény hatálya alól kiveszik ezt a komplett szabályozást, az egyértelműen azt jelenti, hogy önök el akarják titkolni, hogy a milliárdokat hova folyatják. Ez egyébként nemcsak elfogadhatatlan állampolgári vagy akár képviselői szempontból is, hanem az Alaptörvénnyel ellentétes. Ugyanis az infotörvény pontosan arra való, hogy végrehajtsa a közpénzekkel és a nemzeti vagyonnal való gazdálkodás átláthatóságát, ahogy az alaptörvényi rendelkezésekben le van írva. Hogy gondolják azt, hogy fogják magukat, és kiveszik? Ez így önmagában alkotmányellenes lenne. Egyébként nyilván valaki szólhatott önöknek, hogy ez azért mégsem fog menni, mert csak nem lehetnek olyan fáradtak a képviselők, hogy az utolsó pillanatban ezt nem veszik észre. Bejött egy módosító Gulyás Gergő részéről, a TAB-féle módosítóról beszélek, de gyakorlatilag érdemi változást nem hozott. Lehet, hogy nem lehet rá mondani, hogy alkotmányellenes, mert annyira sikerült megbuherálniuk a rendszert, de ott lesz a szponzorálás és a tao, ami ugyanúgy teljesen átláthatatlan lesz, ha ez így átmegy. Az átláthatóság tehát mindenképpen sérül, gyengül, és a támogatások kapcsán, amelyeket a vállalatoktól kapnak ezek a szövetkezetek a társaságiadó-kedvezmény miatt, az lenne az eredmény, hogy csak az összesített adattartalom lenne nyilvános. Ez továbbra is, mondjuk, 40-50 milliárd forint, amiről a kormány úgymond lemond. Ez átláthatatlanul folyna, és ezeket a pénzeket, amik igenis közpénzek, gyakorlatilag továbbra is átláthatatlanul kezelnék. Hadd indokoljam, egyszerűen nem is értem, önök hogy gondolják, hogy azt mondják a taóra, hogy ez nem közpénz. Orbán Viktor jött azzal, azzal büszkélkedett, hogy szerinte a felcsúti stadion magánadományokból épült, mert nem vettek igénybe állami pénzt. A miniszterelnöknek ez egy nagyon súlyos tévedése, a tao mint olyan, közjogi értelemben ugyanis igenis közpénz, egy állami támogatás. Amikor ezt bevezették, akkor az Európai Bizottságnál is ilyen módon engedélyezték. Ha a miniszterelnök úr ezt nem tudja, szóljanak neki, legyenek kedvesek, mert ez így van! Mert ha ez nem lenne, és gondolkodjunk logikusan, akkor ez a pénz a költségvetésbe menne adó formájában. De mivel van, ezért ilyen módon fel lehet használni. De innentől kezdve ez ugyanúgy állami támogatásnak minősül, pontosan úgy, mint mondjuk, a személyi jövedelemadóhoz kapcsolódó 1 százalékos felajánlás. Az igazából részletkérdés, hogy a pénz az adóhivatalon keresztül folyik el a támogatotthoz, vagy igazolást kell róla kiadni, maga a rendszer arra épül, hogy ez közpénz. Önök ezt az egész rendszert így engedélyeztették. Ha ezt önök így átviszik, amire megvan a lehetőségük, hiszen sokan vannak, akkor maga a milliárdos taopénzek átláthatósága fog beszűkülni. Mondom, megbuherálták annyira ezzel a módosítóval, hogy ne legyen alkotmányellenes, de továbbra is kitakarják az adófizető állampolgárok szeme elől azokat a milliárdokat, amelyeket joguk lenne látni. Egyébként meg korábban is voltak ezzel kapcsolatban bepróbálkozásaik. Nagyon érdekes dolog, hogy önök, úgy látszik, nagyon eltökéltek azzal kapcsolatban, hogy átvigyék ezeket a dolgokat. Mert pontosan Bánki Erik volt az, aki kevesebb, mint két hete egy nagyon hasonló javaslattal jött elő. Ez a sportszövetségek gazdálkodásának elrejtését célzó javaslata volt. A parlamenti honlapon meg lehet találni, ezt a költségvetést megalapozó salátában nyújtotta be. De az összegző módosítóba nem tudott bekerülni, tehát valaki önöknél kiszűrte a rendszerben, hogy ez azért mégis kicsit túlmegy bizonyos határon. Így Bánki Erik hoppon maradt ezzel a javaslatával. Egyébként a költségvetési salátáról is elmondtuk, hogy az sem az átláthatósági szabályokról volt híres. Én magam is keményen bíráltam azért, mert az állami és az uniós támogatások összeférhetetlenségi követelményeinek megszüntetését és a nyilvánosság korlátozását szolgálták egyes rendelkezések. Ott is visszakoztak, de csak fél siker volt, mert ha a családtagokat nem is stafírozhatják ki, azért a párt közeli szervezeteknek mehetnek majd még közpénzek. És ne feledkezzünk meg arról a Seszták-féle javaslatról sem, úgy látszik, most önöknek ilyen hetei voltak, hogy az átláthatóságot mindenáron csökkenteni akarták, ami gyakorlatilag a paksi beruházást tette volna teljesen átláthatatlanná. Néztem a jövő évi menetrendet, az átkerült februárra, tehát valami miatt karácsony előtt azt mégsem akarták megvalósítani, majd februárban, gondolom, azzal folytatjuk. Szóval, a kérdés az, hogy ki lobbizik ennyire, hogy az átláthatatlanság növekedjen az országban. [[Derültség a KDNP padsoraiból.]] Hozzáteszem, hogy az Átlátszó több cikkben is foglalkozott a látvány-csapatsportágakat támogató társaságiadó-kedvezményekkel. Ne nevessenek, itt közpénzekről van szó! 2012 őszéig 7,9 milliárd folyt be a taóból. Hova ment 6 milliárd ebből a 7,9 milliárdból? Az MLSZ-hez! A többi 1,9 milliárdon osztozott a kosárlabda, a vízilabda, a jégkorong és a Magyar Olimpiai Bizottság. És a focicsapatokon belül ki volt az abszolút nyertes? Természetesen a Felcsút, 2,8 milliárd forintot kapott. Ehhez képest Debrecen kapott félmilliárdot, Újpest 334 milliót. Nagyon komoly pénzekről van szó, tisztelt uraim és hölgyeim! [[Dr. Simicskó István közbeszólása.]] Ne kiabáljon, képviselőtársam, nyomjon gombot, legyen kedves, megvan rá a lehetősége [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , és mondja el a maga véleményét! Higgadtságra meg önmagukat intsék, legyenek kedvesek! Azt gondolom, nagyon méltatlan, hogy karácsony előtt pár nappal, meg egyáltalán bármikor egy ilyen salátatörvényt letesznek az asztalra. De folytassuk Andy Vajnával, tisztelt képviselőtársaim! Andy Vajna és az ő offshore-ba torkolló tevékenysége már elég régóta szúrja az ellenzék szemét. Schiffer András képviselőtársam is számos alkalommal felhívta rá a figyelmet, hogy mégsem kellene offshore pénzekbe vándoroltatni az adófizetői pénzeket. De valami miatt önök nagyon védik Andy Vajnát, és most egy újabb olyan ajándékot szavaznak meg neki, ami neki bevételnövekedést jelent, viszont az ország számára az adóbevételek csökkenését fogja eredményezni. Igazából azért nem vagyok meglepve, mert eddig is azt láttam, hogy ha a dohányról beszélünk, előbb-utóbb a szerencsejátékok is előjönnek. Ugye, emlékszünk rá, a választásokat követő egyik első intézkedésük a kaszinójogok leosztása volt. Aztán az internetes szerencsejáték-piacot is az idekapcsolódó üzleti körökre bízta a kormány, az önök barátaira. Most pedig a szerencsejáték-szervezők adóját nemes egyszerűséggel tovább csökkentenék. Csak hogy kicsit áttekintsük azt, hogy mégis milyen grandiózus adományok mennek ide meg oda, egy kicsit nézzünk vissza, hogy itt mi történt! [[10.50]] A Las Vegas kaszinóról van szó. 2012-ben évi 3,8 milliárd forintról 6,2 milliárd forintra növekedett ennek a cégnek az árbevétele. Találják ki, hogy mennyi pénzt fizet be a költségvetésbe társasági adóként: ennek a pénznek, ennek az árbevételnek alig több mint 1 ezrelékét. Ugyanakkor a számára kedvező adójogszabály-változások miatt az üzemi eredmény 683 millió forintról - annyi volt a megelőző évben - 1,97 milliárd forintra ugrott. Emlékszem arra az időszakra, amikor a Nemzetgazdasági Minisztérium megpróbálta kiszámolni, hogy az új játékkaszinók a költségvetésnek mennyi bevételt fognak hozni. Önök a Nemzetgazdasági Minisztériumban évente közel 4 milliárd forinttal számoltak mint koncessziósdíj-bevétellel és 1 milliárd forintos általánosforgalmiadó-bevétellel. Csakhogy amikor még így kalkulált az NGM, nem számolt azzal, hogy majd jön a kétharmad, és olyan szabályokat fog bevezetni, amivel gyakorlatilag az egész költségvetést megkárosítják, Andy Vajnáékat viszont nagyszerűen kistafírozzák. Ugyanis bevezették azt, hogy a koncessziós díjat mint olyat le lehet vonni a játékadóból, és az áfától is mentesítették a szerencsejáték-szervezőket. Gyakorlatilag ez azt jelentette akkoriban, hogy 1 milliárd forintot adtak ajándékba ezeknek a cégeknek. [[Közbeszólás a Fidesz padsoraiból: Ez nem igaz!]] Nekem nem fájna például, ha ezt az 1 milliárd forintot valaki önök közül a magánzsebéből adná, tegye meg, de ne az adófizetők pénzéből osztogassanak, legyenek kedvesek! És egyébként, ha már Andy Vajnáról beszélünk, akkor szintén az Átlátszón lehet olvasni: egy meglehetősen terebélyes, offshore cégekkel teletűzdelt céghálója van. Pontosan nem tudjuk igazából, hogy kinek a zsebébe vándorolnak például ezek az 1 milliárd forintos kis ajándékok, mint ahogy azt sem tudjuk, hogy a mostani adókedvezmény, amit majd megszavaznak pár óra múlva - mert mondanom sem kell, hogy ez most egy olyan törvény, amit 24 óra alatt fognak átvinni a Házon -, nem tudjuk, kinek a zsebébe fog vándorolni. [[Közbeszólás a Fidesz padsoraiból: Lesz mit csinálni jövőre!]] Nézzük még egy kicsit a számokat! Foglalkozzunk még egy kicsit Andrew Vajnával, ha már ilyen szép karácsonyi ajándékot kap: a hozzá köthető magyar társaságok 4 év alatt 33,3 milliárd forint árbevételt értek el. Cégekből osztalékként 3,5 milliárd forintot vettek ki - kicsodák? Az offshore kötődésű tulajdonosok. Itt a Las Vegas Casino Kft., megnéztük a beszámolóját. 2013-ban 1,7 milliárd forint osztalék címen vándorolt külföldre - nem tudjuk hova -, és mennyit látott a magyar költségvetés, mennyit kaptak a magyar adófizetők a társasági adóból? Alig 87 millió forintot. Tisztelt Uraim és Hölgyeim! Azt gondolom, lehet lopni, csak nem sokáig. Azt gondolom, hogy ez tényleg mindennek a teteje, hogy önök felkelnek, nem tudom, melyik nap, leírnak egy ilyen salátatörvényt, a fuvarozókkal úgy kiszúrnak, hogy nem tudom, mi lesz azzal a szektorral, ha ezt átviszik. Mi mindent meg fogunk tenni, ami tőlünk telhető azért, hogy szóba álljanak azokkal az emberekkel, akiknek a feje fölött törvényt hoznak. Andy Vajnának van még arca, van még bőr az arcukon adni egy következő ajándékot, egy következő csomagot karácsonyra; és fogják magukat és elkezdik a közpénzeket gyakorlatilag eltakarni az adófizetők szeme elől a sportági szakszövetségeknél. Mégis, ezt hogy gondolják?! És mindezt 24 óra alatt viszik át a magyar törvényhozáson. Tisztelt Uraim és Hölgyeim! Vagy vonják vissza ezt a törvényt, vagy azt gondolom, hogy ez a pofátlanság csimborasszója, amit csinálnak.
Köszönöm, képviselő asszony. A következő hozzászóló Szilágyi György képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Valóban egy nagyon furcsa törvénytervezet van előttünk. Furcsaságát eleve - ahogy itt képviselőtársaim is elmondták - a benyújtás módja, ideje, gyorsasága - fogadják el az utolsó ülésnapon és hasonlók - már eleve előrevetítik, hogy itt valami nincs rendben. Ki is derült több minden, főleg a Törvényalkotási bizottság ülésén, hogy valóban nincs rendben. Kezdve ott, hogy elmondtuk, hogy a legfőbb dolog, amit a sportra tekintettel a törvényben furcsának tartunk, az az, hogy a szakszövetségeket önök ki akarják venni az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény hatálya alól. Ezt kívánták tenni, tehát ezt nyújtották be. Aztán nagy szerencse volt, hogy ebben a gyorsaságban önök még a TAB-ülés előtt - ahogy Gulyás Gergely elnök úr elmondta - elérték Péterfalvi Attilát, hogy még az Adatvédelmi Hatóságnál volt ott valaki, aki önökkel konzultáljon; mert ha nem lett volna ott, akkor ragaszkodtak volna ehhez. Utána volt egy módosító javaslat, aztán lett egy harmadik módosító javaslat, ami jelen pillanatban úgy szólna - így kívánják elfogadni -, hogy a szakszövetség gazdálkodásával összefüggő, az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény szerinti közérdekű vagy közérdekből nyilvános adatok megismerésére vonatkozó igények a nem állami, nem önkormányzati támogatások tekintetében összesített adattartalom-szolgáltatással is teljesíthetőek. Ez is egy érdekes megfogalmazás, mert tegnap erről is kérdeztünk egy-két dolgot, hogy miről van szó, hogy értse mindenki, aki esetleg nézi ezt a közvetítést most, vagy később próbál meg a parlament honlapján tájékozódni, hogy miről is van szó. Arról van szó, hogy van egy szakági sportszövetség, amelynek a bevételei több forrásból tevődnek össze. Állami források vannak, vannak saját bevételeik, esetleg ahogy elhangzott, bármilyen cégek támogathatják őket, és ebből gazdálkodik egy évben. Innentől kezdve tegnap Orbán államtitkár úr azt mondta, hogy azok a bevételek, amelyek a saját bevételeik, legyenek már üzleti titkok. Elhangzott ez a szó, hogy az üzleti titokként kezelendő.A legnagyobb probléma az, hogy amikor majd közérdekűadat-igényléssel fordulunk egy szakági sportszövetséghez, és megkérdezzük, hogy ezt miből csinálták, mondják már meg, akkor azt lehet mondani, hogy azt nem közpénzből, erre mi nem válaszolunk. Aztán mindig amit majd megkérdezünk, amire kíváncsiak leszünk, majd folyamatosan az lesz, hogy pont azt nem közpénzből csinálták, nem kell nekik válaszolni rá. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] De mondok egy másik példát. Összesített adattartalom kell erre az üzleti titokra. Mondjuk, tegyük fel - biztos nem lesz ilyen, csak véletlenül -, hogy a Szerencsejáték Zrt. ad 2 milliárd forintot, mondjuk, a Magyar Labdarúgó Szövetségnek. Megkérdezem - mondjuk én - közérdekűadat-igényléssel, hogy mire fordították önök ezt a 2 milliárd forintot. És akkor azt a választ is kaphatom, hogy sportpályák fenntartására - pont. Hiszen egy összesített adatot adnak. Nem mondják meg, hogy erre a pályára ennyit költöttünk, ebből erre ennyit költöttünk. Nem! Azt mondják majd, hogy sportpályák fenntartására. Tehát teljes mértékben megpróbálják lehetetlenné tenni ezeknek a pénzeknek a követését. Aztán van még egy kérdés: mi is számít közpénznek? Ezt tegnap is föltettem a TAB-ülésen. Mert nem teljesen tiszta, tehát mindenki valahogy másképp értelmezi azt, hogy mi a közpénz. Mert vegyünk csak egy példát, a taót! A taokedvezmények esetében ebből bizonyos sportági szakszövetségek részesülnek. A tao állítólag nem közpénz; nem én mondtam - engem is furcsán érintett -, hanem az önök miniszterelnöke, Orbán Viktor. Hiszen Orbán Viktor többször kijelentette, hogy a felcsúti stadionban egyetlen fillér közpénz sincs, hiszen taóból épült. Orbán Viktor szerint a tao nem közpénz. Szerintem igen, mert a taót valaki nem fizeti be a központi költségvetésbe, hanem egyből utalhatja valamelyik sportági szakszövetségnek. Tegnap megkérdeztem ezt a TAB-ülésen, hogy a tao közpénz vagy nem közpénz. Gulyás Gergely azt mondta, hogy persze, természetesen közpénz. Na, most akkor kinek higgyünk? Gulyás Gergelynek higgyünk vagy Orbán Viktornak? A tao közpénz vagy nem közpénz? A felcsúti stadion közpénzből épült vagy nem közpénzből épült? Jó lenne tudni egyébként, és főleg azért lenne jó tudni, mert ha a taopénzek mozgását nézzük, akkor arra a következtetésre juthatunk, hogy a látvány-csapatsportágak összesen nem kaptak szinte annyi pénzt, mint amennyit a felcsúti akadémia és amennyit önök a felcsúti stadionra áldoztak. Jó lenne tudni, hogy akkor közpénzből áldozták mégis Orbán Viktor szomszédságában ezt a kis stadiont vagy pedig nem közpénzből. Tehát azt láthatjuk, hogy még ezekben az alapvető fogalmakban is lehet variálni, és hiába mondják önök azt - tegnap azt mondták, hogy nyugodjunk meg, teljesen átláthatóan fognak működni a szakági sportszövetségek -, mindenre választ fogunk kapni. Nem tudunk megnyugodni, mert az elmúlt immár ötödik évben azzal találkoztunk a sport területén, hogy folyamatos a mutyitevékenység, és fideszes uralom jellemzi. Látom - mert helyesbítenünk kell, mert két államtitkár is jelen van a teremben, Orbán államtitkár úron kívül itt ül velem szemben Simicskó István is -, hogy Simicskó István értetlenkedik. Hadd mondjak egy-két példát erre a variálásra, ami teljesen tiszta viszonyokat teremt. [[11.00]] Volt ennek a fővárosnak egy nagyon patinás egyesülete, úgy hívták, hogy BSE. Egy százéves egyesületről van szó. Azt mondta egyszer a Fővárosi Önkormányzat, hogy ennek a BSE-ének az évi 140 milliós fenntartási költségét mostantól kezdve ő nem tudja vállalni. A Fővárosi Önkormányzatnak innentől kezdve nincs pénze arra, hogy a BSE-t támogassa. Ez egy nagyon lényeges momentum a BSE esetében. Amikor ezt kijelentette a Fővárosi Önkormányzat, egy hónapra rá merő véletlenségből megjelent az MTK, aki azt mondta, hogy ő pedig szeretne a BSE-vel összeolvadni. Ez már akkor furcsa volt, mert az MTK-nak abban az időben 300 millió forint tartozása volt, és a BSE-nek is körülbelül 300 millió forint tartozása volt. Egy 300 millió forintos tartozással rendelkező egyesület miért is akarja a másik egyesülettel az összeolvadást véghezvinni, még akkor is, ha a BSE-nek, mint tudjuk, nagyon értékes területei vannak a fővárosban, amelyek komoly értéket képviselnek? Erre a választ fél évvel később kaptuk meg, amikor önök konszolidáció keretében eltüntették a sportegyesületek tartozását, köztük az MTK-nak is azt a 600 milliót, amit a BSE-vel együtt átvállalt. Azt mondom erre, hogy ez egy variálási lehetőség. De még tovább megyek. Mert mit mondott a főváros? Miért kellett a BSE-nek végül is beleolvadni az MTK-ba? Azért, mert azt mondta, hogy nem tud évente 140 millió forintot a BSE-re fordítani. Viszont rá három hónapra több tíz millió forintot rögtön meg tudott ítélni támogatásként a Ferencvárosnak, arra volt pénzük, és ha megnézzük a Ferencváros labdarúgócsapatát, az összes Fővárosi Önkormányzat tulajdonában lévő cég támogatja. Ha nem a Ferencvárost támogatták volna, hanem a BSE-t, akkor a BSE simán fennmaradhatott volna. Ezt mondom a variálásokra, államtitkár úr. Vagy felhívom még egy dologra a figyelmét, mert muszáj felhívnom rá, hogy van-e variálás a sportban vagy nincs. A Ferencvárosnak van egy utánpótlásbázisa a Népligetben. Ez hosszú időn keresztül az MNV Zrt.-hez tartozott, aki a kezelését végezte ennek a területnek. Most már a vagyonkezelői jogukat átadták a Ferencvárosnak. De mielőtt hivatalosan átkerült volna a Ferencvároshoz ez a vagyonkezelői jog, a népligeti bázison egy elég komoly átalakítást végeztek. Felújították az öltözőket, a jobb oldalon található székházat teljesen szétverték, felújították, minden egyéb, ami éppen nem is lenne probléma. Egy probléma van csak, hogy amikor ezt csinálták, akkor ez az állam tulajdonában lévő terület volt. Amikor ezt csinálták, akkor tudomásom szerint építési engedély sem volt, és átalakításra sem volt semmilyen engedélye senkinek. Amikor ezt csinálták, mivel állami tulajdonban volt, közbeszerzési pályázatokat kellett volna kiírni. Egyetlenegy közbeszerzési pályázatot sem írtak ki. [[Révész Máriusz: Mi köze van ehhez a törvénynek?]] És ha megnézzük - én megpróbáltam megkeresni -, hogy miből újították fel ezt a területet, akkor amögött sehol nem találunk forrást rá. Hát miből újították fel akkor a Ferencváros területét, ami akkor még állami terület volt, és nincs mögötte forrás? Hát ezt mondom a variálásra, és soha nem kapunk válaszokat rá, mert hiába igényel az ember adatokat, még így is megpróbálják ezeket az adatokat eltitkolni. Hadd mondjak még egy példát! Annak idején Schiffer frakcióvezető úrnak majdnem egy évébe tellett, mire egy olyan nagyon fontos dolgot megkapott az MLSZ-től, bírósági úton kellett kiperelnie, hogy annak idején kik vettek részt abban a döntésben, hogy a Ferencvárost kizárták a másodosztályba. Egy ilyen nagyon fontos kérdésben a Magyar Labdarúgó Szövetséget évekig kellett perelnie, hogy kiadják ezeket a neveket. Azután, amikor önök így bebetonozzák, mondjuk, a Magyar Labdarúgó Szövetség számára azt, hogy ne adjon ki közérdekű adatokat, akkor hogy fogják kiadni ezeket az adatokat, mennyi időt kell majd adott esetben ezekre várni? Aztán még egy dolgot szeretnék megkérdezni. Igaz, hogy kivették ebből a törvényből, nem azért, mert önök így akarták, hanem azért, mert az ellenzéki képviselők a TAB-ülésen észrevették, hogy ez törvénytelen lenne, ha benne maradna, tehát kivették a 4. és 6. pontokat a módosításból. A 4. és 6. pont arról szólt, felolvasom, hogy a fővárosi sportélet fejlesztése és a sport közösségformáló funkciójának megerősítése érdekében az Országgyűlés a nemzeti vagyonról szóló törvényben az 1. mellékletben felsorolt állami vagy részben állami tulajdonú sportcélú ingatlanok vagyonkezelőjeként az 1. mellékletben felsorolt jogi személyeket jelöli ki, és akkor a sportról szóló 2004. évi I. törvény 1. melléket a 2. melléklet szerint módosul. A 2. mellékletben azzal találkoztunk tegnap a TAB-ülésen, hogy az ingatlan helyrajzi száma és a kijelölt vagyonkezelő fel van tüntetve; csak egy helyrajzi szám, például Budapest 27913/1, és aki innentől kezdve a vagyonkezelő lesz, az a Budapesti Honvéd Sportegyesület. És fel van sorolva így egy jó pár ingatlan. Megkérdeztem Orbán Gábor államtitkár úrtól, hogy melyik területekről van szó, de államtitkár úrnak láthatóan fogalma sem volt erről tegnap a TAB-ülésen, nem tudott rá választ adni. Mondtam neki, hogy nekünk nem volt időnk kikeresni a helyrajzi számok alapján, hogy ezek mely területek lehetnek, kértem, hogy válaszoljon rá - nem tudta. Akkor most megkérem ennek a módosításnak az előterjesztőjét, Bánki Eriket, aki most itt van a teremben - bár tudom, hogy ez nem kerül be a törvénybe, mert nem kerülhet be, de csak azért nem kerülhet be, mert törvénytelen lenne beletenni -, legalább mondja meg, hogy ha ilyen szándékuk van, hadd tudjunk egy kicsit előre gondolkozni, mert gondolom, ettől függetlenül meg fogják nyitni majd a jövő évben nagyon gyorsan ezt a rendelkezést, hogy újra beadhassák ezeket a dolgokat. De hadd dolgozzunk egy kicsit előre, ezért kérjük, válaszoljanak rá, hogy ezek alatt a helyrajzi számok alatt milyen sportcélú ingatlanok szerepelnek, és igazából mi indokolja ezen sportcélú ingatlanok vagyonkezelési jogának az átadását, és mi a tervük ezzel, van-e bármilyen hatástanulmány ezzel kapcsolatban. Összefoglalva: azt szeretném kérni önöktől, hogy gondolják át ezt a törvényjavaslatot. Mi a magunk részéről, a sportrészre vonatkozó kifogások miatt és amiatt, amit Volner János képviselőtársam elmondott, biztos, hogy egy ilyen törvényjavaslatot nem tudunk támogatni. Nem leszünk partnerek abban, hogy önök ebben az országban folyamatosan a saját képükre alakítsák akár a sportéletet, akár a gazdasági életet, hogy csak a saját érdekeiket vegyék figyelembe, és ne törődjenek azzal, hogy ennek az országnak, ennek a népnek mi jó, mert sajnos ezzel kell találkoznunk. Úgy néz ki, hogy önök sajnos elrugaszkodtak a valóságtól azzal, amit mindig el is mondanak, és így is történt, hogy az elmúlt egy évben három választást megnyertek. Önök úgy érzik, hogy ezzel a három választással teljesen a föld fölött járhatnak, teljesen elrugaszkodhatnak a valóságtól, teljesen figyelmen kívül hagyhatják az emberek érdekeit, teljesen figyelmen kívül hagyhatják Magyarország érdekeit, és sorozatban ilyen törvényjavaslatokat hoznak be a tisztelt Ház elé. Ezt én felháborítónak tartom, és a Jobbik Magyarországért Mozgalom természetesen nem lesz partner abban, hogy önök ilyen törvényeket el tudjanak itt fogadtatni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk a felszólalásokat. A Fidesz képviselőcsoportjából Bánki Erik következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hozzászokhattunk már ahhoz, hogy az ellenzék mindenben rosszat lát, minden olyan indítvánnyal kapcsolatban, amely a kormányzat részéről érkezik, és amelynek az az alapvető célja, hogy bizonyos eljárásokat egyszerűsítsen, életszerűbbé tegyen, önök ördögöt festenek a falra, és megpróbálnak mindent úgy beállítani, mint amit a gonosz kormány a sötét hátsó zugokban megkötött mindenféle alkuk alapján, ahogy önök mondják, a saját képére próbálja formálni a parlament elé kerülő jogszabályokat. Nos, kérem szépen, természetesen ebben az esetben sem erről van szó. Én az előttünk fekvő törvényjavaslatnak két pontjáról, két eleméről szeretnék beszélni, arról a két elemről, ami az elmúlt vitában talán a legtöbb hozzászólást generálta. Harangozó Tamással kezdem, akitől már megszokhattuk, hogy követ hajít a tóba, aztán amikor hullámokat keltett, azonnal távozik a terepről. Ez most sem történt másként. Ebben az esetben is elmondta a felszólalását, amely természetesen jórészt minden valóságalapot nélkülözött, de arra már nem kíváncsi, hogy a vita további szakaszában mi történik ebben a kérdésben. Üzenem képviselő úrnak innen is, a padsorok közül, hogy a gúny a szellemesség legsilányabb megnyilvánulása. Mindenben vészmadárkodik, itt is adómilliárdok eltüntetéséről beszélt. Felhívnám a figyelmét arra, hogy a sportági szakszövetségek eddig is és ezután is minden olyan forintról, amit központi költségvetési támogatásként kaptak, el fognak számolni, részletesen mindenféle tájékoztatást valamennyi, a sportszövetségekhez forduló állampolgár részére meg fognak adni. [[11.10]] Nem arról van szó, hogy itt bárki sumákolni akar, bárki ki szeretné vonni az infotörvény teljes hatálya alól ezeket a szövetségeket, csupán annyit szeretnénk, hogy ezeknek a sportági szakszövetségeknek a civil feladatai - ugyanúgy egyébként, mint az összes többi civil szervezet esetében - ne tartozzanak az infotörvény alá. Hiszen ma a Magyarországon működő civil szervezetek döntő többsége egyébként nem tartozik oda. Két területet visznek ezek a sportági szakszövetségek. Van egy szakigazgatási-sportigazgatási terület, amit visznek, közpénzek felhasználása kapcsán, amit a központi költségvetésből kapnak, ingatlanfejlesztés, sportegyesületi támogatás, sportrendezvények megszervezése, ezek természetesen továbbra is az infotörvény hatálya alá fognak tartozni, és továbbra is minden egyes fillérrel ezek a szövetségek el fognak számolni. De vannak olyan saját bevételek - marketingjogok értékesítése, szponzorációs bevételek, bármilyen adományozótól vagy támogatótól érkező forintok -, amelyek esetében teljesen felesleges ugyanezt a szigorú eljárásrendet alkalmazni, és teljesen felesleges egy olyan adminisztrációs teherrel sújtani a szakszövetségeket, amelyeket egyébként a civil szervezetek esetében nem teszünk meg. Tehát, tisztelt képviselőtársaim, ebben az esetben nem ez áll fenn, hogy bárki adómilliárdokat szeretne kivonni az ellenőrzés alól, hanem arról van szó, hogy egy adminisztrációsteher-csökkentést kapnának a sportági szakszövetségek; még egyszer mondom, ugyanolyan elbánásban részesülnének a civil működési területek, mint a civil szervezeteknél.Varga László képviselő úr felvetette, hogy a közérdekűadat-igénylésekkel majd ezután nem lehet fordulni a szövetségekhez. Javaslom a képviselő úrnak, hogy januárban tegye meg ezt, forduljon például a Magyar Labdarúgó Szövetséghez, tegyen föl bármilyen kérdést, ami a társaságiadó-rendszer keretében megadott támogatásokról szól, és én személyesen fogom azt ellenőrizni, hogy erre megfelelő időben megkapta-e a választ. Biztos vagyok benne egyébként, hogy ez meg fog történni. Arról már nem is beszélnék, amit Szél Bernadett képviselőtársunk mondott a felszólalásában [[Dr. Szél Bernadett: Pedig jó lenne!]] , többször megerősítve azt, hogy alaptörvény-ellenes egyébként a sporttörvénynek az e tárgyú módosítása. A képviselő asszony forduljon az Alkotmánybírósághoz, kérjen a törvény kapcsán majd egy ellenőrzést, meglátjuk, hogy mi lesz a vélemény. Annyi mindenesetre már itt a vitában is elhangzott, hogy egyébként a módosító indítvány, amelyet a TAB elfogadott, minden tekintetben megfelel az Alaptörvénynek, és azzal teljes összhangban van. Még egy kérdés volt itt a sporttörvény módosítása kapcsán: a Budapesti Honvéd Sportegyesület részére átadandó vagyonkezelői jog, amely végül is visszavonásra került. Én azt gondolom, hogy ugyanúgy, ahogy a nagy budapesti sportegyesületek az elmúlt időszakban egyébként korábban állami vagyonkezelésben lévő ingatlanokat kaptak meg vagyonkezelésre, pontosan ugyanennek a folyamatnak lett volna része a Budapesti Honvéd részére történő ingatlanátadás is, amelyeknek egyébként, ahogy Szilágyi úr kérdezte, a nagy része irodaingatlan, tehát a sportegyesület használná tovább, ugyanúgy nyilvánvalóan állami tulajdonban van, az állam a vagyonkezelői jogot adná át ebben az esetben. Én azt gondolom, a korábbi példák is azt mutatják, hogy a sportegyesületek kiváló gazdái ezeknek a sportingatlanoknak, szerintem sokkal gördülékenyebben és egyébként a sportolók szempontjából is sokkal jobban tudnak hasznosulni ezek az ingatlanok, ha nem az állam a vagyonkezelőjük, hanem közvetlenül a sportegyesületek, arról nem beszélve, hogy ezzel a sportegyesületek presztízsét, erejét, tekintélyét is növelni tudjuk. Itt nagy budapesti egyesületekről van szó, amelyek szinte valamennyien már több mint százévesek, sőt van olyan egyesületünk is, amely 125 éves is elmúlt. Tehát egyáltalán nem aggódnék a képviselőtársaim helyében amiatt, hogy rossz kézbe kerülnek ezek az ingatlanok. Ebben az esetben nyilván volt egy eljárásjogi hiba, ezért került ki ez a javaslat ebből a törvényjavaslatból. Természetesen meg fogja találni majd reményeim szerint a kormány a lehetőségét annak, hogy a tavaszi ülésszak során egy újabb törvénymódosítás keretében megszülessen az a döntés, amelynek köszönhetően a Budapesti Honvéd - nagy múltú, nagy sikerű egyesület - megkaphassa ezeket az ingatlanokat vagyonkezelésre. Felmerült az is több ellenzéki képviselőtársam részéről, hogy házszabályszerű volt-e egyáltalán az az eljárás, amelynek a keretében ez a törvény a parlament elé került. Természetesen házszabályszerű volt. Van lehetősége a kormánynak arra - limitált számban minden ülésszak során -, hogy kivételes eljárás keretében kérjen törvényjavaslatokat a Ház elé. Ezt kivételes eljárás keretében kérte a napirendre a kormány. Tegnap a parlament ezt a napirendjére vette, ma pedig lefolytatja a vitát, és meg is hozzuk a határozatot, tehát semmi különlegesség nincs abban, ahogy ez megtörtént. Erre lehetősége van a kormánynak, még egyszer mondom, a házszabály szerint, és az egész törvényjavaslat benyújtása és most a tárgyalása is házszabályszerűen történik, így annak az elfogadása előtt semmilyen akadály nincs és nem áll. A másik része a törvényjavaslatnak, amiről szeretnék néhány szót szólni még önöknek, az elektronikus közúti áruforgalom ellenőrző rendszerének a létrehozása. Én azt gondolom, hogy ez a javaslat azt a célt szolgálja, hogy ez a rendszer világosan, áttekinthetően tudjon működni, egyébként kellő rugalmasság is legyen benne, de a legfontosabb célját meg tudja valósítani - ez pedig nem más, mint az áfacsalások megakadályozása és felderítése. Az elektronikus közúti áruforgalom-ellenőrző rendszer a közösségi termékértékesítéssel, illetve termékbeszerzéssel, valamint az első belföldi adóköteles termékértékesítéssel összefüggő áruszállítások e-útdíj és egyébként kamerahálózat segítségével történő nyomon követését, valamint az elektronikusan rögzített egyes fuvarozási adatok alapján működő NAV kockázatelemzési rendszer szerint tervezett fizikai ellenőrzést magába foglaló komplex árumozgást és árurendet ellenőrző rendszerként működött. Az EKÁER célja az áruk útjának nyomon követése, az általános forgalmi adó terén elkövetett költségvetési csalások visszaszorítása, az árubeszerzések, -értékesítések során keletkező közterhek megfizetésének biztosítása, valamint az, hogy Magyarországon ne kerülhessen forgalomba hozatalra olyan áru, amely előzetesen nem volt bejelentve az adóhatósághoz, valamint élelmiszerek esetén az élelmiszerlánc-biztonsági felügyeleti hatósághoz. A jelen törvénymódosítás célja az elektronikus közúti áruforgalmi ellenőrző rendszer bevezetésének és végrehajtásának megkönnyítése, szabályainak pontosítása. Ennek értelmében nem kell majd bejelentést tenni az útdíjköteles gépjárművel az úgynevezett gyűjtőfuvar keretében végzett közúti áruszállításról, amennyiben az adott termék mennyisége, minősége a törvényjavaslatban meghatározott határt nem haladja meg. Ez a rendszer eredményesebb működését fogja biztosítani. Továbbá nem szükséges az EKÁER-számhoz rendszám megadása, elég a felrakodáskor megadni azt. Könnyíti a tervezett adminisztrációt, hogy belföldi fuvarozás esetén az erre irányuló bejelentést a megérkezést követő napig meg lehet tenni. Az EKÁER-rendszer így tehát hozzájárulhat ahhoz, hogy az általánosforgalmiadó-nemben megsokasodott visszaélések száma jelentős mértékben csökkenjen, a piaci viszonyok átláthatóvá váljanak, ezáltal megteremtve a tisztességes piaci szereplők működésének feltételeit. Tisztelt ellenzéki Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy egy Coelho-idézettel zárjam a felszólalásomat: Semmi sem rossz alapvetően a világon, még a nem működőképes óra is pontos legalább napjában kétszer. Köszönöm szépen a figyelmet, és a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Simicskó István államtitkár úr kért szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az ellenzéki képviselőtársaim felszólalásait hallgatva arra gondoltam, hogy mi az oka ennek az igen erőteljes, vehemens támadásnak, hiszen a sport sok mindenre megtanít. Engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy a sport sok-sok tanításából egy gondolatot hadd emeljek ki, ez pedig nem más, mint a fair play, a tisztességes viszonyulás az élethez, a becsületes kiállás. Azt hiszem, érdemes ezt megfontolni jó néhány ellenzéki képviselőnek, aki itt hozzászólt ma ehhez a témához, hiszen azzal kapcsolatban, hogy nem történt egyeztetés, ez is elhangzott: a sporttörvény módosítása kapcsán kivel mással kellene egyeztetnie a kormányzatnak, mint egyébként a sportági szakszövetségekkel? Ezek az egyeztetések megtörténtek. Igenis egyeztettünk a sport világában jártas emberekkel, akik a labdarúgásért, a kézilabdáért, a kosárlabdáért tesznek, dolgoznak, alkotnak. Nem egyeztettünk a Magyar Ebtenyésztők Országos Egyesületével valóban, meg sok más civil szervezettel sem, de a szakmához értő szervezetekkel igenis az egyeztetéseket lefolytattuk. Az ő kérésüket tolmácsoljuk itt a parlamentben, e Ház falai között. Tehát volt egyeztetés, kellő szakmai egyeztetés volt. A másik fontos kritika, ami itt elhangzott, az, hogy az átláthatóság milyen mértékben sérül önök szerint. Hallgatva Szél Bernadettet az előbb, eszembe jutott, amikor régen azt mondtuk, hogy a Nagy Testvér mindent lát. Szél Bernadett arról beszélt, hogy döntően nem látnak semmit; kivéve Szél Bernadettet, aki mindent lát, és mindig el is mondja nekünk, hogy mit lát, és ezt köszönjük szépen, hogy elmondja, hiszen lám-lám, látja, elsorolta a taoszámokat, hogy pontosan mely szövetség mennyi pénzt kap, milyen támogatásban részesülnek, milyen bevételeik vannak. Hát lám-lám, mégiscsak átlátható a rendszer, igaz, kedves képviselő asszony? Tehát semmiféle átláthatósági probléma nincs. Egyébként pedig a sportági szakszövetségek és a kormány is tájékoztatja önöket, tájékoztatja a szakbizottságokat, tájékoztatja Brüsszelt is arról, hogy a tao rendszere hogyan működik. [[11.20]] Ez nem egy hibátlan rendszer, de mégiscsak egy olyan rendszer, aminek nagyon-nagyon sokat köszönhetünk. Köszönhetünk több mint ezer olyan pályát, olyan sportolási lehetőséget, amely ezer településen Magyarországon megvalósult és megvalósulóban van. Köszönhetjük ennek azt is, hogy több mint százezer gyermek sportol ennek a támogatási rendszernek köszönhetően. A társaságinyereségadó-kedvezmény lehetőségével élnek a sportági szakszövetségek, és igenis ez egy jó rendszer. Azt szeretném kérni, hogy ne csak a dolgok fonákját nézzék. Helyes, ha rávilágítanak különböző gondokra, bajokra, mert nem tökéletes semmi sem ezen a világon, emberek vagyunk, gyarlóak vagyunk mindannyian, szeretnénk jól dolgozni. Ezen fáradozunk, ezt tettük az elmúlt években is, és az elkövetkezendőkben is ezt fogjuk tenni. Persze, de ne a fonákját, a színét nézzék ezek a dolgoknak, ezek jó ügyek. A sport ügye jó ügy, a sport igenis sikerágazat. Az meg ne fájjon senkinek, hogy a sportban mi, magyarok tehetségesek és sikeresek vagyunk, annak örüljünk mindannyian együtt! Én azt szeretném, hogy ne legyen erről a kérdéskörről vita, teljesen érthetetlen és elfogadhatatlan. [[Dr. Szél Bernadett: Csak saláta a törvény!]] Igen, én végighallgattam Szél Bernadettet. Egyébként pedig, ha már most elgondolkozunk azon - nyilván a törvény kapcsán, de a felszólalások okán mindenképpen -, hogy lehet-e más a politika. Ez fontos, önmagában a pártjuknak, a frakciójuknak a meghatározása is erről szól. Persze, biztos, hogy lehet, de itt néha kicsit én Torgyán Józsefet idéző stílusokat hallottam vissza. Tehát ez a stílus, amit néhány ellenzéki képviselő megenged magának, hát elnézést kérek, nagy tisztelettel! Az, hogy lopnak, az, hogy folyamatos a mutyi, az, hogy saját érdekek vezérlik - kérem szépen, a sportban, meg egyébként is? Hát ne haragudjon már! Tehát azért kellő tisztelettel figyeljünk oda egymásra! Ha nem is vagyunk példaképek a választópolgárok előtt, de egy biztos: ami itt elhangzik, az az utókor számára is olvasható, nem beszélve arról, hogy látható is és hallható is. Van egy képviselői felelősségünk is, hogy milyen stílust engedünk meg magunknak a parlamentben, szerintem érdemes odafigyelnünk erre. Kellő tisztelettel legyünk egymás irányában! Ha megengedik nekem néhányan, én 25 éve harcművészetekkel foglalkozom. Megtanultam, hogy „ha erős vagy, légy szelíd, hogy környezeted tiszteljen, semmint féljen tőled.” Szeretném arra kérni önöket, hogy igenis szelíden, tisztelettel, kellő udvariassággal viszonyuljunk egymáshoz. Én is mindenkinek megadom a tiszteletet, szeretném, ha önök is megadnák mindenkinek a tiszteletet, és a kormányt nem egy lopó, csaló, hazudozó társaságnak mutatnák be, hanem igenis egy tisztességesen dolgozó, az emberek sorsát magukénak valló közösségnek. Erről van szó, mi ezért dolgozunk, a sport területén pedig kimagaslóan ezért dolgozunk. 114 ezerrel több gyermek sportol az elmúlt három év, négy év munkájának köszönhetően. Csak 18 ezerrel több gyermek sportol a kosárlabdában, 7500-zal többen sportolnak a kézilabdában. A gyermekeinkről van szó! Hadd ne soroljam végig mind az összes sportágat, a tizenhat kiemelt sportágat: 20 százalékkal nőtt a sportoló gyermekek száma az elmúlt másfél év munkájának köszönhetően. Megfeszítve dolgozunk azon, hogy a gyermekeink a sport értékén keresztül egészséges felnőttekké váljanak - önök pedig mindenféle saját érdekekről beszélnek. Vissza kell utasítsam, meg kell hogy mondjam. Tehát a tao rendszere is átlátható rendszer, világos, egyértelmű, semmiféle mutyiról nincsen szó. Szilágyi képviselő úr felvetett kérdésére pedig hadd mondjam el a Budapesti Honvéd ügyét. Én voltam két és fél évig a Budapesti Honvéd társadalmi elnöke. Valamennyi hat nagy fővárosi klub esetében az a szándék, az a cél, hogy egyrészt kiemelt támogatásban részesülnek szakmai programokra azért, mert az olimpiai helyezések és érmek számát az ezen klubokban sportoló sportolók adják döntően. Ez nem azt jelenti, hogy vidékiek nem adnak, nagyon sok - én is vidéki ember vagyok - vidéki klub is jól működik, de hat nagy fővárosi klub esetében valóban - több mint százéves egyesületekről van szó - az a célunk, hogy az ő felelősségüket és lehetőségüket kiterjesszük, ezért kapnák meg vagyonkezelésbe azokat az ingatlanokat, amelyekben most is működnek és dolgoznak, sokszor nem méltó körülmények között. Szeretnénk a létesítményeket is fejleszteni valóban, hogy ha a gyermekeink odajárnak edzésekre, kulturált körülmények között tudjanak edzeni. Van olyan öltöző, ami ötven éve nem volt felújítva a Budapesti Honvédnál is, bizonyára a Ferencvárosnál is van, meg sok más klubnál is van, ezen szeretnénk változtatni: kulturált körülményeket, a sportolás feltételeit szeretnénk biztosítani. Nem adjuk oda tulajdonba, marad állami tulajdon minden, tehát a Budapesti Honvédnál is, csak ugyanúgy, mint ahogy a Ferencváros, az MTK vagy a Vasas vagy az Újpest vagy a BVSC, kapják meg a lehetőséget arra, hogy felelősen gazdálkodhassanak. Szerintünk ez egy helyes irány, és ezt tartalmazta volna az a javaslat, amelyet Bánki Erik képviselőtársam nyújtott be. Én remélem, hogy erről még a tavaszi ülésszak folyamán érdemben tudunk majd tárgyalni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most van lehetőség kettőperces felszólalásra. [[Jelzésre:]] Meg is adom a szót Szilágyi György képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Amit ön most mondott, az csúsztatás. Én egyáltalán nem ezt kifogásoltam, hogy önök oda akarják adni. Én azt kifogásoltam, hogy a benyújtott javaslatban helyrajzi számok szerepelnek. Azt szerettem volna megtudni, és ezt kértem önöktől, hogy ne csak helyrajzi számok szerepeljenek, hanem legyen odaírva, mondjuk, hogy a Budapesti Honvéd vívócsarnoka a XIII. kerületben [[Dr. Simicskó István: Rendben.]] , és akkor az ember tudja, hogy miről van szó és miről beszélünk. A másik, Bánki Erikre szeretnék reagálni. Ez a baj, kedves képviselőtársam, hogy önök napjában csak kétszer pontosak, mi meg azt szeretnénk, hogy önök egész nap pontosan működjenek és pontosak legyenek, mert ez lenne a jó. A másik az, hogy az lenne a célja szerintem az egész magyar labdarúgásnak és egyébként az egész magyar sportnak, hogy eljussunk egyszer majd oda, hogy megszűnjön az a - egyébként a kommunista rendszerből itt maradt - mecenatúra-rendszer, hogy mindig az állam, az önkormányzatok és hasonlók támogatják és tartanak el egyesületeket, szakági sportszövetségeket. El kell menni az üzleti alapokon nyugvó sportélet felé, viszont akkor pont azért lenne fontos - ha ilyenekről beszélünk, hogy szponzoráció, támogatás, marketingjogok, közvetítési jogok és hasonlók -, hogy minél nagyobb rálátása legyen adott esetben a civil társadalomnak, a politikának és mindenkinek, hogy ezek a szakági sportszövetségek ne csak pénzmosodák legyenek a későbbiek folyamán, hanem valóban felelősen gazdálkodjanak azokkal a jogokkal, amelyekkel ők bevételi forrásokat tudnak szerezni saját maguknak. Tehát mi ezért nem tartjuk jónak azt, ha szűkítjük ezt a kört, pont szélesíteni kellene, és egyre jobban azt kellene elérni, hogy az állam és az önkormányzatok kivonuljanak a sportéletből; egy olyan sportélet legyen, amelyik el tudja tartani saját magát, ahogy működik ez egyébként szerte Európában nagyon sok helyen. Viszont ha eljutnánk ide, akkor meg nagyon fontos lenne az, hogy ellenőrizni tudjuk ezeket a sportszövetségeket, hogy valóban felelősen gazdálkodnak. Tehát ezért vagyunk ez ellen. Egyébként én nem hiszem, hogy tiszteletlenséggel beszélnék, énnekem főleg az államtitkár úr irányában maximális a tiszteletem. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Folytatjuk a kettőperceseket. Szél Bernadett képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ne haragudjon, de nem a tornatanárom, ne akarjon engem itt nevelgetni a sportolás szeretetéről meg a lelki hatásairól! [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Dr. Fónagy János: Pedig nem ártana egy kis nevelés! Az elnök csenget.]] Képviselőtársak vagyunk, én szeretném a kellő tiszteletet megkövetelni, és világossá szeretném tenni azt, hogy egyenlő felek vagyunk, nincsen szükség se Coelho-idézetekre, se semmiféle, nem tudom, nevelésre az irányomban. Válaszoljanak a kérdéseimre! Nem tudok, nincs annyi időm, hogy a csúsztatásaikat darabonként leszedjem, de szeretném leszögezni azt, hogy a fuvarozókkal nem egyeztettek, államtitkár úr [[Az elnök csenget.]] , nem a szakági szövetségekről volt szó. A fuvarozókkal nem egyeztettek, és ez tény, ez így van, tele van vele az internet, hogy önök nem álltak szóba ezekkel az egyesületekkel, ezekkel az emberekkel. A szakági szövetségekkel kapcsolatban azt tudom mondani, hogy a pénzek átláthatósága alapkövetelmény, ha taopénzekről van szó, pont. Az infotörvény azért van, hogy bármikor, bármilyen körülmények között megtudjuk, hogy ezeket mire használják. Ne próbálják kivenni az infotörvény alól láthatólag olyan hentes módszerrel, ami jogilag is teljesen nonszensz, és amivel itt most bepróbálkoztak! A harmadik pedig az, és ez most a legfontosabb kérdésem, hogy miért nincs senki a kormány padsoraiban - bár a miniszter úr megérkezett, majd lehet, hogy ő válaszol rá - vagy a képviselők között, aki elmondja azt, hogy Andy Vajna miért kap újabb adókedvezményt, amikor az ország szegénységben van, olyan költségvetésünk van, ami botrány?! Miért Andy Vajnának adják a közpénzeket? Mondják meg nekem, legyenek kedvesek! Erre válaszoljanak! Nem Coelho-idézetekre vagyok kíváncsi, nem népnevelésre vagyok kíváncsi. Válaszoljanak a kérdésre! Miért stafírozzák ki megint Andy Vajnát?
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Bánki Erik képviselő úr következik, kettőperces felszólalásra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Szilágyi György képviselő úrral teljes mértékben egyetértek: valóban, ez a cél, az a cél, hogy a sportgazdaság létre tudjon jönni Magyarországon; legyen egy olyan erős vállalati struktúra, kis- és középvállalkozói rendszer, ahol képesek arra ezek a vállalkozások, képződik annyi nyereségük év közben, amiből ilyen célokat is, közösségi célokat tudnak szolgálni, többek között a sportegyesületeket tudják támogatni, ezzel lehetőséget kínálni a gyermekeknek arra, hogy sportolási lehetőségük legyen, vagy éppen az élsportot támogatni annak érdekében, hogy legyenek példaképek, ikonok, akik húzzák az adott sportág népszerűségét, és ezáltal minél több gyereket vesznek rá arra, hogy sportoljanak. Tehát ebben teljesen egyetértünk. [[11.30]] Sajnos, ma még nem érett meg erre a magyar gazdaság, de azt gondolom, hogy jó úton járunk, az a gazdasági növekedés és az a fenntartható fejlődés, amely a magyar gazdaságban mutatkozik, nagyon bízom benne, hogy néhány év alatt el tudja juttatni odáig a gazdaságot és a gazdaság szereplőit, hogy át tudják venni ezeket az állami feladatokat. Amikor a társaságiadó-kedvezmény rendszerét elindítottuk, éppen ezzel a céllal indítottuk el, és Brüsszelben is ezzel érveltünk, hogy a sportgazdaság megteremtésének az alapját célozza az, hogy a vállalatokat és a különböző cégeket megpróbálják közelebb hozni a sporthoz, és ezáltal rábírni arra, hogy hosszú távon is támogatói legyenek. Szél Bernadett képviselőtársam hozzászólását nem is értem, hogy mi a problémája az idézetekkel. Figyelmébe ajánlanék azért még egyet [[Derültség a Fidesz soraiban.]] , ha már úgyis ellenzéki képviselő, és arra készül, hogy minket legyőzzön. Michael Jordant idézném önnek - lehet hogy nem ismeri, a világ valaha élt legjobb kosárlabdázójáról van szó -, aki azt mondta, hogy tisztelni kell az ellenfelet, mert a félelem és a tisztelet kézen fogva járnak. Aki nem tiszteli az ellenfelét, soha nem fogja tudni legyőzni. Kérem szépen, hogy ezt vegye figyelembe, képviselő asszony, a munkája során talán több sikerrel jár. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Rendes felszólalásra az MSZP képviselőcsoportjából Bárándy Gergely képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! Simicskó államtitkár úr azzal kezdte a felszólalását talán kettő-hárommal ezelőtt, hogy mi az oka az ellenzék vehemens támadásának. Nos, fogok még több okot is említeni, de hadd kezdjem azzal, államtitkár úr, hogy önök egy olyan törvényt terjesztettek a Ház elé, ami egyszerre alkotmányellenes, nemzetközijog-ellenes és az EU-s jogszabályokkal is ellentétes. Én azt gondolom, hogy ez már önmagában is elég indok ahhoz, hogy az ellenzék vehemensen támadjon egy törvényjavaslatot. A másik, államtitkár úr, amit mondott, hogy kétségbe vonjuk a javaslat, illetve a kormány tisztességét. Tisztelt Államtitkár Úr! Én az önét nem, de a kormányét igen. És nem is véletlen, azt gondolom, hogy nem ön terjesztette elő ezeket a javaslatokat, hanem egy saláta módosító csomaggal együtt kerültek előterjesztésre a sportot érintő javaslatok, én annál sokkal többre tartom államtitkár urat, aki ezért a területért felelős, mint hogy egy ilyet egyébként a Ház elé hozzon. Az, hogy a védelmében felszólalt, ezt a természetes lojalitásnak betudom. Bánki képviselő úr felszólalásához két megjegyzést tennék. Az egyik, hogy minden tisztességes antidemokratikus kormány az eljárások gyorsításával, egyszerűsítésével, a hatékonyság növelésével szokta indokolni az eljárási és az alkotmányos garanciák megtizedelését. Nagyjából most is ennek vagyunk tanúi. A másik, amit képviselő úr figyelmébe ajánlok, hogy egy picit furcsa az - és ezt az MLSZ elnökségi tagjaként, azt gondolom, pontosan tudnia kell -, amikor ön más civil szervezetekkel kíván sportági szakszövetségeket összehasonlítani. Ez körülbelül olyan, mintha ezekhez a pártokat kívánnám hasonlítani. Nyilvánvalóan a jellege ezeknek teljesen más, még akkor is, hogy ha bizonyos közös vonásokat lehet találni közöttük. Ami az érdemet és a javaslat egyes érdemi rendelkezéseit illeti: azt gondolom, azt senki nem tagadja, hogy az adatszolgáltatási lehetőségeket a sportági szakszövetségek esetében a mostanihoz képest szűkíteni kívánják. Tehát ez egy olyan tény, amit nyilvánvalóan nem lehet tagadni. A Törvényalkotási bizottság az Adatvédelmi Hatóság elnökével konzultálva ezt egy kicsit kevésbé engedi megtenni, mint ahogy az eredeti javaslat tette volna, hiszen ott kiterjedt volna. És szeretném ideidézni a szándékot a parlament elé: a szándék az volt, hogy ez kiterjedjen minden forrásra, azaz arra is, amit állami támogatásból kap a sportági szakszövetség. Hogy ez erre nem terjed ki, ez nem az önök akaratán múlt, hanem azon, hogy felhívta az önök figyelmét az Adatvédelmi Hatóság elnöke arra, hogy ez teljes mértékben alkotmányellenes, nemzetközi jogot sért, és uniós normákat sért. Ez a helyzet! Ettől még az önök motivációja semmivel nem lesz jobban menthető. A másik, tisztelt képviselőtársaim, hogy ahogy mondtam, ettől függetlenül szűkül azoknak a lehetőségeknek a köre, ami az adatkikérést illeti a sportági szakszövetségek esetében. Én értem az üzleti titkot, és értem azt is, és semmi problémám nincs azzal, hogy ne kelljen, mondjuk, számot adnia arról egy szakszövetségnek, hogy egy jóakaratú sporttámogató 15-20 ezer forintos támogatást nyújt egy ilyen szervezetnek, csak nem erről van szó. És ezt mindenki tudja, önök is tudják, mi is tudjuk, és mindazok, akik ehhez a témához egy kicsit értenek vagy akár kevésbé értenek, azok is tudják. Itt arról van szó, tisztelt képviselőtársaim, hogy az első Orbán-kormány idején is volt egy metódus - volt is belőle büntetőügy -, hogy nem közvetlenül juttatták el az állami támogatásokat ezekhez az egyesületekhez vagy szakszövetségekhez, hanem például fiktív reklámszerződéseket kötöttek, és a fiktív reklámszerződések ürügyén utaltak át állami pénzeket ezeknek a szövetségeknek. Most egy másik fajta metódust követnek, ami nagyjából arról szól - és ez része annak a folyamatnak, amit úgy tudok összefoglalni, hogy jogalkotással elkövetett intézményesített állami korrupció -, hogy önök nem közvetlenül akarják eljuttatni majd az állami támogatásokat ezeknek a szövetségeknek, hanem hoznak egy olyan jogszabályt, amivel a mostani vitában is sokat emlegetett Andy Vajna cégeinek nem kell, mondjuk, áfát fizetni bizonyos bevételeik után. Ebből ő nyer x milliárd forintot, cserébe hálából majd ebből támogatni fog bizonyos szakszövetségeket. És onnantól kezdve természetesen ezek már magántámogatások. És magántámogatás lesz majd a Mészáros és Mészáros által eljuttatott támogatás és a Közgép által eljuttatott támogatás is a sportági szakszövetségeknek. Ezekről az összegekről viszont majd nem kell számot adni az önök által most beterjesztett törvényjavaslat okán. Attól még tehát, hogy önök belevisznek egy csavart a rendszerbe, még ugyanúgy közpénzfelhasználásról van szó, és attól még ugyanarról a szándékról van szó, hogy valójában az ugyan áttétellel, de közpénzből támogatott sportegyesületi pénzeknek, illetve szakszövetségi pénzeknek a mikénti felhasználásáról nem lehet majd információt szerezni. Ez ennyire egyszerű, tisztelt képviselőtársaim. Megpróbálták a közvetlen állami támogatásoknál is, csak hát az, tudjuk, alkotmányellenes, így aztán maradt ez. Engem pedig például érdekelne az, hogy össze tudom-e vetni és folyamatábrát tudok-e rajzolni majd egy olyan törvényjavaslat között, ami bizonyos magáncégeknek egyértelműen adókedvezményt vagy más kedvezményt biztosít és aközött, hogy ezek a cégek nagy összeggel támogattak bizonyos sportági szakszövetségeket. Ugyanis, tisztelt képviselőtársaim, attól, hogy egy áttétel van benne, még ez ugyanúgy az állami korrupciónak a része. Az, hogy nem az állam közvetlenül támogat, hanem a fideszes oligarchákat kérik majd fel erre, attól még a helyzet egy és ugyanaz. A másik téma, amiről még szeretnék szót ejteni, tisztelt képviselőtársaim: nem először van a Ház előtt egy olyan javaslat, ahol önök arra hivatkoznak, hogy az áfacsalásokat szeretnék megakadályozni. És én nem először mondom el azt, hogy az áfacsalások meggátolására és megakadályozására most is minden lehetőség rendelkezésére áll az adóhatóságnak, a NAV-nak. Nem a lehetőségek és nem az eszközrendszer hiányzik, hanem az akarat hiányzik önökből, tisztelt képviselőtársaim, az akarat hiányzik a kormányból és a NAV-ból. Nem azért nem derítenek fényt az 1000 milliárdos áfacsalásra, amiről Horváth úr a dossziéját elég sok embernek megmutatta, többek között önöknek is, mert nincsen eszközrendszerük erre, hanem azért, mert nem akarják. Ez egy nagy különbség. Most mit csinálnak ismét? Azt, hogy olyan helyzetet teremtenek - és ez is megint, azt tudom mondani, egy folyamat részeként értelmezhető -, hogy az állam és az állampolgárok viszonyát megváltoztatják, és az állampolgárokat az állami szervekkel szemben egyre kiszolgáltatottabb helyzetbe hozzák. Kiszolgáltatott helyzetbe hozzák azokat, akik - hadd fogalmazzak úgy - a kisemberek, a kis- és középvállalkozások. Nyilvánvalóan ezeket a szabályokat nem fogják alkalmazni, ahogy eddig sem alkalmazták az olyan cégeknél, mint a Mészáros és társa vagy a Közgép. De természetesen alkalmazni fogják majd a kisvállalkozóknál vagy esetleg azoknál a vállalkozóknál, akik konkurenciát jelentenek az önök haverjainak. Mert hát mit is lehet ilyenkor tenni? Akár egy teljesen alaptalan bírságot kiszabni, egy nagy összegű bírságot kiszabni. Emiatt le tudják foglalni akár a termelőeszközöket vagy a raktárkészletét egy cégnek, aztán, amikor majd később kiderül, hogy tökéletesen alaptalan volt a NAV eljárása, akkor utána - ismerik már, és ismerjük jól, önök ezt csinálták a közjogban és ezt csinálják a gazdasági életben is - kialakult egy helyzet, azon már nem lehet változtatni. [[11.40]] Hiába van igaza a sérelmet szenvedettnek, nem lehet rajta változtatni. Ezt csinálták most is. Most nyert pert például Baka András a tegnapi napon jogerősen, és azt mondta a strasbourgi Emberi Jogi Bíróság, hogy önök azért menesztették Baka Andrást, mert el merte mondani a véleményét a bírósági törvényről, és az negatív volt, nem egyezett a kormány véleményével. Ez tény, tisztelt képviselőtársaim, ezt a strasbourgi Emberi Jogi Bíróság most már második ítéletében jogerősen állapította meg. És mi ennek az eredménye? Legfeljebb annyi, hogy az adófizetők pénzt fognak adni Baka Andrásnak kártérítésként, de attól még nem kerül vissza a Legfelsőbb Bíróság vagy új nevén a Kúria élére, hanem önök eltávolították. A közjogban ezt csinálják. De ugyanezt csinálják a gazdaság világában. Ha ezt végrehajtja majd a NAV, akkor lehet, hogy utána igazat adnak a kisvállalkozónak, csak éppenséggel addigra már tönkrement. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az a magatartás, ami nem demokratikus államokra jellemző. Ez az a magatartás, ami ezt a fajta korrupt kormányzati rendszert jellemzi, és ez az a magatartás, ami ellen minden ellenzéki képviselőnek ki kell állnia. Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor azt kérdezi, hogy miért támadjuk ilyen vehemensen ezt a javaslatot, hát ezekért. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kétperces felszólalások következnek. Elsőnek Szilágyi György képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Mivel Bánki Erik előterjesztőként elmondta, és ebben közös az álláspontunk, hogy üzleti alapokra kellene helyezni a magyar sport finanszírozását, a magyar sportéletet, és hogy ez egy kívánatos közös cél, hogy az állam minimalizálja a részvételét, egyre inkább vonuljon ki a sportéletből, ezért kezdhetnénk rögtön az elején azzal - segítsen ebben ön is nekem, legyen oly kedves -, hogy vegyük rá azokat a politikusokat, akik ma részt vesznek egyesületekben, szakági sportszövetségek vezetésében, hogy vonuljanak ki a sportéletből, ezzel is csökkentsük a politikai ráhatást a magyar sportra, és megfontoljuk esetleg, Vona Gábor frakcióelnök úrral már egyszer benyújtottuk ezt a törvényjavaslatunkat, hogy ez legyen törvénybe is iktatva, hogy hátha akkor önök most támogatnák azt, hogy ez legyen az első lépés, vonuljon ki a politika a magyar sportból, végre legyen egy tisztább magyar sport is, és próbáljuk meg rávenni arra az egyesületeket és a szakági sportszövetségeket, hogy innentől kezdve üzleti alapokon működjenek. Viszont itt akkor fontos lenne megtartani ezeknek az ellenőrzését, tehát akkor arra is kérném képviselő urat, hogy ezt a részt vegyék ki ebből a törvényjavaslatból, ami arra vonatkozna, hogy ne lehessen közérdekű adatokat igényelni szinte, vagy megnehezítsék, vagy szűkítsék azoknak a kérdésköröknek a körét, ahol közérdekű adatokat lehet kérni a szakági sportszövetségektől. Tehát akkor ez lehetne az első lépés, hogy ezt ne fogadjuk el jelen pillanatban, vegyük ki, a második pedig az, hogy akkor azok a politikusok, akik jelen pillanatban bent vannak a magyar sportélet vezetésében, azok is vonuljanak ki akkor a magyar sportéletből. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Varga László képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön fair playt emlegetett, gyakran használja ezt a kifejezést. Fair-e az, hogy a NAV-nak lehetőséget biztosít ez a tegnap benyújtott javaslat arra, hogy kis- és középvállalkozók tömegeit vegzálja majd, ellehetetlenítve a tevékenységüket? Fair-e az, hogy az EKÁER-rendszer kapcsán nagyon minimális felkészülési idővel, versenyhátrányt okozva nehezíti a magyar fuvarozók életét ez a javaslat, még akkor is, ha önök az áfacsalások felszámolásáról beszélnek folyamatosan? Fair-e az, hogy a harmadik eleme a javaslatnak a sportélet kapcsán - gyakran használta ön a „fair play” kifejezést -, fair-e az állami cégek sporttámogatási gyakorlata ma Magyarországon? Fair-e az, hogy ez a javaslat még átláthatatlanabbá tervezi tenni a sportági szakszövetségek támogatását? Fair-e az, hogy a társasági adókedvezményből támogatott klubok köre elég torz képet mutat? Fair-e az, hogy a társasági adókedvezményekből támogatott klubok között kiemelkedő a Felcsút, kiemelkedő a miniszterelnök kedvenc csapata, és milliárdok mennek teljesen presztízsberuházásokba? Tudja, én nagyon partner lennék, és szerintem a frakciónk is, hogy teljesen fair és átlátható jogszabályi környezetben, kifejezetten a sporttámogatások tekintetében is… - ez lenne az érdeke Magyarországnak és a magyar sportéletnek is. Azért emeljük fel a szavunkat ez ellen a javaslat ellen, mert ez nem egy fair javaslat. Köszönöm, elnök úr.
Szél Bernadett képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Először is szeretném helyre tenni Bánki Eriknek egy újabb durva csúsztatását, amely gyakorlatilag civil szervezetekhez hasonlította a sportági szövetségeket. Én azt gondolom, hogy Bánki Erik is biztos tudja azt, ő azt állította, hogy a civil szervezetek nem esnek az infotörvény hatálya alá, ez nem így van, nagy részük ugyanis nem lát el közfeladatot, az valóban nem, de amelyik ellát, az igenis az infotörvény hatálya alá esik. A sportági szövetségek nagyon sokrétű közfeladatot látnak el. Szó volt róla, hogy különböző beruházásokat, infrastruktúrát fejlesztenek, jelentős közpénzből és adókedvezményekből gazdálkodnak. Innentől kezdve olyan törvényjavaslatot letenni az asztalra, amely itt az átláthatóságot korlátozza, minimum felháborító, tisztelt képviselőtársam. Ön jött nekem Michael Jordannal meg Coelhóval, mindennel. Én egy dologgal szeretném önt szembesíteni: a magyar kormányzat a nyílt kormányzati együttműködéshez való csatlakozással tett bizonyos átláthatósági vállalásokat; korrupciomegelozes.kormany.hu, legyen kedves, lapozza fel és nézze meg, hogy egészen pontosan önök mit vállaltak, és az milyen viszonyban van ezzel a disznósággal, amit itt 24 óra alatt akarnak átverni a magyar parlamenten. S még egy dolog: a Fidesznek van 18 perce és 29 másodperce, a KDNP-nek van 22 perce és 42 másodperce. Tisztelettel kérem valamelyik államtitkár urat, aki itt van, vagy bárkit a képviselők közül, hogy álljon fel és mondja el, hogy miért kap Andrew Vajna újabb adókedvezményeket. Csaknem két órája vitázunk erről a törvényről, mindenről beszéltek, testi-lelki fejlődésről, sportról, fuvarozókról volt szó, de a salátatörvénynek arról a pontjáról, amely arról szól, hogy Andy Vajnát megint kistafírozza a kétharmad, senki nem szólt egyetlenegy szót sem. Miért, tisztelt államtitkár urak? Miért, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim?
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Rendes felszólalásra Gúr Nándor képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője következik, az MSZP képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Előkészítetlen kapkodás jellemzi a törvényalkotásukat. Ezt önök is tudják. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Nézzék, én csak két tételt érintenék. Az egyik a vállalkozásokhoz kapcsolódik, a másik a sportélethez. A vállalkozások tekintetében olybá tűnik, hogy most már a politika eszközévé kívánják tenni a hatóságokat is, jelesül a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt, aki, ha határozatokat szül, a határozatok szülését követően akár közvetlen és gyors eljárásokat is tud foganatosítani, amelyekben árukészleteket vagy bármi mást el tud vinni a vállalkozásoktól, anélkül, hogy a fellebbezés jogával tudna élni a vállalkozás. Hát mi ez, ha nem a vállalkozások szándékolt, szándékos tönkretételének a lehetősége?Isten ne adja, olyan vállalkozások, amelyek önöknek szúrják a szemüket, azoknak a vállalkozásoknak a tönkretételéről is szólhat ez a történet, mert esélyük nincs ezeknek a vállalkozásoknak arra, hogy fellebbezzenek, az igazukat érvényre juttassák, hanem azt megelőzően tönkre tudják tenni őket. Voltak erre példák Magyarországon, önök is tudják. Volt olyan, amikor egy monitoringozási információs rendszert birtokló cég esetében erős nyomásokat helyeztek kilátásba, sőt egy decemberi hónapban még fegyveres adóellenőrök is megjelentek a tulajdonosoknál meg a cégnél. Aztán egy tragikus haláleset is követte az átadást követő napon ezt a történetet, amelyhez persze önöknek egy mondatuk nem volt mondandóként. Azt akarom tehát mondani és javasolni, hogy vigyázzanak arra, hogy a hatóságok ne politikai eszközzé váljanak az önök kezében. A másik dolog pedig a taóról, a sportról úgy általában, ami arról szól, hogy vegyék tudomásul, hogy a tao közpénz, bármennyire is nem szeretnék, hogy az legyen, és vegyék tudomásul azt is, hogy az információs törvény hatálya alól kivenni ezeket a forrásokat, az tisztességtelen. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tukacs István képviselő úr következik, az MSZP képviselőcsoportjából, természetesen az hátralévő időkeret teljéig. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Bár érezhető a karácsonyi szünet előtti hangulat, mégis ebben a hátralévő két percben szeretnék ennek a tervezetnek egy fontos mozzanatáról szólni, amely a vitában eddig nem hangzott el. Nem csak az a baj, hogy egy nap alatt akarják átnyomni a parlamenten ezt a törvényt. Nem csak az a baj, hogy befolyó pénzeket akarnak láthatatlanná tenni a szövetségek esetében azok elől, akik kíváncsiak arra, hogyan folyik ott a gazdálkodás. Az a probléma, hogy ebben az eljárásban cinkossá teszik a sportvezetőket és hovatovább a sportolókat is. Cinkossá teszik őket, pedig jobb sorsra érdemesek. [[11.50]] Nekik nem kellene cinkosnak lenni abban a tekintetben, hogy vajon a gazdálkodás átlátható-e vagy nem, de elfogadják ezt a helyzetet, mert kvázi ezeknek a pénzeknek a járszalagján működnek, rá vannak utalva, nem tudnak mást tenni. Ha sportolni akarnak, ha a sportágat vezetni akarják, akkor kénytelenek együttműködni. Ezért tehát nemcsak annak van romboló hatása, hogy mindenki látja azt, hogy mi történik, hanem annak is, hogy bizony ezek az emberek, akik jobb sorsa érdemesek, cinkossá válnak ebben az ügyben. Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Gyorsnak kell lennem, mert egy perc maradt. A nyáron Varga Mihályhoz tettem fel egy kérdést: miért kap Andy Vajna annyi adókedvezményt? Azt válaszolták, azért, hogy sikeres legyen, és ebből a pénzből, amit beadózik, többet tudnak fordítani majd gyermekétkeztetésre. Hát nagyon cinikus, amit művelnek, nagyon cinikus! És mindennap jusson eszükbe, amikor elfogyasztják a karácsonyi ebédet, hogy hogy hazudnak nap mint nap ennek a Háznak a falain belül! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, az összevont vitát lezárom. Megkérdezem Orbán Gábor államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Két pontra szeretnék röviden reagálni, ezeket szükségesnek tartom, bár elhangzottak részben a vitában már. Az ellenzéki képviselők azt vetették fel, hogy a játékadó-módosítást a kormány elrejtette a salátatörvényben. Jelentem, hogy ezzel kezdődik a jogszabály, úgyhogy ezt nehezen is rejthettük volna el. Ugyanez a játékadókérdés megy tovább Andy Vajna nevének emlegetésével. Hogy a sport témakörénél maradjak, ez egy elég nagy kapufa, hiszen a távszerencsejáték szervezésére csak az állami szervező, a Szerencsejáték Zrt. jogosult, tehát azt javaslom, hogy a részletes vitában is elhangzott gondolatokat ismételjék át. Ami az EKÁER-re vonatkozó felvetéseket illeti, január 1-jével lépnek hatályba azok a rendelkezések, az adózás rendjéről szóló törvény szabályozza ezeket, amely bevezeti ezt a rendszert. A törvény kihirdetésével megismerhetővé vált az érintettek számára a bevezetni tervezett rendszernek a működési elve, és a törvényt módosító javaslatokat is azért hoztuk kivételes eljárásban a Ház elé, hogy ez minél előbb az érintett cégek, fuvarozók tudomására jusson, és a januári hatálybalépésre tekintettel akartuk időben rendezni azokat a részletkérdéseket, amelyeket a beérkező észrevételek alapján át kellett gondolni. Az észrevételekre a kormány megfelelő megoldásokat talált. Ezeket időben szükséges volt átvezetni az adminisztrációs terhek ésszerűsítése, a rendszer gördülékeny bevezethetősége érdekében. És hát honnan jöttek ezek az észrevételek? Tisztelt Képviselők! Természetesen a konzultációk során merültek fel, nem én szoptam az ujjamból, higgyék el. Az érintett fuvarozók, cégek, mindazok a nagyvállalatok és szakmai szövetségek, amelyeket önök emlegettek itt, vetették fel azokat a problémákat, amelyekre többek között ez a törvénymódosítást megoldást talál. Arra szeretném kérni a tisztelt képviselőket, hogy önök is lássák be, hogy a tisztességes adózók partneri hozzáállása, erőfeszítése, együttműködő magatartása nélkül nem tudunk fellépni az adócsalás ellen. Hogyha ezek a cégek önök felé panaszkodnak, az azért van, mert valóban valamennyi terhet, valamennyi erőfeszítést tőlük is elvárunk annak érdekében, hogy működjön az adócsalás elleni fellépés. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérem képviselőtársaimat, foglalják el helyüket, mert határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Először az egyes törvényeknek a közpénzek szabályozásával összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslat kivételes eljárásban történő döntéshozatalára kerül sor. Ennek során fenntartáskérésre és külön szavazás kezdeményezésére nincs lehetőség. Először az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2373/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 117 igen, 61 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Ennek során a törvényjavaslatnak az elfogadott összegző módosító javaslattal megváltozott szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a módosított törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosított törvényjavaslatot 112 igen, 69 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Arra figyelemmel, hogy a frakciók bizottsági tagcserékre nem tettek javaslatot, személyi döntésekre a mai napon nem kerül sor. Most soron következik a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény és az azzal összefüggő törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2082. számon volt elérhető valamennyiünk számára. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2082/5., összegző jelentése pedig T/2082/6. számon volt elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatalok következnek. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Az előterjesztő a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az összegző módosító javaslat 5. pontjának külön szavazását kezdeményezte. Először erről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2082/5. számú összegző módosító javaslatának 5. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat 5. pontját 3 igen, 145 nem és 36 tartózkodó szavazattal nem fogadta el. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2082/5. számú összegző módosító javaslatának további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 122 igen, 58 nem és 5 tartózkodó szavazattal elfogadta.Most a zárószavazás következik. Arra figyelemmel, hogy az Országgyűlés nem fogadta el az összegző módosító javaslat minden pontját, ennek során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslat elfogadott pontjaival módosult szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2082. számú módosult törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 122 igen, 63 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes építésügyi és területrendezési tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2078. számon az informatikai hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2078/6., összegző jelentését pedig T/2078/7. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a T/2078/2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a T/2078/2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen, 123 nem és 1 tartózkodó szavazattal nem tartotta fenn. [[12.00]] Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2078/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 146 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett elfogadta.Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2078/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 146 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az egyes törvényeknek a nemzeti pénzügyi szolgáltatások hatékonyabb nyújtásával összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2079. számon volt valamennyiük számára elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2079/6., összegző jelentését pedig T/2079/7. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP a T/2079/2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az MSZP a T/2079/2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 123 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés a módosító javaslatot nem tartotta fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2079/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen szavazattal, 39 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2079/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 123 igen szavazattal, 38 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a dohányipari vállalkozások 2015. évi egészségügyi hozzájárulásáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2027. számon volt valamennyiük számára a hálózaton elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2027/7., összegző jelentését pedig T/2027/8. számon terjesztette elő. Mivel a frakciók fenntartáskérést, illetve különszavazás-kérést nem terjesztettek elő, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2027/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 122 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2027/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 123 igen szavazattal, 38 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2080. számon volt valamennyiük számára elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2080/9., összegző jelentését pedig T/2080/10. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a T/2080/2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a T/2080/2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 29 igen szavazattal, 122 nem ellenében, 34 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés a módosító javaslatot nem tartotta fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2080/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 121 igen szavazattal, 63 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2080/11. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 122 igen szavazattal, 62 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvény és az üvegházhatású gázok közösségi kereskedelmi rendszerében és az erőfeszítés-megosztási határozat végrehajtásában történő részvételről szóló 2012. évi CCXVII. törvény jogharmonizációs célú módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2083. számon a parlamenti informatikai hálózaton volt elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2083/6. számon, összegző jelentését T/2083/7. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP a T/2083/2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az MSZP a T/2083/2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 32 igen szavazattal, 124 nem ellenében, 29 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés a módosító javaslatot nem tartotta fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2083/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 121 igen szavazattal, 8 nem ellenében, 53 tartózkodás mellett elfogadta.Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2083/9. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 141 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 38 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a hűség falvairól szóló törvényjavaslat zárószavazása. Hende Csaba, Ágh Péter és Gyopáros Alpár fideszes képviselőtársaink önálló indítványát T/2188. számon kapták kézhez. Részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslat hiányában az előterjesztést a Törvényalkotási bizottság nem tárgyalta, ugyanakkor a Jobbik képviselőcsoportja a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján indítványozta a T/2188/3. számú módosító javaslat fenntartását. Először erről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 22 igen szavazattal, 157 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2188. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 177 igen szavazattal, 3 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[12.10]] Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a magyar zászló és címer napjáról szóló határozati javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés H/2117. számon volt valamennyiük számára elérhető. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát H/2117/12., összegző jelentését pedig H/2117/13. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik a H/2117/6. és 7. számú, az MSZP pedig a H/2117/3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Először a H/2117/6. számú módosító javaslatot teszem föl szavazásra. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen, 124 nem és 8 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. Most a H/2117/7. számú módosító javaslat szavazását kérem. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 51 igen, 125 nem és 9 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. A H/2117/3. számú módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 36 igen, 122 nem és 4 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság H/2117/12. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 155 igen, 4 nem és 3 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/2117/16. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 155 igen, 4 nem és 3 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most soron következik a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztést T/2085. számon, a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/2085/42. számon, összegző jelentését pedig T/2085/43. számon ismerhették meg. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP a T/2085/9., a Jobbik a T/2085/4., 7. és 8., az MSZP pedig a T/2085/12., 14. és 15. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A T/2085/9. számú módosító javaslatban Ikotity István, a T/2085/15. számú javaslatban pedig Kiss László és Kunhalmi Ágnes azonos tartalmú módosítási szándékot terjesztenek elő. Ezért ezekről együtt határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezeket a javaslatokat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatokat 39 igen, 144 nem szavazattal és tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. A T/2085/4. számú módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen, 124 nem szavazattal és tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. A T/2085/7. számú módosító javaslatban Dúró Dóra, a T/2085/14. számú módosító javaslatban pedig Kiss László és Kunhalmi Ágnes azonos tartalmú indítványt terjesztenek elő. Ezekről együtt döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezeket a javaslatokat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatokat 60 igen, 122 nem és 2 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. A T/2085/8. számú módosító javaslatról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 29 igen, 123 nem és 33 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. A T/2085/12. számú módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen, 122 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2085/42. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 121 igen, 35 nem és 28 tartózkodó szavazattal elfogadta.Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2085/45. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 122 igen, 63 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Az előterjesztés T/2123. számon, a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2123/14., az összegző jelentés pedig T/2123/15. számon volt elérhető. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP a T/2123/5. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az LMP a T/2123/5. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 33 igen, 122 nem és 30 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés a módosító javaslatot nem tartotta fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2123/14. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 151 igen, 34 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2123/16. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 145 igen, 35 nem és 5 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most soron következik a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara működésével összefüggő egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Jakab István és Győrffy Balázs fideszes képviselőtársaink önálló indítványa T/2088., a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/2088/14., összegző jelentése pedig T/2088/15. számon volt elérhető. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP a T/2088/3., 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. [[12.20]] Először ezekről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a T/2088/3. számú módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a T/2088/4. számú módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 33 igen, 123 nem szavazattal, 29 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a T/2088/5. számú módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 35 igen, 121 nem szavazattal, 27 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/2088/14. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen, 40 nem szavazattal, 23 tartózkodás mellett elfogadta.Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/2088/16. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 123 igen, 63 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény módosításáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Rogán Antal, Tuzon Bence és Csizi Péter fideszes képviselőtársaim önálló indítványa T/1168. számon, a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/1168/7., összegző jelentése pedig T/1168/8. számon volt elérhető. Most a határozathozatalok következnek. Mivel a frakciók fenntartáskérésre és külön szavazás kérésre vonatkozó indítványt nem terjesztettek elő, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1168/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen, 63 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/1168/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 121 igen, 64 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az üzletek nyitva tartásáról szóló törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Semjén Zsolt és más képviselők önálló indítványa T/1914., a Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslata T/1914/19., összegző jelentése pedig T/1914/20. számon volt elérhető. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP a T/1914/11. és 12., az MSZP pedig a T/1914/4., 5., és 6. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a T/1914/11. számú módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen, 152 nem szavazattal, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a T/1914/12. számú módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen, 121 nem szavazattal, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a T/1914/4. számú módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen, 151 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Most a T/1914/6. számú módosító javaslat fenntartásáról döntünk. Kérdezem, fenntartják-e ezt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 37 igen, 144 nem szavazattal, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a T/1914/5. számú módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 33 igen, 150 nem szavazattal, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés, tisztelt képviselőtársaim, módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/1914/19. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 119 igen, 40 nem szavazattal, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/1914/22. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 119 igen, 40 nem szavazattal, 25 tartózkodás mellett elfogadta. [[Dr. Semjén Zsolt kezet fog Harrach Péterrel. Taps a KDNP padsoraiból.]] Most soron következik a mentelmi ügy megtárgyalása és a határozathozatala. A Mentelmi bizottság a IV. és a XV. Kerületi Bíróság megkeresésére H/2404. számon határozati javaslatot terjesztett elő László Tamás országgyűlési képviselő úr mentelmi jogával kapcsolatban. Megadom a szót Vejkey Imre bizottsági elnök úrnak, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság 6B.1519/2012/13. számú átiratában indítványozta László Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztését rágalmazás vétsége miatt Sebestyén Lajosné magánvádas büntetőfeljelentése alapján. A Mentelmi bizottság 2014. december 15-ei ülésén tárgyalta meg a fenti mentelmi ügyet, amelyen László Tamás személyesen megjelent. Előadta az ügy tényállását, amely egy olyan cserével egybekötött ingatlan-adásvételi szerződésről szól, amelyben két magánszemély vett részt. Az egyik fél egy XV. kerületi önkormányzati lakást cserélt el a másik fél saját tulajdonú lakására. Utóbb azonban jogvita támadt a két magánfél között, amely végrehajtásba torkollott, és a korábbi önkormányzati lakás birtokosa egy újabb önkormányzati lakást óhajtott ezt követően igényelni. Ennek kapcsán ez a szerződő fél, Sebestyén Lajosné magánvádlóként büntetőfeljelentést tett, mert szerinte őt László Tamás 2012. július 17. napján becsületcsorbításra alkalmas kifejezéssel illette. [[12.30]] Sebestyén Lajosné feljelentő 2012. augusztus 13-án kelt feljelentésében kérte a Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróságot, hogy a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 499. § (1) bekezdése alapján a magánvádas ügyben rendeljen el nyomozást. A Mentelmi bizottság hatáskör hiányában nem foglalkozott az ügy büntetőjogi megítélésével. A kormánypárti képviselők szerint ebben az ügyben is követni kell a Mentelmi bizottság rágalmazás vétsége miatti ügyekben folytatott, mentelmi jogot szakadatlanul fenntartó gyakorlatát, amely a mentelmi jog célját biztosítja, azaz az Országgyűlés, illetve a képviselők zavartalan munkavégzését. Ezzel az állásponttal egyetértett a bizottság szocialista alelnöke is. Erre tekintettel a László Tamás mentelmi joga felfüggesztésére vonatkozó indítványra 4 nem szavazat érkezett 2 igen szavazat ellenében, amelyet a Jobbik képviselői adtak le. A mentelmi jog felfüggesztésére vonatkozó indítványnak az ismertetett szavazati aránnyal történő elvetésével a Mentelmi bizottság azt javasolja az Országgyűlés részére, hogy László Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát az adott ügyben ne függessze fel. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, elnök úr. Megkérdezem László Tamás képviselő urat, hogy kíván-e szólni ötperces időkeretben. [[László Tamás: Köszönöm, nem.]] Nem kíván. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, felfüggeszti-e László Tamás országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés László Tamás képviselő úr mentelmi jogát 23 igen szavazattal, 150 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem függesztette fel. Megköszönöm együttműködésüket, és az elnöklést átadom Sneider Tamás alelnök úrnak. Az interpellációk következnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] (Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el. A jegyzői székben Gúr Nándort Mirkóczki Ádám váltja fel.)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés elnöke a határozati házszabályi rendelkezések 121. § (4) bekezdésének a) pontjában foglalt, a 124. § (1) bekezdésével kiterjesztett jogkörével élve Magyar Zoltán képviselő úr K/2276. számú írásbeli kérdését visszautasította, mivel az indítvány nem tartozik a címzett Varga Mihály nemzetgazdasági miniszter úr feladatkörébe. Tisztelt Országgyűlés! Most Hiller István alelnök úrnak, az MSZP képviselőjének az interpellációja hangzik el: „Kinek van igaza a KLIK-kel kapcsolatban?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Igen tisztelt Államtitkár Úr! A Klebelsberg Intézményfenntartó Központtal kapcsolatban két fontos dokumentumról beszél mostanság a szakmai közvélemény. Az egyik egy iskolákat érintő program, a másik egy kormányzati előterjesztés. A „Tudásfórum 3.3 akciótervezés” címet viselő programról az index.hu hírportál nyomán több sajtóorgánum is beszámolt. Ennek a programnak az a lényege - ami egyébként sok száz iskolában kötelezően elvégzendő feladat -, hogy az iskolaigazgatók egy mellékelt prezentáció segítségével előadást tartanak a saját kollégáiknak, majd csoportos műhelymunka keretében dolgozzák fel a nagyszerű KLIK küldetését. Az említett híradás szerint a KLIK küldetése a következő: „Magyarország legnagyobb szervezeteként stabilitást és kiszámíthatóságot nyújtunk az intézményeknek, a munkatársaknak, és versenyképes tudás megszerzését a diákoknak.” A KLIK jövőképe több más összetevő mellett: „Vonzó és kiszámítható munkahely vagyunk.” - már hogy a KLIK. „Szervezetünket nagy szaktudással rendelkező hiteles vezetők irányítják. Kreativitást, innovatív gondolkodást támogató, inspiráló kulturált környezetben dolgozunk”, és további idézet: „A szülők bizalommal vannak az intézményeink iránt, biztosítottnak látják gyermekük fejlődését, jövőjét.” Ennyi az idézet. A másik dokumentum egy előterjesztés a kormány részére a Klebelsberg Intézményfenntartó Központról szóló 202/2012. július 27-i kormányrendelet módosításáról. Ennek az a lényege, hogy a KLIK jelenlegi szervezete és működése módosításra szorul, mert ez így tovább nem folytatható. A rendelet lényege, hogy elveti azt az elvet, miszerint egy épületből kívánják közvetlenül dirigálni az ország összes állami közoktatási intézményét, és belátja, hogy a KLIK eredeti felállásban tovább nem működtethető, a magyar közoktatás számára nem megoldást hoz, csak újabb problémát szül. A két dokumentum, a KLIK által vezényelt iskolai program, meg a kormány-előterjesztés egyszerűen nem fér össze. A kormányzati rendeletmódosítás azt mondja, hogy úgy nem tud működni a KLIK, ahogy eddig, miközben a KLIK éppen fényezi önmagát és jelenét. Akkor, tisztelt államtitkár úr, azt kérdezem: 1. Kinek van igaza, a KLIK-nek, amely építi saját dicsőségszobrát és fényezi magát, vagy az Emberi Erőforrások Minisztériumának, amelynek ön az államtitkára? 2. Mégis mennyibe kerül a KLIK dicsőségszobra, mennyibe kerül ez a program? 3. Ön szerint is vonzó és kiszámítható munkahely a KLIK? Ön dolgozna ott? Köszönöm szépen.
Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hátulról előre kezdeném a kérdésekre a válaszadást. Mennyire kiszámítható vagy nem kiszámítható munkahely a KLIK? Az biztos, hogy kiszámíthatóbb munkahely, mint a Magyar Szocialista Párt Központi Hivatala, ahonnan - ezt hallottuk - az utóbbi hónapokban az emberek felét elküldték, és nem igazán a jól szervezett hivatalok közé tartozik. Annál azért mindenképpen jobb hely a KLIK. Nem mintha gondolkoztam volna azon, hogy valaha is az MSZP Központi Hivatalában dolgozzak, de úgy hallom, elég kaotikusak a viszonyok odabent. [[Zaj az MSZP soraiban.]] A második kérdésében azt tette fel, tisztelt képviselő úr, hogy pontosan mennyibe került ez a tudásfórum. Körülbelül 6-8 millió forint az a költségkeret, amiből gazdálkodtak, maximum 8 millió forintot költöttek el ezekre a beszélgetésekre. Ennek pont az a lényege, tisztelt képviselő úr, hogy a pedagógusok visszajelzését a KLIK vezetői megkapják. Ezen egyszerre vannak ott iskolaigazgatók, tankerületi vezetők a KLIK központi hivatalából, és máshonnan különböző, pedagógiával, közneveléssel foglalkozó szakemberek, és azokat a visszajelzéseket várják, amiket az ottani intézményvezetők mondanak nekik. Ezek között van negatív és pozitív egyaránt, de úgy gondolom, akkor lehet a KLIK szervezetén javítani, ha ezeket a visszajelzéseket megkapjuk. És itt folytatódhat ez a történet azzal a rendeletmódosítással, törvénymódosítással, sőt kiegészíteném még a képviselő úr által mondottakat, SZMSZ-módosítással is, ami a KLIK jobb működéséhez szükséges. Azért terjesztettünk be ide a parlament elé törvénymódosítást, amelyről percekkel ezelőtt szavazhattunk, és azért változtatjuk meg rendeleti szinten is a KLIK-re vonatkozó szabályokat, hogy Magyarország legnagyobb munkáltatója - hiszen nagyobb cég, nagyobb vállalat, nagyobb költségvetési intézmény, nagyobb gazdasági társaság nem létezik Magyarországon, mint a KLIK, ez a legnagyobb munkáltató ma Magyarországon - minél jobban működjön, hiszen egy ekkora szervezet felállításánál nyilvánvalóan sokféle probléma merülhet fel. Bízunk benne, hogy az ott dolgozó emberek tapasztalatai ebbe beépülnek. Azok a célok, amiket ön elmondott, valóban a KLIK céljai. Azt hiszem, mindnyájan úgy gondoljuk, jó, ha egy olyan jövőképe van egy intézménynek, hogy szeretne stabilabb és kiszámíthatóbb lenni, szeretné, ha szaktudással rendelkező és hiteles vezetői lennének a rendszernek. Örülök, ha erre tankerületi vezetőkkel, intézményvezetőkkel, munkatársakkal együtt összeülnek és meghallgatják az ott dolgozók véleményét. Nagyon fontos, hogy ezeken a fórumokon a pedagógus-életpályamodellről is szó esik. Ön is nagyon jól tudja, hogy a tegnap megszavazott költségvetésben 38 milliárd forint plusz szerepel, ennyivel több jut a pedagógusoknak a jövő évben bérekre, mint amennyi jutott az idén. Szeptemberben minden pedagógusnak nő a bére, januárban pedig azoknak, akik ezért pluszban vállaltak valamit, vagy a portfóliójuk leadását vállalták, vagy pedig azt, hogy mestertanár fokozatba lépnek, és a minőségbiztosítási rendszerben fokozottan részt vesznek az iskolákban. [[12.40]] A KLIK szervezetének, működésének átalakításával kapcsolatban ön is láthatta, hogy a központnak elsősorban irányító-ellenőrző, stratégiai szerepet szán ez a módosítás és a tárca; a területi szinten pedig a funkcionális feladatok és a szakmai feladatok fognak inkább megjelenni. Kevesebb főosztály lesz a KLIK központi vezetésében, kevesebb osztály és kevesebb munkavállaló lesz; és az SZMSZ-ben megyei szintre, pontosabban, a megyeszékhely szerinti tankerületi szintre módosulnak a feladatok adott esetben, így a tankerületeknek az eddigi mellérendeltségi viszonya is módosul, hiszen egy tankerület, amely a megyeszékhelyen van, vezető szerepet tölt be. Ezzel jön létre egy középirányítói feladat, amely mindazokra a kritikákra, ami elhangzott szakmai fórumokon, politikai fórumokon, választ ad, és igyekszik javítani azt, hogy megyei szinten koordinált legyen a tankerület, a pénzügyi döntési szintek így sokkal közelebb kerülnek magukhoz az intézményekhez. Így a megyei tankerületek újdonsült feladatai lesznek elsősorban, mert a megyei székhely szerinti járási tankerületnek a gimnáziumi munkaszervezés, a felnőttoktatás, a szakközépiskolai, középiskolai, szakképzési, kollégiumi vagy többcélú intézményi nevelés, járási szinten pedig az általános iskolai alapfokú művészetoktatási feladatok fognak inkább megjelenni. Bízom benne, hogy ez javítani fogja a KLIK működését is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megkérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Így karácsony előtt érdemes először számba venni azt, amiben teljes mértékig egyetértünk. Egyetértünk abban, hogy mi önt nem hívjuk a Szocialista Pártba, ön meg nem jönne a Szocialista Pártba. Az egyetértés így nagyjából be is fejeződött. [[Derültség az MSZP padsoraiban.]] Akkor most vegyük számba azt, ami a válaszának érdemi része volt! Először is azt kell mondjam, hogy önök megszegték a pedagógusoknak tett ígéretüket. Önök azt mondták, hogy értékállóvá, maradandóvá teszik a pedagógus-életpályamodellt. Aztán az első teljes naptári évben ezt az értékállóságot úgy vágják ki az ablakon, hogy csak úgy süvít. Elvették azt a lehetőséget, hogy a minimálbérre vonatkoztatva határozzák meg a pedagógus-életpályamodell további részleteit, és ez már néhány hét múlva, január 1-jén sem igaz, nemhogy hosszú távon. Ezenkívül, tisztelt államtitkár úr, nincs bent az a 38 milliárd forint a költségvetésben. 10 milliárd forint van bent a költségvetésben; tudniillik nem bázisra, hanem csökkentve, a dologi kiadások terhére tervezték be. Nem fogadom el a válaszát. Kellemes karácsonyt!
Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az államtitkári választ 105 igen szavazattal, 40 nem ellenében elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Hogyan tölthet be közpénzből egyszerre négy főállást a Bajnai-kormányból átmentett Bódi Gábor, ha csak a Miniszterelnökség helyettes államtitkáraként elvileg napi 10 órás munkaideje van?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Miniszter Úr! Az államtitkárok vagyonnyilatkozatát sajnos nem hozzák nyilvánosságra; képviselőként sem tekinthetünk bele, mégis kiderült, hogy az ön helyettes államtitkára, Bódi Gábor havonta 2 millió 600 ezer forintot, több mint kétszer annyit keres, mint a miniszteri fizetés, mivel egyszerre négy főállást tölt be, s persze mindegyiket közpénzből fizetik. A civil szférában piaci alapon persze nem is történhetne ilyen, hiszen ott nem tűrik el, ha valaki elemi szinten sem látja el feladatát, de az önök államigazgatása más. A kisemberek persze robotoljanak, dolgozzanak akár napi 10 órát is, miniszter úr már nem is szégyelli kimondani, idézem: „a Miniszterelnökség sajnos valóban nem családbarát munkahely” és hogy „a Miniszterelnökségen dolgozni senkinek sem kötelező”. Eközben nemhogy legalább példát mutatnának a vezetők, hanem például Bódi Gábor három további állami főállást is betölt: havi egymillióért ügyvezetője az állami tulajdonú Kopint-Datorg Kft.-nek; közben havi 175 ezerért a szintén állami tulajdonú Antenna Hungária Zrt. igazgatósági tagja. Ráadásul havi 648 ezerért az elvileg kormánytól független NMHH költségvetéséből fenntartott Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanács elnöke, ami azért is pikáns, mert feladatuk a jogszabálytervezetek független véleményezése. Így persze nyilván nincs komoly nézeteltérés, semmi vita, ha a tárgyalóasztal mindkét felén ő ül: az infokommunikáció összehangolásáért felelős helyettes államtitkárként és a független szaktestület elnökeként. Esetleg még önmaga főtanácsadója is lehetne, ha javasolhatok ráadásként egy ötödik főállást. Bódi Gábor ráadásul a Bajnai-kormány szakállamtitkára volt. Az elmúltnyolcévezés közben szépen átmentette hatalmát, nemhogy még elszámoltatás lett volna. Tényleg: ha már lúd, legyen kövér! Elszámoltatási kormánybiztosnak nem akarják kinevezni mintegy hatodik főállásként? Kósa Lajostól pedig vissza kell kérjem a Superman-díjat, mert mindezek fényében az már semmi, amit ő képviselőként és egyszerre egy távoli nagyváros polgármestereként folytatott. A politikusi álláshalmozást szerintem joggal nevezem a politikusbűnözés törvényesített formájának, ezért is tölt el büszkeséggel, hogy a Jobbikkal sikerült véget vetnünk a legáltalánosabb formájának, hogy valaki egyszerre országgyűlési képviselő és polgármester. Régi követelésünk ez, de úgy tűnik, van még feladatunk bőven, mert a Fidesz kreativitása és gátlástalansága e téren határtalan. Ezért kezdeményezzük az államtitkárok és helyetteseik álláshalmozásának megszüntetését és vagyonnyilatkozatuk nyilvánosságát, no meg persze az egy háztartásban élő családtagjaikét is, mert egyesek hajlamosak kisgyermekük nevére íratni ingatlanjaikat százmilliós nagyságrendben pusztán azért, hogy megpróbálják eltüntetni megmagyarázhatatlan vagyongyarapodásukat a közvélemény előtt. Tisztelt Miniszter Úr! Hogyan tölthet be tehát közpénzből egyszerre négy főállást a Bajnai-kormányból átmentett Bódi Gábor, ha csak a Miniszterelnökség helyettes államtitkáraként elvileg napi 10 órás munkaideje van? Mivel nyilvánvalóan nem látja el feladatát, kezdeményezi-e a felmentését? Köszönöm, hogy megtisztel személyes válaszával. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Most megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Képviselőtársaim! Kedves Képviselőtársam! Megnyugtató számomra, hogy hallottam a képviselő urat; nem jött ki a formából, az utóbbi időben már hiányoztak ezek a magas színvonalú fölszólalások itt az Országgyűlésben. Azt hittem, hogy a pártjában visszaszorult vagy valamiféle betegséggel küzd, hogy kevesebbet szólalt meg. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Az egyik legaktívabb.]] Most megnyugodtam, hogy a korábbihoz hasonló színvonalú fölszólalásokkal gazdagítja ismét a Magyar Országgyűlés történetét. Először is hadd hívjam fel arra a figyelmét, hogy az államtitkárok természetesen tesznek vagyonnyilatkozatot, amely nyilvános és hozzáférhető. Nyilván a Jobbik fölkészültségének a hiányát mutatja, hogy az írásban benyújtott, majd szóban elmondott interpellációjából az derül ki, hogy az államtitkárok nem tesznek. Dehogynem tesznek, nyilvános is. A helyettes államtitkárok pedig nem politikai vezetők. Bódi Gábor helyettes államtitkár, szakmai vezető, és ezért nem kell a törvénynek megfelelően megtett vagyonnyilatkozatát nyilvánosságra hozni.Valóban, a magyar közigazgatásban kétségtelenül, ez egyre ritkábban fordul elő, de van még néhány olyan szakember, aki kormányoktól függetlenül végzi a szakmai vezetői vagy szakmai munkáját. Van néhány mohikán főosztályvezető vagy helyettes államtitkár. Megoszlanak ezzel kapcsolatban a politikai vezetők értékítéletei, hogy ez helyes vagy helytelen dolog.Az Orbán-kormány úgy gondolta, hogy a Deutsche Telekommal kötött stratégiai megállapodás megvalósítása érdekében - amely keretében 2018-ra 3 millió 600 ezer háztartásban jobb minőségű, széles sávú internet-hozzáférést fogunk biztosítani -, ennek a beruházásnak a megvalósítása érdekében igénybe veszi ennek a szakembernek, Bódi Gábor úrnak a fölkészültségét és a tudását, aki egyébként valóban az informatikai szakmában ismert és elismert szaktekintélynek örvendő ember. Miután az informatikai cégek nevének fölolvasása okozott egy kis problémát képviselőtársamnak, hiszen papírból olvasta az interpellációját, ezért gondolom, hogy Bódi Gábor helyettes államtitkár úr valakinek a lábára léphetett, hogy a törvényhozó hatalomhoz egyébként nem méltó és rá nem jellemző módon a végrehajtó hatalom egy szakmai vezetőjét, egy helyettes államtitkárt kellett involválnia a parlamentben. Gondolom, megvannak azok a tanácsadók, esetleg sértett érdekfelek vagy vitában érintettek, akiknek nem tetszik Bódi Gábor helyettes államtitkár úr tevékenysége. [[Moraj az ellenzéki pártok padsoraiban. Dr. Schiffer András: A kérdésre a választ! A választ! Dr. Staudt Gábor: Ne magatokból induljatok ki!]] Bódi Gábor helyettes államtitkár úr olyan helyeken tölt be tisztségeket - egyébként ma reggel megkérdeztem, és kész lemondani a tiszteletdíjáról a betöltött helyeken -, amely helyek kivétel nélkül mind [[Zaj az MSZP padsoraiban. Gőgös Zoltán: Ez már valami! Dr. Bárándy Gergely: Már érdemes volt!]] - ha megengedik, befejezem - az előbb említett beruházások megvalósításával vannak összefüggésben. Az érintett cég és az Informatikai Tanács is azt a feladatot kapta a kormánytól, hogy készítse elő ennek a beruházásnak a megvalósítását, de Bódi Gábor helyettes államtitkár úrtól várom el azt a munkát, hogy a Belügyminisztérium, amely az e-közigazgatásért, a kormányzati e-közigazgatásért felelős, tegyen annak érdekében a Fejlesztési Minisztériummal, amely pedig az informatikai szakpolitikáért felelős, hogy a netinfrastruktúra Magyarországon kiépítésre kerüljön, és a kiépítéssel párhuzamosan tartalommal kerüljön feltöltésre. Ma sajnos a választópolgárok, akik elektronikusan akarják elérni a magyar államot, viszonylag szerény szolgáltatásban részesülhetnek a befizetett adójukhoz képest. [[12.50]] A magyar állam elektronikus közigazgatásának fejlesztésére európai uniós és hazai forrásokat szeretnénk az infrastruktúra biztosítása mellett fordítani annak érdekében, hogy az adófizetők egy hatékonyabb, jobban működő, olcsóbb, racionálisabb és őket békén hagyó állammal léphessenek kapcsolatba. Ezt a munkát kapta Bódi Gábor, eddig a tevékenységére nem volt panasz, de szívesen hívom a képviselőtársamat a Miniszterelnökségre egy fél emelettel lejjebb, várom az irodámban, vagy elviszem Bódi Gábor helyettes államtitkár úr irodájába, hogy személyesen is megbeszélhessék az ön kérdéseit, és azt is megbeszélhessék, hogy mit dolgozik Bódi államtitkár úr. Minden kollégám szívesen áll az ön rendelkezésére. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Tisztelt Miniszter Úr! Sajnos, nem tudom elfogadni a válaszát, bár komoly előrelépés az, hogy lemond a tiszteletdíjról, de azt gondolom, hogy a feladatát sem tudja tisztességgel ellátni az, akinek elvileg tízórás munkaideje van, és emellett tölt be még komoly vezető pozíciókat. Számunkra nemcsak az fáj, és nemcsak az volt a probléma a politikusi álláshalmozással, hogy több helyről vesznek föl főállású fizetést, hanem az is, hogy nem tudják tisztességgel ellátni a feladatukat. Ha ő ezt pénz nélkül is úgymond hajlandó, sőt úgy tűnik, hogy kifejezetten szeretné, azért az finoman szólva több mint gyanús, ha neki még pénz nélkül is megéri, hogy ezeket a feladatokat ellássa. Tehát ha egy olyan ember, aki - hadd éljek ezzel a feltételezéssel - a Bajnai-kormány szakállamtitkára volt, mindenáron pénz nélkül is végezné ezeket a köz érdekében, az nagyon szépen hangzik, de engedje meg, hogy ezt ne higgyem el és ne is fogadjam el. Tehát ha tisztességgel el kívánja látni a feladatát, adjanak lehetőséget azoknak a rejtett erőforrásoknak is tekinthető gazdasági menekülteknek, akik külföldre kényszerülnek, mert itthon nem találnak tisztességes munkahelyet, és ezért kérem, hogy szüntessék meg a politikusi álláshalmozást, és tegyék nyilvánossá az ő vagyonnyilatkozatát is, mert nem elérhető. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
A képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 109 igen, 23 nem szavazattal, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett és Sallai R. Benedek, az LMP képviselői, interpellációt nyújtottak be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Mi kell ahhoz, hogy a kormány is rájöjjön, hogy Oroszország megbízhatatlan partner?” címmel. Szél Bernadett képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor azt kérdezzük a kormánytól, hogy ugyan miért jó az, hogy minket ezer szálon a putyini Oroszországhoz kötnek, önök rendszeresen azt mondják, hogy Oroszország megbízható partner. Én kíváncsi vagyok arra, hogy azok után, hogy a putyini Oroszország önöket alaposan átejtette a Déli Áramlattal kapcsolatban, önök hogyan gondolkodnak erről a kérdésről, és hogy egyáltalán önök milyen módon kívánnak változtatni a stratégiáikon a közeljövőben. Én igazából tényleg már csak annak örülök, hogy a magyar devizatartalék egy részét nem rubelben helyezték el, mint ahogy tavaly szó volt róla, mert azt gondolom, az önök teljes elköteleződése a putyini Oroszország irányába már kezd veszélyessé válni Magyarország számára. Önök többször céloztak arra, hogy azért kell Oroszországgal ilyen mértékben összeborulni, mert a biztonságos és hosszú távú gázellátás számunkra a legfontosabb, és hogy ezt majd az oroszok fogják garantálni. Nézzük meg, hogy pillanatnyilag hogy áll ez az ügy! Ez az ügy pillanatnyilag úgy áll, hogy Oroszország közölte, hogy Ukrajnán keresztül ő nem szeretne gázt szállítani nagyjából semerre. Most akkor ott a mi lehetőségünk arra, hogy mondjuk, Törökországhoz vagy Görögországhoz forduljunk, vagy az azeri gázzal kezdjünk valamit, de a lényeg az, hogy nem tudom, arra milyen gázvezetékek vannak. Talán azt gondolják, hogy majd szamárháton fog onnan érkezni? Én tudom azt, hogy önök nagyon szerették volna a Déli Áramlatot, viszont én azt kérdezem önöktől, hogy nem lett volna-e jobb ezt az országot elkezdeni leszigetelni. Egyébként a Századvég Gazdaságkutató Zrt. vélekedése szerint is körülbelül az energiafogyasztásunk felét meg lehetne azzal spórolni, ha Magyarország rendesen le lehetne szigetelve. Ehhez képest önöknek valami miatt megéri orosz gázzal fűteni a magyar utcákat. Nem tudom, kinek nagy üzlet ez, de hogy nekünk nem, az biztos. Ráadásul ott vannak a stratégiai gáztározóink. Ezek azért kerültek magyar állami kézbe, hogy számunkra a nyugodt, meleg telet tudják biztosítani. Ehelyett azt látjuk, hogy bérben tárolják ott az orosz gázt. Ezt mégis hogy gondolják? Ráadásul - ami külön fájó - önök még a legalapvetőbb gesztusoknak a megadására se figyelnek. Nem is olyan rég, amikor a krízishelyzetről volt szó, a térség kormányainak a képviselői tanácskoztak az Unióban, Magyarország egy felhatalmazás nélküli minisztert küldött erre a tanácskozásra, ezzel is gyakorlatilag az oroszok malmára hajtva a vizet. Bezzeg, amikor a paksi bővítésről van szó, akkor nagyon figyelnek arra, hogy meglegyen a kellő felhatalmazás; hogy idézzem önöket: éjt nappallá téve dolgozzanak olyan szerződéseken, amelyeket majd jó alaposan titkosítanak, hogy még az unokáim se tudják meg azt, hogy pontosan mire költik az adófizetők pénzét. A miniszterelnök úr néhány napja azt mondta, hogy a Nabucco és most a Déli Áramlat elbukása után majd most új tervet kell kidolgozni az energiabiztonság érdekében. Tisztelt Miniszter Úr! Nem késő elkezdeni azon gondolkodni, hogy mi az alternatíva számunkra? Önök tényleg csak most jöttek rá, hogy a putyini Oroszország nem egy megbízható gazdasági partner, és nem egy megbízható partner úgy általában? Azt is tudják már, mit tesznek, ha a paksi bővítésnek befellegzik? Vagy majd ebben a helyzetben is nekiállnak egy új stratégiát kidolgozni? Mikor kezdenek el végre uniós vezetőkként viselkedni? Köszönöm.
Most megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen a megszólalás lehetőségét a mai napon a Déli Áramlat, illetve az Oroszországgal kapcsolatos viszony tekintetében. A mai kormány legfontosabb nemzetpolitikai célkitűzése, hogy most és a következő évtizedekben Magyarország függetlensége garantálásra kerüljön. Mi úgy gondoljuk, hogy a XXI. század első évtizedének legnagyobb magyar kihívása az, hogy az ország hogyan tudja a szuverenitását és a függetlenségét megőrizni akár Oroszországgal szemben, akár a Kelettel szemben, akár a Nyugattal szemben, az Amerikai Egyesült Államokkal szemben. Az ország nem eladó, sem az oroszoknak, sem az Amerikai Egyesült Államoknak - ez az alaptézise a magyar külpolitikának jelen pillanatban. Ezzel a kérdéssel szorosan összefügg az az ön által nem túlzottan kimunkált interpelláció, hogy vajon az energiabiztonságnak, az energiának van-e szerepe az ország függetlenségében. Igen, van. De tisztázzunk valamit: Magyarország európai vezetőként viselkedik, európai uniós tagként viselkedik, hiszen Magyarországon az a helyzet kell hogy megoldásra kerüljön, Magyarország azzal a helyzettel szembesült, hogy Brüsszelhez kell fordulnia, tekintettel arra, hogy az elmúlt tíz esztendőben az Európai Unió nem segített semmit sem Magyarországnak abban, hogy Magyarország gázfüggetlensége megvalósuljon, és ne csak az ukrán vezetéken keresztül lehessen Magyarországra gázt szállítani. Az Európai Unió nem hozta létre a Nabuccót, és megakadályozta a Déli Áramlatot. Nem Magyarország vagy Oroszország akadályozta meg a Déli Áramlatot, nem is Szerbia, nem is Bulgária, nem is a részt vevő országok, hanem az Európai Bizottság. Az Európai Uniót súlyos felelősség terheli, hogy Magyarország gázszállítás szempontjából ki van szolgáltatva egy ukrán vezetéknek, amely jelen pillanatban egy háborús övezetben található, mint ahogy az Amerikai Egyesült Államok sem tett semmit sem annak érdekében, hogy Közép-Európa, nemcsak Magyarország, hanem más országok is gázellátás szempontjából képesek legyenek a források beszerzését megosztani és több alternatív forrást felhasználni. Ezzel szemben mit tett a kormány? Először is megkíséreltük függetleníteni magunkat az ukrán gázvezetéktől. Ez a kísérlet a Déli Áramlatot illetően nem sikerült, de Magyarország először a Nabucco-projektben volt benne, amit szintén a nyugatiak akadályoztak meg. Szeretném megjegyezni, hogy ezzel párhuzamosan Németország gondoskodott arról, hogy kiépítsen egy északi vezetéket, és magát gázzal lássa el. Itt hagyták Közép-Európát, kiszolgáltatva, történelmében már nem először, ezért a nyugati hatalmakat meggyőződésem szerint súlyos felelősség terheli. Örülnék, ha az önök európai parlamenti kapcsolatai ezt számon kérnék Brüsszelben. Kérem, segítsenek a hazájuknak azzal, hogy önök felemelik a hangjukat nemcsak Budapesten, hanem Brüsszelben is, vagy esetleg amikor ön bemegy az amerikai nagykövetségre, megkérdezi az ügyvivőt. [[Dr. Schiffer András: Ki? Te többször voltál…]] A másik megjegyzésem az lenne, hogy Magyarország - az ön állításával szemben - sokat tett az ország energiafüggetlenségéért, hiszen támogatták az észak-déli áramlat megvalósítását, létrehozta a szlovák-magyar gázvezetéket, létrehozta a szlovák-román gázvezetéket, és létrehozta a magyar-horvát gázvezetéket. Szeretném elmondani, hogy a magyar-horvát és a magyar-román gázvezeték esetében az Európai Bizottság semmit nem tett annak érdekében, hogy Romániából és Horvátországból is gáz jöhessen Magyarországra; Románia és Horvátország szakszerűen elszabotálja a vezetékek, a kiépített hálózatok kétirányúsítását. Nekünk Brüsszel semmilyen segítséget nem adott, csak kritizált bennünket. Azzal kapcsolatban pedig, hogy az oroszok Magyarországon gázt tároznak - gázt tárolnak, elnézést a nyelvi hibáért -, vajon kinek tárolják ezt a gázt Magyarországon? Természetesen Magyarországnak tárolják a gázt Magyarországon, amiben lehetőség szerint nem kell költségvetési forrást tartanunk. Magyarország arra képes, hogy adott esetben Szerbiának segítséget nyújtson, ha elfogy a gáz Szerbiában, hiszen Magyarországról látható el egyedül Szerbia. [[13.00]] Amennyiben gázvásárlásról van szó, egy megjegyzést tennék, elnök úr: mi attól veszünk gázt, aki a legjobb áron szolgáltatja a gázt számunkra, és aki el tudja hozni az országba. Mindegy, hogy orosz vagy amerikai. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Közbeszólás ugyanott: Bravó!]]
Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a választ.
Tisztelt Miniszter Úr! Hát, én azt gondolom, hogy viszonylag olcsón megúsztam; biztos azért, mert karácsony van. Legutóbb, amikor beszélgettünk, akkor nem tudta eldönteni, hogy CIA-ügynök vagyok vagy KGB-ügynök. Ahhoz képest most egész kulturáltan bírt válaszolni. [[Felzúdulás a kormánypárti padsorokban.]] Nézze, van valami, amiben egyetértünk. Az, hogy a szuverenitás és a függetlenség a legfontosabb. Amiben viszont nem értünk egyet, az az, hogy ezt hogyan kell elérni. Tisztelt Miniszter Úr! Amíg ilyen mértékű korrupció van az országban, addig Magyarország nem fogja tudni megvédeni magát a nemzetközi porondon. [[Közbeszólások, folyamatos nagy zaj a kormánypárti padsorokban. A felszólalás a helyszínen alig érthető.]] Az országot leszigetelni kell és nem elszigetelni! Azt gondolom, hogy nem az Európai Unióra kell mutogatni, miután a második ciklusukat töltik most már kétharmaddal. Tisztelt Miniszter Úr! Az Unió tiltotta meg önnek, hogy szélerőműveket építsen? Az Unió tiltotta meg önnek, hogy leszigetelje ezt az országot? Nem volt elég pénz például a szén-dioxid-kvóták értékesítéséből? Tisztelt Miniszter Úr! Az Unió hajszolta bele önöket a paksi projektbe, és mondta, hogy vegyenek fel Putyintól hitelt, amit soha nem fogunk tudni kifizetni? Tisztelt Miniszter Úr! Én ezt a választ nem tudom elfogadni. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Szégyen! Szórványos taps az LMP soraiban.]] [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost Gelencsér Attila váltja fel.]]
Képviselő asszony nem fogadta el a választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 117 igen szavazattal, 18 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Németh Szilárd István, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „A magyar háztartások fizetik a második legkevesebbet az áramért és a földgázért Európában. Mennyi pénzt takarítanak meg a magyar családok karácsony előtt a rezsicsökkentésnek köszönhetően?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt évek során a polgári kormány egyértelművé tette, hogy döntései és intézkedései rendre a magyar családokat kívánják támogatni. A számos pozitív intézkedés közül azonban az egyik legjelentősebbet, a rezsicsökkentések politikáját szeretném kiemelni.2010-ig azt tapasztalhatták a magyar fogyasztók, hogy a szocialista-szabad demokrata kormányok velük fizettették ki Európa második legmagasabb villamosenergia-árát és legmagasabb lakossági gázárát. A sorozatos áremeléseknek köszönhetően 2010-ig a külföldi állami tulajdonban lévő anyacégek közel 1100 milliárd forint extraprofitot vittek ki a magyar családok zsebéből. A második Orbán-kormány 2012 őszén meghirdetett rezsicsökkentési programja azonban jelentős mértékben csökkentette a lakossági fogyasztókra rakódó rezsiterheket. 2013 januárjától kezdve több alkalommal összesen kilenc közszolgáltatás ára csökkent jelentős mértékben. A lakossági gázárak közel harmadával, a villamos energia több mint negyedével, a távhőszolgáltatás díja pedig több mint 23 százalékkal csökkent. Ezen kívül minimum 10 százalékos csökkentés volt tapasztalható a hulladékszállítás, a kéményseprés, az ivóvíz-szolgáltatás, a szennyvízszippantás, a palackos gáz és a csatornaszolgáltatás díjaiban is. Tisztelt Államtitkár Úr! Mára bátran kijelenthetjük, hogy míg néhány évvel ezelőtt a magyar fogyasztókat sújtotta Európa legdrágább gáz- és villamosenergia-díja, addig 2014 őszén a magyar családok fizetik egész Európában a második legalacsonyabb gáz- és áramdíjakat. A rezsicsökkentések politikájának megvédése, illetve teljes összefogás nélkül nem tudtunk volna ebben jelentős eredményeket elérni. A magyar családok nem csupán 2,5 millió aláírással, hanem 2014-ben három alkalommal is hitet tettek a rezsicsökkentés politikája mellett. A kormány és a Fidesz-KDNP továbbra is kiáll a magyar családok biztonsága mellett, és folytatni kívánja 2015-ben is a rezsicsökkentés politikáját. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt időszak sorozatos rezsicsökkentésének köszönhetően, ezt gazdasági mutatóink is alátámasztják, jelentős megtakarítás maradt a magyar fogyasztóknál. A fentiekre való tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy mekkora megtakarítást jelentenek a fogyasztók számára így karácsony előtt a rezsicsökkentéssel kapcsolatos döntéseink. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt, az ország egyik legfontosabb kérdését most is figyelemmel kísérő Képviselőtársaim! A kormány minden ember számára érezhető módon segített azzal, hogy a villany, a gáz és a távhő lakossági fogyasztói árát egységesen, sávhatárok nélkül, több lépcsőben csökkentette. Az intézkedés szükségességét indokolta, hogy a családoknak a régióban - és az Európai Unió átlagában is - kiemelkedően magas rezsiköltséget kellett megfizetniük.Az Európai Bizottság által 2012-ben készített átfogó energiapiaci elemzés megállapította, hogy vásárlóerő-paritáson mérve 27 tagállam közül Magyarország lakossági fogyasztói fizették a második legmagasabb földgáz- és villamosenergia-árat 2011 második felében. Ezért döntött úgy a kormány, hogy a helyzetet alapvetően megváltoztatja, és a lakossági fogyasztókra nehezedő terheket jelentősen csökkentve, a háztartások energiaárának szintjét európai összehasonlításban is jelentősen javítja. Ezt a célt sikerült elérnünk. Egy átlagos lakossági fogyasztó számára a végfelhasználói árak csökkenése a földgáz esetében megközelítőleg 55 ezer forint, a villamos energia esetében pedig 30 ezer forint megtakarítást eredményez évente. A családok a kormány rezsicsökkentési intézkedéseinek köszönhetően csak ezen a két területen évi 85 ezer forintos megtakarítást érhetnek el. A távhőfogyasztók megtakarítása a településenként eltérő távhőárak miatt különböző, ugyanakkor annak mértéke nagyságrendjét tekintve megegyezik a földgázfogyasztók megtakarításával. Az említetteken túl 2013. július 1-jével a víz- és csatornaszolgáltatás, a hulladékszállítás, a kéményseprés, valamint a PB-gáz díjait is csökkentettük. Ennek köszönhetően egy átlagos fogyasztó éves megtakarítása eléri a 100 ezer forintot. A rezsicsökkentésen túl a földgázár-szabályozás 2010 decemberében megvalósított átalakításának köszönhetően további 100 ezer forintos éves megtakarítás jelentkezett egy átlagos fogyasztónál 2010 elejéhez mérten. A kormány intézkedéseinek köszönhetően a fogyasztók az elmúlt években több mint ezermilliárd forintot takaríthattak meg. A rezsicsökkentés eredményeképpen a magyar háztartások által fizetett energiaárak szintje európai összehasonlításban is jelentősen javult. A Magyar Energia Hivatal által közzétett statisztikai adatok alapján mára az Európai Unió fővárosai közül Budapesten a második legolcsóbb a földgáz és a villamos energia euróban kifejezett átlagára.A rezsicsökkentésnek a korábban felhalmozott hátralékok alakulására is kedvező hatása volt. A lakosság 30 napon túli összes kintlévősége 95 milliárd forintról 75 milliárd forint alá, mintegy 26 százalékkal csökkent. A 30 napot meghaladó hátralékkal rendelkező villamosenergia-fogyasztók száma 837 ezerről 540 ezerre, a földgázfogyasztóké 548 ezerről 338 ezerre, a távhőfogyasztóké pedig 162 ezerről 126 ezerre csökkent. Úgy gondolom, ezek a számok karácsony előtt különösen meggyőzőek a magyar társadalom és az önök számára. Külön is megköszönöm képviselőtársaim kitüntetett figyelmét. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát, természetesen elfogadom. Önnek teljes egészében igaza van abban, amikor azt mondja vagy azt sejteti az adatokkal, amiket közzétett itt a parlamentben, hogy ugyan a szegénységet nem sikerült megoldani, de a rezsicsökkentésnek leginkább a legelesettebbeken, a szociálisan hátrányos helyzetben élőkön sikerült segíteni. Mindezt hogyan? Alacsony infláció, gyakorlatilag 0 százalék közeli infláció van az országban másfél éve. Ez reáljövedelem-növekedést hozott a családok számára, a családoknál több szabadon elkölthető pénz van. Azt gondolom, ez önmagáért beszél, hiszen ez megmutatja a családok biztonságérzetének növekedését, illetve azt a lehetőséget, amit évek óta eddig nem tudtak kihasználni. [[13.10]] De ha itt karácsony előtt beszélünk, épp hoztunk döntést a vasárnapi nyitva tartásról [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Zárva tartásról!]] amiben pont ezt a négy adventi vasárnapot kiemeltük. A legutóbbi adatok az ezüstvasárnapi bevásárlásról azt mutatják [[Az elnök csenget.]] , hogy soha ennyien nem vásároltak még a piacokon és a bevásárlóközpontokban, soha ennyi pénzt nem hagytak az emberek még a piacokon és a bevásárlóközpontokban, és az egy főre jutó áruvásárlások tekintetében is ez a jellemző mutató. Köszönöm szépen a válaszát, államtitkár úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tóth Bertalan, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Az atom nem játék” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Úr! Ma már megállapítható, hogy a paksi bővítésről kötött Orbán-Putyin-paktum hazugságokra épül, és a paksi bővítést önök csak a Fidesz gazdasági hátországa magánügyének tekintik. Önök hazudtak arról, hogy a paksi bővítés az egyedüli megoldás Magyarország energiaellátására a jövőben. Önök hazudtak, amikor azt mondták, hogy 2009-ben már eldőlt ez a kérdés, hiszen az országgyűlési határozat csak arra adott felhatalmazást, hogy vizsgálják meg ennek lehetőségét. Hazudtak arról, hogy a bővítést előkészítő tanulmányok megvannak, hiszen a mai napig nem látjuk őket. Orbán Viktor itt a parlamentben hazudott, amikor azt mondta, hogy nemzetközi tender kerül kiírásra. Aradszki András államtitkár úr pedig itt a parlamentben pár hete hazudott, amikor azt mondta, hogy közbeszerzés lesz, nyílt eljárás lesz, hiszen az önök által beterjesztett törvény szerint erre nem kerül sor. És hazudtak akkor is, amikor azt mondták, hogy az államadósságot nem érinti majd ez a hitelfelvétel, hiszen érinteni fogja. És arról is hazudtak, hogy ezt az áramdíjat nem a magyar embereknek kell megfizetni; ha nem áramdíjban, de adó formájában mindenképpen. Tisztelt Miniszter Úr! Az 1966-os szovjet-magyar államközi szerződés alapján a verseny kizárásával megkötött Orbán-Putyin-paktumon alapuló paksi bővítés nemcsak hazugságokra, hanem álláspontunk szerint törvénysértésre is alapul. Az ön által felügyelt MVM Paks II. Zrt. úgy írta alá december 9-én a bővítési projekt három megvalósítási megállapodását, hogy az választottbírósági eljárást köt ki - illetve nem tudjuk, hiszen nem ismerjük ezt a szerződést - vagy nem köt ki, holott maga a nemzetközi szerződés, az Orbán-Putyin-paktum arról szól, hogy választottbírósági eljárást kell kikötni. Amennyiben ebben a szerződésben ez áll, abban az esetben ez a szerződés törvénysértő, és a szerződésnek ez a rendelkezése semmis, hiszen mind a magyar nemzeti vagyonról, mind a választottbírósági eljárásról szóló jogszabály kizárja a választottbírósági eljárást nemzeti vagyon tekintetében. Az az adatmennyiség, amely felmerül ezeknek a megvalósítási megállapodásoknak a végrehajtása során, nemzeti adatvagyonnak minősül, ezért nem vonatkozhat rá választottbírósági eljárás. Ezért azt gondoljuk, hogy ezek a szerződések vagy attól törvénytelenek, hogy sértik az Orbán-Putyin-paktumot, amelyet az Országgyűlés elfogadott, vagy attól törvénysértőek, hogy sértik a magyar nemzeti vagyonról, illetve a választottbíróságról szóló törvényeket, hiszen az önök miniszterelnöke és az önök minisztériuma is folyamatosan azt állította és törvényben rögzítették, hogy választottbíróság magyar vagyon kérdésében nem járhat el. Kérdezem öntől, miniszter úr, hogy hogyan írhatott alá az ön tulajdonosijog-gyakorlása alá tartozó gazdasági társaság törvénytelen szerződést. Ön tudott-e arról, hogy törvénybe ütköznek a megvalósítási megállapodások? Hogyan akarnak atomerőművet építeni [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , ha a hatályos jogszabályokat sem tartják be? A terveket utólag akarják majd hozzáigazítani a legyártott blokkokhoz? Kérem, válaszoljon kérdéseimre. Köszönöm szépen.
Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Meglehetősen durva hangvételű interpellációval fordult hozzám a képviselő úr, amelyben a Paksi Atomerőmű kapacitásfenntartása iránt kérdez. Azért csodálkozom az Orbán Viktor miniszterelnökre vonatkozó minősítésén és a kormányra vonatkozó minősítésén, mert tegnap ön találkozott Orbán Viktor miniszterelnök úrral az európai főbizottság ülésén, ahol az európai ügyeket tárgyalták át az Európai Tanács előtt. Ha ennyire bátor ön, és ha ennyire sok problémája van a Paksi Atomerőmű bővítésével, kapacitásfenntartásával kapcsolatban, akkor miért nem fordult bizalommal ott szemtől szembe Orbán Viktorhoz, és hazugozta ott le mindenki előtt? [[Gőgös Zoltán: Nem ez volt a téma! Közbeszólás az MSZP soraiból: Eljön még az az idő!]] Gondolom, önnek bátorságra van szüksége egy ilyen interpellációhoz, hiszen az előbb még Józsa István képviselőtársunk, aki néhány milliárdot szakított a Paksi Atomerőműből az elmúlt években [[Közbeszólások.]] ott ült ön mögött, hogy támaszték legyen ön mögött, és megfelelő hátteret és támaszt tudjon biztosítani. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Ez az első válaszom arra, hogy a Fidesznek vannak-e anyagi érdekeltségei a Paksi Atomerőmű jelenlegi vagy jövőbeni működésében; egyelőre az MSZP-s érdekeket látjuk közelről, hiszen Józsa István nem is tagadta, hogy ő maga szakértő, és nagyon örül, hogy cégei megbízást kaptak a Paksi Atomerőműből. Azt nem ígérem, hogy ez a jövőben is így lesz, tehát ezt tudom önnek mondani a Paksi Atomerőmű működése kapcsán. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. Derültség.]] Már csak azért sem, mert szeretném tájékoztatni az Országgyűlést arról, hogy a kormány úgy döntött, hogy a Paks I. Atomerőmű, a jelen pillanatban működő atomerőmű vonatkozásában nemzetközi menedzserek segítségét kéri. Meg fogunk bízni egy nemzetközi fejvadászcéget, és annak érdekében, hogy minden transzparens és átlátható legyen, nyugati menedzserekre fogjuk bízni - lehetőség szerint többségben - a Paksi Atomerőmű I., jelen pillanatban működő részének üzemeltetését, mert úgy ítéljük meg, hogy jó néhány szerződés áttekintésére és a működési költségek csökkentésére van szükség. A másik megjegyzésem az, képviselő úr, hogy elfelejti, hogy egy ilyen atomerőművi beruházás, kapacitásfenntartás a nemzetközi atomerőművi szabályoknak, atomszabályoknak a teljes betartása és a nemzetközi szervezetek kontrollja mellett zajlik. A magyar kormány lényegében az elmúlt évtizedekben kötött atomenergetikai megállapodások és nemzetközi szerződések következtében semmit önállóan nem tehet. Először is, január 14-én Putyin elnök és Orbán Viktor megállapodásához az Európai Bizottság a notifikációs eljárást követően hozzájárult írásban. Ennek az írásos dokumentumnak a birtokában írta alá a nemzetközi megállapodást Orbán Viktor. Önök titkokról beszélnek, miközben két törvényt is elfogadott az Országgyűlés a Paksi Atomerőmű kapacitásfenntartásával kapcsolatban. Ez lassan már nevetséges, le van írva a törvényben minden. Ha ön a 2014. évi II. törvényt méltóztatott volna elolvasni - tudom, hogy év végén fáradtabb mindenki, a kormány és a képviselők is, de azért mégiscsak el kellett volna olvasni a törvényt -, abban benne van, hogy ez az ügy hogyan kerülhet, milyen esetekben és milyen feltételek mellett választottbírósági eljárás alá. Másrészről az Európai Bizottsággal folyamatos konzultációban vagyunk. Az Euratomnak kell a hozzájárulása a jövőben az üzemanyag-beszerzéshez, tehát a szerződés az Euratom aláírásával válik hatályossá, másrészről az Európai Bizottság Versenyjogi Főigazgatósága is folyamatosan egyeztet a magyar kormánnyal, zajlik a notifikáció. Megnyugtathatom, képviselő úr, a beruházás megvalósítása szempontjából - amely beruházás kétségtelenül a magyar gazdasági növekedés egyik fontos pillére lesz a következő tíz esztendőben, hiszen 12,5 milliárd euró elköltéséről van szó Magyarországon -, ennek a beruházásnak minden euróját nyílt közbeszerzési eljárás keretében kell elköltenünk az Európai Bizottság hatályos döntése és az Európai Unió jogszabályai alapján. Erre azt mondani, hogy törvénytelen, erre azt mondani, hogy titkos eljárás lenne, az egy rosszhiszemű dolog az önök részéről, az önök részéről, akik ennek a beruházásnak az előkészítését elkezdték. Kétségtelen, hogy az előkészítő dokumentumokban a Miniszterelnökség irattárában [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] benne van, hogy önök tárgyaltak az amerikaiakkal is, és tárgyaltak a franciákkal is; ehhez képest az oroszok adták a legkedvezőbb ajánlatot, és ezért döntött így a magyar kormány. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A tegnapi ülés egy zárt ülés volt, nem tudtam, hogy erre lehet hivatkozni itt a nyilvánosság előtt is. Azért elmondanám, hogy abszolút nem a Paksi Atomerőmű volt a téma, de ott is elmondtam Orbán Viktor miniszterelnök úrnak, hogy az MSZP minden olyan kérdésben nyitott a párbeszédre, ami a magyar nemzet és Magyarország érdekeit érinti, de soha nem lesz nyitott, ha csak és kizárólag a kormánypárt érdekei lesznek terítéken. Szeretném elmondani azt is, hogy ön hivatkozott a képviselőtársamra, bár tudomásom szerint ő nem vásárolt gyermekének 70 milliós lakást. És amit ön elmondott a nyilvánosságról és a nyitottságról, azt sem tudom elfogadni, hiszen a megvalósítási megállapodások titkosak. Ahogy az önök kormánybiztosa is elmondta, ezek önök szerint nem tartoznak a nyilvánosságra, csak akkor tudjuk tisztázni ezt a kérdést, hogy törvénytelenek-e a megállapodások vagy sem, ha önök ezt nyilvánosságra hozzák. Tegyék meg! Köszönöm szépen. [[Dr. Józsa István: Nyilvánosság! Taps az MSZP padsoraiban.]]
A képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e a miniszteri választ. [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: 102 igen szavazattal, 20 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett az Országgyűlés elfogadta a választ. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a honvédelmi miniszterhez: „Dilettantizmus vagyszándékos dezinformáció: miért torzít a KNBSZ?” címmel. Öné a szó, képviselő úr. [[13.20]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Az Országgyűlés Külügyi bizottságának tagjai rendszeres tájékoztatást kapnak a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálattól az ukrán válság fejleményeivel kapcsolatosan. Egy november 24-én kelt jelentésében a KNBSZ a Washington Postban Sauli Niinistö finn államelnökkel készült interjú kapcsán a következőt írja: „A finn államfő elmondta, hogy az ukrajnai orosz beavatkozás figyelmeztetés országa számára, és az orosz agresszió megakadályozásának egyik lehetősége Finnország esetleges NATO-csatlakozása. Niinistö az utóbbi hónapokban elkövetett orosz légtérsértésekkel kapcsolatban kijelentette, hogy a finn légierő megfelelő reagálásával és a készenléti repülőgépek bevetésével megfelelő választ adtak az orosz provokációra, hogy elejét vegyék a további légtérsértéseknek.” A jelentés tehát úgy állítja be, mintha a finn elnök párhuzamot vonna Ukrajna és Finnország helyzete között, és a vélt orosz agresszió és provokáció ellen harcias fellépést sürgetne, és Ukrajna példáján okulva a NATO-tagságban látná hazájának egyedüli védelmi garanciáját. Miniszter úr, elolvastuk a hivatkozott interjút a Washington Postban, ám abban nyomát sem láttuk annak, mint amit a KNBSZ a finn államelnök szájába adott. Az egész interjú szövegében az „orosz agresszió” kifejezés még meg sem jelenik; a „provokáció” szó pedig kizárólag az újságíró felvezető kérdésében. Niinistö az utóbbi hetek orosz légtérsértéseivel kapcsolatban kizárólag annyit jegyzett meg, hogy Oroszország minden lépését követik, észreveszik, jegyzik, és nagyon óvatosan átgondolják, hogy valóban mit is jelenthetnek. Finnország emellett folyamatosan növeli a hadi kiadásait, gondoskodik saját védelméről, és mint a Nyugat része, a NATO partnere, folyamatosan egyezteti a lépéseit nyugati szövetségeseivel. Ami pedig a semleges Finnország NATO-tagságát és az abból fakadó védelmi garanciákat illeti, Niinistö határozottan leszögezi: bár a NATO-tagság Finnország számára húsz évvel ezelőtt dilemma tárgyát képezte, ez ma nem lehet időszerű kérdés, hiszen a finn NATO-tagság ma kétségkívül ártana Oroszország és Finnország kapcsolatának, és bár elméleti síkon a NATO-tagság egy lehetőség, az kizárólag az ország egyensúly-politikája szempontjából értékelhető.Miniszter úr, önök vagy teljesen értékelhetetlen munkát végeznek akkor, amikor a nyugati szövetségesek dezinformálására is sok energiát fordító partnerszolgálatok jelentéseit kritikátlanul és ellenőrzés nélkül átveszik, vagy pedig önök - és ez a súlyosabbik lehetőség - szándékosan dezinformálják az Országgyűlés képviselőit az ukrajnai válsághoz kapcsolódó események ügyében, és ennek során még külföldi vezetők nyilatkozatainak manipulálásától sem riadnak vissza. Kérem, tájékoztasson, mi áll a szakszolgálat durva hamisítása mögött, és mit kívánnak tenni a képviselők hiteles tájékoztatásának, illetve a dezinformációk kivédésének érdekében. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Megadom a szót Hende Csaba miniszter úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön interpellációjának már a címét is kénytelen vagyok visszautasítani, és azt kérem, hogy a jövőben forduljon a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatnál dolgozó honvédek, tisztek és altisztek felé nagyobb tisztelettel. A KNBSZ havi rendszerességgel - általában zárt üléseken - tájékoztatja az Országgyűlés illetékes bizottságait minden olyan ügyben, amely a hatáskörébe tartozik. Ez is mutatja, hogy a katonai titkosszolgálat mindenben támogatja az önök, így személyesen az ön munkáját is, képviselő úr. Ugyanezt a célt szolgálja az interpellációjában hivatkozott jelentés is, amit egyébként roppant szűk körnek, mindösszesen 6, azaz hat országgyűlési képviselőnek küldenek meg. Nem mellesleg erre semmilyen szabály sem kötelezi a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálatot. Természetesen, amennyiben képviselő úr elégedetlen ezzel a plusz-információforrással, úgy egyetlen szavába kerül, és nem kap több összefoglaló jelentést. De térjünk rá a konkrét jelentésre! Mint azzal ön is tökéletesen tisztában van, a hivatkozott jelentés nyílt, bárki által hozzáférhető információkat dolgoz fel, hogy mindenki számára világos legyen: sajtóhíreket. Erre az anyag bevezető részében még külön fel is hívják képviselő úr és minden olvasó figyelmét: „Az orosz-ukrán konfliktusban mindkét fél intenzív információs hadviselést folytat, amelynek keretében az írott és az elektronikus sajtó számos dezinformációt tesz közzé, ezért a nyílt forrású információkat fenntartásokkal szükséges kezelni.” Most tessék figyelni: „A megjelenített tartalom nem tükrözi a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat hivatalos álláspontját.” Tisztelt Képviselő Úr! Ami pedig a tartalmat illeti: a jelentés készítői a Washington Post „Finnország sérülékenynek érzi magát az orosz provokációk közepette” című cikkét, tehát egy cikket, továbbá egy, szintén a Washington Post által készített interjút és az erről szóló MTI-tudósítást foglalta össze. Tehát három különböző forrás három mondatban, amely mondatok mind általában, mind pedig egyes elemeikben megfelelnek a hivatkozott médiumokban megjelent hírek tartalmának. Ön egyedül az interjút olvasta el, így könnyen jutott téves következtetésre. El kellett volna olvasni a másik két anyagot is, képviselő úr. A november 24-i jelentés tehát helyesen képezte le a történteket és a megjelenteket. Foglaljuk tehát össze, képviselő úr: ön egy szűk körben terjesztett anyagra hivatkozik az Országgyűlés nyilvánossága előtt, amely anyagban külön jelzik az ön számára, hogy az információkat fenntartásokkal kezelje, és amely jelentés mellesleg nem is tükrözi a készítő hivatalos álláspontját. És ön ezek után itt betámadja a katonai titkosszolgálatot. Akkor most hogy is van ez, tisztelt képviselő úr? Ki is dezinformálja itt a nyilvánosságot? Egész véletlenül nem ön teszi ezt? És ezt vajon kinek az érdekében teszi? [[Közbeszólások a Fidesz soraiból, többek között: Bizony!]] Egyébként áldott karácsonyt és boldog új évet kívánok önnek! [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megkérdezem képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Sajnos nem tudom miniszter úrnak a drámaira sikeredett válaszát elfogadni, hiszen ha valaki olvassa ezeket a jelentéseket, akkor kénytelen lesz megállapítani, hogy egyáltalán nem egy elszigetelt jelenségről van szó, hanem szinte minden alkalommal, amikor megkapjuk ezeket a jelentéseket [[Hende Csaba: Soha többet nem fog kapni, képviselő úr!]] akkor csúsztatásokat és dezinformációt találunk benne. Az sem mentesíti a készítőit, hogy odaírják, hogy esetleg dezinformáció céljából készültek ezek a jelentések. [[Hende Csaba: Nem tetszik többet kapni, megbeszéltük!]] Ezek nem egyszeriek, hanem tendenciózusak. És valóban létezik többféle publicisztika, amire hivatkozik ez a jelentés, ugyanakkor ezek mégis úgy vannak összeollózva, hogy azt Niinistőnek a szájába adják. Három dolgot tehet, miniszter úr. Bocsánatot kérhet a képviselőktől és a döntéshozóktól, akiket félrevezetnek ezekkel. Bocsánatot kér a finn államelnöktől vagy a nagykövetségtől, mert ez diplomáciai botránynak is minősül. És bocsánatot kér a KNBSZ munkatársaitól is, akik eszközül szolgálnak az önök politikai céljai alatt, és eszközök az önök politikai kezében. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból.]] Nem tudom válaszát elfogadni. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 102 igen szavazattal, 13 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan segíti a kormányzat a rászorulókat és a hajléktalanokat a téli időszakban, illetve milyen hosszú távú tervei vannak a területet érintően?” címmel. Vejkey képviselő úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A tél ez évben is beköszöntött, és a hideg ismét fokozott veszélyt jelent az utcán élő hajléktalan honfitársaink számára. Ennek a fokozott veszélynek a minimalizálása mindig is nagy kihívást jelentett a mindenkori magyar kormány számára. Teljes lakosságot érintő rezsicsökkentésen felül a kormány a 2014. év telén is komoly segítséget nyújt a hajléktalanok és a szociálisan rászorulók számára. A megelőző időszak hajléktalanügyeket érintő intézkedéscsomagjait, mint például a „Fűtött utca” programot, a Lélek-programot vagy a „Vissza az utcáról” programot az idei évtől egy, az Európai Unió társfinanszírozásával megvalósuló operatív program is kiegészíti. [[13.30]] A 2014-2020-as európai uniós költségvetési időszakban megvalósuló, rászoruló személyeket támogató operatív programban külön fejezet foglalkozik a hajléktalan sorsra jutottak helyzetének javításával, illetve létszámuk csökkentésével.A program nemcsak az akut helyzet azonnali orvoslására fókuszál, hanem a helyzet hosszabb távú konszolidációját is célul tűzte maga elé. A magyar állam a 2012. évben megkezdett és mind a mai napig tartó rezsicsökkentés mellett kilakoltatási moratórium meghosszabbításával is az elesett embertársainkon kíván segíteni, ugyanúgy, ahogy a szociális tüzelőprogrammal, szintúgy, ami a téli fűtőanyag biztosítását teszi lehetővé a rászorulók számára. Jelentős könnyebbséget jelent a szociális ellátásban részt vevő szolgáltatások eszközparkjának fejlesztése is, amellyel hatékonyabban és pontosabban tudják ellátni feladataikat. Mindezek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogyan készül a kormány a tél beköszöntével a hajléktalan emberek védelmére, s milyen lehetőséget kínál számukra a hideg ellen, továbbá mit tartalmaz a rászoruló személyeket támogató operatív program. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát.
Megadom a szót Czibere Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, hogy a hajléktalanság elleni küzdelem minden egyes eszközével élnünk kell. Így fontos, hogy hangsúlyt kapjon egyrészt a bevezető utak, a hajléktalanná válás kezelése, a prevenció, a megelőzés, a hajléktalan emberek ellátása, és fontos a kivezető utak folyamatos keresése is. A kormány politikája mind a három kérdésre különös hangsúlyt helyez.Az ellátással kapcsolatban azt tudom elmondani, hogy országosan és éves szinten közel tízezer szálláshely áll rendelkezésre. Ez döntően két ellátási formát jelent: éjjeli menedékhelyet és az átmeneti szállót. Ebből több mint 5 ezer férőhely Budapesten található. Ezenkívül fontos megemlítenünk a téli időszak ellátásában azt a mintegy többlet 1500 szállást nyújtó férőhelyet, amely rendelkezésre áll. Ezek ugye, az időszakos kapacitások, ami a téli megnövekedett terhelést, igénybe vételt tudja ellátni. Ezek a szállást nyújtó szolgáltatások.Ezenfelül további 7 ezer férőhelyes kapacitást jelentenek a nappali melegedők, ez Budapesten több mint 3800 férőhelyet jelent. Itt szeretném elmondani, hogy január 1-jétől szeretnénk megoldani azt a problémát, amit a nappali melegedők esetében az igénybevevői nyilvántartásban okozott problémák jelentenek adminisztratív oldalon. Ezt a többszörös igénybevételi problémát kiküszöböltük. Továbbá az ellátórendszer tartalmaz 228 férőhelyet rehabilitációs céllal, és 460 férőhelyet hajléktalanotthonokra. Ezenkívül országosan 83 olyan szolgálat van, amely utcai szociális munkát végez, és így segíti a hajléktalan embereket, és így segíti őket a szolgáltatásokhoz jutásban. A hajléktalan emberek ellátása az egész éves működést biztosító normatív finanszírozású férőhelyeken történik, ez 8,2 milliárd forint egy évben. Ehhez a téli megnövekedett igénybevétel érdekében kiegészítő források társulnak, csaknem 400 millió forint ebben az évben, ez nem normatív úton, hanem pályázati úton jut a szolgáltatókhoz. Nagyon fontos fejlemény ebben az évben, hogy igyekeztünk minden korábbinál hamarabb kiírni ezt a pályázatot, ezért a hajléktalanellátó szervezetek minden korábbinál hamarabb jutottak ehhez a forráshoz, valóban fel tudtak készülni a télre, valóban semmi sem fenyegette a téli krízisidőszak megnövekedett feladataira való felkészülést. Ezt a következő évben is így fogjuk tenni. A hideg időszakban közterületen éjszakázó hajléktalan emberek helyzete, ellátási szükségletei jól példázzák, hogy az egy interszektoriális, interprofesszionális jellegű segítő munka. Itt az egészségügyi, szociális szektornak együtt kell beavatkoznia. Azt a fajta interprofesszionális jelleget a jövőben is fokozni fogjuk. Ennek egy fontos megjelenési formája a diszpécserszolgálatok működése, amelyek napi 24 órában fogadják a jelzéseket. Egy fontos további elem a krízisautók működése is. Fontos tehát a hajléktalanság visszaszorítása, ami nemcsak az utcán élő hajléktalanokat érinti, hanem érinti az idős, magányos embereket is, ezért fontos felhívni a figyelmet, az önkormányzatok figyelmét, a helyi közösségek figyelmét, hogy ilyenkor fokozottan figyeljék a saját közösségeikben [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a magányos és idős embereket, működjenek azok a jelzőrendszerek, amelyek az elesett embereket tudják segíteni. Azt gondolom, hogy az ön által említett segítségnyújtási alap, ételcsomagprogram a következő években hatékonyan tudja a téli felkészülést és a rászoruló emberek segítését szolgálni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Válaszából nyilvánvalóvá vált egyrészről az, hogy a beköszöntött téli időszakban a kormány minden eddiginél több intézkedéscsomaggal kívánja segíteni a hajléktalan rászorulókat, több mint 9 milliárd forintot fordítva a hajléktalanellátásra. Köszönjük. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Válaszából továbbá nyilvánvalóvá vált az is, hogy a kormány fokozottan figyel a hajléktalanokon kívül a támasz nélkül magukra maradt emberekre. Államtitkár úr, köszönettel elfogadom válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Üdvözlöm önöket. A képviselő úr elfogadta az államtitkár úr válaszát, így aztán nincsen szükség szavazásra. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk az azonnali kérdésekre. [[Zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! Nagyon örülök, hogy ilyen örömet váltott ki, hogy befejeztük az utolsó interpellációt, ettől függetlenül a munka folyik tovább. Kiss László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Útvám? Hídvám? Újabb sarcolásra készül a kormány?” címmel. Megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Az előző héten bombaként robbant a hír, hogy a kormány meg kívánja sarcolni azokat, akik a nagyvárosokat elkerülő utakat használni kívánják. Így járnak majd azok, akik nem akarják szennyezni városaink levegőjét, hanem elkerülő utakon akarnak közlekedni. E terv napvilágra kerülését követően gyakorlatilag össztűz zúdult a kormányzatra. Kiderült, a javaslat önöktől megszokott módon nincs kidolgozva, nem tudjuk, vajon minden megyének külön matricája lesz-e, ha megvalósul e javaslat, nem tudjuk, pontosan mely szakaszok lesznek fizetősek. Erről mindennap mást mondanak.Most úgy tűnik, a Budapestet és a vidéki városokat elkerülő utak lennének fizetősök, de akár napról napra, óráról órára is változhat ez a sorrend. Nem tudjuk, vajon kell-e majd fizetni a Megyeri híd használatáért. Azért a hídért, amelyet a Bajnai-kormány épített fel, és amely összeköti egymással Békásmegyert és Káposztásmegyert. Érdemes tudni, hogy a Megyeri híd hídvámja okozhatja azt, hogy hatalmas forgalom zúdulhat a Szentendrei útra és az Árpád hídra. Történik ez akkor, amikor nem történt meg az M0-ás körgyűrű továbbépítése Észak-Budán, és késik az esztergomi vasútvonal felépítése is.Késnek vagy elmaradnak azok a P+R-parkolók a III. kerületben, amelyek lehetővé tennék, hogy a Megyeri híd vámjának bevezetése esetén az itt fellépő pluszforgalmat eltereljék. Káoszról árulkodik, hogy önök egyeztettek ugyan az érintett polgármesterekkel, de az egyeztetés eredményeként mást mond a minisztérium, és mást az érintettek. Az MSZP határozati javaslatot nyújtott be, hogy megakadályozza ezt a hídvámot, ezt az útsarcot. Kérdezem miniszter urat, mikor vonják vissza a hídvámot és az útsarcot tartalmazó javaslatokat. Támogatni fogják-e az MSZP határozati javaslatát, amely arról szól, hogy ahol eddig sem kellett fizetni, ezután se kelljen hídvámot [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és útsarcot fizetni? Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Czomba Sándor államtitkár úré a szó. Parancsoljon! [[13.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az úthasználati díjak révén közel 100 milliárd forint közvetlen bevételhez jut a költségvetés, amelyet nem hazai, hanem külföldi honosságú úthasználók fizetnek be, ezért valamennyi intézkedést ennek tükrében is vizsgálni kell, és vizsgálni érdemes. Az új rendszerrel kapcsolatosan, ahogyan az már közismert, a közúthálózattal kapcsolatosan, különösen az autópálya-úthasználattal kapcsolatban számos elvárás és követelmény fogalmazódik meg. Az egyik legfontosabb dolog a biztonságos közlekedés feltételeinek a biztosítása. Tehát elemi érdekünk, hogy az autópályákat mind a külföldi, mind a hazai magánemberek és vállalkozások vegyék igénybe. Ha az a kérdés, hogy egyébként, mondjuk, Miskolc és Debrecen avagy Kecskemét és Budapest, vagy Székesfehérvár és Budapest között közlekedem, mert a munkalehetőségem így van adva, akkor a mostani rendszerben ugye, a teljes autópályadíjat kellett megfizetnem, míg ha a megyei rendszert vezetjük be, ez gyakorlatilag 5-10 vagy 15 ezer forintból megvalósítható. Tehát arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy akkor, amikor számadatokról és összegekről beszélünk, ami fontos és lényeges elem, azt is tisztán kell látnunk, hogy elemi érdekünk, hogy az autópályákat minél többen, minél nagyobb számban a biztonságos közlekedés érdekében vegyük, vegyék igénybe. Azok pedig, akik átmenő forgalomként használják ezeket a pályaszakaszokat, különösen külföldiek - és az autópályát lényegesen különböző súlykorlátozással, különböző úthasználati problémákkal terhelik -, ebből a szempontból kivegyék a rájuk eső részt. Köszönöm szépen. [[Dr. Nagy István tapsol.]]
Képviselő úrnak van egy perce.
Köszönöm szépen a szót. Igen nehéz volt államtitkár úr helyzete, hiszen ön a képzéssel és a foglalkoztatással foglalkozik a kormányban, de hát én tisztelem, hogy megpróbált válaszolni erre a kérdésre, annak ellenére, hogy nem kaptunk arra választ, hogy a kormány támogatja-e az MSZP határozati javaslatát, amely arról szól, hogy ne vessenek ki hídvámot és útsarcot oda, ahol eddig nem kellett fizetni. Erről szól az MSZP javaslata. Amire ön válaszolt, arról azért érdemes néhány szót szólni. Azért azt gondolom, hogy ezeket az utakat és hidakat elsősorban nem a külföldiek használják. Elnézést kérek, megint csak a saját választókörzetemet tudom példának hozni, ha valaki Békásmegyerről Káposztásmegyerre kíván menni, akkor a Megyeri hidat használja. Ennek a polgárnak kell majd hídvámot fizetnie a Megyeri hídon. Az a külföldi, aki pedig belép, mondjuk, az ország nyugati határán turisztikai céllal, az pedig eleve használ ilyet. Azt gondolom tehát, hogy próbáljon meg államtitkár úr a kérdéseimre válaszolni, és akkor biztos közelebb jutunk. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Államtitkár Úr!
Köszönöm szépen. Magyarországon 344 kilométer kiterjedésű a teljes díjmentes hálózat személygépkocsik részére, amelyből 162 kilométer Pest megyében található. Nem véletlenül idézem ezt a mondatot, mert elsősorban a problémák jelentős része gyakorlatilag Budapest és Pest megye környékére koncentrálódik ebből a szempontból, hiszen a vidéki városok tekintetében kifejezetten előnyös, mint ahogy az előbb említettem, vagy előnyös lehet a megyei útdíjrendszer bevezetése. Ami a Megyeri híd használatát illeti, abban bizonyára önök is tapasztalták, érzékelték, hogy nincs végleges kormányzati döntés, tehát arra szeretném a tisztelt képviselő urat kérni, hogy várja meg ezzel kapcsolatban a kormányzat véleményét. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Harmadszor kérdezem: mi a véleménye most, a gazdagok kormányának érintett tagjaként a luxusmedence-adóról, amit még ellenzékben követelt Gyurcsány villája előtt?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Mikola István államtitkár urat jelölte meg. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e az államtitkár úr személyét. Tessék!
Elnök úr, Szijjártó Péter rövidre zárhatná ezt a témát, nem igazán értem, hogy miért akarja ezt egy évig akár felszínen tartani, de készséggel megadom neki erre a lehetőséget, ezért megvárnám, és lehetőséget adnék a személyes magyarázkodására. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Értem, világos. Ebben az esetben, tisztelt Országgyűlés, a miniszter úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolni. Mivel képviselő úr nem fogadta el a válaszadó személyét, ezért egy másik jobbikos képviselőnek van lehetősége most feltenni a saját azonnali kérdését. Ez Z. Kárpát Dániel képviselő urat illeti. A Jobbik képviselője azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Ami a cégeknek jár, az az embereknek mégsem?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jelölte meg. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a személyét. Elfogadja. Öné a szó, tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Látható, hogy Magyarországon, ha egy cég vagy vezetője bajba kerül, különböző könnyítő megoldásokkal élhet, adott esetben még a tartozásai egy részének megfizetése alól is mentesülhet. Nem mondjuk azt, hogy helyes, hogy így van, de a csődeljárás tekintetében bizony mutatkoznak könnyítő lehetőségek számára. Adott ugyanakkor több mint 120 ezer szerződés és mögötte álló családtagok, akik esetében már bedőlt vagy törlesztőképtelen szerződésekről beszélhetünk, és akiken nem segít semmilyen körülmények között senki.A Jobbik álláspontja szerint a többször emlegetett családi csődvédelem vagy magáncsőd bevezetésével haladéktalanul segítő kezet kell nyújtani ezen érintett családoknak, mégpedig oly módon, hogy persze, fizessék vissza az indokolt tartozásukat, de egyértelműen csak annyit, amennyi indokolt, és addig is egy ingyenesen kirendelt családsegítő segítsen újratárgyalni az ő hitelüket, és amennyiben lehetséges, ingyenes átképzésekkel a munkaerőpiacra történő visszavezetésüket is. Látható, hogy a mi ötletünk nem arról szól, mint a KDNP korábbi felvetése, amely szerint egy csődgondnok megmondaná a családfőnek, hogy mire költhetnek, hogy jut-e az idős családtag gyógykezelésére vagy a gyermek iskoláztatására. Nem! A Jobbik nem szólna bele abba, hogy a család mire költse a pénzét, viszont olyan könnyítő lehetőséget biztosítana minden, az út szélén hagyott magyar honfitársunk számára, amiből következően végre érezhetnék azt, hogy az állam és a felügyeleti rendszer mellett nem hagyja magukra a politikum is őket teljes mértékben. Tehát egy olyan lehetőséget kívánunk biztosítani és szavatolni, amely ezen 120 ezer család és a családtagok számára pótolhatatlan mentőövet nyújthat. Teljesen egyértelmű tehát, hogy a multicégek és a bankok paradicsomában járna ez a lehetőség az embereknek is. Ami kérdéses, hogy mi a kormányzat álláspontja a magáncsőd vagy családi csődvédelem bevezetéséről azt követően, hogy 2010-ben az egyik pártja ezzel kampányolt, 2012-ben megígérték, és a mai napig nem tettek ennek érdekében semmit. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. Répássy Róbert államtitkár úr következik. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A probléma komplex. A csődvédelem önmagában csak egy védett időszak a hitelezőkkel szemben, de ezen túlmenően olyan megoldást kell kidolgozni, amely elősegíti a pénzügyi intézményekkel történő egyezségkötést. Olyan állami segítő hálózatot épít ki, amely az adós támogatójaként részt vesz a hitelintézetekkel történő kapcsolatfelvételben, képzési és foglalkoztatáspolitikai segítséget is nyújt a rászorulóknak. A Kereszténydemokrata Néppárt frakciója eljuttatta javaslatát a kormány illetékes minisztériumainak, valamint a pénzügyi intézményrendszer állami felügyeletéért és a pénzügyi rendszer stabilitásának megőrzéséért felelős Magyar Nemzeti Banknak, akik jelenleg vizsgálják a KDNP-s szakértők javaslatait, és elvégzik a szükséges elemzéseket. A KDNP által kezdeményezett családi csődvédelem legfontosabb feladata, hogy a családokat - mint a társadalom legfontosabb alappilléreit - támogassa a fizetési nehézségek esetén. Ehhez kellenek a családi csődbiztosok is. A javaslatcsomag célja az lesz, hogy úgy mérsékelje a családok válsághelyzetét, hogy közben a hitelezők esélyei is a lehető legjobbak legyenek a követeléseik megtérülésére. Fontos, hogy olyan eladósodott lakossági csoportoknak nyújtson segítséget a javaslat, akik az eddig bevezetett állami adósmentő intézkedéseket vagy nem tudják valamilyen okból igénybe venni, vagy pedig az említett intézkedések az ő esetükben nem bizonyultak elegendőnek a fizetőképesség helyreállításához. Az adósságok rendezése és az adósok érdekének védelme olyan szabályozással valósulhat meg, amely több lépésből áll. Ezeket a rendelkezésemre álló egy percben fogom önnek ismertetni.
Képviselő úr, egy perce van.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Én arra kérném államtitkár urat, hogy vegyük egymást komolyabban, egy kicsit legalább! 2010-ben elhangzott választási ígéretről van szó [[Dr. Schiffer András: Így van!]] , 2010. május 18-a: a családi csődvédelem első ígérete. 2012. június 27-e: sajtótájékoztató ugyanerről; 2014. április 15-e: Magyarország élőben, Hír TV. Hány évig fogják még ígérgetni a magyar családoknak azt, hogy bármilyen szintű segítséget nyújtanak nekik? Csak kampányidőszakban meg egyszer 2012-ben, amikor nincs ennek felelőssége? Meddig kell még várni arra, hogy, ami a cégeknek jár, a multiknak is jár, az önök stratégiai partnereinek, mert önök nem a magyar kisvállalkozókkal írtak alá, hanem a multicégekkel… - hogy az járjon a magyar családoknak, a nehéz helyzetben lévőknek is? Az én fogadóórámra bejött egy hölgy, aki a 300 ezres hitelére most 470 ezerrel tartozik úgy, hogy hét éve fizet, és egymilliónál többet már kifizetett erre a tartozásállományra. [[13.50]] Nincs olyan jogszabályi környezet, amely ezt indokolttá, tarthatóvá tenné. Rendbe kéne tehát tenni egy fogyasztóvédelmi razziával az egész kérdéskört [[Az elnök csenget.]] de addig is kutya kötelességük a családi csődvédelmen keresztül legalább egy mentőövet biztosítani az érintettek számára. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Arra készültem, hogy részletesen ismertetem a javaslatunkat, de inkább, mivel ön azzal támadott bennünket, hogy eddig nem tettünk semmit, én szeretném ismertetni önnel, hogy milyen lépéseket tett eddig a kormány. A 2010 óta kormányzó pártok 2011-14 közötti jogalkotási eredményei: az adósrehabilitáció, azaz a fizetőképesség megtartása a még folyamatban lévő szerződéseknél, másfelől azonban a késedelmes tartozások összegének emelkedése is megállítható az elfogadott törvények végrehajtása során. A magáncsődeljárás koncepciójának véglegesítése azért húzódott el, mert mindenképpen meg kellett előznie olyan törvények megalkotásának, amelyek eredményeként az adósoknak visszajár a tisztességtelen fogyasztói hitelszerződések alapján az az összeg, amivel a hitelintézetek jogalap nélkül gazdagodtak. A jogalkotó helyes utat választott, amikor megkímélte a hiteladósokat az egyedi pereskedések költségeitől és a bizonyítási kockázatoktól. Remélem, lesz még módom arra, hogy ismertessem a javaslatunk további részeit. Köszönöm szépen.
Én is köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Schiffer András képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnöknek: „Meddig ér a takaró?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a személyét.
Tisztelt Elnök Úr! Tekintettel arra, hogy a közmondások legnagyobb ismerője Orbán Viktor, ezért kénytelen vagyok megvárni őt a válasszal. Köszönöm. [[Lázár János: Nagyon bölcs!]]
Értem. Ebben az esetben a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Ebben az esetben az LMP egy másik képviselője kapja meg a lehetőséget, hogy azonnali kérdést föltegyen, de túl nagy változatosságot nem tudok bejelenteni, mert ez a képviselő úr is Schiffer képviselő úr, az LMP képviselője, aki azonnali kérdést kíván feltenni a változatosság kedvéért a miniszterelnöknek: „Megjelenik-e önnek az Alaptörvény szelleme?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Lázár János, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kötelességem ismét megkérdezni a képviselő urat - vajon most mit mond?
Tekintettel arra, elnök úr, hogy miniszterelnök úr az utóbbi hónapokban számtalan alkalommal szórakoztatta a nagyérdeműt különböző alkotmányjogi fejtegetésekkel, úgyhogy éppen ezért kénytelen vagyok megvárni őt a válaszadással. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A karácsony előtti szeretet jegyében bejelentem önöknek, hogy az LMP képviselőcsoportját illeti a lehetőség, hogy azonnali kérdéssel ostromolja a kormányt, és azt is, hogy ez a képviselő azonban nem Schiffer András képviselő úr, hanem Szél Bernadett képviselő asszony, aki azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Hazudtak a munkavállalóknak a korkedvezményes nyugdíj rendszerének felülvizsgálatáról?” címmel. Tisztelt képviselő asszony, a miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt a válaszadásra Czomba Sándor államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, hogy elfogadja-e a személyét. [[Dr. Szél Bernadett bólint.]] Elfogadja a személyét. Tisztelt képviselő asszony, önt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Urak! Államtitkár Urak! A kérdésemet valóban kérdőjellel a végén tettem föl, viszont pár perc múlva tudni fogjuk, hogy az állítás megáll-e, vagyis hazudott-e a munkavállalóknak a kormány a korkedvezményes nyugdíj rendszerének a felülvizsgálatáról, avagy sem.Igazából én azt kérdezem, tisztelt államtitkár úr, hogy önök mit csináltak ezzel az üggyel kapcsolatban az elmúlt két évben. Merthogy önök azt mondták, amikor gyakorlatilag kivezették a korkedvezményes nyugdíjakat, úgy döntöttek, hogy megvonják, ellátássá alakították, hogy két évvel megtoldják a jogosultságszerzési időt, és most, ez év decemberére kialakítanak egy felülvizsgálati rendszert. Hogy konkrétan idézzem önöket, ez így hangzott: „Első lépésben a jelenleg korkedvezményre jogot adó munkakörök hivatalból történő, foglalkoztatónkénti felülvizsgálata indokolt. A felülvizsgálat két év alatt végezhető el, ezért annak lezárásáig, 2014 végéig a jelenlegi rendszer hosszabbodjon meg.” A kormány tehát teljesen világosan azt állította, hogy az elmúlt két évben elvégzi ezt a felülvizsgálatot, kidolgoz egy új rendszert, ami aztán ugyan szűkebb körben, de fenntartja a korkedvezmény lehetőségét.Na, most mit hallok Czomba államtitkár úrtól? Ennek konkrétan az ellenkezőjét. Ő azt állítja, hogy a kormány álláspontja 2010 óta egyértelmű, nyugdíjat csak a korhatár betöltése után kívánnak fizetni, és idézem tovább: „A kivezetésről már döntött a kormány, de arról érdemes tárgyalni, hogy milyen más módszerekkel lehet segíteni az egészséget jobban igénybe vevő szakmában dolgozókat, a problémamegoldásban azonban állami szerepvállalás nem lehet.” Tisztelt Államtitkár Úr! Itt két állítás áll egymással szemben, a kormányzat két évvel ezelőtti ígérete és a mostani elhatárolódás a korkedvezmény minden formájától. Kérem, mondja meg, államtitkár úr, hogy az elmúlt két évben kidolgozták-e ezt a rendszert vagy nem dolgozták ki. Mikor hazudtak a munkavállalóknak, két éve, hogy meg fogják csinálni, vagy most? És arra számíthatnak-e az egészségkárosodott emberek, akik a nyugdíjas kort már úgy élik meg [[Az elnök csenget.]] hogy valamilyen szinten károsodottak, hogy nem fognak semmit kapni a későbbiekben? Köszönöm.
Czomba Sándor államtitkár urat illeti a szó. Tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Szeretném hangsúlyozni, hogy a kormány 2010-ben, amikor a kormányváltás volt, világossá és egyértelművé tette, hogy a nyugdíjrendszer átfogó és alapos vizsgálatára kerül sor. Ennek mentén teljesen világossá tettük, hogy nyugdíjat csak a nyugdíjkorhatár betöltése után tudunk fizetni. 2011. december 31-éig élt a korkedvezményes nyugdíj rendszere, 2012. január 1-jétől átalakult a rendszer korhatár előtti ellátássá, ami nemcsak megszövegezésében, hanem tartalmában is egy lényeges változás. Való igaz, 2012-ben arról egyeztettünk a társadalmi partnerekkel, hogy vizsgáljuk felül, hogy a jelenlegi több mint 800 munkakör - ismétlem, 800 munkakör -, aminek a 70 százaléka állami tulajdonban lévő cégeket érint, és 62 százaléka a tömegközlekedésben részt vevőket érinti, tehát buszsofőröket és egyéb alkalmazottakat; ilyen a világon egyébként, zárójelben mondom, sehol nincs. Elismerték tulajdonképpen a szakszervezetek is, hogy ebben a formában ez a rendszer nem tartható fenn, azonban a társadalmi partnerek jelentős mértékben szerették volna ezt a korkedvezményes nyugdíjazási rendszert fenntartani. A kormány vizsgálta annak a lehetőségét, hogy van-e olyan, lehet-e olyan legkisebb közös többszörös, amelyben mind munkáltatói, mind munkavállalói, mind kormányzati szerepkörben sikerül egy olyan lényeges szűkítést megvalósítani, amely egyébként segítheti a korkedvezményes nyugdíjrendszer fenntartását, azonban teljesen egyértelművé vált, hogy a mostani, a korkedvezményes nyugdíjrendszer ilyen formában, mind munkaerő-piaci, mind költségvetési szempontból fenntarthatatlan. És akkor még egy percben majd, ha lehet, folytatom, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm, hogy segíti a munkámat, viszont a képviselő asszony következik egy percben. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Én a történetet ismerem, egész Magyarország ismeri, és nem is a kormány álláspontját kérdeztem, azt is tudom, sokat beszélgettünk arról ebben a Házban. Önök alkotmányt sértettek, elvették ezektől az emberektől a szerzett jogukat, és megígérték nekik, hogy valamilyen formájában itt működni fog a rendszer. Ön azt állítja, hogy a világon ilyen rendszer nem működik, de tisztelt államtitkár úr, a világon valamilyenfajta rendszer működik, hogyha olyan munkavállalókról van szó, akik az egészségükkel fizetnek azért, hogy dolgoznak. Értse már meg végre, ezek az emberek nem ússzák meg ép bőrrel azt, hogy eljussanak a rendes nyugdíjkorhatárig, korábban tönkremennek bele! Komolyan azt akarja a Fidesz-KDNP, hogy ezek az emberek ott legyenek munkanélküli-ellátáson, amíg jár nekik, és utána mi lesz velük, mit fognak kapni, tisztelt államtitkár úr? Gyakorlatilag nem velem szúr ki, értse meg, hogyha egy ilyen rendszert nem hoz létre, hanem gyakorlatilag az egész országgal. Ezek az emberek olyan munkaköröket látnak el, amelyekre szükség van a nemzetgazdaságban, és ezek az emberek megérdemlik azt, hogy valamilyen módon megköszönjük nekik azt, hogy értünk dolgoznak, és még egyszer mondom, az egészségükkel fizetnek. De akkor értem: önök 2010-ben hazudtak. Akkor mondják ezt, és zárjuk le a dolgot [[Az elnök csenget.]] de vállalják fel! [[Az elnök csenget. Varju László tapsol: Így van! Taps az LMP soraiban.]]
Államtitkár úr!
Tisztelt Képviselő Asszony! Mindenki, aki eddig jogosultságot szerzett korkedvezményes nyugdíjra, továbbviszi, ha 15 év múlva szerzett 3 évre, akkor továbbviszi ezt a jogosultságát; egy. A bányászok tekintetében, akinek 25 évnél nagyobb időtartamban van munkaviszonya, mélyművelésű bányák esetében, bizonyára tudja ön is, az átmeneti bányászjáradék megmarad. Megmarad a nők 40 éves jogviszony után járó kedvezménye. És ahogyan jeleztem korábban is, vannak olyan munkakörök, elismerem én is, bár a munkáltatónak lenne kötelessége az egészséges és biztonságos munkafeltételekről gondoskodni, de vannak olyan munkakörök, amelyeknél ezt jelenleg sem tudjuk teljesíteni, ezért érdemes abban gondolkodni adott esetben, hogy akár munkaidő-kedvezménnyel, akár osztott munkakörrel, a job sharinggel - ahogyan ma már erről szó volt -, akár könnyített munkakörben; gondoljuk át - és az asztalon is van ez a fajta gondolkodásmód - a következő időszakban [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] , de az intézményesített korkedvezményes nyugdíjrendszert (Az elnök csenget.) nem kívánjuk fönntartani. [[14.00]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Bánki Erik képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Ki áll a dohányipari tüntetések mögött?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Czomba Sándor államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
A karácsonyra való tekintettel elfogadom, elnök úr.
Értem. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Aki tegnap reggel a pesti Duna-partról a budai alsó rakpart felé nézett, egy hosszú összefüggő kocsisort láthatott. A kocsisor nem az éppen épülő budai fonódó villamos építési munkálatai miatt állt, hanem egy olyan tüntetéssel összefüggésben, amely elvileg egy alulról jövő kezdeményezésként a munkájukért aggódó civilek megmozdulásaként lett feltüntetve. Azonban ebben az esetben pontosan a tüntetés műfajának tisztasága érdekében kellett az esemény mögé néznünk. Kérdés volt az már akkor is számunkra, hogy kik a valódi szervezők, kik állhatnak ezen akció mögött. Aki a kocsisort közelebbről is megnézte, az jól láthatta, hogy különböző dohányipari cégek autói sorakoztak fel. A szakszervezetek tegnap a magyarországi dohányipari vállalatok céges autóinak segítségével torlaszolták el a fél útpályát a budai alsó rakparton. A Fidesz-KDNP-frakciószövetség célja a dohányzás visszaszorítása, hiszen a dohányzás felbecsülhetetlen károkat okoz a magyar társadalomban és a magyar gazdaságban. Magyarországon évente közel 22 ezren halnak meg a dohányzás következtében. Ez olyan, mintha minden évben egy Mohács nagyságú várossal lenne kisebb az ország. Ráadásul a költségvetést is jelentősen megterhelik a dohányzás káros következményei, hiszen évente több mint 225 milliárd forintot fordít az állam a dohányzással kapcsolatos betegségek gyógyítására. A Nemzeti Dohányelosztó Központ jövő májusi felállítása okán hátrányba szoruló Philip Morris, British American Tobacco és Imperial, mint állítják, a munkavállalói érdekek iránt nyitott, felelős vállalatként járult hozzá a Liga akciójához. Természetesen megértjük a munkahelyükért aggódó emberek demonstrációját, azt azonban kifejezetten felháborítónak tartjuk, hogy a multinacionális cégek a dolgozóik érdekvédelme mögé bújva szervezik, sőt segítik az ilyen típusú tüntetéseket. Kérdezem ezért tisztelt államtitkár úrtól, hogyan látják önök a kormány irányából, ki állhat a tüntetések mögött, és vajon mi lehet a valódi érdek a szervezkedés mögött. Várom megtisztelő válaszát.
Czomba Sándor államtitkár urat illeti a szó. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Valóban „impozáns” látványt mutatott tegnap a rakparton az a több mint négyszáz kisteherautó. Nem mindenkinek ez a szó jutott az eszébe a látvány kapcsán. S ha az a kérdése, hogy vajon ki áll emögött, akkor vélelmezhetően a dohánygyárak és a dohány-nagykereskedők, illetve a munkavállalóik vannak emögött. A magyar kormány számára teljesen egyértelmű volt, amit ön is jelzett, hogy a dohányzást általában, és különösen a fiatalkorúak dohányzását vissza kell szorítani. Ennek érdekében számos intézkedés történt kormányzati oldalról, és ezek hatásai hál’ istennek már mutatkoznak is. Ettől függetlenül - több számadat is elhangzott -, ameddig a dohányzást nem lehet kiszorítani, az a kérdés Magyarország számára, hogy ad-e lehetőséget külföldi vagy hazai cégeknek dohánytermékek feldolgozására és értékesítési láncba való bekapcsolására, ha ez munkahelyeket teremt Magyarországon, mint ahogy ezt meg is tette. Itt szeretném felhívni a figyelmet, itt arról esett szó, hogy abban az esetben, ha ez az új társaság megalakul, akkor 1200 munkahely kerül veszélybe. Szerintem erről majd akkor lesz érdemes beszélni, ha ez az új társaság megalakul, mert ennek az új társaságnak is - még ha állami lesz is - szüksége lesz alkalmazottakra, szüksége lesz logisztikai hálózatra és sok egyéb másra, s ennek kapcsán tudni kell majd a területi elhelyezkedést és sok minden egyebet. Tehát magyarul, én azt gondolom, hogy ez nemcsak munkahelyvesztéssel, hanem adott esetben munkahelyteremtéssel is járhat, ezért egyelőre ne előlegezzük meg a munkahelyvesztés veszélyét. És a másik, ami nagyon fontos, hogy a Nyírségben több tízezer alacsony iskolai végzettségű ember dolgozik évente a dohányiparhoz kapcsolódóan, akiknek a munkájára a későbbi időszakban is számítunk.
Viszonválasz illeti meg a képviselő urat. Tessék!
Köszönöm szépen a választ, államtitkár úr. Ahogy a felvezetőben említettem, én is azt látom, hogy valóban, itt a multinacionális nagyvállalatok állnak a szervezkedés mögött, és nyilvánvalóan a piacvesztéstől félnek igazán. Hogy munkahelyek elvesztéséről beszélnek, ezt megszokhattuk már, hiszen mindannyian emlékszünk még arra ebben a Házban, hogy amikor az egészségünk védelme érdekében egy új törvényt alkottunk, amelyben jelentősen korlátoztuk a dohányzás lehetőségét, sőt megtiltottuk azt éttermekben, munkahelyeken és minden egyéb zárt helyiségben, akkor mindenféle számításokkal álltak elő, mégpedig értelemszerűen az éttermi vállalkozások - nyilvánvalóan szintén a dohánylobbi nyomására -, és mutatták be, hogy hány munkahely fog megszűnni, hány étterem fog bezárni. Nos, az eredmény ezzel éppen ellentétes lett, nemhogy bezártak volna éttermek és nemhogy csökkent volna a forgalmuk, hanem nőtt a forgalom, mert sokkal kulturáltabb és egészségesebb körülményeket tudnak biztosítani. Azt gondolom, hogy ebben az esetben is erről lehet szó. A BAT, a pécsi dohánygyár esetében pedig azért tartom különösen érdekesnek és érthetetlennek az akciót, hiszen éppen a mai parlamenti döntésnek köszönhetően 2,5 milliárdnyi adókedvezményt kapott, hogy meg tudjuk védeni a munkahelyeket és azt a beruházást, amit Pécsen teremtett, és bizalmat előlegezzünk meg a következő beruházásoknak. Köszönöm szépen a figyelmet.
Államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Valóban úgy van, ahogy a képviselő úr említi. Számunkra is furcsa, hogy egy ilyen jelentős támogatás után miért éppen az jut eszébe az egyik cégnek, hogy tüntessen és demonstráljon. Ha munkahelyteremtésről van szó, a magyar kormány, mint ahogy a korábbi időszakban is, ezután is partner lesz, hiszen még egyszer mondom, nemcsak a közvetlen munkahelyek, hanem a közvetett munkahelyek száma is - ami még nagyobb, nagyságrenddel nagyobb - fontos számunkra, azokban a térségekben, területeken, ahol egyébként is nagy a munkanélküliség. Tehát a partnerség a továbbiakban is meglesz. Én bízom abban, hogy a következő időszakban nem demonstrációs keretek között, hanem tárgyalóasztal mellett tudunk kölcsönös eredményeket elérni. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Gábor képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mitől fél, miniszter úr?” címmel. Képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Először is szeretném megköszönni, hogy a Kehibe invitált a hortobágyi földmutyi ügyében. Gondolkoztam is rajta, hogy vajon mi lehetett ennek az oka. Az iratokba betekintve a részletekből az állt össze, hogy oligarchák maffiaszerű módszerekkel vitték el a földeket és semmiztek ki helyben élő tisztességes családi gazdálkodókat. A papírokat olvasva aztán behoztak egy újabb dokumentumot, amelyen az egyik legnagyobb fideszes oligarcha, Nyerges Zsolt barátja, Fazekas Sándor által felügyelt hivatal írta le, hogy miért is nem kell csinálni semmit ebben az ügyben. Emlékeznek rá, képviselőtársaim, hogy mit mondott Ángyán József? Maffiacsaládok kezében van a vidék, maffiacsaládok kezében van a minisztérium. Hát, gondoltam, hátha ez lehet az oka. Aztán úgy tűnt, hogy a miniszter úr nem tudta, hogy ezzel az üggyel a saját miniszterelnökét is ütni fogja, akit csúnyán hazugságon ért, hiszen a miniszterelnök úr állította azt, hogy nem kötnek szerződést vitatható pályázókkal, amit a Kehi-jelentés tételesen cáfolt. Miniszter Úr! Ezek után nyilvánvalóan nem lehet lezavarni a földekről azokat a gazdálkodókat, akik mégsem nyertek, mert nem lehet tudni, hogy végül kié lesz a föld, és nyilván nem lehet csalóké a föld. Aztán összehívtunk egy bizottságot, hogy tisztázni lehessen, hogy akkor most mi a teendő. Erre a bizottságra se ön, se a minisztérium, se egyetlenegy fideszes képviselő nem jött el. És tudja, miniszter úr, én ezen a ponton nagyon elbizonytalanodtam. Akkor most nem világos, hogy ennek a Kehi-jelentésnek és az egész akciónak az-e a célja, hogy a csalókat lebuktassák, vagy pedig az, hogy egy sikertelen jelentéssel bevédjék a Fideszhez kötődő oligarchákat. Kérem, tisztázza a helyzetet!
Köszönöm szépen. Lázár János miniszter urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Először is kezdjük azzal, hogy hogyan került elrendelésre a vizsgálat. A vizsgálat azért került elrendelésre, mert e ház falai között Orbán Viktor miniszterelnök egy ellenzéki felvetésre bejelentette, hogy a Kehi vizsgálatát kéri a Hortobágyi Nemzeti Park által meghirdetett földterületek tartós haszonbérletbe adása és használati szerződése kapcsán. Tehát mielőtt Orbán Viktorról beszél képviselőtársam, mielőtt a miniszterelnökről beszél és hazugsággal vádolja, érdemes a tényeket tisztázni, hogy a vizsgálat elrendelője maga a miniszterelnök. [[14.10]] A miniszterelnök által elrendelt vizsgálattal kapcsolatban ön megkérdezte tőlem, hogy mi van a vizsgálattal, én pedig úgy gondolom, hogy a törvényes utat és a morális kötelezettségeket betartva hozzáférhetővé tettem minden képviselőtársam számára. Nemcsak ön, hanem más képviselőtársam is kért betekintési lehetőséget. Az előfordul a Kehi gyakorlatában rendszeresen, hogy a Kehi megállapításait a vizsgálat alá vont szervezet vagy annak a fönntartója vitatja, erre az elmúlt húsz esztendőből jó néhány példát tudnék hozni. Tehát abban semmi rendkívüli nincs, hogy a Kehi-vizsgálat kapcsán Fazekas Sándor miniszter úr minisztériuma [[Gőgös Zoltán közbeszólása.]] , az általa felügyelt minisztérium a Kehi megállapításaival nem értett egyet. A Kehire vonatkozó törvények részletesen szabályozzák, hogy egy ilyen helyzetben mi az eljárás módja. A Kehi-vizsgálatra érdemben van reakciólehetősége a vizsgálat alá vont tárcának, szervezetnek vagy az általa fönntartott szervezeti egységnek, ezért a minisztériumnak most január 31-éig van a törvényes határidő keretében lehetősége arra, hogy a Kehi-vizsgálat jelentéseit részletesen megindokolja, illetve a fönntartásait megfogalmazza. Három részből áll a Kehi jelentése lényegében, leegyszerűsítve. Egy részét a meghirdetett haszonbérleti szerződéseknek jóváhagyta - érdemes lenne képviselő úrnak a korrektség kedvéért erről is beszélni -, másik részénél azt mondta, hogy nincs az eredményt érdemben befolyásoló hiba - beszéljen képviselő úr arról, hogy mekkora hányad az, ahol a hiba nem befolyásolta a végeredményt -, és egy részénél mondta azt, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a hiba által befolyásolt eredmény született. [[Gőgös Zoltán közbeszólása.]]
Viszonválasz illeti a képviselő urat.
Miniszter úr, a 28 százalék, az nem egy rész, hanem majdnem a harmada. Miniszter úr, a norvég alapos civileket egy hónap alatt levizsgálták, aztán büntetőfeljelentések születtek. Miniszter úr, nekik nem volt ellenvéleményük? Nekik nincsen joguk, hogy egyeztessenek? Csak a Fidesz oligarcháit védő hivatalnak van rá joga, hogy fél éven keresztül egyeztessen, és ne történjen semmi, miközben a gazdákat lezavarják a földekről?! Miniszter úr, tudja, mit? Arra válaszoljon, hogy mikor szállja meg a TEK, a terrorelhárító központ mikor fogja megszállni úgy, ahogy a civileket, a Nemzeti Földalapot és a Hortobágyi Nemzeti Parkot, hogy lefoglalja, lefoglalja a Fideszhez kötődő maffiatevékenységek bizonyítás…, bizonyítékul szolgáló iratait a földhivatalnál [[Közbeszólások a Fidesz soraiból: Na! Mondjad! L. Simon László: Ezt nem lesz könnyű leírni.]] és a Hortobágyi Nemzeti Parknál. Kérem, erre válaszoljon!
Miniszter úr, tessék!
A jegyzőkönyvvezetőknek képviselőtársam föladta a munkát, az utolsó néhány mondat leírása nem lesz egyszerű feladat, de a házszabály erre vonatkozóan rendelkezik és szabályokat tartalmaz. Megjegyezném először is, kedves képviselőtársam, hogy bizonyára elkerülte a figyelmét, hogy jó néhány följelentés kapcsán a mostani kormány által felügyelt és irányított rendőrség végezte azokat a nyomozásokat, amelyek a nemzeti parkok esetében a nyomozások lezárása után vádemelésekhez vezettek. Tehát azzal vádolni a kormányt, hogy ha valaki visszaél a törvény adta jogával vagy lehetőségével, azzal vádolni a kormányt, hogy mi nem járunk el, az súlyos hiba lenne, hiszen a Bükki Nemzeti Park és a Hortobágyi Nemzeti Park esetében is folynak bizonyos eljárások. A Kehi vonatkozásában… [[Gőgös Zoltán közbeszólása.]] Gőgös képviselőtársam türelmetlenségét részben megértem, de kérem, hagyja, hogy befejezzem a választ. Nagyon szépen köszönöm. Tehát a Kehi vonatkozásában az eljárási szabályokat törvények rögzítik, képviselő úr, amelyeket ön is megismerhet és az adatokhoz hozzáférhet. Ezt is a kormány biztosította az ön számára. Arra kérem, hogy ezt tartsuk tiszteletben. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Meg azt is, hogy egymás munkáját is segítik. Tisztelt Országgyűlés! Sneider Tamás képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Amerikai krimiket meghazudtoló magyar valóság?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat: elfogadja? [[Jelzésre:]] Elfogadja. Öné a szó, parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Engedje meg, hogy Mátraverebély-Szentkút kapcsán felhívjam figyelmét néhány aggasztó problémára. Ez egy olyan község, ahol gyakorlatilag az évek alatt akadályoztatás nélkül letarolhatták a település melletti fenyvest, ahol mindennaposak a betörések, ahol elég egynapi távollét, és eltűnik a családi házról a cserép. A települést azok a helyi bűnözők tartják rettegésben, akik szinte egytől egyig a kisebbség soraiból kerülnek ki. Persze nem kellene ennek így lennie. A ferencesek által gondozott Mária-kegyhely páratlan szépségű területen fekszik. Ehhez legendák és csodák kapcsolódnak. Emellett népszerű búcsújáróhely, ahová a határainkon túlról is érkeznek hívek, szakralitás, turistautak, milliárdos felújítások. Turisztikai szempontból Nógrádban Mátraverebély-Szentkúttal talán csak Hollókő vetekedhetne, azonban míg az utóbbi ingatlanai kelendők, addig a mátraverebélyi telkek és családi házak eladhatatlanok. Az ideérkező turisták és zarándokok tájékoztatására táblák jelzik: itt fokozottan figyelnünk kell az értékeinkre. A községet átszelő forgalmas, kivilágított főút mellett az egyik eladósorban lévő házat sáskajárásként lecsupaszíthatták, eltüntetve a cserepeket, a nyílászárókat és a téglákat is. A községből, aki csak tehette, elköltözött vagy elköltöztette az egyedül élő idős hozzátartozóit. Vannak olyan, bűnözésre berendezkedett családok és társaságok, akikkel a szomszédos Bátonyterenye rendőrei sem mernek ujjat húzni. Mátraverebélyen ráadásul olyan fokú a fizikai erőszakkal való fenyegetettség, hogy sok esetben nem is mernek a helyiek a hatósághoz fordulni. Tisztelt Államtitkár Úr! Érdeklődéssel várom, hogy mit kívánnak tenni a Mátraverebély-Szentkúton lévő áldatlan állapotok megszüntetése érdekében. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Kontrát Károly államtitkár urat illeti a szó. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném a tisztelt Ház előtt ismételten leszögezni, hogy a rendőrség Magyarország valamennyi településén minden bűnözővel szemben határozottan fellép az állampolgárok élet- és vagyonbiztonsága, a közrend, közbiztonság megteremtése és fenntartása érdekében. Így teszi ezt a rendőrség Mátraverebélyen és térségében is. Az országos rendőrfőkapitány 2013. szeptember 25-én öt északkelet-magyarországi megye vonatkozásában fokozott rendőri ellenőrzést és fokozott rendőri jelenlétet rendelt el, amelynek értelmében az önkormányzattal együttműködve napi 24 órás jelenlétet és ellenőrzést biztosít a településeken. Ennek eredményeképpen nem mi, hanem a településen élők, a település vezetői azt állapították meg, hogy javult a közbiztonság Mátraverebélyen. Ez nem jelenti azt, hogy minden bűncselekmény megszűnt. Azt szeretnénk, azt szeretné a rendőrség elérni, hogy még többet tudjunk tenni a közbiztonság javítása érdekében, a közrend, közbiztonság megerősítése érdekében, és ezért a bátonyterenyei rendőrkapitányság, illetve a Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányság fokozott erőkkel van jelen a térségben. Időközben a kormány 2014. július 1-jén ezt a közbiztonsági mintaprogramot az ország egész területére kiterjesztette. Ennek a fedezetét, ennek a forrásait biztosította, úgyhogy minden esélyünk megvan arra, hogy Mátraverebélyen is tovább javuljon a közbiztonság.Kérem a képviselő urat, hogy ön is mint országgyűlési képviselő, a rendet elősegítő törvények támogatásával járuljon hozzá ahhoz, hogy a Mátraverebélyen élők is nagyobb biztonságban legyenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti a képviselő urat.
Tisztelt Államtitkár Úr! Ez a helyinek tűnő probléma egyébként két megyét is érint, hiszen Hatvantól Salgótarjánig ezek a mátraverebélyi bűnözők mindenhol megjelennek, a vasútvonalak mentén, a városokban, és mindenhol követnek el bűncselekményeket. Én egyáltalán nem tudnám ezt az optimista szemléletmódot követni, amit most itt elmondott államtitkár úr. Az egyszerűen nem megoldás, hogy időnként odavezényelnek akár 20-30 rendőrt is egy településre. Egyetlenegy megoldás van. Az, amit a Jobbik már réges-régóta szorgalmaz: ezeken a gócpontokon, ezekben a gócpontokban igenis, létre kell hozni a rendőrőrsöket vagy adott esetben csendőrőrsöket, és a kellős közepén az ilyen telepeknek oda kell telepíteni állandó jelenléttel a rendőröket. Csak így lehet rendet tenni ezeken a településeken, máshogy elképzelhetetlen. Ezen a településen, kérem szépen, mintha az amerikai krimikben járnánk, olyan állapotok uralkodnak. Hordókban égetik a tüzet, és az útonállók ott állnak kint az út szélén, a mai nap is egyébként, nemrég jártam arra. Egy hete is ezt láttam pontosan, úgyhogy nem tudom elfogadni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] ezt a választ, ami itt elhangzott. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Államtitkár úr!
Elnök úr, köszönöm. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném leszögezni, hogy Mátraverebélyen négy fő részvételével körzeti megbízotti csoport működik, az ő segítségükre járulnak hozzá a rend fönntartásához a bátonyterenyei, illetve a megyei rendőr-főkapitányság személyi állományához tartozó rendőrök. Azt lehet mondani, hogy állandó rendőri jelenlét van, még egyszer mondom, a körzeti megbízotti csoportnak köszönhetően.Nyilvánvaló, hogy még többet szeretnénk tenni, mi sem vagyunk teljesen megelégedve az ott megteremtett közrendi, közbiztonsági állapotokkal, szeretnénk többet tenni, elmondtam, de még egyszer mondom, javulás tapasztalható. [[14.20]] Ezt nem mi mondjuk, hanem a településen élők, illetve a település vezetői. Ami pedig a hordóba tüzet rakó embereket illeti, a rendőrség tájékoztatása szerint ez nem felel meg a valóságnak, ilyen jelenséget a rendőrség ellenőrzése nem tapasztalt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila képviselő úr, a KDNP képviselője, az Országgyűlés jegyzője azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Mit tesz a kormány az ünnepek előtt a fogyasztók, vásárlók védelmében?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Kara Ákos államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Móring József Attila: Igen.]] Igen, elfogadja. Öné a szó, tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fogyasztóvédelmi Hatóság az előző évek ellenőrzései során általában a vizsgált kereskedők harmadánál talált hiányosságokat. Tavaly több mint 650 karácsonyi ellenőrzést végzett a hatóság, és ezek esetében 42 százalékuknál talált szabálytalanságot. A hatóság elsősorban a nagy forgalmú bevásárlóközpontokra fókuszál, az ellenőrzések során kiemelt figyelemmel vizsgálják a továbbra is jellemző hibás árfelszámítást és a megtévesztő akciós ajánlatok jelenlétét. Az ünnepek idején kiemelten foglalkoznak a szezonális termékek vizsgálatával, és az egyre inkább teret nyerő internetes vásárlással kapcsolatban is jó tanácsokkal szolgálhatnak.Tisztelt Államtitkár Úr! A fogyasztóvédelemben gyökeres szemléletváltozás következett be, hiszen az Alaptörvény állami feladatként fogalmazza meg a fogyasztói jogok védelmét. A kormány egyértelművé tette, hogy kiáll a fogyasztói jogokért, határozottan fellép a kiszolgáltatott helyzet ellen, a vásárlói tudatosság erősödése mellett. A fogyasztói bizalom erősödése rendkívül fontos, hiszen gazdaságélénkítő tényező, jogszerű keretek között történő vásárlásra ösztönöz, és hozzájárul a gazdaság fehérítéséhez. A sajtóban megjelent hírek szerint a Fogyasztóvédelmi Hatóság munkatársai megkezdték a karácsonyi szezonhoz kötődő szokásos ellenőrzéseket.Mindezek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, milyen változások történtek az elmúlt időszakban a fogyasztói jogok védelme érdekében, milyen intézkedéseket foganatosítanak a hatóságok a fogyasztók védelme érdekében a karácsonyi szezonban. Várom az államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kara Ákos államtitkár urat illeti a szó. Tessék!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Karácsony valóban minden család, minden ember számára fontos, ugyanakkor a karácsonyi időszak a kereskedelemben a legnagyobb bevételt adó időszak. Valóban kiemelt feladatot jelent a kormányzat, illetve mindannyiunk számára, hogy a fogyasztók megfelelő védelmet és tájékoztatást kapjanak. Ugyanakkor egyébként szintén fontos kormányzati cél, és azt gondolom, mindannyiunk közös szándéka, hogy a Magyarországon működő vállalatok és kereskedők is megfelelő partnerként kerüljenek kezelésre, tehát partnerként részesüljenek a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság munkatársai által megfelelő bánásmódban.Tisztelt Képviselőtársam! Valóban november utolsó hetében kezdték meg a Fogyasztóvédelmi Hatóság munkatársai az ünnepek előtti ellenőrzéseiket. A konkrét kérdésére az a válasz, hogy valóban új szemlélet mellett, új szempontok alapján, nagyobb hangsúllyal kezelik az árfeltüntetést, tehát a fogyasztói jogokkal kapcsolatos megfelelő tájékoztatást, a vásárlói megkárosítások kiszűrését, továbbá valóban az akciós ajánlatokról történő megfelelő tájékoztatás is nagyobb hangsúlyt jelent a mostani vizsgálatok során. A konkrét intézkedések mellett a fogyasztóvédelmi hivatal munkatársai új szemlélet alapján is próbálják a munkájukat elvégezni. Ennek az új szemléletnek az a lényege, célja, hogy büntetés helyett elsősorban felhívják az eladók figyelmét arra, hogy a megfelelő jogszabályokat tartsák be. Ellenőrzik azt is, hogy a hiányosságokat a kereskedők a megszabott határidőn belül megszüntetik-e, illetve adott esetben nyilván bírsággal kell számolniuk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a szabályt szegő kereskedőknek. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Viszonválasz illeti a képviselő urat.
Köszönöm szépen. Különösen azt szeretném hangsúlyozni, hogy e tekintetben is szemléletváltás következett be, hiszen az ellenőrzések nem a vállalkozók és a vállalkozások vegzálását szolgálják, nem a büntetések kiszabása a cél, hanem a vásárlók pénztárcájának, sőt nagyon sok esetben az egészségének a védelme. Úgyhogy köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Engedjék meg, hogy mindannyiuknak áldott, boldog karácsonyt kívánjak, a házvezetésnek, a Jegyzői Iroda munkatársainak, és mindenkinek, aki segítette a munkánkat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Államtitkár úr, parancsoljon!
Tisztelt Képviselőtársam! A karácsony előtti időszakban a Fogyasztóvédelmi Hatóság feladatait úgy tudnám összegezni, hogy a tájékoztatási feladat kiemelkedő jelentőségű a családok és a vásárlók érdekében. A későbbi problémák megelőzéséhez szükséges ismeretek rendelkezésre állnak az erre a célra összeállított kiadványokban, illetve egyre inkább nyilván az új kor követelményeinek megfelelően ennek az állami hatóságnak a honlapján a hatóság és az azt felügyelő tárca, tehát a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium több módon próbálta, próbáltuk felhívni a figyelmet a tudatos vásárlói magatartásra. Azt gondolom, ez is nagyban segíti azt, hogy azok a kellemetlenségek, a rossz élmények, amelyek korábban érhették ebben az időszakban a vásárlókat, a családokat, egyre kevesebb számban forduljanak elő. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Lesz-e felelőse?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Újból önhöz fordulok, miniszter úr [[Lázár János: Jó helyre!]] , a kérdésemmel a személyi jövedelemadó 1 százalékával kapcsolatban, amelyet 2009-ben parlagfű-mentesítésre ajánlhattak fel az adózók. Előző azonnali kérdésemre a miniszter úr azt a választ adta, hogy a kormány visszaadja a parlagfű-mentesítés helyett a korábban végkielégítésre és működtetésre elköltött 642 millió forintot. Ez november végén meg is történt. Majd jöttek az újabb hírek, hogy a maradék parlagfű-mentesítésre szánt pénz, a 463 millió forint nagy részét is a céltól eltérően költötték el. Az elszámolásokból az derült ki, hogy a parlagfű-mentesítés hatékonysága szempontjából megkérdőjelezhető számlákkal számoltak el a Földművelésügyi Minisztérium háttérintézményei, igazgatóságai és a kormányhivatalok. Raklapnyi fénymásolópapír, tetőbeázás, 92 500 forintos bőrtáska, LCD monitor és ezüstmetál színű cipőtisztító is belefért az elszámolásba. Sok kérdést vet fel ez az ügy. Mikorra alakítanak ki végre egy szakmailag alátámasztott és működő rendszert a parlagfű-mentesítésre? A szakemberek és a civil szervezetek többéves kérése után mikor neveznek ki végre egy kormánybiztost, aki ezért a területért felel? Mert tudja, miniszter úr, nem megoldás az, hogy pályázatokat írnak ki a civileknek parlagfű-mentesítésre, ezzel az állam által elvégzendő feladatokat adnak át nekik, amihez sem eszközük, sem jogkörük nincs, hiszen a civilek nem egy hatóság. Vegyék már kicsit komolyabban ezt az ügyet! Nem látszatdöntések, -lépések kellenek, hanem valódi eszközök és pénz a mentesítésre, amelyet egy kormánybiztos felügyel. Ön szerint hol a szolgáltató állam, ha a sajtóban is megjelentek alapján a parlagfű-mentesítésre szánt pénzből lesz papír a hivatalban, és csináltatnak beázások ellen tetőt a hivatal fölé? Ön szerint ez rendben van így? Mikor fogjuk látni, hogy kik a felelősek az ügyben, ezért a botrányos, felelőtlen pénzkezelésért? Vagy a visszaadott pénzzel el van-e intézve az ügy? Várom bizalommal válaszát.
Köszönöm szépen. Bizalommal várja a képviselő asszony a válaszát. Miniszter úr, önt illeti a lehetőség.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kedves Képviselő Asszony! Az igazság az, semmiféleképpen nem gondoltam arra, hogy Harangozó képviselő úr vagy ön, kedves képviselő asszony azzal kezdi, hogy a kormány soron kívüli intézkedését akár a Hortobágyi Nemzeti Park Kehi-jelentésével kapcsolatban, vagy a 642 millió forint visszatérítésével kapcsolatban megköszöni. Nem is jár érte köszönet, azonban a korrekt és fair eljáráshoz az is hozzátartozik, hogy szóba hozzák azt, hogy részben az ön határozott fellépésének köszönhetően, részben pedig az ön határozott fellépésének hatására, a kormányzati fogadóképességre tekintettel sikerült a 642 millió forintot, ha tetszik, önnel együtt a földművelésügyi tárcának visszaszerezni az NGM bugyraiból. Sikerült azt a kormányzati intézkedést kikényszeríteni, hogy három év távlatában, az egyébként a 2010 előtti gazdaságpolitikai lépések miatt elrendelt 2011-es zárolások miatt a pénz visszaadásra kerüljön. A 642 millió forintról a kormány döntött, mérlegelte az ön szempontjait, természetesen tárgyaltunk a civilekkel, hiszen nemcsak önt keresték, hanem jó néhány fideszes képviselőtársamat is. Meghallgatta a miniszterelnök úr kormányülésen a földművelésügyi minisztert is, és ezután a gazdasági minisztert utasította a 642 millió forint visszaadására. [[14.30]] Eddig terjedt az én kompetenciám, minden más, ami ezen túl van, a földművelésügyi miniszter felelőssége és feladata. Azt tartanám helyesnek, ha ugyanazok a szervezetek, amelyek ennek az 1 százaléknak a címzettjei voltak, visszakapnák ezt a pénzt, ugyanezt a 642 millió forintot ugyanezek a társadalmi és civil szervezetek tudnák felhasználni a következő időszakban.A jövőre nézve minden olyan törekvését támogatom képviselő asszonynak vagy a Földművelésügyi Minisztériumnak, vagy bármely képviselőtársamnak, amely a parlagfűvel szembeni föllépést erősíti, akár a kormányon belül, akár a társadalmon belül. Ebben szívesen vagyok partnere, és az ön fölhívásaira tekintettel nyomon követem a Földművelésügyi Minisztérium parlagfű elleni harcát. Arra kérem Nagy István államtitkár urat, hogy hívja meg önt egy kávéra, és beszéljék meg a jövő évi, parlagfű elleni küzdelmet.
Na lássuk, mit ér a bizalom! A képviselő asszony már egy kávémeghívásra jó. Most meglátjuk, hogy mit mond. Parancsoljon!
Mint ahogy elmondtam az előbb is, igen, kérdeztem jó párszor önöket, mind a Földművelésügyi Minisztériumot, és ahogy elmondtam, november végén vissza is került ez az összeg. Most az összeg másik felére is olyan számlák kerültek elő, amelyek azért megkérdőjelezhetők. Mert azért 92 500 forintért bőrtáskát venni parlagfű-mentesítéshez, mondjuk ki, megkérdőjelezhető. Ma fog megalakulni a parlagfű-kerekasztal, pont 3 órakor, amelyre mind a civilek, mind a minisztériumok képviselőit szeretettel várjuk, meg is hívtuk. Várunk mindenkit, akit ez érdekel. Ha a kormány komolyan kívánja venni, akkor meghallgatja a civilek szavát és a szakma szavát, és kormánybiztost nevez ki erre a kérdésre. Végre ennek a pénznek olyan helyre kell kerülnie, amely felügyelni is tudja, nem a civileknek, akiknek sem eszközük, sem hatósági jogosítványuk nincs. Vegyük komolyan kétmillió ember szenvedését a nyári időszakban! Köszönöm. [[Szórványos taps az MSZP soraiban.]]
Viszonválasz illeti miniszter urat.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Támogatom a parlagfű elleni küzdelmét, ezt kérem a minisztériumtól, hogy támogassa az ön küzdelmét, és a kormányon belül a jövő évi költségvetésben vagy a tartalék vonatkozásában a civilek igényeit is figyelembe fogjuk venni. Itt megragadnám az alkalmat, természetesen bőségesen van tennivalója a kormányzatnak ebben az ügyben, de érdemes volna azon elgondolkodni a kormány számonkérése mellett, hogy a társadalmi aktivitást hogyan lehetne a civilek közreműködésével és segítségével még intenzívebbé tenni. Először is felelőssége van annak, aki a föld tulajdonosa; ha állami földterület, azért, ha magántulajdonban lévő földterület, azért. Felelőssége van a területileg illetékes önkormányzatnak is, amelynek minden lépést meg kell tennie, főleg a közmunkaprogramokkal támogatott önkormányzatoknak a parlagfű-elhárításért. És természetesen felelőssége van a tárcának, hogy minél több ilyen kezdeményezést támogasson. Készen állunk az önnel való együttműködésre. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Szávay István képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Miért csak a választások előtti évben volt sürgős a Nemzeti Együttműködési Alap civil szervezeteknek szóló pályázatainak kiírása?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadja-e. [[Jelzésre:]] Elfogadja. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Folytassuk akkor a civilekkel meg az ő 1 százalékaikkal és a pályázati kiírásokkal, csak kicsit más szempontból. Ugye, 2010-ig működött a nemzeti civil alapprogram 2003-tól kezdve. Volt annak sok hibája nyilvánvalóan, viszont volt neki 7,8 milliárd forintja, amit civil szervezetek támogatására lehetett elosztani. Ezt a rendszert önök megszüntették. Ugye, kormányzati kétharmadot hoztak létre a korábban 90 százalékban meglévő civil kuratóriumok helyett, és ezt az összeget, ezt a 8 milliárd forintot pedig 3,2 milliárd forintra csökkentették. Miközben az elmúlt hónapokban vagy az elmúlt fél évben úgy általában a civilek ellen folytattak hadjáratot, civileket magukat úgy feltüntetve, mintha azok mind balliberális hazaárulók és a nemzet ellenségei lennének, elfeledkezve arról, hogy sok ezer, sok tízezer civil szervezet működik az élet számos területén.Ezeknek a civil szervezeteknek a forrásait a tavalyi évben, amikor közeledtek a választások… - a Nemzeti Együttműködési Alap hirtelen meg tudta magát emberelni, és október végén ki tudta írni a működési, illetve programpályázatokat. Karácsonykor volt ezek beadási határideje, méghozzá azért egyébként, államtitkár úr, hogy a választásokig minden civil szervezetnek a pénzt ki lehessen osztani. Ahhoz képest most ott vagyunk 2014-ben, hogy a pályázatokat nemhogy nem írták ki októberben, és nemhogy most van a beadási határideje, de a pályázatok kiírására sem került sor. Erre persze lehet azt mondani, hogy azért nem, mert tegnap fogadtuk el a költségvetést. Csak ha tegnap fogadtuk el a költségvetését, és azért nem lehetett kiírni ezeket a pályázatokat, akkor miért lehetett ezeket a pályázatokat kiírni az előző évben? Arról nem is beszélve, hogy a civil szervezetek amiatt is nagyon súlyos helyzetben vannak, mert több ezer civil szervezet alapító, újraalapító okiratán ücsörögnek a bíróságok több hónapja, és az 1 százalékos felajánlásaikhoz azok a szervezetek addig nem juthatnak hozzá. Tehát többszörösen nehéz helyzetbe kerülnek ezek a civil szervezetek a következő fél év folyamán. [[Az elnök csenget.]] Miért van ez a helyzet, és mit kívánnak tenni ennek orvoslására? Köszönöm. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Soha nehezebb helyzetet nem kívánok senkinek, se civileknek, se másoknak, mint hogy a jövő évben 60 százalékkal nagyobb forrásból kell hogy gazdálkodjanak, mint az idei esztendőben. Hiszen ön is nagyon jól tudja, hogy a tegnap elfogadott költségvetési törvény alapján az eddigi 3,3 milliárd forintról 5,4 milliárd forintra, tehát 2 milliárd 100 millió forinttal nő a Nemzeti Együttműködési Alap kerete. Tehát a civil szervezetek számára ennyivel nagyobb lehetőséget biztosít a jövő évi költségvetés, mint az idei. Azt mondhatjuk, hogy a civilek az egyik nyertesei a 2015. évi költségvetésnek. Hiszen jóval több programot tudnak megvalósítani, vagy jóval színesebb programot tudnak kínálni tagjaiknak és mindenki másnak.Azt, hogy a nemzeti civil alapprogram korábbi rendszere megújításra szorult, szerintem képviselő úr is többször elmondta, akár a parlamenten kívül, akár a parlamenten belül is. Abban szerintem nem volt senki között vita különösebben, hogy azon a rendszeren változtatni kellett. Szintén nem volt jó az a rendszer, az a korábbi időszak, amikor még akár a Zuschlag János nevéhez köthető szervezeteken keresztül vittek ki közpénzeket úgy, hogy azokkal igazából nem számoltak el. És az sem helyes, hogy egyes, akár politikai csoportok, akár nyomásgyakorló csoportok civilnek mutatják magukat, de valójában álcivilek, és egyfajta fedőtevékenységként folytatnának csak civil tevékenységet, valójában politikai vagy gazdasági szándékuk van, amit eltitkolnak. Jobb, ha mindenki tiszta szándékkal, felemelt sisakrostéllyal áll oda.De azt hiszem, ezek a törvénymódosítások azért kellettek, hogy a civil szervezeteknek szánt támogatásokat valójában a civilek kaphassák meg. Azt hiszem, ebben a tekintetben február 15-ig, a törvény szerinti határidőben, tehát teljes mértékben szabályosan az Országgyűlés által elfogadott törvényben rögzített határidők szerint ki fogják írni a pályázati felhívásokat. Sőt, a jelenlegi terveink szerint messze a törvényi határidő előtt már meg fognak ezek jelenni, csak 60 százalékkal több pénzért, mint az előző időszakban. Köszönöm szépen.
Képviselő Úr!
Lehet, hogy a 2015-ös évnek nyertesei a civilek, de a kormányváltásnak vesztesei, államtitkár úr. Akkor elmondom még egyszer, hogy az önök által most gálánsan megemelt 5,4 milliárd forint még mindig messze elmarad a 2010-es 7,8 milliárdtól. Egyébként pedig minden kérdésemre válaszolt, csak a lényegre nem, leginkább arra, hogy miért nem lettek a pályázatok kiírva. De akkor én válaszolok önnek, államtitkár úr, ezt nagyjából széltében beszélik most már civil berkekben mindenhol.Azért nem lettek a pályázatok kiírva, mert önök be akarták volna hozni, illetve az illetékesek el szerették volna törölni azt a szabályt, ami kimondja azt, hogy azok a civil szervezetek, amelyek három egymást követő évben jutnak forráshoz, a negyedik évben nem indulhatnak. Na most, ennek a szabálynak eddig nem volt értelme, tekintve, hogy három éve működik a NEA. Jövőre lenne értelme, csak ezáltal nem lehetne kifizetni a választásokon segédkező és a választásokban részt vett fideszes haver cégeket, hiszen ez a korlátozás rájuk vonatkozna. Ezt a módosítást azonban az Országgyűlés elé még nem sikerült behozni, ezért csúszik az egész pályázati kiírás, államtitkár úr. Ennek sajnos ilyen egyszerű oka van gyakorlatilag mindenki szerint, aki ebben a kérdésben érintett. Köszönöm. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Államtitkár úrnak van egy perce. Tessék!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A képviselő úr felszólalásának minden iránya téves, és minden állítása nem megalapozott. Egyrészről valóban van egy vita azzal kapcsolatban, hogy ez a hároméves szabály, miszerint, ha valaki több éven keresztül állami támogatást kap, akkor mutatván, hogy civil szervezetként nyilván nem csak állami forrásból él, egy év szünet után kaphatna újra támogatásokat. Ez annak az alapját jelenti, hogy korábban a civil szervezetek mennyire voltak nevezhetők NGO-nak, tehát nem kormányzati szervezetnek akkor, amikor csak kormányzati támogatásból éltek, és működésük 90-100 százalékát kormányzati forrásból tették oda. Nyilván nem lehetnek teljes mértékben akkor nem kormányzati szervek, ha csak kormányzati támogatásból élnek.Sokan kérték civil szervezetek ezt, nem fideszes barátok, ahogy ön fogalmazott, hogy úgy mondjam, eléggé kibővítette a Fidesz-barátok táborát, mert olyan szervezetek kérték és követelték, amelyeknek semmi köze nincs a politikához, viszont az állami támogatásokra szükségük van. Nyilván a jogszabályi hierarchiában is téved képviselő úr, hiszen ez rendeleti módosítással is megoldható. Illetőleg azért lesznek mások a konstrukciók, hiszen 60 százalékkal több pénzt kell újfajta konstrukciókban kiosztani, és ez meg is fog történni természetesen. Köszönöm szépen. [[14.40]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések tárgyalását befejezettnek nyilvánítom. Ezt követően a kérdések következnek. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Tényleg alkotmányellenes az új Mt. szabadságkiadásra vonatkozó része?” címmel. A képviselő urat illeti a szó, tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Alkotmányellenesnek mondható az éves rendes szabadság számításának módja a mai hatályos Mt. szerint, legalábbis az ombudsmani jelentés alapján ez fogalmazódik meg. Az Ab - az Alkotmánybíróság - előtt van ismereteim szerint, de még nem vizsgálta, valószínű, hogy majd hasonlóképpen erre a következtetésre fog jutni ő is.Amiért ez a jelentés és az ombudsman alkotmányellenesnek mondja az éves rendes szabadság számításának módját, annak a hátterében a 115. § (2) bekezdésének e) pontja áll, ami gyakorlatilag arról szól, hogy a 30 napot meghaladó keresőképtelenség a szabadságszámításnak nem képezi az alapját. Magyarul: előállhat, előfordulhat egy olyan helyzet is, ahol is az éves rendes szabadság minimumát, azt a 20 napot sem éri el valaki, mert 60 napot, mondjuk, keresőképtelen állapotban tölt, és ez alapján a 31. naptól számítottan már nem szabadságképző időszaknak számít mindez. Ha és amennyiben így van ez a történet, akkor, mint mondtam, alkotmánysértő a dolog, és ezt természetszerűleg korrigálni kell, de leginkább arra kellene figyelni, hogy ilyen helyzet életre se hívódhassék, tehát ilyen törvény ne születhessen. A régi Mt. az uniós gyakorlatnak megfelelt, az új Mt. meg az ilyen típusú aggályoknak ad terepet, de erre most nincs időnk, hogy részletesebben belemenjek. Igazából három egyszerű kérdést szeretnék ezzel kapcsolatban megfogalmazni: Mire számíthatnak a munkáltatók és a munkavállalók az alkotmánysértő tevékenységhez és törvényhez illesztetten? És ha bebizonyosodik, hogy ez tényleg alkotmánysértő, akkor ki fog ezért helytállni? Ki viseli ennek a következményeit? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A végén pedig azt szeretném tudakolni, hogy mi lesz a munkáltatói jogokat tiszteletben tartó új törvények életre hívásával? Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm, képviselő úr. Czomba Sándor államtitkár úr válaszol, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ha már az Mt. új, szabadsággal kapcsolatos témáját említette, akkor egy gondolat erejéig engedje meg, hogy fölhívjam a figyelmet, hogy általánosságban az alap- és pótszabadságok tekintetében az új munka törvénykönyve minimális eltéréssel vagy nagyon sok helyen semmilyen eltéréssel vette át a szabályzatot. [[Gúr Nándor: Csak a közfoglalkoztatottaknak nincs pótszabadság.]] Sőt, az új Mt. a gyerek születésekor az apa számára 5 nap, ikergyerekek esetén 7 nap pótszabadságot biztosít. Ezt hiába kereste volna a régiben, nem találja. A gyerekvállalást és a családok védelmét szolgálja az az új előírás, miszerint a gyerekük után járó pótszabadság mindkét szülőt megilleti, illetve rugalmasabb szabadságkiadást tesz lehetővé, de konkrétan a kérdésére válaszolva azt szeretném önnek jelezni, hogy valóban akkor, amikor az Mt.-t tárgyaltuk, akkor a munkáltatói részről az az aggály fogalmazódott meg - nem akarom az itt ülőket azzal terhelni, hogy miről van szó -, a lényeg az, hogy abban az esetben, ha valaki 30 napnál kevesebbet keresőképtelenség miatt, mondjuk, táppénzen van, abban az esetben beszámít a 20 nap alapszabadságba, tehát gyakorlatilag olyan szabadság szempontjából, mintha kvázi munkaviszonyban lenne; a 31. nap vagy a 40. nap után már. És azt mondták erre a munkáltatók, hogy azért javasolják, hogy ez így legyen, hiszen tulajdonképpen, ha valaki minél többet van a munkától távol, keresőképtelen… - a szabadság értelmezése arról szól, hogy pihenőidőt biztosít a munkában eltöltött idő után. Tehát az a logika is érthető valamilyen szinten. Ennek ellenére jó hírt szeretnék a képviselő úrnak mondani. Azt tudom mondani, nézze meg a T/2141. számú törvényjavaslatot, amely Magyarország ’15. évi központi költségvetéséről szól. Ebben ez a passzus változik, tehát tulajdonképpen nem lesz szükség semmilyen vizsgálatra. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Gúr Nándor: Most már csak a közfoglalkoztatottak pótszabadságát kell helyreállítani! Taps a kormánypártok padsoraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Miért nem szab gátat a kormány az agráriumban gőzerővel zajló külföldi tulajdonú, de hazainak csúfolt cégbirodalmak terjeszkedésének egyaránt?” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy megköszönjem, hogy egyáltalán elhangozhat a kérdés, ugyanis ugyanebben a témában benyújtott írásbeli kérdésemet visszautasították, így megpróbálkozom most akkor szóban, hátha hajlandóak rá válaszolni. Mint ismeretes, a cseh Andrej Babiš multimilliárdoshoz köthető Agrofert-csoport két éve vásárolta fel az addig agrárintegrátorként működő bábolnai IKR Kereskedelmi Zrt. inputanyag-üzletágait. Majd tavaly szintén ez az érdekeltség tovább terjeszkedett Magyarországon, és megszerezte a New Holland gépmárka magyarországi forgalmazásának jogosítványait, amit eddig az IKR Zrt. birtokolt. De itt sem állt meg az Agrofert, folyamatosan terjeszkedik, és például az étolajgyártással foglalkozó kiskunfélegyházi NT Kft.-t vásárolta fel. A Gazdasági Versenyhivatal döntése értelmében a felvásárolt tulajdonok nem járnak káros hatással az országra és egyáltalán az érintettekre, hiszen azzal indokolta ezt a GVH, hogy az Agrofert-csoportot és a teljes területi központokat is ideértve részesedései a mezőgazdasági gépek mellett az egyes mezőgazdasági inputanyagok magyarországi forgalmával nem érik el azt a bizonyos bűvös 30 százalékot, amit mindig elvárnának ilyen esetekben úgy, hogy közbelépjenek. A kérdésem csupán annyi, hogy a kormány egyébként a szavaival ellentétben miért nem lép ilyen esetekben, miért nem teszi lehetővé azt, hogy a lehető legnagyobb mértékben, a legnagyobb arányban hazai kézben maradjanak az ilyen vállalkozások, hiszen miniszterelnök úr is rendszeresen úgy nyilatkozik, hogy a mezőgazdaságot hazánk húzóágazatának képzeli, közben pedig ilyen nyugati és egyéb érdekeltségű birodalmaknak játsszák át folyamatosan ezeket a cégeket. Arról nem is beszélve, hogy az önök kormány közeli barátai micsoda lehetőséget kaptak szintén ezeken a területeken. Kérdezem ezért az államtitkár urat, hogy mikor kívánnak gátat szabni a külföldi terjeszkedésnek az agráriumban. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Nagy István államtitkár urat illeti a szó, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársam! Csak megerősíteni tudom azt, amit állít, hogy az ipar és a mezőgazdaság fogja hazánkat felemelni, és szükséges ahhoz a mezőgazdaság teljesítménye, hogy az a gazdasági növekedés, ami Magyarországon beáll, továbbra is fenntartható legyen. Mindaz, amit a mezőgazdaság a foglalkoztatásban elér, hozzájárul ahhoz, hogy a vidéki életszínvonal emelkedni tudjon. Az élelmiszeripar jól ismert anomáliákkal terhelt privatizációja nem a közelmúltban zajlott le, a megörökölt tulajdoni szerkezetet pedig nem túl elegáns a jelenlegi kormányon számon kérni. Tény viszont, hogy számos külföldi befektetés hozott Magyarországra tőkést, szaktudást és teremtett munkahelyet. Felhívnám a képviselő úr figyelmét arra, hogy Magyarország az Európai Unió tagja, és emellett piacgazdaság. Így korlátozottak a kormány beavatkozási lehetőségei a legálisan működő cégek tőkebefektetéseinél. Mint azt valószínűleg ön is nagyon jól tudja, a tőke akadálytalan áramlása a négy szabadság egyike, amelyre az Unió épül. A kérdésében említett tranzakciót nem is kellett bejelenteni a kormánynak, hiszen magánvállalkozás adott el cégeket magánvállalkozásnak. Az IKR esetében megjegyzendő, hogy egy csőd közeli vállalkozást mentett meg a befektető, ezáltal több ezer munkahelyet mentett meg.A kormány célja természetesen a magyar kis- és közepes vállalkozások fejlesztése, helyzetbe hozása, és a támogatási rendszert is ennek megfelelően alakította át. Határozottan visszautasítom ugyanakkor azt az állítását, hogy ennek a folyamatnak a kedvezményezettjei bármiféle kormány közeli cégbirodalmak lennének.Végül szeretném felhívni a képviselő úr figyelmét arra, hogy a Gazdasági Versenyhivatal autonóm, a kormánytól független, az Országgyűlésnek alárendelt államigazgatási szerv. Feladatai ellátása során nem utasítható, azt befolyástól mentesen látja el. A kormány az Agrofert cégcsoport jogsértő tevékenységére nézve semmilyen információval nem rendelkezik [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és az említettek okán a cégcsoport vizsgálatára utasítást sem adhat. Ugyanakkor, képviselőtársam, ha önnek van ilyen információja, forduljon panasszal a hivatalhoz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Koncepció nélküli pénzbehajtás?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ötletkormányzásuk egyik legújabb intézkedésével kapcsolatban kérdezem önt - az útdíj kiterjesztéséről van szó, amelynek keretében önök fizetőssé tennék az M0-ás egyes szakaszait, ráadásul a nagyvárosok körüli elkerülő utakat is. [[14.50]] Azzal nyilván tisztában van, hogy ezzel önök durván büntetik Budapest lakosságát, az agglomerációt is és azokat a nagyvárosokat is, amelyek körül az elkerülő utat önök fizetőssé kívánják tenni. Az ott élő emberek életminősége romlani fog, az ingatlanok értéke csökkenni fog, a balesetveszély növekedni fog, a környezeti szennyezés is emelkedni fog. Összességében azt látjuk, hogy egy nagyon meggondolatlan intézkedésről van szó; az egyedüli felelős választás az, hogy ebből visszavonulót fújnak, és abbahagyják az ötletkormányzást. Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném, ha tudná, hogy rosszul fog járni Kecskemét, Székesfehérvár, Győr és a teljes agglomeráció, de ez fog várni Budapestre és a főváros környéki településekre is. Talán tudja, hogy én Budakeszin élek, arról viszont nem biztos, hogy van fogalma, hogy milyen nehéz már most bejutni Budakesziről a fővárosba. Mégis hogy képzelik, hogy olyan intézkedéseket helyeznek kilátásba, amelyekkel a zsúfoltságot még növelnék? Ugyanez érvényes Budaörsre, de Budakalászra és számos további településre is. Hozzáteszem, önök azt is mondták, hogy ezzel kívánnak minket vonatra szoktatni. Na most, ez Budakesziről nehéz lenne, merthogy nem jár vonat; alternatíva nincs más, csak egy út, ami behoz minket a fővárosba meg vissza, és az is nagyon túlterhelt. De önök a vasúti menetrendet se kímélnék, járatokat szüntetnének meg, menetrendet ritkítanának. Tisztelt Államtitkár Úr! Mégis hogy jutott eszükbe ez az ötlet? Kérdezem önt, hogy vannak-e egyáltalán hatásvizsgálataik, olyan tanulmányok, amelyek azt mutatják, hogy önök számoltak a következményekkel. Elvárjuk önöktől, hogy mutassák be ezeket a számításokat, és visszakozzanak ettől az elfogadhatatlan ötlettől, és én arra is kérem önt, hogy végre fejezzék be az ötletkormányzást. Magyarországnak ezzel nagyon rosszat tesznek.
Nagyon szépen köszönöm. Tasó László államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselő Asszony! Nagyon szépen köszönöm a kérdését, mert így lehetőségem van arra, hogy a Ház falai között is néhány dolgot a helyére tegyek, és arról tájékoztassam, hogy a kormány elsődleges szándéka az volt, hogy a Magyarországon közlekedőknek, főleg a magyar közlekedőknek segítséget nyújtson. A megyei matrica bevezetésével, ezzel az új intézménnyel, új lehetőséggel arra nyílik mindenkinek egy óriási lehetősége, hogy rendszeres használójaként a gyorsforgalmi hálózatnak ne vásárolja meg egész évre a matricát, hanem csak azokra a szakaszokra, azokra a megyékre vásároljon, amelyeket használ. Ezzel azt érheti el, hogy lényegesen csökken a költsége, ami az utazáshoz kapcsolódik, és gondolja meg, hogy például az, akinek korábban 42 980 forintot kellett fizetnie, most három vagy négy matricával ezt megteheti. Nagyjából a felére fog csökkenni nagyon sok utazónak, közlekedőnek a költsége. Ami fontos, hogy a díjmentessé tett szakaszok használata, amelyek nem voltak korábban díjmentesek, pedig azt szolgálják, mivel Magyarországon a gyorsforgalmi szakaszok mindegyike közpénzből valósult meg, közösségi forrásokból vagy saját forrásainkból, azt gondoljuk, azonos közlekedési körülmények esetén mindenki számára azonos kell hogy legyen. Tehát szeretnénk, ha nem a lakóhely döntené el, hogy kinek milyen utazási költségei vannak. Nyugodtan mondhatom önnek, hogy nincsenek olyan vizsgálatok, amelyek azt támasztanák alá, hogy ezzel például valaki bujkálna majd, vagy más rendű utat választana, és ne a gyorsforgalmi utakat választaná. A gyorsforgalmi utak esetében hadd mondjam el, hogy több esetben nagyon is ráfér a nagyobb forgalom, hiszen megépítjük drága pénzen, és elég komoly a fenntartási költsége is egy ilyen gyorsforgalmi szakasznak, és kevesen mozognak rajta, kevesen használják. Azért tették ezt egyébként, mert nagyon drága volt akár az éves matrica is, és emiatt, ha csökkentjük, biztos vagyok benne, hogy többen oda fognak menni, és biztonságosan fogják inkább választani a gyorsforgalmi pályákat. Sem Budakalászon, sem Budakeszin nem kell attól félni, hogy változni fognak a forgalmi körülmények. Higgye el nekem, hogy 5000 forint, 400 forint/hónap - 20 forint/nap - senkit sem fog másra kényszeríteni. Köszönöm a figyelmét. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tessely Zoltán, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Urizálás-e a vidéki Magyarország legszebb épületeinek, évtizedek óta pusztuló nemzeti értékeinknek az oly réges-régen várt megmentése?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót és a megtisztelő lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Kulturális örökségünk épített értékeinek, így műemlék épületeinknek rendkívül fontos szerepük van a vidéki Magyarország életében is. Épített környezetünk ezen szépséges épületei belső emberi értékek hordozói, így erősítik kötődésünket a nemzethez és a helyi közösségekhez. A helyben élőkre gyakorolt lelki és tudati áldásokon túl azonban e patinás épületek vonzzák a belföldi és a külföldi turistákat és a gazdasági szektor szereplőit is, így jelentős szerepet játszanak a gazdaság élénkítésén keresztül a munkahelyteremtés területén is. Ezért is öröm nekünk, vidéki embereknek, hogy Magyarország kormánya - a nemzet sok-sok évtizedes adósságát orvosolandó - meghirdette a nemzeti kastélyprogramot. [[Az elnöki széket Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A programban szereplő kastélyok vagyoni helyzetük, állapotuk, földrajzi elhelyezkedésük, funkciójukba helyezésük tekintetében igen sokfélék. A működésük gazdaságossá tételével kapcsolatos kérdések nagy körültekintést, alapos munkát, nagyfokú helyismeretet igényelnek. A kérdésem az: milyen lépéseket tesz a kormányzat arra vonatkozóan, hogy a várhatóan európai uniós, illetve költségvetési forrásból finanszírozni kívánt program valóban fenntartható eredményeket, fenntartható épületeket, fenntartható intézményeket hozzon létre? Kérem a tisztelt államtitkár urat, hogy válaszában szíveskedjék bemutatni a nemzeti kastélyprogramban szereplő csákvári kastéllyal kapcsolatos elképzeléseket, valamint a bicskei kastély kertjében jelenleg pályázati forrásból folyó kastélypark-rekonstrukció befejezésével összefüggő kormányzati terveket és azok kapcsolatát a nemzeti kastélyprogramhoz. Köszönöm az államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most megadom a szót L. Simon László államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Köszönöm szépen a Miniszterelnökségnek föltett kérdését. Ha a címben szereplő kérdésre - hogy urizálás-e a vidéki Magyarország legszebb épületeinek, évtizedek óta pusztuló nemzeti értékeinknek az oly réges-régen várt megmentése - válaszolok, akkor nagyon rövid választ tudok adni: nem, tisztelt képviselő úr, nem az.Ahogyan ön aztán később a kérdésében elmondott gondolataiban is kifejtette, valójában egy rendkívül fontos hiánypótló munkáról van szó, amely a vidéki Magyarország gazdasági és kulturális felemelkedésének is záloga: munkahelyeket teremt, megbízásokat ad restaurátoroknak, építőipari cégeknek, kiváló mérnököknek.Tisztelt Képviselőtársam! Nagyon fontos, hogy a nemzeti kastélyprogram keretében olyan módon találjuk meg a hasznos funkciót az intézményeink számára, ami egyébként a tartós fenntartást szolgálja. Egyedi elképzelésünk van minden egyes olyan kastély esetében, amely ebbe a programba bekerült. Jelenleg a Forster Központban húsz kutató dolgozik a feladat tudományos megalapozásán. 2015. március végéig el is készülünk azzal a részletes koncepcióval, amely a kormány által elfogadott terv kibontását tartalmazza. Ön, képviselő úr, azt kell mondanom, kivételesen szerencsés, hiszen az ön választókörzete négy fontos műemlékkel is szerepel a nemzeti kastélyprogramban: a lovasberényi Cziráky-kastély, a váli Ürményi-kastély és emellett az a két kastély, amelynek a sorsára is rákérdezett. A csákvári Esterházy-kastély valóban kiemelkedő értékű épület, az egyik legnagyobb magyar kastély, amelynek megfelelő hasznosítása óriási feladat. Jelenleg kórház működik benne. A kórházi funkció kiváltása, amennyiben a kórház részéről ez célként megfogalmazódik, megoldható lesz, meg fogjuk találni annak pótlásához az érintettek megelégedésére szolgáló legjobb megoldást úgy, hogy egyébként nemhogy munkahelyek szűnnének meg, hanem újabb munkahelyek fognak keletkezni. A bicskei Batthyány-kastély kertjében pedig a jelenleg folyó európai uniós felújítást fogjuk befejezni, és utána az épület felújítása is folytatódni fog. Köszönöm szépen, képviselő úr, a kérdését és a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Mikor segít végre a kormány a Lőrinciben és térségében élőknek az azbesztszennyezés mielőbbi megoldása érdekében?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Balog Zoltán miniszter úr, az emberi erőforrások minisztere nevében Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Képviselő úr, öné a szó.
Tisztelettel köszöntöm én is önöket. Tisztelt Ház! Államtitkár úr! Távol álljon tőlem, hogy ebből az ügyből politikai tőkét kovácsoljak, én elsősorban a segítségére szeretnék lenni a kormányzatnak, annál is inkább, mert egyszer kaptam egy pozitív ígérvényt ebben az ügyben, csak sajnálatos módon azért fordulok újra a tisztelt Házhoz, mert kaptam egy pozitív választ, csak úgy látom, hogy hetek, hónapok teltek el, és nem történik ebben az ügyben semmi.Látjuk, évek óta aggodalommal tölt el mindenkit a Selypi-medencében az a környezeti katasztrófa, amelyről szó van. A régi cukorgyár, illetve később a cementgyár és az eternitgyár helyén áldatlan állapotok vannak. [[15.00]] Egy felmérés kapcsán világossá vált, hogy akár harmincéves lappangási idővel is fertőzhet az úgynevezett kék azbeszt embereket. Nem olyan régiben egy felmérés kapcsán napvilágot látott az a tanulmány, amely szerint 60-80 tonna azbeszt található azon a telephelyen, amelyet nem szakszerűen rekultiváltak, és ahogy említettem, akár harminc év is lehet a lappangási ideje az azbesztózis betegségnek.Szeretném felhívni államtitkár úr figyelmét is arra, hogy a közelmúltban látott napvilágot az egyik szomszédos település orvosának a nyilatkozata arról, hogy míg a társadalom egészében, mondjuk, egymillió emberre két ilyen jellegű beteg jut, csak Zagyvaszántón hét ilyen betegséggel fertőzött embert regisztrált a háziorvos. Tudom, hogy folyik egy bírósági eljárás, csak azt szeretném hozzátenni, hogy a bírósági eljárás nem jelent semmire megoldást, mert a probléma most van, a problémát most kell megoldani, és a problémát egyedül a kormány tudja megoldani, és engem aggasztott az két héttel ezelőtt, hogy éppen Sneider képviselő úr indítványa kapcsán a fideszes többség leszavazta a módosító indítványt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérdezem éppen ezért, államtitkár úr, mit kívánnak tenni, mikor és milyen források állnak a probléma megoldásának rendelkezésére. Köszönöm szépen.
Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A Heves megyei Zagyvaszántó és Lőrinci települések háziorvosi körzeteiből, ahogy arra utalt már képviselő úr is, 2013 októberében bejelentés érkezett az illetékes egészségügyi hatóság felé mellhártya-daganatos megbetegedések halmozódásával kapcsolatban.A Heves Megyei Kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szerve vizsgálatot indított, és megállapította, hogy az esetek hátterében közös kockázati tényező állhat fenn, amely a megszűnt, azbesztfeldolgozással foglalkozó üzem tevékenységéhez köthető.Az Országos Tisztifőorvosi Hivatal, az Országos Környezet-egészségügyi Intézet, az Országos Kémiai Biztonsági Intézet, valamint a Heves, illetve Nógrád Megyei Kormányhivatal népegészségügyi szakigazgatási szervének bevonásával egy munkacsoportot hoztak létre a helyzet átfogó kivizsgálására és a szükséges intézkedések feltérképezésére. A Zagyvaszántóval határos Lőrincihez tartozó Selyp településrészen 2004-ig működött az az üzem, amire a képviselő úr is utalt, ahol többek között azbeszttartalmú termékek gyártásával is foglalkoztak. Az üzem épületeinek bontásakor keletkezhetett az azbeszthulladék, az azbesztrostok belélegzése pedig nyilvánvalóan nagyon súlyos egészségkárosodást okozhat. Az üzem tulajdonosa az azbeszthulladék elszállításáról nem gondoskodott, a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség által hozott határozatokban foglaltakat pedig nem teljesítette, nem ártalmatlanította a környezetet. Az azbeszthulladék kiporzásának elkerülése érdekében a felügyelőség a területen locsolási tevékenységet végez - ez nyilván csak egy átmeneti tevékenység -, ezáltal megakadályozva, hogy a levegőbe azbeszt kerülhessen. Ugyanakkor fontos, hogy a területen a hátrahagyott környezeti károk felszámolása mihamarabb megtörténjen, a leghatékonyabb műszaki beavatkozás végrehajtására kerüljön sor. Ennek érdekében a felügyelőség megvizsgálta, hogy milyen megoldási módok lehetségesek a veszélyes hulladék felszámolására. Az elvégzett egészségügyi és környezetvédelmi vizsgálatok eredményei alapján a kormány elkötelezett annak érdekében, hogy a környéken élő lakosság egészségének védelmére gyors megoldást találjon. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kétfajta alternatívából választhat a kormány, és mihamarabb igyekszik ezeknek a fedezetét is a peres eljárások további vitele mellett biztosítani, az ott lévők egészségének védelme érdekében. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Farkas Gergely, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „A Jobbikhoz hasonlóan a kormány is fontosnak tartja, hogy minél több településen legyen ifjúsági önkormányzat?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország a fiatalok érdekeinek érvényesítésében igen nagy elmaradásban van. A döntéseknek ez a korosztály rendre inkább elszenvedője, nem pedig alakítója. Ennek következtében az ifjúság eltávolodott a politikától és a közélettől mind országos, mind helyi szinten.Komoly aggodalomra ad okot továbbá, hogy a fiatalok egyre gyakrabban döntenek a településük, sőt akár az ország elhagyása mellett, ami nemcsak egyéni probléma, hanem a nemzet szempontjából is ijesztő jövőt vetít előre. A Jobbik a parlamentben is folyamatosan felveti a fiatalok problémáit és tartja nyomás alatt a kormányt, hogy foglalkozzanak ezekkel. Most is egy ilyen ügyben szólalok fel, konkrétan, hogy milyen lehetőségek lennének a fiatalok lakóhelyén arra, hogy számukra vonzó, velük jobban foglalkozó településeket teremtsünk. Ehhez szükség lenne olyan szervezeti keretekre, amelyek ezeket a problémákat az érintettek bevonásával kezelni tudják. Ezért a Jobbik szerint szükséges minél több településen ifjúsági önkormányzat létrehozása. Az intézmény nem új Magyarországon, az ország több településén működik jól ma is. Számos eredményt tudhatnak maguk mögött, képesek voltak a politikát közelebb hozni a fiatalokhoz, megismerni az ifjúság helyi problémáit, és tartalmas programokat szervezni.Álláspontunk szerint tehát nagyon fontos, hogy az ország minél több településén alakuljon ifjúsági önkormányzat. Éppen ezért országosan a több száz jobbikos önkormányzati képviselő a következő időszakban javaslatot terjeszt elő helyi szinten ennek érdekében. Ezek elfogadása esetén a közeljövőben több száz településen és kerületben kezdődhet meg az ifjúsági önkormányzatok megszervezése. Ha ez sikerül, akkor akár több ifjúsági és gyermekprogram kerülhet megrendezésre, sikerülhet elősegíteni a fiatalok kapcsolattartását és együttműködését, a településen élő fiatalok érdekképviseletét, valamint mód nyílik a helyi problémák felvetésére, azok megoldására és az önkormányzat felé való továbbítására. Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdésem az, hogy mi a kormány álláspontja az ifjúsági önkormányzatok megalakításáról. Kérem, egyértelműen nyilvánítsák ki véleményüket arról, hogy támogatni kívánják-e az ifjúsági önkormányzatok megalakítását. Várom egyértelmű és érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Talán szép is ez, hogy számunkra talán ennek az évnek az utolsó felszólalása, azt hiszem, egy konszenzus mellett zajlódhat, hiszen a képviselő úr kérdésére koncentrálunk, és nem az első harminc másodpercére, amivel nyilván nehezebb egyetérteni.Ha itt a kérdésre koncentrálunk, természetesen egyértelműen szeretné a kormányzat, ha minél több ilyen lenne, nem csak szeretné, támogatja is az ifjúsági önkormányzatok megalakulását, minél több településen. Nagyon sok módot és lehetőséget kívánunk kínálni a fiataloknak arra, hogy bekapcsolódjanak minél jobban a közéletbe, ezeket a közéleti döntéseket jobban átérezzék, lássák, hogy mennyire összetett, nem fekete-fehér egy-egy közéleti döntés, nyilván ennek a politikai vetületével is adott esetben számoljanak. Éppen ezért nagyon fontos, hogy minél több önkormányzat mellett iskolai önkormányzat legyen, de ugyanígy buzdítjuk és támogatjuk, hogy diákönkormányzatok jöjjenek létre, minél inkább átlátható és a hallgatói érdeket szolgáló hallgatói önkormányzatok működjenek Magyarországon. S többféle forrásból, nemcsak a már korábbiakban említett Nemzeti Együttműködés Alapból, hanem a Gyermek- és Ifjúsági Alapprogramból, a GYIA-tanács támogatásával is nagyon sokan ilyesfajta demokráciatanulási, közéleti programokra igenis kaphatnak támogatásokat, ösztönzéseket vagy szakmai hátteret, pontosan azért, hogy a közéletet, a politikát, a döntéshozatalt minél inkább megismerjék. Nyilván ennek fontos része az is, hogy erre internetes honlapok is létrejöttek állami támogatásból, nagy Facebook-közösségek is vannak, amelyek mind az aktív állampolgárságra ösztönöznek, és a Youth In Action programban pedig rengeteg fiatal közösséget is sikerült ez ügyben támogatnunk. Tehát úgy gondolom, hogy mind állami intézmények, háttérintézmények, illetve más civil szervezetek is az ilyesfajta programok ösztönzésére támogatást kapnak. Abban pedig szerintem mind a Jobbikban, mind a Fidesz-KDNP-ben, mind az összes többi parlamenti pártban egyetértés van, hogy minél több ifjúsági önkormányzat jöjjön létre. Ebben minden pártnak, nemcsak a Jobbiknak a képviselői számíthatnak, hanem minden más pártnak a képviselői is számíthatnak ránk. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] S mivel ez az utolsó alkalom, ezért engedjék meg, hogy mindenkinek áldott karácsonyt és boldogúj évet kívánjak jövőre. Köszönöm szépen.
Tisztelt Képviselőtársaim! A mai nap utolsó kérdéseként Ander Balázs, a Jobbik képviselője, kérdezi a nemzeti fejlesztési minisztert: „Miért vertek egy újabb szeget a Dél-Dunántúl déli perifériájának koporsójába?” címmel. Ander Balázs képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Hadd kezdjem egy dél-somogyi polgármester hozzám eljuttatott levelének néhány keserű sorával. „Nem szeretnék elköltözni ebből a térségből - írja -, de a gyerekeimnek, unokáimnak sokkal inkább ezt javasolnám, mert perspektíva nincs. Néha már azon gondolkodom, hogy érdemes-e bármit tenni, fát ültetni, kertet gondozni, szépíteni a saját portát. Mára belefáradtam az eredmény nélküli küzdelmekbe, az értelmetlenül felállított falakba ütközés egy idő után megtanít arra, hogy minden hiábavaló.”Hogy mire föl a szívbemarkoló mondatok? A történelem viharai és a térséget ignoráló kormányok által halmozottan hátrányos helyzetűvé nyomorított dél-somogyi, valamint nyugat-baranyai vidék lakói ismét becsapva érzik magukat. A tavalyi kémesi kormányülés ígéretei reménysugarat jelentettek az itt élők számára, és ezt október 27-én Fónagy János, a fejlesztési tárca parlamenti államtitkára egy kérdésemre válaszul még meg is erősítette, mondván, a kormány támogatja a térség infrastrukturális felzárkózását, folyamatban van az M60-as Pécs és Barcs közötti szakaszának előkészítése, ami 2018-ig be is fejeződik.A legfrissebb, Magyar Közlönyben megjelent kormányrendelet szerint azonban visszavonták az autópálya-építési terveket. [[15.10]] Kérem, ismertessék, hogy 2018-ig akkor mégis mire számíthatnak az itt élők! Miben reménykedve biztassa itt maradásra a gyermekeit, unokáit a nyugdíjas generáció? Mi az, ami értékteremtő, valódi munkahelyeket létrehozó beruházásokat hozna ide? Vagy a harctéri sebészet logikáját követve eldöntötték, hogy kár már ide forrást pazarolni, és nyelje csak el az Ormánság Dél-Somogyot is? Az itt élők nem stadionokat kérnek, hanem dolgozni szeretnének, ez viszont vállalkozásokat vonzó infrastrukturális fejlesztések nélkül nem fog menni. Áldott karácsonyt kívánva várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Megadom a szót Tasó László államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdését. Azzal kezdeném, hogy annak a vidéknek a becsületes, szorgalmas emberei nem olyan könnyen adják fel, de nem is kell nekik ilyenben gondolkodni, hiszen a magyar kormány világossá tette már augusztusban, hogy melyek a közlekedésfejlesztés irányai. Abban azt is egyértelművé tette, hogy az országhatárokig az autópályákat kiépíti, a megyeszékhelyeket a gyorsforgalmi kapcsolatba beköti, így nyugodtan mondhatom, hogy az, amit korábban vállalt, teljesülni fog. Sok listát láttak már ma Magyarországon, de higgye el nekem, hogy a szándék továbbra is töretlen! Fónagy János egyébként, amikor beidézte az ott elmondott kijelentését, azt mondta, hogy az előkészítés befejezése fog 2018-ig elkészülni. Én megkérdeztem tőle, hogy hogyan értelmezzük, és még akkor is világosan érvelt az előkészítés mellett. Higgye el nekem, nincsen más szándékunk, mintsem az, hogy megépítsük valamennyi autópályánkat az országhatárig! És ami fontos: az M60-as útról tudni kell, hogy nem része az európai közlekedési főhálózatnak, a transzeurópai hálózatnak, ettől függetlenül meg kívánja a kormány valósítani, hazai forrásból, hazai költségvetésből lesz rá lehetőségünk. Itt uniós forrást csak úgy tudnánk igénybe venni, hogy mivel az úgynevezett európai gazdaságélénkítő csomagban is - amit neveznek Juncker-listának is - feltüntettük, abban lehetőséget kapnánk, hogy részben részt vehessünk ebben a programban, és uniós forrásokat is hozzátehessünk. De ha nem is lesz teljesen világos a szándék, az M60-as ki fog épülni az országhatárig úgy, ahogy azt korábban is ígérték, az M6-os autópálya pedig el fogja érni az országhatárt. Higgye el nekem, nekünk azonos a szándékunk, hogy minden Magyarországon élő embernek segítséget nyújtsunk abban, hogy abban a térségben, ahol él, és ahonnan szakítottak el magyarokat, megerősödve élje tovább napjait. Remélem, hogy elfogadja a válaszomat, és kívánok önnek egyébként és valamennyi kedves jelenlévőnek, a munkatársainknak is boldog, békés karácsonyt! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Ander Balázs: Már csak egy hozzávetőleges dátum kellene!]]
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. Az előterjesztés T/2329. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Emlékeztetem önöket, hogy a tegnapi nap során az előterjesztés sürgős tárgyalásáról határoztunk. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztés részletes vitáját kijelölt bizottságként az Igazságügyi bizottság folytatja le. Elsőként megadom a szót Kovács Zoltán úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Úgy gondolom, mindannyian egyetértünk abban, hogy a közigazgatás hatékonyságának és az állam szolgáltató jellegének biztosítása kiemelkedően fontos az ország versenyképességének és a gazdasági növekedés feltételeinek javítása, az újraelosztás mértékének csökkenése miatt. Az államigazgatás célja nem a bürokratikus fékek fenntartása, hanem a gazdaság és a társadalom cselekvési szabadságának biztosítása, a közérdek megfelelő érvényesítése mellett. 2010-ben a választópolgárok bizalmából hatalomra került kormány elsődleges feladata volt az ország újjáépítése abból a szocialista kormányzás által okozott gazdasági és morális válságból, amely a megelőző években egyfelől a világgazdaság állapota, másfelől pedig a hazai társadalmi és politikai viszonyok eredményeképpen kialakult. Ennek keretében az elmúlt ciklusban az állam megújításának kiindulópontjaként elfogadásra került az Alaptörvény, valamint megkezdődtek a nagy ellátórendszerek, így a közoktatás, az egészségügyi rendszer, valamint az államigazgatás és az önkormányzati rendszer átalakítását célzó intézkedések. A kormány szándéka, hogy az állami szolgáltatások a tág értelemben vett közösségek, vagyis a családok, vállalkozások, önkormányzatok, végeredményben a társadalom egészének megerősödését segítsék elő. Az államigazgatás működése tekintetében az elsődleges célkitűzés az állampolgárok bizalmának visszaszerzése volt, aminek leépülése már a szocialista államberendezkedés idején megtörtént, és amiben érdemi változást, előrelépést a rendszerváltást követő húsz év különböző kísérletei sem hoztak. Az ügyfelek és az ügyek elvesztek az egyre szerteágazóbb szervezetrendszerben; nem a rosszindulat vagy a hozzá nem értés miatt, hanem mert a felelősségi és illetékességi viszonyok túl szövevényessé, kiszámíthatatlanná váltak. Több esetben tetten érhető volt a párhuzamosság a különböző szervezetek között.Tisztelt Képviselőtársaim! Az állammal szembeni bizalom visszaszerzése csak fokozatosan történhet, ugyanakkor az elmúlt kormányzati ciklusban számos, a közigazgatás fejlesztését jelentő intézkedéssel sikerült ennek irányába elmozdulni. Ilyen intézkedés volt a közigazgatási hatósági eljárások általános szabályainak ügyfélbarát újraszabályozása, az általános ügyintézési határidő csökkentése, a megyei és járási szintű ügyintézési lehetőségek megteremtése, valamint egységes ügyfélszolgálatokként az első kormányablakok kialakítása és fokozatos kiépítése az okmányirodák bázisán.Mindezek az intézkedések azonban a közigazgatás átalakításának csak bevezető lépéseit jelenthetik abba az irányba, amelynek célja a szolgáltató állam kialakítása. Szolgáltató államként olyan szervezet kialakítása a cél, ahol az állami hivatalok nem alá-fölé rendeltségben vannak az ügyféllel, hanem lehetőleg mellérendeltségi viszonyban, amelynek során a hatóság képviselőiben tudatosul, hogy a napi munkavégzésük célja az ügyfelek boldogulásának elősegítése céljaik megvalósításának eszközeként. Ennek keretében a közigazgatásnak nemcsak passzív szemlélőinek kell lennie a körülötte zajló folyamatoknak, hanem aktívan elő kell segíteni mind az állampolgárok mindennapjainak élhetőbbé tételét, mind a vállalkozások versenyképességének javítását. A szolgáltató államnak a közigazgatás minden szegletében érvényesülnie kell, így a mainál is rövidebb ügyintézési határidők biztosításában, az egységes államigazgatási, pénzforgalmi és más közszolgáltatásokat is nyújtó ügyfélszolgálatok kialakításában, a teljes körű elektronikus ügyintézés lehetőségeiben, illetve az elvégzett szolgáltatásokkal lehetőleg arányban álló díjrendszerben is. A szolgáltató állam kialakításának következő lépését jelenti az Országgyűlés által most tárgyalt, az egyes közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló törvényjavaslat, amely a korábban vázolt folyamat szervezeti kereteit teremti meg. A törvényjavaslat biztosítja a fővárosi és megyei kormányhivatalok, valamint a járási és fővárosi kerületi hivatalok működésének megújítását annak érdekében, hogy egy mainál hatékonyabban és egyszerűbben működő kormányhivatali rendszer kerülhessen kiépítésre. Tisztelt Képviselőtársak! A fővárosi és megyei kormányhivatalok 2011. január 1-jei létrejöttével megvalósult horizontális és egyben működési integráció már biztosította a területi szinten meglévő erőforrások megyénként és a fővárosban egységes szervezetben, egy költségvetési szervben történő hatékonyabb felhasználását. A kormányhivatalok részeként kerültek továbbá visszaállításra, figyelemmel a célszerűségre és több évszázados hazai államigazgatási tradíciókra is a járási, fővárosi, kerületi hivatalok, amelyek az államigazgatás legalsóbb szintű szervezeti egységeiként kerültek meghatározása, elsősorban a vidéken élők lehetőségeinek a bővítésére. Ez a kormányhivatali modell került most a törvényjavaslat keretében továbbfejlesztésre, részben területi államigazgatási szervek és államigazgatási feladatok kormányhivatalokba történő további integrálásával, részben a belső struktúra, továbbá az irányítási rendszer felülvizsgálatával. Jelenleg a kormányhivatalokon kívüli területi államigazgatási szervek változatos szerveződésűek mind szervezetre, mind illetékességre, hatáskörük már nem kizárólag hatósági igazgatási jogkörökből áll.A törvényjavaslat, illetve a végrehajtási jogszabályok eredményeképpen két további területi államigazgatási szerv kerül egységesen integrálásra: a környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőségek, valamint a bányakapitányságok. Ezen területi államigazgatási szervek azok, amelyeknek tevékenysége elsősorban hatósági jellegű, és könnyen illeszkedik a kormányhivatalok azon szolgáltató portfóliójához, amelyet az állampolgárok és a vállalkozások felé nyújtanak. [[15.20]] Mindezek mellett további államigazgatási feladatok is átkerülnek a kormányhivatalokhoz, így az Országos Egészségbiztosítási Pénztár területi hivatalainak az állampolgárokat közvetlenül érintő baleseti megtérítési feladatai, a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalnak a honosítottak anyakönyvezésével összefüggő feladatai, valamint a Magyar Államkincstár családtámogatási és lakáscélú állami támogatásokkal összefüggő feladatai is. A legjelentősebb, állampolgárokat érintő változás épp a családtámogatásokkal - például családi pótlék, anyasági támogatás - összefüggően kerül bevezetésre, azzal, hogy az eddigi megyei szintű ügyintézés a járási hivatalokban kerül biztosításra. Jelentősen könnyebb, olcsóbb és gyorsabb hozzáférést biztosítanak így az állampolgárok számára ezen szolgáltatásokhoz.Tisztelt Ház! Az egyes területi államigazgatási szervek, illetve feladatok integrációjának időpontja egységesen 2015. március 1-je. Az integrálódó szervezetek, szervezeti egységek ugyanakkor már nem a meglévő szakigazgatási szervi struktúrába, hanem egy belső integráció útján létrehozott egységes kormányhivatalba épülnek be. A kormányhivatali szervezet bővülésének egy minőségi változás is az előfeltétele. Egyrészt a hivataloknak alkalmasnak kell lenni a megnövekedett feladat és létszám mellett is az integráns működésre, másrészt a szolgáltató állam elvéből fakadóan a lakossági szolgáltatásokat jelentősen fejleszteni kell. Mindez egységes hivatalt feltételez, mert a méretnövekedésből fakadóan csak ez garantálhatja a működőképességet. A fővárosi és megyei kormányhivatalok a teljes magyar közigazgatás legkomplexebb feladatrendszerrel bíró szervezetei. A javasolt integrációt követően a kormányhivatali feladatkataszter szinte teljes területi államigazgatási feladatkatasztert fog jelenteni. Az egységes kormányhivatal modellje egységes szervezetet, egységes vezetést igényel mind megyei, mind pedig járási szinten. Mindennek eredményeképpen valamennyi szakmai és funkcionális feladat fő felelőse a kormánymegbízott, illetve a járási hivatal vezetője. Ez alapján a hatáskörök címzettje értelemszerűen a kormányhivatal és a járási hivatal lesz. Ennek elsődleges eredménye, hogy irányítás szempontjából és szakmailag is egyértelművé válik a felelősségi rendszer, a kormánymegbízott már nem csak a feladatok ellátásához szükséges feltételrendszer biztosításáért felel. Azt azonban meg kell jegyezni, hogy a kormánymegbízottak eddig is felelős vezetőként nyilvánultak meg, képviselve a szakmai döntéseket ténylegesen meghozó szakigazgatási szervek állásfoglalásait, elősegítve ezzel a kormányzati tevékenység egységességét.A szakigazgatási szervek szakmai szinten is integrálódnak. Az ágazati szakmai irányítással való együttműködés a szakigazgatási szerv vezetője helyett a kormányhivatal vezetésének a felelőssége lesz. A kormánymegbízottnak kell elszámolni az egyes ágazati és szakmai irányítók felé a szakmai feladatok ellátásával, és velük szorosan együttműködve megtalálni az ágazati szempontok optimális találkozási pontját, azt az összkormányzati érdeket, amely a polgárok számára a legtöbbet és a legjobbat kell hogy nyújtsa.Tisztelt Ház! A kormányhivatalok feladatainak újraértelmezése a belső szervezet megújítását is megköveteli. A jelenlegi kormányhivatali szerkezet a kettős irányítás és a szakigazgatási szerv önállóságának követelményei szerint alakul ki, amely teljességgel atipikus a magyar államigazgatás rendszerében. Ez számos olyan megoldást eredményezett, amely az általános hazai közjogi rendszerbe való beillesztésüket és a napi működésüket is jelentősen megnehezíti. Az egységes kormányhivatali koncepció a szakigazgatási szervek átszervezése mellett a szakmai, illetve funkcionális feladatot ellátó törzshivatali egységek összevonását is jelenti szervezeti szinten. Ez lehetőséget nyújt a szakemberek munkája hatékonyságának a növelésére, az azonos képesítést igénylő feladatok közötti rugalmas átcsoportosításra, az egyes szakmai kiemelt időszakokhoz kapcsolódóan eddig szinte magától értetődően jelentkező ügyhátralékok kiküszöbölésére is.Tisztelt Képviselőtársak! Expozémat a közigazgatás átalakítása kapcsán az ügyfelekkel szembeni bizalom visszaszerzésének szükségességével, illetve a szolgáltató állam kiépítésének fontosságával kezdtem. Fontosnak tartom ugyanakkor kihangsúlyozni azokat a további előnyöket, amelyek a törvényjavaslat elfogadásával, a kormányhivatali rendszer átalakításával megteremthetők. Önmagában a szervezeti átalakítások is számos, elsősorban költségvetési megtakarítási lehetőséget hordoznak magukban, amely az állam működését olcsóbbá teheti. Ez fokozottan igaz a fővárosi és megyei kormányhivatalokra is, amely szervezet esetében az elmúlt években a funkcionális integráció - például az egységes beszerzések, elhelyezési racionalizálás - jelentős megtakarításokat hozott a 2010 előtti rendszerhez képest. Ugyanakkor az állampolgárok számára önmagában nem annyira fontos, hogy az ügyét intéző szervezet a korábbiaknál olcsóbban üzemel, annál inkább, hogy hatékonyan működjön. A hatékonyság javulása azzal összefüggésben kézzelfogható és látható számára, ha az állam megjelenik azokon a kisebb településeken, ahol eddig nem vagy csak minimális önkormányzati ügyintézés volt, és most a járási hivatalok kirendeltségei és az ügysegédek útján közvetlenül is hozzáférhetővé válnak az egyes államigazgatási szolgáltatások. Mindez valóra vált a járási hivatalok 2013. január 1-jei indulásával több mint kétezer magyarországi településen, és ez a szám csak növekedni fog a pénzbeli szociális ellátások, illetve a családtámogatási feladatok járási hivatali ügyintézésével 2015. március 1-jével. Nemcsak azt fogjuk biztosítani, hogy az eddigi ügyintézési pontokon az eddigi szolgáltatások elérhetők maradjanak, hanem további, eddig csak távoli, megyeszékhelyen elérhető szolgáltatásokat is elérhetővé teszünk járási szinten. A jelentős egyszerűsítés lehetőségét hordozza a hatósági eljárások tekintetében is az egységes kormányhivatali szervezet kialakítása. A kormányhivatalon belül a szakhatósági eljárások helyét a szakkérdések egyszerűbb rendszerű és gyorsabb vizsgálata veheti át, amely hatósági eljárásonként változó, a szakkérdés bonyolultságától is függő mértékű, de mindképpen érezhető adminisztratív tehercsökkenést fog jelenteni. Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, mindannyian egyetértünk azzal, hogy a közigazgatás hatékonyságának és az állam szolgáltató jellegének biztosítása kiemelkedően fontos az ország versenyképességének és a gazdasági növekedés feltételeinek javítása, az újraelosztás mértékének csökkenése miatt. Ezzel kezdtem a hozzászólásomat, ezzel is szeretném befejezni. Ezért kérem a tisztelt képviselőtársakat, a tisztelt Országgyűlés tagjait, hogy a benyújtott törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek, hiszen ez egy újabb előrelépést jelent a szolgáltató állam kiépítése, az ügyfelek ügyintézésének ügyfélbarátabb, gyorsabb, hatékonyabb ügyintézése irányába. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Ezek első körében a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Vigh Lászlónak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Röviden szeretnék csak szólni az előttünk fekvő törvényjavaslatról. A kormány december elején nyújtotta be a most tárgyalt javaslatot, amely több közigazgatási tárgyú törvény módosítását célozza. A kormány már a nemzeti együttműködés programjában kinyilvánította azon szándékát, hogy a 2010-es évet megelőző időszak sikertelen kormányzásának hagyatékát megszüntesse, és új alapokra helyezze az állam működését. A kormány általános hatáskörű területi szerveiként működő hivatalok talán a legtöbbet átszervezett hivatalok közé tartoznak a magyar közigazgatás rendszerében. Az eddigi kísérletek azonban a gyakorlatban mindig kudarcot vallottak. 2010. szeptember 1-jétől azonban a fővárosi és a megyei közigazgatási hivatalok olyan erős, a területi államigazgatás tevékenységének összehangolását elősegítő jogosítványokat kaptak, amelyekkel a területi államigazgatás működési integrációja már megvalósult. [[15.30]] Mindezek fényében a kormány alapvető szándéka a jó állam megteremtése, amelynek eszközei a közigazgatás gyökeres átalakítása, korszerűsítése és a valódi szolgáltató állam létrehozása. A cél tehát egy olyan közigazgatás megteremtése, amelynek középpontjában az okmányok és okiratok helyett az állampolgárok és a vállalkozások, a bonyolult hatósági eljárások helyett a közigazgatási szolgáltatás, röviden: a jó állam áll. Ezért indítottuk el a közigazgatás szerkezetének ésszerűbbé tételét, megváltoztatását. A parlamentáris demokrácia hazai története folyamán nem volt még példa ilyen léptékű átalakításra. A kormány fontos célnak tekinti a közigazgatás átszervezését, ésszerűsítését, amire azért van szükség, mert a jól működő, egyszerű és törvényes közigazgatás az állampolgárok számára nagyon fontos, és a gazdaság talpra állításának is az egyik feltétele. A jelen törvényjavaslat alapján a kormány kiemelt célkitűzése az államreformprogram keretében a közigazgatás hatékonyságának növelése az eddigieknél összefogottabban és ellenőrzöttebben. Célja továbbá a költségtakarékosan működő területi államigazgatás megteremtése, ezáltal a kormány területi feladatellátásának, hatékonyságának és eredményességének megvalósítása. Az államigazgatás átalakításának elsődleges célja a bürokrácia csökkentése, az ügyfélbarát közigazgatás megteremtése, a társadalom cselekvési szabadságának biztosítása a közérdekek érvényesítése mellett. 2011. január 1-jével létrejöttek a fővárosi és megyei kormányhivatalok. Mindez jelentősen csökkentette a korábbi időszakra jellemző területi széttagoltságot, a bürokráciát. Egy egységes és átlátható költségvetés került kialakításra, biztosítva a takarékos kormányhivatali gazdálkodás megvalósítását. Az állampolgárok számára a kormányhivatalok kialakításával számos hatósági eljárás intézése vált sokkal gyorsabbá és ésszerűbbé, különös tekintettel a kormányablakok először megyei, majd fokozatosan történő járási szintű kiépítésével. A kormányablakok kialakításával biztosítható, hogy az állampolgároknak valóban csak egy helyen kelljen találkozniuk az állammal, onnan minden eljárási cselekményt az állam szervei bonyolítanak majd le egymás között. Ugyanakkor továbbra is számos területi államigazgatási szerv működik önállóan a fővárosi és a megyei kormányhivatalok szervezeti keretein kívül. Ezért a kormány az egyes területi államigazgatási szerveknek a fővárosi és megyei kormányhivatalokba történő átviteléről döntött. Erre példa, hogy a megyeszékhelyekről a járási hivatalok feladatkörébe kerülnek a családtámogatási eljárások, biztosítva az állampolgárok számára a szolgáltatások könnyebb elérhetőségét. Ezzel együtt a területi feladatok ellátásának, hatékonyságának és eredményességének növelése érdekében szükséges a fővárosi és megyei kormányhivatalok belső integrációja is. Mindezzel biztosítható a kormányhivatalok részéről az egységes feladatellátás, a vezetői szintek csökkentése, a gyorsabb döntéshozatal és az olcsóbb működés. Mindezek fontosságával, úgy gondolom, mindannyian egyetértünk, hiszen ez az ország közös érdeke is. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Képviselőtársaim! Kérem önöket, hogy a benyújtott törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek, és engedjék meg, hogy mindnyájuknak áldott karácsonyi ünnepeket és nagyon boldog új esztendőt kívánjak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Most megadom a szót Bárándy Gergelynek, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A fővárosi és megyei kormányhivatalok 2011. január 1-jével, a területi államigazgatási szervek integrációjával jöttek létre. Akkor még Szabó Erika államtitkár asszony egyenesen a jó állam működésének új alapjairól beszélt, mi több, a demokratikus intézményrendszerbe vetett bizalom visszaszerzésének eszközeként tekintett a kormányhivatali szervezetre. Ugyanakkor továbbra is számos területi államigazgatási szerv maradt önálló és működött a fővárosi és megyei kormányhivatalok szervezeti keretein kívül. A kormány határozatban döntött az egyes területi államigazgatási szerveknek a fővárosi és megyei kormányhivatalokba 2015. március 1-jével történő integrálásáról. Itt jegyzem meg, hogy március 1-jéig már igen kevés idő van hátra, nem kapkodták el ennek a törvényjavaslatnak a benyújtását. Most került az Országgyűlés elé az a törvényjavaslat, amely alapján a kormányhivatalokba olvadnak a környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőségek, a bányakapitányságok, továbbá a Magyar Államkincstárból a családtámogatási eljárások, amelyek a megyeszékhelyről kerültek a járási, illetve a fővárosi kerületi hivatalok feladatkörébe. Átkerül a kormányhivatalokba továbbá a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal és az Országos Egészségbiztosítási Pénztár területi szinten ellátott feladatainak egy része is. A kormányhivatalok szakigazgatási szervekre és törzshivatalokra történő felosztása megszűnik. A kormányhivatal ezentúl a kormánymegbízott által közvetlenül vezetett szervezeti egységekből, valamint járási, a fővárosban kerületi hivatalokból áll majd. A belső integráció jelentős szervezeti módosulást okoz, mert a vezetői szintek számának csökkentése révén az önálló szakigazgatási szervek és a törzshivatali szervezeti egységek integrált, funkcionális és szakmai szervezeti egységekbe olvadnak össze. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Bocsánat, most már csak egyes számban tudok fogalmazni, ha kimegy a képviselő úr. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársam! A javaslat egyértelmű változtatást kíván végigvinni a jogrendszerben. A cél a még további központosítás, a központi politikai akarat akadályok nélküli végigviteléhez való út kikövezése. A törvényjavaslat ezt ki is mondja. A normaszöveg tartalmazza, hogy a kormánymegbízott feladat- és hatáskörének gyakorlásáért a miniszterelnöknek politikai, a szakmai irányító miniszternek szakmai felelősséggel tartozik. Mint tudjuk, a politikai felelősség fokmérője a politikai megrendelések teljesítésének hatékonysága. Ez a gyakorlatban úgy fog megvalósulni, hogy a miniszterelnöknek csak egy telefonhívásába kerül, és a kormánymegbízott már intézi is egy engedély kiadását, egy bírságolást és minden egyéb kívánságot is, ami majd a miniszterelnöknek tetszik. E törekvés tetten érhető a szakigazgatási szervek autonómiájának felszámolásában, és így az esetleges szakmai aggályok okozta vonakodás letörésében. Pont az a politikai megrendelői rendszer látszik megvalósulni, aminek a veszélyét az MSZP már 2010 őszén a kormányhivatalokról szóló törvényjavaslat parlamenti vitájában is hangoztatta. Ráadásul a belső tagozódás felszámolásával több száz fős főosztályok is létrejöhetnek, ami szakmai vezetési káoszt alakíthat ki a gyakorlatban. Ha pedig az adott feladattípushoz, illetve ügymenethez igazodóan alakítják ki a belső szervezeti struktúrát, akkor pont azt érik el, amit elvileg el akartak kerülni. Azon megoldás miatt, miszerint minden vonatkozó jogszabályban, minden meghozott határozatban csak a kormányhivatal mint megnevezés szerepelhet, ezzel elrejtve a konkrét ügyben eljáró szervezeti egységet, joggal nevezhetjük e törvényjavaslatot az arctalanság törvényjavaslatának. Nem elvitatva a kormány közigazgatási szervezetátalakítási jogát - ezt sose tettük -, mindenképpen meg kell jegyezni, rendkívül átgondolatlan, hogy az egymástól független, speciális feladatokat ellátó egységeket egybeolvasztják, ezzel pedig egy átláthatatlan, irányíthatatlan gigastruktúra létrehozása csupán abból a célból valósul meg, hogy a közigazgatást kívülről szemlélő egy szép kerek egységet lásson majd. A kialakuló őskáoszban ugyanis az ügyek elakadnak, a határidők kitolódnak, így végül az ügyfél, a polgár szembesül vele, hogy akár egy kormányablak van, akár több, ebben a rendszerben semmit sem lehet ésszerű időn belül elintézni. Maga a törvényjavaslat a közigazgatási szervek megnevezésének kiirtásával arctalanná teszi a jelenlegi szakigazgatási szerveket, jellemzően szövegcserés módosításokkal eltünteti a szakigazgatási szerveket a jogrendszerből, és mindenütt magát a kormányhivatalt jeleníti meg az egyes ágazati törvényekben. [[15.40]] Csak ott bicsaklik meg a jogi nyelvezet, ahol a kormányhivatal mind hatósági, mind szakhatósági szerepet kap, ezekben az esetekben kell nagyobb jogi varázslatra sort keríteni. Ennek a részletei nem ismertek, itt ugyanis a szakkérdés vizsgálatával kapcsolatban kormányrendeleti szabályoknak kellene rendet vágni a kialakult káoszban. Az is elképesztő, hogy egy ilyen rendszert hatástanulmányok, variációk, egyeztetések nélkül az összes érintett ágazati jogszabály bemutatása hiányában akarnak bevezetni - ahogy szokták egyébként -, mert így az Országgyűlés nem tud érdemi szakmai vitákat követő, megalapozott döntést hozni. Ezért csak az idő dönti el, hogy az arctalanság törvényjavaslata nem fog-e a gyakorlatban az arcátlanság törvényévé válni.Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A területi közigazgatás teljes integrációja melletti, gyakran hangoztatott kormányzati érv a költséghatékonyság. A felső vezetők számának csökkentése, a napi működés, infrastrukturális és humán feltételeit biztosító kiszolgáló szervezeti egységek integrációja valóban eredményezhet némi megtakarítást, azonban félő, hogy valódi megtakarítást nem ettől vár a kormány. A gigaszervezetek létrehozása feltehetően ennél nagyságrendileg nagyobb költségvetési forrás kivonását készíti elő. Egy-egy, korábban önállóan működő közigazgatási szerv költségvetésének, létszámának csökkentése túlságosan is feltűnő lépés lenne, azonban a jövőre elvileg 155 milliárd forintból gazdálkodó kormányhivatalok költségvetéséből 10-20 milliárd forintot megvonni lényegesen kevésbé látványos, lényegesen kevésbé jár majd esetleges politikai botrányokkal. Ennek a veszélye különösen nagy, ha figyelembe vesszük, hogy valódi gazdaságpolitikai koncepció híján az Orbán-kormány eddig minden évben fűnyíróelv alapján hajtott végre zárolásnak hazudott elvonásokat a költségvetési hiánycél megtartása érdekében.Nyilvánvaló, hogy a látszólag hatalmas költségvetéssel rendelkező, gigantikus kormányhivatalok még könnyebben válhatnak áldozatává az ötletszerű költségvetési megszorításoknak. Most már, ahogy körülnézek, bizton tudom mondani: Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársam! [[Közbeszólás a Fidesz soraiban: Én is itt vagyok!]] A korábban önálló közigazgatási szervek összevonásával előállított kép csalóka. Míg a minisztériumokban már egymás sarkát tapossák a helyettes államtitkárok, miniszteri biztosok és a Fidesznek kedves politikai tanácsadók, addig a polgárok és vállalkozások ügyeit intéző, területi és helyi szerveknél dolgozó kormánytisztviselők évről évre egyre romló munkakörülmények között dolgoznak. A pénzügyi nehézségek néhol már a területi és a helyi közigazgatás működőképességét is veszélyeztetik. A jegyzők államigazgatási feladatainak elvonása és az okmányirodák államosítása következtében még azokon a településeken is adódnak problémák, ahol korábban az önkormányzatok saját erőforrásaik felhasználásával, saját jó gyakorlatok kialakításával az átlagosnál színvonalasabb működést voltak képesek biztosítani. Ezt államtitkár úr nyilvánvalóan tudja mint volt polgármester is. A területi és helyi szintű közigazgatás kivéreztetése a kormány által benyújtott 2013. évi zárszámadásból is egyértelműen látható. A kormányhivatalok működéséről többek között az alábbi megállapítások olvashatóak a zárszámadásban, itt szeretnék idézni: „A kormányhivatalok eszközállományának záró nettó értéke a nyitó adatokhoz képes a járási hivatalok kialakítása kapcsán átvett eszközök miatt emelkedést mutat, azonban a kormányhivatalok megalakulásakor átvett eszközei elöregedtek, elhasználódtak.” És most jön egy fontos mondat: „Az eszközök értékéből közel egyharmad értéket a teljesen nullára leírt eszközök képviselnek.” Az év közbeni beszerzések értéke a kivezetett eszközök értékének közel kétszeresét tette ki, azonban a nulláig leírt eszközök értéke emellett is tovább emelkedett. Ez azt jelenti, hogy az eszközállomány tovább öregedett, új eszközök beszerzésével nem sikerült kompenzálni az értékcsökkenést. De hadd hozzak egy másik idézetet is! „2013. év végén az összes rövid lejáratú kötelezettség 17 milliárd 278 millió forint, amely a 2012. év végi 9 milliárd 713 millió forinthoz képest jelentős, 77,9 százalékos növekedést mutat. Ez azt jelenti, hogy a kormányhivatalok nem voltak képesek teljesíteni a pénzügyi kötelezettségeiket.” Ezt egyébként már más vitában itt a parlament előtt szintén szóvá tettük és kiemeltük kritikaként, államtitkár úr. Lázár János miniszter viseli a felelősséget a kormányhivatalok hatékonysági, szakszerűségi és pénzügyi ellenőrzéseiért. Kíváncsian várjuk, hogy mi lesz ennek a következménye. Feltehetően a kormányhivataloknál is kísérletet tesz majd a napi 10 órás munkaidő bevezetésére, de ha önök valóban családbarát politikát kívánnak folytatni, kíváncsi leszek, hogy kiket fognak munkavállalóként alkalmazni, ha már ezek a munkahelyek sem lesznek családbarátok.Nem kétséges persze, hogy a korábban önálló szervek teljes bedarálásával, a szakigazgatási szervek felelős vezetőinek eltűnésével a további megszorítások még kisebb ellenállásba fognak ütközni. Ami ennél még fájóbb, hogy a közigazgatási szervek önállóságának teljes megszüntetése feltehetően a Lázár János által bejelentett létszámleépítések előkészítését szolgálja. Emlékezetes, hogy Lázár a 2014. október 22-ei sajtótájékoztatóján meglehetős nyíltsággal beszélt a közszférában foglalkoztatottak létszámának csökkentésére vonatkozó kormányzati szándékról. A teljesen integrált kormányhivatalok felállításával még az sem lesz első látásra feltűnő, ha egyes, korábban önálló szervek szinte teljes állományát az utcára teszik. Ráadásul a szakigazgatási szervek megszűnésével mind a további megszorítások, mind a létszámleépítések végrehajtásánál teljesen elsikkadhatnak a szakmai szempontok. Kizárólag a politikai komisszárként a kormányhivatalok élére kinevezett kormánymegbízottak döntésén fog múlni, hogy egyes szakterületek mennyire fogják megszenvedni az előttünk álló éveket. Persze értem én, hogy amióta csak létezik, mindenki utálja a bürokráciát, ahogy a politikát is. Ennek megfelelően a bürokrácia leépítése mindig nagyon népszerű vagy annak látszó politikai törekvés. Tisztában vagyok vele, hogy a lakosság nagy része kezdetben aligha fog könnyeket hullatni a közigazgatást sújtó megszorításokról vagy a kormánytisztviselőket érő leépítésekről szóló hírek hallatán. Azonban óva intenék mindenkit attól, hogy felüljön ennek az ősrégi demagógiának. A helyi és a területi közigazgatás leépítésének és kivéreztetésének ugyanis rendkívül súlyos következményei lehetnek. Az is legyen világos, hogy ezekkel a következményekkel nem a közigazgatást saját céljaik érdekében kihasználó fideszes pártvezetők fognak szembesülni. A kormányhivatalok élén álló kormánymegbízottak jogkörei - mint a kormánytisztviselők ideiglenes áthelyezése, túlmunka elrendelése, a munkakörbe nem tartozó, ad hoc feladatok ellátásának előírása - messzemenően biztosítják a központi utasítások azonnali és ellentmondást nem tűrő végrehajtását. A leépítések és a megszorítások következményeivel az ügyeket intéző állampolgárok és vállalkozások fognak szembesülni. Ők és hosszú távon az egész magyar gazdaság fogják megszenvedni a közigazgatás színvonalának további hanyatlását. A 2013. évi zárszámadás megmutatja, hogy a jelen törvényjavaslattal megvalósuló átalakítás milyen valós helyzetből indul ki. A zárszámadásban többször is hangsúlyt kapott az a megállapítás, hogy mind a kormányablakok, mind maga a kormányhivatali rendszer milyen nehézségekkel küzdött, a működés fenntartásához rendkívül feszes gazdálkodásra volt szükség. Az újabb integráció nem szakmai ésszerűségen, hanem politikai megfontoláson alapul. A kormányhivatalok vezetői, a kormánymegbízottak az orbáni hatalomkoncentráció jegyében végleg elfoglalják és legyűrik a szakmaiságot. Tisztelt Képviselőtársaim! Ehhez a Magyar Szocialista Párt nem adja a hozzájárulását és a szavazatát, hanem ezt határozottan elutasítja. Nagyon szépen köszönöm a figyelmüket.
Mivel a KDNP-frakció nincs jelen [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban: Miért nincs? Feloszlott. Megszűnt.]] , ezért nem is kérdezem meg, hogy hozzá kívánnak-e szólni. Ezért most megadom a szót Staudt Gábornak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Igyekszem a lehetőségekhez képest tömören és lényegre törően megfogalmazni a véleményünket. Bárándy Gergely képviselőtársamnak nagyon sok mindenben igaza volt, azt kell mondjam, pedig ez a téma akár szakmai módon is megközelíthető lenne. [[15.50]] De nem szeretjük, ha szakmainak álcázva olyan aknákat helyeznek el önök jogszabályokban, és a működést úgy alakítják át a kormányhivatalok esetében, illetve úgy integrálják a szakigazgatási szerveket, hogy azok a visszaélésekre is könnyebben lehetőséget adjanak. Ebben az esetben, és főleg az elmúlt öt év tapasztalatait figyelembe véve azt kell gondolnunk, hogy nem véletlenül történnek ezek a folyamatok. Ha a törvényjavaslatnak az általános indokolását megnézzük, akkor szembeötlő, hogy az általános szlogeneket vetik be indokolásként: hatékonyságnövelés, a kormány területi feladatellátásának, hatékonyságának, eredményességének megvalósítása, bürokrácia csökkentése, ügyfélbarát közigazgatás, hogy csak a legfőbbeket említsem. Erre természetesen azt lehet mondani, hogy de jó, hát ki ne szeretne olcsóbb működést, ki ne szeretné, hogy a hatékonyság növekedjen, ki ne szeretné, ha közelebb kerülnének bizonyos, akár szakigazgatási szerveknek a döntései az állampolgárokhoz. Ezzel nehéz vitatkozni. Nem is a szépen megfogalmazott elvekkel szeretnék vitatkozni, hanem azzal, ahogy ezt önök megpróbálják elérni; egyébként sok esetben az elmúlt öt év is megmutatta azt, hogy a szép elvek mögött nem mindig történt meg azoknak a végrehajtása, vagy, amit úgy tekinthetünk, hogy integráció vagy hatékonyságnövelés, az sokszor a visszaéléseknek a növekedését is jelentette.Például az indokolásban az is szerepel, hogy az egységes beszerzések, például a központi gépjárműkezelés, hát persze ez is egy fontos terület egyébként, zárójelben, de nem hiszem, hogy ez az, ami a leginkább felmerülhet; nem a gépjárműkezelés a legfőbb gond, amit főleg az állampolgárok felé meg kellene oldani. De azt mondják önök, hogy ezek számottevő megtakarítást jelentettek, de szerettük volna, hogy ha már ilyen nagy dicsőségeket tudnak ezen a területen önök szerint felmutatni, hogy akkor számokkal ezt alá lehetett volna támasztani. Szerintem az ellenzéki képviselőtársaim nagyon szívesen látnák azt, hogy ezek valóban alátámasztott, valóban hatékonyságnövelő intézkedések voltak, és hogyha önök kimutatják, hogy hány milliárdot lehetett spórolni ezzel az új rendszerrel, hogy összevontak bizonyos műveleteket, beszerzéseket, akkor azt mondhatnánk, hogy igen, akkor még fejet is hajthatnánk. De sajnos nem ezt láttuk. És ráadásul ez már főleg, így a költségvetés elfogadása után egy kicsit komikus szerintem, hogy azt mondják, hogy az egységes és átlátható költségvetés kerül kialakításra, tehát minthogyha az, hogy ezeket a szakigazgatási szerveket beviszik a kormányhivatalok alá, ez alapján átláthatóvá, mindenki számára átláthatóbbá fog válni az ő költségvetésük. Hát jelezném államtitkár úrnak és a jelen lévő két darab kormánypárti képviselőnek [[Dr. Kovács Zoltán közbeszól.]] - azért a kétharmad meglenne az ellenzékből, államtitkár úr, mielőtt még azt mondja, hogy mi hányan vagyunk -, de a lényeg az, hogy amikor a költségvetést tárgyaltuk, Magyarország költségvetését tárgyaltuk, pont azt hoztuk fel problémaként, hogy még, mondjuk, a rendőrkapitányságok, akár a megyei rendőrkapitányságok esetében vagy akár az egyetemek esetében sem került részletesen kifejtésre - itt a részletes kifejtést, mondjuk, hogy az ELTE-nek mekkora a költségvetése, és az Országgyűlés mennyit szán erre a célra, ezt így értelmezzék -, tehát Magyarország költségvetésébe sajnos nagyon elnagyoltan kerültek be ezek a tételek. Tehát az a hivatkozás, hogy itt a jövőben átláthatóbb lesz a kormányhivataloknak is a működése és az ő költségvetésük, ez, úgy érzem, hogy nem megalapozott. Hivatkozhatnának akkor arra, ha részleteiben kifejtették volna, nemcsak az idei, hanem a tavalyi költségvetésben is, hogy mennyit szánnak akár nemcsak a megyei kormányhivatalokra, hanem az azok alá tartozó intézményekre vagy akár a járási hivatalokra is, ezt nyugodtan be lehetett volna emelni a költségvetésbe. De továbbhaladva, mik kerülnek például integrálásra. A környezetvédelmi és természetvédelmi felügyelőségek esetében is már elgondolkodik az ember, hogy azért azt a szaktudást, ami ott felhalmozódott, azt úgy át lehet-e helyezni a kormányhivatalokba, hogy az ne sérüljön, és ugyanolyan hatékonyan és ugyanolyan szakértelemmel vagy legalább akkora szakértelemmel el lehessen végezni; ez bennem kérdéseket vet fel. És például Schiffer képviselőtársam is, tudom, hogy készül a témát kifejteni, én erre most nem térnék ki részletesebben, pont emiatt, viszont abban egészen biztos vagyok, hogy a bányakapitányságok integrálása teljesen fölösleges. Önök arra hivatkoznak, hogy az emberekhez közelebb hozzák a napi ügyeik intézését - hát, a bányakapitányságra nem jár nap mint nap az ember. [[Dr. Schiffer András: Már aki!]] Már aki! [[Derültség.]] Hát, lehet, hogy vannak olyanok itt a teremben vagy az Országgyűlésben, akiknek akár hozzátartozóik is érintettek bányákkal kapcsolatosan [[Dr. Kovács Zoltán: Ez rossz poén.]] , de meg kell mondjam, lehet, hogy rossz poén, államtitkár úr, de én bányakapitányságon még jogászként sem jártam. Tudom, hogy mi az, és tudom, hogy hogy működik, és lehet, hogy ez az én hiányosságom, de nemcsak hogy én, hanem az átlagos állampolgár a bányakapitánysággal vagy a bányakapitánnyal nem kerül közvetlen kapcsolatba. Vagy azok a vállalkozók kerülnek kapcsolatba, akiknek ha egy kicsit arrébb kell menni, hogy egy-egy településsel arrébb tudják elintézni ezeket a dolgaikat, akkor nem hiszem, hogy az olyan nagy problémát jelent. Tehát pont a bányakapitányságok integrálása, ez nehezen magyarázható. Persze lehet, hogy államtitkár úr ezt részletesen elő tudja vezetni, de majd el fogom mondani, hogy mi a mi magyarázatunk erre, azt meg valószínűleg ön cáfolni fogja, de a lényeg az, hogy ésszerű magyarázatot én nem látok. Aztán - és felhívom a figyelmet, hogy még mindig az állampolgárok számára a szolgáltatások könnyebb elérhetősége a cél -: a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal feladatai egy részének átvétele. Hát itt sem nagyon értem, az indokolás nem elég részletre törő, hogy mi az, amit közelebb szeretnénk hozni az állampolgárokhoz a bevándorlási ügyek tekintetében. Államtitkár úr, akkor ezt kérem, fejtse ki. [[Dr. Kovács Zoltán: Az expozéban benne volt.]] Lehet, hogy meg tud győzni, de hát ez szintén nem egy olyan dolog, ahová mindennap az ember rohangál, főleg nem, ha már az állampolgárságot megkapta. Igen, az expozéban sok minden benne volt, de magyarázatot nem kaphattunk. A földhivatalok esetében egyrészt van egy olyan aggodalmam, hogy a földhivatali rendszer azért egy zárt rendszer, komoly szakértelmet igényel, a hibázás lehetőségének óriási kihatásai lehetnek, akár a volumene tekintetében, a jogsérelem óriási lehet, ha ez nem megfelelően működik, és a földhivatalok rendszere egyébként az utóbbi időben sokat modernizálódott, és az emberek nagyjából tudják kezelni szerintem ezeket a feladatokat. Olyan gyakran talán nem is kerülnek kapcsolatba ezzel, mint egyébként a járási hivatalokban a napi szinten érintett dolgaik intézése. Továbblendülve, akkor mi lehet az az indok, ami miatt önök ezt mégis meg akarják lépni? Én úgy gondolom, Bárándy Gergely képviselőtársam nem jár messze a valóságtól, amikor arra gondol, hogy itt egyfajta, és sajnálatosan igazat kell adnunk, visszaéléseknek a táptalaját láthatjuk. Azt is mondhatnám, hogy egy olyan egykapus rendszert szeretnének kialakítani, ami nem az ügyfeleknek egykapus, hanem a visszaélések szempontjából egykapus. Tehát elég egyvalakit felhívni - talán így fogalmazott képviselőtársam. Igen, elég egyvalakit felhívni, és a földhivataltól kezdve a természetvédelmi ügyeken keresztül a bányakapitányságokat - milyen érdekes, ugye? -, a bányakapitányságot érintő ügyeken keresztül minden megoldható. Elég felvenni a telefont, és nem kell valaki mást felhívni a földhivatal élén, vagy esetleg a bányakapitányhoz valami elérhetőséget keresni, nem bajlódnak ezzel; lehet, hogy ezzel napok elmennének, mire megtalálják oda a csatornákat. Valakit kell, mondjuk, a kormánymegbízottat fel kell hívni, és ő majd utasíthatja ezeket az eddig önálló szerveket, hogy eljárjanak. És egyébként van ennek egy olyan hátulütője is, hogyha mindent integrálunk, akkor a szakértelem biztos, hogy sérülni fog. Én ebben egészen biztos vagyok. Jelen pillanatban is a bürokráciában van egy olyan trend, hogy nem mernek dönteni az ügyintézők, de sokszor még a főnökök sem. Ez nagyon fájó, de az elmúlt években ez a gyakorlat erősödött, hogy egy egyszerű döntést nem mer senki meghozni, még akkor sem, ha a jogszabályok teljesen egyértelműek. Na, most, az ilyen turmixhivatalok létrehozásával ez csak erősödni fog. Azt sem értem egyébként, hogy miért egészítik ki úgy a törvényt, hogy a kormánymegbízott írásban indokolt döntést hozhat arról, hogy a járási hivatal kormánytisztviselői és munkavállalói tekintetében a munkavégzéssel összefüggő munkáltatói jogokat ideiglenesen magához vonja. [[16.00]] nnek csak akkor van értelme, ha a kormánymegbízott - értsd: politikai komisszár, mert mást nem lehet mondani, és ezt főleg úgy nehéz tagadni, hogy az elmúlt ciklusban parlamenti képviselőket, egyértelműen Fideszhez köthető embereket neveztek ki a „Csak a Fidesz” jelszó jegyében kormánymegbízottaknak, tehát a kormánymegbízott - nemcsak hogy utasíthatja, ezt eddig is sokszor kritizáltuk, hogy bizonyos ügyekbe belenyúlhat, bizonyos ügyeket magához vehet, de akár a munkáltatói jogokat is átveheti ezen módosítás alapján; ideiglenesen magához vonja.Nem tudom jelen pillanatban elképzelni, hogy mi az a természetes, rendes, jóhiszemű hozzáállás, aminek alapján erre a jogosultságra szükség lenne, ha egyébként is a kormánymegbízott az, aki a hivatalon kontrollt gyakorol. De önök még ezen is túlmennek, és a hivatali hierarchián túllépve egyes munkavállalók esetében közvetlenül szeretnék gyakorolni a munkáltatói jogokat. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Nekem ez úgy tűnik, hogy hoznak törvényeket, aztán rájönnek, hogy kimaradnak bizonyos területek. Tehát a kormánymegbízott nem mehet oda Kovács Pista ügykezelőhöz. Nyilvánvalóan ez egy kitalált név, Kovács Pistának ne járjanak utána, ahogy a viccben van, a példa csak fiktív, de sajnos megtörténhet. Tehát rájöttek, hogy közvetlenül nem tudja a munkáltatói jogokat gyakorolni, hanem Kovács Pista főnökét kell utasítani, hogy tegyen ezt vagy azt. És lehet, hogy ő azt mondja, hogy ő márpedig nem rúgja ki, vagy nem fegyelmezi meg Kovács Pistát, mert, mondjuk, az ő vétke nem túl nagy, esetleg nem hajt végre egy utasítást, ami felülről jön és feszegeti a jogi kereteket. Ez esetben magához vonhatja ideiglenesen a munkáltatói jogkört. Sajnos, erre a javaslatra is elmondható, hogy nem csak tisztességesnek kell lenni, annak is kell látszani. A kormány ebben az esetben újabb olyan kapukat fog kinyitni, amivel véleményem szerint nem fog javulni a közigazgatás rendszere. Vagy ha bizonyos részterületeken kimutatható is, hogy esetleg hatékonyabban fog működni, az persze jó, és ennek örülünk, de megnyit nagyon sok visszaélési lehetőséget, amit pedig nem kellene. Higgyék el, hogy nagyon szerettük volna, ha úgy a kormánymegbízottak, mint az egész közigazgatás rendszere a politikától vagy pártpolitikától, vagy napi politikától függetlenül működjön. De ezt nagyon nehéz tényleg úgy elképzelni, ha olyan, akár aktív parlamenti képviselőket neveznek ki ezekre a pozíciókra, akikkel kapcsolatosan nehéz azt mondani, hogy nem kötődnek a politikához, vagy nem kötődnek a Fideszhez [[Közbeszólásra:]] , és legfőképpen a miniszterelnökhöz kötődnek - így van. Ameddig ezt a rendszert erősítve látjuk az országban, addig nem tudjuk ezeket a javaslatokat támogatni, főleg nem egy olyan időben, amikor azt látjuk, hogy fideszes parlamenti képviselők, fideszes vezetők egyre csak gazdagodnak, nem tudnak elszámolni azokkal a javakkal, amik néhol hivatalosan vannak a nevükön, és mennyi minden lehet, ami még esetleg nincs. És egy ilyen rendszerben önök mintha bizalmat kérnének, hogy adjunk pluszjogosítványt, és istenbizony nem fogunk vele visszaélni. Ezt még akkor is nehezen tehetnénk meg, ha egyébként az elmúlt öt év tapasztalatai azt bizonyítanák, hogy itt visszaélésre nem került sor. De sajnos a felsoroltak alapján ehhez nem tudjuk adni a hozzájárulásunkat.Úgy gondoljuk, zárszóként elmondhatom, hogy az utolsó olyan szervek is integrálásra kerülnek, amelyek eddig még politikai komisszártól mentesen működtek, vagy több telefon kellett ahhoz, hogy adott esetben ügyekbe beavatkozzanak. Sajnos, ezek az utolsó bástyák elvéreznek, és ahogy mondtam, megvalósul a valódi egykapus rendszer, csak nem az ügyfelek számára, hanem a miniszterelnök és baráti körei számára. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Üdvözlöm önöket. Az LMP képviselőcsoportja következik, az LMP jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Összesen 15 perc áll az LMP képviselőcsoportja rendelkezésére is. Most megadom a szót Schiffer András képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Természetesen azt a széttagolt államigazgatási rendszert, ami a rendszerváltás után jelen volt Magyarországon, sok esetben joggal lehetett bírálni. Viszont ami itt előttünk van, és ami történt az elmúlt 4-5 évben, az már tényleg mindennek a teteje. Az pontosan az ellenkező véglet, mint ahol a magyar államigazgatás a ’90-es évek elején tartott.Kisgömböcöket csinálnak a kormányhivatalokból, Staudt képviselőtársamat csak annyiban kívánom kijavítani, hogy nem egykapus, egytelefonos rendszert alakítanak ki. A komisszárokat kinevezték az államigazgatási szervek élére, pofátlanul, úgy, ahogy ezt valószínűleg a kommunista rendszerben sem merték. Nyílt pártpolitikusok ülnek a magyar államigazgatás vezető pozícióiban. Ezt különösebben nem is szégyellik. Így fizették ki azokat a gombnyomogatókat, akik az Alaptörvényt és a közjogi barmolásokat megszavazták. Kaptak egy jól fizető kliensi állást. Innentől kezdve a magyar államigazgatás politikailag könnyebben kézben tartható, mint amennyire kézben tartható volt a ’80-as években. Ez a helyzet! Ma Orbán Viktor kezében könnyebben mozgatható lesz ennek a törvénynek a hatására az államigazgatás, mint ahogyan azt, mondjuk, Kádár János meg az MSZMP Központi Bizottsága mozgatni tudta.A helyzet úgy áll, hogy természetesen van igazság abban, amit Vigh képviselőtársunk elmondott. Azóta ő is eltávozott, úgyhogy egyfősre csökkent a Fidesz frakciója. Persze, a közigazgatást, az államigazgatást közelebb kell vinni az emberekhez. Csak tudják, amikor arról van szó, hogy egy államigazgatási feladatot, egy közigazgatási szolgáltatást közelebb akarnak vinni az emberekhez, akkor nagyon nem mindegy, hogy bányakapitányságról beszélünk, Bevándorlási Hivatalról beszélünk, vagy a családtámogatási rendszerről beszélünk. Éppen ezért homogén módon kezelni a teljes közigazgatást, függetlenül attól, hogy a szektoroknak milyen sajátosságaik vannak, egész egyszerűen irracionális. Egyetlenegy dolog látszik ebből a koncepcióból, hogy azt a vezérelvet képviselik, hogy csak a Fidesz, és ahogyan az önök pártjában már jó korán megoldották azt a szabályt, hogy mindenkinek az egzisztenciája Orbán Viktor kezébe van letéve, ez a szabály gyűrűzik végig az egész magyar államigazgatáson.Amikor azt mondom, hogy nem lehet homogén módon kezelni a teljes közigazgatási szervezetrendszert abból a szempontból, hogy milyen területi felosztás és milyen integráció javallott vagy éppen ellenjavallott a hatékony működés érdekében, akkor szerintem érdemes azt szemügyre venni, hogy egyáltalán mi végre van a közigazgatási hatósági ellenőrzés, a közigazgatási szervezetrendszer. Volt itt egy miniszterelnök, ebben a teremben, aki négy évvel ezelőtt azzal foglalta el a miniszterelnöki széket, hogy véget ért az a világ, hogy a magánérdek előzi a közösségi érdeket. Azt gondolom, ebből a kijelentésből pontosan annyi igaz, amit ő egy évvel korábban elmondott, hogy ne arra figyeljenek, amit mondok, hanem arra, amit teszek.Tudniillik négy éve egészen biztos, hogy a magánérdek előzi a közösségi érdeket. Tudja, államtitkár úr, arról van szó, hogy amikor azt halljuk, hogy közigazgatás vagy közigazgatási ellenőrzés, nem bürokráciára kell gondolni. Nem az adóforintokra kell gondolni, amibe kerül a bürokrácia fenntartása, hanem elsősorban arra kell gondolni, hogy vannak közösségi érdekek, amit a közösségnek a magánérdekekkel szemben érvényesítenie kell. Ha Orbán Viktor valóban a közösségi érdekek pártján állna, nem verné szét például a környezet- és természetvédelmi szervezetrendszert. Lenne több pénz a Fogyasztóvédelmi Hatóságnak vagy a népegészségügyi szolgálatnak.Ez az egész barmolás, amit itt művelnek, azt jelenti, hogy leépítik a közösségi korlátokat a mohó nagytőke elől. Ne legyen olyan környezet- és természetvédelmi szervezetrendszer, ne legyen olyan fogyasztóvédelmi, népegészségügyi szervezetrendszer, ami a fideszes oligarchák vagy az önökkel lepaktált multinacionális befektetők korlátját jelentheti. Erről van szó.És még egyvalami: ebben a törvényjavaslatban van egy meglehetősen sunyi szabály a 9. §-ban, ami egy laza mozdulattal átírja a természetvédelmi törvény 39. §-át. Eddig az volt, hogy a ’96. évi LIII. törvény, a természetvédelmi törvény kötelező jelleggel előírta, hogy amennyiben egy beruházás, amit vagy a Közgép eszközöl, vagy a Market, vagy más haveri cég, védett természeti területre közvetlen kihatással van, akkor kötelező jelleggel a természetvédelmi szakhatóságnak közre kell működnie. Önök most módosítják ezt a szabályt, és egy tollvonással gyakorlatilag lenullázzák a természetvédelmi hatósági szervezetrendszert. [[16.10]] Azt mondják, hogy a természetvédelmi hatóság kizárólag kormányrendeletben meghatározott esetekben működik közre. Na, most az a helyzet, hogy ez a szabály alaptörvény-ellenes, és azért alaptörvény-ellenes, mert van egy 18/1994-es alkotmánybírósági határozat, amely az akkori alkotmány alapján megtiltotta a természetvédelem egyszer már elért szintjének a csökkentését, ezt jó néhány ombudsmani határozat is utána megerősítette. Az a helyzet, hogy az általunk egyébként joggal és sokszor bírált Alaptörvény történetesen a jövő generációk érdekeit illetően még előrébb ment, mint a valaha volt alkotmány vonatkozó passzusa. Tehát a természetvédelmi szervezetrendszernek ez a lefokozása nyilvánvalóan és súlyosan sérti azt az Alaptörvényt, amit önök ráerőltettek egyébként Magyarországra. És nagyon nyilvánvaló a szándék, hiszen pont a természetvédelmi, vízügyi hatósági szervezetrendszer az, amelyiket nem lehet úgy felosztani, mint mondjuk, a szociális, az építési szakigazgatási szervezetrendszert vagy a bányakapitányságokat. Nagyon helyesen, volt egy olyan hagyomány a magyar környezetvédelmi igazgatási jogban, ami a vízgyűjtő elvet próbálta követni, ami próbálta követni azt az elvet, hogy maga a Kárpát-medence egy szerves ökológiai rendszer, amit ugyan határok szabdalnak, de nem lehet pusztán közigazgatási alapon, államigazgatási fejjel gondolkodva megmondani azt, hogy egy környezetvédelmi, egy természetvédelmi vagy egy vízügyi szakigazgatási szerv hatáskörét, területi illetékességét hogyan kell megszabni. Önök most az összes környezet-, természetvédelmi és vízügyi igazgatást integrálják ebbe a kisgömböcbe. [[Dr. Kovács Zoltán: Nincs is szó vízügyről!]] Arról van szó viszont, államtitkár úr, hogy az elmúlt években, akár a római-parti gátépítés, a különböző fairtások vagy éppen a nagyberuházások esetében a környezetvédelmi hatóságok nagyon kellemetlenek voltak. Orbán Viktor meghirdette az újraiparosítás programját, nyilvánvaló, hogy minden-minden akadályt el akar törölni, el akar tolni az újraiparosítási őrület útjából. Az önök miniszterelnökét az sem zavarja, hogyha természeti értékeink esnek áldozatul, nem zavarja az, hogy gyakorlatilag minden környezeti kontroll megszűnik a megalomán beruházások előtt, nem zavarja az, hogyha adott esetben az ilyen megalomán beruházásoknak az lesz a következménye, hogy történetesen az ivóvíz, a termőföld is végzetesen elszennyeződik. Egyet kéne tudomásul venni: a közigazgatás nem pusztán bürokráciát jelent. Talán egy felelős kormánynak vagy egy felelős kormánypárti képviselőnek - ha még itt lenne - nem kéne lemennie erre a bulvárszintre. Orbán Viktor hirdette meg azt, hogy önök a közösségi érdeket fogják előtérbe helyezni a magánérdekekkel szemben. Ez a javaslat viszont azt jelenti, hogy egyesek magánérdekét, egyesek magánhasznát, egyes nagytőkések magánhasznát, a profitot előtérbe helyezik a természeti értékeknek, a természeti érdekeknek, előtérbe helyezik a profitot a jövő generációk érdekeinek, erről szól ez a javaslat.
Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Szél Bernadett képviselő asszonynak, aki az LMP másik vezérszónoka. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Enyhén komikus a helyzet, hogy itt vagyunk karácsony előtt, és a kormánypárti padsorok üresek, egy szem fideszes képviselő van bent, és ővele kellene vitát folytatnunk, mert láthatóan itt az ellenzék körülbelül hasonlóan viszonyul ehhez a javaslathoz. Egész egyszerűen én nem értem, miért csinálják ezt, hogy utolsó pillanatban idehoznak egy vitát, és utána nem jelennek meg a saját vitájukon. Én azt gondolom, hogy elfogadhatatlan ez, és mondom, nem velünk szúrnak ki, hanem egyáltalán a választóikkal, akik önöket azért küldték ide be, hogy pontosan ilyen helyzetekben védjék a mundér becsületét, jelen esetben védjék a védhetetlent.Ott folytatom, ahol András abbahagyta, elfogadhatatlan az, ami - itt most már jó ideje nézzük ezt a mozit - a zöldhatóság kivéreztetése. Azt már lenyomták a torkunkon, hogy egy álnyelvvizsgás, áldiplomás, áldoktor főigazgatónő uralkodott az intézményen - ugye, Tolnainé Szatmári Katalinról beszélek -, őt helyezték pozícióba, őt tartották hivatalban. Hozzáteszem, hogy ez egy nagyon fontos hivatal, egy olyan hely, ahol kifejezetten sokszor a kormánnyal kellene szembe menni, és pontosan a jövő nemzedékek miatt, a környezeti értékek miatt. Önök ezt nem tartották tiszteletben, kiemelt beruházásokkal és az atomtörvény módosításával folyamatosan megnyirbálták ennek az intézménynek a jogait. Jöttek a megszorítások, jöttek a zárolások, gyakorlatilag folyamatosan fokozták le ezt a hivatalt, most pedig gyakorlatilag teljesen beszántják; ebben a törvényben ez van. Ebben a törvényben az van, hogy azok a szakemberek, akik ott dolgoztak, most gyakorlatilag kormányhivatalnokká válnak, és így lenne elvárás velük szemben az, hogy ellentmondjanak a kormánynak. Milyen esetekben? Mindannyian emlékszünk rá, menjünk ki a Ház elé: kődzsungellé tették itt a Kossuth teret az adófizetők pénzén; ott vannak a római-parti fák, ott van a római-parti gátépítés - ezek mind olyan területek, ahol egy ilyen hatóságnak nagyon komoly feladata lenne megvédeni a pusztulás elől azt az érintett területet. Önök ezt véreztetik ki teljes mértékben. Ráadásul nem tudom eléggé hangoztatni, hogy teljesen irracionális maga az átalakítás struktúrája is. Tisztelt Államtitkár Úr! Ön az előbb bekiabált, azt mondta, hogy vízügyről szó sincsen. Igen, az Orbán-komány volt az, aki leműtötte a vízügyet a környezet- és természetvédelmi felügyelőségekről, igen, önök voltak azok, de ettől függetlenül a vízgyűjtő elv alapján szerveződtek és működtek ezek a területek, mert ennek… [[Dr. Kovács Zoltán: Most is így van!]] Igen, így van, és ezért nem logikus az, hogy beteszik őket megyei kormányhivatalok alá, amiből viszont sokkal több van, minden megyére jut egy. Innentől elkezdve ez teljes mértékben irracionális, ráadásul valóban alkotmányossági aggályokat vet fel. A független zöldhatóság mint olyan az egészséges környezethez való jog legfontosabb intézményi garanciája. Hogyha kormányhivatallá teszik ezt az egész intézményt, onnantól kezdve az alkotmányos jog nem tud érvényesülni, innentől kezdve az alkotmány sérülni fog, álláspontunk szerint. A másik pedig az, hogy információink szerint a hivatal dolgozóinak már most megkezdődött a megfélemlítése. Olyan információink vannak, hogy önök azt kommunikálják, hogy nem kell túllihegni a környezet- és természetvédelmet, mert a kormány ipartelepítési és beruházási terveit nem szabad mindenféle hatósági kekeckedéssel megzavarni. Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt gondolom, hogy nagyon is meg kell zavarni. Egy hatóságnak pontosan az a dolga, hogy kontrollálja ilyen szempontból a kormány tevékenységét. Egyáltalán nem tartom járható útnak azt, hogy önök ilyen módon takarítják el a független zöldhatóságot a kormányzati túlkapások útjából. Egyébként hozzáteszem, hogy már a rendszerváltás előtt is volt Magyarországon egy független zöldhatóság. Egész pontosan hány évtizedet akarnak visszamenni az időben ezzel kapcsolatban? Szeretném rá fölhívni a figyelmét, hogy a XXI. században élünk, ahol a környezeti és a természeti problémák csak fokozódnak. Ne akarjanak minket visszavezetni egy olyan időszakba, amikor még nem voltak ezek ilyen hevesek! Legyenek kedvesek, és fontolják ezt meg, mert semmilyen szín alatt nem tudjuk támogatni ezt a változást. Amit pedig a munkaügyi intézményrendszerrel tesznek, az meg teljes mértékben érthetetlen. Ahányszor hozzányúltak ehhez a szervezethez, attól mindig rosszul jártak az emberek. Az Országos Munkaügyi Felügyelőség megszüntetésére többen emlékszünk, gyakorlatilag onnantól kezdve, hogy ezt a felügyeleti funkciót a kormányhivatalba olvasztották, semmivel nem lett jobb a helyzet. A munkaügyi ellenőrök számát csökkentették, forrást vontak ki a rendszerből, ritkultak az ellenőrzések. Az elmúlt négy évben semmit nem javult a helyzet. Önöknek egy dolga lett volna: megvizsgálni azt, hogy az elmúlt időszakban megtett átszervezéseknek milyen hatása lett. Ezt kellett volna értékelni, mert ez a törvényjavaslat arról szól, hogy önök mennének tovább ezen az úton. De honnan tudják, hogy jó úton mennek-e, ha nem értékelik az eddigiek hatását? Én nem hiszem, hogy az Államreform Bizottság, amikor november 4-én ülésezett, ilyen szempontból feltárta volna a múlt tanulságait, sokkal inkább azt gondolom, hogy arról van szó, hogy önök egész egyszerűen központosítani akarnak, kerül, amibe kerül. A Lehet Más a Politika kiáll azért, hogy pontosan egy eredményesebb, emberközpontúbb és jobb szabályozás legyen, az azonban nem fog így megvalósulni. Pont az ellenkezőjét vizionáljuk. Most van egy olyan rendszer, amelyben már most pingpongoznak az emberekkel, a munkaügyi központ, az önkormányzat és a kormányhivatal között küldözgetik ide-oda. Azt gondolom, hogy kellene egy olyan intézmény, amelyik fogadni tudja ezeket az embereket, és ott minden problémájukat elrendezi, önök azonban nem ezt csinálják. Épp ma vált hivatalossá, hogy a Nemzeti Munkaügyi Hivatalt is megszüntetik. Én azt gondolom, ez is arról tanúskodik, hogy önöket egyáltalán nem érdekli, mi lesz az emberekkel. Eddig sem a Nemzeti Munkaügyi Hivatal volt az, ami a munkaügyi központokat megakadályozta abban, hogy eredményesen működjenek, hanem például az, hogy nem kaptak elég pénzt a feladataik ellátására. Azzal, ahogy szétverik ezt a hivatalt, gyakorlatilag még tovább gondoskodnak arról, hogy senki ne tudjon a kormány számára visszajelzéseket adni arról, hogy teljesen téves a foglalkoztatásról való gondolkodásuk. Nincs munkahelyteremtés, és ennek megfelelően nincsenek valódi programjaik az ország strukturális problémáinak a megváltoztatására. A családtámogatási rendszer átalakítása meg egész egyszerűen, tényleg elképesztő. Önök most a MÁK-tól átteszik a járási hivatalokhoz, ez azt jelenti, hogy március 1-jéig csak Budapesten körülbelül 400 ezer ügyfelet akarnak egy teljesen más rendszerbe átforgatni. Már ne haragudjanak, de az elmúlt években nem győztek meg minket arról, hogy olyan koordinációs képesség lenne a kormányban és a kormány közeli hivatalokban, hogy ez menne. Én azt gondolom, hogy itt megint az emberek lesznek azok, akik rosszul fognak járni. Ráadásul én emlékeztetném önt arra, hogy nemrég EU-s pénzből több tízmillió forintot költöttek a MÁK ügyfélablakainak a korszerűsítésére. Mi lesz ezekkel a felújított helyekkel egész pontosan? Ráadásul mi van a dolgozókkal? Így karácsony előtt mit mondanak nekik? Azt mondják, hogy majd felajánlanak nekik új munkaköröket, de ha a MÁK-nak kevesebb lesz a feladata, akkor honnan fognak származni ezek az új munkakörök? Ráadásul azt is mondták a MÁK-ban [[Az elnök csenget.]] hogy állítólag készült hatástanulmány. Hol van ez a hatástanulmány, tisztelt államtitkár úr? [[16.20]]
Nagyon szépen köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Minthogy független képviselő nem jelezte, hogy meg akar szólalni [[Közbeszólások az ellenzék soraiból: Hol vannak? Tényleg, hol vannak?]] , ezt már csak azért is mondhatom, mert nincsen jelen, ezért kétperces felszólalások következnek. Kétperces felszólalásra kért szót Schiffer András, LMP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Tulajdonképpen én csak azt nem értem, hogy akkor miért nem következetesek ebben a szupercentralizációs politikában. Ha az összes hatóságot differenciálatlanul egyetlen kisgömböc kormányhivatalba gyúrják, akkor szerintem meg kellene szüntetni ezt a minisztériumoknak nevezett bohóckodást is. Meg kellene szüntetni az összes minisztériumot, éppen elég a Miniszterelnökség - nem? Így is Lázár János lassan már egy szuperminiszter, a minisztériumok sok-sok éve nem töltik már be a funkciójukat. [[Dr. Staudt Gábor és dr. Kovács Zoltán közbeszól.]] Meg fogják fontolni, igen, én erre nagyon kíváncsi vagyok. Nagyon kíváncsi vagyok, hogy ez hogyan fog sikerülni, tudniillik a kormányzás áll, államtitkár úr. A választások óta érdemi kormányzás ebben az országban nincsen. És ennek az egyik oka az a strukturális probléma, hogy a második Orbán-kormány óta a minisztériumok szimulálják azt a feladatot, amit egyébként az Alaptörvény hozzájuk telepít. Érdemi jogszabály-előkészítés nem a minisztériumokban folyt az elmúlt években, hanem ki tudja, hol; és ráadásul a hatósági szervezetrendszer felett is ma már egy kancellária és a miniszterelnök gyakorolja az érdemi felügyeletet, nem pedig a szaktárca. Sőt, bizonyos értelemben szaktárcákról sem lehet beszélni, hiszen ez az erőforrás-minisztériumnak nevezett valami sok minden, de hogy szakminisztérium nem, az egészen biztos. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Minthogy több kétperces szót kérő nincsen, most előre bejelentett felszólalók következnek. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, aki elsőként jelentkezett. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. A közigazgatás átszervezése kapcsán én csak azt láttam az elmúlt öt esztendőben, hogy önök, amikor hozzányúltak ehhez a történethez, akkor abból mindig baj lett. Mondhatnék rengeteg példát, Szél Bernadett is említette a munkaügyet érintő, ellenőrzésekkel kapcsolatos hivatalok kérdéskörét, hivatal kérdéskörét, annak az átrendezését, kompetencia- és létszámbeli következményeit és sok minden egyéb mást. De hát mégsem itt kezdeném, hanem ott, hogy államtitkár úron kívül nagy tisztelettel köszöntsem a Parlament falai között Pócs János fideszes képviselő urat, aki egyedül megtiszteli a vitát a kormánypárt részéről, a kormánypártok részéről - igen, egyöntetű taps, igen. Szóval, a dolog lényege, hogy akkor és amikor a közigazgatás átszervezéséhez illesztetten ily nagy az érdeklődés az önök részéről, akkor újólag feltételezem azt, amit az előző mondataimban mondtam, hogy sok jót sajnos nem lehet várni mindattól, amit önök útjára bocsátanak. Főleg akkor nem, amikor az államtitkár úgy fogalmaz a bevezető gondolataiban, az expozéjában, hogy 2010: hatalomra kerültünk. Azt gondolom, hogy a közigazgatás nem erről szól, vagy nem erről kell hogy szóljon. Az pont a szolgálatról kell hogy szóljon. Államtitkár úr valószínűleg keveri a fogalmakat, a napi gyakorlatát téveszti össze azzal, amit egyébként folytatnia kellene. Mert szolgálatról nem igazán lehet beszélni, szolgáltató államról meg még kiváltképp nem lehet beszélni az elmúlt évek tapasztalásai alapján. Az a szolgáltató állam, amit egy pici kitérővel úgy közelítek meg, hogy az a szolgáltató állam, amely 2015-ben például a szociális fronton olyan megszorításokat hoz, mint amilyet, ön is tudja nagyon jól, közel 70 000 millió forint kivételét a rendszerből, az önmagát nem nevezheti szolgáltató államnak, mert a szolgáltatásokhoz financiális háttér is kell. Financiális háttér nélküli szolgáltatások meg nulla egyenértékű vagy negatív tartalommal bírnak. De a népbutítás tekintetében jónak tűnhet mindaz, amit önök ilyeténképpen szolgáltatásnak mondanak. Vagy mondok egy másik példát a szociális források csökkentésén keresztül, mondjuk, a NAV - tudja, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal - szolgáltatásaira. Az olyan típusú szolgáltatás vagy szolgáltatások sokasága, amely kitiltásokhoz vezet, vagy olyan típusú szolgáltatások - mondjuk, egy másik válfaját mondom, államtitkár úr -, ami pedig arról szól, amit épp ma is tárgyaltunk egy törvény keretei között, hogy a vállalkozások számára azt a helyzetet teremti meg, hogy ha a NAV hoz egy határozatot, ami nem túl kecsegtető és biztató a vállalkozásra, akkor a vállalkozás hiába fellebbezne, a NAV azt megelőzően, mielőtt a fellebbezés elbírálásra kerülne, akár az árukészletét és sok minden egyéb mást magáévá tehet, a vállalkozás tönkremehet; majd a fellebbezésnek lehet eredménye egy-két esztendő múlva, és a vállalkozás már nem tud újra üzemelni és működni, mert addigra gyakorlatilag megszűnt, az embereit elengedte. Na, ezek azok a szolgáltatások, amelyeket önök nyújtanak az emberek és a társadalom számára. Persze, a szolgáltató állam, amelyet, mondhatni, már nemcsak körbeleng a korrupció, hanem tovább lehetne menni ezen az úton, hogy hová vezet a dolog, ez a fajta szolgáltatás sokasága és sokfajta módja is rendelkezésre áll, az elmúlt évek tekintetében tapasztalható és fogható. Azt gondolom, hogy mindaz, amit önök csinálnak e tekintetben, nem más, mint egy országrombolás. Nagyon sok mindent lehetne még ideemlíteni, ehhez illesztetten megemlíteni, akár a mostani döntéseikhez illesztetten, nem a vasárnapi nyitva, a vasárnapi zárva tartástól a korengedményes nyugdíj jogszerző ideje megszerzésének az úgymond letiltásáig, megszüntetéséig. Államtitkár úr, gondolkodjon el a szolgáltató állam fogalomrendszerén, hogy akkor mit is jelent a valóságban, amit önök csinálnak, és mit is kellene hogy jelentsen. Ez az én értékrendem szerint egyfajta szolgáltatást magában hordoz, az orbáni hatalomkoncentráció irányába történő szolgáltatást, annak a kielégítését - azt vastagon magában hordozza. Ha erre van szükség, akkor ezt az utat kell járni, csak azt gondolom, hogy ennek az útnak a járása előbb-utóbb az önök számára keserű levest fog, keserű pirulákat fog életre hívni. Nézze, 2011 januárja volt, ha emlékképeim nem csalnak meg, amikor a kormányhivatalok integrációját, mármint a kormányhivatalokba történő integrációkat elkezdték életre hívni. Ez a fajta hatalomkoncentráció az elmúlt években is visszaigazolta és megmutatta ennek az ellentmondásosságát, bizonyos értelemben a hibák feltárására is lehetőséget adott volna. Önök erre nem kerítettek sort. Most, amikor 2015. III. hó 1-jei hatállyal kívánják ezt a folyamatot bővíteni, akár már az említett, Schiffer képviselőtársam által említett környezetvédelmi és természetvédelmi hivataloktól a bányakapitányságokon keresztül sok minden egyéb másig, a Magyar Államkincstárból történő feladatok kiszervezésétől a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalon keresztül vagy az OEP pénztárfeladatai egy részének a kiszervezésével kapcsolatosan - a sort lehetne folytatni -, akkor azt gondolom, hogy nem jó utat járnak. Ki is bontom, nem minden részletében, de ki is bontom adott helyeken, hogy miért gondolom ezt így. Például a Magyar Államkincstár vonatkozásában akkor és amikor a családtámogatások vonatkozásában át kívánják rendezni a folyamatokat, az Államkincstártól kivéve és a járási hivatalok keretei közé pakolva, és azt mondják, hogy szolgáltatóbaráttá teszik ezt a tevékenységet, ezt a szolgáltatást, akkor önök nem mondanak igazat. Ja, hogy ez már nem újdonság? Ezzel szembetaláljuk magunkat nap mint nap a Parlament falai között. El is mondom önnek, hogy miért nem; csak azért, hogy tisztában legyen vele, vagy ha nincs tisztában vele, akkor legalább belül, a saját berkein belül, a belső vitáik kapcsán tudja használni. Tudja, államtitkár úr, azért nem, mert az, ami a MÁK-ban volt, a Magyar Államkincstár keretei között feladat és a járási hivatalokhoz áthelyezik, gyakorlatilag ez a tevékenység az önkormányzatok szintjén működtethető volt. A járási hivatalok keretei az önkormányzatokat felülírják. A kormányhivatal felette van a járási hivataloknak. A MÁK összefoglalóan fogta ezt a kérdést magában. Magyarra fordítva, ezt önök széttörik a járási hivatalok szintjére, miközben az önkormányzatok szintjéről is intézhetők voltak ezek a dolgok. Önök nem szolgáltatási teret nyitnak és nyújtanak az emberek számára, hanem pontosan azokat koncentrálják, azokat az utakat zárják be. [[16.30]] Ez olyan, tudja, mintha azt mondanák, hogy orvos - orvos; a fogorvosra bíznánk az agyműtétet. Önök erre is képesek, ilyenfajta eljárási metódusokat is képesek választani, és azt gondolják eközben, hogy jót tesznek. Bár nem hiszem már azt sem, hogy azt gondolják, egyszerűen csak a hatalomkoncentrációból fakadó vágyaik alapján teszik mindazt, amit tesznek. Tudja, államtitkár úr, azt gondolom, hogy amit csinálnak, az tényleg csak központosításról szól. Nem a szakmai feladatok magasabb szintű ellátásáról, nem! A politikai érdekek kiszolgálásáról, érvényre juttatásáról szól. Arról, amiről Bárándy képviselőtársam plasztikusan szólt. Arról, hogy ha a hatalom megfelelő magas szintjén lévő figurák egy-egy telefont megemelnek, akkor megfelelő módon érvényesüljenek azok a szándékok és akaratok, amelyek a telefonvonal végén megfogalmazásra kerülnek. Mindegy, hogy miről szól a történet. Mindegy, hogy akár engedélyek kiadásáról, akár bírságok kiszabásáról vagy éppen ki nem szabásáról, vagy bármi másról szól a történet, a politikai érdekek érvényesülése helyeződik az elsődleges színtérre, és ez, azt gondolom, nem helyénvaló. Abszolút nem helyénvaló! Ez nemhogy nem helyénvaló, hanem visszaélés a politikai erővel a szakigazgatási szervek felett. Elhangzott ma már, hogy gyakorlatilag politikai komisszárok kezébe teszik a folyamatok alakítását, és nem a szakmaiság fogja eldönteni az emberek érdekében mindazt, ami történni fog az elkövetkezendő időszakban. Ez alapvetően nem helyes megítélésünk szerint. Átgondolatlan, mert speciális feladatokat úgy mosnak egymáshoz, hogy az szinte kezelhetetlen, az egybeolvasztása ezeknek a felületeknek elfogadhatatlan. Az irányíthatatlanság is foghatóvá válik, mert olyan mega vagy giga szervezetek hívódnak életre, amelyek szintjén áttételek nélkül, megfelelő módon az irányítás nem tud megvalósulni. Azt gondolom tehát, hogy amit önök tesznek, az nem az emberről szól, nem az ügyfélről szól, nem az emberek és az ügyfelek érdekeit szolgálja, hanem pont ellene hat annak a folyamatnak, amely irányba haladni kellene. Még egyszer hangsúlyozom: nagyon rossz útnak tartom azt, amikor a politikai megfontolások vezérlik az önök gondolkodását. De hogy egy konkrét példát még mondjak, itt van a Nemzeti Munkaügyi Hivatal. A Nemzeti Munkaügyi Hivatal kérdéskörét kibontom önnek egy kicsit, hogy az ön számára is világos legyen. Nyilván nem szakpolitikus e tekintetben, e területet nem feltétlenül kell önnek átlátni, de segítek, hogy átlássa ezt a kérdéskört. Arra hivatkozik akár Orbán, akár Lázár, akár bármely politikai szerepvállalója a kormánynak, hogy abba az irányba kívánják vinni a folyamatokat, ahol szolgáltatásbarát tevékenység zajlik. Például ez a hivatal az önök elmondása szerint nem képzett hidat a munkaadók és a munkanélküliek között. A Nemzetgazdasági Minisztérium hitvallását mondtam el most önnek egy mondatban. Önök erre mit tesznek? A Nemzeti Munkaügyi Hivatalt szétzúzzák, a foglalkoztatás egészségügyi szolgálatát, a munkahigiénés felületű szolgálatot a tisztiorvosi hivatalhoz rendelik, a munkavédelmi, a foglalkoztatási részét az NGM apparátusába viszik be, a képzési szakterületet egy nemzeti szakképzési, felnőttképzési hivatalhoz rendelik. Tudja, amikor önök nemzetiről beszélnek, nekem mindig az jut az eszembe, ami a Munkaerő-piaci Alap változásánál történt, csináltak belőle Nemzeti Foglalkoztatási Alapot, és tízmilliárd forintos nagyságrenddel csökkentek a benne levő források. Nem gondolom, hogy ez az út az, amit járni kellene. De a munkaerő-közvetítés tekintetében, ami úgymond a nehéz feladványokat hordozza magában, ebben az egy dologban hagyták meg a jogosítványokat a megyei munkaügyi központoknak és a járási hivatalok szintjén lévő kirendeltségeknek, még a közfoglalkoztatás dolgait is elvitték a Belügyminisztérium irányába. Tudja, államtitkár úr, az, amikor valami évtizedes távlatban, évtizedes viszonylatban épül fel egy olyan szolgáltatói rendszerré, amely szolgáltatói rendszer az igénybe vett szolgáltatásokat olyan emberek sokaságának nyújtja, akik bizonyos értelemben a segítő kézre éhesek, akkor szétzúzni, szétzilálni ezeket a hálózati rendszereket, az nem hiba, az bűn! Egyszerűen azért bűn, mert azok az emberek, akik ebbe az elfogadhatatlan, háládatlan helyzetbe kerülnek, elveszítve a munkalehetőségüket, egyszerűen nem fogják tudni azt, hogy mikor, hol és miért kell vagy lehetne nekik bizonyos szolgáltatásokat igénybe venni. Egyszerűen arról szól a történet, hogy önök nem a szolgáltatásokat akarják kínálni, nem a szolgáltatások egymásra épülésének rendszerét akarják megmutatni, hanem talán már arra is törekszenek, hogy ezeket a szolgáltatásokat az egyes emberek, az igénybevevők utol se tudják érni. No, ez nem szolgáltatásbarát tevékenység, ez pontosan az ember, az ügyfél szolgáltatásokból való kizárásának a mikéntje. Még egyszer hangsúlyozom: ezek mind elfogadhatatlan lépések. Főleg azon a területen, ahol a leginkább, a leginkább a segítségre, a támogatásra szoruló emberek számára kellene segítő kezet nyújtani. Önök nem ezt teszik, semmikor nem ezt tették az elmúlt években. Gondolja csak végig azt, amikor valaki elveszítette a munkalehetőségét, és önök beszedik a járulékokat a munkaadóktól, a munkavállalóktól ugyanúgy, mint ahogy a korábbi időszakokban is. Ezzel szemben mit tesznek? Egyharmadát vagy egynegyedét sem biztosítják a tekintetben, hogy a munkájukat elvesztő emberek ezeket a forrásokat utol tudják érni, egyszerűen azért nem, mert önök csak statisztikai képekben tudnak gondolkodni, közfoglalkoztatás tekintetében kívánják a folyamatokat mindenáron kezelni. Utolsó mondatom pedig arról szól, még egyszer, hogy ez nem szolgáltatásbarát tevékenység, ez hatalomkoncentráció, amely hatalomkoncentráció nem az emberek, nem az ügyfelek érdekeit szolgálja. Ezen kellene elgondolkodni és ezen kellene változtatni. Azt javaslom, államtitkár úr, hogy ezeket mérlegelje, és eszerint cselekedjenek a későbbiekben. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Nagyon szépen köszönöm. Ügyrendben kért szót Schiffer András képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ellenzéki Képviselőtársaim! Az a helyzet, hogy az Országgyűlésről szóló törvény, illetve a házszabály rendelkezései szellemében a parlamenti vita arról szól, hogy a parlamenti képviselők egymással vitatkoznak. Jelen pillanatban a kormánypárti frakciók sorai üresek. Tisztelettel, azzal az ügyrendi javaslattal élnék az elnök úr felé, hogy rendeljen el félóra szünetet, hátha addig beballagnak kormánypárti képviselők, és érdemben tudjuk a törvényjavaslat vitáját folytatni. Köszönöm.
Köszönöm szépen a javaslatát, nem tekintem ügyrendinek. [[Pócs János beérkezik az ülésterembe.]] Egyébként minden ilyen ajánlata vagy javaslata minél gyorsabban így váljon valóra, mint ahogy ez megtörtént, hiszen máris egy, azaz egy kormánypárti képviselő bejött a terembe, tehát az igénye máris teljesült. Mielőtt azonban normál szót kérőnek megadhatnám a szót, addig a Miniszterelnökség nevében, a kormány nevében Kovács államtitkár úr kér szót. Úgyhogy most ő jön. Parancsoljon! [[Dr. Staudt Gábor: Végre vita van! Dr. Kovács Zoltán: Látom, szurkoltok! Dr. Bárándy Gergely: Szokatlan jelenség!]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Néhány tényt szeretnék leszögezni, mielőtt tévútra mennénk a további vitában. Az egyik: a vízügyi rendszer nincs benne a kormányhivatali rendszerben. Szeretném ezt elmondani az LMP-s képviselőknek. A másik: azok az atipikus illetékességű szervezetek, mint például a környezetvédelmi hatóság, valóban nem voltak eddig részei a kormányhivatali rendszernek, de ugyanazon illetékességi és hatásköri szabályok között fognak működni az elkövetkezendő időszakban is. Ami pedig az eljárási rendet illeti, mindenki feltételezésekbe bocsátkozik, hogy majd milyen utasítási rendszer fog végigmenni ezen a rendszeren, a kormányhivatali rendszeren: eddig sem volt ez kifogás tárgya. Hiszen gyakorlatilag a szabályozási rendszeren keresztül, a jogszabályok alapján hozták meg a döntéseket az úgynevezett szakigazgatási szervek. Ez sem lesz másként! De ha mégis bármi történne, lehetősége van minden állampolgárnak a jogorvoslati rendszerben a független bírósághoz fordulni, amely kívül van az államigazgatás rendszerén. Tehát ez a rendszer a bíróságnál fejeződik be adott esetben, ha jogszabálysértésre kerül sor. Ezért aztán azok a feltételezések, amelyek itt elhangzottak az utasítási rendszert illetően, nem igazak, hiszen van olyan jogorvoslati rendszer a magyar közigazgatásban, amely bármely tévútra vitt határozatot reparál, illetve ha olyan, hatályon kívül helyezi, és a többi, és a többi. Ezt szerettem volna elöljáróban elmondani. [[16.40]] Ami pedig a Magyar Államkincstár rendszerét illeti, szeretném a képviselőtársaknak - ha egyébként figyelnének - elmondani, hogy a Magyar Államkincstár rendszerében jelen pillanatban a családtámogatási rendszerért a megyeközpontba kell beutazni. Most az lesz a különbség, hogy csak a járásszékhelyig kell utazni, ami azt jelenti, hogy ugyanazt a szolgáltatást, ugyanazt az informatikai rendszert fogja használni a kormányhivatal, és ebből adódóan közelebb visszük az állampolgárhoz azt a szolgáltatást, ami eddig a megyeszékhelyen volt található. [[Dr. Schiffer András közbeszól.]]
Köszönöm szépen. Normál szót kérő felszólalással folytatjuk: Schiffer András képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönömszépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt kétharmados Többség! [[Derültség az MSZP padsoraiban.]] Először is azzal szeretném kezdeni, államtitkár úr, hogy akkor lehet, hogy itt az időkeretben kicsit hadartunk. Arra méltóztattunk utalni képviselőtársammal, hogy ez a mostani változtatás, ami ebben a javaslatban van, azt eredményezi, hogy a vízügyi igazgatást és a környezet- és természetvédelmi igazgatást szétválasztják. [[Dr. Kovács Zoltán: Eddig is szét volt.]] Jelenleg egy vízgyűjtő elven megszervezett, integrált igazgatási rendszerben van a környezet-, természetvédelmi és vízügyi igazgatás. Erről beszéltünk. És még valami: a különbség, ugye, az, hogy jelenleg a környezetvédelmi hatósági szervezetrendszernek van egy többé-kevésbé szakmai irányítása. A kormányhivataloknak nincs szakmai irányításuk, politikai komisszárokat méltóztattak oda kinevezni az elmúlt években. Ezt különösebben nem is titkolták. Ráadásul érdemes ezt az egész helyzetet egységes egészben értelmezni a kapcsolódó jogszabályokkal. Például kapásból itt van az a törvény 2006 márciusából, amit még egy Bajnai Gordon nevezetű fejlesztési miniszter terjesztett elő kiemelt beruházásokról, és ezt az akkori kormánypártok és a Fidesz nagy egyetértésben megszavazta.Azóta önök a kiemelt beruházási törvényt nem eltörölték, hanem tulajdonképpen csúcsra járatták, ami abban benne van. Jelenleg a kiemelt beruházási törvény lehetőséget ad arra, hogy gyakorlatilag a kiemeltnek nyilvánított beruházások esetében politikai utasításra folytassanak le hatósági eljárásokat. A kör most zárul be. Azokat a szakhatóságokat, amelyek komoly közösségi korlátját jelentenék a profitéhségnek, ezeket a szakigazgatásokat is integrálják azokba a kormányhivatalokba, amelyeket politikai komisszárok irányítanak.A helyzet rettenetesen egyszerű. Az egy dolog, amire Bárándy képviselőtársam is utalt, hogy az átalakításnak nem tudjuk, hogy pontosan hány közszolgálati munkahely esik áldozatául. Azt gondolom, államtitkár úr, hogy nem elég, ha az államtitkári székből bólogat, hogy készültek hatástanulmányok. A jogalkotási törvény önöket kötelezi. Az Országgyűlésnek kötelességük lett volna bemutatni azt, hogy mitől célszerűbb és hatékonyabb ez a hatósági szervezés, ami itt, a javaslatban is van; és be kellett volna mutatni azt is, hogy a közszolgálaton belül ez hány álláshely megszűnésével jár. Amikor a közigazgatás tekintetében álláshelyeket védünk, akkor nem pusztán azokról a munkahelyekről vagy munkavállalókról beszélünk, akik ma ezeket a közigazgatási feladatokat ellátják. Amikor a közigazgatásban egy leépítési hullám végbemegy, annak nem csak azok a családok a kárvallottjai, ahol a kereső egy hivatalnok. Amikor leépítik a közigazgatást, akkor nagyon könnyen lehet, hogy a közösségi érdek sérül. Ha összetesszük a mozaikot, ezt a törvényjavaslatot, azt, hogy a kiemelt beruházási törvényen az elmúlt években a belügyi tárca milyen változtatásokat eszközölt, és mellétesszük Orbán Viktor kirohanásait az újraiparosítási terveiről, akkor összeáll a kép. Az a helyzet, hogy már az elmúlt hónapokban kijelölték azokat az új oligarchákat, akik a Közgép helyére lépnek. Megkötötték a paktumokat multinacionális cégekkel, a kiemelt stratégiai partnerségi megállapodások örve alatt, és egész egyszerűen véghez akarnak vinni egy olyan újraiparosítási tervet, aminek az útjából el akarnak hárítani minden ökológiai, szociális korlátot. Ezért verik szét a munkaügyi felügyelőségeket, hogy a munkavállalói jogokat - már ami egyáltalán maradt ebben az országban - senki ne tudja az önök oligarcháin, illetve a multikon bevasalni; ezért verik szét, illetve integrálják egy politikai komisszár által irányított kormányhivatalba a környezet- és természetvédelmi felügyelőségeket, hogy az ökológiai korlátokat ne lehessen az őrült beruházásokkal szemben érvényesíteni. Erről szól ez a terv, államtitkár úr. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Két percre kért szót Gúr Nándor képviselő úr, MSZP. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! Csak hogy mindenki tisztán és világosan lásson: nem helytálló - hogy finomam fogalmazzak - az, amit ön mond. Egyszerűen azért nem helytálló, mert például a MÁK, a megyei államkincstárak családtámogatási ügyintézéséhez nem kellett beutaznia senkinek a megyei államkincstárakhoz - nem kellett - mert tudja, van Magyarországon, ha jól emlékszem, 3173 önkormányzat, közel 3200, az ügyek intézése, elindítása az önkormányzat keretei között bármikor bárki számára nyitott volt és megtörténhetett, ugyanúgy, mint a kormányablakok tekintetében, ahol ügyindítás zajlik. Ön is tudja nagyon jól, 100-200 ezer kormányablakot is nyithatnak, ahol ügyet indítanak. Végül is ott fog kikötni az ügy indítása, ahol az ügyet elintézik. Az önkormányzatok keretei között ugyanúgy meg lehetett tenni ezeknek a folyamatok kezdeményezését, elindítását, tehát az ügy indítása ugyanúgy megtörténhetett az önkormányzatok színterén, mint ahogy a kormányablakok tekintetében: nem kellett beutazni a megyei állami kincstárak központjába ahhoz az egyes ügyfeleknek, hogy a családtámogatással kapcsolatos ügyeik elintézését véghez tudják vinni. Úgyhogy nem kellene becsapni az embereket, nem kellene olyan dolgokat sugallni, amelyek nem helytállóak, és olyan szolgáltatásokat kellene nyújtani, amelyek tényleg valójában az emberek, az ügyfelek érdekeit szolgálva hívódnak életre. Ez a helyzet, államtitkár úr, ezzel kellene önöknek is szembenézni, és még egyszer azt hangsúlyozom: nem hatalomkoncentrációra kell törekedni, nem politikai igények kielégítését kell megvalósítani, hanem - és ezzel szemben - az emberek, az ügyfelek érdekeit kell szolgálni. Csak önöknek meg kellene tanulni azt, hogy mi az, hogy szolgálat. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki szólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem. Ebben az esetben, mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e válaszolni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Azzal szeretném kezdeni, hogy gyakorlatilag a közigazgatás átalakítása, amely 2011-ben elindult, nem volt sohasem a politikai viták kereszttüzében; sem helyben, sem egyébként máshol, még a választási kampányban sem, tehát a kialakított kormányhivatali és járási hivatali rendszer semmilyen módon megtámadásra - hogy így mondjam - nem került. Az pedig, hogy egy állam miként alakítja ki a maga végrehajtói rendszerét, az a mindenkori kormány szuverén joga volt eddig is, és ez lesz a jövőben is. A szakhatóságok, amelyek integrálásra kerülnek, a korábbihoz képest csekély nagyságrendet jelentenek, és ez korábban a kormányhivatali rendszerben sem jelentett problémát, hiszen mindösszesen kettő szervezet kerül integrálásra, a többiektől feladat kerül átvállalásra a kormányhivatal részére.Azokkal a feltételezésekkel, amelyeket itt felvetettek a képviselőtársak, nem akarok foglalkozni; a puding próbája az evés, és a gyakorlat ezt majd ki fogja alakítani. Ha ez mégis az abbéli rendszerben történik, amit mi elhatároztunk, akkor úgy gondolom, hogy megérdemel részükről egy mea culpát.Ami a megtakarításokat illeti: minden évben ajánlom a képviselőtársak figyelmébe, hogy el kell olvasni a zárszámadást, ott végig lehet olvasni azt, hogy milyen megtakarításra került sor. És szeretném tájékoztatni Bárándy képviselő urat is, hogy a kormányhivatalok ez év december 31-éig minden kötelezettségüknek eleget tesznek, tehát nullába fut a kormányhivatali adósságállomány, tehát minden kifizetésre kerül a bevételeiből. [[16.50]] A környezetvédelmi hatóság többször is előkerült. Továbbra sem lesz változás e tekintetben, hiszen az atipikus, több megyét ellátó szervezetrendszer igazodik ahhoz a vízgyűjtő területhez, amelyet kifogásolt Schiffer képviselőtársam. [[Dr. Schiffer András képviselőtársaival beszélget.]] Megköszönöm, ha figyelne. A Magyar Államkincstárhoz - továbbra is állítom, képviselő úr - be kellett utazni, hiszen külön ügyfélszolgálati irodát rendeztek be a családtámogatási rendszerben, akkor is, ha a rázza a fejét, hogy nem. Én ezt magam megnéztem, és látható. [[Gúr Nándor közbeszólása.]] , és be is utaztak az emberek a támogatási rendszerek felvételéért. Nem az ügyindításról beszélek, hanem arról, amit megkaptak a családtámogatási rendszerből, azért a világ végére is elutaznak egyébként, hiszen szükségük van rá. Most nem kell elutazni ehhez, hanem a járásközpont, ami sokkal közelebb van az állampolgárokhoz, fogja ezt a feladatot ellátni. Ráadásul a kormányhivatali rendszerben ott vannak a kormányablakok, és mintegy 260 kormányablak kialakítására kerül sor. Ez 260 olyan ügyfél-érintkezési pontot jelent majd az állampolgárok számára, ahol ezeket az ügyeket indíthatják, és adott esetben a végrehajtás is ugyanezen kormányablakok szintjén megtörténik, kibővítve egyébként mintegy kétezer ügysegéddel, ami az expozéban is elhangzott: a településekhez kapcsolódóan, a helyi önkormányzatok által biztosított helyiségekben, megfelelő informatikai eszközökkel ellátva, helyi kérelem- és helyi ügyintézés zajlik az olyan állami ügyekben, amelyekhez a korábbiakban a megyéhez kellett elutazni. Ami a szakmai autonómiát illeti, továbbra is fennáll az a lehetőség és a rendszer, amit eddig is gyakoroltak a kormányhivatali szakigazgatási szervek, amelyek kifelé egyébként továbbra is - jelzem az LMP-s képviselőnek - szakhatóságként el fognak járni mindenféle eljárást illetően, tehát a rendszer továbbra is úgy működik szakhatóságként a kifelé zajló eljárásokban, mint eddig. Ezt szerettem volna javasolni; ha ezt elolvassák a törvényjavaslatban, akkor ilyen állítást nem tesznek. A párhuzamosságok kiküszöbölésére kerül sor, hiszen jó néhány olyan államigazgatási feladat futott egymás mellett, amelyeket, azt gondolom, az új rendszer megpróbál kiküszöbölni. Staudt képviselő úr felvetette, hogy a kormánymegbízottnak van munkáltatói joga áthelyezésre. Vannak olyan élethelyzetek - hogy mondjak egyet például önnek -, ahol egy járási hivatal nem biztos, hogy minden feladatot el tud látni. Például, amikor a Nokia megszüntette több ezer dolgozó munkahelyét, ott átcsoportosítottak a helyi munkaügyi kirendeltséghez jó néhány munkaerőt, hogy el tudják látni azoknak az állampolgároknak az ügyeit, amit önmagában egy munkaügyi kirendeltség nem tudott volna ellátni. Ez lehetőséget nyújt arra is egyébként a jövőben, hogy az egységes járási hivatalban olyan ügyintézők fognak munkát végezni, akik átcsoportosíthatók, és ahol éppen nagyobb szükség van a feladat ellátására, ott az egységes hivatalon belül átcsoportosíthatók, tehát az ügyfelek szempontjából. Önök mindig a struktúra, a hatalomkoncentráció oldaláról nézték, mi pedig az állampolgárok kiszolgálása, az ügyfélbarát közigazgatás megteremtése oldaláról tettük meg az előterjesztésünket, és aszerint is kívánjuk végezni a feladatunkat.Azok a típusú területi szervek, amelyek egyébként nem végeznek hatósági jogalkalmazó tevékenységet - így például a naturparkok -, továbbra is kívül maradnak a kormányzati rendszeren. Kívül marad a kormányhivatali rendszeren a KLIK, kívül marad a GYEMSZI, tehát csak a hatósági jogalkalmazó tevékenységet végző feladatok kerülnek be, akár a BÁH-ot nézzük, akár az OEP területi hivatalát, amely regionális szervezetben került megszervezésre; ma ez megyei, illetve járási feladatokat fog ellátni. Ami pedig a munkatársainkat illeti, számítunk a munkájukra, hiszen eddig is a közszolgálatban álltak mind a járás tekintetében, mind az ügysegéd, mind a kirendeltségek tekintetében. De figyelemmel arra, hogy a képviselőtársakat különösebben nem érdekli, hogy miket válaszoltam a felvetéseikre, e tekintetben - Schiffer András éppen háttal áll, és jobbikos képviselőtársával beszélget - be is fejezem, mert méltatlan az az eljárás, amit velem szemben gyakorolnak. [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] Köszönöm szépen, elnök úr. [[Pócs János tapsol.]]
Köszönöm szépen. Biztatom, államtitkár úr, én végig figyeltem, így aztán azt is halottam egyből, amikor befejezte a mondanivalóját. Ez pedig a mai ülésnap utolsó napirendi pontjaként elhangzott előterjesztői zárszó volt. A módosító javaslatok benyújtására - erre is érdemes figyelniük, nehogy később feleslegesen reklamáljanak - csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Arra figyelemmel, hogy az előterjesztés sürgős tárgyalásáról döntött az Országgyűlés, várhatóan a tavaszi ülésszak első ülésén már a határozathozatalokra is sor kerülhet. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. A mai napon napirendi utáni felszólalásra jelentkezett Lukács László képviselő úr, Jobbik. Megadom a szót, öt perc áll rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! „Beszéld el nekem a múltat, s megismerem belőle a jövőt!” - Konfucius. Amikor közelít az év vége, természetes, hogy mindenki összegzi gondolatait az elmúlt évről. Górcső alá lehet venni, hogy mit tettem ebben az évben, mit értem el, mit tettek mások az évben. Íme, a 2014. év, ahogyan azt én láttam: Az év bombameglepetéssel indult: valaki - legalábbis Kásler Árpád szerint - végtörlesztett egy Lehel úti bankfiók előtt. Ekkor még várta mindenki az Alkotmánybíróság határozatát a devizások ügyében, azóta látszódott, feleslegesen. Még januárban elindult a kampány, január 18-án derült ki, hogy az év első választása április 6-án lesz. Tehát amikor elindult a kampány, elindult ennek jegyében a magyar csapat is: igaz, nem Rióba, csak a magyar végvárakra védeni a rezsiharcot. Mindeközben Németh „feketeöves rezsi-jedi” Szilárd végigharcolta a legkisebb településeket is a rejtegetett, bújtatott rezsik ellen.Februárban kiderült, hogy érdemes úgynevezett kamupártot csinálni az állam pénzéért.Megint volt Valentin-nap. Igaz, ez a romantikus időszak kevés jót tartogatott a baloldali pártoknak, inkább hattyúdalra emlékeztető táncot, mint boldog násztáncot jártak egymás körül a különböző „futottak még” erők. Az országgyűlési kampányban megtanulhattuk, hogy a Fásy mulató az új atombomba, és valójában Bunyós Pityu, ha pártot alapítana, és Kis Grófóval meg Jollyval és Suzyval végigjárná a vidéket, nemhogy kétharmadot, hanem 101 százalékot érne el a választásokon. Akkora békemenet volt márciusban, hogy Rákay Philip mérője is kiakadt.Hirtelen sok fideszes politikus is rájött, hogy valójában nagyobb házban lakik, mint amire évek óta emlékszik; biztosan a csökkenő rezsitérfogat okozta, hogy a budapesti fideszes luxuslakások alapterülete megnőtt. A tét is eggyel nőtt: ismertté vált, hogy nejlonszatyorba csomagolják a nagyobb pénzeket az MSZP-nél, sőt Ausztriában bankszámlákon tárol pénzt az egyik fő MSZP-s. Jött a csúnya Welsz-ügy, meg a simongáborozás, afrikai fekete-útlevelezés. Jött a választás, és az újabb „nem matematikai” kétharmad. Azt is megtanultuk a választásoknál, hogy ami a választókörzetekben és országosan 20 százalék, az a parlamentben 11 százalék. Megtudtuk, hogy vidéken a második erő a Jobbik lett, 140 településen lett második a párt. A győztes mindent vitt: létrejött a legmacsóbb parlament, alig egy marék honanyával. De nem lehetett nagyon nagyot fellélegezni, jött az európai parlamenti választás. Volt hír sok mindenről: Széles Gábor, az egyik leggazdagabb magyar, ufót építene, talán Pataky Attila megmentése érdekében; beszántották Kishantost; átadták a felcsúti mikro fociarénát, több ülőhellyel, mint a falu lakossága. Május 1-jén mindenkinek volt majálisa, még a modern politikai cirkusz örök túlélőjének, Thürmer Gyulának is. Majd megalakult az új Országgyűlés: sokan esküt, sokan eskünek álcázott szöveget mondtak.Júniusban beindult a reklámadónak anyakönyvezett, de valójában kormány kontra RTL Klub háború. Még gyorsan, a harmadik választás előtt átírták az önkormányzati törvényt. Még mindig nem lépett előrébb a devizások ügye a Kúria határozata alapján. Megtudtuk, hogy Andy Vajna kedvében járva még adócsökkentés is kivitelezhető, de ugyanez nemjár az egyszerű embereknek: maradt a rekordméretű áfa. Július hónapban gyűrűzött tovább az amerikai titkosszolgálati lehallgatási botrány. Amerika rohamos tempóban öregedhet, mert nagyon kíváncsi ránk, önökre. Okosabbak lettünk, hogy életkori sajátosság miatt nem mennek sötétedés után bárhová gyalog a vidéki idősebb állampolgárok és nem az elharapódzó bűnözés miatt. [[17.00]] Orbán Viktor Tusnádfürdőn a magyarság helyett magáról és illiberális vágyairól beszélt, azóta ez a szó az unortodox módján slágerré lett. A nyár az uborkaszezoné volt, és tovább nőttek ezáltal a politikai zöldségek. Sokan nyaralni mentek, megint mások százas számmal özönlötték el határainkat éjjel, nappal, nyáron és azóta is. Menekültcunami mossa országunk tenger nélküli határait. De nem volt leállás, szeptemberben ismét kampányhangulattá érett a levegő, és megint előkerültek a mulatók, a rejtegetett párttagságik, a furcsa vagyongyarapodások. A Fidesz ősszel is aratott, pedig ha beszéltek volna nagyszabású terveikről, az internetadóról, az M0-sról vagy az új önkormányzati adókról… De legalább megint megtudtuk, végérvényesen a Jobbik lett a második erő, Budapest pedig a választás hevében elpirult. Ózd, Törökszentmiklós, Tiszavasvári, és még sorolhatnánk, jobbikos lett. Ezt követően jöttek az őszi nagyüzemi csemegék. Most már az újszülöttől az aggastyánig mindenki tudja, hogy Vida Ildikó nem játszhatna Amerikából jöttem, mesterségem címere című játékot [[Derültség.]] , de azt is, hogy Lázáréknál már a sok távoli hozzátartozónak elege lehet a hitelezésből, pláne, ha abból 70 milliós lakást vesznek a gyereknek. De az urizálásból sosem elég, Kósa Lajos sem a Pecsába ment rockerkedni, hanem egészen Új-Zélandig, 17 ezer kilométert utazott érte. Hm… Dübörög a kitiltási botrány, és mára már köztudott, hogy a parlagfű ellen tollal, nyomtatóval és ékszerrel is lehet harcolni, hiszen ezt tette közpénzből a minisztérium, de azt is megtudtuk, hogy a Miniszterelnökség Várba költözése is csak elsőre fogja vinni a pénzt, utána hozni fogja. Luxuskormánynak, luxus-Fidesznek luxus a magyarázkodás, az biztos. Hát most itt tartunk, szerintem ennyi volt ez az év, de még van hátra majdnem három hét. Elbeszéltem hát a múltat, a kérdés az, megismerhető-e belőle a jövő. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönjük szépen a szubjektív összefoglalót, sok mindent megtudtunk belőle, 15 másodperccel többet is, mint lehetett volna. [[Dr. Staudt Gábor: Ennyi belefért!]] Ez abszolút belefért, azért nem szakítottam meg. Így aztán most némi késéssel kapja meg a lehetőséget Kiss László képviselő úr, MSZP, a felszólalására. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Szerintem a III. kerületben nem én vagyok az egyedüli olyan lakos, akinek parlagfű-allergiája van. De olyan lakos sem én vagyok egyedül, aki sosem látott mértékben esett áldozatul ennek az allergiának ezen a nyáron. Ez azért érdekes, mert B/806. számon az élelmiszerlánc-felügyeletről és az élelmiszerlánc-felügyeleti díj felhasználásáról a Ház elé került egy beszámoló, és ennek a parlagfű-mentesítés kapcsán is vannak olyan leágazásai, amelyekről érdemes beszélni. 2013-ban az FVM megbízásából került kifejlesztésre az önkormányzati parlagfű-bejelentési rendszer, amely a beszámoló szerint 2014-től hatékonyan támogatja a belterületi parlagfűvel fertőzött területek vonatkozásában induló hatósági eljárásokat. A fejlesztés forrását az FVM biztosította a parlagfű elleni közérdekű védekezések végrehajtásának támogatása című keret terhére. 2013 novemberében egy húsz előadásból álló országos előadás-sorozatot szervezett és rendezett meg a Nébih az önkormányzatok részére, amelyen bemutatták a parlagfű-bejelentő rendszer működését. Ennek az előadás-sorozatnak a sikerét jól mutatja, hogy a mintegy 3200 önkormányzatból 500 önkormányzat regisztrált ebbe a rendszerbe, ezek azok az önkormányzatok, amelyek minimálisan is fontosnak tartották ezt a kormányzati projektet, míg 2700 önkormányzathoz ez nem jutott el. A keret terhére „Parlagfű kisokos” címen 28 380 példányban készült tájékoztató anyag kisiskolások részére. Ez körülbelül 900 általános iskolába jutott el, tehát itt is azt lehet mondani, hogy az általános iskolák nem jelenetős száma kapta meg ezt az anyagot. A lakossági figyelem felkeltését a parlagfű által okozott veszélyekre a Nébih a kolozsvári magyar napokon, valamint a Vidor fesztiválon való részvétellel segítette elő. Én magam szubjektív felhasználóként úgy gondolom, hogy akár július, akár augusztus, akár szeptember hónapban mint allergiás a parlagfű veszélyéről nagyjából mindent megtudhattam, hiszen az elmaradt kormányzati intézkedésnek köszönhetően számos allergiástárssal nemcsak a III. kerületben, hanem az országban mindenütt korábban nem látott kínokat éltem át. Talán hasznosabb lett volna erre fordítani a forrásokat. Tekintve, hogy a parlagfű okozta egészségügyi problémák - mint már mondottam - a lakosság jelentős számát érintik, számos kérdés merül fel az emberben, amikor olvassa ezt a beszámolót. Hol tarthat jelenleg a regisztráció? Milyen eszközökkel gondolja a Nébih azt, hogy több önkormányzat vegyen részt ebben a rendszerben? Vagy esetleg ezt kötelezővé teszik? Mennyire hatékony egy olyan rendszer, amelyben a 3200 önkormányzatból 500 regisztrált? Milyen eszközöket használ a kormányzat a parlagfű elleni védekezésben a már feltárt elképesztően botrányos eszközök helyett? Fontos a kisiskolások tájékoztatása, és fontos az is, hogy 900 iskolába eljutott ez a program, de vajon ez megfelelő tájékoztatás-e? Ez-e a megfelelő út arra, hogy a parlagfű-mentesítésért küzdjünk? Mennyiben hasznos a kolozsvári magyar napokon vagy a Vidor fesztiválon részt venni a Nébihnek, amikor Magyarországon küzdeni kell a parlagfű ellen? Ez vajon miként illeszthető be ebbe a célba, miként illeszthető be az önkormányzati parlagfű-bejelentő rendszer működésébe? Ezek a kérdések merültek fel bennem, amikor elolvastam ezt a beszámolót, és jó lenne, ha ezekre lenne válasz. A parlagfű-mentesítés természetesen nem attól fog megtörténni, hogy ezek a beszámolók azt elősegítik, hanem attól fog megtörténni, ha például a magyar emberek által biztosított adóforrásokat a kormányzat arra költi, amire kell, például a parlagfű-mentesítésre; akkor fog megvalósulni, ha nem kamu konferenciákat szerveznek mindenféle pénzekből, hanem valóban a parlagfű-mentesítésre megy ez az összeg. Javaslom a kormányzatnak - bár jelen pillanatban nem látok hatalmas érdeklődést a parlagfű-mentesítés irányában; remélem, hogy 2015-ben ennél nagyobb érdeklődés fogja övezni ezt a témát -, hogy fontolja meg ezeket a felvetéseket, mert nem hiszem, hogy kevesen vagyunk azok, akik most nyáron nem szeretnék ugyanazokat a kínokat kiállni, amiket a kormányzat hibájából ki kellett. Ezzel együtt kívánok minden jelenlévőnek áldott karácsonyt és boldogabb, parlagfűmentesebb új esztendőt. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Az alázat és a szeretet nélkülözhetetlen tulajdonságok azok számára, akik vezetők. Az állampolgárok, elsősorban ha katolikusok, nem lehetnek közömbösek a politikával kapcsolatban - hangsúlyozta Ferenc pápa szeptember 16-án, hétfőn reggel a Szent Márta-ház kápolnájában tartott szentmiséjén. Arra hívta a jelenlévőket, hogy imádkozzanak a hatóságokért. A napi evangéliumban a százados alázattal és bizalommal kéri szolgája meggyógyítását, Szent Pál Timóteushoz intézett levele pedig arra hív, hogy imádkozzunk a vezetőkért. Ezekből indult ki Ferenc pápa, amikor szentbeszédében a hatóságok szolgálatáról beszélt. Aki vezető, szeresse a népét, mert az a vezető, aki nem szereti a népét, nem tud kormányozni. Maximum fegyelmezni tud, egy kis rendet tud tenni, de kormányozni nem. A pápa Dávidra gondolt, aki nagyon szerette a népét, aki a népszámlálás bűne után azt mondja az Úrnak, hogy ne a népemet, hanem engem büntess meg. A vezetők két erénye tehát a nép iránti szeretet és az alázat. Ezek nélkül nem lehet kormányozni. Minden vezető pozícióba kerülő személynek fel kell tenni magában két kérdést: szeretem a népemet, hogy jobban tudjam szolgálni őket? Alázatos vagyok, és meghallgatom a többieket is, a különböző véleményeket, hogy ki tudjam választani a legjobb utat? Ezek nélkül senki nem lesz jó vezető. A vezető, aki szereti népét, alázatos. Másrészt Szent Pál arra buzdítja a vezetőket, hogy imádkozzanak mindenkiért, aki hatalmon van, hogy nyugodt és békés életet élhessünk. Az állampolgárok nem fordulhatnak el a politikától. Senki sem mondhatja, hogy engem nem érdekel, ők vezetnek. Nem! Én felelős vagyok azért, ahogy ők vezetnek, és mindent meg kell tennem, hogy jól kormányozzanak, és részt kell vennem a politikában úgy, ahogy tudok, fogalmazta meg a szentatya. A politika az egyház társadalmi tanítása szerint a szeretet egyik legmagasabb formája, mert a közjó szolgálatát jelenti. Nem moshatom tehát kezeimet. [[17.10]] Mindannyiunknak tenni kell valamit! - figyelmeztetett Ferenc pápa. Létezik az a szokás, hogy csak rosszat mondunk a kormányzatról, és pletykálunk azokról a dolgokról, amelyek nem mennek jól. Ha nézzük a tévéműsorokat vagy olvassuk az újságokat, mindig csak rosszat mondanak, csak ellenkeznek - állapította meg a szentatya. A vezető talán vétkes - ahogy Dávid király is az volt -, de nekem is hozzá kell járulnom a vezetéshez a véleményemmel, szavaimmal és önmagam korrekciójával, mert mindannyiunknak részt kell venni a közjó építésében. Sokszor halljuk: jó katolikus nem keveredik bele a politikába. Pedig ez nem igaz. Ez nem jó út. A jó katolikus részt vesz a politikában, a tőle telhető legjobbat nyújtva, hogy a vezető kormányozni tudjon. De mi az a legjobb, amit felkínálhatunk a vezetőknek? Az ima. Szent Pál mondja: ima minden emberért, a királyért és mindenkiért, aki hatalmon van. Mondhatja valaki: „De atya, ez rossz ember, a pokolra kell kerülnie…” A válasz azonban az: „Imádkozz érte, hogy jól tudjon vezetni, hogy szeresse és szolgálja a népét, hogy alázatos legyen.” A keresztény ember, aki nem imádkozik a vezetőkért, nem jó keresztény. Felteheti valaki a kérdést: „De atya, hogy imádkozzak azért az emberért, aki nem jó ember?” „Imádkozz, hogy megtérjen” Imádkozni kell érte. Ezt nem én mondom, hanem Szent Pál - tette hozzá a pápa. Tehát tegyük meg a tőlünk telhető legjobbat, adjunk ötleteket, javaslatokat, de elsősorban imádkozzunk. Imádkozzunk a vezetőkért, hogy jól kormányozzanak; hogy előrevigyék hazánkat és a világot; hogy béke legyen, és épüljön a közjó - zárta hétfő reggeli homíliáját Ferenc pápa.Zárszóként ennyit mondhatok: én is kérek mindenkit karácsonykor, mondjunk el egy imát a vezetőkért, hogy jövőre jól kormányozzanak, hogy végre jó legyen a gyerekeknek, a családoknak és a magyar népnek is. Köszönöm szépen.
Köszönjük szépen. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Demeter Márta képviselő asszony, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az ünnepek közeledtével lehetőségünk nyílik arra, hogy mindenki átgondolja, mi történt ebben az évben. És ehhez a számvetéshez szeretnék segítséget nyújtani a kormánypárti képviselőknek Ferenc pápa üzeneteivel, amit a vatikáni összefoglalóból fogok idézni. „A hatalmasok korrupt gazdagsága azzal végződik, hogy a szegények fizetik meg annak az árát, anélkül, hogy megkapnák azt, amire szükségük és joguk is van. Az egyetlen út, hogy legyőzzük a korrupció bűnét, a mások szolgálata, mely megtisztítja a szívet” - foglalható össze a pápa hétfő reggeli szentmiséjének homíliája. A korrupció egy nagyon szomorú történet, jóllehet ősi jelenség, és mindmáig egyike a legkézenfekvőbb bűnöknek - mondta Ferenc pápa, aki a hétfő reggeli szentmise olvasmányához fűzte gondolatait, amely Nábót szőlőjének történetét meséli el. És itt szeretném megjegyezni, hogy ha bárki hasonlóságot vélne felfedezni az Orbán-kormány intézkedéseivel, akkor az egészen biztos csak a véletlen műve lehet.Tehát Ácháb király egy kicsit ki akarja terjeszteni a kertjét, ezért arra kéri Nábótot, hogy adja el neki a szőlőskertjét. De Nábót ellenáll, mert nem akar megválni a nemzedékek óta őrzött örökségétől. A király zokon veszi ezt az elutasítást, ám felesége, Jezabel kelepcét állít Nábótnak: hamis tanúk cinkosságával a törvényszék elé állítják, amely elítéli, és halálra kövezteti. A szőlőt pedig Jezabel átadja férjének, aki úgy veszi azt birtokba, mintha semmi sem történt volna.Ferenc pápa Nábót történetét így kommentálta: „Mindez megismétlődik ma is azok között, akik gazdasági, politikai vagy lelki hatalom birtokosai.” Az újságokban oly sokszor olvassuk: ezt és ezt a politikust törvényszék elé vitték, mert csodás módon szaporodott meg a vagyona. Bíróságra került, törvényszék elé vitték ezt és ezt a vállalkozót, mert csodás módon meggazdagodott, vagyis kizsákmányolta a munkatársait. Sokat beszélnek egy prelátusról, aki nagyon meggazdagodott, és így elhagyta a lelkipásztori kötelességét, hogy a javaival törődjön. Így lesznek korruptak politikusok, üzletemberek és egyházi személyek is. Mindenütt sok van belőlük. Ki kell mondani az igazságot: a korrupció valóban a legkézenfekvőbb bűne annak, akinek hatalma van mások felett, akár gazdasági, politikai vagy lelki síkon. Ez a legkézenfekvőbb bűn, mert amikor valakinek tekintélye van, hatalmasnak érzi magát, szinte Istennek - mutatott rá a szentatya. Egyébként az ember korrupttá válik saját biztonságának az útján a jóléttel, a pénzzel, a hatalommal, a gőggel, sőt ezen túl mindennel, még ölni is képes. De ki fizeti meg mindezt? - kérdezte a pápa. Aki a kenőpénzt viszi neked? Nem, az csak közvetítő. A korrupciót valójában a szegény ember fizeti meg. Ha korrupt politikusról és korrupt üzletemberről beszélünk, vajon ki fizet ezért? Megfizetik a gyógyszer nélküli kórházak, az ápolás nélküli betegek, az oktatás és nevelés nélkül maradt gyermekek. Ők a modern Nábót, akik megfizetik a nagyok korrupcióját - szögezte le a pápa. És ki fizeti meg a prelátus korrupcióját? Azok a gyerekek, akik nem tudnak keresztet sem vetni, akik nem járnak hittanra, akiket nem gondoznak. Megfizetik a korrupciót azok a betegek, akiket nem látogatnak. A foglyok a börtönben, akiknek nincs lelki gondozójuk. A szegények fizetik meg. A korrupciót a szegények fizetik meg, az anyagilag és lelkileg szegények. Mindezzel szemben az egyetlen kiút a korrupcióból a szolgálat - hangsúlyozta Ferenc pápa -, hogy legyőzzük vele a kísértést, a korrupció bűnét. Mert a korrupció a büszkeségből, a gőgből ered, míg a szolgálat az alázatos karitászból, amely mások segítségére siet.Beszéde végén a szentatya felhívással fordult a kápolnában jelenlévőkhöz: „Ajánljuk fel ezt a szentmisét azokért - és milyen sokan vannak! -, akik a korrupció áldozatai, akik megfizetik a politikai, gazdasági és lelki korrupció bűneit. Az Úr legyen hozzájuk közel! Biztos közel volt Nábóthoz megkövezése pillanatában, úgy, ahogy István diakónushoz is. Legyen velünk is az Úr, hogy tovább tudjunk haladni tanúságtételünk útján!” Tehát azt javasolom a kormánypárti képviselőknek, hogy emésztgessék ezt az üzenetet az ünnepek alatt. És engedjék meg, hogy Magyarország minden polgárának békés és boldog ünnepeket kívánjak. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ámen!]] Köszönöm.
Nagyon szépen köszönjük. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett, tisztelt Országgyűlés, Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az adventi időszak a csendes magunkba nézés időszaka, az elmúlt hetek eseménysorozata ugyanakkor nem feltétlenül azt bizonyította, hogy Magyarország felelős döntéshozói ezt megtették volna, vagy hogy mindannyiuk megtette volna. Túlzás nélkül a Jobbik programja Magyarország legfontosabb sorskérdéseként említi a magyar népességfogyás megállításának helyzetét, és egyáltalán azt, hogy az a kivándorlási katasztrófa, amely hazánkat fenyegeti, csillapodjon a tekintetben, hogy ne súlyosbítsa tovább az amúgy is igen katasztrofális demográfiai helyzetünket. Látható, hogy még a megmaradásunkhoz is családonként több mint két gyermek megszületése lenne átlagosan az indokolt. Magyarország egy 1,34-es mutatót is csak recsegve-ropogva tud fenntartani. Az Otthontérkép 2001 és 2011 között elkészült kimutatásai alapján Békés megye 10 százalékot veszített az érintett időszakban a lakosságából, Nógrád, Borsod és Tolna 8 százalék körüli értéket, a főváros elnéptelenedése pedig mára közismert problémává vált.Látható az is, hogy miközben vannak olyan szervezetek, amelyek elképesztő harcokat vívnak a magyar anyákért, a magyar magzatok megmentéséért, mint például a Téglásy Imre vezette Alfa Szövetség, ezek a szervezetek lényegében egy fillér költségvetési támogatásban sem részesülnek. Említettük már többször, de még nagyon sokszor el fogom mondani, volt olyan költségvetési időszak az utóbbi években, amikor a prostituáltak egyik érdekvédelmi szervezete pályázati és egyéb forrásokból magasabb, milliókkal magasabb bevételre tudott szert tenni, mint ez az említett magzatmentő Alfa Szövetség, amely az ország lelkiállapotáról egy elképesztően tragikus bizonyítványt állít ki. El kell hogy mondjuk, vannak olyan programok, amelyeknek túlzás nélkül több ezer magyar honfitársunk köszönheti életét, így a mesterséges megtermékenyítés különböző formákban történő támogatása, amire a Jobbik a költségvetési vita során is felszólított. Sajnálatos módon süket fülekre találtunk szinte minden egyes kérdéskör kapcsán, mégsem adjuk fel azt, hogy folyamatos harcot folytassunk minden egyes megszülető magyar gyermekért. [[17.20]] Az otthonteremtés megkönnyítése, egy állami otthonteremtési és bérlakás-építési program is nagyon sok magyar gyermek világrajöveteléhez segíthetné hozzá hazánkat, hiszen sokan a pénztelenség után második helyen azt jelölik meg a gyermekvállalás elmaradásának okaként, hogy nincsen hova, nincsen olyan élettér, ahova gyermeket tudnának vállalni. Még egyszer mondom, ezt tetézi, ezt fejeli meg az elképesztő mértékű kivándorlás.Mindemellett az érintett családok, akiktől Magyarország reprodukcióját és egyáltalán a folytonosságunk továbbvitelét várnánk, szembesülnek Európa legmagasabb, 27 százalékos áfakulcsával, szembesülnek azzal, hogy az alapvető élelmiszerek tekintetében áfacsökkentésre nem került sor, és ami a leginkább súlyos, legdrámaibb, azzal is szembesülnek, hogy még a gyermekneveléshez szükséges cikkek áfáját illetően sem történt csökkentés, legalább 5 százalékos mértékre csökkentés az utóbbi években.Látható, hogy ha a kormányzat - a mostani, az előzőek és a következők - évente akár csak egyetlen ilyen intézkedés odatennének a karácsonyfa alá, az éves szinten több ezer gyermek születését tenné lehetővé, el tudnánk mozdulni a holtpontról. Hiszen most látszólag a statisztikai hibahatáron belül egy kicsit többen születnek és kicsit kevesebben haláloznak el - aminek én személy szerint nagyon-nagyon örülök -, de az is látszik, hogy rendszerszintű elmozdulást nem sikerült keresztülvinni, márpedig több tízezerrel több megszületett gyermekre lenne szükség évente még ahhoz is, hogy szinten maradjon Magyarország népessége. Egy igen katasztrofális és elkeserítő statisztikai adattal találkozhattak az alaposabb hírolvasók az utóbbi hetekben, amely szerint volt olyan időszak ebben az évben Magyarországon, hogy időarányosan több menekült érkezett hazánkba, mint ahány magyar gyermek megszületett, és ezeknek a menekülteknek az itt-tartásáról Magyarország kormánya gondoskodik is, ugyanakkor arról nem gondoskodik, hogy azok, akik betölthetnék a Kárpát-medencét, egyáltalán világra jöhessenek, vagy megkapják azokat az alapvető életesélyeket, életlehetőségeket, amelyek nélkül produktív életvitelt nem lehet tető alá hozni. Ezért az én kérésem csak annyi, hogy legalább évente egy hasonló intézkedés kerüljön a fa alá, azok a magyar gyermekek születhessenek meg, akik nem kaptak erre lehetőséget, az Alfa Szövetséget és más, kiemelten közhasznú szervezetet támogassanak. Ugyanakkor azt is el kell mondjam, hogy álláspontom szerint minden képviselőnek - nemcsak kormánypártinak, de ellenzékinek is - kutya kötelessége személyes példájával is elöl járni, és egy kicsit könnyebbé tenni a karácsony, az ünnep tisztességben történő megülését azok számára, akik nélkülöznek, akik nehézségekkel szembesülnek. Ennek szellemében kívánok tehát áldott, békés karácsonyt Magyarország minden egyes polgárának. Köszönöm a lehetőséget.
Nagyon szépen köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Novák Előd képviselő úr. Tessék!
Tisztelt Országgyűlés! Több mint egy éve kereste meg a Jobbik az Országgyűlés összes frakcióvezetőjét azzal a kéréssel, hogy csatlakozzanak a parlamenti alkoholizálás ügyében tanúsított önkorlátozásához, miután Kövér László sajnos lesöpörte a Házbizottságban megfogalmazott jobbikos javaslatot, miszerint vessünk véget ennek a gyakorlatnak, hogy az Országgyűlésben alkoholos italt is lehet fogyasztani. Én azt gondolom, súlyos kérdés ez, és időről időre felbukkan a társadalom széles körében ez az ügy, ez a kérdés, hogy miért lehet az mintegy talán egyedüli munkahelyként Magyarországon, hogy alkoholos italokat is lehet fogyasztani. Ennek ékes bizonyítéka, hogy nemcsak az elegáns Vadászteremben reprezentatív eseményeken lehet ilyen italokat fogyasztani, hanem a büfében is bármikor lehet sörözni-borozni, a hivatalos itallapnak is része ez. Sőt, sajnos a szomszédos kupolacsarnokban, a Szent Korona helyiségében is gyakran poharazgatnak plenáris ülések alatt a képviselők, gyakran szavazásokat megelőzően, így fölmerül a kérdés, hogy ha, mondjuk, egy gépkocsit nem lehet vezetni alkoholos befolyásoltság alatt, akkor miért lehet ugyanezt megtenni az országgal. Miért lehet alkoholos befolyásoltság alatt döntéseket hozni itt az Országgyűlésben, és egy országot irányítani? Elfogadhatatlan ez a gyakorlat, és azt gondolom, hogy az Országgyűlés méltóságának a megőrzése érdekében vagy inkább megteremtése érdekében - fogalmazzunk most már így - szükség volna ennek a tilalomnak a bevezetésére. Ha a Házbizottságban ez a felvetésünk sajnos nem talált értő fülekre, és Kövér László nem hajlandó kitiltani a büféből - tehát még csak nem is reprezentatív eseményekről, de a büféből - az efféle italokat, akkor azt gondolom, ideje volna, hogy a frakciók éljenek önkorlátozással. A Jobbik már közvetlenül az Országgyűlésbe kerülését követően frakcióülésen döntött arról, hogy mi a munkahelyünkön nem fogyasztunk alkoholos italt. Nagyon örülnék, ha több mint egy év elteltével ahhoz képest, hogy levélben fordultunk a frakcióvezetőkhöz, a többi pártok vagy legalább önkéntesen a képviselők jeleznék, hogy önkéntesen csatlakoznak ehhez az önkorlátozáshoz. Most, amikor sokkal inkább drogteszttel riogatják a társadalmat, egy kicsit általánosítva bűnözőnek bélyegezve iskolások százezreit, akkor el kell mondani, hogy a politikusok esetében azért legalábbis indokolható természetesen a drogteszt, különösen a külföldi luxusutakról hazaérkező politikusok esetében lehet ez indokolt. Az azonban nem fogadható el, hogy miközben drogtesztről beszélnek, aközben teljesen általános gyakorlattá vált a parlamenti alkoholizálás, ezért elsősorban ezzel kellene foglalkozni. De ha mégis a drogprevenciót szükségesnek tartják, akkor inkább az arra még az előző ciklusuk kezdetén előirányzott 960 millió forintra kellene felemelni annak éves költségvetési támogatását, hiszen jövőre már csak 355 millió forintot szánnak erre, miután leszavazták az erre irányuló jobbikos módosító javaslatot is. S fölmerül végül a kérdés, hogy amikor már egy kisiskolás meg tudja találni a drogterjesztőket, akkor hogyan lehet az, hogy a rendőrség még mindig nem. Nemhogy két hét alatt, négy év alatt sem tudtak rendet tenni. A rendőrség erre a kisiskolás feladatra sem képes, ennyire nem képes ellátni a feladatát, pedig bizony ez volna az elsődleges dolga. Önöknek pedig, tisztelt képviselőtársak, tisztelt két fideszes képviselőtársunk, akik még itt vannak az ülésteremben, itt a lehetőség, hogy akár most az ülés végeztével fogadalmat tegyenek, hogy ha a frakciójuk még csak válaszra sem méltat egy ilyen kezdeményezést, önök akár az Országgyűlés méltóságának sokat emlegetett megvédése vagy szerintem inkább megteremtése érdekében vállalják-e ezt a fajta önkorlátozást. Így az év végeztével számot kell vetni sok mulasztásával az Országgyűlésnek, talán a mindennapi működésünkkel is. Nemcsak a képviselők javadalmazásáról kellene beszélniük, sőt elsősorban nem is arról, hanem arról, hogy milyen egyéb kiváltságok vannak még, gondoljunk csak a mentelmi jogra vagy a politikusi álláshalmozásra, hiszen amúgy piaci körülmények között elfogadhatatlan az, hogy valaki érdemi munkavégzés nélkül vesz föl főállású fizetést. Ezért ezeknek a képviselői kiváltságoknak, így a parlamenti alkoholizálásnak, a munkahelyi alkoholizálásnak is, azt gondolom, ideje volna véget vetni. Ha ilyen téren komoly önmérsékletet tanúsítanak, akkor, de csak akkor kérhetjük nyugodt lelkiismerettel, hogy adjon az Isten sorsfordító, szebb jövőt, és boldog karácsonyt is kívánok mindenkinek. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Nyitrai Zsolt képviselő úr. Öné a szó. Tessék!
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy országos jelentőségű kérdésben kértem most szót napirend után. Ma az Országgyűlés több fontos döntést hozott. Számunkra ezek közül a legfontosabb az, hogy nemzeti emlékhellyé nyilvánította az egri várat. 2013 februárjában kezdeményeztem ezt a döntést azért, mert egy szimbolikus döntésről van szó, szimbolikus dologról van szó, mint ahogy az egri vár is egy szimbólum, a nemzeti összefogás, a magyar siker, a küzdőszellem és az élni akarás szimbóluma.Tavaly volt a Gárdonyi-emlékév. Mindenki olvasta az Egri csillagokat, mindenki látta a filmet, az egri Dobó István Vármúzeum pedig az ország leglátogatottabb vidéki múzeuma. 2013 februárjában, amikor kezdeményeztük ezt a döntést, azt követően egyeztettünk erről a kérdésről Orbán Viktor miniszterelnök úrral, illetve Boross Péter miniszterelnök úrral a Nemzeti Emlékhely és Kegyeleti Bizottság elnökével. Azért is fontos és előremutató ez a döntés - talán azt is tudom mondani, hogy régi adóssága volt ez az Országgyűlésnek -, mert jelen pillanatban is egy nagyon komoly felújítás folyik az egri várban, rekonstrukció és egyben turisztikai attrakciófejlesztés, amely együtt jár már a Szép-bástya teljes megújításával, illetve a fegyvertár újra látogathatóvá tételével. Az egri vár tehát nemzeti emlékhely lett, nemzeti emlékhellyé vált ténylegesen is a mai napon, mert az a véleményem, hogy eddig is az volt, csak az Országgyűlés ezt nem mondta ki. Én szeretnék köszönetet mondani minden kormánypárti és ellenzéki országgyűlési képviselőnek, aki támogatta ma ezt a számunkra igen fontos döntést. Köszönöm szépen az egriek, az egri várvédők nevében ezt a döntést, és azt kívánom, hogy minél többen jöjjenek el az egri várba, és látogassák meg az egri Dobó István Vármúzeumot. Köszönjük szépen ezt a döntést, és áldott karácsonyt kívánok mindenkinek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[17.30]]
Nagyon szépen köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Pócs János képviselő úr, Fidesz. Tessék parancsolni!
Tisztelt Országgyűlés! Ha átutazunk az országon, szinte minden településen érzékelhetjük, hogy mennyi minden megváltozott az elmúlt öt év alatt. A települések tisztábbak, rendezettebbek, megújultak az utcák, a parkok, a főterek, a templomok. A Jászság második legnagyobb települése, saját városom, Jászapáti tekintetében külön tisztelettel szeretném kiemelni és megköszönni a kormány támogatását. Teszem azzal az elismeréssel, hogy Jászapáti képviselő-testülete a múlt héten ünnepelte a település várossá nyilvánításának 25. évfordulóját. Nagy öröm, hogy a város méltó módon meg tudta ünnepelni ezt a jeles évfordulót, hiszen nemcsak az emberek, hanem maga a település is új ruhába öltözhetett. A kormány kiemelt támogatásával megújult a templomunk, a főtér, a park, felújításon estek át az iskolák, az óvodák. Építettünk új bölcsődét; a város főterén, a szovjet emlékmű helyén Szent István király és Boldog Gizella szobra emlékeztet bennünket a család egységére. A lakosok és az épített értékek biztonsága érdekében új térfigyelő kamerarendszer vigyáz a jászapátiakra. Mindezen túl mára több mint tízmilliárd forintból megújult a városon keresztülhaladó 31-es számú főút, a település központjában európai körforgalom épült, továbbá Jászapáti és Jászszentandrás között is felújított úton lehet közlekedni. A 25 éves jubileumi ünnepség legnagyobb ajándéka, hogy a városban lakó gyermekek azt üzenik egymásnak, hogy jó itt élni. Ezért a mondatért köszönettel tartozunk a nagyszüleinknek, a szüleinknek, az előttünk járóknak, de nem utolsósorban, az említett fejlesztésekért, a kormánynak. Az ország vezetése bebizonyította, hogy minden település és minden ember egyformán fontos.Ezen gondolatok jegyében kívánok áldott, békés, boldog karácsonyt, és a Jóisten áldását kívánom mindenkinek. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönjük. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga László képviselő úr, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem egy hagyományos napirend utáni felszólalást szeretnék tenni, és talán meglepő is lesz ebben az ünnepi hangulatban, hiszen nagyon sokan kívántak már boldog karácsonyt. Én azonban szeretnék egy olyan társadalmi csoport érdekében szólni, akik szintén nagyon fontosak, remélem, sokak számára, számomra egészen biztosan. Ebben a karácsonyi időszakban van lehetőségünk mindannyiunknak, hogy végiggondoljuk a velük kapcsolatos törvényi, jogi hátteret.Meglepő fordulattal a magyar labdarúgást szeretőkről, a magyar szurkolókról szeretnék itt napirend után szólni, hiszen az őszi idény a magyar labdarúgásban is véget ért. Teszem azért ezt napirend után, mert úgy gondolom, hogy a sportpolitika egyre hangsúlyosabb az önök politikájában. A mai napon is rendkívül gyorsan, egy mindössze egy nappal ezelőtt benyújtott jogszabályt fogadtunk el, fogadtak el önök pontosabban, hiszen mi az aggályainkat mondtuk el ennek kapcsán. Egyre-másra születnek szabályok, egyre-másra költi el ez a kormány a tízmilliárdokat labdarúgó-stadionok építésére, különböző sportlétesítményekre. A szomorú helyzet azonban az, hogy mégis egyre kevesebb embert érdekel ez az egész, egyre kevesebben járnak mérkőzésre. Míg négy évvel ezelőtt a bajnokság átlag nézőszáma 3812 fő volt, addig az a szomorú helyzet volt az utolsó előtti fordulóban, hogy mindössze 1668 ember érdeklődött - kevesebb, mint a felére esett vissza ez a nézőszám - a magyar labdarúgás, az NB I iránt. Egyre-másra fideszes politikusok vezetnek labdarúgóklubokat, és ezek az új létesítmények, amelyeket építenek ezeknek a csapatoknak, sokszor bántóan konganak az ürességtől. Ott pedig, ahol igazán szükség lenne a változásra, a fejlesztésre, hadd beszéljek egy picit haza, gondolok itt Diósgyőrre, Miskolcra, évek óta kapavágás sem történik. Tízmilliárdokat költenek el tehát presztízsberuházásokra, eközben a szurkolók egy jelentős része egy intézkedés okán nem jár rendszeresen labdarúgó-mérkőzésekre. Sokan csak legyintenek erre, sokan azt mondják, hogy majd változik ez a dolog, de a helyzet mégsem úgy fest. Azért is gondoltam itt, ezen az ülésen a napirend utáni hozzászólásra, mert a miniszterelnök egy meglepő nyilatkozatot tett az egyik bulvárlap internetes verziójában egy internetes látogató kérdése kapcsán. Azt mondta: „Nem tudjuk felmérni, hogy a létesítmények korszerűsítése mennyi plusznézőt eredményez, hiszen épp most vezették be a kártyarendszert, amiből óriási balhé van, és a szurkolók ellenállnak. Én is kiváltottam a kártyát, nem vagyok tőle boldog, de ha az MLSZ ezt találta ki, akkor alkalmazkodom hozzá.” Az MLSZ pedig a sporttörvényre hivatkozik, azt mondja, hogy 2013. július 1-től névre szóló jegyekkel lehet a mérkőzéseket látogatni - ez egyébként igaz -, ennek kapcsán pedig egyszerűbb, ha mindenki kötelezően kártyát vált ki. Nem beszélnék arról, hogy mennyire ésszerűtlen elemei is vannak ennek a kötelező kártyarendszernek, megtettem ezt személyesen akkor, amikor a bevezetésének lehetőségéről döntött az Országgyűlés. Sejtettem, hogy ez lesz ebből a helyzetből. Hát látható, hogy a miniszterelnök és az MLSZ között van egy egymásra mutogatás. Azonban azon a héten, amikor a költségvetést fogadta el az Országgyűlés, azon a héten, amikor számtalan nagyon komoly szociális megszorításról is döntött az Országgyűlés, akkor, amikor karácsony előtt ki kell mondjuk, hogy nagyon sokan, milliók élnek nehezen ebben az országban, akkor tízmilliárdokat nem lehet így elkölteni. Ez az álláspontom. Nem lehet kongó stadionokra költeni ezeket a tízmilliárdokat. Ezért azt javaslom mindannyiunknak, hogy az ülésszak végét követően, az ünnepi időszak után gondoljuk újra itt a jogi hátteret. Jól látszik, hogy egymásnak ellentmondó nyilatkozatok hangzanak el, és azon kevesek, akik még kitartanak a magyar labdarúgás mellett, egyre türelmetlenebbek. Úgy ítélem meg, hogy mindent egybevetve tisztelet a magyar szurkolóknak. Ők egy lényegesen magasabb szintet képviseltek Európában, mint sokszor az utóbbi időszakban a magyar labdarúgásunk. Akkor, amikor azt jelezték, hogy a labdarúgás színvonala egyezzen meg a szurkolók színvonalával, nem azt várták ők, hogy sajnos a nézőszámok ennyire le fognak zuhanni. Ez elfogadhatatlan. Gondolom, önök is így gondolják. Kívánom mindannyiunknak, hogy ez a helyzet változzon meg a téli időszakban, az ülésszak lezártával. Köszönöm, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak első ülésére várhatóan 2015. február második hetében kerül sor. Hogy addig mikor találkozunk, arról házelnök úr dönt. Én mindenesetre önöknek és mindenkinek, aki figyelemmel kíséri munkánkat az országhatáron belül és az országhatáron kívül, áldott, békés karácsonyt és boldog új évet kívánok. Az ülést bezárom. Viszontlátásra! [[Az ülés 17 óra 38 perckor ért véget.]]