[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Az ellenzéki képviselők egy része ülve marad. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Köszöntöm képviselőtársaimat az Országgyűlés őszi ülésszakának első ülésnapján, amelyet ezennel megnyitok. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Tisztelt Ház! Szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy bejelentem: az elmúlt időszakban hét volt képviselőtársunk hunyt el. Tarján Lászlóné a rendszerváltás utáni első szabad országgyűlési választásokon a Független Kisgazdapárt jelöltjeként Somogy megye 2. számú választókerületében szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt a párt országgyűlési képviselője. Megbízatása alatt a Környezetvédelmi Bizottság tagja és az Antall-Boross-kormány környezetvédelemi államtitkára volt. Politikai pályája mellett erdőmérnökként dolgozott. Életének 90. évében hunyt el. Jüttner Csaba 2004-ben az SZDSZ országos listájáról szerzett mandátumot, és a ciklus végéig volt az Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt a Rendészeti Bizottság munkáját segítette. Országos tisztsége mellett 1994-től Vásárosnamény országgyűlési képviselője, illetve 1998-tól 2010-ig, három cikluson át a város polgármestere volt. Életének 65. évében hunyt el. Várhelyi András az 1998-as országgyűlési választásokon a Független Kisgazdapárt Heves megyei területi listájáról szerzett mandátumot, és 2001-ig volt a frakció tagja. Ezt követően a ciklus végéig független képviselőként tevékenykedett. Megbízatása alatt az Idegenforgalmi Bizottság alelnöke és a Kulturális és Sajtóbizottság tagja volt. 1991-től a Közlekedési Minisztérium szóvivője, majd a Miniszterelnöki Sajtóiroda vezetője volt. Közéleti tevékenysége mellett újságíróként, egyetemi tanárként dolgozott. 69 évesen hunyt el. Zsupos Lajos az 1990. évi országgyűlési választásokon az MDF jelöltjeként Hajdú-Bihar megye 8. számú választókerületében szerzett mandátumot, és egy cikluson keresztül volt a magyar Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt a Gazdasági Bizottság és a Mezőgazdasági Bizottság munkáját segítette. Politikai tevékenysége mellett agrármérnökként dolgozott. Életének 86. évében hunyt el. Szalay István az 1998. évi választásokon az MSZP országos listájáról szerzett mandátumot, és 2002-ig volt a párt országgyűlési képviselője. Megbízatása alatt a Kulturális és Sajtóbizottság tagja volt. 1994-98 között Szeged polgármestere, 2002-2003 között pedig a kormány egyházi ügyekért felelős államtitkára volt. Politikai-közéleti tevékenysége mellett matematikusként, egyetemi tanárként dolgozott. 78 éves volt. Fuzik János a 2014-tól 2018-ig tartó parlamenti ciklusban az első szlovák nemzetiségi szószólóként volt az Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt a Magyarországi Nemzetiségek Bizottságának első elnökévé választották. 1999-től 15 éven át volt az Országos Szlovák Önkormányzat elnöke. 2020-tól Magyarország eszéki főkonzulátusát vezette. Munkásságáért 2006-ban a Magyar Köztársasági Érdemrend lovagkeresztjével tüntették ki. Életének 64. évében hunyt el. Wittner Mária ’56-os szabadságharcos, a Fidesz volt országgyűlési képviselője a 2006. évi országgyűlési választásokon a párt országos listájáról szerzett mandátumot, és 2014-ig két cikluson keresztül volt a magyar Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt az Emberi Jogi, Kisebbségi, Civil és Vallásügyi Bizottság, illetve a Foglalkoztatási és Munkaügyi Bizottság munkáját segítette. Wittner Mária az 1956-os forradalom eseményei során a Rádió ostroma közben csatlakozott a harcoló felkelőkhöz, sérülteket látott el, majd no-vember 4-ei sebesüléséig részt vett a fegyveres harcokban is. 1957 nyarán letartóztatták, 1958. július 23-án pedig első fokon halálra ítélték. 200 napot töltött a börtönben halálraítéltként, majd a másodfokú bíróság 1959-ben ítéletét életfogytiglanra változtatta. 1970 márciusában, 13 év rabság után, az utolsók között szabadult. A politikai életbe 1989-ben kapcsolódott be, a rendszerváltoztatás után pedig aktív szerepet vállalt számos ’56-os szervezet tevékenységében. Munkássága elismeréseként 1991-ben a Magyar Köztársasági Érdemrend nagykeresztjét, valamint az 1956-os emlékérmet vehette át; 2006-ban Szent István-díjat, 2016-ban „Emberi méltóságért” díjat kapott. Díszpolgárává avatta Dunakeszi, Csepel és Józsefváros is. Életének 85. évében hunyt el. Kérem önöket, hogy képviselőtársaink emléke előtt néma felállással adózzunk. [[A teremben lévők egyperces néma felállással adóznak az elhunytak emlékének.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Jakab Péter képviselő úr 2022. augusztus 12-én arról tájékoztatott, hogy kilépett a Jobbik Magyarországért Mozgalom országgyűlési képviselőcsoportjából. A képviselő úr a továbbiakban függetlenként folytatja munkáját. [[Nacsa Lőrinc: Eddig se csinált semmit…]] Bejelentem továbbá, hogy Szabó Hajnalka, valamint Végh Noémi képviselők 2022. szeptember 19-én arról tájékoztattak, hogy képviselői mandátumukról lemondanak. Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők létszáma jelenleg 197 fő. Bejelentem, hogy a határozati házszabály 3. §-a és 12. § (3) bekezdése alapján a Párbeszéd képviselőcsoportja Szabó Timea képviselő asszonyt 2022. szep-tember 26-ától a képviselőcsoport vezetőjének megválasztotta. Bejelentem, hogy Kocsis Máté és Simicskó István frakcióvezető urak arról tájékoztattak, hogy Navracsics Tibor képviselő úr szeptember 22-étől csatlakozott a Kereszténydemokrata Néppárt országgyűlési képviselőcsoportjához. [[13.10]] Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik, az MSZP és a Momentum frakciói, valamint a Mi Hazánk és a Párbeszéd frakciói tagjainak azonos létszáma miatt a jegyzők 2022. május 9-én sorsolással döntöttek a felszólalások sorrendjéről. A határozati házszabály 17/B. § (2) és (3) bekezdései előírják, hogy a felszólalások sorrendje az azonos létszámú képviselőcsoportok között rendes ülésszakonként akként változik, hogy az addig utolsóként felszólalásra jogosult képviselőcsoport kap elsőként szót, a másik képviselőcsoport pedig eggyel hátrébb sorolódik. Tekintettel arra, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom frakciójának létszáma 2022. augusztus 12. napjával egy fővel csökkent, azonos létszámú, 10-10 képviselővel jelenleg az MSZP és a Momentum képviselőcsoportja rendelkezik. A két hatfős frakció, a Mi Hazánk és a Párbeszéd képviselőcsoportja között a létszámegyezés továbbra is fennáll. A határozati házszabály rendelkezései szerint a 2022. évi őszi ülésszakban a felszólalási sorrendjükben az MSZP képviselőcsoportja megelőzi a Momentum képviselőcsoportját, a Párbeszéd képviselőcsoportja pedig megelőzi a Mi Hazánk képviselőcsoportját. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Orbán Viktor miniszterelnök úr, akinek megadom a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszöntöm önöket a magyar Országgyűlés évadnyitó ülésén. Alkotmányos szokásaink szerint jelentést teszek önöknek a kormány döntéseiről, melyeket a két ülésszak között hoztunk. Mint önök is tudják, az elmúlt hónapokban súlyos, sokkszerű változások érték Európa országait az energiaárak drasztikus növekedése miatt. A világgazdaságot visszaesés, az európai gazdaságot pedig megroppanás fenyegeti. Ami körülöttünk történik, most a megszokottnál is erősebben határozza meg a mi életünket. Tisztelt Ház! Háború van. A háború a keleti szomszédságunkban zajlik Ukrajna és Oroszország között, mégis lépésről lépésre a világ egyre nagyobb része válik a háború elszenvedőjévé. Ukrajna és Oroszország háborúja lokális háború lenne, a nyugati gazdasági szankciók azonban globális gazdasági háborúvá változtatták, ezért ma egy lokális fegyveres háborúval és egy globális gazdasági háborúval állunk egyszerre szemben. Az első kérdés: meddig tart ez a háború? Tavasszal még sokan voltak, akik rövid, néhány hetes vagy hónapos háborúban reménykedtek. Ma már mindenki számára világos, hogy elhúzódó háborúra kell számítanunk. Ukrajnát fegyverrel és pénzzel segíti Amerika és az Európai Unió, Oroszország tartalékai pedig végtelenek, emberben és fegyverben egyaránt. [[Tordai Bence: Tévedés!]] Arra kell tehát készülnünk, hogy ez a háború itt, a szomszédunkban idén és jövőre is folytatódik. Ukrajna Magyarország szomszédja. Talán ezért is van az, hogy Magyarország álláspontja eltér a többségi nyugati állásponttól. A Nyugat ma a háború pártján áll, Magyarország pedig a béke oldalán. [[Moraj az ellenzéki pártok soraiból. Közbeszólás a DK soraiból: Jézusom!]] Mi a háború folytatása és mélyítése helyett azonnali fegyverszünetet és béketárgyalásokat követelünk. [[Tordai Bence: Az orosz csapatok azonnali kivonulását!]] Ebben a globálisra szélesedett gazdasági háborúban minden országnak megvannak a saját érdekei. Magyarország számára a biztonság, a gazdasági és a nemzeti szuverenitás védelme a legfontosabb. A költségvetésünkben ezért hoztunk létre Honvédelmi Alapot. A rendes költségvetési forrásokon felül költenünk kell a hadsereg fejlesztésére, a határaink védelmére és a nemzetbiztonsági szolgálatok megerősítésére. A katonákat visszavonjuk a déli határok védelméről. Létrehoztuk a határvadász alakulatokat, akik a helyükbe lépnek. A nemzetbiztonsági szolgálatokat megerősítjük, hogy képesek legyenek a szuverenitás védelmére minden területen. Vannak és lesznek külső befolyásolási kísérletek, dezinformációs háború is zajlik. [[Szabó Timea: Na, az biztos!]] Ezektől is meg kell védeni az országot. [[Tordai Bence: Vagy importálni az orosz propagandát!]] Tisztelt Ház! A háború aggasztja az embereket, de a családokat ma leginkább a háború gazdasági következményei érintik közvetlenül. Első helyen is az infláció, az árak emelkedése, nemcsak nálunk, egész Európában és az angolszász világban is. Negyven éve nem látott mértékű infláció száguld a fejlett országokban. Az eurózóna országainak egy részében már a 20 százalékot is meghaladta az infláció mértéke. Az észtek, a lettek, a litvánok, a csehek, a bolgárok, a lengyelek, a románok, a szlovénok, a szlovákok, a horvátok, a görögök, a spanyolok Magyarországhoz hasonlóan az uniós mértéket meghaladó inflációval küzdenek. [[13.20]] Közép-Európa országait mindez messze az átlagot meghaladó mértékben érinti. A mi régiónkban a legmagasabb az infláció, a jegybankok markáns kamatemelési ciklusokba kezdtek. Az országkockázati felárak jelentősen felfutottak, mindenhol nő a költségvetési hiány és növekszik az államadósság. Az áremelkedés mértéke nálunk is évtizedek óta nem látott mértéket öltött. Nem ez az első eset, láttunk, láttam már jó néhány gazdasági válságot. Láttam az Antall-kormány idején 35 százalékos inflációt, láttam a Horn-kormány alatti 28 százalék feletti inflációt, aztán miniszterelnökként az 1999-es orosz és távol-keleti pénzügyi válságot. Arra pedig már a fiatalabbak is emlékezhetnek, hogy 2008-ban világszerte, Magyarországon is pénzügyi válság okozott fejfájást. Azokat a gyötrelmeket a bankrendszer, az eladósodás és a devizahitelek idézték elő. Ráadásként nálunk akkor éppen egy cselekvőképességét vesztett, széteső kormány volt hatalmon. Két évvel ezelőtt is átéltünk egy gazdasági visszaesést, amit a járvány okozott. Akkor a járvány miatt zártak be munkahelyek, a járvány miatt bezáruló határok jelentettek nagy veszélyt egy olyan nyitott, exportorientált gazdaságnak, mint Magyarország. Most, 2022-ben a gazdasági bajok oka az orosz-ukrán háborúra adott válasz, vagyis a háborús szankciók és az azok miatt sokszorosára emelkedő energiaárak. Az energiaárak növekedése minden országban emeli az inflációt. Ezeket a durva energiaárakat nem gazdasági folyamatok váltják ki. Az energiaárak drasztikus növekedését egyértelműen a szankciók okozták. Így az energiaárak drasztikus növekedéséért nem a gazdaság, hanem a politika, egészen pontosan a brüsszeli politikai döntések a felelősek. A földgáz ára 2022 áprilisában, a háború második hónapjában 100 euró környékén volt. A magyar áprilisi választások előtt az volt az európai álláspont, élén Németországgal, hogy a szankcióknak észszerűeknek kell lenniük. Nem szabad tönkretennünk az európai gazdaságokat, tehát a szankciók nem terjedhetnek ki az energiára. Ez józan álláspont volt, hiszen szankciót mindig olyan gazdasági ágazatokra érdemes kivetni, ahol erősebbek vagyunk, mint az, akit a szankciók alá akarunk vonni. Márpedig az energia területén mi, Európa törpék vagyunk, Oroszország pedig óriás. Most látok először olyat, hogy a törpe vet ki szankciót egy óriásra. Tisztelt Képviselőtársaim! Áprilisban még joggal gondoltuk azt, hogy bár magasabb energiaszint mellett, de tervezhetően alakulnak a gazdasági körülmények a háború ellenére is. De 2022 júniusában Brüsszelben elfogadták a gazdasági-kereskedelmi szankciókat, köztük az olajszállítási szankciót is, ráadásul napirendre vették a földgázvásárlási szankciót, ezért 2022 júniusától kezdve a földgáz ára egy hónap alatt megkétszereződött, majd újabb egy hónap alatt megháromszorozódott. Mint talán önök is tudják, a brüsszeli szabályok összekötik a villamos energia árát a gáz árával, ezért ugyanez ment végbe a villamosenergia-piacon is. A villamos energia piaci ára Európában 2022 áprilisában 100 euró volt, ma 400 és 600 euró között mozog. Mindeközben az amerikai gázár és villamos energia ára töredéke az európai áraknak. Beszéljünk egyenesen: Európa országai ma az olajért, a földgázért és a villamos energiáért szankciós felárat fizetnek. Az energiaárak növekedése kihat az élelmiszerárakra is. A gabonaárakat a termelési költségek növekedése felfelé hajtja. A műtrágyaárak fél év alatt a háromszorosára növekedtek. Nálunk, Magyarországon az energiaárak százszázalékos növekedése 3 és 5 százalék közötti azonnali általános inflációt gerjeszt, vagyis a mai három-négyszeresére növekedő energiaár rögtön 15-20 százalékos áremelkedést jelent. Ebben élünk ma. Mondjuk ki nyíltan: ha megszüntetnék a szankciókat, az árak rögtön a felére esnének vissza, és az infláció is legalább megfeleződne. Szankciók nélkül az európai gazdaság újra erőre kapna, és el tudná kerülni a fenyegető recessziót. Tisztelt Ház! Amikor ezeket a szankciókat nyár elején Brüsszelben Európára erőltették, akkor a brüsszeli bürokraták nem ezt ígérték. Azt ígérték, hogy ezek a szankciók Oroszországnak fognak fájni, nem az európai embereknek. Azóta kiderült, a bevezetett szankciók Európának is óriási károkat okoznak. Sőt, a háború óta, tehát fél év alatt Oroszország 158 milliárd euró bevételre tett szert a megemelt energiaexportból. Ez fél év alatt több, mint Oroszország ’21-es teljes éves exportbevétele. Ráadásul ennek a pénznek a felét, 85 milliárd eurót az Európai Unió országai fizették ki. Nyugodtan kimondhatjuk, a szankciók következtében az európai emberek szegényebbek lettek, Oroszország pedig nem esett térdre. Ez a fegyver visszafelé sült el, a szankciókkal Európa lábon lőtte önmagát. Brüsszelben júniusban a bürokraták azt is ígérték, hogy a szankciók elhozzák a háború végét. A háború végét ma sem látjuk, az energiaszámlák pedig az egekbe szöktek. A szankciós energiaárakat az európai vállalkozások nem vagy csak nagy nehezen tudják kigazdálkodni. Választ várunk, egész Európa választ vár Brüsszeltől arra a kérdésre, hogy meddig fogjuk ezt csinálni. Ha ez így megy tovább, egész Európa belegebed. Ideje erről őszintén beszélni amerikai barátainkkal is, addig, amíg nem késő. Európában egyre több a dühös ember. Mi tagadás, mi is azok vagyunk. A brüsszeli bürokratáknak meg kell érteniük, hogy nem lehet egész nemzetgazdaságok és emberek millióinak sorsával hazardírozni. Ez felelőtlenség. A magas energiaszámlákra pedig azt válaszolni, hogy küldjük el őket Moszkvába, bántó és sértő nyegleség. Nem csoda, ha a feldühödött és magukat becsapva érző emberek egymás után váltják le a szankciókat támogató országok kormányait. Dicsőség Olaszországnak, avanti ragazzi de persze ez a mai estére nem vonatkozik. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[13.30]] Tisztelt Képviselőtársaim! A gazdasági szankciókat Magyarország mindig fenntartásokkal kezelte. Aggályainkat minden európai fórumon nyíltan képviseltük, akkor is, amikor egyedül maradtunk a véleményünkkel. Érveinket figyelmen kívül hagyták, és a szankciókat Európa összes országára ráerőltették. Brüsszelben az a divat, hogy mindenkinél okosabbak és ott mindent jobban tudnak. Ha kifogynak az érvekből, vagy a tények nem őket igazolják, akkor az európai értékek megsértésével vádolják azt, aki ellenszegül, például bennünket intellektuálisan nem túl lelkesítő. Ráadásul az európai szerződések a demokráciát állítják az európai értékek között az első helyre. És mondjuk ki őszintén, hogy a szankciók bevezetése nem demokratikus módon történt. A szankciókról a brüsszeli bürokraták és az európai elitek döntöttek. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Az európai embereket nem kérdezte meg senki. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Így van!]] A szankciók árát azonban az európai emberek fizetik meg. Személyes meggyőződésem, hogy mielőtt a szankciók visszavonhatatlanul és hosszú távon részeivé válnak a gazdasági életnek, meg kell ismernünk az emberek véleményét is. Ezért Európában elsőként Magyarországon megkérdezzük az emberek véleményét a szankciókról. Ezt tettük a migráció, a Covid-járvány és a genderideológia esetében is. Sikerült létrehoznunk a nemzeti egységet, és ezzel megteremtettük a válságkezelés közös alapját. Most is nemzeti konzultációt indítunk, ahol a magyar emberek elmondhatják a véleményüket, egyetérteneke a szankciókkal, támogatjáke újabb szankciók bevezetését, vagy sem. Arra kérem a magyarokat, mindenki mondja el a véleményét, mondja el, mert a szankciók minden magyar család életét érintik és érinteni is fogják. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Amíg élnek a szankciók és tart a szankciós energiaválság, Magyarország legfontosabb feladata, hogy garantáljuk a biztonságos energiaellátást. A szankciós energiaárakkal szemben erőnkhöz mérten, de talán inkább azon felül védenünk kell a magyar családokat és védenünk kell a munkahelyeket is. Jelentem az Országgyűlésnek, hogy a kormány képes biztosítani Magyarország energiaellátását, sőt a nyáron hozott döntéseinkkel már biztosítottuk is. Van elegendő földgáz, van villamos energia, és van kőolaj is. [[Taps a kormánypárti sorokban.]] A gáztározókat föltöltöttük, az oroszokkal újabb szállítmányokról állapodtunk meg, amelyek folyamatosan érkeznek az országba. [[Közbeszólás az ellenzéki sorokból: Mennyiért?]] A betárolt gázzal Magyarország éves fogyasztásának 41 százalékát lefedeztük. Kőolajellátásunkat is megoldottuk. Az általános orosz olajembargó alól kivételt harcoltunk ki, magunkon túl a csehek és a szlovákok számára is. Kár, hogy a brüsszeli csata forgatagában sehol sem lehetett látni őket, és köszönetet sem mondtak érte – sebaj, szívesen. Tisztelt Ház! Saját villamosenergia-termelésünk van, a hazai igények 65 százalékát képesek vagyunk előállítani, ezért a villamos energia árára is nagyobb a befolyásunk. Földgázból azonban 85 százalékban importra szorulunk, így az árát sem tudjuk érdemben befolyásolni. Ezért a hazai földgázfelhasználást csökkentenünk kell. Ezt kell tennie az államnak, az állami vállalatoknak, az állami intézményeknek, és ezt kell tenniük a családoknak és a vállalkozásoknak is. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a brüsszeli olajszankció alóli mentesítésen és a földgázbetárazáson túl a következő döntéseket hoztuk a nyár során. Magyarország energiafelhasználásának jelenleg 35 százaléka földgáz. Ezt 2023 végére 31 százalékra fogjuk mérsékelni, 2025-re pedig 30 százalék alá visszük. Elrendeltük a hazai gázkitermelés növelését évi 1,5 milliárd köbméterről évi 2 milliárd köbméterre. Elrendeltük a Mátrai Erőmű újraindítását. A paksi erőmű üzemidejét meghosszabbítjuk, és végre hozzákezdünk Paks II. építéséhez is. Az atomerőmű szerepe megkérdőjelezhetetlen, jelenleg a hazai villamosenergia-termelés felét és a hazai felhasználás 36 százalékát biztosítja. Felkérem a baloldali pártokat, hogy ne akadályozzák tovább a magyar atomipar fejlesztését. Sőt, arra kérem a baloldalt, hogy támogassa Paks I. üzemidő-hosszabbítását és Paks II. megépítését is. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány továbbra is védi a magyar családokat. Ebben az évben összesen 1127 milliárd forint maradt a családoknál adókedvezmény és jövedelemadó-visszatérítés formájában. Kifizettük a 13. havi nyugdíjat, fizetünk inflációs nyugdíj-kiegészítést, és az év végén fizetünk nyugdíjprémiumot is. Érvényben van és marad a 25 év alatti fiatalok adómentessége. Meghosszabbítottuk a benzinárstopot és az élelmiszerárstopot. A január 1-jén lejáró kamatstopot is meghosszabbítjuk majd a következő év közepéig. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a magyar kormány adja a legnagyobb segítséget az energiaárakban az egész Európai Unióban. Fenntartjuk a rezsicsökkentett árakat az átlagfogyasztás erejéig, és ezzel minden magyar család spórol átlagban havi 181 ezer forintot. Ráadásul a villamos energia ára, amit az átlagfogyasztás felett kell fizetni a háztartásoknak, valójában a fele a tényleges piaci árnak. Erre azért vagyunk képesek, mert a villamos energiából van komoly hazai termelésünk is. Barátaim! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez európai összevetésben azt jelenti, hogy Németországban az energiatámogatás a család havi jövedelmének 20 százaléka, Ausztriában 6 százaléka, Magyarországon pedig 30 százaléka. Másképpen fogalmazva: a magyar támogatás az átlagbér 36 százalékát, a németek esetében 13 százalékát, Ausztriában pedig 5 százalékát teszi ki. A családok védelméhez szükséges pénzt úgy teremtjük elő, hogy extraprofitadót vetettünk ki a gazdaság néhány szektorára: a bankokra, az energiacégekre, a távközlési cégekre és a nagy kereskedelmi üzletláncokra is. A befolyt összeg elegendő az idei ártámogatásokra, és jó reményünk van a ’23-as évre is. A földgáz kiváltása érdekében kedvezményes tűzifa- és barnaszénprogramot hirdettünk. Összességében tehát hat dologgal segítjük a családokat: rezsicsökkentett ár, tűzifaprogram, barnaszénprogram, benzinárstop, élelmiszerárstop és kamatstop. A kormány fölfogásában, tisztelt képviselőtársaim, a családok megsegítése áll az első helyen, de rögtön utána a magyar vállalkozások következnek. A magas energiaárak kivédéséhez a vállalkozók minden erejére, vezetői képességére és tehetségére szükség lesz. [[13.40]] A kormány három úton nyújt segítséget: meghirdettünk egy több mint 200 milliárd forintos programot a termelő és energiaintenzív kis- és középvállalkozások számára, lesz gyármentő programunk, és ha kell, lesz új munkahelyvédelmi akcióterv is. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha az energiaválságot sikerül kivédenünk, akkor ugyanazt kell tennünk, ami korábban is sikerre vezetett minket: munkaalapú gazdaság és a beruházások támogatása. Jelenleg mintegy 9400 milliárd forint, kilencezer-négyszáz milliárd forint állami beruházás zajlik Magyarországon, ezeket kivétel nélkül végigvisszük. Újabb állami beruházást a bizonytalan gazdasági helyzet miatt nem indítunk, mert nem tudjuk garantálni, hogy be is tudjuk fejezni őket. Most forrást és lehetőséget csak arra látunk, hogy munkahelyteremtő magánberuházásokat támogassunk, mert oda kell tennünk egy forintot, ahol hozzátesznek még kettőt. Ha az európai gazdasági helyzet kiszámítható lesz újra, akkor indítjuk meg a most felfüggesztett állami beruházásokat. Tisztelt Ház! A szankciós energiaárak miatt a kormány frissítette közép- és hosszú távú energiastratégiáját is. Magyarország adottságaiból kiindulva azzal számolunk, hogy hazánk hosszabb távon is nettó olajimportőr marad. Most a behozatal 59 százaléka Oroszországból, 20 százaléka Kazahsztánból, 8 százaléka Irakból és egy másik 8 százaléka Horvátországból érkezik. A villamosenergia-rendszerünk teljes átalakításának terve is elkészült. Ez magában foglalja a hálózatfejlesztést, új erőművek építését, Paks II.-t és Paks I. üzemidő-hosszabbítását is. Ez 16 milliárd euró, azaz 6400 milliárd forint beruházást jelent, Paks II. építésének költségeit nem számítva. Azzal együtt 28,5 milliárd euró, vagyis 11 400 milliárd forintnyi fejlesztésről beszélünk. A hatalmas számok jól mutatják, hogy a következő tíz év legnagyobb fejlesztése ez. Összesen 32 nagyberuházást valósítunk meg. Ezek nélkül a beruházások nélkül a magyar energiarendszert nem lehet korszerűsíteni, és a magyar gazdaság nemzetközi versenyképessége sem biztosítható, ezt a munkát tehát el kell és el is fogjuk végezni. A szükséges pénzügyi forrásokat az Európai Unió megígérte. Ha a brüsszeli bürokraták mégsem adják ide azt a pénzt, ami Magyarországnak jár, akkor más pénzügyi forrásokból szerezzük be a szükséges összeget. Az erről szóló tárgyalásokat az Európai Unióval és más nemzetközi partnereinkkel el is indítottuk. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kormány egyszerűsítette és felgyorsította a napenergiát termelő és a geotermikus alapú hőszolgáltatási beruházások eljárásrendjét. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar energiarendszer teljes megújításának programja azért marad napirenden a mostani szankciós gazdasági válság idején is, mert a kormány úgy döntött, hogy a következő két év válságkezelésének időszakában sem adja fel nemzetstratégiai céljait. A következő két évben is folytatjuk a közlekedési hálózatok fejlesztését, folytatjuk a családtámogatási programjainkat. A megszületett gyerekek száma ugyan növekedett, a családok erősödtek és gyarapodtak, de még nem sikerült áttörést elérni. Az idő itt szó szerint életet jelent, ezért a családtámogatást tovább szélesítjük. December elején alakítjuk ki a 2023-as költségvetés végleges formáját, és abban már új családtámogatási intézkedések is megjelennek majd. Hasonlóképpen nem állhatunk meg a fejlesztésalapú gazdaság kiépítésének programjával sem, a munkaalapú gazdaság mellé, pontosabban annak bázisára fel kell építenünk a kutatási és fejlesztési alapú magyar gazdaságot is. [[Tordai Bence: Ehhez képzett emberek kellenek!]] Ennek lokomotívjai az újjászervezett egyetemeink, ezért az egyetemfejlesztési programunkat is végigvisszük, sőt felgyorsítjuk. Így teszünk majd a hadiipar- és hadseregépítési programjainkkal is, és természetesen folytatjuk a nemzetegyesítő politikánkat is. Végezetül, tisztelt Ház, megerősítem, hogy a Brüsszellel fennálló vitáink ellenére Magyarország továbbra is az Európai Unió tagjaként képzeli el a jövőjét. Mi, magyarok európai nemzet vagyunk, éppen olyan fontos árnyalata vagyunk az európai nemzetek közösségének, mint bármely tagállam. Az Európai Unió csak akkor lesz erős és életképes, ha minden árnyalatát megtartja és tiszteli. Azok, akik elvitatják a jogainkat, egyszínű, falanszter Európát képzelnek el. Mi ragaszkodunk a hagyományainkhoz, nemzeti sajátosságainkhoz és saját észjárásunkhoz, ha tetszik ez másoknak, ha nem. Büszke nemzet vagyunk, aki tudatában van annak, hogy mindig többet adott a világnak, mint amit kapott tőle. Ez a mi magyar hozzájárulásunk az európai népek nagy közös teljesítményéhez, amire barátaink a jövőben is számíthatnak. Tisztelt Ház! Milyen esélyeket látok az előttünk álló hónapokra? A szankciók okozta gazdasági válságra Magyarország ma jobb állapotban fordul rá, mint 2008-ban, amikor a pénzügyi válság szinte kicsontozta Magyarországot. Azóta teremtettünk egymillió új munkahelyet, az export értékét 50 százalékkal megnöveltük, és ma is képesek vagyunk az Európai Unió átlagát meghaladó gazdasági növekedésre. Jelentősen csökkentettük a munkát terhelő adókat, a személyi jövedelemadó 2010 óta a felére csökkent, az adóék mértékét 55 százalékról 41 százalékra mérsékeltük ez párját ritkítja. Magyarország ma erősebb, mint a kommunizmus bukása óta bármikor. A szankciók nekünk is súlyos károkat okoznak, de látok esélyt arra, hogy a kormány Magyarországot ebből a válságból is megerősödve hozza ki. A kormány erős tempót diktál majd a következő hónapokban. Biztatom képviselőtársaimat is, hogy az előttünk álló üléseken a legtöbbet hozzák ki magukból. Köszönöm a figyelmüket. A Jóisten mindannyiunk felett, Magyarország mindenek előtt. [[Nagy taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselőcsoportok vezetőinek, illetve helyettes vezetőinek a válaszára lesz lehetőség, miniszterelnök úr hozzászólásának időtartamából következően nyolc-nyolc percben. Elsőként Toroczkai Lászlónak, a Mi Hazánk frakciója vezetőjének adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem hallottunk semmi újat miniszterelnök úr részéről, ezeket a mondatokat már ismertük az elmúlt hónapokban. Amikor legutoljára itt eszmét tudtunk cserélni, akkor a miniszterelnök úr azt mondta ha jól emlékszem, próbálom szó szerint idézni , hogy lehetnek olyan ügyek, amelyekben értelmesen is tudunk egymással beszélni. Azt gondolom, olyan krízishelyzet van Magyarországon és a nagyvilágban, hogy erre lenne szükség, igazi nemzeti konzultációra lenne szükség, de amit ma is itt hallottunk a miniszterelnök úr részéről, az nem valódi konzultáció, pedig nagyon jó lenne előzetesen kikérni az emberek véleményét, és nem akkor, amikor önök már meghozták ezeket a döntéseket. [[13.50]] És nagyon jól tudjuk, hogy önök, illetve a Fidesz folyamatosan méri a közvéleményt, tehát pontosan tudják, hogy a közvélemény hála a Jóistennek! hasonlóképpen gondolkodik, mint a Fidesz vagy akár a Mi Hazánk Mozgalom, tehát elutasítja ezeket a szankciókat. A kérdés az, hogy ha elutasítja a kormány és elutasítják az emberek Magyarországon ezeket a szankciókat, és másként állnak az ukrajnai háborúhoz, mint nagyon sok európai nemzet, akkor ön, miniszterelnök úr, a versailles-i csúcson miért szavazott mégis ezeknek a szankcióknak a beindítására; miért tűnik úgy, hogy még mindig van egyfajta kettős beszéd: máshogy beszél itt miniszterelnök úr a parlamentben, és máshogy beszél kint, amikor Brüsszelben van, és nyilván a média szűrőjén keresztül jutnak el azok az információk, amelyek ott kint elhangzanak. A másik nagyon fontos kérdés, amiről miniszterelnök úr itt hosszan beszélt, a brüsszeli bürokraták és a demokráciához való viszony. Tehát mi nemcsak azt utasítjuk el a Mi Hazánk Mozgalom frakciója részéről, hogy a brüsszeli bürokraták belehajszoljanak minket ezekbe az európai és magyar érdekekkel ellentétes szankciókba, de azt is elutasítjuk, hogy most már nyíltan támadják a demokratikus választásokat, például Olaszországban, Lengyelországban vagy akár Magyarországon. Tehát a kormány számíthat a Mi Hazánk Mozgalom támogatására akkor, ha őszintén akarja képviselni a magyar demokrácia és a magyar nemzet érdekeit Brüsszelben, ugyanakkor várom majd a reakciót arra, hogy akkor miért tűnik úgy, hogy bizonyos kérdésekben kint mégis együttműködik a magyar kormány, illetve a miniszterelnök úr Brüsszellel. Mi e tekintetben sokkal messzebb is elmennénk, tehát mi nemcsak azt mondjuk, hogy fegyvert ne küldjünk ebbe a háborúba, hanem mi azt is mondjuk, hogy mindenféle következménytől mentesítsék Magyarországot és a magyar népet. Tehát igaz, hogy NATO-tagok vagyunk, de semmiféle kötelezettség ebből nem fakad arra vonatkozóan, hogy akár az amerikaiak vagy akár NATO-hadtestek megjelennének itt Magyarországon egy ilyen puskaporos helyzetben. Aztán nyár közepén, még a tavaszi ülésszak végén tettünk konkrét javaslatokat, és én magam is tettem konkrét javaslatokat miniszterelnök úrnak. Úgy látszik, hogy a nemzeti konzultációba mi már nem férünk bele, hiszen nemhogy nem hallgatta meg miniszterelnök úr a javaslataimat, hanem pontosan ellentétes volt az azt követő kormányzati intézkedések sora. Tehát például mi azt kértük, hogy a rendszerhasználati díjat csökkentse vagy engedje el a kormány, hiszen ugyan nagyon szépen hangzott ez a beszéd, de nyilvánvalóan a magyar embereket, legyen az vállalkozó, legyen az kisnyugdíjas, legyen az bármelyik magyar ember, a számla fogja érdekelni, az fogja érdekelni, hogy mi van azon a számlán; és ha ránéz arra a számlára, akkor azt látja, hogy világviszonylatban az áfatartalom, illetve a rendszerhasználati díj elképesztően magas. És ahhoz képest, hogy mi azt kértük a kormánytól, hogy csökkentse vagy törölje el ebben a válságos helyzetben vagy vállalja át a rendszerhasználati díjat, rögtön a javaslatom és a Mi Hazánk Mozgalom javaslata után három és félszeresére emelték az áram esetében az átviteli díjat. Most pedig kiderült, hogy októbertől a gáz esetében is jelentős drágulást terveznek. Ugyanakkor szintén nem értjük, hogy ha segíteni szeretné a kormány a magyarokat, akkor az áfatartalom esetében miért nem tér el attól a gyakorlattól, hogy akár a Gyurcsány-kormány, akár az Orbán-kormány idején világviszonylatban kimagasló volt az áfa Magyarországon. Tehát azt kérjük a kormánytól, hogy mind a rendszerhasználati díj esetében, mind az áfatartalom esetében vállalja át az emberek terheit. Nem látjuk azt, hogy a kormány akár ezeket a javaslatainkat megfogadta volna. Mi azt is elmondtuk, annak érdekében, hogy a magyaroknak, a magyar vállalkozásoknak és a magyar embereknek kisebb legyen majd az energiaszámlája, mi teszünk javaslatokat; nem demagóg felvetések ezek, hanem teszünk konkrét javaslatokat arra, hogy honnan lehet bevételt szerezni. Például elmondtam a digitális adó esetét. Erre miniszterelnök úr akkor azt mondta, hogy ezt csak globális szinten lehet szabályozni. A digitális adó osztrák példája itt van mellettünk hasonló méretű ország, szomszédos ország, hasonló történelmi múlttal rendelkező ország. Ha Ausztria bevezette, Magyarország miért nem vezeti be? Ott vannak százmilliárdok a Facebooknál, a Google-nél és más ilyen digitális multinacionális óriáscégeknél. Tehát várjuk, hogy a kormány ezeket a javaslatainkat is megfogadja. Úgy tűnik, hogy a kormány nem akar párbeszédet folytatni az ellenzékkel és ezen belül a Mi Hazánk Mozgalommal sem. Aztán nemcsak a digitális adót javasoltuk, javasoltuk a vagyonadó megfontolását, hiszen itt arányos közteherviselésre lenne szükség egy ilyen katasztrofális, válságos helyzetben. Ehhez képest azt látjuk, hogy az a javaslatunk, amely egy nemzetközi javaslat, tehát nem mi találtuk ki, amely egy sávos vagyonadót jelentene a milliárdosok számára, a kormány nem hallja a mi javaslatainkat, erről sem akar konzultálni. Ha megnézzük Magyarország száz leggazdagabb emberét, akkor azt látjuk, hogy szinte mindenkinek van köze a politikához, akár a Fideszhez, akár a balliberális oldalhoz, akinek pedig nem volt, mint mondjuk, Gattyán Györgynek, annak mostantól már van. Tehát azt gondolom, ha a politika segítette ezeket a milliárdosokat, akkor ezeknek a milliárdosoknak most kutya kötelességük, hogy segítsék a magyar embereket. Hallottuk azt, hogy milyen állami beruházásokat állít le a kormány, de nem hallottuk, hogy a multik támogatását le akarjae állítani a kormány, merthogy eddig azt láttuk, hogy még a Gyurcsány-kormánynál is, a baloldali kormányoknál is több pénzzel támogatta a multikat, holott azt gondolom, a jelenlegi helyzetben nulla forintot szabad nekik adni; és további különadókat várunk a multikkal kapcsolatban. Illetve miniszterelnök úr mondott egy olyan mondatot, amely aggasztó ebből a szempontól, azt mondta miniszterelnök úr, hogy csak a munkahelyteremtő magánvállalkozásokat, befektetéseket fogja a kormány támogatni. Remélem, ez nem az Audi Hungaria Zrt.-t mint magyar munkahelyteremtő vállalkozást jelenti, mi nem a globális nagyvállalatokat szeretnénk támogatni. Aztán még nagyon-nagyon sok javaslatunk lenne. Ugye, én szintén javasoltam, de a kormányt ez sem érdekli, nem akar velünk konzultálni például arról, hogy azok után, hogy az Országos Roma Önkormányzat vezetőjét elvitték bilincsben, le akarjae állítani a teljesen felesleges romaügyi programokat. 6000 milliárd forintot költöttek az eddigi kormányok ilyen felesleges programokra például. Tehát nagyon-nagyon sok pénz lenne még, amiből a magyar embereket lehetne segíteni, de ezekről valahogy nem hallottunk. És még mielőtt azt a választ kapnám akár a rendszerhasználati díj, az átviteli díj esetében, hogy itt azok a cégek, amelyek az átvitelt végzik, ugyanúgy a piacról veszik az energiát, hadd tegyem hozzá, hogy mi Paks II.-t az első pillanattól kezdve támogattuk, mint ahogy támogattuk az atomenergiát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Örülök, hogy Karácsony Gergely és a baloldal ezt észrevette, csak előtte ez ellen ágáltak. Mi támogatjuk, pont azt vártuk volna a kormánytól, hogy 2023-tól már működjön Paks II., a kormány hibája, hogy ez nem működik. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Most Ungár Péter képviselő úr következik, az LMP képviselőcsoportjának vezetőjeként.
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Azzal szeretném kezdeni, hogy többször elmondta, kiszolgáltatottak vagyunk Oroszországgal szemben az energia miatt. Azt is mondta, hogy a földgázimport nagy része Oroszországból jön. Az lenne a tiszteletteljes kérdésem, hogy mit tettek ez ellen az ukrán háborút megelőző több mint tíz évben. Lehet sok mindenkire hivatkozni, lehet elmondani, hogy az európai politika egy iránya nem támogatta azt, hogy Oroszországtól kevésbé függjünk, de ez az európai politika, amely ezt sokszor nem támogatta, az az az Angela Merkel volt, akit miniszterelnök úr a legnagyobb európai vezetőnek tartott, és így nevezett meg korábbi beszédeiben. A helyzet az, hogy bár nem lehetett volna a földgáztól teljesen leszakadnunk, azért érdemben lehetett volna ezt a függést az elmúlt időszakban csökkenteni. Önök jelenleg is tiltják a szélenergia valódi használatát. Van egy olyan szabály, amit bevezettek, ami azt jelenti, hogy Magyarországon nem lehet szélerőművet létesíteni. Különböző szakértők szerint akár 10-20 százalék körül tudna az energiamixben részt venni a szélenergia. A szélenergia másik előnye ráadásul az, hogy a napenergiát pontosan ki tudja egyensúlyozni [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Nem igaz! Moraj az ülésteremben. Az elnök csenget.]] , hiszen amikor kevésbé süt a nap, akkor jobban fúj a szél. Ezt egy olyan ember mondta nekem, akit nem igazán neveznék ellenzéki elhajlónak az elmúlt időszakban. De a napenergia kapcsán az is nagyon fontos, hogy bár megemlítették azt, hogy napenergiát [[sic!]] kell különböző helyekre telepíteni, amivel egyetértünk, a mai napig termékdíj van a napenergián, a napelemeken, adóztatják a napelemeket, és ezzel megnehezítik azt, hogy a lakosság fel tudja használni a napenergiát. Az elektronikai korszerűsítésről, a hálózat-korszerűsítésről, amiről miniszterelnök úr legutoljára hét éve beszélt, azóta pedig erre valódi pénzt nem költöttek, pedig lett volna lehetőség. És még az nagyon fájó, azt el kell mondjam, hogy a lakossági szigetelésről nem beszélt ismét miniszterelnök úr, nem mondta azt, hogy a lakossági ingatlanokat, különböző társasházakat hogyan lehetne leszigetelni, hogyan lehetne így csökkenteni azt, amennyire kitettek vagyunk Oroszországgal szemben és a fosszilis energiával szemben. [[14.00]] Összességében még egy szempontból érdekes az idő. Sokat beszélnek arról, hogy mi fog következni az orosz háborúban, így fog változni, úgy fog változni a front, sokáig tart, kevés ideig tart. De azt azért legalább egymás között mondjuk ki, hogy az önök politikai oldalán voltak azok, akik hahotáztak egy nappal a háború kitörése előtt, és elmondták, hogy az amerikaiaknak meg a lengyeleknek nincs igazuk, mindenki hülye, mert nem lesz semmilyen háború. Ennek ellenére lett egy háború. Utána azt is elmondták, hogy villámháború lesz és nem lesz háború, ami totális lesz és Kijevet fogja érinteni. A helyzet az, hogy ebben tévedtek. Tévedtek, úgyhogy utána azt, hogy milyen következtetéseket vonnak le a front alakulásáról, szerintem közösen, kollektívan szerényebben tudnánk kezelni. [[Dr. Semjén Zsolt: Soha nem mondtunk ilyet!]] Bayer Zsolt publicisztikáját ajánlom a miniszterelnök-helyettes úrnak. [[Zaj a kormánypárti oldalon.]]
Kérem a kormánypárti képviselőtársaimat, hogy legyenek szívesek csendben végighallgatni az ellenzéki felszólalót.
Ha tényleg azt gondolják, hogy önök soha nem mondtak ilyet, akkor nagyon nehéz lesz folytatni a beszélgetést, mert akkor a valósággal kapcsolatos viszonyunk abból a szempontból biztosan eltér, hogy úgy látszik, ami a Hír Televízióban megy, amit az önök párttagjai, az önök államtitkárai mondanak a világról, azt nem tekintik fideszes álláspontnak. De nem ez a lényeg. A kérdés az, hogy bár lehet kritizálni a szankciós politikát 2014 után kevésbé tette, amikor szintén volt ilyen , de akkor mi az alternatívája. Mit lehet tenni azért akkor, hogy Oroszország abbahagyja ezt a háborút? Mit lehet akkor tenni? A kérdés szerintem azért fontos, és most már hagyjuk, hogy önök mit mondtak, mert ha magyar nemzeti érdekből nézzük, az egyértelmű, hogy Ukrajnának abból a szempontból biztosan meg kell maradnia, mert ha nem marad meg, akkor Magyarország szomszédos az orosz birodalommal, ami Magyarországnak rossz. [[Orbán Viktor: Így van! Dr. Semjén Zsolt: Így van! Dr. Semjén Zsolt tapsol.]] Ezt mondták, rendben. Mit lehet tenni akkor azért, hogy ez így alakuljon? Ha rossz a szankció, ha minden rossz, amit mondanak a Morawieckiék, rossz, amit a litvánok mondanak, rossz, amit a Bizottság mond, rossz, amit az Egyesült Államok mond, akkor mi a jó? De, miniszterelnök úr, a tűzszünetet azok tudják elérni, akik bevonultak egy másik országba. Ne mondjuk azt, hogy a békéért ugyanaz a felelőssége a megtámadónak és a megtámadottnak! Nem ugyanaz a felelőssége! [[Dr. Semjén Zsolt: Ezt nem mondtuk! Zaj a kormánypárti padsorokból.]] Ha továbbmegyünk…
Mi lenne, ha nem kommentálnák képviselőtársaim a felszólalót? Mi lenne? Csendesebb lenne, az a helyzet. Parancsoljon!
Visszatérve: az egy nagyon érdekes kérdés akkor, hogy mit lehetne tenni. Erre a választ nem hallottuk. Ha azt mondja, hogy a béke, az nagyon fontos, legyen béke, de békét az tud teremteni, aki támadott. Ahhoz, hogy aki támadott, békét tudjon teremteni, azt kell éreznie, hogy nem folytathatja tovább, amit csinál, mert annak valamilyen következménye lesz. Milyen következmény tud lenni, ha ez nem egy gazdasági következmény? Ez az alternatívakínálás elmarad önöktől. Az szerintem még fontos ebben a kérdésben, hogy Magyarország hogy fog viszonyulni ahhoz, ha egyértelműen egyedül marad az oroszországi terjeszkedő politikát megítélő világban, főleg a régió szempontjából. Én látom most már, de úgy látszik, túl sok jobboldali médiát olvasok, hogy újra barátjuk lett a lengyel kormány. Ez egy nagyon szép dolog, a lengyel-magyar barátság tényleg egy nagyon szép érték. De ha ezt a beszédet lengyelre lefordítva elküldik Varsóba, és ezt a korábbi barátja, a Tuskék majd biztosan meg fogják tenni, akkor azok, akik önnek a legközelebbi szövetségesei, pont az ellenkezőképpen ítélik meg. Ellenkezőképpen ítélik meg [[Orbán Viktor: Így van!]] a cseh vezetésben, és ellenkezőképpen ítélik meg a régió többi vezetésében vagy a legtöbb vezetésében. Az a kérdésem, hogy ez miért van. Mindenki hülyee Vilniustól Szófiáig, vagy lehet, hogy Vilniustól Szófiáig ugyanabban a geopolitikai térben vannak, és ezért Vilniustól Szófiáig a mi történelmi múltunkkal, a mi gondolatainkkal azt gondoljuk: ha elindulnak az orosz tankok, az rossz. Lehet, hogy ez az, amiért Vilniustól Szófiáig ugyanazt gondolják a régiós kormányokban. Nem kell szeretni Nyugat-Európát. Önök régen szerették a Nyugatot, azóta csalódtak bennük. Én abban nőttem fel, hogy az iraki háborúban a Nyugat hazudik, tehát én sosem csalódtam bennük. Álszentek, sok rosszat el lehet róluk mondani, csak ezt a vitát itt le tudjuk folytatni, a dumában nem tudnánk lefolytatni, és ezért ez egy jobb modell, mint az a modell. Amíg mindent relatívan kezelnek és mindent mindennel összemosnak, addig még van jelentősége az ilyen mondatoknak, amelyek akár 10-12 évvel ezelőtt közhelyesek lettek volna. Tehát csak azt szeretném elmondani, hogy miniszterelnök úr nagyon jól megkritizálta a szankciós politikát, szerintem sok mindent mondott, ami igaztalan, de mondja meg mint Európa egyik erős embere ezt is mondják önről a jobboldali médiában , hogy mit kellett volna tenni. Mondjon alternatívát! Köszönöm szépen. [[(Taps az LMP padsoraiból.]]
Most a Jobbik részéről Lukács László György képviselő úr következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Képviselőtársaim! Engedje meg, és talán ez lesz a kevesebb, hogy azzal a résszel kezdjem, amiben egyetértek önnel. Magyarország biztonsága, így a honvédelmi, tehát külső, belső biztonsága, energetikai biztonsága mindannyiunk számára a legfontosabb. Ezt konzervatív politikusként is tudom mondani, illetve konzervatívként azt is tudom önnek mondani, hogy a béke az egyik legfontosabb, és a béke üzenete az, amihez mindenkinek Európában és Európán kívül is tartania kell magát. Engedje meg, hogy elmondjam, mi az, amiben szerintem rosszul látja a helyzetet. Álláspontom szerint nem a Nyugat áll háborúban, hanem Oroszország áll háborúban. Oroszország volt az, aki ezt a háborút elindította, az ő lehetősége, hogy ezt lezárja, és az orosz félé az, hogy békét kössön. Ön rosszul látja, ebben nem a Nyugatnak van elsődleges szerepe, bár van szerepe, hanem az oroszoknak, a meggyőzést éppen ezért az oroszokkal szemben kell gyakorolni. Ön a szankciókról is hosszan beszélt. Érdemes elmondani, hogy egy-két kivétellel, és volt közöttük pár olyan, amelyben ellenkező véleményt fogalmazott meg a magyar kormány és annak tagjai, de, miniszterelnök úr, ön ezeket a szankciókat megszavazta, ez a helyzet. A mérlege úgy áll, hogy hétből hét, egyes helyeken önt a háta mögött szankciókirálynak hívják. Nem hiszem, hogy egyébként új fiú lenne a brüsszeli politikában, hiszen 12 éve jár oda, de azt azért mégis nagyon nehéz elhinni, hogy önt átverték ott. Ki hiszi el, hogy önt átverték Brüsszelben és önnek eladták azt az üzenetet, azt a terméket, hogy a szankciók hatására ripsz-ropsz ez a háború le fog zárulni? Ezt nem mondta senki. Nem volt olyan elemző, aki azt mondta volna, hogy egy szankció hatására azonnal lezárni lehet a háborút. Mindannyian tudtuk, láttuk, és szerintem önök is pontosan látták: a szankciók olyanok, hogy hatással vannak arra a félre, akit szankcionálnak és természetesen sajnos ebben az esetben Európára is, aki elviseli ennek a szankciónak az árát. De a végső kérdés úgy néz ki, hogy ha nem a szankcióban lehet gondolkodni, akkor miben, miniszterelnök úr. Mert békében kell gondolkodni, de az ahhoz vezető útra ön nem adott nekünk cselekvési tervet, nem adott útitervet, márpedig fontos lenne látni, hogy lehet eljutni addig, hogy az orosz fél térjen vissza oda, ahova való, az orosz határokon belülre, és hagyja békén a szomszédunk területi integritását, és adja meg azt a szuverenitását, ami ennek az országnak jár. Hozzá kell tennem: azért is kell aggodalommal figyelnünk a mostani folyamatokat, mert a szomszédunkban a háború hatására egy új állam, egy új nemzeti egység formálódik. A mostani ukrán emberek alapvető népérzete, élménye az lesz, hogy egy háborúban, amelyet Oroszországgal vívtak, kire számíthattak és kire nem számíthattak. A magyar ajkú kisebbség életét száz évre befolyásolni fogja az, hogy most mit gondolnak a magyar belpolitikáról, mit gondolnak a magyar külpolitikáról és miként állnak a magyarokhoz. Voltak jogos sérelmeink az ukránokkal szemben, ezt is ki kell mondani. Az ukrán fél nemegyszer átverte Magyarországot, és az ígéreteinek ellentétére tette a cselekvéseit. Ezt is ki kell mondani, de egy háborús helyzetben, amikor egy ilyen néplélek formálódik, okosan kell megválasztanunk, hogy miként fogunk a szomszédainkkal együtt élni, mert, mint mondtam, száz évre előre történik az identitásválasztás ott. Ön jóslatokba is bocsátkozott, miniszterelnök úr. Én óvatosabb lennék az ön helyében a jóslatokkal. Mégiscsak ön mondta, hogy a háborút nem tartom reális kockázatnak, ez 2022 februárjában volt. Illetve azt is mondta, azt hiszem, amikor a pápánál járt, május 9e előtt, hogy május 9-ére a háború be fog fejeződni. Ön azt mondta, hogy az ukránok sosem fognak háborút nyerni nyugati kiképzőkkel, nyugati fegyverekkel az oroszokkal szemben, még várjuk, hogy miként lesz ez a jóslat, és azt is mondta, hogy Ukrajna akár területe harmadát-felét is elveszítheti. Óvatosan a jóslatokkal, miniszterelnök úr, lehet, hogy azok, amiket itt mondott, szintén nem fognak beválni. Ön azt is mondta, hogy nem működnek a szankciók. Hozzá kell tenni, hogy a szankciók működnek az oroszokkal szemben, és sajnos mi is érezzük ezek hatását. Kár lenne ebben mást mondani. [[14.10]] De ön sosem mondja el, hogy az oroszoknál mik a valós adatok, vagy mik azok az adatok, amiket ott mérnek, illetve amiket lehet tudni a gazdaságukról. A GDP-jük 11 százalékkal fog visszaesni. Európában ez a visszaesés illetve ez növekedés még 2,7 százalék, tehát nem GDP-visszaesés van Európában, ezzel szemben az oroszoknál nagyon látványos. Az ő exportjuk és importjuk 30 százalékot meghaladóan esett. Sőt, azt is nyugodtan ki lehet olvasni a számok közül, hogy 22 százalékos az oroszoknál a becsült infláció. Nagyon komolyan érinti őket az infláció, és a szankciós csomagok nagyon komolyan érintik őket. Ami pedig ön beszélt az eredményekről is az eredményeket illeti, egy kicsit máshogy nézzük ezeket a dolgokat, hogy mi történt Magyarországon. Ön azt mondta, hogy az európai emberek dühösek. Az a helyzet, miniszterelnök úr, hogy a magyar emberek is dühösek, s az eredménylistáról, engedje meg, hogy szemezgessek egy keveset. „Az van, hogy beütött a recesszió.” ezt nem én mondom, ezt az önök pénzügyminisztere mondta, hogy recesszióban vagyunk, illetve recesszió közelít, Varga Mihály nem olyan régen az egyik konferencián erősítette meg. 20 százalékos infláció van, ez az áremelkedés. Európa-rekorder 34 százalékos élelmiszer-drágulás van. A rezsicsökkentést részlegesen sikerült eltörölni. 416 forint volt egy euró, ez jelentette az eddigi rekordot. S hogy még egy rekordot mondjak, 18 éves rekordon az alapkamat. Szóval, miniszterelnök úr, óvatosan az eredményekkel! Tudja, jóból is megárt a sok, hát még a rosszból. Ami pedig a segítséget jelenti, illetve a segítséget jelentheti a magyar embereknek: valóban fontos a családok megsegítése, de igazán fontos emellett még azoknak a legkisebb vállalkozásoknak a megsegítése, akik miatt, most a főtéri üzletsorok kiürülése miatt egyes városok ürülnek ki, zárnak be. Talán az ön kedvenc étterme is a napokban zár be, a kedvenc kávézónk, a kedvenc pékségünk. Ezek a vállalkozások, akik nemcsak saját maguknak mint legkisebb vállalkozók egyébként a katatörvény után elég nehezen tudtak talpra állni , szóval nemcsak ezek a legkisebb vállalkozók, hanem az ő családjuk, sőt az általuk foglalkoztatott emberek is veszélynek és legalább bizonytalanságnak vannak kitéve. A Jobbik javasolt már a nyáron átfogó áfacsökkentést, ez az élelmiszeráraknak valamilyen módon a fékezését jelentette volna. És az nem igaz, hogy nem tudják ellenőrizni, ellenőrizhető, csak akarni kell. Javasoltuk azt is, hogy ne az energiaárak áfáján nyerészkedjen az állam, engedjük el ott is, és az embereknek legyen kevesebb az, amit a nap végén be kell fizetniük. S az is világos, hogy vannak ennél másabb ügyek is, amelyekben a kormánynak segítenie kell. Engedjék meg, hogy idehozzam például Dunaújváros kérdését. Egy egész város sorsa függ attól, hogy mi lesz a Dunaferr-rel, ugyanis a jelenlegi helyzetben úgy áll, hogy a város letett egy három javaslatból álló csomagot, amelyben kéri, hogy a kormány segítsen, és nem érkezik segítség. Az ország legnagyobb gyáráról beszélünk. Tehát ha önök gyármentésben vannak, akkor segítsenek, hogy egy gyár azért meneküljön meg, hogy az ott élő családok, a dunaújvárosi és környéki családok az alapján a három pont alapján, amit a dunaújvárosi városvezetés javasol, megmeneküljenek. Ezekben, higgye el, mindenki politikai színezettől függetlenül támogatni fogja önt. És lezárásként akkor mégiscsak engedje meg, visszautalva arra, hogy mi a helyes értelmezési kontextus, az a helyzet, hogy a hatósági árak bevezetésekor, amikor önök ársapkát vezettek be, még sehol sem volt a háború; gondolja végig, hogy a háborúval indokolunk mindent. Az infláció megszaladása kezdetén sehol sem volt a háború. A vállalkozások csuklóztatása idején szintén nem volt háború, a földgázra nincs embargó, a kőolajra és szénre bevezetett szankciók majd január 1-jétől lesznek hatályosak. Az a helyzet, tisztelt miniszterelnök úr, és ezzel kell zárni [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] ön az összes szankciót megszavazta, keresni kellene valami más kifogást. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Szabó Timea következik. Megadom a szót.
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Öntől már megszoktuk azt, hogy az esetek többségében nem mond igazat, ez sajnos a mai nap sem volt másképpen. De kezdjük! Mielőtt rátérek a lényegre, azért hadd reagáljak egy-két, konkrétan elhangzott mondatára! Ön azt mondja, hogy Magyarországot azért sújtja legnagyobb mértékben a háború, mert mi vagyunk szomszédosak Ukrajnával. Azért emlékeztetném miniszterelnök urat, hogy Románia, Szlovákia és Lengyelország is szomszédos Ukrajnával, és még sincs akkora infláció. Tehát ön abban sem mondott igazat. [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban.]] Itt van előttem a KSH inflációs táblája, direkt készültem, nehogy azt mondják, hogy ezt én találom ki. Itt van Magyarország, szeretném megmutatni. [[Felmutat egy iratot. Dr. Vejkey Imre: Tiltott szemléltetés!]] Itt van Magyarország, szeretném megmutatni, és itt van az uniós átlag. Csak a balti államokban magasabb az infláció, mint nálunk. Tehát ön megint ebben sem mondott igazat. Ahogy itt korábban elhangzott, a szankciókban sem mondott igazat, ugyanis nem tartottak pisztolyt a fideszes és a KDNP-s EP-képviselők fejéhez akkor, amikor április 7-én megszavazták az Oroszországgal szembeni szankciókat az Európai Parlamentben. Az összes jelen lévő Fidesz-KDNP-s képviselő megszavazta ezeket a szankciókat, ahogy ön sem vétózta ezt a Tanácsban, pedig megtehette volna. Tehát ennyit arról, hogy ki kire, mit kényszerített rá. De nézzünk most azért a valósággal is szembe, ha ön ezt már így elmulasztotta. Az elmúlt harminc év legnagyobb válsága áll előttünk, mégsem hajlandó semmilyen mértékben ezért felelősséget vállalni. Elhangzott az is, hogy ezek az inflációs adatok nem most kezdődtek, nem a háború alatt kezdődtek, hanem sokkal korábban. Ön tudta, hogy hatalmas válság lesz, mégis úgy kampányolt az országgyűlési választások alatt, hogy három dolgot ígért: az ígérte, hogy nem lesz adóemelés, azt ígérte, hogy nem lesznek megszorítások, és azt ígérte, hogy marad a rezsicsökkentés. Ezt a három dolgot ígérte ön. Mind a háromról a mai napra már kiderült, hogy hazugság volt. De nézzük szépen sorban! Nem lesz adóemelés, ígérte ön. Akkor azt, mondjuk, kérdezzük meg attól a 450 ezer katás adózótól, akinek ön brutál módon megemelte az adóját, úgy, hogy egyébként megint csak, miközben jogállamisági mechanizmusról tárgyalunk éppen, megint egy fél nap alatt zavarta le az erről szóló tárgyalást. Egy átlag katást, ha mondjuk, havi 280 ezer forint bevételű katást nézünk, annak 20 százalékról 38 százalékra emelkedett ön miatt az adója. Hát, ennyire nem volt adóemelés Magyarországon. Ön szintén említette az extraprofitadót, amit elvileg, mondjuk, a kereskedelmi láncoknak vagy a bankoknak kellett volna bevállalni. Azt már, mondjuk, hagyjuk, hogy az önök oligarcháira, az építőiparra ez véletlenül sem lett kivetve, de ön pontosan tudta, hogy ezek az adók át lesznek hárítva a lakosságra. Tehát itt megint a lakosság terhei növekedtek, az adóterhei, tehát ön ebben hazudott. A második hazugsága az volt, hogy nem lesznek megszorítások. Június 13-án Varga Judit, az ön minisztere az Országos Bírói Tanács ülésén a következőket mondta, idézem: „Nagyon nagy megszorítások vannak a költségvetésben.” Itt abba is lehetne hagyni, hiszen az ön minisztere mondta ezt, de azért nézzük meg, hogy milyen megszorítások vannak: a kenyér ára az elmúlt egy évben 100 százalékkal nőtt, a vaj és a margarin ára 100 százalékkal nőtt, a burgonya ára 100 százalékkal nőtt, most 700 százalékkal nőtt, azaz hétszeres a gázár, kétszeres lett a villanyár. Akkor hol nincs itt megszorítás, miniszterelnök úr?! Ilyen áremelkedések, 100 százalékos áremelkedések vannak, miközben tudja, hogy mennyivel emelkedtek a nyugdíjak? 9 százalékkal. Tudja, hogy mennyi egy átlagnyugdíj? 16 százalékkal emelkedtek az átlagbérek, miközben hétszeres lesz a gázszámla. Tudja, hogy mennyi egy átlagnyugdíj ma a KSH szerint? 164 ezer forint. És tudja, mit jelent egy hétszeres gázár? Azt, hogy akinek 20 ezer forint volt, annak most 140 ezer forintos gázszámlája lesz. Miniszterelnök úr, hát ennyire nincsenek megszorítások! Egy pedagógus tíz év munkaviszony után nettó 230 ezer forintot visz haza, egy egészségügyi szakdolgozó harminc év, tehát egy ledolgozott élet után 227 ezer forint nettó bért visz haza, a tűzoltóknak meg azt üzenik, hogy fűtse őket az adrenalin. Érdekes módon önt nem az adrenalin fűti, mert az ön fizetését fel lehetett emelni nyáron a duplájára, 3 millió forintra. De ma derült ki Varga Judit asszonyról is, hogy a 2,5 milliós fizetése mellé a Miskolci Egyetem kuratóriumi elnöki posztjáért kap még pluszban 1,5 milliót, tehát ő például 4 millió forintot keres. Még egyszer, 160 ezer forint egy átlagnyugdíj. Tehát önök hazudtak ebben is, brutál megszorításokat vezetett ön be. És nézzük a harmadikat! Ön szerint maradt a rezsicsökkentés. Ez, ugye, már viccnek is rossz. Pontosan tudjuk, hogy milyen módon fognak ezek emelkedni, de önök gyomorforgató módon még a rendszerhasználati díjon is képesek nyerészkedni. Az MVM, de a Mészáros Lőrinc által tulajdonolt Titász is extraprofitot fog bezsebelni a lakosság, a magyar családok kárára, azért, mert nem hajlandók csökkenteni a rendszerhasználati díjat. 2017-ben még nagyjából egyforma volt a villanyár és a rendszerhasználati díj, 2022-ben 30 forintból 5 forint az áramár, és 25 forint a rendszerhasználati díj. Ötszöröse a rendszerhasználati díj, tessék ezt csökkenteni! Tűzifa pedig, tisztelt miniszterelnök úr, nincs. Mai hír, hogy éppen várólista van már nemcsak az egészségügyben, hanem a tűzifára is. Miniszterelnök úr, az a helyzet, hogy ön hazudott ma is, és hazudott a kampányban is, és hazudott a választás óta mindennap. [[14.20]] De nézzük azt az úgynevezett hanyatló Nyugatot, ahol állítólag nem segítenek az embereknek! Szlovéniában szolidaritási bónuszt adnak, 60 ezer forintot; Csehországban átvállalta az állam a gáz áfáját egy az egyben, ezzel 35 százalékkal csökkent a lakosság rezsiterhe; Ausztriában 130 ezer forintos rezsitámogatás, Hollandiában 320 ezer forintos. Mindenki segít, csak ön nem, miniszterelnök úr, miközben az Orbán-Szijjártó-Putyin-paktumnak köszönhetően sikerült júniusban 8 százalékkal drágábban vásárolni a gázt Oroszországtól, mint a hollandiai tőzsdei ár. Ezt a korszakos zseni Szijjártó Péternek köszönhetjük szintén. Összefoglalóan: ön hazudott, mert adóemelések vannak, megszorítások vannak, és rezsiemelés van. És a mai beszédében sem segített semmit a magyar embereknek, nem jelentett be semmilyen támogatást. A Párbeszéd azt követeli öntől mint felelős és mint a döntéseket egyedül meghozni képes kormánytól, hogy a következőket azonnal vezesse be. Csökkentsék a rendszerhasználati díjat, hogy könnyebb legyen a családoknak. Azonnal adjanak egy 120 ezer forintos rezsiutalványt minden családnak, hogy át tudják vészelni a telet. Azonnal kezdjék meg a lakóházak energiahatékony felújítását, az ablakcseréket, és segítsenek abban, hogy valódi rezsicsökkentés lehessen! Végül pedig, a munkanélküliség elkerülése miatt is vezessenek be olyan felnőttképzéseket, ahol át lehet állni a megújuló energiákból fakadó kapacitáshiányra. Miniszterelnök úr, a hazudozás helyett [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] végre segítsen az embereknek! [[Taps a Párbeszéd, az LMP, az MSZP és a DK padsoraiban.]]
Most megadom a szót Gurmai Zitának, az MSZP képviselőcsoportja tagjának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Miniszterelnök Úr! Érdeklődéssel hallgattam az ön helyzetértékelését, bár a beszédében a valódi helyzet és az értékelés nem igazán találkozott. A valódi helyzet ugyanis az, hogy Magyarország egy soha nem látott megélhetési katasztrófa küszöbén áll. Elmondom, hogy mi a helyzet: brutális drágulások, két számjegyű infláció, gyenge forint, sérülékeny gazdaság, és egy szétesett társadalom. Tehát az a helyzet, hogy a nyugdíjak, a fizetések, a szociális juttatások a bolti pénztáraknál egyszerűen elolvadnak. Miniszterelnök úr, az ön 4 millió 800 ezres fizetéséből nem érzi, de az a helyzet, hogy egy év alatt, már ha csak a kenyérre gondolok, az ára 64 százalékkal emelkedett. Hasonló mértékben drágult a tej, a tojás, és még hosszan sorolhatnám az áremeléseket, amiket önök tétlenül néznek. Tudom, tudom, azt mondják, hogy háború van és háborús infláció. De ez egy ócska, fideszes trükk, hogy mindent erre fognak. [[Nacsa Lőrinc: Háború? Derültség a kormánypártok padsoraiban.]] A brutális drágulások ugyanis sokkal korábban kezdődtek, képviselőtársaim tudom, hogy ezt elég szar ügy [[sic!]] meghallgatni , mint az ön haverjának, Putyinnak a háborúja. Önök már akkor, az üzemanyagár- és az élelmiszerár-sapka után kapkodtak, amikor még sehol sem volt a háború [[Folyamatos zaj és közbeszólások a kormánypárti padsorokban.]] , mert már akkor brutálisan drágult minden az önök elhibázott gazdaságpolitikája miatt. Éppen ezért ordas hazugság, hogy önök mindent a háborúra és a szankciókra fognak. A mostani brutális drágulásokért, miniszterelnök úr, a Fidesz-kormány a hibás. Zúgolódás helyett ebből volt most egy kis mutatvány figyeljenek, mert el fogom mondani, hogy mi is történt. A Fidesz-kormány volt az, aki gyengítette a forintot 12 éven át, méghozzá tudatosan. Önök nagyon jól kerestek a gyengülő forinton, például a Magyar Nemzeti Bankban. Ezért ér most kevesebbet a magyar emberek pénze a boltokban. A Fidesz-kormány építette le a jogállamot is, ami miatt most az ország elesik 3000 milliárd forint európai uniós pénztől. A Fidesz-kormány semmit nem foglalkozott az energiahatékonysággal, miniszterelnök úr, emiatt kell most az embereknek sokkal többet fűteniük, és így, önök miatt sokkal többet fizetniük. Miniszterelnök úr, tisztelettel kérem, ön még két és fél hónapja is azt mondta, hogy megvédik a rezsicsökkentést, aztán hétszeresére emelték a gáz árát, duplájára emelték az áram árát úgy, hogy az önök által kiszámolt átlagfogyasztás köszönőviszonyban sincs gyakorlatilag a valósággal. A négymillió magyar háztartásnak ugyanis több mint a fele brutálisan magas rezsit fog fizetni. Ez nem a rezsicsökkentés megvédése, hanem ellenkezőleg: a rezsicsökkentés eltörlése. Ez egy olyan brutális lakossági energiaár-emelés, amilyenre még nem volt példa Magyarországon. Miniszterelnök úr, nem áremelés kell, hanem rezsistopra van szükség, azokra az intézkedésekre, amelyeket az MSZP sürget. Mert mondja meg, hogy az úgynevezett átlagfogyasztás fölött miért emelték a duplájára, 70 forintra a lakossági áram árát, miközben a Paksi Atomerőmű régóta 12 még egyszer ismétlem: 12 forintért termeli az áramot. És még így is nyereségesen tud működni, tehát szerintem ez konkrét tény. És Paks ezt is tudja, miniszterelnök úr jóval több áramot termel, mint a lakossági felhasználás. Ez is tény. A paksi áramtermelést a háború és az infláció, ebben is megegyezhetünk, miniszterelnök úr, különösen, ha rám figyel… ez is tény. Akkor hogy a fenébe lett a 12 forintért termelt paksi áramból 70 forintos áram a magyar családoknak?! Magyarázza el, drága miniszterelnök úr, majd ha megkapja a lehetőséget, hogy beszéljen, hogy miért nyerészkednek a paksi árammal a magyar emberek kárára! És ha már a nyerészkedésnél tartunk: Európa számos országában csökkentették a lakossági energiára rakott adót, vagyis az áfát. Spanyolországban 5, Németországban pedig 7 százalék a lakossági energia adója. Ezzel szemben viszont az ön kormánya az amúgy is drága áramot és gázt még 27 százalékos adóval, vagyis áfával is drágítja. Milyen embertelen, fideszes szemlélet az, hogy a magyar családok ilyen magas adót kell hogy fizessenek a rezsiszámlájukon! Na, erre mondja azt, hogy eddig és ne tovább! Ezért mondjuk azt, hogy rezsistop kell. A rezsistop keretében az MSZP kezdeményezte, hogy a magyar családok rezsiszámlájának áfája 27 százalékról 5 százalékra csökkenjen, ha megegyezünk most, nekem tök jó. Nem lehetetlen ezt megcsinálni, meg lehet csinálni, miniszterelnök úr. Legyen bátor! A távhőszolgáltatás áfáját például még az MSZP-kormány csökkentette 5 százalékra. Ezt egyetlen rendeletmódosítással önök is megtehetnék. Mert ha az MSZP képes volt rá, talán a Fidesz-kormánynak is sikerülhet. Legyen 5 százalék az adója a lakossági áramnak, a gáznak, a tartályos és palackos PB-gáznak, a tűzifának, a brikettnek és a koksznak! Ez az adócsökkentés egy adózó számára [[Zaj a kormánypártok padsoraiban.]] figyeljenek, hogy közösen számoljunk , akár százezer forint megtakarítást is jelenthet. Hogyha az MSZP ezt meg tudta tenni, más országok meg tudták tenni, akkor önök miért is nem, miniszterelnök úr? Összefoglalom a kérdéseimet. Magyarázza meg, hogy miért adják 70 forintért a 12 forintos paksi áramot, és a lakossági energiahordozók brutálisan magas, 27 százalékos adóját miért nem csökkentik le 5, azaz öt százalékra. Legyen kedves, válaszoljon konkrétan ezekre a kérdésekre! Válaszoljon nekem, és válaszoljon a magyar embereknek, mert ezt kíváncsian várják. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP padsoraiban.]]
Most a Momentum képviselőcsoportja vezetőjének, Gelencsér Ferenc képviselő úrnak adom meg a szót.
Tisztelt Házelnök Úr! Köszönöm a szót. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Úgy látom, miniszterelnök úr annyira belekavarodott a saját maga által kreált alternatív valóságba, hogy azt is elfelejtette, hogy önök megszavazták a szankciókat, mind az Európai Tanácsban, mind pedig az Európai Parlamentben. Ön tavasszal kiment Brüsszelbe, és minden szankciót megszavazott, amit a németek kértek öntől, ahogy tették ezt a kormánypárti európai parlamenti képviselők is. Most pedig arról beszél, hogy a szankciók nem működnek, hogy Oroszország legyőzhetetlen. Most akkor tulajdonképpen a saját döntéseik ellen tiltakoznak? [[Nacsa Lőrinc: Azt nem mondta!]] Arra kérem, hogy ne nézze le a magyar embereket! Döntse el, hogy támogatja vagy nem támogatja a szankciókat! Segítünk ebben a kérdésben és a döntésben. A szankciók működnek. Az ön által nagyra tartott Oroszország haderőit nemrég zavarták el rengeteg, korábban elfoglalt ukrán városból. A szankciók működnek, és béke csak akkor lesz, ha Ukrajna megnyeri a honvédő háborúját a háborús bűnösök ellen. [[Lázár János közbeszól.]] [[14.30]] Miniszterelnök úr az imént azt találta mondani, hogy a kormány megvédi a rezsicsökkentést, és így megvédi a családokat. Önök annyit ismételgetik az alternatív valóságot, hogy lassan önök is elhiszik azt. Azonban hiába uralják le egyre jobban a magyar nyilvánosságot, hiába tökéletesítik a propagandájukat, a valóságot nem lehet már sokáig elfedni. Hamarosan rezsiszámlák formájában fog megérkezni a valóság több százezer magyar háztartásba. Ön is tudja, hogy családok tízezrei lesznek képtelenek kifizetni az otthonuk fűtését, nekik nem lesz elég a közmédiából vagy éppen a megafonból ömlő propaganda. Ezek az emberek örökre meg fogják jegyezni, hogy a saját kormányuk még csak tudomást sem vesz a szenvedésükről, a válságról és a valóságról. Önök éppen bedöntik a középosztályt. Egyetlen kormány sem mondhat le a középosztály megsegítéséről. Mindannyian tudjuk, hogy az ő vállukon nyugszik ez az ország. Ha a szakmunkásokat, a tanárembereket, a hivatali dolgozókat, a fiatal családosokat önök belenyomják a szegénységbe, és annak esélyét is elveszik tőlük, hogy becsületes munkával, tisztességesen nevelhessék gyermekeiket, hogy erejüket megfeszítve egyről a kettőre jussanak, akkor ez az ország összeomlik ezt ön mondta, miniszterelnök úr egyszer régen. És milyen igaz most is! Miniszterelnök úr az imént elsorolta, hogy mi minden felelős a válságért. Szeretném tájékoztatni miniszterelnök urat, hogy 12 éve kétharmaddal kormányoz. Mit kormányoz? Uralkodik! Tisztelettel arra kérem, hogy ne nézze le a magyar embereket, és ne állítson valótlant. A rossz gazdasági mutatókért és a rossz külpolitikai eredményekért csak és kizárólag önt, illetve a kormányát terheli a felelősség. Hiába próbálják a háborúra fogni az inflációt, az európai uniós szinten egyedülállóan magas drágulás már jóval a háború előtt megjelent Magyarországon. Világos volt, hogy gazdasági összeomlás jöhet, önök mégis elosztogatták a fél államkasszát, mert a hatalmuk megtartása fontosabb volt, mint Magyarország gazdasága, és a magyarok életszínvonala. Sokáig nem lehet már eltagadni a tényeket, és félő, hogy most fog ráomlani minden magyar családra az elmúlt 12 év család- és szemfényvesztő gazdaságpolitikája. Arról is beszélt, hogy a háborús bűnös orosz kormánnyal tárgyalni kell a békéről. Ha 1956-ban élt volna, gondolom, a magyar szabadságharcosoknak is azt javasolta volna, hogy tegyék le a fegyvert, ne provokálják az orosz medvét, és inkább tárgyaljanak a békéről. Önökön kívül már mindenki számára világos: béke akkor lesz, ha az ukránok győznek, és hazazavarják az oroszokat. Ez Magyarország érdeke is. Említette azt is, hogy tárgyalnak az uniós pénzek hazahozataláért. Hát, tárgyaltak volna egy kicsit jobban! Ugyanis, ha mondjuk, sikerrel járnak, akkor is maximum ahhoz tudunk majd gratulálni, hogy az Európai Unió 27 tagállama közül utolsóként sikerül majd megkapnunk az uniós forrásokat. Most próbálnak látszatintézkedéseket eszközölni, ezt, ugye, a lengyelek kipróbálták, hát, láttuk, hogy mennyire nem működik. Más országok ebből a pénzből tudtak felkészülni a közelgő nehéz télre. Magyarországnak erre más esélye sem lesz. Ez több mint bűn, ez hiba. [[Taps a DK, az MSZP, a Momentum, a Párbeszéd és az LMP soraiból.]]
Empátiával figyelem képviselőtársaim viselkedését, higgyék el, hogy nekem sem könnyű, de mégis arra kérem önöket, hogy továbbra is őrizzék meg a higgadtságukat, mert még van fölszólaló. Most Simicskó István következik, a KDNP frakcióvezetőjeként.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Először is hadd köszönjem meg a Kereszténydemokrata Néppárt frakciója nevében miniszterelnök úrnak a tájékoztatását. Az a helyzetkép, amit felvázolt, teljesen világos és egyértelmű. Egy ilyen háborús helyzetben a problematikát megközelíthetjük a globálistól a lokális felé vagy lokálistól a globális felé. [[Varju László: Na, merre menjünk?]] Engedjék meg, hogy én utaljak arra, hogy már néhány évvel ezelőtt láttunk olyan folyamatokat, sőt olyan könyveket is olvashattunk többek között Henry Kissingertől is a Világrend című művében, hogy soha nem látott káosz fenyegeti a világot. Egy biztos, hogy a világ átalakulófélben van, azt is mondhatjuk, hogy egyfajta új világrend kezd kialakulni, és ennek egyik jele, állomása, szomorú állomása egy újabb testvérháború, ráadásul a szomszédságunkban. Hérodotosz volt az a görög történetíró, aki a görög-perzsa háborúk nagy történetírója volt, Krisztus előtt az V. században, ő maga azt hagyta hátra, hogy a történelmet nem fejlődésként fogjuk föl, hanem inkább körforgásként. Lám-lám, lehet ez is, és ennek a veszélye is visszaköszön, újabb testvérháború zajlik nálunk, nem volt elég a délszláv háború. Ebből adódóan nyugodtan állíthatjuk, hogy az Európai Unió vezetőinek, a brüsszeli bürokratáknak felelőssége van ebben a helyzetben. Nemcsak a szankciós politika, az elhibázott szankciós politika, ami teljes kudarc, hiszen az Európai Unió családokat, nemzeteket, gazdaságokat szegényít el és hoz válságos helyzetbe, azt is hadd mondjam, hogy az Európai Unió biztonságpolitikája is kudarc, legalábbis abban mindenképpen, hogy nem tudta megakadályozni, hogy újabb konfliktus alakuljon ki katonai értelemben Európában, az európai kontinensen. Elhangzott itt néhány ifjabb frakcióvezető kollégától különböző kijelentés, hogy aki megtámadja az adott országot, az tud békét teremteni. Ez nem feltétlenül így van, sőt, ha valaki kicsit ismeri a történelmet, akkor nyugodtan állíthatjuk, hogy ez nem feltétlenül így van, mert mondjuk, a második világháborúban sem az nyerte meg a háborút, aki elindította, tehát nem Hitler győzött, hála istennek, sőt az első világháborút sem az nyerte meg, aki elindította a háborút. Tehát nem okszerű és tényszerű az, hogy… [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] Az már egy másik kérdés, hogy ebben nekünk milyen szerepünk volt, és hogyan látjuk az első világháború végét. Tehát nyugodtan mondhatjuk, hogy a brüsszeli elit, a brüsszeli bürokraták nem tudnak válságot kezelni. Az, hogy ez milyen oknál fogva van, ezt láthatjuk: alapvetően szerintem értékrendbeli, spiritualitásbeli problémák vannak, és ennek gazdasági, biztonságpolitikai kihatásai is, tehát nem tudnak hatékony és alkalmazható döntést hozni, hogy megelőzzék például az ilyen típusú konfliktusokat. Ide is vezetett egy út, hogy kirobbant ez a szomorú, ismételt háború, nem rögtön és a semmiből jött, hanem be kellett volna tartani a minszki megállapodásban foglaltakat és sok minden mást, és nem provokálni adott esetben Oroszországot egy ilyen helyzetben. Ezt nyugodtan állíthatjuk. És persze nyilván Oroszország támadta meg Ukrajnát, ezt is tudjuk és látjuk, és ez szomorú és sajnálatos, de Magyarország mindig is a béke mellett állt, a magyar kormány mindig is ezt hangsúlyozta. Az egyetlen lehetséges helyzetmegoldást csak ebben említhetjük: igenis békét kell kikényszeríteni. Emellett pedig Magyarország rendkívül korrekten megsegítette az Ukrajnából a háború elől menekülőket, több ezer, több százezer ember, másfél millió ember ellátásában tudott segíteni a magyar kormány. Azt hiszem, nagyon fontos dolog, hogy Kolping örök érvényű gondolatát is ideidézzük, aki nem mondott mást, mint azt kérte a Jóistentől, hogy saját korának a bajait, problémáit, veszélyeit felismerhesse, és hogy adjon neki erőt ahhoz, hogy orvosolhassa. És én azt látom, hogy a magyar kormány az elmúlt 12 évben minden veszélyt időben felismert, képes volt hatékonyan reagálni és orvosolni a veszélyeket, és mindig egy szempont vezette: a magyar érdekek megjelenítése és érvényesítése, a magyar családok megvédése. Úgyhogy azt hiszem, hogy jó, ha ezzel is tisztában vagyunk. Brüsszel felelős a jelenlegi helyzetért, ezt írtam még itt fel magamnak. [[Derültség és taps a DK, az MSZP, az LMP, a Párbeszéd és a Momentum soraiban.]] Igen, az energiaárak drasztikus növekedését egyértelműen örülök, hogy ennyire sikert aratott a mondatom a szankciók váltották ki. Ez egy elhibázott szankciós politika. Visszatérve egy mondat erejéig: Oroszország több mint 17 millió négyzetkilométer, a Föld legnagyobb országa, az egyik legerősebb hadsereggel rendelkezik [[Derültség a DK, az MSZP, az LMP, a Párbeszéd és a Momentum soraiban.]] az egyik legnagyobb fosszilisenergia-tartalékokkal rendelkezik, nukleáris nagyhatalom. Az Európai Unió 4,2 millió négyzetkilométer, 27 tagállammal [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] , és mi fogalmazunk meg szankciót Oroszországgal szemben a saját rovásunkra, a saját kárunkra. Nem olyan régen ért véget a gyermekeink számára a vakáció. Engedjék meg, hogy az utolsó három betűről, a „ció”-ról néhány gondolatot még elmondjak önöknek. Az elmúlt évtizedekben megtapasztaltuk, hogy a globalizáció milyen kihívást jelent a lokális nemzeti, helyi identitások megőrzésére, ez minden nemzet számára kihívás. A migráció, amely rendkívüli kockázatokat és fenyegetést rejt 2015 óta, látjuk Európa számos országában, és most itt van a szankció, amely gyakorlatilag önveszélyes, önveszélyes Európára, teljesen elhibázott és teljes kudarc. [[14.40]] Üdvözöltük miniszterelnök úr felszólalásában a nemzeti konzultációt. Nagyon fontosnak tartjuk azt a politikát, amit eddig vitt a magyar kormány, hogy most már tizenkét alkalommal, nemzetstratégiai kérdésekben, fontos kérdésekben megkérdezte a magyar állampolgárokat, hogy mi a véleményük, mi az álláspontjuk. Sok-sok millió ember adta le a voksát ilyen módon. Fontos, hogy ebben a helyzetben is tudjuk, hogy a szankciós politikával szemben a magyar emberek hogyan foglalnak állást. Számunkra, kereszténydemokraták számára talán még ennél is fontosabbak azok a nagy nemzetstratégiai célok, amelyeket a magyar kormány megfogalmazott 2010-től folyamatosan, ilyen például a családtámogatások kiszélesítése, bővítése, és valamennyi költségvetésben azt látjuk még ilyen nehéz időszakban is, hogy odafigyel a családok támogatására, a családok gondjainak enyhítésére a magyar kormány. Ez mindenképpen példaértékű úgy, hogy védi őket a magas energiaárak ellen rezsicsökkentéssel, árstopokkal, és új munkahelyvédelmi akciótervet is létrehoz, ahogyan a miniszterelnök úr ezt elmondta. Ezt mi messzemenőkig támogatjuk, üdvözöljük, sok sikert kívánunk ehhez. Az, hogy 2010-től valamennyi válságot sikeresen kezelt a magyar kormány, kellő garancia és kellő tapasztalat is arra, hogy a mostani válságból is kivezeti Magyarországot, és bízunk benne, hogy számos európai uniós ország követni fogja az ilyen intézkedéseket és ezt a politikát, amit a magyar kormány visz. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Kocsis Máténak, a Fidesz képviselőcsoportja vezetőjének adom meg a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Sok minden érdekes dolog elhangzott, de mielőtt ezekre válaszolnánk, néhány igen-nemes kérdéssel szeretném a magyar nemzeti érdek kitapogatását segíteni az önök számára. Ezért a fejük függőleges vagy vízszintes biccentésével, ha tudnak, válaszoljanak rá! Igaze, hogy a háború kitörésekor nem voltak olyan magasak az energiaárak, mint ma? Igaz. Igaze, hogy a szankciós csomag júniusi elfogadása után egy hónap alatt kétszeresére, majd az azt követő egy hónapban háromszorosára nőtt az energiaár Európában? Igaz. Fél év alatt a megemelkedett energiaárak miatt Oroszország 158 milliárd euró bevételre tett szert. Ez igaz-e? Segítségül mondom, hogy ez nagyobb összeg, mint a 2021-es teljes exportbevétele Oroszországnak. Sőt, azt is segítségként mondom, hogy ennek az összegnek több mint a 60 százalékát az Európai Unió fizette be, sőt azt is kimondhatjuk, hogy ezekkel az elhibázott szankciókkal az Európai Közösség finanszírozza Oroszország háborúját. Igaze ez az állítás? Igaze az, hogy Brüsszel nem ezt ígérte, amikor szankciókról beszélt? Emlékezzenek vissza, Brüsszel arról beszélt, hogy a szankciók segítenek majd a háborút megakadályozni, megszüntetni, és nem lesznek káros gazdasági hatásai Európára. Igaze az, hogy az energiaszankciók hatnak a termelési költségekre, a gabonaárakra, az élelmiszerárakra, a műtrágyaárra, ahogy a miniszterelnök bevezetőjében is hallottuk, és hosszan sorolhatnánk, mindez pedig felnyomja az inflációt is? Igaz. Igaze, hogy mindennek ellenére az önök miniszterelnök-jelöltje és EP-képviselőik többször is éltették a szankciókat? Igaz. Márki-Zay Pétertől és az európai parlamenti képviselőiktől is hallhattuk. Sőt, a főpolgármesterük, amikor az árnyék-Klicskóval [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] folytatott egy telefonbeszélgetést, ő maga még örömét is kifejezte afölött, hogy milyen jók a szankciók és mennyit segítenek. De beszéljünk a rezsiről! Igaze az, hogy a kormány átlagosan 180 ezer forintot ad a magyar családoknak az átlagfogyasztásig történő rezsicsökkentés megtartásával? [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Igaz. Havonta. Nem 120-at, amit önök követelnek, hanem 180-at. Igaze az, hogy önök ostobaságnak és hülyeségnek nevezték a rezsicsökkentést korábban? Éppen a korábbi miniszterelnök is megtette ezt az egyik kereskedelmi televízió műsorában. Igaz. Az igazi arcuk szerint a piaci árat már rég bevezették volna, ahogy a kampányban ezt el is mondták. De menjünk tovább! Igaze az, hogy azért tudjuk tartani még most is a benzinárstopot, mert a magyar kormány nyáron kiharcolta, hogy a kőolajszankciók ne vonatkozzanak ránk? Igaz. Sőt, azt is szeretném önöktől megkérdezni, hogy igaze, hogy önök mondták, hogy az árstopokat csak a választásokig tartja a magyar kormány. Igaz, ezt is önök mondták. Most is vannak, sőt most hosszabbította meg a magyar kormány az árstopokat. Persze, az is igaz, hogy önök alkalmi politikai haszonszerzésből megint megpróbálják elbizonytalanítani a magyarokat. Miután nem először csinálunk együtt végig válságvitákat, nyugodtan kimondhatom, hogy önök a válságnak a gonosz vámszedői. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Ugyanezt csinálták a Covid-járvány alatt is. Pontosan ugyanazt a módszert használták, a dezinformációt és a félretájékoztatást, egyben nem vették észre, hogy a legvégén az alkalmi politikai hasznukért cserébe, amit még csak be sem tudtak söpörni, a magyarokat sodorták veszélybe. Egy szó, mint száz, ez mind igaz. Már csak egyetlenegy kérdés maradt, hogy miért nem tetszenek felhagyni ezzel az ország-, Magyarország-ellenes politikával, miért nem az ország érdekében politizálnak. Tegyék meg legalább, hogy az önök által említett európai uniós megállapodás küszöbén megteszik azt a gesztust, ha már segíteni nem tudnak, hogy csendben maradnak. Az ország meg kell hogy kapja a neki járó pénzt, amiből egyébként az egészségügyi dolgozók, a pedagógusok és a magyar gazdaság is finanszírozható lenne ebben a nehéz európai környezetben. Így is elég nehéz helyzetben van az egész Európai Unió az elhibázott szankciók miatt, de önök mindig a brüsszeli igényt elégítik ki, mi pedig a magyar érdekeket, és ha jól nézem, ez így is fog maradni. A reakciók előtt engedjenek meg egy kis kitérőt. Kétféle ember ül az önök soraiban: az egyik, aki már tagja az árnyékkormánynak, a másik, aki szeretne az lenni. [[Derültség a kormánypártok soraiban. Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Először is szeretnék gratulálni a harmadik Gyurcsány-kormány megalakításához. [[Derültség.]] Ez most ugyan árnyék, de önök rá is vetődtek erre. Gratulálok, elnök úr, de hadd emlékeztessem rá, hogy egyszer már volt olyan, amikor önök úgy tettek, mintha kormányoztak volna. Ez most pont ilyen, de akkor sem csináltak semmit és most sem fognak. Persze, ez nem volt igaz, bár ne csináltak volna semmit! Emlékszünk mindenre: bérek elvonása, nyugdíjelvonás, adóemelés, eladósodás, önkormányzatok kivéreztetése és a családtámogatások megszüntetése. Reméljük, hogy az árnyék az is marad. Tisztelt Lukács László képviselő úr, azt szeretném önnek mondani, hogy olyan idézeteket tulajdonít a miniszterelnöknek, amiket nem mondott. Ungár Péter legalább az igényesebb sajtót olvassa, ön a Hócipőt, ha jól látom. Nem hangoztak el ilyen mondatok, képviselő úr. [[Derültség és taps a kormánypártok soraiban.]] Tudok jót is mondani, hogy legalább nem Jakab Péter. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Szabó képviselőtársamnak azt szeretném mondani, hogy amit a mi EP-képviselőink megszavaztak, azokban nem voltak energiaszankciók, tehát ne tessék azt állítani. Az Oroszországgal szembeni határozatot fogadták el az európai parlamenti képviselőink, amelyben volt utalás a szankciókra [[Szabó Timea folyamatosan közbeszól.]] , de a szankciókról, energiaszankciókról végképp nem. Önnek, miután több dolgot nem ért a parlament működésében, ez is zavaros lehet. Ezért egyetlenegy dolgot fogadjon meg tőlem, az a helyzet, hogy tizenegyezer szankció van életben Oroszországgal szemben, meg tudjae ön mondani, hogy ezt hány csomagban fogadták el és ki hogy szavazott? Vagy csak felhasználta a politikai alkalmat arra, hogy összecsúsztasson két dolgot? Képviselő asszony, a vita azért alakul ki köztünk, először is, mert nem hallgat végig, hanem bekiabál, másodszor: amikor Magyarország és a többi európai uniós tagállam számára Brüsszel ígéretet tett, akkor az nem az volt, hogy tönkreteszik a gazdaságot, hanem az volt, hogy véget vetnek a szankciók a háborúnak. Zárásként pedig azt szeretném önnek mondani, hogy nem 120 ezer, hanem 180 ezer forintnyi rezsitámogatást ad a magyar kormány minden hónapban a háztartásoknak. És még egy dolgot engedjenek meg, ami eddig ugyan nem hangzott el, de én mégiscsak idehoznám a Ház falai közé. Volt kedves Márki-Zay Péter miniszterelnök-jelöltjük bevallani, hogy külföldi kampánytámogatást kaptak, miközben ez törvényellenes. Miután önök egységes ellenzéknek hívták magukat, közös jelöltjeik voltak, közös kampányuk, ezért közös is a felelősségük. Sok milliárd forint külföldi, durva, belügyekbe való beavatkozásért. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Egyet mondjanak meg: mit ígértek cserébe? [[Nagy taps a kormánypárok soraiban.]] [[14.50]]
Ha nem tévedés történt a gombok nyomogatásával, akkor, ha jól látom, Gyurcsány Ferenc hozzá kíván szólni ahhoz a vitához, amin nem vett részt. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Parancsoljon!
Megkínzott, majd megölt gyermekek, családapák és családanyák tömegsírja fölött azt mondja a magyar kormányfő, hogy az életben maradottak nyújtsanak békejobbot. Azt mondja, hogy ne büntessük a gyilkost. [[Dr. Simicskó István: Nem is voltál bent!]] Önök itt velem szemben a háborús bűnökkel vádolt állam vezetőit védik. Önök Európában egyetlenként hivatalosan találkoznak és kezet fognak a gyilkosokkal. Ez undorító. A magyar kormányfő nemzete tisztességét ajánlja Putyin hatalmáért. Van rongy ember [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Azt tudjuk!]] vannak még rongyabbak, és van a legrongyabb ember. [[Moraj a kormánypártok soraiban. Gulyás Gergely és Nacsa Lőrinc Gyurcsány Ferenc felé mutat.]] Magyarország nem becstelen mai vezetői azok. Új idők járnak, erkölcse lett a háborúnak. Az erkölcs nélküli kormányunk mindezt, úgy látom, nem érti. A világ Ukrajna népével van, önök meg Putyinnal. Ezért aztán a háború tényleges kimenetelétől függetlenül önök a végén a rongy emberek táborába fognak tartozni mind. Lesz egy lábjegyzet a világtörténelem tankönyvében: rongy emberek, kettőspont, felsorolás, és az önök neve ott lesz a kettőspont után. Nem tudom, hogy mivel fogja Putyin az önök emberét, de amit a kormányfő tesz, az nemcsak erkölcstelen, hanem teljesen nyilvánvalóan észszerűtlen is. Azt gondolom, hogy fogják a fiút. Egyszer talán ki fog derülni, hogy mivel. Ha rajtunk múlik, azon leszünk. Miközben a kormányfő Putyinnak szalutál, Brüsszelnek letérdel, pénzért könyörög. Ha nincs brüsszeli pénz, akkor összedől az ország. Most éppen mintegy másfél tucat törvénnyel adja meg magát Brüsszelnek a bátor, szuverén utcai harcos. Vége a szabadságharcnak, alázat van, megfelelés. A magyar valutatartalékok lassan nem elegendőek háromhavi import fedezetére. Ugye, tudják, hogy ez mit jelent? Azt jelenti, hogy amikor elérjük ezt a szintet, akkor Magyarország technikai értelemben államcsődben van. Ehhez közelítünk. [[Közbeszólás a KDNP soraiból: Te beszélsz? Ismerős!]] Elvettek önök egy évtizedet tőlünk a semmiért. Rongy emberek és rongy kormány. Azt kéri a kormányfő, hogy a választók mondjanak véleményt az Oroszország elleni európai szankciókról. Minek? Személyesen, szájának mondásával, kezének írásával ezeket a szankciókat ön támogatta. Ez a helyzet. Azt kéri a híveitől, hogy forduljanak önnel szembe? Ez abszurd! Valójában szerencsétlen baromnak néz bennünket. Ez a helyzet. Önökön a sor mondom a választóknak , hogy válaszoljanak a kormányfőnek. Szánalmas kormányunk és kormányfőnk van. Nagy száj, kis… [[Rövid szünetet tart.]] tehetség. Láttunk már ilyet, előbb-utóbb vége lesz. Ezt tudom mondani önöknek. [[Taps a DK soraiban. Derültség a kormánypártok soraiban.]]
A megfejtést az irodalmi jegyzet felolvasásakor megkaptuk, tehát nem kellett a vita hozzá, hogy ezt meghallgassuk. Ha valakinek szöget ütött volna a fejébe, hogy a házszabály szellemében miért nem léptem mindjárt az első percben közbe, azért, mert nem ültem fel a provokációnak, úgyhogy elnézést kérek a képviselőtársaktól. [[Tordai Bence: Hős vagy, László!]] Most pedig miniszterelnök úrnak adom meg a szót viszonválaszra.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen, hogy szót kaptam, és válaszolhatok a frakciók nevében szólók kérdéseire és megjegyzéseire. Figyelmesen végighallgattam mindannyiukat, és azt látom, hogy a Momentum, a Párbeszéd, az MSZP, a Jobbik és a DK [[Közbeszólás a Mi Hazánk soraiból: Ugyanaz!]] talán helyes, ha ezt magyar baloldalnak nevezem a hozzászólások alapján egyértelműen a háború oldalán áll. [[Felzúdulás az ellenzéki pártok padsorainak egy részéből.]] A Momentum, a Párbeszéd, az MSZP, a Jobbik és a DK, vagyis a magyar baloldal nemcsak a háború oldalán áll [[Kunhalmi Ágnes: Ezt visszautasítjuk!]] hanem a szankciók oldalán is áll. [[Kunhalmi Ágnes: Visszautasítjuk! Megszavaztátok!]] Ez hiba, mert a háború és a szankciók rosszak, ártanak a magyaroknak. Kérem önöket, hogy vizsgálják felül az álláspontjukat. Ami a Mi Hazánk frakcióvezetőjének véleményét illeti, szeretném tájékoztatni őt, hogy a szankcióknak az a rendszere, hogy a szankciókat hathavonta szavazzák meg. Tehát nem egyszer s mindenkorra vannak szankciók, minden hatodik hónapban a szankciók meghosszabbításáról kell dönteni, ezért a konzultáció, szemben az ön föltételezésével, nem időszerűtlen, hiszen újabb és újabb meghosszabbítások előtt állunk. A szankciók megszavazása ügyében a következőkre hívom fel mindannyiuk figyelmét. Magyarország az olajszankciókat nem szavazta meg. Még pontosabban, kiharcolta azt, hogy Magyarországra, Szlovákiára és Csehországra, vagyis azokra az országokra, ahova olaj csak vezetéken keresztül érkezik, ne vonatkozzon. A lengyel barátaink kérésére nem a szankció megvétózását választottam, hanem a cseh, magyar és szlovák kivétel elérését, mert a lengyelek azt kérték, hogy bár Magyarország érdekeivel ellentétes az olajszankció, mégse vétózzuk azt meg, érjük be az az alól bennünket megillető kivétellel. Ez 8 százaléka a három ország egyébként az Oroszországból érkező mennyiségnek, és a lengyel álláspont az volt, hogy még mindig jobb egy 92 százalékos szankció, mint egy magyar szankció miatti nulla szankció. Azt hiszem, hogy ez világos. Tehát ezért az olajszankciókat nem szavaztuk meg. A nukleáris termékekre vonatkozó szankciókat nem engedjük napirendre venni. Azért nem kerülnek napirendre, mert nem szavazzuk meg. A gázra vonatkozó szankciókat is azért nem tűzik napirendre mind a mai napig, mert Magyarország bejelentette, hogy nem szavazza meg. Így állunk. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A többi szankció megszavazása, függetlenül attól, hogy azt észszerűnek látome vagy sem, azt jelentené, hogy Magyarország egyedül nem szavaz meg olyan szankciókat, amelyek nem életbevágóak a mi számunkra. Vagyis megbontjuk az európai egységet. Ezért én azt gondolom, hogy egyensúlyt kell tartani az európai egység és a legfontosabb magyar érdekek megvédése között. Ez a felelős politika. Ezt folytatjuk. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] A rendszerhasználati díjat többen is fölvetették. Szeretném jelezni önöknek, hogy annak tekintélyes része azért létezik, mert a megújuló energiaforrásokat rá kell vezetnünk a rendszerre. Ha kevesebb megújuló energiát építenénk és támogatnánk, alacsonyabb lenne a rendszerhasználati díj. De ezt én nem javaslom önöknek. Azt javaslom, hogy továbbra is támogassuk a zöldenergiát, támogassuk a napenergiát, és az ezzel járó rendszerhasználati díjat pedig az árban fizessük meg. Hasonlóképpen azt kell mondanom, hogy az áfacsökkentés sem egy észszerű javaslat. Ma a magas áfából befolyó bevételeket a Rezsicsökkentési Alapba tesszük. Ha nem szednénk be ezeket az áfabevételeket, a Rezsicsökkentési Alap kisebb lenne, és nem tudnánk minden magyar háztartásnak az átlagfogyasztásig 181 ezer forintnyi támogatást fizetni. Ráadásul az a tapasztalatunk az elmúlt 30 év áfacsökkentéseiből, hogy ez valójában nem árcsökkenés formájában az emberekhez, hanem költségcsökkenés formájában a cégekhez és a kereskedőkhöz jut el. Voltak már önök néhányszor kormányon, küszködtek ezzel a problémával. [[15.00]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A vagyonadóról pedig azt tudom mondani önnek, hogy azt nem támogatjuk. Szeretném az emlékezetébe idézni, hogy minden vagyonadó alapja egy teljes vagyonkataszter fölállítása, az összes magyar vagyonának állami nyilvántartásba vétele. Javaslom, hogy ezt gondolják át. A magyarokat és a nem magyarokat terhelő adók ügyében azt tudom mondani, hogy az extraprofitadót, amivel a Rezsicsökkentési Alapot finanszírozzuk, a bankokra vetettük ki ott azért vannak még külföldiek , a telekommunikációs cégekre ott azért vannak külföldiek és a kereskedelmi hálózatokra, ahol szintén nagy számban vannak külföldiek. Azt a javaslatát a képviselő úrnak és frakcióvezető úrnak, hogy a romákat támogató programokat állítsuk le, nem tudom támogatni. Szerintem a romák fölzárkózását támogató programokra szükség van, ezért a háromszáz legszegényebb falu támogatását finanszírozó programot, válság ide, válság oda, folytatni fogjuk, és mindent megteszünk, hogy a magyar cigány közösség a középosztályosodás útján tovább haladhasson. Ungár Péter képviselő úr azt szegezte a mellkasomnak, hogy mondjam már meg, mit tettünk az elmúlt 12 évben az orosz energiabefolyás csökkentése érdekében. A fiatalság természetesen mentséget ad a tudatlanság egy bizonyos mértéke alól. Ezért Ungár képviselőtársamat tájékoztatom arról, hogy 2010-ben a választás megnyerése után az első dolgunk az volt, hogy a Gyurcsány-kormány által az oroszoknak eladott 25 százaléknyi MOL-részvényt nem voltunk hajlandók átadni, hanem visszaszereztük Magyarország számára. Ez az első. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Kérem, a következő hozzászólásában azt is vegye figyelembe, hogy 2010-ben Magyarországot két gázinterkonnektor kötötte össze a világgal, ma pedig hat. S kérem, azt is vegye figyelembe, hogy 2010 után Magyarország a gáztározókat visszavásárolta annak érdekében, hogy ahol ma a gázt tározzuk, az állami kézben legyen, és nemzetgazdasági érdeket szolgálhasson. Remélem, ezt méltányolja. Ami a szélenergiát illeti: viták zajlanak a kormányon belül is a szélenergiáról. Egyelőre nem vagyunk meggyőződve arról, hogy szükséges a szélenergia-termelés újraindítása. Szívesen vesszük, ha a magyar parlament is megvitatja ezt a kérdést, és elmondja véleményét a magyar kormánynak. Nemcsak mellette, sajnos ellene is komoly érvek szólnak. Viszont szeretném felhívni a figyelmét, hogy amikor a kormány teljesítményét a megújuló energiák tekintetében mérlegre teszi, akkor ne feledkezzen el arról, hogy soha nem látott naperőmű-fejlesztések zajlanak Magyarországon. Több mint 3 ezer gigawatt már működik, és több mint 5 ezer megawattnyi igény van beadva, amit reményeink szerint meg is fognak majd építeni a vállalkozók. Én értem, hogy amikor a jobboldalhoz beszél Ungár képviselőtársunk, akkor idesorolja a jobboldal ismert publicistáit is. Mi a tisztelőik vagyunk, de azt hiszem, ön túlértékeli a szerepüket a jobboldal álláspontjának a kialakításában. Tehát ha a tényekről szeretne velünk vitatkozni, állunk rendelkezésére, de leginkább azt vegye figyelembe, amit itt a parlament padsoraiban tőlünk hallhat. Végezetül pedig arra a kérdésre, hogy mit kell tenni, azt tudom mondani önöknek, arra van szükségünk, hogy az Egyesült Államokkal egyeztessük az álláspontunkat, és azért dolgozzunk, hogy minél hamarabb legyen orosz-amerikai tárgyalás az azonnali tűzszünet és a béke érdekében. Ha valaki azt gondolja s úgy látom, önök közül többen is, az utoljára fölszólaló DK-elnök is ebben az illúzióban ringatja magát , hogy majd ezt a konfliktust az ukránok és az oroszok közötti tárgyalások fogják lezárni, akkor önök nem ismerik a nemzetközi politikát. Ezt a háborút csak egy orosz-amerikai tárgyalás tudja lezárni, aminek az előkészítése során Európának arra kell törekednie, hogy neki is legyen hangja a béketárgyalásokon. Tehát azonnali tűzszünet és béketárgyalások; ez a magyar javaslat. Nem javaslom azt a megközelítést, amit Ungár képviselőtársam javasol itt a tisztelt Háznak, hogy ha Magyarország egyedül marad egy nemzetközi vitában a véleményével, akkor azt úgy interpretálja vagy interpretáljuk, hogy mindenki más hülye. Szeretném Ungár képviselőtársamat tájékoztatni arról, hogy a nemzetközi diplomáciai és külpolitikai vitákban nem az a kérdés, hogy kinek van igaza ez egy gyermeteg megközelítés , hanem a vita arról szól, hogy kinek mi az érdeke, és azokat hogyan lehet összeegyeztetni. Köszönöm a képviselő úrnak a megtisztelő megjegyzéseit. A Jobbik frakcióvezetőjének köszönöm szépen a hozzászólását. Nem vagyok meglepődve azon, hogy Gyöngyösi elnök úr ma nincs itt közöttünk, hiszen Donyeckben népszavazást tartanak [[Derültség.]] és amikor Oroszországban népszavazást tartanak az elcsatolt területekről, mint a Krímben, akkor ő ott szokott lenni [[Derültség.]] hogy felügyelje a választásokat. Így volt az a Krím esetében is. Biztos most is ott van, sok sikert kívánunk neki. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Ha már Gyurcsány miniszterelnök úr szóba hozta, hogy ki a rongy ember, akkor esetleg fordulhatna e tekintetben a Jobbik mostani elnökéhez is, ha a rongyemberséget azzal hozzuk összefüggésbe, hogy ki milyen oroszpolitikát folytat. Tisztelt Lukács Képviselőtársam! Nem bocsátkozom jóslatokba, szemben azzal, amit ön föltételez. Azt gondolom, hogy vegyük komolyan a helyzet bizonytalanságát, őrizzük meg a nyugalmunkat, legyünk mértéktartók, és következetesen képviseljük Magyarország érdekeit a szankciókról szóló tárgyalásokon. Dunaújváros kérdésével foglalkozunk. Dunaújváros megválasztott parlamenti képviselőjével egyeztettünk, és remélem, hogy a napokban valamilyen segítséget a kilábalás érdekében neki és rajta keresztül a Vasműnek adhatunk is. Szabó Timea képviselő asszony nem túl barátságos hangulatú hozzászólásáról csak azt kell mondanom, hogy a kata mint adó befizetését, mértékét nem növeltük, hanem csökkentettük. A katások számára nem adóemelés történt, tisztelt képviselő asszony, hanem adócsökkentés. Amikor egy adó kevesebb, mint korábban volt, azt adócsökkentésnek hívják, és nem adóemelésnek, mint ahogy ön föltételezi. [[Zaj, közbeszólások.]] Ami pedig a béreket illeti: szeretném emlékeztetni önt, hogy az önök vezetőjének, Gyurcsány miniszterelnök úrnak az idején, az ő kormányának az idején az átlagbér alacsonyabb volt, mint a mi kormányunk idején a minimálbér. Azokat a javaslatokat, amelyeket ön és mások is tettek, hogy hogyan és mennyi pénzzel kellene támogatni a családokat, azért nem tudom elfogadni, mert minden javaslat kevesebb volt, mint az a 181 ezer forint, amelyet ma minden magyar családnak odaadunk. Az önök javaslata valójában elvenne az emberektől, ezért ezeket a javaslatokat nem tudjuk elfogadni, hanem kitartunk a saját javaslatunk mellett. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Gurmai Zita képviselő asszonyt is türelmesen meghallgattam. Azt hiszem, hogy a széteső társadalomról mondott szavai túlzóak, vagy azon a tévedésen alapulhatnak, hogy összekeveri az országot a Magyar Szocialista Párttal. [[Derültség és taps a kormánypárti oldalon.]] Magyarországon nem a juttatások meg a bérek csökkentek 1 százalékra. Igaz, van egy dolog, amit 1 százalékra csökkentettünk, és abban a saját felelősségem is megáll, ez pedig az MSZP támogatása, de ezt nem bánjuk. [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] Gelencsér képviselőtársam azt mondta, hogy elosztogattuk a pénzt. Miről is beszélünk? Arról beszélünk, hogy január 1-jével a magyar nyugdíjasok megkapták azt a 13. havi nyugdíjat, amit Gyurcsány Ferenc miniszterelnöksége idején vagy tán után az MSZP őt követő kormánya elvett a nyugdíjasoktól. Ez nem elosztogatás, tisztelt képviselőtársam! Visszaadtunk valamit, amit az önök szövetségesei elvettek a nyugdíjasoktól. Ezért januártól 13. havi nyugdíjat fizetünk a nyugdíjasoknak [[Taps a kormánypártok soraiban.]] , és föltett szándékunk, hogy ez így is marad. Amikor ön azt mondja, hogy elosztogattuk a pénzt, akkor mi nem elosztogattuk, hanem a 25 év alatti fiataloknak szja-mentességet biztosítottunk annak érdekében, hogy neki tudjanak indulni az életnek, és az első években jobb legyen a keresetük. Azt hittem, hogy a Momentum a fiatalok pártján áll, de úgy látom, hogy a nekik adott támogatást önök elosztogatásnak minősítik. Nem elosztogattuk a pénzt, hanem megemeltük a minimálbért január 1-jével 200 ezer forintra. Csak zárójelben mondom önnek, hogy ha ezt mind nem tettük volna meg, akkor ezt az energiaválságot vajon hogyan bírnák ki a magyar családok. Azt javaslom, hogy szerényen, de néha az elismerésüket is kifejezhetik a kormány előrelátása miatt. [[15.10]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Végezetül, Gelencsér képviselőtársam azt mondta, hogy az oroszokkal nem szabad tárgyalni. Ezt a véleményét át fogom adni Macron elnök úrnak és Scholz kancellárnak, aki viszont rendszeresen tárgyal az oroszokkal. [[Derültség a kormánypártok padsoraiból. Szászfalvi László Gelencsér Ferenc felé: Ennyit értesz hozzá!]] Végezetül, tisztelt hölgyeim és uraim, csatlakozom ahhoz, amit Kocsis Máté frakcióvezető úr mondott. Szerintem is példátlan a magyar demokrácia történetében, hogy a teljes magyar baloldal kampányát külföldről, méghozzá bevallottan az Egyesült Államokból fizetik. Ezt senki sem tagadja ma már. Külföldi támogatást elfogadni a választási kampányhoz, tisztelt baloldaliak, törvénytelen. Ezt önök is tudják. Másrészt önök dörzsölt politikusok, azt is tudják, hogy ennek mindig megkérik az árát; ez egyszeregy, és ez látszik is. Az a meggyőződésem, hogy önök azért szankciópártiak, azért támogatják a bevándorlást, azért támogatják a háborút, mert ezt kérik önöktől. [[Tordai Bence közbeszól.]] Aki fizeti a számlát, az rendeli a nótát. Ezt a nótát hallgathattuk itt meg a mai napon. Köszönöm a figyelmüket. [[Hosszan tartó taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most áttérünk az előre bejelentett napirend előtti hozzászólásokra. [[Zaj. Számos képviselő távozik a teremből.]] Elsőként így van, megvárva, amíg a pihenésre vágyó képviselőtársaim gyorsan és csendben elhagyják az üléstermet majd Ungár Péter frakcióvezető úrnak adom meg a szót. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Tehát folytatjuk a munkánkat, és akkor megadom a szót Ungár Péter képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Hogyha össze kéne foglalnunk az elmúlt 12 év Orbán-kormányainak viszonyát a zöldpolitikához, akkor azt tudjuk mondani, hogy a hazugságok és az önellentmondások sorozata. Emlékezzünk vissza arra, hogy a koronavírus-járvány előtti évben Orbán Viktor még éppen zöldpolitikát hirdetett. Egy időszakban a politikai igazgató, ami egy furcsa státusz a magyar parlamentarizmusban, különböző zöldkönyveket fordított, és ezek bevezetőit írta meg. Olyan is volt korábban, 2010-11-ben, hogy Orbán Viktor azt mondta, hogy a környezetvédelem egy baloldali ügy, aminek nincs keresnivalója az Orbán-kormányban, utána megszüntette a minisztériumot, majd azzal sújtotta még tovább a magyar természetvédelmet, hogy Illés Zoltánt tette meg az államtitkárának. Ezt követően most pedig már azt mondja, hogy a zöldpolitika a fő ellensége az Orbán-kormánynak. A zöldeket nevezte meg az egyik ellenségüknek, amikor a kormány ellenségeiről beszélt a mostani európai uniós vitáknál. Pedig nagyon kevés olyan dolog van, amiben ennyire látszik, hogy nekünk, zöldeknek igazunk volt az elmúlt 12 évben. Az, hogy a fosszilis energia függőséget okoz, egy nagyon régi, több mint 30 éves mozgalmi, de 10 éves LMP-s álláspont. Akinek van fosszilis energiája, attól függ az, akinek nincs, és akinek kell arra, hogy a gazdaságát működtesse. Ez az a függés, ami eredményezte a 70-es évek energiaválságát, ami eredményezte a 2008-09-es gázháborút, és ami eredményezte a most háború miatt kiváltódó fosszilisenergia-krízist. A fosszilis energiára ebben a Házban kétszáz év múlva úgy fogunk gondolni, mint valamire, ami pár tíz évig volt a mi gazdasági rendszerünk alapja. Egyszerűen nem tud fennmaradni az, hogy a fosszilis energia, aminek nincs valódi árképzése, legyen minden árnak, minden árképzésnek az alapja. Ha megnézzük, hogy mit kutattak ki intézetek többek között az IMF is arról, hogy mennyi a fosszilis energiának adott állami támogatás világszerte, akkor azt mondják, hogy 11 millió dollárnyi állami támogatást kapott a 2020. évben a fosszilisenergia-ipar percenként. Ez azért nagyon fontos, mert azoknak, akik azt állítják, hogy az alternatív energia csak állami dotációval tud létrejönni, és csak az állam támogatásával tud valóban elterjedni Magyarországon, azt tudjuk mondani, hogy ez eddig minden energiarendszerrel így volt, így volt a fosszilissal is, így volt azelőtt az ipari forradalomnál is, és mindig így lesz. Át kell állni egy más típusú energetikai rendszerre, mert ha nem tesszük meg, akkor nem fogunk többet semmilyen olyan gazdaságot létrehozni, amelyben a magyar emberek boldogulni tudnak. Bár itt az előző pillanatokban egy érdekes szókapcsolat hangzott el a szélenergiáról, mely szerint a kormányon belül erről vita van, én hiszek abban, hogy vannak objektíven megismerhető tudományos tények, és hiszek abban, hogy a dolog lényege az, hogy van a világon, ami igaz, és van, ami igaztalan; és nem igaz az, hogy az igazság diszkógömbjének mindenki csak egy részét látja. A szélenergia egy hatékonyan, jól működő energiaforrás; a szélenergia kiegyenlíti a napenergiát; a szélenergia és a napenergia együtt egy nagyon jó mix egy olyan földrajzi adottságú országban, mint Magyarország. Az ELTE energiaföldrajzi kutatócsoportja nem azért mondta, hogy a szélenergia használatát támogatják, mert valaki fizetett nekik, vagy mert pillanatnyi elmezavaruk volt, hanem azért, mert ez a tudományos álláspont. Azok, amiket mondanak, hogy a szélenergiának vannak negatív hatásai, akár még igazak is tudnak lenni. Minek nincsen negatívuma, ami energiát hoz létre? Mindennek! Ezért kell az energiafelhasználást a lehető leginkább csökkenteni, és a leghatékonyabban felhasználni azt az energiát, amit felhasználunk. Lényegesen jobb a szélenergia, mint mondjuk, a szénenergia, vagy mint mondjuk, a kőolaj vagy a földgáz. És azokat a problémákat pedig, amelyek akár a repülő madarakkal, akár egyéb természeti jelenségekkel kapcsolatban vannak, a technológia nagyrészt ki tudja küszöbölni. Az a helyzet, hogy van egy mérnök is a magyar kormányban. Szerintem, hogyha valaki mérnök, és vannak amúgy még itt a padsorokban olyanok, akik természettudományi végzettségűek és nem részei a fideszes modellnek, amely szerint mindent csak jogászok irányíthatnak, akkor azok tudják, hogy a szél tud energiát termelni, és a szél olyan energiát tud termelni, amelyet nekünk fel kell használnunk. Köszönöm szépen. [[Taps az LMP és az MSZP padsoraiból.]]
Válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonynak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, hogy az ön által felvetett kérdésekre miniszterelnök úr már sok ponton adott választ, ezért azzal kapcsolatban, hogy a zöldpolitikát nem tartottuk fontosnak az elmúlt időszakban, el kell hogy mondjam, hogy ez tényszerűen nem igaz. Itt a napenergiáról szoktunk beszélni, és ezzel kapcsolatban csak néhány információt hadd osszak meg önnel. A napenergia térnyerését mutatja, hogy 2021-ben a naperőművek által termelt villamos energia mennyisége 54 százalékkal nőtt az előző évhez képest. És nézzük meg a 2014-es helyzetet, amikor mindössze 0,2 százalék volt a napenergia súlya a villamosenergia-termelésben; 2021-ben már közel 11 százalék. Ebben az időszakban 61 gigawattóráról 3849 gigawattórára nőtt a napelemek által megtermelt villamos energia, tehát több mint az 57-szeresére emelkedett. 2021-ben az egész Európai Unióban nálunk volt a legmagasabb a naperőművek részaránya az áramtermelésben, és ahogy miniszterelnök úr elmondta, ezzel kapcsolatban vannak még további terveink is. Azt gondolom, ez egy rendkívül ambiciózus megfogalmazás, amit kitűztünk magunk elé, hogy 2050-re teljes mértékben klímasemleges ország legyünk, és az, hogy úgy csökkentsük a kibocsátást, hogy közben pedig erősödjön a magyar gazdaság. Azt gondolom, az is nagyon fontos, hogy az egy főre jutó szén-dioxid-kibocsátás az európai uniós tagállamok között egyébként a kilencedik legjobb érték. A magyarországi áramtermelés 64 százaléka szén-dioxid-kibocsátás-mentes. És itt is vannak még ambiciózus terveink, hiszen 2030-ra két tiszta energiaforrás, a nap- és az atomenergia együttes használatával a magyarországi áramtermelés 90 százaléka szén-dioxid-mentes lehet. És hogyha az európai uniós célkitűzéseket nézzük, akkor elmondhatjuk, hogy már 2020-ra elértük a kitűzött célt, hiszen 2020-ban a megújuló energiaforrásokból előállított energiafelhasználás részaránya a bruttó végső energiafogyasztásban 13,9 százalékra emelkedett, és 2030-ra pedig a jelenlegi 14 százalékról legalább 21 százalékra nő a megújuló energiaforrások részaránya. [[15.20]] Zöldítjük és versenyképesebbé tesszük a távhőszektort, környezetbarát irányba fordítjuk a közlekedést, és az a célunk, hogy nyilván a napelem-kapacitás növekedésével a villamos hálózatot fejlesszük, egyre rugalmasabbá tegyük, ennek érdekében pedig a kormány 103 milliárdos kormányzati támogatást biztosít a villamos hálózatok fejlesztésére, a program végén pedig kétezer megawattnyival több megújuló forrásból származó energiát tud majd fogadni az elektromos ellátórendszer. Arról is beszéltünk már, hogy elfogadtuk a klímavédelmi akciótervet. Annak van számos pontja, és tudom, hogy a képviselő úr ezeket a pontokat jól ismeri, de szerintem ezt nem szabad elfelejteni, és éppen ezért fontos kiemelni, hogy mi ezekkel a kérdésekkel nem most kezdtünk el foglalkozni. Ha ebből csak néhányat kiemelünk, ennek keretében felszámoljuk az illegális hulladéklerakókat, 2021. július 1-jétől betiltottuk az egyszer használatos műanyagokat, minden újszülött után tíz fát ültetünk, és 2030-ra elérjük, hogy 27 százalékos legyen az erdővel borított területek része. Beszéltünk a közlekedésről, itt az olcsó elektromos autók megjelenését emeljük ki. A „Zöld busz” program keretében a 25 ezer fő feletti városokban elektromos autóbuszok forgalomba állítását tesszük lehetővé, és bevezettük a zöld államkötvényt. A kormány pedig vállalta és vállalja, hogy az ebből befolyó pénzt csak klímabarát programokra fordítjuk. Emellett, azt gondolom, a jelenlegi háborús helyzetben és a Brüsszel által bevezetett szankciók miatt kialakult energiaválságban a magyar kormánynak, és egyébként azt gondolom, az ellenzéknek is az a felelőssége, hogy az energiaellátás biztosított legyen. Ennek érdekében pedig számos olyan intézkedésünk van, amely a magyar családokat segíti. Ilyen a rezsicsökkentés, amely havonta akár 181 ezer forinttal segítheti meg a magyar családokat, tűzifaprogram, barnaszénprogram és az árstopok is. Biztosan tudja, képviselő úr, hogy a benzinárstopot, az élelmiszerárstopot év végéig, a kamatstopot pedig jövő év június 30-áig meghosszabbítottuk. Ezekben a fontos ügyekben kérjük a támogatását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm. Most a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezetőjének, Toroczkai László képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tulajdonképpen a napirend előtti felszólalásom eredeti szándékától annyiban el kell térnem, hogy közben itt a miniszterelnök úrral sikerült néhány kérdést tisztáznunk. Ebből kiderült, hogy a kormány tényleg a multik, a globális nagytőke oldalára állt. Tehát akkor, amikor a miniszterelnök úr Facebook-oldalára egy poszt kikerült a nyár közepén, amely arról szólt, hogy a globális recesszió idején Magyarország szeretne egy kivételt képezni, tehát azt jelenti, hogy minél több külföldi tőkét, globális nagytőkét szeretnének Magyarországra hozni, akkor ez egy világos üzenet volt. Most már a konkrét cselekvésből is látszik, hogy valóban, a kormány inkább a globális nagytőke irányába mozdul el, és nem a magyar kkv-szektor irányába. Ezt mi nagyon szomorúnak tartjuk, és ebben mi a kormányt nem tudjuk támogatni, ellentétben a brüsszeli bürokratákkal szembeni harcban vagy akár a szankciókkal szembeni küzdelem során. Szomorúan vettem tudomásul, hogy azokat a javaslatainkat, amelyekről most is szerettem volna beszélni, és nyilván visszatérően fogok erről még a jövőben is beszélni, ezeket a javaslatainkat kivétel nélkül a kormány elutasítja. Tehát semmiféle párbeszédre ezek szerint a kormány még velünk sem hajlandó, pedig minket nem finanszíroztak az amerikaiak a kampány során, amit a miniszterelnök úr törvénytelennek nevez; én egyenesen hazaárulásnak tartom. Képzeljék el, mondjuk, a balliberális képviselőtársaink, hogy ha valamelyik pártról itt kiderülne, hogy az oroszok finanszírozták a kampányát, micsoda világbotrány lenne! De hát van itt egy párt, a Mi Hazánk Mozgalom, amelyet semmilyen külföldi nagyhatalom nem támogatott, és mégis a mi javaslatainkat is lesöpri a kormány az asztalról. Ezt nem nagyon tudjuk megérteni, elfogadni pedig semmiféleképpen nem tudjuk, mint ahogy azt sem, hogy a miniszterelnök úr továbbra sem hajlandó válaszolni arra, hogy a digitális adóval mi a probléma, tehát miért nem lehet az osztrák példát követni, miért nem lehet nemzetállami keretek között a globális, nagy digitális multi cégeket megadóztatni, pedig jó sok pénzt befizethetne az államkasszába például a Facebook. Nagyon remélem, hogy nem arról van szó, hogy amikor volt egy vita a kormány és a Facebook között, akkor azt a vitát azzal zárta le a kormány, hogy ha jól emlékszem, akkor 3 milliárd forintot befizetett egyfajta ilyen extraadóként a Facebook a magyar államkasszába. Hogyha a globális árbevételét tekintjük a Facebooknak, illetve a Facebook mögött álló Metának, akkor körülbelül azt mondhatjuk el, hogy ez alapján a kormányzati elgondolás vagy taktika alapján egy magyar vállalkozó, egy magyar vállalkozás a saját árbevételei viszonylatában körülbelül néhány ezer forinttal megválthatná az adófizetési kötelezettségét. Hát, körülbelül ebből ez következik, hogy 3 milliárd forinttal a Facebook mentesül mindenféle egyéb adózás alól. Ezt nem is értem, hogy 3 milliárd forint miért olyan fontos a magyar kormánynak, hogy százmilliárdokról inkább lemond, amit a digitális adó keretében bevételként fel tudna mutatni. Aztán azt sem tudom elfogadni, amit a kormány mond, illetve most már a miniszterelnök úr mondott, hogy mi, amikor a rendszerhasználati díj csökkentését vagy elengedését, inkább átvállalását kértük még a nyár közepén a kormánytól, akkor a miniszterelnök úr válaszából azt hallhattuk, hogy ez valójában a zöldenergia támogatása miatt történik, mármint az, hogy a rendszerhasználati díj még emelkedik is, az áram esetében három és félszeresére emelkedik. Hát, akkor hadd tegyem hozzá, hogy a kormánynak már régen feladata lett volna, főleg akkor, amikor magyar kézbe igyekezett visszavenni amit egyébként szintén tudunk támogatni a multiktól stratégiai ágazatokat, hogy például a hálózatfejlesztésről gondoskodnia kellett volna. Ha már napenergiáról beszélünk, sokszor maga a hálózat nem tudja már elbírni azt, hogy megújuló energiát tápláljunk vissza. Ezzel sem foglalkozott a kormány. S az pedig már körülbelül a mese kategóriája, hogy az áfát pedig azért nem engedi el az energiaszámlák esetében sem a kormány, és ragaszkodik a világviszonylatban is legmagasabb, 27 százalékos áfához, merthogy ez megy a rezsicsökkentésre, a rezsialapra. Magyarul, egyrészt nyilván ez nem igaz, tehát az összes áfabevétel nem arra megy, másrészt pedig ez akkor nagyon vicces. Tehát a magyar emberekkel befizetteti az áfát, utána visszaadja azt a pénzt, hogy rezsicsökkentés legyen, ahelyett, hogy a mi javaslatainkat fogadná meg a kormány, és például a digitális óriáscégektől venne el pénzt, és például a vagyonadót bevezetné. Tehát ezt is elmondta a miniszterelnök úr a felvetésemre reagálva, hogy ezt sem támogatja a kormány. Ezt sem tudjuk elfogadni. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Répássy Róbert államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Elsősorban arra a felvetésére szeretnék reagálni, amely a párttörvény megsértésével és a tiltott pártfinanszírozással kapcsolatos felvetés. Szögezzük le, hogy a magyar törvények biztosítják mind a parlamenti képviselettel rendelkező pártok részére, mind pedig a választásokon induló pártok részére, hogy állami költségvetésből tudják a működésüket, illetve a kampányt folytatni. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ezzel szemben áll az a kötelezettség, hogy az átlátható és törvényes gazdálkodást biztosítaniuk kell, amelynek egyik fontos követelménye, hogy nem fogadhatnak el külföldről érkező támogatást, mint ahogyan anonim támogatást sem fogadhatnak el. Tehát mind a kettő szigorúan tilos, és ezért teljesen jogos az a felvetés, azt hiszem, mindannyiunk közös érdeke, hogy ki kell vizsgálni ezt az ügyet. A tiltott kampánytámogatás, ha ennek a feltételei fennállnak, törvényi szankciókat von maga után, nem is beszélve ennek a politikai életbe való beavatkozással kapcsolatos kérdéseiről; ezek azok, amelyek esetleg a nemzetbiztonsági kockázatokat is felvetik. Amit pedig még szeretnék önnek a figyelmébe ajánlani, hogy az Igazságügyi Minisztérium létrehozott egy úgynevezett Digitális Szabadság Bizottságot, amely kifejezetten azt vizsgálja, hogy vajon ezek a nagy közösségi médiák és egyéb közösségi platformok hogyan tartják be a jogszabályokat, és hogyan, milyen hatással vannak a jogállami intézményekre. Tehát ez a bizottság egyes témakörönként vizsgálja meg a digitális tér szabályozását. [[15.30]] Tehát azt szeretném kérni öntől és képviselőcsoportjuktól is, hogy kísérje figyelemmel az Igazságügyi Minisztérium ezzel kapcsolatos jogalkotását, és támogassák. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Folytatjuk munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselőcsoportjából Szabó Timea. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ilyenkor, amikor miniszterelnök úr napirend előtti felszólalást mond, akkor nehéz nem utána még egyszer reagálni miniszterelnök úr szavaira. Így van ez most is. Nagyon érdekes volt, hogy amikor miniszterelnök úrnak felemlegettem azt, hogy Varga Judit szó szerint azt mondta, hogy nagyon nagy megszorítások vannak a költségvetésben, miniszterelnök úr szájáról nem tudtuk nem leolvasni, hogy azt mondta, hogy meg is kapta ezért a magáét. Tehát magyarul: elismerik, hogy megszorítás van a költségvetésben, csak összeszidták azt a minisztert, aki ezt nyilvánosan el is mondta. De legalább már ezt is tudjuk. Úgy látszik, Kocsis Máté meg annyira siratja az aranyhalait… Zárójelben azért megjegyzem, hogy van, aki nem az aranyhalait fogja siratni télen, hanem meg fog fagyni a lakásában, tehát meglehetősen cinikusak a Fidesz frakcióvezetőjének a szavai. Ő itt tagadta, hogy a szankciókat tulajdonképpen nem így, meg nem úgy, meg nem is szavazta meg a Fidesz. Akkor hadd olvassak fel egy pontot abból az európai parlamenti határozatból, amit megszavaztak a Fidesz képviselői. Így hangzik szó szerint, 12. pont: „Hangsúlyozza, hogy most prioritásként kell kezelni a meglévő szankciók EU-szerte és az EU nemzetközi szövetségesei által való teljes körű és hatékony végrehajtását. Felhívja a tagállamokat, hogy azonosítsák és szükség esetén mielőbb teremtsék meg a nemzetközi joghatóságokon belüli szankciók teljes körű és hatékony betartásának biztosításához szükséges jogalapot. Felhívja a Bizottságot és az uniós felügyeleti hatóságokat, hogy szorosan kövessék nyomon az összes uniós szankció tagállamok általi hatékony és átfogó végrehajtását, és lépjenek fel az intézkedések kijátszását célzó gyakorlatokkal szemben.” Ez tehát benne volt abban a határozatban, amit az Európai Parlament a Fidesz támogatásával elfogadott, és amit Orbán Viktor az Európai Tanácsban nem vétózott, holott lett volna lehetősége. Mi is feltehetjük azt a kérdést, hogy a Fidesz képviselőitől és Orbán Viktor kormányától vajon mit kér Vlagyimir Putyin cserébe azért, hogy a háborús bűnös orosz elnököt támogassák, és egy háborús agresszort támogassanak egy olyan közösségben, amelynek semmi köze ezekhez a diktatórikus módszerekhez. Szögezzük le még egyszer: Oroszország nem a barátunk; Oroszország egy háborús agresszor, Vlagyimir Putyin pedig megtámadott egy szuverén országot. Erről van szó. Lehet mosdatni Oroszországot, meg lehet mosdatni Vlagyimir Putyint, de attól még sajnos a tények nem változnak. És még akkor sem változik, ha látszik, hogy Orbán Viktor annyira kínban van, hogy akkor most azt mondja, hogy nem is, mert a lengyelek kedvéért szavaztuk meg, meg azért, hogy ne bontsuk meg Európa egységét. Orbán Viktor és kormánya már megbontotta Európa egységét. Nem véletlenül van jogállamisági eljárás most éppen Magyarországgal szemben; nem véletlenül Magyarország az az egyetlen olyan ország, amellyel szemben ilyen mértékű pénzvisszatartásokat akar bevezetni sajnos az Európai Unió azért, mert önök folyamatosan ellopják a pénzeket. Nagyon remélem, hogy ezen változtatni kívánnak, és nagyon reméljük, hogy Magyarország hozzá fog jutni ezekhez az uniós forrásokhoz, mert ezek az embereknek segítenek. Egy ilyen válság, mint ami most van, pontosan arra ad lehetőséget, hogy mindenki észhez térjen és rájöjjön, hogy át kell állni a zöldgondolkodásra, a zöldenergiára és a megújuló energiaforrásokra. Nagyon örülünk, hogy végre tíz év után már ezt mondjuk, hogy legyenek naperőművek. De az, hogy önök például a szélerőművet még mindig adminisztratív eszközökkel bojkottálják, ami nem azért van, mert vita van, hogy jó vagy nem, mert akkor nem egy olyan eszközzel bojkottálnák éppen azt, hogy Magyarországon a lakott terület 12 kilométeres körzetében nem lehet szélerőmű. Hát, nincs ilyen pontja Magyarországnak. Akkor azt mondták volna, hogy azért nem lehet, mert nem hasznos a szélerőmű, vagy túl drága. Át kell térni ezekre, és erre nem megoldás az atom. Támogatjuk a Paks I.-erőműnek az időtartamra való meghosszabbítását, ezt mondtuk már korábban is, de nem kell Paks II. Kell viszont energiahatékonysági épületfelújítás 5 millió forint értékben, minden egyes háztartásnak segítenie kell a kormánynak. Erre kaptak önök már korábban is 300 milliárd forint értékben uniós támogatást, amit önök átirányítottak a középületekre, és megint a lakosság járt rosszul. Tessék ezt újra elindítani, és tessék segíteni a magyar embereknek túlélni ezt a telet! Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd és az MSZP soraiból.]]
Köszönöm szépen. Frakcióvezető asszony iménti napirend előtti felszólalására a kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Röviden szeretnék válaszolni, mert a miniszterelnök már részletesen ismertette a kormány álláspontját. Szeretném itt is megerősíteni, hogy a kormány, Magyarország nem támogatta azokat a szankciókat, amelyek húsbavágóak az ország számára. Ezért nem vonatkozik ránk az olajszankció, és ezért nem veszik napirendre a gázszankciót, hiába szeretnék egyébként bevezetni. A felszólalásából az a kép alakulhatna ki, mintha a baloldalnak lenne valamilyen megoldása a válságra, és segítené a magyarok megélhetését. Öt olyan alapvető körülmény van, amely darabokra szaggatja ezt az érzést. Először is: egyáltalán nem támogatták önök a családokat védő intézkedéseket, például az árstopokat; átverésnek nevezték. A kezdetektől fogva támogatják az európai gazdaságot gúzsba kötő szankciókat. Az ön képviselőtársa még a gázcsapokat is elzárta volna. Harmadsorban: mindvégig azért kampányoltak, hogy Magyarország ne kapja meg a számára, a neki egyébként járó uniós forrásokat. [[Szabó Timea közbeszól.]] Majd kíváncsi leszek, hogy a szükséges törvénymódosításokat, amelyek a megállapodáshoz kellenek, megszavazzák-e. Aztán azt is tudjuk, hogy a válság ellenére is adókat emelnének, 3200 milliárd forintnak megfelelő adóemelési javaslatot nyújtottak be, a Párbeszéd 30 százalékra növelné a jövedelemadót, és karbonadót is be akarnak fizetni. Ötödik tényező: ha az lenne a kérdés, hogy mindezeket miért teszi a baloldal, akkor választ is kaptunk, mégpedig Márki-Zay Pétertől, aki világosan elmondta, hogy több száz millió forintos támogatást kaptak külföldről a kampányukhoz. Az ön személyes kampányában is felmerült a gyanú, hogy azt külföldről finanszírozták. Márpedig ezek a pénzügyi támogatások aligha mentesek a kérésektől [[Fekete-Győr András közbeszól.]] , ezt senki nem gondolhatja komolyan, hiába öltöztetik karitatív és civil köntösbe. De legalább tudjuk, hogy honnan fúj a szél, ezért ez a baloldal álláspontja. Egy dolgot, legyen szíves, tegyen meg: győzze meg a külföldi szponzorait, hogy üljenek végre tárgyalóasztalhoz. [[Szabó Timea: Sajnos nekem nincsenek!]] Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! A Jobbik képviselőcsoportjából Z. Kárpát Dániel képviselő úr következik napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hát, gyorsan visszatértünk a taposóba, de azt el kell mondani, hogy egy válságidőszak hajnalán vagy talán már elején, közepén jó lenne, ha nemzeti minimumokat tudnánk kimondani, és talán abban szekértáboroktól függetlenül meg lehetne állapodni, hogy a családok támogatása, főleg és kimondottan a gyermeket nevelő családok támogatása egy olyan alapérték lehet, ami nemcsak a szülőföldön való boldogulást segíti, ebben a nagyon nehéz időszakban az érintett családok Magyarországon maradását is és egyáltalán a túlélését. Éppen ezért a következő napokban, hetekben és egyébként már elkezdtem ezt a folyamatot egy családvédő csomag részleteit tesszük le az asztalra. Ezek közül több javaslatot benyújtottunk már. Éppen ezért álltam értetlenül a Gazdasági Bizottság mai ülése előtt, ahol előfordulhatott az, hogy egy magát a családok védelmével reklámozó kormány egymás után vetette el nem tartózkodással, hanem nem szavazattal az alapvető élelmiszerek áfacsökkentését és ami még durvább a gyermeknevelési cikkek áfacsökkentését is. Szeretném a tisztelt képviselőtársaim felé jelezni, én támogatom a kormányt akkor és abban, hogyha pozitív demográfiai célok megvalósításáról beszél. A problémám az, hogy leginkább beszél erről, de amikor cselekvéssel alá kellene támasztani, mint ebben az esetben, akkor nemhogy tartózkodik, adott esetben nemmel szavaz. Képviselőtársaim! Mintegy másfél éve következett be egy stratégiai pont, egy olyan pont, amikor a családi pótlék értéke már kisebbé vált, mint az az áfaérték, amit egy egy gyereket nevelő család befizet önöknek a költségvetésbe. [[15.40]] Szimbolikus pont volt ez, hogy önök már jobban adóztatják azt a gyermeket nevelőt a statisztikai átlag szerint, mint amennyi családi pótlékot kap. Én magam nem vagyok sem a segélyezés, sem az ész nélküli családipótlék-növelés híve. Nem titkolom, hogy a Jobbik nevében mi egy „családi kártya” nevű konstrukcióval dupláznánk meg a családi pótlékot, amellyel alapvető élelmiszert, gyermeknevelési cikket és a gyermek szellemi fejlődésének javát szolgáló szolgáltatásokat lehetne megvásárolni, tehát garantáltan a gyermekek érdekkörében hasznosuló kiadásokat lehetne ezzel finanszírozni. Az előtt ugyanakkor elképedve állok, hogy ez a kormány nemcsak az alapvető élelmiszerek, de a gyermeknevelési cikkek tekintetében is azt mondta, hogy jól van ez így, jól van a 400-500 forintos bébiétel, szerintük jól van az, hogy adott esetben egy gyerekruha vagy egy kiscipő egy gyereknek olyan horrorisztikus árú, hogy egy átlagkeresetet realizáló család nem tudja azt megvásárolni, a többi, gyermekneveléshez szükséges cikk áráról nem is beszélve. Éppen ezért szólítom fel önöket arra, hogy támogassák a családokat védő csomagunk minden egyes elemét; ezek közül is az egyik legfontosabb talán a kilakoltatási moratóriumot elrendelő javaslatunk. Talán az önök postafiókjában és mailboxaiban is megjelentek azok a segélykérő üzenetek, amelyek szeptemberre szólnak, októberre szólnak, és arra engednek következtetni, hogy brutálisan felpörgött a kilakoltatások, az elhelyezés nélküli kilakoltatások száma. És bár elvileg léteznek olyan szabályok, amelyek védenék ezeket a családokat, mi azt látjuk, hogy lényegében a végrehajtók paradicsomává válik ősszel Magyarország. Rögtön idehozok még egy javaslatot, ami segíthetne a helyzeten: én nem értem önöket, hogy hogyan nem tudták támogatni azt a javaslatot, hogy a 33, illetve 50 százalékos végrehajtói letiltások ne érvényesüljenek a minimálnyugdíj, a minimálbér, a kis bevétel, a túléléshez szükséges bevétel esetén; újra be fogjuk nyújtani ezt a javaslatot még mélyebben kidolgozva. Arra szólítom fel önöket, hogy ne engedjék ezeket a letiltásokat egy válsághelyzet közepén érvényesülni, a gyermeket nevelő családok esetében különösen ne. Az áfa kérdése már szóba került. Tisztázzunk valamit! Ha eltörlik a rezsicsökkentést részben, piacosítják a rezsiszámlákat, a magasabb számlákon magasabb áfabevételt fog realizálni ez a kormány. Ebben, ugye, nincs vita köztünk? [[Nincs jelzés.]] Úgy látom, nincsen. Én azt várom el ettől a kormánytól, hogy jelentse ki, mondja ki, hogy a piacosított rezsiszámlákon nem fog extraprofitot realizálni, nem fog hasznot beszedni a magyar családok nyomorán. Tehát aki most itt feláll és válaszol, kérem, nyilvánuljon meg egyértelműen abban, hogy hajlandóe ez a kormány ezt az extraprofitot realizálni vagy pedig sem. Nem titok, én arra szólítom fel önöket, hogy engedjék el a rezsiszámlák áfatartalmát, hagyják ezt a családoknál, mindemellett az alapvető élelmiszerek teljes köre tekintetében és a gyermeknevelési cikkeknél is engedjék el az áfát. Kidolgoztuk azt a monitoringrendszert, amely képes garantálni, hogy az áfacsökkentésből árcsökkenés is keletkezzen, bármikor leülünk parlamenti keretek között önökkel ennek a részletszabályait kidolgozni; mindez lehetséges a XXI. században, kormányzati akarat függvénye az egész. Arra szólítom fel tehát önöket, hogy maximálisan álljanak a családok pártjára, még egyszer hangsúlyozom, egy válságidőszak elején-közepén. Köszönöm a figyelmet. [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Vitályos Eszter államtitkár asszonytól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az ön napirend előtti kérdésére, amelynek a címe így hangzott, hogy „Ki védi meg az út szélére került magyar családokat?”, a nagyon rövid és határozott válaszom: mi. A polgári-nemzeti kormány megvédi a családokat az orosz-ukrán háború és az elhibázott brüsszeli szankciók miatt kialakult jelenlegi helyzetben is, és hogy ne kerüljenek az út szélére, ahogy ön fogalmaz, főleg ettől védjük meg a magyar családokat. Ezzel szemben a baloldali koalíció, amelynek ön is tagja, a frissen megalakult árnyékkormányukkal már régóta hatalomra éhesen áll a partvonalon, és szurkol minden egyes olyan brüsszeli döntésnek, amely a magyar embereket, a magyar családokat hátrányosan érinti, azt várva, hogy ezek a döntések majd hatalomra juttatják önöket. Az áfakérdéssel kapcsolatban engedje meg nekem, hogy reagáljak. Számtalanszor elmondtuk már, ma éppen a miniszterelnök úr is válaszolt erre, hogy a különböző külső tényezők hatására az árak felfelé rugalmasan, lefelé azonban rugalmatlanul reagálnak, így az áfamérték csökkentése várhatóan nem jelenne meg az árakban; mi nem ebben látjuk a megoldást. Felhívom a figyelmét arra, hogy 2010-ben a magyar népesség több mint 31 százalékát érintette a szegénység és kirekesztődés kockázata, 2020-ban már csak 18,2 százalékát. A relatív jövedelmi szegénységben élők aránya 14,1 százalékról 2020-ra 12 százalékra csökkent, a súlyos anyagi deprivációban élők száma 23 százalékról 8,3 százalékra csökkent. Mi ezen az úton megyünk továbbra is, és megvédjük a magyar családokat a családpolitikánkkal, ami 2010 óta csupán eredményeket tud felmutatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. A Momentum képviselőcsoportjából Gelencsér Ferenc frakcióvezető úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Újra ülésszak van, újra itt vagyunk, hogy fontos, hazánk jelenét és jövőjét meghatározó dolgokról beszélgessünk, vitatkozzunk. Újra itt vagyunk, hogy amikor önök előállnak egy javaslattal, akkor a parlamenti patkó innenső oldalán a képviselők megtegyék észrevételeiket, hogy aztán önök a közös jó és Magyarország sikerességének érdekében beépítsék azokat az eredeti javaslatokba. Így működne egy demokrácia, de, ugye, mindannyian tudjuk, hogy hazánk sajnos nagyon régóta nem ezt az utat járja. A magyarok életét és puszta létezését is nagyban befolyásoló kérdéseket kellene most feszegetnünk: azt, hogy páriák lettünk Európában; azt, hogy hazánkat trójai falónak használja egy háborús bűnös, amihez önök kérdés nélkül asszisztálnak; azt kellene feszegetnünk, hogy önök egy rezsiválságot idéztek elő; azt, hogy tíz év világgazdasági jólétét, az olcsó keleti energiát és az olcsó nyugati tőkét önök teljességgel képtelenek voltak arra használni, hogy Magyarország fejlődő pályára álljon, sőt az elmúlt tíz év lehetőségeinek ellenére az elmúlt harminc év legnagyobb szociális válsága fenyegeti hazánkat. Beszélni fogunk arról, hogy önök teljesen mást mondanak Brüsszelben, mint itthon; hogy megszavazzák a szankciókat, majd itthon telesírják a saját médiájukat azzal, hogy szabadságharcot folytatnak a szankciók miatt a brüsszeli bürokratákkal, akik egyébként önök. Ezt a felszólalást követően valamelyik államtitkáruk elmondja, hogy minderről a Soros György által irányított brüsszeli migránsok tehetnek, akik természetesen mind baloldaliak, nem beszélve arról, hogy 2022-ben ez vagy az jobb, mint 2006-ban volt. Tisztelt Képviselőtársaim! Senkit sem érdekel, hogy mi volt 16 évvel ezelőtt, az emberek a jelenben szeretnének megélni. Ma ebben az országban már nincs elég tanár, nincs elég rendőr, nincs elég orvos. A magyarok a jelenben szeretnének működő mindennapokat, ugyanis lássuk be, ebben az országban már egy átlagos kedd sem működik. Azzal kampányoltak, hogy nem lesz villany- és gázáremelés; hogy jó az ország gazdasági állapota; hogy nem lesznek megszorítások; hogy nem lesz adóemelés. Ehhez képest önök április óta nem csinálnak mást, mint adókat emelnek és megszorításokat eszközölnek. Nem bírnak ki több megszorítást a magyarok! Nemrég Derecskén jártam, ahol egy idős asszony a legújabb rezsiszámlájával jött oda hozzám. Arról beszélt, hogy a minimális nyugdíjának a fele eddig is gyógyszerre ment el, és a hónap végén gondot jelentett a betevő falat. Ezen a télen viszont már arról kell döntenie a hónap végén, hogy a maradék pénzéből ételt vesz vagy kifűti a lakást. Isten tudja csak, hogy hány hasonló eset van ebben az országban. Ezek az emberek kétségbeesetten próbálnak segítséget kérni, de esélyük sincs arra, hogy önök közül bárki is a szemükbe merjen nézni. Miért jutottunk idáig? Azért, mert önök nem a nemzetért, hanem a nemzetből élnek; azért, mert önök nem voltak hajlandóak gátat vetni az uniós pénzek ellopásának; mert lówellnesst építettek az uniós forrásokból, meg 11 darab kilátót egyetlen faluban. Hogy miért szegényedik el a magyar? Azért, mert önök szándékosan tönkretették a forintot. Milyen kormány az, amely kivégzi a saját nemzeti valutáját? Tisztelt Képviselőtársaim! Ma 425 forintba került egy dollár, a sikerességükről nem éppen híres 2010 előtti kormányok idején 200 forint körül mozgott. A drága dollár és a drága euró felhajtja az inflációt, közel 70 százalékkal drágább a kenyér, mint tavaly ilyenkor. És mielőtt még elkezdenének a háborús infláció nevű handabandával érvelni, hasonlítsák össze az egyes termékek árának változását a visegrádi országokban! Önök éppen bedöntik a középosztályt. Egyetlen kormány sem mondhat le a középosztály megsegítéséről, mindannyian tudjuk, hogy az ő vállukon nyugszik ez az ország. [[15.50]] Ha a szakmunkásokat, a tanárembereket, a hivatali dolgozókat, a fiatal családosokat önök belenyomják a szegénységbe, és annak az esélyét is elveszik tőlük, hogy becsületes munkával, tisztességesen nevelhessék a gyermekeiket, hogy erejüket megfeszítve egyről a kettőre jussanak, akkor ez az ország összeomlik. Önök felélték a magyarok jelenét, felélték a magyarok jövőjét, és a múltat próbálják eladni nekik selyempapírba csomagolva. Egyetlen kiút van ebből a válságból: azonnali segítséget kell nyújtani a magyar embereknek. Éppen ezért azt követeljük, hogy töröljék el a villamos energia és a földgáz áfáját, és hogy drasztikusan csökkentsék a rendszerhasználati díjat. Köszönöm. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Frakcióvezető úr imént elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Fürjes Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
[[Hangosítás nélkül.]] Elnök úr, köszönöm szépen a szót. [[Neve nem jelenik meg a kijelzőn.]] Lehet, hogy nem működik. [[Közbeszólások: De! Működik!]]
Ha államtitkár úrnak lehetne hangot adni! Ha nem, akkor egy kézi mikrofont fogok kérni. [[Dr. Fürjes Balázs neve megjelenik a kijelzőn.]]
Most már jó. Köszönöm szépen. Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Képviselő urat hogyan szólítsam, azzal egy kicsit gondban vagyok, még ízlelgetem ezt, hogy államférfi úr, eze a helyes megszólítás. Ugyanis ön a nyáron két év önkormányzati képviselőség és három hónap országgyűlési képviselőség után, alig bő 30 évesen azt mondta magáról egy Facebook-posztjában, hogy államférfi. Arról most nem beszélve, hogy államférfiak általában nem önkinyilatkoztatás alapján szoktak születni, én egy kicsit meglepődtem ezen, de gondoltam, hogy velem van a baj, ezért elővettem az értelmező szótárt, hogy mit mond az értelmező szótár, ki az államférfi ön, ugye, ezt mondta magáról, hogy ön államférfi. Két megoldást ad nekünk az értelmező szótár, a Magyar Értelmező Kéziszótár: magas állami tisztséget betöltő, az állam kormányázásában részt vevő vagy azt irányító személy, magas állású politikus. Ez, ugye, az ön esetében még nem stimmel, de a második megoldás lehet: rendkívüli képességű, elvi szempontból is korszakos hatású politikus; bölcs, józan, kitűnő, nagy államférfi. Abban majd adjon nekünk még segítséget, akár egy Facebook-poszt keretében is, hogy milyen teljesítmény az, ami önt az államférfiú minőségre kvalifikálja. Arról már nem is beszélve, hogy mi alapján a momentumos politikusok határozzák meg, hogy ki az államférfi és ki nem a magyar kortárs történelemben. Kevésbé vicces epizód, hogy ezt követően ön pedig a háborús bűnös, fasiszta Szálasi Ferenc köszöntését használta a Facebookon. Ha ezt egy jobboldali politikus tenné, már felnégyelnék. Mi sosem szoktunk ilyet tenni. Önök korpa közé keveredtek, a nyilasokkal, kisnácikkal léptek szövetségre, meg is eszi önöket a korpa. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Illene egy bocsánatkérést tennie, és akár a lemondást is megfontolnia; ha tudta, hogy mit tesz, azért, ha nem tudta, hogy mit tesz, azért. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt megadnám Komjáthi Imre képviselőtársunknak a szót, tájékoztatom önöket, hogy a szavazásra előbb kerül sor, mert a DK, a KDNP és a Fidesz visszavonták a napirend előtti felszólalásukat, és mivel annak helyére pótlásnak lehetősége nincs, ennek megfelelően a szavazásra így kerül sor. Tehát az MSZP képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Komjáthi Imre képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm, képviselőtársaim. A drága időmből csak tíz másodpercet szánnék arra, hogy én nagyon rosszul érzem magam, amikor ilyen szintű személyeskedés egy válasz egy napirend előtti felszólalásra. Esetemben is meg lehet vele próbálkozni, engem nem sértenek vele, de a Házat igen. [[Taps az ellenzéki padsorokból. Közbeszólás az MSZP soraiból: Szégyelld magad!]] Miniszterelnök úr úgy viselkedett, mint Bodóné, amikor a bor árát kérik, tehát félrebeszélt. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból, köztük: Ez nem személyeskedés?!]] Gurmai Zita képviselőtársamnak azt ígérte, meg fogja magyarázni, hogy a Paksi Atomerőmű 12 forinton megtermelt áramán miért nyerészkedik a kormány. Nem tette meg. Remélem, hogy önök közül majd valaki ezt megteszi, és részletesen fogja tájékoztatni a magyar népet arról, hogy miért kell a kormánynak nyerészkednie akkor, amikor a közel 40 éve működő reaktorunk 12 forinton megtermeli az áramot, a kormány pedig ezt 70 forinton adja a lakosságnak és 460 forinton az önkormányzatoknak. De két dologról szeretnék szólni, ez volt az egyik, a Paksi Atomerőmű kérdése, a másik pedig az áfa kérdése. Hosszú ideje várjuk a válaszokat, a válaszokat arra, hogy amikor megtehetné a kormány, hogy segít az embereknek azzal, hogy a 27 százalékos áfakulcsot leengedi 5 százalékra a gáznál, a koksznál, a fánál és minden olyan energiahordozónál, amit az emberek használnak, és aminek az ára most az egekbe megy, akkor a kormány miért nyerészkedik, ugyanúgy, ahogy a paksi árammal kapcsolatban. Ugyanis minden egyes, 27 százalékos áfával sújtott energiahordozónál a kormány nyereséget zsebel be. Ezt a nyereséget ilyen válságos helyzetben át lehetne engedni az embereknek. Palkovics miniszter úr azt mondta a 12 forintos paksi áram ügyében, hogy ez hülyeség. Szerintem meg az a hülyeség, hogy válság idején szükségtelenül emelik a lakosság terheit; az a hülyeség, hogy 70 forintot kérnek érte az átlagfogyasztás fölött, az önkormányzatoktól meg 460-at. Mondják meg, hogy miért emelik a lakossági áram árát, amikor arra semmi szükség nem lenne. Tisztelt Képviselőtársaim! A másik a 27 százalékos áfa kérdése. Látjuk, hogy a megemelkedő árnak csupán egyetlen nyertese van, az a kormány. A távhőszolgáltatásnál még az MSZP csökkentette 5 százalékra az áfa mértékét önök ezt miért nem tudják megtenni? Én azt mondom, egyetértve az MSZP javaslatával, mint igazi baloldali párt javaslatával, hogy az állam ne nyerészkedjen az energiaárakon. Nem normális az, hogy ma az átlagfogyasztás felett gáz esetén 22 forint helyett 159 forintot, áram esetén 7,5 forint helyett 15 forint áfát kell fizetni. Legyen 5 százalék az áram, a gáz, a PB-gáz, a tűzifa, a brikett, a koksz és a palackos PB-gáz után fizetendő áfa a jelenlegi 27 százalék helyett! Németországban és Spanyolországban már meglépték, de még vagy 16 uniós tagállamban csökkentették az energiahordozókat terhelő adókat. Miközben más európai országokban a kormány éppen felpörgeti a rezsitámogatásokat, az Orbán-kormány éppen visszavesz belőle, és költségvetési többletbevételt akar az áremelés révén. Ez aljasság! Tisztelt Képviselőtársaim! Olvastam, hogy Kocsis Máté kénytelen volt megválni az akváriumától és kedvenc aranyhalaitól. Nagyon kérem önöket, hogy fejezzék ezt be! Én már országgyűlési képviselő vagyok, de nem múlt el nyomtalanul az a 33 év, amit a munka világában töltöttem, még mindig bennem van a dolgozó emberek, a bérből, fizetésből élő emberek önérzete, higgyék el, hogy a dolgozó emberek önérzetét sérti az ilyen cinizmus, sérti, amikor azt mondják, hogy akinek semmije sincs, az annyit ér, sérti, amikor azt mondják, hogy 47 ezer forintból meg lehet élni. Én tudom, hogy mindenki a saját szintjén nyomorog, nagyon örülök neki, ha önök ilyen szinten nyomorognak, hogy éppen az fáj, hogy mi lesz az aranyhalaikkal. De azok az emberek, akik nekünk írnak, vállalkozók, családanyák, családapák, munkában tisztességgel megőszült nyugdíjasok, ők azt írják nekünk, hogy nem tudják kifizetni a rezsit, nem tudják, hogy a gyógyszert fizessék ki, a sárga csekket, vagy a gyerek lyukas cipőjét cseréljék ki. Nagyon kérem önöket, le lehet írni az MSZP nevét csupa kisbetűvel, mint Nemecsekét, tegyék, ha ez az ára annak, hogy elfogadják a javaslatainkat, és rezsistopot vezetnek be, akkor ám legyen, tegyék. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Beszélt ön több mindenről, tisztelt képviselő úr, többek között áfacsökkentésről is. Mit tett a baloldal az áfával akkor, amikor kormányon volt? Mert ön itt sok mindent mondhat, tisztelt képviselő úr, a Ház falai között, csak egyvalamiről nem beszél, arról, hogy amikor önök döntési helyzetben voltak, akkor pontosan mit is tettek. [[16.00]] Mit csináltak az áfával önök, amikor elkezdték 2003-2004-ben a kormányzásukat? Megszüntették a nullaszázalékos adókulcsot. Nem csökkentettek, hanem növeltek. Első lépésük egyikeként növelték a nullaszázalékos adókulcsról az adó tételét. Aztán a kedvezményes 12 százalékos adókulcsot önök növelték 15 százalékra. A villamos energia áfáját [[Zaj.]] a villamos energia áfáját, tisztelt képviselő úr önök 2003-2004-ben 12-ről 25 százalékra emelték, kivéve Gyurcsány Ferencnél, persze az áram árát, mert nála, ugye, kedvezményes árú áram volt, az ő cégeiben, egyedi megállapodással. De az emberek számára önöknek nem volt elég az, hogy teljes mértékben a világpiaci árakat rázúdították a magyar emberekre, hanem még az áfakulcsot is emelték a villamos energián 12-ről 25 százalékra. Önök aztán még 2006-ban is folytatták egyébként, megszüntették a 15 százalékos áfakulcsot, 20 százalékra emelték az áfát, aztán önök hirdettek egy 2006-os választás előtti ötéves adócsökkentési programot, amelynek az lett a vége, hogy a választás után, amikor megnyerték a választást, akkor az áfát 5 százalékkal emelték, tisztelt képviselő úr. Ön tehát beszélhet itt sokféle adócsökkentésről, csak az a baj, hogy amikor önök kormányon voltak, nem adót csökkentettek, nem áfát csökkentettek, hanem áfát emeltek. De nem volt ez másként ellenzéki idejükben sem, ugyanis mi számtalan áfacsökkentő javaslatot itt a parlamentben beterjesztettünk az elmúlt években. Megkérném Kunhalmi képviselő asszonyt, hogy ha nem állva beszélne, hanem ülve, akkor látnám Komjáthi képviselő urat, de úgy látom, se hall, se lát. Komjáthi képviselő úrnak válaszolok, és öntől nem látom. [[Kunhalmi Ágnes helyet foglal. Komjáthi Imre felállva hallgatja a választ.]] Köszönöm szépen. Tehát utána, 2010 után is számtalan lehetősége lett volna önöknek, tisztelt képviselő úr, itt adócsökkentést, áfacsökkentést támogatni. Több javaslat volt itt az Országgyűlésben, főleg alapvető élelmiszerárak esetében. Tud mondani egyetlenegyet is, amit megszavaztak önök 2010 óta áfacsökkentést? Nem szavazták meg ezeket, mert azt mondták, hogy ezeket a kereskedők le fogják nyelni. Azt mondták, hogy ezek, igaz, hogy ideig-óráig majd jelentenek árcsökkenést, de utána a kereskedőknél lesz ez többlet, és nem pedig az embereknél. Ezért önök egyetlenegy áfacsökkentést sem szavaztak meg itt a parlamentben, most pedig ön feláll, és áfacsökkentésről beszél. Sőt, a saját miniszterelnök-jelöltjük is azt mondta, hogy ő látta a pelenka áfájának a csökkentésekor, még a korábbi Orbán-kormány idején, de az is a kereskedőknél landolt. Önök tehát nagyon mást beszélnek, tisztelt képviselő úr, és nagyon mást mondanak. De ha meghallgatjuk az önök árnyékkormányának gazdasági árnyékminiszterét, Dávid Ferencet, ő sem beszél másról, mint arról, hogy nem szabadna benzin- és élelmiszerárstopot bevezetni, hanem inkább a lakosságnak kellene spórolnia. Tisztelt Képviselő Úr! Ön azt mondja, hogy a munkások nevében beszél, és néha azért haragra gerjed. Hát, amikor ilyet hall a baloldal a saját oldala árnyékminiszterétől, hogy ne legyen benzinárstop, ne legyen élelmiszerárstop, hanem inkább az emberek vásároljanak kevesebbet, akkor nem gerjed haragra? És ha haragra gerjed, miért fojtja vissza ezt a haragját? Miért simul bele abba a közegbe, amely bólogat erre az árnyékminiszterre, és nem szólalnak föl ellene, tisztelt képviselő úr? Azt hiszem, mégiscsak hitelesebb lenne, hogyha ilyenkor is felszólalna, és nem csak akkor mond szép szavakat, amikor a kormányt igyekszik ostorozni. Önök, tisztelt képviselő úr, a rezsicsökkentést sosem támogatták, mindig ellenezték. A legkülönfélébb jellemzőket mondtak rá, néha kommunizmusnak mondták, néha hülyeségnek mondták, fenntarthatatlannak, sok minden másnak, valamit viszont mindig támogattak, és azok a szankciók; azt mondják, hogy működnek. Ma legalább négyszer hallgattuk végig itt a parlamentben önöktől, hogy a szankciók működnek, miközben a magyar emberek a mindennapjaikban látják a háborús árdrágulást, a szankciók miatti árdrágulást. Itt teljes mértékben mintha egy másik országból küldték volna az önök beszédét, mintha fordítógépek lennének csak önök, ahogy egy másik szöveget magyarul elmondanak a magyar parlamentben, itt a mai napon is legalább négyszer azt mondták, hogy a szankciók működnek, sőt egyes pártelnökök, pártvezetők szigorú szankciókat követelnek, azt mondják, végre kell hajtani, és nagyon helyesek ezek a szankciók. Márpedig ezek a szankciók sodorták nagyon nehéz helyzetbe Magyarországot is, és Magyarország az egyetlen olyan kormányzat, amely ilyen mértékben, havi 181 ezer forinttal segíti a családokat, hogy a háború és a szankciók miatti rezsinövekedés ne legyen érezhető a mindennapok életében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP, Jakab Péter független és Varju László DK-s képviselőtársunk. Most arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket, ellenőrizzék, hogy a kártyájukat megfelelően elhelyeztéke a szavazógépben. Tisztelt Ház! Most a mandátumigazolások és a képviselői eskütételek következnek. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy Szabó Hajnalka és Végh Noémi képviselő asszonyok lemondása miatt a megüresedett helyekre a Jobbik Magyarországért Mozgalom az országos listájáról Ander Balázs és Dudás Róbert urakat jelölte, akiket köszöntök a páholyban. A mandátumvizsgáló bizottság az ülést megelőzően tanácskozott, és a választási iratok alapján Ander Balázs és Dudás Róbert urak megbízólevelének szabályszerűségét megvizsgálta. Tisztelt Országgyűlés! Most megadom a szót Hargitai János elnök úrnak, a Mentelmi Bizottság elnökének, aki a mandátumvizsgálat eredményéről az egyes házszabályi rendelkezések 9. § (2) bekezdésének megfelelően jelentést tesz az Országgyűlésnek. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Nemzeti Választási Bizottság Ander Balázsnak és Dudás Róbert képviselő uraknak kiadta a megüresedett mandátumokat. Ez a határozat szeptember 25-én 16 órakor jogerőre emelkedett, még aznap megkapták a megbízólevelüket. A szükséges dokumentumokat benyújtották a bizottság ülésére. A bizottság ezeket hiánytalannak látta. Írásban nyilatkoztak arról, hogy velük kapcsolatban összeférhetetlenség nincs, ezért a bizottság egyhangúlag javasolja a tisztelt Országgyűlésnek, hogy Ander Balázs és Dudás Róbert képviselő urak mandátumát igazolja az Országgyűlés. Köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a mandátumvizsgálat eredményéről szóló jelentéshez módosító javaslat nem nyújtható be. A mandátumokat az Országgyűlés egyenként, vita nélkül igazolja. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját. [[Jelenlét-ellenőrzés.]] 154 képviselő van jelen, 43 képviselő van távol. Kérdezem most a tisztelt Országgyűlést, hogy igazoljae Ander Balázs mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Ander Balázs mandátumát 156 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül igazolta. Most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy igazoljae Dudás Róbert mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Dudás Róbert mandátumát 158 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett igazolta. Tisztelt Országgyűlés! Most a megválasztott képviselők ünnepélyes eskütételére és az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Ander Balázs és Dudás Róbert képviselő urakat, hogy fáradjanak az ülésterem közepére, és tegyék le esküjüket. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy olvassa elő majd az eskü szövegét, az ülésteremben tartózkodókat pedig arra kérem, hogy amikor a képviselő urak beérkeznek, szokásainknak megfelelően felállva hallgassák meg az esküjüket. [[A teremben lévők felállnak. Ander Balázs és Dudás Róbert a terem közepére lép. Hiszékeny Dezső előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Ander Balázs/Dudás Róbert fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Taps.]] [[16.10]]
Kérem képviselőtársaimat, foglalják el helyüket. Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Vinnai Győző jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a megválasztott képviselő urakat pedig arra, hogy kézjegyükkel lássák el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató dr. Vinnai Győző gratulál Ander Balázsnak és Dudás Róbertnek, és átadja nekik az aláírt esküokmány egyik példányát. Ander Balázsnak és Dudás Róbertnek elsőként Kocsis Máté, majd dr. Simicskó István, dr. Gurmai Zita, Ungár Péter, Szabó Timea, Ritter Imre és dr. Lukács László György gratulál.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy Ander Balázs és Dudás Róbert képviselő uraknak megválasztásukhoz az Országgyűlés és a magam nevében is gratuláljak és munkájuk ellátásához sok sikert kívánjak. Tisztelt Ház! Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők létszáma 199 fő. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Novák Katalin köztársasági elnök asszony államtitkári megbízatás megszűnéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Tisztelettel felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök asszony átiratát. Parancsoljon, jegyző úr!
„Kövér László, az Országgyűlés elnöke részére. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, valamint a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 204. § (1) és (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára megállapítottam, hogy Süli Jánosnak, a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkárának e megbízatása lemondására tekintettel 2022. szeptember 5-ei hatállyal megszűnt. Budapest, 2022. szeptember 6. Üdvözlettel: Novák Katalin köztársasági elnök”
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Örömmel tájékoztatom önöket, hogy az Intersteno, a gyorsírók, gépírók és szövegszerkesztők augusztusban, Maastrichtban megrendezett világbajnokságán az Országgyűlés Hivatalának gyorsírói ismét kiemelkedő eredményt értek el. Gyorsírásból Vicai Erika 2., Madarász Mária 5., jegyzőkönyvvezetésből Vicai Erika 4., Madarász Mária pedig 5. helyezést ért el. [[Nagy taps. Közbeszólások: Bravó! Vicai Erika és Madarász Mária felállva köszöni meg a tapsot.]] Az Országgyűlés és a magam nevében mindkettőjüknek gratulálok, munkájukhoz további sok sikert kívánok. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés 2022. évi őszi ülésszakának javasolt munkarendjével kapcsolatban a Házbizottság múlt heti ülésén nem alakult ki konszenzus, ezért az országgyűlési törvény 13. § (6) bekezdése értelmében a munkarendről az Országgyűlés dönt. A javasolt munkarendet képviselőtársaim a honlapon már megismerhették. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az őszi ülésszak javasolt munkarendjét. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a munkarendet 126 igen szavazattal, 41 nem szavazat ellenében és 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tájékoztatom önöket, hogy a kormány benyújtotta az őszi ülésszak törvényalkotási programját, amelyet az érdeklődők az informatikai hálózaton megismerhettek. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Tisztelt Országgyűlés! Most a házszabálytól való eltérésre tett javaslatról döntünk. Az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat azt kezdeményezi, hogy az Országgyűlés házszabálytól eltéréssel tárgyalja meg az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény és a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény módosításáról szóló T/705. számú törvényjavaslatot; az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló T/706. számú törvényjavaslatot; az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében egyes törvények módosításáról szóló T/1202. számú törvényjavaslatot; az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzéséről szóló T/1260. számú törvényjavaslatot, valamint az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/1261. számú törvényjavaslatot. A házszabálytól eltérésre tett javaslatot T/705/3., T/706/3., T/1202/3., T/1260/3., valamint T/1261/3. számokon a honlapon megismerhették. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a házszabálytól való eltéréshez a jelen lévő országgyűlési képviselők négyötödének igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule a házszabálytól való eltéréshez. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házszabálytól való eltérést 139 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében és 8 tartózkodás mellett nem fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Most sürgősségi javaslatokról döntünk. Az előterjesztő kezdeményezte, hogy az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény és a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény módosításáról szóló T/705. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében tárgyalja meg az Országgyűlés. A sürgősségi javaslat azt kezdeményezi, hogy módosító javaslat benyújtására 2022. szeptember 26-án, azaz ma, hétfőn, az általános vita lezárásáig legyen lehetőség; a részletes vita szakasza a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg; a Törvényalkotási Bizottság a határozati házszabály 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. Tisztelt Országgyűlés! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a sürgős tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre tekintettel kérdezem önöket, sürgős tárgyalásba veszike a T/705. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztést 140 igen szavazattal, 29 nem szavazat ellenében, 10 tartózkodás mellett sürgős tárgyalásba vette. [[16.20]] Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztő kezdeményezte, hogy az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló T/706 számú előterjesztést sürgős eljárás keretében tárgyalja meg az Országgyűlés. A sürgősségi javaslat azt kezdeményezi, hogy a módosító javaslat benyújtására 2022. szeptember 26-án, azaz ma, az általános viták lezárásáig legyen lehetőség. [[Tordai Bence: Milyen demokratikus! Olyan jogállami!]] A részletesvita-szakasz a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg. A Törvényalkotási Bizottság a határozati házszabály 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. Tisztelt Ház! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a sürgős tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért önöket, sürgős tárgyalásba veszike a T/706. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztést 143 igen szavazattal, 29 nem szavazat ellenében, 10 tartózkodás mellett sürgős tárgyalásba vette. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztő kezdeményezte, hogy az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében egyes törvények módosításáról szóló T/1202. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében tárgyalja meg az Országgyűlés. A sürgősségi javaslat azt kezdeményezi, hogy a módosító javaslat benyújtására 2022. szeptember 26-án, tehát ma, az általános vita lezárásáig legyen lehetőség. A részletesvita-szakasz a törvény általános vitájának lezárásával nyíljon meg. A Törvényalkotási Bizottság a határozati házszabály 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. Tisztelt Ház! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a sürgős tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt képviselőtársaimat, sürgős tárgyalásba veszike a T/1202. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztést 143 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, 10 tartózkodás mellett sürgős tárgyalásba vette. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztő kezdeményezte, hogy az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzéséről szóló T/1260. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében tárgyalja meg az Országgyűlés. A sürgősségi javaslat azt kezdeményezi, hogy a törvényjavaslat általános vitájára 2022. szeptember 26-án, tehát ma a 16/d. napirendi pontként kerüljön sor. A módosító javaslat benyújtására 2022. szeptember 26-án, tehát ma, az általános vita lezárásáig legyen lehetőség. A részletesvita-szakasz a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg. A Törvényalkotási Bizottság a határozati házszabály 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a sürgős tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért önöket, sürgős tárgyalásba veszike a T/1260. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztést 144 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, 10 tartózkodás mellett sürgős tárgyalásba vette. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztő kezdeményezte, hogy az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/1261. számú előterjesztést sürgős eljárás keretében, még ezen az ülésen tárgyalja meg az Országgyűlés. A sürgősségi javaslat azt kezdeményezi, hogy a törvényjavaslat általános vitájára 2022. szeptember 26-án, azaz ma a 16/c. napirendi pontként kerüljön sor. A módosító javaslat benyújtására 2022. szeptember 26-án, még ma, az általános vita lezárásáig legyen lehetőség, a részletesvita-szakasz a törvényjavaslat általános vitájának lezárásával nyíljon meg. A Törvényalkotási Bizottság a határozati házszabály 46. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatás beérkezését követően, de a 46. § (2) bekezdésében meghatározott határidő előtt értékelhesse a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat. Javítani szeretnék, mert elnéztem. Tehát mint említettem, a törvényjavaslat általános vitájára 2022. szeptember 26-án, hétfőn a 16/c. napirendi pontként kerüljön sor. Az helyesen a 16/e. napirendi pont. Ezért elnézésüket kérem. [[Arató Gergely: Észrevettük!]] Tisztelt Országgyűlés! Felhívom szíves figyelmüket, hogy a sürgősségi tárgyalás elrendeléséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem önöket, sürgős tárgyalásba veszike a T/1261. számú előterjesztést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az előterjesztést 143 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, 10 tartózkodás mellett sürgős tárgyalásba vette. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm, ez látható többség. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendi javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján most előterjesztés bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Népjóléti Bizottságot „Az Országos Fogyatékosságügyi Programban foglalt célok időarányos teljesítéséről (2015-2020)” címmel benyújtott B/520. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] ” címmel benyújtott B/520. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 133 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül a határozathozatalra felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a Nemzeti Választási Bizottság tagjainak és póttagjainak megválasztása. Engedjék meg, hogy tisztelettel és megkülönböztetett szeretettel köszöntsem a jelölteket, a hozzátartozóikat, valamint dr. Nagy Attila urat, a Nemzeti Választási Iroda elnökét, akik ott foglalnak helyet az önök háta mögött. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] Tisztelt Ház! A választási eljárásról szóló törvény rendelkezése alapján Novák Katalin köztársasági elnök asszony javaslatot tett a Nemzeti Választási Bizottság 7 tagjának és 3 póttagjának személyére. Az Országgyűlés elnöke az indítvány alapján S/1240. számon benyújtotta erre vonatkozó személyi javaslatát. Ezt, valamint a jelöltek önéletrajzát a honlapunkról megismerhették. Most felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök asszony javaslatát. [[16.30]]
„Kövér László, az Országgyűlés elnöke részére. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 20. §.(1) bekezdése alapján az alábbi javaslatot teszem. Javasolom, hogy az Országgyűlés a Nemzeti Választási Bizottság tagjává a következő személyeket válassza meg: dr. Kicsi Zselyke Borbálát, dr. Cservák Csabát, dr. Lehel Zoltán Zsoltot, dr. Réthelyi Zoltán Attilát, dr. Sasvári Róbert Lászlót, dr. Szabó László Leventét, dr. Szalay Tamás Károlyt. Javasolom, hogy az Országgyűlés a Nemzeti Választási Bizottság póttagjának a következő személyeket válassza meg az alábbi sorrendben: dr. Szabó Istvánt, dr. Tóth Norbertet, dr. Gerencsér Balázs Szabolcsot. A javasolt személyek önéletrajzukat átadták, és írásban nyilatkoztak arról, hogy a törvényben foglalt feltételeknek megfelelnek, a nemzeti választási bizottsági tagsággal, illetve póttagsággal kapcsolatos összeférhetetlenség velük szemben nem áll fenn. Az önéletrajzokat és a nyilatkozatokat jelen levelemhez csatoltan megküldöm. A választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény 20. §. (3) bekezdésére tekintettel tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az esetleges második és további szavazásra új jelölteket nem javasolok. Budapest, 2022. szeptember 16. Üdvözlettel: Novák Katalin köztársasági elnök”
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A Nemzeti Választási Bizottság tagjait és póttagjait az Országgyűlés a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával választja meg. Az indítványhoz módosító javaslat nem nyújtható be. A jelöltek megválasztásáról az Országgyűlés egy szavazással dönt. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, megválasztjae a Nemzeti Választási Bizottság tagjait és póttagjait a köztársasági elnök asszony javaslata szerint. Kérem, most szavazzanak a minősített többség szabályai szerint! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a Nemzeti Választási Bizottság tagjait és póttagjait 141 igen szavazattal, 37 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül megválasztotta. [[Taps a kormánypárti oldalon.]] Tisztelt Ház! Most az ünnepélyes eskütétel következik. Felkérem a Nemzeti Választási Bizottság imént megválasztott tagjait és póttagjait, szíveskedjenek az ülésterem közepére fáradni és tegyék le az esküt. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy majd olvassa elő az eskü szövegét, az ülésteremben tartózkodókat pedig arra kérem, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassák meg azt. [[A teremben lévők felállnak. A Nemzeti Választási Bizottság megválasztott tagjai és póttagjai a terem közepére lépnek. Dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, … fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek; jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; nemzeti választási bizottsági tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen. Most felkérem Vinnai Győző jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, és felkérem a Nemzeti Választási Bizottság most megválasztott tagjait és póttagjait, hogy azokat kézjegyükkel lássák el. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében is a Nemzeti Választási Bizottság imént megválasztott tagjainak és póttagjainak eredményes munkát és sok sikert kívánjak. [[Megtörténik az esküokmányok aláírása. Az esküokmányt aláírató dr. Vinnai Győző gratulál a Nemzeti Választási Bizottság megválasztott tagjainak, póttagjainak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. A megválasztott tagoknak Orbán Viktor, dr. Semjén Zsolt, Kövér László, Kocsis Máté, dr. Simicskó István, dr. Lukács László György, Ritter Imre és Dúró Dóra gratulál.]] Tisztelt Ház! Soron következik a mentelmi ügyek megtárgyalása és határozathozatala. Tájékoztatom önöket, hogy a Pesti Központi Kerületi Bíróság a 6.B.21.073/2020/67. számú végzésében Fekete-Győr András országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztését indítványozta közvádas ügyben. Ez megvizsgálásra elnöki jogkörben átadásra került a Mentelmi Bizottságnak. A Mentelmi Bizottság H/1110. számon határozati javaslatot terjesztett elő Fekete-Győr András országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni ötperces időkeretben. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó. [[16.40]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hivatalos személy elleni erőszak bűntettéről van szó. A cselekmény még 2018 decemberében történt, az eljárás 2020 szeptembere óta zajlik. Akkor Fekete-Győr András még nem volt országgyűlési képviselő. Azért kerül a Ház elé az ügy, mert az igazságszolgáltatási eljárás folytatásához is kell az Országgyűlés hozzájárulása. Közvádas ügyről van szó, ahogy már elhangzott, ezért a Mentelmi Bizottság egyhangúlag javasolja az Országgyűlésnek, hogy Fekete-Győr András mentelmi jogát az adott ügyben függessze fel. Képviselő úr egyébként jelen volt a bizottsági ülésen, és maga is ezt javasolja az Országgyűlésnek. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Most megkérdezem Fekete-Győr András képviselő urat, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Fekete-Győr András: Igen.]] Parancsoljon, öné a szó.
Csak nagyon röviden és nagyon tömören. Tekintettel arra, hogy hazánkat és honfitársainkat súlyos történelmi megélhetési válság sújtja, én nagyon rövid és tömör szeretnék lenni, nehogy már Fekete-Győr András bírósági eljárásával foglalkozzunk itt két percnél többet. Annyit szeretnék csak kérni önöktől, és arra szeretném felhívni a figyelmet, amit a bizottsági elnök úr szavaiból is ki lehetett hallani, hogy az új politikai generáció tagjai mindenkor vállalják a felelősséget a tetteik után. A döntéseink következményeire ugyanez vonatkozik. Nem bújunk a mentelmi jogunk mögé, és nem kívánjuk a magyar bíróságok és a magyar hatóságok eljárását akadályozni. Ezért az a tiszteletteljes kérésem a magyar Országgyűléshez, hogy függesszék fel a mentelmi jogomat. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés függessze fel. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Fekete-Győr András országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Fekete-Győr András képviselő úr mentelmi jogát 178 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül felfüggesztette. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Miskolci Járásbíróság a 14.B.1107/2021/28. számú végzésében Hegedüs Andrea országgyűlési képviselő asszony mentelmi jogának felfüggesztését indítványozta magánvádas ügyben. Ez megvizsgálásra elnöki jogkörben átadásra került a Mentelmi Bizottságnak. A Mentelmi Bizottság H/1111. számon határozati javaslatot terjesztett elő Hegedüs Andrea országgyűlési képviselő asszony mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Itt rágalmazás vétségéről van szó, tehát egy magánvádas eljárásról. Ez az eljárás is zajlik. Amikor a cselekmények történtek jó két évvel ezelőtt, akkor Hegedüs Andrea még nem volt országgyűlési képviselő. Megint úgy kerül a Ház elé az indítvány, hogy az eljárás folytatásához kell az Országgyűlés akaratnyilvánítása. A mentelmi jog helyes értelmezéséből felfogásom szerint az következik, hogy ilyen esetben nem indokolt az igazságszolgáltatás elé akadályt gördíteni, azt kell mondanunk, hogy folytatódjon tovább az ügy. Ezt a javaslatot tettem a bizottságnak, és a bizottság többségi döntéssel megerősítette az álláspontomat. Azt javasoljuk az Országgyűlésnek, hogy Hegedüs Andrea képviselő asszony mentelmi jogát az adott ügyben függesszük fel.
Köszönöm szépen. Most megkérdezem Hegedüs Andrea képviselő asszonyt, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével.
Köszönöm, elnök úr, nem. Nem élnék vele.
Nem kíván élni. Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Így a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő asszony mentelmi jogát az Országgyűlés függessze fel. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Hegedüs Andrea országgyűlési képviselő asszony mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Hegedüs Andrea képviselő asszony mentelmi jogát 147 igen szavazattal, 27 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felfüggesztette. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Kecskeméti Járásbíróság a 26.BPK.655/2022/7. számú végzésében Orosz Anna országgyűlési képviselő asszony mentelmi jogának felfüggesztését indítványozta magánvádas ügyben. Ez megvizsgálásra elnöki jogkörben átadásra került a Mentelmi Bizottságnak. A Mentelmi Bizottság H/1112. számon határozati javaslatot terjesztett elő Orosz Anna országgyűlési képviselő asszony mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az Orosz Anna, Hajnal Miklós és Tóth Endre képviselők mentelmi jogára vonatkozó indítványunkat egyszerre terjesztem a Ház elé. Ugyanarról az ügyről van szó, egy Facebookon elkövetett cselekményről. Rágalmazás vétségéről van itt is szó. Újra megerősítem az Országgyűlésnek, hogy amikor ez történik, akkor a ma már képviselők még nem voltak képviselők, sőt képviselőjelöltek sem voltak, ezért a mentelmi jog helyes értelmezéséből szerintem az következik, hogy itt sem gördítünk a már zajló igazságszolgáltatás útjába akadályokat, és a képviselők mentelmi jogát az adott ügyben felfüggesztjük. Míg Hegedüs Andrea esetében többséget kapott az indítványom, ebben a három esetben ezt a többséget már nem kaptam meg, tehát a fiatal generáció nem pont ezt képviselte. Ezért a Mentelmi Bizottság ott megosztott volt, 3 igen szavazattal és 3 nem szavazattal az indítványom nem tudott többséget szerezni, így az Országgyűlésre vár, hogy eldöntse ezt a kérdést. Tehát a személyes álláspontom az, hogy ebben az esetben is a mentelmi jog felfüggesztéséről kell döntenünk az adott ügyben, de ehhez nem kaptam többséget a bizottsági ülésen. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most megkérdezem Orosz Anna képviselő asszonyt, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Ezek szerint nincs jelen. Akkor most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő asszony mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Orosz Anna országgyűlési képviselő asszony képviselői mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Orosz Anna képviselő asszony mentelmi jogát 150 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felfüggesztette. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Kecskeméti Járásbíróság a 26.BPK.655/2022/7. számú végzésében Hajnal Miklós országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztését indítványozta magánvádas ügyben. Ez megvizsgálásra elnöki jogkörben átadásra került a Mentelmi Bizottságnak. A Mentelmi Bizottság H/1113. számon határozati javaslatot terjesztett elő Hajnal Miklós országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. Mivel Hargitai János elnök úr már ismertette az előbb mind Hajnal Miklósra, mind pedig Tóth Endrére vonatkozóan a bizottság állásfoglalását, ami azonos volt az Orosz Anna képviselő asszony esetében meghozott bizottsági állásfoglalással, most azt kérdezem meg, hogy Hajnal Miklós képviselő úr kíváne élni a felszólalás lehetőségével.
Köszönöm, elnök úr, nem kívánok.
Nem kíván. Akkor a határozathozatal következik. [[16.50]] Emlékeztem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Hajnal Miklós országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Hajnal Miklós képviselő úr mentelmi jogát 149 igen szavazattal, 29 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett felfüggesztette. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Kecskeméti Járásbíróság a 26.Bpk.655/2022/7. számú végzésében Tóth Endre országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztését indítványozta magánvádas ügyben. Ez megvizsgálásra elnöki jogkörben átadásra került a Mentelmi Bizottságnak. A Mentelmi Bizottság H/1114. számon határozati javaslatot terjesztett elő Tóth Endre országgyűlési képviselő úr mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt nem kell megadnom a szót Hargitai Jánosnak, mert ugyanaz vonatkozik ide, amit az előbb már elmondtam. Most az a feladatom, hogy megkérdezzem Tóth Endre képviselő urat, hogy kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, felfüggesztie Tóth Endre országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Tóth Endre mentelmi jogát 150 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felfüggesztette. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom Önöket, hogy a Miskolci Járásbíróság a 22.Bpk.759/2022/8. számú végzésében Jakab Péter országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztését indítványozta magánvádas ügyben. Ez megvizsgálásra elnöki jogkörben átadásra került a Mentelmi Bizottságnak. A Mentelmi Bizottság H/1115. számon határozati javaslatot terjesztett elő Jakab Péter országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni. Parancsoljon, elnök úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Magánvádas ügyről van szó. Facebookon történt írások okán, rágalmazás vétségéről beszélünk. A Mentelmi Bizottság itt is, ebben az esetben is követte azt a gyakorlatát, hogy ilyen típusú magánvádas eljárásoknál az adott ügyben azt javasoljuk az Országgyűlésnek, hogy ne függessze fel a képviselő úr mentelmi jogát. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Most megkérdezem Jakab Péter képviselő urat, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Nem kíván élni. Köszönöm szépen. Akkor a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, képviselőtársaim, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Jakab Péter országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Jakab Péter képviselő úr mentelmi jogát 15 igen szavazattal, 166 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül nem függesztette föl. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Pesti Központi Kerületi Bíróság a 13.Bpk.41.505/2022/3-I. számú végzésében Jakab Péter országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztését indítványozta magánvádas ügyben. Ez megvizsgálásra elnöki jogkörben átadásra került a Mentelmi Bizottságnak. A Mentelmi Bizottság H/1116. számon határozati javaslatot terjesztett elő Jakab Péter országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. A Facebookon történtek itt is az események. Rágalmazás vétségéről van szó; magánvád, a Jobbikon belüli viták, amik azóta lerendeződtek, hisz a képviselő úr azóta már független. A bizottság tartotta magát az ilyen ügyekben megszokott gyakorlatához, és azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy Jakab Péter mentelmi jogát az adott ügyben ne függessze fel.
Köszönöm szépen, elnök úr. Kérdezem Jakab Péter képviselő urat, kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Jakab Péter országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Jakab Péter képviselő úr mentelmi jogát 15 igen szavazattal, 165 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül nem függesztette fel. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Szegedi Járásbíróság a 19.Bpk.2201/2021/12. számú végzésében Pócs János országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztését indítványozta magánvádas ügyben. Ez a javaslat megvizsgálásra elnöki jogkörben átadásra került a Mentelmi Bizottságnak. A Mentelmi Bizottság H/1117. számon határozati javaslatot terjesztett elő Pócs János országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni. Parancsoljon, elnök úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Újra rágalmazás vétségéről van szót, tehát egy magánindítvány. Az elkövetés helye, ha ugyan történt ilyen, ugyancsak a Facebookon történik. Tartva magunkat a korábban kialakított gyakorlatunkhoz, a Mentelmi Bizottság egyhangúlag azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy Pócs János képviselő úr mentelmi jogát az adott ügyben ne függessze fel.
Köszönöm szépen. Megkérdezem Pócs János képviselő urat, kíváne élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Köszönöm szépen, nem kíván. Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem Önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel. Felhívom arra is a figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Pócs János országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Pócs János képviselő úr mentelmi jogát 16 igen szavazattal, 164 nem szavazattal ellenében, 1 tartózkodás mellett nem függesztette föl. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom Önöket hogy Hadházy Ákos független országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2022. szeptember 12-én 1.Bpk.192/2022/4/3. számon a Komlói Járásbíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Ez megvizsgálásra elnöki jogkörben átadásra került a Mentelmi Bizottságnak. Tisztelt Országgyűlés! Most fegyelmi ügy döntéshozatalával folytatjuk munkánkat. Tájékoztatom Önöket, hogy házelnök úr az Országgyűlésről szóló törvény 46/D. §-a alapján a 47. § (1) bekezdés c) pontja szerinti jogkörében eljárva Sebián-Petrovszki László DK-s képviselő esedékes tiszteletdíjának csökkentését rendelte el. A képviselő kérte a Mentelmi Bizottságtól a döntés hatályon kívül helyezését. A bizottság a képviselő kérelmének nem adott helyt. Ezt követően az Országgyűlésről szóló törvény 51. § (7) bekezdés b) pontja alapján a képviselő kérte, hogy az Országgyűlés helyezze hatályon kívül a házelnöki döntést. [[17.00]] Erre figyelemmel a határozati házszabály 148. § (2) bekezdése alapján házelnök úr határozati javaslatot terjesztett elő H/1290. számon, a képviselő esedékes tiszteletdíjának csökkentését elrendelő korábbi döntésével azonos tartalommal. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a határozati javaslatot, az ahhoz kapcsolódó házelnöki döntést, az erre vonatkozó képviselői kérelmet, valamint a Mentelmi Bizottság elnökének tájékoztatóját a honlapon már mindenki megismerhette. A házszabály rendelkezései szerint a határozati javaslathoz sem módosító javaslatot, sem bizottsági jelentést benyújtani nem lehet. Felhívom szíves figyelmüket, hogy amennyiben a házelnöki döntést az Országgyűlés hatályon kívül helyezi, a képviselő esedékes tiszteletdíja nem csökken, az Országgyűlésről szóló törvény 47. § (1) bekezdés c) pontja alapján a vele szemben indított eljárás megszűnik. A tiszteletdíj csökkentéséről szóló házelnöki döntésről az Országgyűlés vita nélkül határoz. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a Sebián-Petrovszki László képviselő úr esedékes tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/1290. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnöki döntést 129 igen szavazattal, 50 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett hatályában fenntartotta. Tisztelt Ház! Bejelentem, hogy a határozati házszabály 10/A. § (7) bekezdése alapján Ander Balázs és Dudás Róbert képviselők esküokmányát Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak megvizsgálták, és azt szabályszerűnek találták. Tisztelt Országgyűlés! Most felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a megelőzően elfogadott határozatot.
Az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény, a továbbiakban országgyűlési törvény, 51. § (8) bekezdésében és (9) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörében eljárva, Sebián-Petrovszki László országgyűlési képviselőnek az országgyűlési törvény 51. § (7) bekezdés b) pontja szerinti kérelme alapján az Országgyűlés elnökének OE-42/276-1/2022. számú, Sebián-Petrovszki László országgyűlési képviselő tiszteletdíja csökkentéséről hozott döntését hatályában fenntartja, és ezzel Sebián-Petrovszki László országgyűlési képviselő tiszteletdíja annak kéthavi összegével megegyező mértékben, 3 949 200 forinttal csökken. [[Arató Gergely: Szégyen és gyalázat! Dr. Simicskó István: Árnyékbüdzsé!]] bekezdésében és (9) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörében eljárva, Sebián-Petrovszki László országgyűlési képviselőnek az országgyűlési törvény 51. § (7) bekezdés b) pontja szerinti kérelme alapján az Országgyűlés elnökének OE-42/276-1/2022. számú, Sebián-Petrovszki László országgyűlési képviselő tiszteletdíja csökkentéséről hozott döntését hatályában fenntartja, és ezzel Sebián-Petrovszki László országgyűlési képviselő tiszteletdíja annak kéthavi összegével megegyező mértékben, 3 949 200 forinttal csökken. (Arató Gergely: Szégyen és gyalázat! Dr. Simicskó István: Árnyékbüdzsé!) (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel köszöntöm a bekiabálót is és a tisztelt Országgyűlést. Soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. [[V. 2.]] OGY határozat módosításáról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/1289. számú javaslatot a honlapon megismerhették. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett személyi javaslat tartalmát.
1. Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. május 2-ai országgyűlési határozat, a továbbiakban: országgyűlési határozat 1. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés az Európai Ügyek Bizottságába Bedő Dávid, Momentum, helyett Fekete-Győr Andrást, Momentum; a Honvédelmi és Rendészeti Bizottságba Novák Elődöt, Mi Hazánk; az Igazságügyi Bizottságba Szabó Hajnalka, Jobbik, korábban megüresedett tagsági helyére Ander Balázst, Jobbik; a Költségvetési Bizottságba Szabó Hajnalka, Jobbik, korábban megüresedett tagsági helyére Ander Balázst, Jobbik; a Külügyi Bizottságba Tompos Márton Kristófot, Momentum, a bizottság tagjává megválasztja. 2. Az országgyűlési határozat 2. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Törvényalkotási Bizottságba Végh Noémi, Jobbik, korábban megüresedett tagsági helyére Dudás Róbertet, Jobbik, a bizottság tagjává megválasztja. 3. Az országgyűlési határozat 4. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Költségvetési Bizottságba Szabó Hajnalka, Jobbik, korábban megüresedett alelnöki helyére Ander Balázst, Jobbik; a Népjóléti Bizottságba Horváth László, Fidesz, helyett dr. Pesti Imrét, Fidesz, a bizottság alelnökévé megválasztja. 4. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Először a javaslat 1., 2. és 4. pontjai alapján a bizottsági tagok megválasztásáról döntünk, ezt követően pedig a javaslat 3. pontja szerint a bizottsági tagok sorából a bizottsági tisztségviselőről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/1289. számú javaslatnak megfelelően, az 1., 2. és 4. pontjainak elfogadásával megválasztjae a bizottságok tagjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 176 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül a bizottságok tagjait megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/1289. számú javaslat 3. pontja szerint a bizottsági tagok sorából megválasztjae Ander Balázst a Költségvetési Bizottság alelnökének. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 176 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül Ander Balázst a Költségvetési Bizottság alelnökének megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/1289. számú javaslat 3. pontja szerint a bizottsági tagok sorából megválasztjae Pesti Imrét a Népjóléti Bizottság alelnökének. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 177 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül Pesti Imrét a Népjóléti Bizottság alelnökének megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! Most, 17 óra 8 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Kettő perc technikai szünetet tartunk. [[Számos képviselő elhagyja az üléstermet.]] (Szünet: 17.08 17.10 Elnök: Lezsák Sándor Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz-, illetve a KDNP-képviselőcsoportok vezetői arról tájékoztattak, hogy az I/1231. és az I/1232. számú, illetve az I/1228. számú interpelláció elhangzási kérelmét visszavonták, így ezen frakciók által benyújtott interpellációk tárgyalására a mai ülésnapon nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz: „Hová juttatta az országot az elmúlt 12 év?” címmel. Az interpellációra miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Rogán Antal miniszterelnöki kabinetvezető miniszter úr kérésére Dömötör Csaba fog majd válaszolni. Arató Gergely képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Az, hogy miniszterelnök úr a hazugságügyi minisztérium államtitkárának adta át a válaszadás lehetőségét, mutatja, hogy önök mit gondolnak az ország problémáiról, nem segíteni akarnak ezen az országon, hanem csak a kormánypropagandát akarják elnyomni ezzel az alkalommal is. De azért megpróbálom, hátha államtitkár úr egyszer kivételesen őszintén válaszol mindenki hibázhat. Azzal szeretném kezdeni, talán mindannyian tudjuk, hogy Magyarország nagy bajban van, talán még a kormány is tudja. Amikor odajön hozzám Kőbányán egy nyugdíjas és elmondja, hogy egy ledolgozott élet után választania kell, mert ha befizeti a rezsit, akkor nem marad pénze gyógyszerre és élelmiszerre; amikor elmondja nekem Kispesten egy édesanya, hogy nem tud a gyerekének gyümölcsöt venni, ahogy ezt korábban szokta, mert nem telik már rá, akkor érezzük, hogy Magyarország bajban van, hogy változásra van szükség. És kérem, ne jöjjenek a szokásos unalmas propagandaszólamokkal, ezt önök csinálták! Tizenkét éve kormányoznak, nem a Világbank, nem Brüsszel, nem a Gyurcsány-kormány, önök kormányoztak az elmúlt tizenkét évben. Ide juttatták az országot. Az élelmiszerárak a másfélszeresükre drágultak, az áram ára a kétszeresére, a gáz ára a hétszeresére, a katások terhei a többszörösükre, és még a végtelenségig folytathatnám ezt a sort. És tudják, amikor valaki nem tudja kifizetni a rezsit, akkor nem vigasztalja, hogy önöknek mindig van egy propagandaszólama Brüsszelről, a szankciókról, a világ-összeesküvésről, Amerikáról. [[Lázár János: De miért kiabál?!]] Önöknek mindig mindenki hibás, csak a saját felelősségüket nem tudják vállalni. Mondjuk ki nyíltan, ennek az országnak nincsen felelős kormánya, amelyik a saját tetteiért felelősséget vállal. Azt persze nem mondhatom, hogy önök senkire sem gondolnak és mindenkit az út szélén hagynak, mert magukra gondolnak. Megemelték a miniszterelnök fizetését háromszorosra, megemelték a miniszterek fizetését, megemelték az államtitkárok fizetését. Na, róluk gondoskodtak, az ő kezüket fogják. Csak tudják, amikor a többiekről van szó, amikor azokról az emberekről van szó, akik fáznak a fűtetlen lakásokban, akik nem tudnak jó minőségű élelmiszert venni, akiknek nem telik gyógyszerre, akkor az az üzenetük, azt mondja a miniszterelnök, hogy tessék többet keresni. Hát, köszönjük szépen, de szégyelljék magukat! Szégyelljék magukat ezért a cinizmusért, és szégyelljék magukat azért, hogy tizenkét év alatt hova juttatták ezt az országot! Mert hiába mondja el majd megint a propagandaszólamokat a háborúról meg a szankciókról, ezt önök csinálták, ez orbáni rezsiemelés, orbáni áremelés, orbáni társadalmi katasztrófa. Az önök felelőssége. Elgondolkoztak már ezen? [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Árnyékminiszter Úr! A személyeskedős részre én nem szeretnék válaszolni, mégiscsak az Országgyűlésben vagyunk. Az interpellációjában azt a kérdést tette föl, hogy hová juttatta az országot tizenkét év kormányzás. Szerintem ez fontos kérdés, és időről időre be is kell róla számolni. Kezdeném azzal, hogy segélyalapú gazdaság helyett munkaalapút építünk. Az önök 12 százaléka helyett 3,5 százalékra csökkentettük a munkanélküliséget. Jelentős béremelések történtek, több mint 70 százalékkal nőttek a reálbérek, a minimálbért közel háromszorosára növeltük. Soha nem látott méretűre bővítettük a családtámogatási rendszert, jelentősen, 67 százalékkal növeltük a nemzeti vagyon nagyságát, és hogy még egyet mondjak, mindvégig fékeztük az energiaárakat. Ha önt megkérdeznék a piacon, talán ezt a példát említette, akkor javaslom, hogy mondja el, hogy ez a kormány mindvégig kitartott a rezsicsökkentés mellett, ezzel szemben önök soha nem támogatták. Nem támogatták a bevezetésekor, azt mondták rá, hogy az egy hülyeség. Ezt mondta az ön pártelnöke, az árnyék-miniszterelnök. A választási kampány alatt is egyértelművé tették, hogy nem kell megállítani a világpiaci árakat a határon, tehát akkor is elmondták, hogy eltörölnék ezt az intézkedést. Azt is mondták, hogy ez az egész egy ostobaság önöket idézem. És ha ön azt mondaná, hogy ez régen volt, jó pár évvel ezelőtt vagy pár hónappal ezelőtt, akkor nézzük meg, hogy kit neveztek ki árnyék gazdasági miniszternek. Az árnyék gazdasági miniszter eltörölné az árstopokat, a benzinárstopot is. Azzal érvel, hogy a magyarok dupla ekkora benzinárat is ki tudnának fizetni, egyébként közlekedjenek tömegközlekedéssel vagy éppen biciklivel, ezt a cinikus életvezetési tanácsot mondta. Tehát, ha megélhetési kérdésekről van szó, akkor nyugodtan mondja el a személyes találkozóin, hogy ez a kormány kitartott az energiaárak korlátozása mellett, ha önökön múlik, akkor pedig nem is lenne ilyen. Ami pedig azt illeti, hogy ki maradhat hivatalban, mert az interpellációban erre is utalt, amit leadott, arról mindig a választók döntenek. A választók döntöttek Miskolcon, hiába vonultak fel nagy erőkkel, és a választók döntöttek április 3-án is. Ezért hívják Orbán Viktornak a miniszterelnököt, és ezért vannak önök árnyékkormányban. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ.
Persze, a választók döntöttek Újpesten is, államtitkár úr ezekről mindig elfeledkezik. Azt akarom önnek mondani, hogy rajtunk kéri számon a rezsicsökkentést, miközben önök voltak azok, akik nemhogy a választás előtt, de még a választás után is a rezsicsökkentés megvédéséről szavaztak, majd hétszeresre emelték a gáz árát és duplájára emelték az áram árát. Államtitkár úr, önök még ott sem tartanak a problémák kezelésében, hogy szembenézzenek a valósággal. Vagy maguknak hazudnak, amit nem hiszek, vagy nekünk akarnak hazudni, mi meg nem vesszük be. Azért hoztuk létre az árnyékkormányt, mert ha nincs felelőtlen ellenzék, nincs felelőtlen kormány, akkor meg kell mutatnunk azt, hogy… [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból.]] Jól mondtam, tehát ha felelőtlen kormány van, akkor az ellenzék nem lehet felelőtlen, nekünk be kell mutatnunk azt, hogy van felelős, kormányképes alternatíva. Ma megtettük az első javaslatainkat, amelyek valóban segítenének az embereken, kíváncsi leszek, hogy majd ezekre mit mond a Fidesz. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr, aki a választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül majd a sor. Tisztelt Országgyűlés! Komjáthi Imre, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Miért nem segítenek a kisnyugdíjasokon? Meddig hitelezzenek még a nyugdíjasok a kormánynak?” címmel. [[Komjáthi Imre nincs az ülésteremben.]] Nézek körbe, Komjáthi képviselő úr… [[Dr. Gurmai Zita: Cserét kérünk.]] Akkor sajnos a házszabálynak megfelelően úgy kell tekintenem, hogy visszavonta a képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Szabolcs, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be [[Szabó Szabolcs: Én itt vagyok.]] a technológiai és ipari miniszterhez: „Mennyivel tolódik ki a megszorítások miatt a Csepeli és a Ráckevei hév felújítása?” [[17.20]] Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Lázár János építési és beruházási miniszter úr fog válaszolni. Szabó Szabolcs képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Megtisztelő, hogy egyből miniszter úr válaszol. Nem először kérdezem, akkor még nem önhöz tartozott a terület. Általában, amikor kérdezgettem, Fónagy úr, mint az akkori illetékes államtitkár válaszolt csepeli ügyekben, a csepeli HÉV meg a ráckevei HÉV ügyében. Én nagyon örülök egyébként, hogy azóta mert akkor én megkaptam, hogy én vagyok a rossz, aki metrót akar, mert az nem jó a kormány elindult ebbe az irányba. Én örömmel tapasztaltam, hogy szakmailag nagyon jó kezekbe került a BFK-nál Vitézy Dávid vezetésével a projekt. Még személyes tájékoztatást is kaptam tőlük, örültem. De ehhez képest meglepő volt az, hogy a választások előtt a kiírt közbeszerzési eljárást a járművekre visszavonták, és nagyon furcsa híreket hallunk a választások óta eltelt időben. Először a BFK-t átnevezték, utána, ha jól halljuk, akkor a metróprojekten dolgozó kollégák egy jelentős részét mintha áthelyezték volna onnan. Még olyan híreket is hallottam, hogy az engedélyezési eljárások egy bizonyos körét felfüggesztették. Ez azért életbevágó kérdés Csepel és Soroksár életében, tehát a választókerületem életében, mert még itt a Covid utáni időszakban is, amikor nem rendeződött teljesen vissza a tömegközlekedés, még mindig napi 60 ezer ember utazik a két HÉV-vonalon, nagyjából most öt évtizedes szerelvényeken, és olyan pályán, ami többé-kevésbé azért már felújításra érett. Tehát nagyon kellene, hogy legyenek új szerelvények, felújított pálya, és ez legyen meghosszabbítva. Most már teljesen egyetértünk a kormánnyal, meg mindenki ebben az országban a szakmával együtt, hogy a Kálvin térig meg kell hosszabbítani, és 5-ös metrót kell építeni. Ha most azonnal elindítanánk ezt a projektet, mondjuk, a járművek beszerzésére a közbeszerzési eljárást újra kiírnánk, akkor körülbelül három év, mire az első szerelvény megjelenhetne. Nagyjából hasonló ez, mint annak idején a tramtrain volt, bőven van tapasztalata miniszter úrnak, hogy ez bonyolult. Ez is sok szempontból egy egyedi jármű, amit ide tervezni kéne. Ha most azonnal elindítanánk az összes engedélyezési eljárást a meglévő pályák felújítására és meghosszabbítására, mondom, egészen a Kálvin térig, hát, nagyon optimista becslés a 2030. Tehát minden egyes nap csúszás csak azt eredményezi, hogy még rosszabb, még régebbi infrastruktúrát használva utazunk, és akkor nem öt, hanem majd hat évtizedes szerelvényeken kell utaznunk. Ezért kérdezem, és kérdezik a csepeli és soroksári választók tőlem állandóan és ezért akkor miniszter úrtól is kérdezem , hogy hogy áll konkrétan ez a projekt, és a megszorítások milyen csúszást eredményeznek majd ebben a projektben. Várhatóe ilyen csúszás? Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Először is szeretném megköszönni a lehetőséget, amelyben alkalmat biztosít arra, hogy a kormány képviseletében megnyugtassam minden budapesti választópolgártársamat, hogy a rosszindulatú hírekkel ellentétben Budapest és a budapesti fejlesztések, a nemzet fővárosának fejlesztése a kormány számára továbbra is prioritást élvez, és a főváros alatt mindig értem az agglomerációban lakó sok-sok százezer vagy milliónyi embert is. Ahogy az előbb hallható volt miniszterelnök úr beszédének utolsó része, egy olyan politikai közösség vagyunk mi, fideszesek, amelyik a nehézségek ellenére sem adja fel soha a stratégiai célkitűzéseket, amelynek sorában a miniszterelnök első pontban az ország közlekedési infrastruktúrájának a javítását jelezte, nem véletlenül. A további években, akár tízesztendős távlatban is számos közlekedéspolitikai célkitűzésünk van, nemcsak a magyar állami kezelésben maradó 31 ezer kilométernyi közúttal, hanem a kötöttpálya fejlesztésével kapcsolatban is. Ez a munka több minisztérium és több országgyűlési képviselő közös gondolkodását igényli, hiszen most fog eldőlni a következő fél évben az, hogy a kötöttpályás fejlesztések, vasúti típusú fejlesztések közül mi az, amit az Európai Bizottság támogatni fog, és mi az, amit nem. Mint ön is tudja, ezek a legdrágább beruházások közé tartoznak, drágább, mint a közút, azonban a társadalmi hasznosságában közöttünk teljes egyetértés van. Azt tudom önnek mondani, hogy a kormány egyrészről a választók felé tett ígéretét betartva, részben országgyűlési képviselőtársaink közbenjárására 2019-ben elrendelte ezeknek a HÉV-vonalaknak a felújítási terveit. 2022 júniusára az engedélyezési tervek elkészültek. Itt három HÉV-ről beszélünk, hiszen beszélünk a szentendrei HÉV-ről is, amiben Vitályos Eszter országgyűlési képviselőtársam is érintett mint a térség országgyűlési képviselője. Ezeknek az engedélyes terveknek az elkészülte után a kormány döntött arról is, hogy a hatósági hozzájárulások megszerzését is elindítja. Magyarul, azt garantálni tudom a kormány képviseletében, hogy a három HÉV-vonal teljes felújítását, kibővítését és meghosszabbítását megtervezzük, kiviteli tervig és hatósági engedélyezésig elvisszük. Innen azonban kinyílik két vita. Az egyik, hogy vagyunke olyan anyagi állapotban, a háborúra való tekintettel szükséges tartalékképzés okán is, illetve az Európai Unióval folytatott beszélgetések és megállapodás-előkészítés okán, hogy a finanszírozási oldal meglegyen ez az egyik kérdés. Jelen pillanatban szeretnék egyértelműen válaszolni önnek ennek a programnak, ennek a nagyívű kötöttpályás HÉV-es programnak a finanszírozási oldala nem áll rendelkezésre. Tehát nincs annyi pénz az ország költségvetésében, és nincs olyan megállapodás egyelőre még az Európai Bizottsággal, amely biztosítaná ezt a forrást. Abban az esetben, ha a kötöttpálya fejlesztéséről megállapodunk az Európai Bizottsággal, akkor kinyílik egy intellektuális vita arról, hogy Magyarországon csak a központi régióban fejlesztünk kötöttpályát, vagy pedig vidéken is vannak olyan projektek ön is említett egy szeged-hódmezővásárhelyi kiváló projektet, és mondhatnék még tucatszám más megyei jogú városok és azok agglomerációjára vonatkozó elővárosi vonalakat , amelyek érdemesek lehetnek az Európai Unió finanszírozására. Azzal kell számolnia az Országgyűlésnek, hogy körülbelül 1300-1400 milliárd forint áll a közlekedésfejlesztési programban kötöttpályára rendelkezésre. Ha ezt a három HÉV-vonalat komolyan vesszük és a következő 8-10 évben megcsináljuk, ez a keret nagy részét kimeríti, más budapesti kapcsolódó közlekedési beruházásokkal együtt. Ez nem ellentétes a kormány elképzeléseivel, de tisztáznunk kell azt, hogy ha a fejlesztési források egy jelentős részét Budapestre koncentráljuk, akkor mi marad a vidéki fejlesztésekre, illetve milyen forrásból tudjuk a vidéken élő választópolgártársaink közúti közlekedésének vagy vasúti közlekedésének a feltételeit biztosítani. Tehát a válaszom az, hogy elvisszük a tervezés végéig, lesznek engedélyek és tervek, és meg fogjuk beszélni az Országgyűlésben is és a szakmai fórumokon is, hogy melyik megoldást válasszuk, a fővárosi agglomeráció vagy a vidék fejlesztése legyen prioritás. Ebben még nincs döntés. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Lázár miniszter úr. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a miniszteri választ.
Köszönöm szépen a szót. Köszönöm a választ, ami világos volt és egyértelmű, ezt miniszter úrban mindig is tiszteltem. Először annyit tennék hozzá, hogy amennyiben a brüsszeli tárgyalásokhoz kell háttérsegítség lobbizásban, bármiben, mi szívesen segítünk, vannak momentumos európai parlamenti képviselők, akik talán ebben tudnak segíteni. Bízom abban, hogy egyébként tényleg a kötöttpályás közlekedésre minél több forrás jut. Miniszter urat meg a kormányt pedig csak biztatni tudom, hogy a budapesti fejlesztésekre is megfelelő forrás majd álljon rendelkezésre a jövőben. Tényleg, egyszerűen le fognak állni ezek a szerelvények, ha a hat évtizedet elérik. Értelemszerűen a csepeli és soroksári választók képviseletében ilyenkor kénytelen vagyok egy ilyen válasz után azt mondani, hogy ezt most nem tudom elfogadni, hiszen mi szeretnénk, hogy ez most megvalósuljon, mert tervet már nagyon sokat láttunk, de mondom, az együttműködési készség részünkről megvan ebben az ügyben. Köszönöm szépen.
Tehát együttműködik, de a választ nem fogadja el. [[Szabó Szabolcs nemet int.]] Most elfogadja a választ?
Szó szerint azt mondtam, elnök úr, hogy a választ nem fogadom el. Hogy előmozduljon a projekt a későbbiekben, szívesen együttműködünk. Köszönöm szépen.
Jó, köszönöm szépen. A képviselő úr a választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Komjáthi Imre, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Miért nem segítenek a kisnyugdíjasokon? Meddig hitelezzenek még a nyugdíjasok a kormánynak?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Varga Mihály pénzügyminiszter úr kérésére Tállai András államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, Komjáthi Imre képviselő úr. [[A hangosítás nem működik.]] Mikrofon! [[Hiszékeny Dezső: Kártya! Komjáthi Imre behelyezi a kártyáját a szavazógépbe.]] Indítsuk újra az órát! [[Megtörténik.]] Öné a szó, képviselő úr. [[17.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország egy soha nem látott megélhetési katasztrófa küszöbén áll folyamatos drágulással, két számjegyű inflációval, harmatgyenge forinttal és szétszakított társadalommal. A kormány megszüntette a rezsitámogatást, ígérete ellenére az energiaár nagy részét az emberekre hárította. Miközben Európa más országaiban éppen növelik a kormányok a cégek és az emberek rezsitámogatását, az Orbán-kormány nemcsak az árakat növeli indokolatlan mértékben, hanem óriási áfabevétel-növekményt szed be a lakosságtól. Különösen nagy terhet jelent mindazok számára, akiknek alacsony a jövedelme, főként, ha energiafogyasztásukat nem tudják csökkenteni, mert otthonaik rosszul szigeteltek. A brutális infláció miatt a nyugdíjak is elértéktelenedtek, ezzel súlyos megélhetési válságot okozva az érintettek számára. A kormány pedig tétlenkedik, nagy valószínűséggel november előtt nem fog többlettámogatást adni a nyugdíjasoknak, akiknek addig még másfél hónapot kell várniuk. De addig is kell fizetni a számlákat, addig is ételt kell venni, és ne adj’ isten, cipőt és kabátot. Mindezekre tekintettel a Magyar Szocialista Párt az alábbiakat javasolja. A 13. havi ellátást és a nyugdíjprémiumot is azonos összegben kapják az érintettek a rendelkezésre álló keretből. Az átlagnyugdíjban vagy annál kisebb nyugdíjban részesülő nyugdíjasok a fűtési időszakban rezsitámogatási utalványban részesüljenek, amelynek értéke legalább a havi 10 ezer forintot érje el. Az éves januári nyugdíjemelés mértéke a KSH által közölt, a tárgyévet megelőző év augusztusára vonatkozó, éves alapon számított nyugdíjas fogyasztói árindex alapján kerüljön megállapításra. Így jövőre januárban a nyugdíjasok nem a Fidesz-kormány által javasolt 5,2 százalékos, hanem a 15,7 százalékos emelésben részesüljenek. Az éves emelést korrigálják negyedévente a KSH által számított nyugdíjas fogyasztói árindex alapján. Ez utóbbi két lépés lehetővé tenné, hogy véget vessünk annak a folyamatnak, amelyben a nyugdíjasok hónapokig hiteleznek a kormánynak. Tisztelettel várom válaszát. [[Szabó Rebeka és dr. Gurmai Zita tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány elkötelezett a nyugdíjak megőrzése tekintetében, és felelős gazdaságpolitikát folytat, és amit 2010-ben ígért, azt minden évben teljesítette eddig, ami nem volt más, mint az, hogy megóvjuk, megvédjük a nyugdíjak vásárlóértékét. Ennek a politikának a következményeként 2010 óta 59 százalékkal emelkedtek a nyugdíjak, és a 13. havi nyugdíjak visszaépítésével immár 20 százalékkal javult a vásárlóértékük. Nézzük, hogy valósult meg ez például ebben az évben! Visszakapták a nyugdíjasok a 13. havi nyugdíjat, 2,5 millió nyugdíjas 370 milliárd forint értékben. Év elején nyugdíjemelésben részesültek, 5 százalékban, amit aztán a kormány júliusban, tekintettel arra, hogy az infláció magasabb volt, kiegészített 3,9 százalékkal, így 8,9 százalék nyugdíjemelés valósult meg már, visszamenőleg január 1-jétől ebben az évben. És a kormány, amit a törvényben lefektetett és megígért, azt ebben az évben is teljesíteni fogja, ami arról szól, hogy az 1-8. havi, augusztustól számított tényinfláció és az év végéig várható infláció figyelembevételével novemberben a nyugdíjakat kiegészíti, nyugdíj-kiegészítést fog adni visszamenőleg január 1-jével. Ez várhatóan mintegy 2,4 millió nyugdíjast fog érinteni. A nyugdíjprémium tekintetében pedig vizsgálja, hogy fennállnake a feltételek. Amennyiben a jogszabályi feltételek fennállnak, a nyugdíjasok a nyugdíjprémiumra is számíthatnak ebben az évben. Az önök javaslatait köszönjük, de a kormány a saját útján halad a nyugdíjas-politikát illetően. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Nem tudom elfogadni a választ, ugyanis nem kaptam választ. Nem kaptam választ arra, hogy miért nem lehet elfogadni a javaslatainkat; szakmailag megalapozott javaslatok, pénzügyileg megalapozott javaslatok. Államtitkár úr sorolta a számokat, de ezek mögött a számok mögött emberek vannak. Nekem apám azt tanította, aki traktoros, kombájnos volt a tsz-ben, hogy a kenyér szent, és a legszegényebb időszakban is kell kenyérnek lenni az asztalon. A kenyér ára 66 százalékkal emelkedett január óta. Önök ehhez nem adnak segítséget a nyugdíjasoknak, hogy kenyér kerülhessen az asztalra jó néhány, tisztességben megőszült honfitársunk számára. A nyugdíjasok hiteleznek a kormánynak. Ezen kívántunk volna változtatni, és azon, hogy mindenkinek legyen kenyér az asztalon. Önök ezt nem fogadják el. Ha az MSZP lenne kormányon, mi ezt vezetnénk be, ezeket a javaslatokat vezetnénk be. Lelkiismeretük legyen rajta, hogy mit tesznek és mit fogadnak el. Köszönöm szépen. [[Dr. Gurmai Zita tapsol.]]
A választ nem fogadta el. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Hajlandóe azonnal segíteni a magyar oktatás helyzetén a fideszes kormány?” címmel. Brenner Koloman képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár úr! Magyarország Alaptörvénye, annak is X. cikkének (1) bekezdése deklarálja a tanulás szabadságát, idézem: „a lehető legmagasabb szintű tudás megszerzése érdekében”. Így szól tehát a legfőbb jogforrásunk. Na de ehhez tanárok is kellenének. Ráadásul Orbán Viktor miniszterelnök úr egy 2013-as, minden, abban az évben sikeres érettségi vizsgát tett jókívánságos levelében így fogalmazott, ezt is szó szerint idézném: „Bizonyára ön előtt is ismert, hogy a kormány 2010-ben hozzákezdett a magyar oktatás rendszerének újjászervezéséhez.” Mint írja, a cél az volt, hogy minőségi és színvonalas oktatás álljon a magyar fiatalok szolgálatában, ahol a befektetett munka, a szorgalom és a tudás megtérül. Ezekkel a mondatokkal tökéletesen egyetértünk. Tisztelt Államtitkár Úr! A legutóbbi, mondjuk, 12 évben, milyen konkrét lépések voltak annak érdekében, hogy a magyar oktatási rendszert valóban modernizáljuk és a XX. század kihívásaihoz hozzáigazítsuk? Mit kíván tehát tenni a fideszes kormányzat annak érdekében, hogy a pedagógusi hivatás újra vonzó legyen, ne járjon életen át tartó nélkülözéssel, lemondással és megalázottsággal, hiszen ők azok, akik a jövő ifjúságát tanítják. Itt is meg szeretném jegyezni, hogy az a tény, hogy most már hosszú hónapok óta a pedagógustársadalom jelzi elégedetlenségét polgári engedetlenséggel, most október 5-én országos sztrájkkal is, azt gondolom, hogy a lehető legjobban mutatja azt a mulasztást, amit ebben az ügyben a fideszes kormányzat az elmúlt 12 év tudás- és értelmiségellenes politikájában elkövetett. Felelős konzervatív pártként mi szolidaritásunkat fejezzük ki a pedagógusokkal, hiszen nekünk a pedagógusok felelős értelmiségiek, és nem alattvalók. Azt pedig felháborítónak tartjuk, hogy olyan fenyegető leveleket fogalmaztak meg fideszes tankerületi vezetők, amelyekben pedagóguskollégák elbocsátásával fenyegettek meg abban az esetben, ha részt vesznek a polgári engedetlenségben. Azt azért szögezzük le, hogy egy olyan rendszerben, ahol gyakorlatilag a törvényi szabályozás ellehetetlenítette a pedagóguskollégák sztrájkolását, a polgári engedetlenség, mint a ’80-as években, a polgári jogok melletti kiállásnak minősül a mi véleményünk szerint. Kérdezem tehát államtitkár urat, elfogadjae a javaslatainkat arról, hogy azonnal csoportosítsanak át forrást az oktatásra, legyen pénz az 50 százalékos béremelésre, legyen pénz az iskolák fűtésére, hiszen ebben a válsághelyzetben az az igazi konzervatív válságkezelés, ha ezt megteszik. Köszönöm érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]] [[17.40]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ekkora képmutatásra szerintem a Jobbik esetében is ritkán kerül sor. Pár perccel ezelőtt szavaztunk róla, hogy hozzájárule a parlament ahhoz, hogy a házszabály szabályaihoz képest gyorsabban döntsünk azokról a törvényekről, amelyek a pedagógusbér-emeléshez szükséges több száz milliárd forintnak a Magyarországra bocsátásáról is szólnak, és ehhez a magyar baloldal, a magyar ellenzék nem járult hozzá. [[Dr. Brenner Koloman: Megszavaztuk, államtitkár úr! Megszavaztuk!]] Nem járult hozzá, tisztelt képviselő úr! [[Dr. Lukács László György: A Jobbik megszavazta!]] Ilyet mondani az összes baloldali párt részéről, és ön ezt a Facebookon is közzétette egyébként, ott is írt hasonló bekezdést: „Azonnal kellenek az uniós pénzek, a magyar polgároknak nincs több idejük arra, hogy az EU-s forrásokra várjanak, hazánknak most van szüksége erre a forrásra.” Miközben az ön pártelnöke azon dolgozik Brüsszelben, hogy ezek a források ne érkezzenek meg. Olyanokat mond például most szeptemberben, hogy az Európai Bizottságot ugyanis a parlament megfenyegette azzal, hogy ha véletlenül megállapodna Orbán Viktorral, akkor megvonja a bizalmat a Bizottság elnökétől és a jelenlegi Bizottságtól. Azzal fenyegetőzik az ön pártelnöke, hogy ha a magyar pedagógusok 30 százalékon felüli többletbéremeléséhez szükséges forrást esetleg mégis biztosítaná a Bizottság Magyarországnak, akkor önök az egész Bizottságtól meg akarják vonni a bizalmat. Arról nem beszélve, hogy a mindenki számára megélhetési nehézséget okozó szankciós politikát, ami a csövön kifér, úgy támogatják. Szintén az ön pártelnöke azt mondja, hogy a szankciókat fokozni kell, és hogy a szankciós politikát folytatnunk kell Oroszországgal szemben, ami nagyon helyes, és annak lehet egy olyan következménye, hogy az energia vonatkozásában lesz a kínálati oldalon egy visszaesés. Vagy arra, hogy nem lesz gáz, azt mondja, hogy ez ennek egy része, de ettől függetlenül nagyon helyes a szankció, és ezt folytatni kell. Tisztelt Képviselő Úr! Sokan valóban azon dolgoznak, hogy az idei télen is minden iskola kellő mértékben ki legyen fűtve, de köszönhetően a háborúnak és az elhibázott szankcióknak, az, ami természetes volt tavaly, tavalyelőtt meg azelőtt, mindenki számára alapvető, hogy az iskolák, mondjuk, ki voltak fűtve, pontosan az ön pártelnöke által az egyik legharsányabban vitt szankciós politika miatt is bizony most többletnehézséget okoz. Az állam mindent megtesz azért, és biztosítani is fogja, csak most egy kicsit több erőforrásba kerül, mint korábban, hogy az iskolákat ki lehessen fűteni. Én értem, hogy az ön pártelnöke a krími háború idején teljes mértékben oroszbarát álláspontot képviselt, és most rettenetesen kompenzál Brüsszelben, hogy a leginkább Oroszország elleni álláspontot képviseli, és még akkor is, ha esetleg a saját országában nem lesz gáz, támogatja az Oroszország-ellenes szankciókat, csak hogy az ő morális korábbi hibája miatt ne Magyarországot büntesse, tisztelt képviselő úr. Ha a magyar baloldalon múlna, ezek a források nem érkeznének meg Magyarországra sem idén, sem jövőre, sem azután, és ezáltal az a célunk, hogy a pedagógusok bérét a 30 százalékon túl további szinttel is emeljük, sem történne meg, ha ez önökön múlna Brüsszelben. Tisztelt Képviselő Úr! Az elmúlt években, ha a fejlesztéseket nézem, 4576 óvodai és iskolai feladatellátási helyen, tehát iskolában, telephelyen indult el valamilyen korszerűsítés, valamilyen modernizáció. Ön azt mondta, hogy nem korszerűsödnek a magyar iskolák. 4576 helyre mehet el Magyarországon, és nézheti meg a saját szemével, hogy milyen fejlesztés történt. Ön továbbra is lenézi, lebecsüli a magyar iskolák teljesítményét, miközben az idei évben, csak 2022-ben a diákolimpiákon 2 arany-, 15 ezüst- és 22 bronzérmet hoztak el a magyar diákok, három tanuló különdíjban részesült, az informatikai csapatunk is bronzérmet szerzett a csapatok versenyében. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Nagyon szép eredményeket hoznak, önöktől néha elismerésre is számíthatnának, nemcsak kritikára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Államtitkár úr válaszát, amelyet álságosnak és cinikusnak kell tartanom, nem tudom elfogadni, hiszen az egy értékválasztás, hogy a magyar költségvetésben átcsoportosítunke a konzervatív politika szerint az oktatásra. Most, azonnal kell a pedagógusoknak az 50 százalékos béremelés! Az pedig, hogy önök Brüsszelre mutogatnak, miközben az önök miniszterelnöke, Orbán Viktor hétből hétszer szavazott a szankciók mellett szankciókirálynak hívják a háta mögött , és önök most a szankciókra hivatkozva nem adnak béremelést a magyar pedagógustársadalomnak, szerintem az önök szégyene. Válaszát nem tudom elfogadni. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mellár Tamás, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „Mi lesz az idei kiemelt kutatási témákkal és az azokon dolgozó kutatókkal?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Csák János kultúráért és innovációért felelős miniszter kérésére Vitályos Eszter államtitkár asszony fog válaszolni. Öné a szó, Mellár Tamás képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! Maróth Miklós, az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat elnöke a napokban írt egy levelet az érintett kutatóhelyeknek, amelyben azt közli, hogy a „Kiemelt kutatási témák” programban nyertes pályázatok egymilliárd forintos keretösszegben nem indulhatnak el, mert nincs elégséges mennyiségű forrás erre, hiszen megemelkedtek a rezsiköltségek és két számjegyű az infláció is. Én, ugye, eredendően Palkovics miniszter úrhoz adtam be ezt az interpellációt, és abból következett volna, hogy én itt arra hivatkoztam a leírt szövegben is, hogy a miniszter úr egy interjújában azt állította, hogy az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat jobban működik, mint a korábbi struktúrában, 19 milliárdról 39 milliárdra emeltük a költségvetésüket, senki nem mondja meg nekik, hogy mit kutassanak, és maguk dönthetnek a kétszeres forrásmennyiség felhasználásáról tehát tőle idézek. A továbbiakban azt is említi még, hogy a hazai kutatás-fejlesztési ráfordítások általában is megduplázódtak, 2010 óta Magyarországon nőtt a legjobban a kutatók száma Európában. Nos, azért itt már rögtön van egy probléma, mert a KSH adatai szerint 2010-ben 35 700-an, míg 2020-ban 51 814-en dolgoztak a kutatás-fejlesztésben, de úgy, hogy ezeknek egy jelentős része nem állami alkalmazásban, a vállalatok által finanszírozott kutatóhelyeken. És azt se felejtsük el, hogy 2018-ban, amikor az átszervezés történt, az MTA akkori kutatóhálózata elesett, 2 milliárd forint volt, tehát jelentős kiesés volt. Ugye, azt lehetett látni az elmúlt időszakban, hogy egy régi, bevált fideszes módszer szerint azokon a területeken, ahol átalakítást akarnak csinálni, először is elvonják a pénzeket, majd végigviszik az átalakítást, utána adnak többletpénzt, és akkor arra hivatkoznak, hogy mennyire jól működik a reform, hiszen most sokkal több pénz van, de valójában egyébként összességében nincs több pénz, és a működés sem javul. Tehát én azt szeretném kérdezni öntől, államtitkár asszony, hogy mi lesz azokkal a „Kiemelt kutatási témák” programban nyertes pályázatokkal, amelyeket most elutasítottak. Számíthatnake valamekkora kompenzációra, és miért kellett egyébként ezeket a pénzeket átcsoportosítani a saját költségvetésen belül, ha egyszer duplájára emelték a kutatási pénzeket. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Valamint tervezike további pályázatok leállítását? Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Vitályos Eszter államtitkár asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztában vagyok vele, hogy a balliberális körök számára soha nem lesz elfogadható a hazai tudományos kutatás és a felsőoktatás rendszerének az átalakítása, hiszen ahogyan ön is említette, a Palkovics László miniszter úr nevével fémjelzett folyamat alaposan felforgatta azt a langymeleg állóvizet, amely évtizedek óta betonozott be különböző érdekeket és pozíciókat. Ennek ellenére én megpróbálom a lehetetlent, teszek egy kísérletet arra, hogy meggyőzzem önt arról, hogy a magyar kutatás-fejlesztés és felsőoktatás nemzetközi versenyképességének javítását szolgálta ez az átalakítás. Ehhez, ahogy ön is említette, valóban a jól bevált, régi fideszes módszert alkalmaztuk, miszerint jelentős mértékben megemeltük az erre fordított költségvetési támogatást. [[17.50]] Csak megerősíteni tudom Palkovics László miniszter úr ön által is idézett szavait: az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat megalakulásának évében, 2019-ben összességében 17 milliárd forint közvetlen költségvetési támogatásból működött, 2020-ban 11 milliárd forinttal emeltük a kutatóintézet-hálózat működési támogatását. Egyébként ez a megemelt támogatás tette lehetővé azt is, hogy 2020 második félévétől a kutatói bérek átlagosan 30 százalékkal emelkedjenek. 2021-ben 22 milliárd forinttal nőtt a kutatóintézet-hálózat működési támogatása. Ennek a megemelt finanszírozásnak köszönhetően 2021 óta évi közel 37 milliárd forint költségvetési támogatást kapnak, míg a teljes ELKH közel 50 milliárd forint költségvetési támogatásban részesült. Tisztelt Képviselő Úr! Hadd emlékeztessem önt arra, hogy a kutatás-fejlesztési és innovációs terület lassan intézményesedő rendszere 2010-ig semmiképpen sem volt egy sikersztori, mivel nem hozott versenyképességi fordulatot a magyar gazdaságban. A tudáson és innováción alapuló növekedés terén Magyarország még a közvetlen régiós versenytársaihoz képest is viszonylagosan háttérbe szorult ebben az időszakban, de tulajdonképpen lehet azt mondani, hogy az azt megelőző tíz-tizenöt évben is. Lényegében a rendszerváltástól egy helyben toporgott, 1 százalék körül alakult a K+F ráfordítások GDP-hez viszonyított aránya. Mára azonban az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat a magyar kutatás-fejlesztési és innovációs szektor egyik legfontosabb szereplőjeként hazai tekintetben élvonalbeli, a környező országok viszonylatában pedig versenyképes kutatói teljesítményt nyújt, 11 kutatóközpontjának és 7 kutatóintézetének, továbbá egyetemeken és más közintézményekben működő 116 támogatott kutatócsoportjának kutatói mind a matematika, a természettudományok, az élettudományok, a bölcsészet, a társadalomtudományok legváltozatosabb területein végeznek alap- és alkalmazott kutatásokat, indítanak el új kutatási témákat, és adnak lendületet sikeres kutatási projektek magasabb szintre emeléséhez. Amennyiben ez a fideszes modell, azt mi büszkén vállaljuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Kérdezem Mellár képviselő urat, elfogadjae az államtitkár asszony válaszát.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Nem tudom elfogadni a választ, mert a feltett három kérdésemből egyikre sem válaszolt az államtitkár asszony. Arra sem adott választ, hogy a 11 milliárdos többlettámogatásból vajon hogy nem jutott akkor egymilliárd forint a költségnövekedésre, miért kell mégis kutatásokat kihúzni. Aztán az innovációkra hivatkozott itt. Én azt szeretném tőle kérdezni, hogy ugyan, legyen szíves, mondja már el, hogy ha az innovációk száma jelentősen növekedett, akkor a high-tech iparágakban a magyar exportnak hány százaléka tudható be. Mert ha ez legalább 1 százalék lenne a korábbi nullához képest , akkor még talán el is fogadnám ezt a választ, de attól tartok, hogy hiába ez, a versenyképességünk és a high-tech szektorokbeli magyar export az bizony nincsen meg, ezért nem tudom elfogadni ezt a választ. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Kik jutnak hozzá az egészségügyi adatainkhoz?” címmel. Szabadi István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Az Európai Unió idén májusban indította útjára az Európai Egészségügyi Adattér programját, amelyben a tervek szerint öt éven belül az egészségünkkel kapcsolatos bármilyen információ megjelenik, ha egészségügyi ellátást veszünk igénybe. Az egészségügyi adatok határokon átnyúló megosztásának csak az egyik célja, hogy ha szükségünk van az egészségügyi adatainkra, akkor az EU-n belül azonnal hozzáférhetünk. Azonban másodlagos cél, és meggyőződésem, hogy a legfontosabb cél, hogy az összesített egészségügyi információk felhasználása úgynevezett közérdekű projektek számára hogyan valósul meg vagy esetleg megvalósule, így például tudományos kutatás, gyógyszergyártás vagy a politikai döntéshozatal számára. Az Európai Egészségügyi Adattért a nemzeti egészségügyi adatbázisok összekapcsolásával tervezik létrehozni, melynek alapját Magyarországon a 2017. november 1-jétől működő Elektronikus Egészségügyi Szolgáltató Tér, rövidítve az EESZT jelenti, amely az egészségi állapotunkkal kapcsolatos valamennyi információt tartalmazza, sőt 2020 júniusától a magánellátásra kiterjedően is tartalmazhat ilyen információkat. Az egészségügyi adatok érzékeny személyes adatnak, úgynevezett különleges adatnak minősülnek, amivel mi magunk rendelkezünk, ennek ellenére az EESZT-ben a digitális önrendelkezés keretében csak hozzáférési korlátozásokat tudunk beállítani. Tehát például törölni nem tudunk adatokat, nincs is lehetőségünk rá, ami egyébként a GDPR 17. cikkével ütközik. Az EESZT-t működtető Országos Kórházi Főigazgatóság az érintett hozzájárulása alapján vagy törvényben meghatározott esetben személyazonosításra alkalmas módon, egyéb esetben személyazonosításra alkalmatlan módon is adatot szolgáltat az EESZT-ben tárolt egészségügyi adatainkról. Ilyen, törvényben meghatározott esetet jelent a különleges jogrend, ami az orosz-ukrán háború miatt kihirdetett veszélyhelyzet okán november 1-jéig fennáll, és ez alatt az idő alatt az egészségügyi válsághelyzeti ellátásra vonatkozó rendelkezéseket kell automatikusan alkalmazni. Kérdésem tehát azzal kapcsolatos, hogy az EESZT-ben tárolt egészségügyi adatokat határon átnyúló egészségügyi ellátáshoz kapcsolódó információcsere keretében mely tagállamoknak adtak át; az elektronikus betegségregiszterbe és a pandémiaértékelő regiszterbe feltöltött egészségügyi adatainkhoz kik férnek hozzá; 2020. január 31-ig visszamenőleg az operatív törzs és munkaszervezete egészségügyi adatainkat milyen célra használta fel, feldolgozásukkal kiket és mennyiért bízott meg [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az egészségügyi adatainkat eladtáke, és mennyiért külföldi gyógyszer-, illetve vakcinagyártó cégeknek [[Az elnök ismét csenget.]] a befolyt bevétel hova került. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, miniszterhelyettes úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az EESZT nevét valóban elsősorban a járvány alatt tanultuk meg mindannyian, szerintem a legtöbbünk mobiltelefonján ott van az az alkalmazás, amely a védettségi igazolványunkat is tartalmazza, amelyet így sokan megismertünk, de korábban is, ahogy ön is mondta, amikor az e-receptek először kibocsátásra kerültek, akkor is talán sokan megismerték. Naponta 800 ezer e-recept kerül be a rendszerbe. Ez nagy segítség, hiszen így az orvos adott esetben a digitális térbe tölti fel a receptet, és nem papírral kell elmennünk a patikába, hanem a személyinkkel is ki tudjuk váltani a receptet. Régóta vártuk, nem lehet elveszíteni a vényt, szerintem ez fontos. Aki kéri, az pedig felírási igazolást kaphat. Tehát ez egy nagyon jó és nagyon korszerű rendszer, más, nálunk fejlettebb országokban sincs ennyire korszerű digitális nyilvántartása mindennek, ami velünk történik, hiszen ahogy mondta, itt adatokat szeretne esetleg ön törölni az EESZT-ből, de ott a betegségeire, a kezeléseire vonatkozó adatok szerepelnek, azért, hogy ha később bármi előfordul, lássák, hogy milyen gyógyszereket szed, milyen érzékenysége van, milyen beavatkozásai voltak. Ez segít abban, hogy mindenkit minél hamarabb meggyógyítsunk. Azt hiszem, ez egy óriási előrelépés Magyarországon. Én magam is részt vettem itt Budapesten olyan nemzetközi tanácskozáson, ahol nagyon sok országból jöttek, hogy hogyan működik a mi digitális egészségügyi rendszerünk, mert nekik ez jó példa, és szívesen átültetnék a saját országukba is. Erre tehát szerintem igenis büszkék lehetünk. Amire ön utalt, az egy élesítés előtt álló rendszer, ami az esetleges külföldi adatfelhasználást illeti. Miről szól ez? Ha valakinek külföldön valami balesete van vagy rosszul lesz, akkor a magyarországi adatai hogyan tudnak az ottani kezelőhöz eljutni; ha külföldön akar gyógyszert kiváltani, hogyan tudja a gyógyszerét kiváltani. Tehát azokat a lehetőségeket biztosítja, hogy ha valaki szabadon mozog az Unión belül, akkor, ha bármilyen baj történik vele, ezek az információk, amelyek egy magyar kórházban elérhetők róla, nyilván egy kicsit bonyolultabb informatikai folyamattal, de egy külföldi orvos számára is rendelkezésre álljanak. Ezzel időt nyerhetünk, jobban megismeri a kórelőzményeket, pláne külföldön az ember még nehezebben tudja elmondani, hogy pontosan milyen korábbi kezelései voltak, de így digitális módon a leletek hátha jobban láthatók mindenki számára, és ezzel elő tudjuk segíteni akár a gyógyszerkiváltást, akár pedig az orvosi kezelést. Úgyhogy ezek, azt hiszem, nagyon jó és előnyös dolgok. [[18.00]] Mindenki természetesen amúgy a hozzáférése kapcsán önmaga engedélyezi azt, hogy ilyen többlethozzáférés az ő adataihoz legyen, ha nem engedélyezi, akkor ez nem kerül ki. Ön is felvetett itt adatvédelmi aggályokat. Mindenki tökéletesen láthatja, hogy az EESZT-nek van egy külön felülete, ahol mindenki maga állíthatja be, melyik adatát ki kezelje, ki láthassa, tehát a lehető legmaximálisabban igyekeztünk hozzájárulni ahhoz, hogy mindenki érezze, az adatai biztonságban vannak. Tehát ha a későbbiekben nem akarja, hogy hozzáférjenek, akkor nem fognak hozzáférni. Persze lehet, hogy ez magát a kezelést fogja kicsit utána megbonyolítani. Tehát mindenkinek az adatai biztonságban vannak, a legszigorúbb európai uniós és hazai jogszabályoknak egyaránt megfelel az EESZT adatkezelése, senki adatai illetéktelen kezekbe nem kerülhetnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. A választ nem tudom elfogadni, államtitkár úr, tekintettel arra, hogy amennyiben jelenleg nem kapunk információt arról, hogy az EESZT-ben tárolt egészségügyi, illetve személyes adatainkhoz az Országos Kórházi Főigazgatóságon keresztül pontosan kik férnek hozzá, az Európai Egészségügyi Adattér kialakítása után sem várható átlátható jogosultságkezelés, ami a nemzetbiztonsági kockázatot jelentheti. Magyarország Kormánya az egészségügy digitalizációja keretében az egészségügyi adatvagyon fejlesztését és kiaknázását, valamint egészségügyi kutatási célú adatelemző központ létrehozását tervezi megvalósítani. Egyértelmű tehát, hogy az EESZT-ben tárolt egészségügyi adatokra az EU-hoz hasonlóan egy önálló üzletágat tervez felépíteni. Az oké, hogy a digitális önrendelkezés során korlátozni tudjuk az adatainkhoz való hozzáférést, viszont továbbra is aggályosnak tartom, hogy nincs lehetőségünk arra, hogy ebben a rendszerben töröltessük bizonyos adatainkat, ezt továbbra sem tartom helyesnek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Kordás László, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz. Bocsánat, tévedtem! Keresztes László következik. Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „Mikor cselekszik, és pontosan milyen lépéseket tervez a kormány az összeomlás szélére került víziközmű-ágazat megmentése érdekében?” címmel. Keresztes László Lóránt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! Azt gondolom, abban nem lehet vita, hogy kritikus helyzetben van Magyarországon az ivóvízellátás jövője, kritikus helyzetben van a víziközműszektor. Mondhatjuk, hogy az ágazat gyakorlatilag az összeomlás szélére került. Tudjuk, hogy már 2010 előtt is igen jelentős problémák voltak, ugyanakkor az elmaradó intézkedések és az elhibázott kormányzati döntések miatt rendkívüli mértékben nehezedett a helyzet. 2010 után duplájára nőtt a meghibásodások száma a víziközműrendszerben, ma már 22 százaléka a megtermelt ivóvíznek gyakorlatilag felhasználás nélkül elfolyik a rendkívül rossz állapotú csőhálózat miatt. Most már körülbelül 3000 milliárd forintra becsülik 15 éves távlatban a forráshiányt a karbantartási és a pótlási munkák tekintetében. 2017-ben a Megyei Jogú Városok Szövetsége válságosnak minősítette az ágazat helyzetét. Az elmúlt években nem láttunk érdemi intézkedést a kormánytól, helyette most egy zsarolási folyamatot indítottak el, amivel gyakorlatilag azt üzenték meg az önkormányzatoknak, hogy aki nem adja át a saját kezelésében, tulajdonában lévő víziközművagyont ingyen az államnak, a kormánynak, az nem kap segítséget. Jó okunk van attól tartani, hogy mivel megoldási opciót nem kínál és forrást sem mutat fel a kormány, így gyakorlatilag nem is a megoldás a szándékuk, hanem egy nagyon fontos alapelvet felülírva valamiféle kiszervezésre készül a kormány. Nem látunk már évek óta szakmai koncepciót a kormány részéről, nincs igazából szakpolitikus, aki akár írásban, akár szóban az elmúlt időszakban válaszolt volna, nincs alkalmas koordinációs szerv, amely egy ilyen módon államosított hatalmas infrastruktúrát egyáltalán átlátna, nincs alapvető információ sem a minisztérium birtokában, hogy valójában mekkora probléma a víziközműrendszer felújítása, és ami a legfontosabb: önök államosítják a víziközművagyont, de párhuzamosan nem tervezték be a költségvetésbe a forrásokat. Itt százmilliárdok hiányoznak. A TÖOSZ-nak, az önkormányzati szövetségnek az elnöke, fideszes polgármestere is csak a reményét tudta kifejezni, hogy a kormány meg akarja tartani nemzeti kézben ezt a kritikus infrastruktúrát, amely rendkívül fontos. Láthatjuk, hogy Budapest, Pécs, Szeged, Érd, Szombathely, Baja, Nagykanizsa úgy döntött, hogy nem adja át a kormánynak a víziközművagyont, sőt Debrecen önkormányzata sem adja át. Debrecen fideszes polgármestere úgy nyilatkozott, hogy a vízgazdálkodás stratégiai üzem, amelyet nem adhat ki az önkormányzat a kezéből. Az a kérdésem, tisztelt államtitkár asszony, hogy miből kívánják megoldani ennek az infrastruktúrának a karbantartását, pótlását, ha nincs forrás a költségvetésben. Valóban önök úgy gondolják, hogy körülbelül hárommillió ember ivóvízellátását biztosító rendszer fenntartásához nem adnak állami forrásokat, nem adnak támogatást? Egy nagyon-nagyon világos választ szeretnék kapni a kormány részéről. Egy nagyon fontos alapelv, mi is ezt valljuk, hogy a víziközműnek állami, nemzeti kézben kell maradnia, alapvetően önkormányzati és állami, tehát nemzeti kézben. Meg tudjae cáfolni azokat a feltételezéseket, hogy kiszervezésre készül a víziközműszektorban a kormány? A válaszait előre is köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Hadd kezdjem azzal a kérdéssel, amit feltett, hogy a közművagyont nem szervezi ki a kormány harmadik félnek, és hogy ez a nemzeti vagyonnak egy fontos része. Hadd emlékezzek meg arról, hogy azokkal, akikkel ön, az ön pártja szövetségre lépett, 2010 előtt óriási problémákat okozott, hiszen gyakorlatilag minden stratégiai fontosságú vállalatot eladtak és privatizáltak, gyakorlatilag ’94 és ’98, majd 2002 és 2010 között elherdálták a magyar közvagyont. Mi 2010 óta azon dolgozunk, hogy ezekben a stratégiai ágazatokban visszaszerezzük ezeket a cégeket és magyar tulajdonban legyenek. Itt közel kétszáz cégről beszélhetünk. Tehát úgy kell ezt nézni, hogy eladták az ország működéséhez nélkülözhetetlenül szükséges stratégiai vállalatokat, erőműveket, az energiahálózatokat, az energiaszolgáltatókat, gáztározókat, bányákat, acélipart, élelmiszeripart, gépipart, építőipari alapanyagokat gyártó cégeket, bankokat, biztosítókat, pénzintézeteket, az ország egyetlen jelentős nemzetközi repülőterét és nemzeti légitársaságát, illetve a MÁV teherszállító üzletágát is. Gyakorlatilag 2010 óta az állami vagyon 67 százalékkal nőtt, közben kifizettük az önkormányzatok adósságait, és megmentettünk közel egymillió devizahitelest. Tehát azt gondolom, hogy ebben a kérdésben ennél a kormánynál nincs elkötelezettebb abban, hogy ez egy nemzetstratégiailag rendkívül fontos ágazat. Ahogy ön is elmondta, 2010-ben már nagyon rossz állapotban vettük át a víziközmű-ágazatot. Ki kell emelni, hogy 2018 és ’20 között a víziközművek rekonstrukcióját 4,5 milliárd forint, a hatékonyságnövelő fejlesztéseket 2019-ben 3,5 milliárd forint támogatással segítettük. A nehéz gazdasági helyzetbe kerülő önkormányzatok és a tulajdonukban álló víziközmű-szolgáltatók számára 2021-től lehetővé vált, hogy önkéntes módon részt vegyenek a Nemzeti Vízművek Zrt. által koordinált integrációs folyamatban, és a kormány 2022 őszén az integrációs programban részt vevő víziközmű-szolgáltatók részére az ellátásbiztonság fenntartása céljából állami támogatást nyújt a 2022. évi veszteségeik erejéig. Azt is megjegyzem, hogy a rezsicsökkentésnek köszönhetően ’13. július 1-je óta nem nőttek a lakosság víziközmű-használattal kapcsolatos terhei. Számszerűsítve: ez ’21-ig hozzávetőlegesen 156 milliárd forint megtakarítást jelent a családoknak. Úgyhogy kérem a képviselő urat, ebben támogassa a magyar kormányt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkár asszony válaszát.
Köszönöm, elnök úr. Az államtitkár asszony által felsorolt privatizációs eljárásokat mi már igen sokszor kritizáltuk itt a parlamentben, ahogy éppen kritizáltuk azt is, hogy önök nemrég kiszervezték szinte a teljes magyar gyorsforgalmi úthálózatot, azt is gyakorlatilag magánkézbe szervezték hosszú időre. Tisztelt Államtitkár Asszony! Valóban nehéz helyzetben volt a víziközműrendszer 2010-ben, de most sokkal rosszabb helyzetben van és a Megyei Jogú Városok Szövetsége szerint gyakorlatilag az összeomlás szélére került, válságos helyzetben van. Ön a feltett kérdéseim kapcsán 3-4-5 milliárd forintokat emleget, az elmúlt években éves szinten ennyivel tudnak a karbantartási forrásokhoz hozzájárulni, de itt éves szinten körülbelül 200 milliárd forintra lenne szükség. Államtitkár asszony, egy szóval sem nyugtatott meg senkit a tekintetben, hogy mégis melyik költségvetési forrásból, honnét kívánják előteremteni azokat a százmilliárdokat, ezermilliárdokat, amelyek szükségesek ahhoz, hogy Magyarországon középtávon fennmaradjon az ivóvízellátás. Mivel nem kaptam választ, ezért nem is tudom ezt a választ elfogadni. Köszönöm szépen. [[18.10]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az egyórás időtartam letelt, úgyhogy áttérünk a következő napirendi pontra. Az imént elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül tehát sor. Kérem, foglalják el a helyüket. Arató Gergely, a DK képviselője, az I/1200. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 116 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Komjáthi Imre, az MSZP képviselője, az I/1212. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 120 igen szavazattal, 35 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Szabó Szabolcs, a Momentum képviselője, az I/1222. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 124 igen szavazattal, 35 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Brenner Koloman, a Jobbik képviselője, az I/1227. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 125 igen szavazattal, 35 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Mellár Tamás, a Párbeszéd képviselője, az I/1221. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 125 igen szavazattal, 36 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője, az I/1224. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 127 igen szavazattal, 28 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Végül Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, az I/1229. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 125 igen szavazattal, 36 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodással elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A következő napirendi pontunkra térünk át. Előtte azonban tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabályi rendelkezések 29. § (3) bekezdésének b) pontjában foglalt jogkörével élve Novák Előd képviselő úr A/844. számon benyújtott azonnali kérdését az Országgyűlés elnöke OE-42/435-1/2002. sorszámon visszautasította, mivel a kérdés sérti az Országgyűlés tekintélyét. (Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.) Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom továbbá önöket, hogy a Fidesz-, illetve a KDNP-képviselőcsoportok vezetői arról tájékoztattak, hogy az A/1285., A/1286., A/1287. és az A/1288. számú, illetve az A/1284. számú azonnali kérdéseket visszavonták, így az ezen frakciók által benyújtott azonnali kérdések tárgyalására a mai ülésnapon nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Vadai Ágnes és Kálmán Olga, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogyan gondolja ezt, Miniszterelnök úr?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm, elnök úr. Miniszterelnök úr, ön sok minden más mellett az elmúlt 12 évben tönkretette a forintot. 270 forintos euróárfolyamnál vette át a kormányzást 2010-ben, és innen jutott el a 400 forintnál is magasabb euróárfolyamhoz. Putyin háborúja talán még gondolatban sem létezett akkor, amikor már túl volt az euró árfolyama a 350 forintos szinten. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Szóval, nagyon kérem, hagyjon fel az összeesküvés-elméletekkel, hogy az oroszok igazából nem is Ukrajna ellen, hanem a magyar forint ellen háborúznak, hiszen pontosan látjuk a tönkretett forint következményeit a boltokban: az ezerforintos kenyeret, a nyolcszáz forintos margarint, a darabontként százforintos tojást, és úgy általában az élelmiszerek megfizethetetlenné válását. Az Eurostat kutatása szerint Magyarország az élelmiszer-drágulás világrekordere. Sehol a világon nem drágult meg úgy az élet, mint nálunk. Ez az úgynevezett kormányzásának és az elmúlt 12 évnek az eredménye. Ön tette ezt a magyarokkal. De tudna arra válaszolni, hogy miért okozott közvetetten még nagyobb élelmiszer-drágulást? Ön elvette a céges autók és a szállítmányozók kedvezményes üzemanyagárát, 70 százalékkal emelték az autópálya-matricák árait, külön élelmiszeradót is kivetett több típusú élelmiszerre [[Rétvári Bence: Chipsadónak hívják!]] ezzel mind-mind emelve és generálva az élelmiszer-drágulást. Értem én, hogy önnek ez is csak egy a sok megszorítás közül. Értem én, hogy ami a magyar családoknak rossz, az önnek jó, hiszen minél drágább a bevásárlás, annál több az áfabevétel. Értem én, hogy ön a magyaroktól akarja elvenni azt a pénzt, amit az elmúlt 12 év lopásai miatt az Uniótól nem kapott meg eddig. [[Rétvári Bence: 4-es metró!]] Csak egy kérdésem van: meddig folytatják minden létező eszközzel az élelmiszerárak emelését. Mikor lesz ennek már vége, miniszterelnök úr? Köszönöm. [[Taps a DK képviselőcsoportjából.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Köszönöm szépen, képviselő asszony. A miniszterelnök úr következik két percre. Parancsoljon, miniszterelnök úr, öné a szó.
Arra a kérdésre, tisztelt képviselő asszony, hogy mikor lesz vége az élelmiszerár-emelkedésnek, az a válaszom, hogy akkor, amikor a szankcióknak. Amint vége van a szankcióknak, azonnal csökkenni fognak az élelmiszerárak. Ami a forint értékét illeti, ön egy olyan párt képviselője, akit kénytelen vagyok arra emlékeztetni, hogy volt olyan idő Magyarországon, önök voltak kormányon, amikor 1 millió 100 ezer jelzáloghitel volt. Ennek nagy része devizában, egy olyan ország devizájában, svájci frankban állt fönn, amihez sohasem akartunk csatlakozni, és ezek a devizahitelek tönkretették az embereket. Úgyhogy azt javaslom, óvatosabban rója fel a kormánynak a forint gyengeségét, tekintettel arra, hogy az önök által összehozott devizacsődtömeget a 2010-ben alakult magyar kormánynak kellett eltakarítania. [[18.20]] Ami pedig a forint árfolyamát illeti: azt tudomásul kell vennünk nem is nagyon tehetünk mást , hogy ha a dollár erősödik az euróval szemben, az automatikusan gyengíti a forintot. Ma ez a helyzet. Ha az euró erősebb lenne, ha a dollár nem tudna vele szemben erősödni, akkor a forintunk is erősebb lehetne. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Kálmán Olga képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, én azzal azért annyira nem büszkélkednék, hogy ön úgy takarította el ezt a csődtömeget, hogy a 270 forintos euróból mindjárt csinált 400-420-asat. De nem válaszolt a kérdésemre, hogy mikor lesz vége az élelmiszerár-drágulásnak. [[Zaj a kormánypárti oldalon. Rétvári Bence: Azzal kezdte!]] Majd én elmondom. Akkor lesz vége, amikor vége lesz az Orbán-kormánynak. Éppen ezért alakította meg Dobrev Klára az árnyékkormányát, hogy hazánk egy tisztességes, demokratikus, egymásra figyelő tudom, ez nagyon-nagyon furcsa kifejezés önöknek ország legyen. Ön tönkretette az országot. Mi rendbe fogjuk tenni. Ön belerángatta Magyarországot egy megélhetési válságba, mi ki fogjuk abból húzni. Tudja, miniszterelnök úr, ennek pillanatnyilag egyetlenegy akadálya van: ön és a kormánya. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat is. Parancsoljon, miniszterelnök úr, öné a szó.
Örülök, hogy a képviselő asszony egymásra figyelő kormányzást ígér, de szeretném megjegyezni, nehéz úgy egymásra figyelni, ha közben kilövik az ember szemét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Emlékeztetni szeretném önt arra, hogy 2002 és 2010 között önöknek volt lehetőségük vezetni az országot. Látom, most árnyékkormányt alakítottak. Amikor vezették az országot, akkor nem árnyékban, hanem napsütésben tehették ezt jól le is égtek. Mindannyiunk érdekében azt javaslom, hogy önök továbbra is csak maradjanak az árnyékban. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Molnár Zsolt képviselő úr, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért sarcolnak?” címmel. Molnár Zsolt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! A Paksi Atomerőmű, amelynek hosszú távú jövője mellett immár több érvet tudnék mondani, mint korábban, 12 forint kilowattóránkénti áron termeli az áramot. Önök a kampány során ígéretet tettek arra, hogy nem fogják emelni a lakossági áram árát. Majd a kampányt követően is ezt mondták. Ehhez képest az átlagfogyasztás felett 70 forintra emelték ezt a díjat. A Paksi Atomerőmű többet termel, mint a lakosságnak szükséges mennyiség. S az is egyértelmű, hogy a Paksi Atomerőmű nyereséges. Ezért semmi nem indokolja, hogy a korábbi 36,6 forintos árnál magasabbra kelljen emelni akár még az átlagfogyasztás felett is ezt a díjat. Ilyen infláció mellett, ilyen euróárfolyam mellett ez sarcnak számít, miniszterelnök úr. Én jóhiszemű, de nem naiv képviselő vagyok, ezért hiszek abban, hogy egy javaslat esetében nem az számít, hogy honnan érkezik, hanem hogy mi a tartalma; bár kiváló helyről érkezett, az MSZP társelnökétől. Ezért azt kérjük, haladéktalanul intézkedjen ön, illetve a kormánya, hogy a 36,6 forintos áramdíjra álljon vissza az átlagfogyasztás feletti lakossági fogyasztás, hiszen ez a méltányos, és ez nem minősül sarcnak. S természetesen mi, magyar szociáldemokraták a történelem során mindig a béke pártján álltunk, mindig a magyar családok pártján álltunk és a szociális igazság pártján álltunk. Ezt várjuk el öntől is. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra a miniszterelnök urat kérem tisztelettel. Parancsoljon!
Ez egészen úgy hangzott, mint egy kormánypárti hozzászólás, de most nincs ürülés a kormányban, és a kormánytöbbség is stabilan áll a lábán. Ami Paksot illeti: szeretném még egyszer kérni önöket, hogy támogassák a Paks I.-atomerőművünk üzemidő-meghosszabbítását, és támogassák a Paks II.-erőmű megépítését célzó kormányzati erőfeszítéseket. Az áram és a gáz árát nem a magyar kormány kötötte össze, ez egy elhibázott politikája az Európai Uniónak. Ami az átlagfogyasztást illeti, a rezsit az átlagfogyasztásig minden magyar család számára megvédjük úgy, hogy 181 ezer forintnyi támogatást adunk. A Paks I. által termelt áramot pedig azért nem tudjuk önköltségi áron adni, mert Paks I. nem fedezi a teljes magyar energiafogyasztás száz százalékát, hanem annak csak körülbelül egyharmadát. Ha meglesz Paks II., nem lesz semmi akadálya annak, hogy úgy járjunk el, ahogy azt az MSZP egyébként, azt hiszem, hogy jóindulatúan javasolta. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Molnár Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Futballnyelven szólva: az első félidő alapján az ön válaszát hallgatva nem állunk jól, ezért taktikát kell változtatnom. Tisztelettel azt kérem, hogy a mai este során magyar családok milliói fogják nézni ezt a sorsdöntő futballmérkőzést, kettős feszültség alatt. Az egyik feszültség a csoportgyőzelmet jelenti, ami mindenki számára nagyon fontos, aki ebben az országban él. A másik feszültséget viszont az áramdíj, a csekkember jelenti. Kérem miniszterelnök urat, hogy változtasson ezen, engedje, hogy a magyar családok csak azon izguljanak, hogy csoportgyőztesek leszünke, és ne a csekkembertől való rettegéssel teljenek a napjaik. Intézkedjen, miniszterelnök úr, hogy 36,6 forintnál nyugodtan lehessen nézni a futballmérkőzést a Puskás Arénában. Hajrá, Magyarország! A számlaharcban viszont: hajrá, magyar családok! Önön sok múlik, várjuk a határozott cselekvését. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm szépen. Azt hiszem, hogy egyetértek önnel. Azt tudom mondani, hogy minden magyar család az energiafogyasztásának egy bizonyos százalékát 181 ezer forint mértékig támogatásként megkapja a magyar kormánytól. Ezt meg fogjuk tartani. Ha ezen tudunk még javítani, például ha sikerülne a szankciókat megakadályozni vagy azok meghosszabbítása nem történne meg, akkor visszatérhetünk a korábbi magasabb értékre is. Kérem az MSZP-t, hogy támogasson ebben bennünket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Sebők Éva, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszternek: „Pontosan hogyan aggódik a miniszter a termékenységi rátáért?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vitályos Eszter államtitkár asszonyt jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól fogja kérni a választ.
Megvárom, amíg a képviselőtársak elhallgatnak.
Képviselő asszony, arra van lehetősége, hogy vagy elfogadja, vagy nem.
Még arra is van lehetőségem, hogy megvárjam a csendet.
Nincs másra! Képviselő asszony, nincsen másra. Erre van a házszabály szerint lehetősége. Nyilatkozzon, hogy elfogadja, vagy nem fogadja el.
Elfogadom.
Köszönöm szépen. Ennek megfelelően Sebők Éva képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Nagyon sok magyar cég nem szeret szülőképes korban lévő nőket alkalmazni. Ez gyakran abba fordul, hogy húszas-harmincas nőket feketén, szürkén foglalkoztatnak, vagy határozott idejű szerződésbe kényszerítenek. Milyen intézkedéseket terveznek annak érdekében, hogy ez visszaszorításra kerüljön? Elnézést, ez Palkovics László területe. Milyen intézkedéseket terveznek annak érdekében, hogy a közoktatás olyan minőségű legyen, hogy ne kelljen a szülőknek a gyerek 6 és 13 éves kora között különórákról különórákra hordozni a gyereket? Elnézést, ez viszont Pintér Sándor lesz. Milyen intézkedésekkel kívánják segíteni, hogy visszaszoruljon a szülészeti erőszak? Szintén Pintér Sándor. Milyen intézkedésekkel kívánják segíteni… [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját.]]
Képviselő asszony, lehet, hogy viccesnek tartja ezt a megoldást. Azt szeretném, ha a Vitályos Eszter államtitkár asszonynak szóló kérdést tenné most föl. Erre van lehetősége a házszabály szerint.
Sajnos Vitályos Eszterék kezében nincs olyan terület, amivel érdemben lehetne javítani a termékenységi rátán. [[Moraj. Rétvári Bence: Akkor miért hozzájuk intézted a kérdésed?]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. [[Sebők Éva: Elnök úr, a kérdésem még nem tettem fel!]] Lukács László György és Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Melyik képviselőjük fog kérdezni? [[Dr. Lukács László György jelentkezik.]] Lukács László frakcióvezető urat illeti a szó. Parancsoljon! [[Sebők Éva felé:]] Képviselő asszony, volt lehetősége. [[18.30]]
Tisztelt Elnök Úr! Távol álljon tőlem az, hogy a Ház vezetését bíráljam, mégis azt gondolom, hogy esetleg arra a kérdésre vagy a kérdések egy részére valamilyen választ képviselő asszony kaphat. Amennyiben nem, akkor…
Frakcióvezető úr, a házszabály egyértelműen intézkedik, ezt önnek kellene a legjobban tudni, és én tudom, hogy tudja is, úgyhogy öné a szó.
Köszönöm szépen. Annyi méltányosságot kérhetek, hogy akkor elnök úr esetleg az órát újraindítja a kérdésre? [[Zaj.]]
Tessék parancsolni!
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az elmúlt napokban, de legfőképp hetekben sorra kapkodhattuk a fejünket, hogy mennyi cukrászüzem, mennyi vendéglő, mennyi pékség és mennyi kisbolt zárta be az ajtóit, húzta le a rolóját talán örökre. Úgy tűnik, és láthatjuk, az okok között elsődlegesen az élelmiszerár-emelkedés ez 34 százalékos rekordot döntött az elmúlt időszakban lehet az egyik ok, ok lehet az infláció, és az energiaárak növekedése is komolyan hozzájárult ahhoz, hogy ezek a cégek lehúzzák a rolót. De ez nemcsak ennyit jelent, hogy lehúzzák a rolót a cégek, hanem azt, hogy a mögöttük élő családok elveszítik a megélhetésüket, az alkalmazottak pedig egyik napról a másikra kereshetnek új munkahelyet, sőt egy újabb kiadó, üres üzlettel lesz gazdagabb egy-egy városnak a főutcája. [[Sebők Éva egy mappát helyez Vitályos Eszter asztalára, majd távozik az ülésteremből.]] Az önök minisztere, Nagy Márton jelentett be egy az ő mondása szerint körülbelül tízezer vállalkozást érintő, az energiaintenzív ágazatban dolgozó cégeknek szóló támogatást a kis- és középvállalatok részére, de akárhogy néztem, úgy tűnik, hogy ebben nincsenek benne azok a legkisebb vállalkozások, akár egyéni vállalkozók, kis cégek, akik most az elvágtázott energiaárak miatt problémába kerültek. Az a helyzet, tisztelt miniszterelnök úr, lehet, hogy az ön egyik kedvenc étterme vagy péksége éppen azt fontolgatja, hogy bezár. Mi a Jobbiknál abban hiszünk, hogy ezek a legkisebb vállalkozások képezik a magyar gazdaság sikerességét, ők a magyar gazdaság aranytartaléka, és az ő megsegítésük mindenáron az elsődleges kormányzati szándék és cél, hiszen sok-sok ezer családnak jelentenek megélhetést. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Tehát mit üzen a koronavírus-járvány rossz kezelése miatt amúgy is két nehéz évet maga mögött tudó, illetve nehéz év elé néző és ebben szenvedő, bezárt és bezárásra váró boltoknak? Brüsszel, Soros, Gyurcsány, vagy esetleg szankciók? Melyiket választaná, miniszterelnök úr? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Képviselő Úr! Nagyvonalú kétségkívül, mert nemcsak egy kérdést tett föl, hanem megadta a válaszlehetőségeket is, amiből én választhatok, de ha megengedi, inkább arra használom föl ezt a rövid időt, mely rendelkezésemre áll, hogy elmondjam, hogy a magyar vállalkozásoknak három eszközzel tud segíteni a kormány. Az első, hogy indítunk egy több mint 200 milliárd forintot elérő, sőt azt meghaladó vállalkozástámogatási programot, amellyel részben az energiaszámlákat szeretnénk részlegesen ellensúlyozni, másfelől pedig támogatni akarunk a kisvállalkozásoknál olyan beruházásokat, amelyekkel energiát takaríthatnak meg. Ezek a vállalkozások energiaintenzívek kellenek hogy legyenek, az európai uniós szabályok szerint ugyanis csak akkor nem tilos ezeket a vállalkozásokat támogatni, ha az energiaköltségük a teljes költségen belül meghaladja a 3 százalékot ezt hívják energiaintenzívnek , illetve a termelő szektorban dolgozó beruházások. Nekik tudunk most programot nyújtani, melynek a részletei is, ha még nem kerültek nyilvánosságra, hamarosan megtörténik. A második programunk nem a kicsiket érinti, hanem a nagyokat, a nagy magyar vállalkozásokat. Ezt gyármentő programnak hívjuk, ez még nem indult el. Itt majd egyénileg fogunk tárgyalni azokkal, akik termelővállalatok és energiaintenzívnek számítanak. S harmadrészben pedig munkahelyvédelmi akciótervet is indítunk, ha szükség lesz rá; remélem, nem lesz, de attól tartok, hogy nem zárhatjuk ezt ki. Ma ugyan még munkaerőhiány van a magyar munkaerőpiacon, de előfordulhat, hogy inkább elbocsátások lesznek, és akkor meg kell támogatnunk a vállalkozásokat, hogy továbbra is alkalmazhassák az embereket, úgy, ahogyan egyébként 2010 után, amikor megörököltük önöktől vagy az önök szövetségeseitől a gazdasági csődöt, egy munkahelyvédelmi akciótervvel mindenkinek tudtunk munkát adni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra frakcióvezető úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Azért ügyesen kimozogta azt, hogy a felajánlott négy válaszlehetőség közül lényegében nem választotta egyiket sem, de ismerjük az önök ebbéli álláspontját, miniszterelnök úr, az elmúlt időszakot nem a fülünket befogva ültük végig. De ami nagyon fontos, és szerintem az ön válasza rámutatott arra, úgy tűnik, hogy nincs a legkisebbeknek, egyéni vállalkozóknak, igazán kicsi kft.-knek, mindazoknak, akiknek a vállán nyugszik a magyar vállalkozások sikeressége. Ezek azok, akik lényegében a családjuk miatt, a saját jövőjük kiteljesítése miatt vállalkoznak, és tényleg a legkisebbek, önök nekik igazi támogatást nem adnak, hiszen abba a kategóriába, amit önök terveznek, nagy valószínűséggel nem fognak beleférni azok az üzemek vagy azok a kisboltok, akik most bezárnak ez az energiaintenzívekre vonatkozik , viszont azt látjuk, hogy a multikat jószerivel és rendesen kívánják támogatni. Mi azt javasoljuk önöknek, fordítsanak ezen a logikájukon, és fordítsanak ezen a logikán. Ne a multit támogassák, támogassák ezeket a hazai kisvállalkozásokat, ha úgy tetszik, ahogy ön is egyébként korábban mondta, hogy megvédi a rezsit a családoknak [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] védje meg a rezsit ezeknek a legkisebb vállalkozásoknak. Ez a vállalkozás szabadsága kiteljesítésének a legszebb módja és a legnagyobb, amit tehet érte, miniszterelnök úr. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Parancsoljon!
Mint említettem, három programot fogunk indítani, az első kettőben, tudomásom szerint egyetlen multi cég sem szerepel. Hogy a munkahelyvédelmi akciótervnél kelle majd rájuk is gondolni, azt meglátjuk. Mindenesetre a Covid óta, vagyis 2020 óta 2040 milliárd forintnyi támogatás ment vállalatoknak, ebből 1600 milliárd ment a kkv-szektornak, tehát elsősorban a magyarokhoz. Azt látom, hogy ön temeti azt a programot, amellyel segíteni akarunk a kis- és középvállalkozásoknak, pedig még el sem indult. Ezért azt javaslom önnek, várjuk meg, hogy a program elinduljon, és utána mondjuk ki a véleményt, hogy segítséget jelentette a kicsiknek, vagy inkább úgy lesz, ahogy ön pesszimistán látja, hogy nem. Én abban bízom, hogy képesek leszünk olyan programot megindítani, amely a kicsiket is eléri majd. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Miniszterelnök Úr! Önök azzal nyertek választást, hogy lesz olcsó orosz gáz és lesz rezsicsökkentés. Most ebből két dolog biztosan nem teljesült: nem lett olcsó orosz gáz, és rezsinövelés lett. Tavaly szeptemberben az évszázad legelbaltázottabb üzletét kötötték meg az oroszokkal. A 15 éves, hosszú távú gázszerződésre úgy hivatkoztak, mint egy történelmi jelentőségű siker, ami másfél évtizeden keresztül biztosítja az olcsó és ellátásbiztos orosz gázt Magyarország számára. Ehhez képest kiderült, hogy a lehető legrosszabb feltételekbe kényszerítették bele magukat. Míg korábban a gáz ára az orosz olajhoz, az Uralhoz volt kötve, most sikerült kialkudniuk maguknak azt, hogy a holland tőzsdei gázárhoz, illetve 7-8 százalékkal efölött is vásároljanak. [[Dr. Semjén Zsolt: Ez az EU előírása!]] Tehát azt biztosítják, hogy az oroszoknak végtelen ideig gyakorlatilag hatalmas pénzeket fizethetünk ezért a gázért. Azt számoljuk, hogy hétszeresére emelték a gázárakat az önök nagyszerű döntése következtében. Nem csoda, hiszen a holland tőzsdei jegyzésár ez a TTF a tavalyelőtti 10-20 euró/megawattóráról idén év elejére 80-ra, aztán 345-re és tovább ment fel, ilyen brutális, több mint tízszeres drágulás volt. Ehhez képest az Ural, az orosz olaj ára még csökkent is, év elején 80-100 dollár magasságában, most pedig 66 dolláron van. Tehát ha a korábbi feltételekkel kötötték volna a gázszerződést, akkor nem hétszeres drágulás, hanem ennek nagyjából a negyede lett volna maximum az az áremelkedés, ami a magyar családokat sújtja. Orbán úr, vállalják a felelősséget ezért az elbaltázott üzletért, Putyin érdekeinek a kiszolgálásáért és a magyar családok megélhetési válságba taszításáért? [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen. A válaszra megadom a szót miniszterelnök úrnak. Parancsoljon!
Először is, örülünk annak, hogy van, amiben egyetértünk. A szavait úgy értettem, hogy ön is úgy látja, hogy a szankciók miatt emelkedtek meg, a szankciók bevezetésével párhuzamosan emelkedtek meg az energiaárak és a gázárak a világpiacon. Ez már fél siker. [[18.40]] Ami a mostani gázszerződést illeti. Magyarországnak az volna az érdeke, hogy bárkivel az oroszokkal is fix áras szerződést kössünk. Az Európai Unió ezt megtiltotta. Át fogom adni az ön jókívánságait Ursula von der Leyen asszonynak, ugyanis miattuk nem lehet olyan szerződést kötni nem csak az oroszokkal, senkivel , ami fix áras. Az Európai Unió írja elő, hogy a tőzsdei árakhoz, a rotterdami tőzsdei árhoz kell igazítani a hosszú távú gázvásárlási szerződéseket. Úgyhogy még egyszer mondom, szívesen megteszem, hogy amit ön most gondol, meg amit mi mindannyian itt gondolunk, azt kulturált formában a Bizottság tudtára juttatom majd. Azonban azt is szeretném megjegyezni, hogy ilyenkor mindig jutalékot is számítanak fel. Azért tekintem a mostani szerződést jónak, mert a korábbi, 1990-es években, emlékeim szerint a Horn-kormány idején kötött szerződésben kikötött jutalék lényegesen magasabb, mint az, amit most kell fizetnünk a hosszú távú szerződésért. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Tordai Bence képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Miniszterelnök úr, úgy látom, szövegértési problémák vannak. [[Nagy zaj a kormánypártok padsoraiban. Az elnök csenget.]] Egyrészt én nem a szankciókról beszéltem, másrészt úgy látszik, hogy önnek a szerződés szövegének az értelmezése sem ment, nem csak az én kérdésemnek az értelmezése. Ugye, azt ígérte a maga Vlagyimir barátja, hogy ötöd áron fogjuk kapni a tőzsdei gázárhoz képest az orosz gázt. Akkor ezt legyenek szívesek visszamenőleg is megmagyarázni, hogy akkor hol van az az ötöd ár, hogyha valójában 108 százalékon kapjuk az oroszoktól a gázt. És szeretném még kérdezni, hogy akkor most tekintettel a berobbanó megélhetési és energiaválságra, akkor a magyaroknak mit ajánl végső soron. Azt, hogy keressenek többet, miközben éppen a munkahelyük megtartásáért küszködnek, vagy hogy spóroljanak és fogyasszanak kevesebbet? Melyik utat tartja járhatónak az önök által hétszeresére emelt gázárak mellett? Kíváncsian várom az életvezetési tanácsait.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat is, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Hát, először is azt tanácsolnám a magyaroknak, hogy önökhöz semmiképpen ne forduljanak. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Az egy új műfaj, hogy külföldi államok államfői által mondottakat a magyar miniszterelnöknek helyezik föl az asztalra azonnali kérdés formájában, úgyhogy azt tanácsolom, hogy akit illet a kérdés, oda forduljon! A jutalékok tekintetében egyébként valószínűleg az orosz elnök megjegyzése igaz. Amit tudok tanácsolni és javasolni a magyar választópolgároknak, az az, hogy értékeljük és becsüljük meg azt a körülményt, hogy Magyarország ma olyan állapotban van, hogy havonta 181 ezer forint értékű energiatámogatást tud adni a rezsicsökkentésen keresztül minden egyes magyar családnak. Azt is tudom tanácsolni a magyar családoknak, hogy azért érdemes kitüntetni bennünket a bizalmukkal, ezt a rendszert mi vezettük be, fönn fogjuk tartani, és amíg lehetséges, végig is fogjuk vinni. Meggyőződésem szerint ezzel a 181 ezer forintos támogatással elviselhető állapotokat tudunk előidézni. [[Zaj az ellenzéki padsorokban. Kálmán Olga: Hát, nem! Az elnök csenget.]] Mindent meg fogunk tenni annak érdekében is, hogy egyébként, ha lehet, minél többet keressenek az emberek: adókat fogunk csökkenteni, és emelni fogjuk a fizetéseket is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Kálmán Olga: Eddig is csak emelték!]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Dúró Dóra képviselő asszony, a Mi Hazánk képviselője, az Országgyűlés alelnöke, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Vane elég bátorsága, miniszterelnök úr?” címmel. Dúró Dóra alelnök asszonyé a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterelnök Úr! 2011 óta Magyarországon a termékenység sosem csökkent az előző évihez képest. Legrosszabb esetben stagnált, de úgy tűnik, idén akár még a csökkenésre is sor kerülhet. Pedig évente 15-20 ezerrel több gyermeknek kellene születnie a jelenleginél ahhoz, hogy a népességfogyást megállítsuk, és akkor az elvándorlásról még nem beszéltem. Gyermekvállalás helyett ugyanakkor ma sokkal jobban foglalkoztatja a családokat, hogy ki tudjáke fizetni a rezsit, lesze tanár az iskolákban, aki tanítsa a gyermekeiket, vagy hogyan oldják meg, ha ismételten online oktatást rendelnek el. Az önök gazdaságpolitikájának a következménye az is, hogy a német autógyárak és a multinacionális kereskedelmi láncok évente nagyságrendileg annyi pénzt visznek ki Magyarországról, amennyit önök a teljes Rezsivédelmi Alapra fordítanak. Ezek mindegyike nyilvánvalóan gátja lesz annak, hogy a termékenység növekedjen. Pedig teendő bőven lenne, miniszterelnök úr, hiszen a 25-34 éves korosztály 41 százaléka még mindig a szüleivel él, tehát amikor már a gyermekvállalásnak kellene aktuálisnak lennie, akkor még a lakhatás kérdése sem megoldott. A három gyermek után járó családi adókedvezmény kevesebb, mint feleannyit ér, mint amikor bevezették. Miért nem teszik inflációkövetővé ezt a családtámogatási formát, legalább a nyugdíjakhoz hasonlóan? Ilyen infláció mellett ez érdemi segítséget jelentene a családoknak. Ha ez a tendencia folytatódik, miniszterelnök úr, ami az elmúlt 12 évet is jellemezte, akkor egy fenntarthatatlan államháztartás felé rohanunk. Mit tesznek annak érdekében, hogy elkerüljük az összeomlást? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök asszony. A válaszra megadom a szót miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Tisztelt Képviselő Asszony! Fél tucat kérdés volt ez, és mindegyik komoly. Két perc alatt nem lehet kimerítően válaszolni rájuk, ezért csak jelzésszerű válaszokat fogok adni. Kérem, azt is vegye figyelembe, hogy ebben az évben a tavalyi szja mintegy 670 milliárdos összegét visszafizettük azoknak a családoknak, akik azt megkeresték és befizették. Korábban ilyen nem volt, és ez nagy segítség ebben az évben. Szeretném elmondani önnek, hogy ha a családi adókedvezményt vagy a nyugdíjon kívül bármilyen juttatást az inflációhoz kötnénk ilyen szankciós politika okozta infláció mellett , azonos lenne a biztos államcsőddel. Ne javasoljon ilyet! Persze, azt javasol, amit akar, de meg tudjuk fogadni azokat a javaslatokat, amelyek arról szólnak, hogy minél inkább emeljük meg azokat a családtámogatási elemeket, amelyek fontosak az embereknek. A nyugdíjat az inflációhoz kötjük. Ennél többet a magyar gazdaság sem most, sem a következő években nem tud vállalni, de azt gondolom, az korrekt és fair dolog, hogy egyetlen olyan csoportja van a magyar társadalomnak, akinek a munkája alapján megillető jövedelme, vagyis a nyugdíja inflációhoz kötött. Ezt meg tudjuk tartani, ki is fogjuk fizetni azt, ami jár. Online oktatás nem lesz, arról most nem érdemes spekulálnunk. Ami a demográfiai fölvetést illeti, egyetértek a helyzetelemzésével, meg talán az ahhoz fűzött véleményével is. Sok minden történt az elmúlt 12 évben családtámogatás ügyében. Erről beszéltem ma délután is. Miközben nagyon sok erőfeszítést tettünk, áttörést nem sikerült elérni. Ezért folytatnunk kell a munkát. Decemberben véglegesítjük a következő évi költségvetést, és abban szeretnénk a mostani energiaválság ellenére is újabb családpolitikai, családokat támogató lépéseket bemutatni a tisztelt Háznak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválasz illeti meg alelnök asszonyt, parancsoljon!
Miniszterelnök úr, higgye el, hogy ismerem és el is ismerem az önök erőfeszítéseit, amit a családpolitika területén tettek. Ugyanakkor 12 év után levonhatjuk azt a konzekvenciát, hogy ez kevés és nem elég hatékony. Szeretnék még két aspektust ezért a figyelmébe ajánlani, amely területeken komoly intézkedésekre van szükség. Idén nagyjából 70 olyan munkanap van, amikor a családoknak kell gondoskodniuk a gyermekük felügyeletéről, mert iskola-, óvodaszünet és egyéb okok miatt erre szükség van. Ez óriási hátrányt jelent a munkaerőpiacon a gyermektelenekhez képest. Másrészről az első gyermek vállalásakor rendkívüli mértékben kitolódott az édesanyák életkora, amire szintén az elmúlt tizenkét évben a kormányzat nem adott választ, pedig ez már 2010-ben is látható volt, és itt is nagyon komoly intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy ezekben a családokban a tervezett gyermekek meg tudjanak születni, tehát nemcsak bővítésre van szükség, hanem egészen új területek megnyitására is és szemléletváltásra is a családpolitikában. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg a miniszterelnök urat is, parancsoljon!
Azt hiszem, hogy minden szavával egyetértek. Azt kérem csak, hogy azt talán méltányolja, hogy dacára annak, hogy beütött a Covid-válság, most pedig beüt a szankciós gazdasági válság, a családtámogatási elemekből semmit sem vettünk el. Mindet megvédtük és mindet fönntartottuk. A pénzügyminiszter majd megró, mert még nem tartunk ott, hogy erről beszéljek itt a Ház ülésén, de egyetértve önnel, a december elején tervezett intézkedések között elsősorban olyanoknak kell szerepelniük, amelyek ahhoz segítik a fiatal lányokat-asszonyokat, hogy 30 éves koruk előtt meg tudják szülni az első gyermeküket. Úgyhogy számolunk, osztunk-szorzunk. Azon vagyok, hogy abban az esetben, hogy ha valaki ugyan elhagyta a 25. életévét, és már nem járna neki az szja-mentesség, de vállalja, hogy megszül egy gyermeket 25 és 30 éves kora között, akkor 30 éves koráig ezt a mentességet továbbra is élvezhesse. Remélem, hogy december 1-jén ezt sikerül matematikailag is alátámasztani. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[18.50]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Csárdi Antal és Kanász-Nagy Máté képviselő urak, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kinek az érdeke?” címmel. Kanász-Nagy Máté képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Hallgattuk a napirend előtti beszámolóját a kormány intézkedéseiről, és az a benyomás alakult ki bennem, hogy olyan rendszert akar fenntartani, ami fenntarthatatlan. A bejelentett intézkedések ugyanis teljesen figyelmen kívül hagyják a zöld- és a környezetvédelmi szempontokat. Én azt látom, hogy továbbra is a fosszilisenergia-függésbe, az atomfüggésbe és az oroszfüggésbe akarják hajtani ezt az országot, illetve pontosabban: ott tartani. Azt gondolom, hogy ideje lenne megérkezni a XXI. századba, ahol a kormányzati döntések során egyszerre veszik figyelembe a társadalmi, a gazdasági és a környezeti szempontokat is. Energiaválságról beszél, de nem veszi azt észre a kormány, hogy nem lehet energiaválságról beszélni klímaválság és környezeti válság nélkül, ezek nagyon szorosan összetartoznak. Az LMP-nek vannak javaslatai, amelyek segítenek kitörni ebből a válsághelyzetből, még egyszer: az energiaválságból, a környezeti válságból és a klímaválságból. Én azt szeretném kérni, hogy fontolja meg ezeket a javaslatokat. Idetartozik a szélenergia engedélyezése, mert teljesen abszurd az, hogy az energiaválság kellős közepén, 2016 óta be van tiltva a szélerőművek újonnani üzembehelyezése. Szeretném azt is kérni, hogy fontolja meg a napenergia felhasználására vonatkozó adóztatást, ennek az adóját töröljék el, a kormányzat támogassa ennek a megújuló energiának a használatát minden eszközzel. Az is a javaslatunk, hogy indítsanak országos épületszigetelési programot. Ha egy telekommunikációs cég megvásárlására van 700 milliárd forint, akkor, azt gondolom, hogy erre is van, éves szinten százezer lakást lehet leszigetelni; és a három plusz egy javaslatom: vezessék be a klímabérletet, támogassák a zöld, fenntartható közösségi közlekedést. A kérdésem az, hogy miniszterelnök úr támogatjae ezeket a javaslatokat. Köszönöm. [[Taps az LMP soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Orbán Viktor miniszterelnök úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Itt is azzal a helyzettel állok szemben, hogy hat vagy hét, egymástól különböző komoly témát kellene érintenem. Először is azt javaslom, hogy a nemzetstratégiai célokat ne állítsuk szembe egymással. 1998 óta dolgozom azon, hogy a ’98 előtti kormány által privatizált magyar telekommunikációs rendszerből legalább valamit vagy visszaszerezzünk, vagy legyen egy magyar kézben lévő telekommunikációs rendszer. A telekommunikáció legalább olyan fontos része a jövőnek, mint a klíma, és ma ki vagyunk szorítva erről a piacról, ezért én a Vodafone megvásárlását semmiképpen nem állítanám ellentétbe más nemzetstratégiai célokkal. Ami a szélenergiát illeti, beszéltem ma erről, nagy viták vannak a kormányon belül is. Van, aki támogatja, van, aki nem, ez a vita még nem jutott nyugvópontra. A zöldszempontok, a klímaszempontok és a környezeti szempontok összehangolásáért egyébként a kormányon belül Palkovics miniszter úr felel, aki erről igen gyakran és sokat is szokott beszélni. Azt javaslom, hogy ha tudja, akkor kövesse figyelemmel. [[Derültség.]] Mindenesetre mi nem atomfogságról beszélünk, hanem azt gondoljuk, hogy atomenergia nélkül nem tudjuk megoldani Magyarország energiaellátását, és próbáltam ma azt is elmondani, ezek szerint nem voltam elég precíz, hogy a 16 000 milliárd forintos energiarendszer korszerűsítésének egy tekintélyes része a hálózat felújítását szolgálja annak érdekében, hogy a naperőművek, a kicsik és a nagyok is fel tudjanak arra csatlakozni. A napenergiát terhelő adó csökkentésén, illetve a befizetési kötelezettség csökkentésén gondolkodtunk, de úgy látjuk, hogy olyan mértékben nőttek az árak, és olyan nagy profitok keletkeztek a napenergiából is, hogy tőlük is elvárható, hogy a Rezsivédelmi Alaphoz bizonyos mértékig járuljanak hozzá, ezért egyelőre ennek a befizetésnek az eltörlését nem tervezzük, de egyébként egyetértünk az iránnyal: minél hamarabb igyekszünk tehermentesíteni a naperőműveket a befizetéstől. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Egyperces viszonválaszra Kanász-Nagy Máté képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszterelnök Úr! Palkovics László tevékenységét próbálom figyelemmel követni, illetve szeretném figyelemmel követni azokat a vitákat is, amik a kormányzaton belül ezek szerint nagyon helyesen zajlanak a szélenergiával kapcsolatban. Most nem tudom, hogy meghívotte egy kormányülésre ezzel kapcsolatban, mert ezekről a vitákról eddig nem igazán értesültünk. [[Rétvári Bence: Ne reménykedj!]] Palkovics László álláspontját valamennyire ismerjük. Nemrég egyébként egy török hírügynökségnek arról beszélt, hogy valóban támogatni kéne a szélenergiát. Ha vita van, akkor én azt képzelem, hogy Palkovics László ellenpontja ön, miniszterelnök úr, a kormányban, aki viszont nem akarja mégsem a szélenergiát engedélyezni. De azt gondolom, itt a lehetőség. Nagyon szívesen várom azzal kapcsolatban a véleményét, hogy ön, miniszterelnök úr mit gondol: Magyarországon kelle engedélyezni a szélenergia hasznosítását, ahogy ez 2016 előtt is volt? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterelnök urat. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Magyarországon vannak szélturbinák, érdemes a tapasztalatból mindig kiindulni. Mi is ezt tesszük. Számos megválaszolatlan kérdés magasodik előttünk. Elhasznált lapátok újrahasznosítása, más természetű anyagokból készült lapátok bevezetése, az egész környezeti nyomás, amelyet a szélturbinák működése az élővilágra, illetve a környéken lakókra kifejt, ezek mind olyan kérdések, amelyek alapos tanulmányozást igényelnek. Én nem ideológiai szempontból viszonyulok ehhez a kérdéshez. Van Magyarországnak tapasztalata, mert vannak szélturbináink. Ezeknek a tapasztalatoknak a földolgozása zajlik. A viták is erről zajlanak: hogyan kell értelmezni azokat az adatokat, amelyek rendelkezésünkre állnak, és ezután fogunk majd döntéseket hozni. Rám csak mérsékelt százalékban számíthat ebben az ügyben. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Arató Gergely és Varju László képviselő urak, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mégis mit képzel, Miniszterelnök úr?” címmel. [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] Varju László képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Miniszterelnök Úr! Ma magyarok milliói számolgatják a rezsiszámlák felett gondolkodva, hogy a következő hónapokban meddig tudnak fizetni rezsiszámlát. Mit tesz ebben a helyzetben a miniszterelnök? Első lépésként megháromszorozza a fizetését, majd a rádióban bemondja, hogy keressen többet, aki nem tudja kifizetni a számláját. [[Orbán Viktor: Nem!]] Hát, ön is elég nagyvonalú volt ebben, úgyhogy köszönjük a jó tanácsot, helyette inkább kalácsot kellene adni. Az árnyékkormány önök helyett egy világos megoldást dolgozott ki a jelenlegi helyzetre. Be kell fagyasztani a rendszerhasználati díjakat, méghozzá idén január 1-jei szinten. Ma annak is emelkedik a rezsiszámlája, akinek a fogyasztása egyébként belefér a hatósági áras mennyiségbe. Ennek véget kell vetni. Meg kell duplázni a lakosságnak kedvezményes áron adható gáz és áram mennyiségét, tehát a kedvezményes díjszabást a földgáz esetében havi 288 köbméterig, villany esetében pedig havi 420 kilowattóráig kell kiterjeszteni. Be kell vezetni a rezsimoratóriumot. Ez azt jelenti, hogy aki eddig a brutális kormányzati rezsiemelés előtt rendesen fizette a számláit, és annyit, amennyit eddig fizetett, ezután is be tud fizetni, annál ne lehessen kikapcsolni se a gázt, sem pedig az áramot, csak ha külön kéri ezt. Csökkenteni kell a gáz és az áram áfáját, méghozzá 5 százalékra, hogy a kormány ne akarjon pénzt keresni a magyarok egyébként is elszabadult rezsikiadásain. Ezt tenné egy tisztességes, európai szemléletű baloldali kormány. Önök ehelyett cserben hagyják az embereket, és még provokálnak is ilyen cinikus szövegekkel. Kérdezem tehát miniszterelnök urat: hogyan képzelik ezt a továbbiakban? Köszönöm szépen. [[Németh Szilárd István: Árnyékban napszúrást kapott.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót miniszterelnök úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Köszönöm, elnök úr. Először is szeretném megismételni, hogy egész Európában a legmagasabb támogatást az energiaárakon keresztül Magyarország Kormánya adja a családoknak. Sehol, nálunk sokkal gazdagabb országokban sincs akkora támogatás, mint Magyarországon. Segíteni szeretnénk az embereknek abban is, hogy minél többet keressenek, ez fontos. A minimálbért nem véletlenül emeltük meg több mint 20 százalékkal január elején, és remélem, lesz erre módunk a jövőben is. [[19.00]] Az összes tanácsát meghallgattam, és csak az jutott eszembe, hogy milyen kár, hogy amikor kormányon voltak, épp az ellenkezőjét csinálták! [[Derültség és taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Viszonválaszra megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, parancsoljon!
Tisztelt Miniszterelnök Úr! Az a baj, hogy cinizmussal nem lehet fűteni, mert ön egyébként be tudná fűteni az egész országot. Ön a válaszában nem mondott semmit arról, hogy mit kínál ez a kormány azoknak a magyar állampolgároknak, azoknak az idős embereknek, családoknak, akik nem tudják kifizetni a rezsit. Ön semmit nem mondott arról, hogy mit kínál azoknak a magyar embereknek, akiknek önök a választás előtt, sőt még a választás után is azt hazudták, hogy megvédik a rezsiemelést, majd hétszeresére emelték a gáz árát és kétszeresére az áram árát. Ön nem mond semmit azoknak a minimálbéreseknek, keményen dolgozó embereknek, akik nagyon keveset keresnek, akiknek a 20 százalékos béremelését már mostanra megette az infláció… Bocsánat… [[Köhög. Lázár János: A sok kiabálástól!]] Miniszterelnök Úr! Hogy képzeli ezt? [[Lázár János: Köszönjük, elég is volt! Jobbulást! Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválaszra a miniszterelnök úrnak adok szót. Parancsoljon, miniszterelnök úr!
Szeretném higgadtan megismételni, hogy a magyar kormány minden egyes családnak, minden egyes magyar családnak 181 ezer forint támogatást ad havonta az energiaárakon keresztül. Amikor önök kormányoztak, erről álmodni sem lehetett. Viszont az ténykérdés, hogy amikor önök kormányoztak, akkor nem több pénzt adtak az embereknek, nem magasabb fizetésért harcoltak, hanem elvették tőlük a 13. havi nyugdíjat, és elvették tőlük a fizetés 13. havi részét is. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból: Így van!]] És ön pedig ezeket [[Arató Gergely: És ezt visszaadták azóta?]] személy szerint [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a parlamenti jegyzőkönyv tanúsága szerint itt meg is szavazta. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök úr. Jámbor András Imre képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mi folyik itt?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! [[Számos képviselő hagyja el a termet. Zaj a teremben.]] Tájékoztatom önt, hogy a miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár urat jelölte ki. De addig tartsunk két perc technikai szünetet, mert nem fogja tudni hallani a hangunkat. [[Jámbor András Imre: A fideszesek többsége…]] Képviselő úr, bizonyára nem vette észre, hogy közben elrendeltem két perc technikai szünetet, hogy nyugodt körülmények között tudja a kérdését föltenni. (Szünet: 19.02 19.04 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Arra kérem képviselőtársaimat, hogy akik most távoznak, azok a lehető legnagyobb fegyelmezettséggel tegyék azt, hogy folytatni tudjuk munkánkat. Akkor újra felteszem: Jámbor András Imre, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mi folyik itt?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Tisztelettel kérdezem önt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Nagyon szépen köszönöm, hogy jelzi számomra, hogy elfogadta a válaszadó személyét. Jámbor András Imre képviselő urat illeti a szó, parancsoljon! És arra kérem képviselőtársaimat, meg akik mennek kifelé, hogy a legnagyobb csöndben hallgassuk meg képviselő urat.
Köszönöm a szót. Kicsit sajnálom, hogy a miniszterelnök úr és a kormánypárti képviselők 70 százaléka elment a felszólalás előtt. Sokat beszéltünk ma a gazdasági válságról és az energiaválságról, de keveset beszéltünk arról a szociális válságról, ami Magyarországon jelenleg van. Az elmúlt héten én két olyan történettel is találkoztam, ami kilakoltatásokkal kapcsolatos. Múlt héten egy törvénytelen kilakoltatást kellett megakadályoznunk „A város mindenkié” csoport és az Utcajogász segítségével, és ma reggel pedig önök leszavazták az Igazságügyi Bizottságban, hogy a Végrehajtói Kar tevékenységét átnézzük, pedig erre bőven szükség lenne. Az elmúlt hetekben bőven tapasztaltunk olyan ügyeket, amelyeknél felmerül annak a lehetősége, hogy a Végrehajtói Kar nem jól járt el, és törvénymódosításokat kellene eszközölni. Ez a szociális válság iszonyatosan nagy terhet fog róni az intézményrendszerre, és az a helyzet, hogy én már két írásbeli kérdést feltettem miniszter úrnak a szociális intézmények rezsije kapcsán, amikre Rétvári Bence válaszolt, hiszen az a teher, amit rárónak a szociális intézményekre, ennek a szociális válságnak a következménye, és ez nagyon durván fog jelentkezni. És ehhez kapcsolódik az az energiaválság, amelyben ezek az intézmények egyre nehezebben fogják tudni kifizetni a rezsit. A miskolci Szimbiózis Alapítvány, amelyik autista gyerekekkel foglalkozik, a Facebookon írta ki, hogy 75 millió forinttal fog növekedni az éves költségvetésük. Erre nem válaszolt Rétvári úr, hogy az egész szociális ellátórendszerben milyen támogatást fognak tudni adni. A Szociális Munkások Egyesülete egy kutatást végzett, 64 intézmény válaszolt nekik. Ebből az derült ki, hogy a válaszadók közel fele az áram árában 26-75 százalék közötti költségemelkedéssel számol, 28 százalékuk pedig 1,5-2-szeres energiaköltség-növekedéssel számol. A gázrészben még durvább a helyzet. A kérdésem az lenne, hogy egy olyan helyzetben, amikor egyre többen kerülnek nehéz helyzetbe a világgazdasági válság kapcsán, mit fog tenni a kormány annak érdekében, hogy ezek a szociális intézmények ne menjenek csődbe, és hogy a fogyatékos embereket, a hajléktalan embereket és az idősgondozásban lévő intézményeket megsegítse a válságban. Köszönöm szépen. [[Taps a Párbeszéd és az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az is fontos, amire ön ráirányította a figyelmet, hogy hogyan lehet kezelni a válságot, de az is fontos, hogy hogyan lehet megelőzni az ilyen válságokat. A kezelés kapcsán szerintem fontos, hogy úgy fogadtuk el itt mi a jövő évi költségvetést, amire önök nemet mondtak, tisztelt képviselő úr, hogy ebben a szociális, gyermekvédelmi és gyermekjóléti szolgáltatások kiadásait 1139 milliárd forintról 1326 milliárd forintra növeltük, magyarul 187 milliárd forinttal növeltük azt a keretet, amiből azoknak az embereknek tudunk segíteni, akik nehéz helyzetbe kerültek. De mi ezt igyekeztünk megelőzni. Tudja, azért emeltük a minimálbért sokkal nagyobb mértékben, mint a baloldali kormányok valaha, most például 20 százalékkal, 200 ezer forintra, mert úgy gondoljuk, hogy a legjobb szociálpolitika a munkahelyteremtés, magas jövedelmek alacsony adók mellett. Tudja, önök nagyon magas, 30-40 százalékos adót szeretnének az emberekre kivetni, mi viszont 15 százalékra csökkentettük a személyi jövedelemadót. Önök azt mondták a teljes választási kampányban, amikor még messze-messze alacsonyabb volt a gáz és a villany ára a nemzetközi piacokon, hogy mindenkire rá kell ereszteni a gázárat, rá kell ereszteni a piaci villanyárat, legfeljebb majd valamilyen szociális támogatást kell adni, amiből láttuk egyébként a baloldal kormányzása alatt, hogy érdemi támogatást nem tudtak nyújtani. Mi viszont azt mondtuk, hogy mindenkinek segítséget nyújtunk, és az átlagfogyasztás erejéig 181 ezer forinttal minden hónapban segítjük a családokat, pontosan azért, hogy ne a rezsi legyen az, amit nem tudnak kifizetni, és ne a rezsi legyen az, ami miatt a szegénységbe csúsznak. Tisztelt Képviselő Úr! Az önök segélyezésre épülő szociálpolitikája oda vezetett, hogy 2010-ben 400 ezer mélyszegénységben élő ember volt, több mint 400 ezer, most pedig az Eurostat kimutatásai szerint is kevesebb mint 100 ezer mélyszegénységben élő ember van. Az az út mindig a mélyszegénység növeléséhez vezet, a miénk a szegénység csökkentéséhez vezetett. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Jámbor András Imre képviselő urat illeti a szó.
Őszintén, én tényleg nem értem, hogy miért nem lehet kérdésekre válaszokat adni. Tehát nekem volt egy kérdésem, hogy hogyan segítik ezeket az intézményeket. Ön elmondott két számot, hogy az egyébként májusban meghatározott költségvetésben mennyivel emelkedik a szociális intézményekre jutó támogatás. Államtitkár úr, ez az infláció alatti növekedés, és nem a mostani inflációs szám alatti növekedés, hanem a két hónappal ezelőtti inflációs szám alatti növekedés! Ön szerint ezek az intézmények kigazdálkodják majd a rezsit ebből az emelésből, ebből a pénzből? Emellett pedig, ahogy az írásbeli válaszában sem részletezte, itt sem részletezi, hogy ez mire megy, merthogy nem plusz-rezsitámogatásra megy. Nyilván ezek lekötött intézményi pénzek, amik adott feladatra vannak. [[19.10]] A többi handabandához pedig annyit, hogy Hollik úrral már megbeszéltük a Tranzit fesztiválon, hogy én soha nem mondtam azt, hogy el kell törölni a rezsicsökkentést. Kérem, ne mondja azt, hogy én ilyet mondtam volna valaha. A 180 ezer forintos támogatás kapcsán meg tisztázzuk már, hogy ez az önök által megállapított lakossági hatósági árhoz képest van, ami bőven fölötte van például az MVM által termelt 12 forintos paksi áramárnak. Tehát az, hogy kreálnak egy számot és azt mondják, hogy ehhez a számhoz képest mi iszonyatosan sok pénzt adunk, persze, én is tudom azt mondani, hogy adok magának 10 forintot, és egyébként 990 forint kedvezmény van, mert 1000 forintot is adhattam volna. Ezek a számokkal való játékok teljesen nevetségesek. [[Taps az ellenzéki pártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha nem lenne Magyarországon rezsicsökkentés, akkor nézzük meg, hogy ön szerint akkor mindenhol máshol jobb a helyzet. Ön azt állította, hogy Budapesten mennyi eurócentbe kerül egy kilowatt áram: 9,75. Bukarest 16, Bécs 36, Berlin 39, Brüsszel 40, Koppenhága 53, London 63, Budapest 9,75. És ugyanez a gázra vetítve: Budapesten 2,64, Bukarest 6,27, Brüsszel 13, Berlin 17, Bécs 18, Koppenhága 22, Amszterdam 28. Önnek politikai vaksága van, tisztelt képviselő úr. Annyira gyűlöli a kormányt, hogy még a számokat is képes félreolvasni. Lehet, hogy annyira meghatódik saját szavaitól, hogy könnyes szemmel egy-egy nullát elnéz olykor innen vagy onnan. De nézze meg, hasonlítsa össze az árakat! Ez a 181 ezer forint azt jelenti, hogy Magyarországon a tőlünk nyugatra, tőlünk keletre és tőlünk délre eső országokhoz képest is kisebb az emberek rezsiköltsége. Az önök politikája mindig azt eredményezte mindig azt eredményezte! , hogy a multik jól jártak, és az emberek rosszul. Önök voltak, a baloldal volt az, akik a multiknak még a közszolgáltatásokból, a közművekből a profitrátáját is rögzítették törvényben, hogy a multik mindig jól járjanak, az emberek pedig mindig rosszul jártak. Ez a baloldal valós arca. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelettel megkérem Varju Lászlót, hogy fáradjon a helyére, mert ő következik. [[Varju László: Én?]] Varju László képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Hogy képzelik ezt?” címmel. Ugyan a miniszter úr nincs itt, de felhatalmazta Fónagy János államtitkár urat, hogy a képviselő által elhangzott kérdésre a választ megadja.
Bár némi meglepetés van benne… [[Derültség a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, tehát a képviselő úr elfogadja a válaszadó személyét.
Igen, természetesen.
Köszönöm szépen. Varju László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Mivel az előbb abba a helyzetbe kerültünk, hogy a miniszterelnök úr arra a kérdésre, amelyet feltettem, nem tudott válaszolni, ezért szeretném megismételni, és szeretném, ha a kormány tagjai akár a szakértelmükre támaszkodva nemcsak politikai választ adnának, hanem igenis az energia drágulása miatt kialakult helyzetben képesek lesznek érdemi választ adni, hogy mit akarnak tenni az emberekért, merthogy jelenleg nem történik semmi ilyesmi. Éppen ezért az árnyékkormány önök helyett egy világos megoldást dolgozott ki erre a jelenlegi helyzetre, hogy mit kellene tenni. Mégpedig, először: be kell fagyasztani a rendszerhasználati díjat. Ezt azért is mondom, mert az idén január 1-jei szinten, ha ezt megteszik, akkor nem emelkedik azoknak is a rezsiszámlája, akiknek egyébként a fogyasztása akár beleférne abba a kedvezményes rátába, mennyiségbe, amelyről önök döntöttek. Másodszor: meg kell duplázni a lakosságnak kedvezményes áron adható gáz- és árammennyiséget. Mennyi is lesz ez így? Hiszen a kedvezményes díjszabás a gáz esetében havi 288 köbméterig érvényes, a villanynál pedig 420 kilowattig. [[Sic!]] Tehát ezt kell megduplázni. Be kell vezetni a rezsimoratóriumot. Ez azt jelenti, hogy aki eddig a brutális kormányzati rezsiemelés előtt rendesen fizette a számláit és annyit, amennyit eddig fizetett, ezután is be tud fizetni, annál ne lehessen kikapcsolni a gázt. És itt még nincs vége, mert a felgyülemlett fizetési elmaradások kezelésére, illetve a fizetésre képtelen fogyasztók támogatására egy támogatási rendszert kell kidolgozni a szociális és jövedelmi helyzete alapján. Kérdezem tehát újra: mit kíván tenni az Orbán-kormány azért, hogy az általa okozott rezsicsődhelyzetben az embereknek segítsen? Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ, mint említettem, Fónagy János államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Megismételt kérdésére én csak azt a megismételt választ tudom adni, amit a miniszterelnök úr elmondott, amit a rezsiköltségek befagyasztására és a rendszerhasználati díjra vonatkozóan mondott. Kérem, vegye figyelembe, hogy van egy sapka, van egy rezsisapka, amely automatikusan befagyasztja ezeket az összegeket a belső, megosztott jogcímekre tekintet nélkül. Tehát van egy, az állam által biztosított havi 182 ezer forintos rezsitámogatási díj, a másik oldalon pedig van egy rezsiplafon. Egy ilyen kétperces műfaj keretében az, hogy a rendszerhasználati díjjal az hogy áll össze és mit szolgál, kérem, engedje meg, hogy én abba most ne bonyolódjak bele, annak a szoros megjegyzésével, hogy itt az imént elhangzott egyéb hozzászólások éppen például az egyéb alternatív energiák felhasználását, a szélenergiát reklamálták, holott annak a befogadása, a rendszerbe való beillesztése éppen a rendszerhasználati díjak által válik vagy válhatna lehetségessé, ha erre lehetőség lenne. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A megismételt kérdésre a megismételt summázott válaszom az, hogy jelenleg Európában Magyarországon biztosítjuk a legmagasabb rezsitámogatást a lakosságnak, az egyébként a szankciós intézkedések miatt valóban rendkívül mértékben megnövekedett energiaköltségek miatt. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra adom meg a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Miniszter úr, illetve államtitkár úr, azt kell hogy mondjam önöknek, hogy sem a benzinzár-, sem pedig a csirkemellsipka nem segít azokon az embereken, akiktől azt a számlát megkaptam már, hogy eddig 25 ezer forintos gázátalányt fizetett, most pedig 65 ezer forintot kell fizetni az egyébként 150 ezer forintos nyugdíjából. Emellett dobálózhatnak önök 181 ezer forintokkal, de annak az egyedülálló, egyedül élő nyugdíjasnak, akivel ezt fizettetik önök meg, pontosan bizonyítja azt, hogy önök képtelenek ezt a helyzetet kezelni. Az önök idejében hétszeresére, tehát 700 százalékkal megnövekedett gázár nyomása alatt önök, úgy látom, ezt a családokra terítik, és igazából széttárják a karjukat, mindenki oldja meg, ahogy akarja. Ez az, ami elfogadhatatlan, és erre dolgozott ki az árnyékkormány megoldást. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Háborús időket élünk, háborús következményekkel, ezt ön is pontosan tudja. Azt is pontosan tudja, hogy a Magyarországon kialakult rezsiköltségek és azoknak a lakosság részére történő lehetősége, korlátai szerinti mentesítése Európában egyedülálló, és összegében is a legjelentősebb. Amit önök javasolnak, az egyértelműen államcsődöt jelent. Ön a nehézségekből tragédiát akar javasolni. Ezt nem javaslom sem önnek, sem az Országgyűlésnek, sem a magyar társadalomnak. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gy. Németh Erzsébet, a DK képviselő asszonya, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Hajlandóake előrehozni a novemberi nyugdíjemelést?” címmel. Gy. Németh Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Úr! Önök a választás előtt azt hazudták a választóknak, hogy aztán a választás után az eddigi legfájdalmasabb megszorító csomagot kényszerítsék az emberekre, azt mondták, hogy önök nem emelik az árakat, sem az élelmiszerét, sem a rezsit. [[19.20]] Az élelmiszerárak ehhez képest az egekben, üzemanyaghiány, hétszeres gázár, adóemelések, tönkrement vállalkozások, rezsipánik ezt a válságot önök hozták össze nem egészen fél év alatt. Különösen nagy bajban vannak a nyugdíjasok, akiknek folyamatos leszakadásáról önök már korábban gondoskodtak a svájci indexálás eltörlésével. Az öregségi nyugdíjak átlagos összege 2008-ban a nettó átlagkeresetek több mint 71 százalékát tette ki, 2021-re ez az arány 54 százalék alá esett. És kérem, ne kezdjen el példálózni a 2002 és 2010 közötti időszakkal, akkor ugyanis a nyugdíjak vásárlóértéke nyolc év alatt csaknem egyharmadával emelkedett, az önök tizenegy éve alatt viszont még az egynegyedével sem. A nyugdíjasok már eddig is alaposan ráfizettek az önök országlására. A nyugdíj átlagos havi összege a tavaly augusztusi 160 ezer forintról idén augusztusra a választási mézesmadzagként kifizetett 13. havival együtt mintegy 184 ezer forintra nőtt, ami 15 százalékos emelkedés. Ezzel szemben az Eurostat jelezte: 18,6 százalékos az infláció. Az átlagnyugdíjas tehát havi 5500 forinttal kevesebből kénytelen ma megélni, mint egy éve, azaz a novemberben esedékes nyugdíjemelésig önök a nyugdíjasokkal hiteleztetik meg a gazdasági ámokfutásuk árát. Kérdezem tehát államtitkár urat: hajlandóake a saját maguk okozta válság idején segítséget nyújtani a nyugdíjasoknak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az előrehozott, kifizetett nyugdíjemeléssel? Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. A kérdésre Tállai András államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Mint nyugdíjügyi árnyékminiszter asszonynak köszönöm az ön felszólalását. Az igaz, hogy a benyújtott kérdését nem mondta el teljes egészében, ezért ha megengedi, én inkább abból idéznék, amit ön most nem mondott el, viszont ide le van írva. A következőt írja ön a kérdésében: 12 év alatt 24,83 százalékkal nőtt a nyugdíjak reálértéke. Hát, erről van szó, pontosan ezt vállaltuk mi 2010-ben, hogy megtartjuk a nyugdíjak vásárlóértékét minimálisan, ha lehetséges, akkor növeljük. 25 százalékot ír ön, az azt jelenti, hogy 12 év alatt több mint 2 százalékkal nőtt átlagosan évente a nyugdíjak reálértéke. Azt nem mondja, hogy az önök kormányzása idején ezt sikerült elérni, mert nem sikerült elérni, volt olyan év, amikor 6 százalékkal csökkent a nyugdíjak reálértéke. Nem titkolom, ez a kormány, a jelenlegi kormány ugyanezt a nyugdíjpolitikát szeretné követni, megtartani a nyugdíjak reálértékét és megtartani most is, amikor a baj nagyobb, amikor magasabb az infláció, amikor gazdasági recesszió előtt állunk. A kormány akkor is a törvényben lefektetett ígéretét be fogja tartani, azaz ki fogja számolni, hogy tudjuk, hogy az első nyolc hónapban mennyi volt az infláció, a várható inflációt év végéig ki fogjuk számolni, és ennek megfelelően fogjuk novemberben odaadni a nyugdíjasoknak a nyugdíj-kiegészítést [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ami január 1-jétől visszamenőleg fog hatni. Így meg fogjuk óvni a nyugdíjak értékét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Sándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Támogatjáke az MSZP rezsistop javaslatát egy átfogó épületszigetelési program elindításáról?” címmel. Szabó Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Magyarország egy soha nem látott megélhetési katasztrófa küszöbén áll, hiszen magas az infláció, gyenge a forint, energiaár-robbanás van, folyamatosan emelkednek az élelmiszerárak, ami szétfeszíti a magyar társadalmat. Önök a választások előtt azonban azt ígérték, hogy megvédik a rezsicsökkentést, ehhez képest óriási mértékű gáz-, valamint villamosenergiaár-emelkedést szabadítottak a lakosságra, megnehezítve ezzel háztartások százezreit. Ez a megélhetési válság azonban nemcsak az elhibázott, sokszor hazugságra épülő kormánypolitika miatt valósulhatott meg és hozta helyzetbe a családokat, hanem azért is, mert a Fidesz az elmúlt 12 évben elhanyagolta az energetikai hatékonyságot. Ez egyébként az önök ősbűne is egyben. Pedig 2010-ben még mást ígértek: négy év alatt önrész nélkül felújítanak egymillió lakást 500 milliárd forint uniós támogatásból mondták. Aztán ebből az lett, hogy kormányhivatalokat, állami intézményeket újítottak fel, ellenben a lakosságot érintő panelprogramot leállították, a Kádár-kockák felújítását célzó programot pedig egyenesen kihúzták az energetikastratégiából. Érdemi magyarázat nem volt, illetve egy: az akkori államtitkáruk, Kaderják Péter azt mondta, hogy tulajdonképpen ezeknek a családi házaknak a felújítása olyan sokba kerülne, hogy korszerűtlen, így ezt nem célszerű megvalósítani. Államtitkár asszony, nem rezsiemelésre, hanem rezsistopra van szükségük a magyar embereknek. Az EU-n belül Magyarországon az egyik legrosszabb a lakóépületek energetikai hatékonysága, sok helyen gyakorlatilag az utcát fűtik. Ezekben az ingatlanokban nagyrészt idős emberek élnek, nyilván nem tudják kifizetni sem a szigetelési, sem a korszerűsítési költségeket. De ha már ezt nézzük, államtitkár asszony, akkor a Vodafone megvásárlásából több százezer Kádár-kocka szigeteléséhez lenne elegendő vagy lett volna elegendő forrás. Éppen ezért a kérdésem az: támogatjáke végre az MSZP javaslatát egy átfogó, országos épületszigetelési program megindításáról? Várom válaszát. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen az észrevételét, a hozzászólását a rezsivel kapcsolatban, az épületenergetikával kapcsolatban. Azért arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy 2002 és 2010 között 15-ször emelték az energiaárakat. Azt gondolom, hogy ez a kormány 2013 óta egy hihetetlenül következetes politikát folytat a rezsicsökkentésben, a rezsicsökkentés kérdésében, és egy ilyen nehéz helyzetben, amelyet egyértelműen a háború, majd az elhibázott brüsszeli szankciók okoztak, a legnagyobb mértékben tudja segíteni a magyar családokat. Ez havonta akár 181 ezer forintot is jelenthet, és ez évente több mint 2 millió forint megtakarítás a családoknak. Azt gondolom, hogy ennél nagyobb segítséget nem lehetne adni, emellett pedig, a rezsicsökkentés mellett elindítottuk a tűzifaprogramot, a barnaszénprogramot, meghosszabbítottuk az árstopokat, tehát minden erőnkkel azon dolgozunk, hogy a magyar családokat, a nyugdíjasokat meg tudjuk védeni a jelenlegi energiahelyzetben. Érdeklődött itt az energiahatékonysággal kapcsolatban. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy az „Otthon melege” program keretében 2010 és 2020 között közel 70 milliárd forintot meghaladó támogatás segítette 300 ezer család energiahatékonysági beruházásait. Jelenleg is többféle támogatási lehetőség zajlik, ilyen az otthonfelújítási támogatás, amelynek keretében közel 200 ezer család nyert támogatást az elmúlt másfél évben, emellett pedig folyik a lakossági napelemes rendszerek kiépítését és fűtés-korszerűsítést segítő program is, amely program egynegyedét egyébként kifejezetten fűtés-korszerűsítésre fordítják. Azt gondolom, hogy önök akkor tudnának a leginkább és leghatékonyabban [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a rezsistop mellett tenni, ha támogatnák azt, hogy a brüsszeli szankciók ne kerüljenek bevezetésre, és visszavonnák ezeket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Valóban nem működnek az Oroszországra kivetett EU-s szankciók?” címmel. Tompos Márton Kristóf képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Folyamatosan azt halljuk önöktől, hogy a szankciók nem működnek. Az a helyzet, hogy a számok nem ezt mutatják. A számok azt mutatják, hogy Oroszország GDP-je 11 százalékot fog csökkenni csak ebben az évben. A számok azt mutatják, hogy az exportjuk és az importjuk több mint 30 százalékkal csökken. A számok azt mutatják, a Világbank adatai, hogy 22 százalékos infláció várható csak erre az évre. Ez persze még nálunk is elérhető, ha tovább folytatják ezt a kormányzásnak nevezett bármit, de maradjunk most az oroszoknál. [[19.30]] Egy kicsit kézzelfogható példával élve: az orosz autógyártás szinte teljes egészében megszűnt, az a kevés, ami megmaradt, az a kilencvenes évek színvonalára esett vissza. Az oroszok ott tartanak jelen pillanatban, hogy mosógépekből, mosogatógépekből, hűtőszekrényekből szerelik ki az elektronikát, hogy a szankciók hatását tudják enyhíteni. Az orosz értelmiség menekül az országból. Lehet látni a fotókat Finnországból, Grúziából, Kazahsztánból, menekülnek, pláne a részleges mozgósítás óta. Több mint ezer cég hagyta el az országot. Úgyhogy kérdezem én, mi alapján mondja azt a magyar kormány, hogy nem működnek a szankciók. Ha fenntartják ezt, hogy nem működnek a szankciók, akkor legalább egy adatot, egy számot, egy statisztikát mutassanak az orosz gazdaságban, ami ezt alátámasztja! S ami a legfontosabb: ha azt gondolják, hogy nem működnek a szankciók, akkor miért szavazták meg őket, és miért akarnak róla konzultációt tartani. Várom válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A szankciók kérdéséről és az Oroszországot sújtó gazdasági nehézségekről racionális vitát érdemes folytatni, de azt gondolom, hogy az említettek alapján erre ma este nem lesz lehetőség, mert ha ön, illetve a pártja azt gondolja, hogy Oroszországban mosógépből kiszerelt alkatrészeket szerelnek a fegyverekbe meg a rakétákba, és a mikrochipipart ezen az alapot építik újjá, akkor nyilvánvaló, hogy egy olyan propagandisztikus hangnembe burkolja ezt a vitát, ami nem teszi lehetővé azt, hogy tényszerűen, és azt gondolom, hogy a szükséges vitát lehetővé tevő módon tudjuk ezt a beszélgetést folytatni. Tisztelt Képviselő Úr! Azt mindenki tudja, hogy Oroszországnak fájnak ezek a szankciók. A kérdés az, hogy jobban fájnake Oroszországnak, mint nekünk. Azt gondoljuk, hogy jelen pillanatban ez nem adott. Márpedig, ha Oroszországnak kevésbé fájnak a szankciók, mint az Európai Uniónak, akkor nem hatásosak, nem érik el a kívánt célt, nem váltják ki a kívánt hatást. Ha ön a történelmi példák alapján tisztában van azzal, hogy Oroszországot egy kicsit gazdaságilag megrázni nem egyenlő azzal, hogy térdre kényszerítik, akkor pontosan tudja, hogy ezek a szankciók jelenleg nem olyan mélységűek, nem érintik a mindennapokat olyan mélységben, hogy valós hatást tudjanak kiváltani, nevezetesen azt a kívánt hatást, hogy Oroszország visszavonja a csapatait, hiszen nyilvánvaló, hogy a szankciók ezt a pragmatikus célt célozzák: legyen vége a háborúnak, köszöntsön be a béke. Ez a szankciós rezsim erre alkalmatlan, hiszen lassan most már a nyolcadik hónapjába lép a háború, úgy, hogy az első nap az Unió elkezdte ezeket az úgynevezett szankciókat bevezetni Oroszország ellen. Tehát a kérdés nem az, hogy fáje Oroszországnak bizonyára fáj, lehet sorolni erre vonatkozóan statisztikákat , a kérdés az, hogy jobban fáje neki, mint nekünk. A válasz erre az, hogy nem. A fő kérdés pedig az, hogy Oroszország be fogjae fejezni a háborút ezen szankciók okán: nem ebbe az irányba mutatnak a dolgok. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bencze János, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Tudatosan hazudik a kormány vagy nem tud számolni?” címmel. Bencze János képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Öröm látni, hogy a kormány mennyire segíti a családokat, hogy tűzifához jussanak, hiszen háztartásonként jár 10 köbméter hatósági áras tűzifa. Ha megnézzük ezeket az igényeket, és összevetjük a magyar háztartások számával ezt az ígérvényt, akkor azt látjuk, hogy Magyarországon erős négymillió háztartás van, ebből kétmillió alkalmas szilárd tüzelésre, azaz tud fával fűteni. Tehát akárhogy is szorozzuk a dolgokat, ez 20 millió köbméter fát jelentene, ami az erdészeti számok alapján nem is létezik az erdőkben. Ugyanis erdész szakemberekkel beszélve, a magyar erdőkben évente 6,5-7 millió köbméter fát termelnek ki. Ebben benne van ráadásképp az ipari fa, ez nem csak tűzifa. Akarom kérdezni, hogy hol ez a plusz 13 millió köbméter fa, ha még jószándékúan is vesszük az első számokat. Mondják, hogy fokozzuk a kitermelést. A kitermelés fokozása a favágóbrigádok létszáma miatt lehetetlen, ugyanis az erdész szakma erre a 6,5-7 millió köbméterre van beállva. Tehát itt egyik napról a másikra nem lesz fa. De mondjuk, induljunk ki abból, hogy lesz elég munkaerő, és tudjuk fokozni a termelést. Ebből az következik, hogy itt tartósan megnőne az erdőgazdaságok munkaerőigénye, akik képtelenek versenyezni az ipari multikkal, és az ipari multik a mai napig több munkaerő-támogatást kapnak, mint a mezőgazdasági vállalkozások, akik semmit nem kapnak az élőmunkára. Tisztelt Miniszter Úr! Remélem, nem tőlem hallja először ezeket a számokat, meg azt sem, hogy most több hónapos várólisták alakultak ki. Nyugodtan kijelenthetjük, hogy mi lesz azokkal, akik a tél közepén kapják meg a nedves tűzifát. Már most vannak ilyen ígérvények erdészetektől. Esetleg el van mentve egy kormányzati sms piszkozatként, hogy ha elfogyna a tüzelője, költözzön be valakihez? S még egy fontos kérdés. Mi lesz az erdészeti vezetőkkel, ha nem teljesülnek a számok? Úgy járnak, mint az OMSZ vezetése, vagy mint Paks II. szakemberei? Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is felhívom a képviselőtársam figyelmét, hogy Európában, ha még nem tudná vagy nem tapasztalná, energiaválság van. Magyarországon energia-vészhelyzetet hirdetett a kormányunk. Az erdőkben található faanyag fenntartható és klímabarát lehetőséget biztosít a fosszilis energiahordozók energiafelhasználásának csökkentésére, az energiakrízis hatásainak a mérséklésére. A fával fűtő lakosság számára a korábbi években is elegendő volt a kitermelt fa mennyisége, amely az igényeket maradéktalanul kielégítette. Nagyon örülök, hogy képviselőtársaim is megértették, sőt utána is számoltak, hogy milyen kihívásokkal kell szembenéznie a kormánynak abban a helyzetben, ami most ezen a területen kialakult. A feladatot egyrészt az évtizedes tervszerűséggel is kiegyenlített hozamokhoz igazított erőforrásokkal, valamint újabbak mobilizálásával lehet megoldani. Érdekesnek tartom, hogy eddig azt vetették a szemünkre, hogy enyhítjük a fakitermelés szabályait, ezáltal veszélyeztetjük a természeti értékeket, most pedig azt kérik számon, hogy miért nincs elegendő fa. Tisztelt Képviselőtársam! A tűzifaellátáshoz szükséges mennyiség kitermelése az erőforrások lehető legmagasabb kihasználásával folyamatosan zajlik, és az önök meggondolatlan elvárásával és elképzeléseivel ellentétben nyilvánvalóan nem egyszerre, ellenőrizetlenül és felelőtlenül kívánjuk a szükséges faanyagot kitermelni. Az állami szektorban dolgozó erdész szakemberek úgy választják meg a fakitermeléssel érintett állományokat, hogy figyelembe veszik az esetleges felújítási kötelezettségeket, ezért a faanyag egy része gyérítésekből és nem véghasználatból származik. Tisztában vagyok azzal is, hogy az ország erdősültsége nem egyenletes, ezért a fában szegényebb régiók ellátásának kérdésével is még foglalkozni fogunk. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Berki Sándor, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Azt értem, hogy hatósági áras, de mikor lesz újra kapható a 11,5 kilogrammos PB-gázpalack?” címmel. Berki Sándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Most hirtelen nem tudom, ki fog válaszolni, de a lényeg, hogy ma Magyarországon nem kapható a rezsicsökkentett árú 11,5 kilogrammos PB-gázpalack. A forgalmazók egyszerűen kivezették ezt a terméket a piacról. A kereskedők egy ilyen egyszerű trükkel elérték, hogy ne kelljen hatósági áras PB-gázpalackot értékesíteniük, csak az ennél kisebb töltőtömegűt. Az ügyben kerestem Németh Szilárd rezsicsökkentésért felelős kormánybiztost is. Írtam neki, választ nem kaptam, de ami még ennél is rosszabb, hogy jogszabály-módosítás sem történt az ügyben, holott ő azt ígérte, hogy azért, hogy ne bújhassanak ki a hatósági áras PB-gázpalackok értékesítése alól a forgalmazók, ezért ő jogszabály-módosítást fog kezdeményezni. Ez nem történt meg. Levelet is írtam az Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalnak. Ők arról tájékoztattak, hogy a PB-gázpalackok esetében jelenleg nincs jogszabályban meghatározott ellátási kötelezettség. Ez is egy jó válasz volt. Tehát a hivatal a válaszában azt is világossá tette, hogy csak akkor tudna eljárni a trükköző forgalmazókkal szemben, ha azt jogszabályváltozás lehetővé teszi. Tehát újra visszajutunk a törvényalkotóhoz, visszajutunk az Országgyűléshez. [[19.40]] Természetesen Palkovics miniszter urat is kérdeztem kétszer, és mindkétszer megírta, hogy rezsicsökkentett a gázpalack. Én ezt elsőre is megértettem, de nem ez volt a kérdés, de köszönöm szépen a válaszait. Ezért ismét önökhöz fordulok a válaszért. Nem a számomra, nem nekem fontos az önök válasza, hanem azoknak az embereknek, akik 8-18 ezer forintot fizetnek a kisebb kiszerelésű PB-gázpalackokért. Ezért kérem önöket, hogy ebben tegyünk valamit, hogy jogszabályban rögzítsük, hogy lehessen kapni újra a hatósági áras 11,5 kilogrammos PB-gázpalackot. Köszönöm. [[Szórványos taps a Momentum és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném megköszönni, hogy képviselő úr mindig a szívén viseli a nehezebb sorsú honfitársaink ügyét, és mindig felszólal emellett. Én azt gondolom, hogy ez számunkra is egy nagyon fontos dolog, hiszen 2010-ben ez a kormány úgy döntött, hogy a segélyalapú társadalom helyett munkaalapú társadalmat fogunk létrehozni, és úgy gondolom, hogy ez jelenti a legnagyobb kiutat egyébként a szegénységből, és itt nagyon jó eredményeink vannak, hiszen egymillió munkahelyet sikerült létrehozni. Most 4,7 millióan dolgoznak az országban, ez hatalmas rekord, és 3,5 százalék a munkanélküliségi ráta. Tehát szerintem ezek olyan dolgok, amelyeket mindenképpen fontos kiemelni. Egyébként az Eurostat adatai szerint a szegénység kockázatának kitettek száma 2010 óta 1 millió 250 ezer fővel csökkent, a súlyos anyagi nélkülözésben élők aránya pedig egy évtized alatt 23,4 százalékról 8 százalékra csökkent. Emellett számos olyan intézkedésünk van, amellyel próbáljuk segíteni a családokat. Nyilván a rezsicsökkentés megtartása is egy nagyon fontos dolog, amiről ma már többször beszéltünk, hogy akár 181 ezer forinttal is tudnak havonta takarékoskodni a családok. De emellett egyébként meg kell említeni az ársapkákat, illetve azt, hogy 10 köbméter tűzifa megvásárlásáig vezettünk be kedvezményt, lehetőséget. 2011-ben bevezettük már egyébként a szociális célú tüzelőanyag-vásárlási támogatást; segítséget nyújtottunk a devizahiteleseknek; számos alapvető élelmiszer áfáját 5 százalékra csökkentettük. Szociális gyermekétkeztetés, ingyenes tankönyvellátás számos dolgot fel lehet sorolni. Nagyon gyorsan, mert közben annyira sok témát érintettem, hogy amit el szerettem volna mondani a PB-gázokkal kapcsolatban: a korábbi válaszomat nem tudom kiegészíteni, a 11,5 kilogrammos palackozott PB-gáz a jövőben is a hatósági árszabályozás hatálya alá tartozik. Köszönöm szépen, hogy meghallgatott. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Meddig fokozzák az államcsődhöz vezető rezsinövelést?” címmel. A kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László technológiai és ipari miniszter kérésére Koncz Zsófia államtitkár asszony fog majd válaszolni. Novák Előd képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Az államcsőd szélére sodródott Magyarország, mivel fizetésképtelenné válik egyre több intézmény a Covid-diktatúra által okozott gazdasági válság után, a kormány választási ígéreteivel ellentétes rezsinövelés elől menekülve. Hazánk egyik leggazdagabb megyeszékhelyén, Győrben is bezárni kényszerült mindkét uszoda, három művelődési ház, egy múzeum, és a kiszivárgott hírek szerint ugyanerre készül a győri filharmónia, a színház, a bábszínház, a könyvtárak is. A közösségi terek tehát megszűnnek, az állam nem működik, a XXI. században elvárható intézmények bezárnak, és az államcsőd definíciója szerint is annak minősül a részleges fizetésképtelenség is, amivel most itt szemben állunk. Egy struccpolitikát folytató kormányzat persze bizonygathatja, hogy nincs államcsőd még akkor sem, amikor már például a nyugdíjaknak is csak a 10-20 százalékát tudják majd kifizetni, de valójában az állam már most sem működik. Az egészségügy például már rég nem biztosítja az elvárható ellátást, ezért is kényszerülnek sokan fizetős szolgáltatásokat igénybe venni, és hogy valamennyire működik az állami szektor, az épp a magánegészségügy feladatátvállalásának köszönhető, illetve a várólistákon lévők jelentős részének sorra kerülése előtti halála, és hogy a betegek sokszor már nem is fordulnak orvoshoz, az tehermentesíti az így még vegetáló rendszert. Vissza a kommunizmusba! ezzel a jeligével zárt be az összes uszoda Győrben, hiszen a kommunizmus óta nem volt ilyen, leszámítva a Covid-diktatúra bezárásait, hogy a megyeszékhelyen nincs uszoda. Szerintem elfogadhatatlan, hogy legalább az egyik nincs nyitva, legalább szűkösebb nyitva tartással, akár drágább belépők mellett sem, a bezárás nyomán hosszabb távon az egészségügyre is nagyobb terheket róva. Államtitkár asszony, elismerie, hogy az államcsőd szélére vezették Magyarországot a rezsinöveléssel? Mit szól az országszerte zajló intézménybezárásokhoz? Meddig fokozzák az önkormányzatok terheit, vagy hajlandóke csökkenteni azokat, akár a korábbiakban is megfogalmazott javaslataink szerint? Várom érdemi válaszát. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Sajnálatos módon a szomszédunkban háború dúl, és azt is tudjuk, hogy erre olyan válaszok születtek, amelyek következtében a szankciós politika eredményeként az energiaárak teljesen elszabadultak, és egy rendkívül nehéz energiahelyzet alakult ki. Ebben a helyzetben mi mindent megteszünk azért, hogy minél jobban tudjuk segíteni a családokat, erről a mai nap többször beszéltünk már. 181 ezer forint, azt gondolom, hogy egy hihetetlen nagy összeg havonta, és Európán belül máshol nincs ilyen támogatás, amit más ország nyújtana a családoknak. Azt gondolom, ez egy hatalmas eredmény. Emellett mindent megteszünk azért, hogy az energiaellátás biztosított legyen, a földgáztárolóink már 70 százalékos töltöttségen vannak. Ezek mind-mind olyan stratégiai kérdések, ami azt eredményezi, hogy lesz Magyarországon földgáz és energia, és mi azon vagyunk, hogy minél nagyobb mértékben tudjuk támogatni, ahogy említettem, a családokat, a nyugdíjasokat és a magyar embereket. Emellett a tűzifaprogramról, barnaszénprogramról már beszéltünk. Az árstopok fenntartása szintén nagyon fontos, év végéig a benzinárstop, illetve az élelmiszerárstop fennmarad, a kamatstop pedig jövő év június 30-ig. A vállalkozásokról is kell hogy szót ejtsünk. Ahogy miniszterelnök úr is elmondta, az energiaintenzív termelő kis- és középvállalkozások részére egy több mint 200 milliárdos programot indítunk, és emellett pedig dolgozunk a gyármentő programon is, valamint, amennyiben szükség van rá, új munkahelyvédelmi akcióterv is készül. A járványhelyzetet említette. Azt gondolom, hogy hatalmas eredmény, hogy a járványhelyzetben ez a kormány mindent megtett azért, hogy a magyar munkahelyeket megvédje, és pontosan akkor is egy munkahelyvédelmi akcióterv került bevezetésre, és amennyiben szükség lesz rá, ezt most is be fogjuk vezetni. Kérjük, hogy ebben támogassák az elképzeléseinket. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Bakos Bernadett és Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az agrárminiszter úrnak: „Miért nem vonja vissza a Fidesz az erdőirtó rendeletet?” címmel. Kanász-Nagy Máté képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök úr! Tisztelt Kormánypárti Képviselők! Augusztus 4-én jelent meg az a döbbenetes kormányrendelet, ami nagyrészt kiiktatta a természetvédelmi szempontokat a fakitermelés során. Lehetővé vált a tarvágás a legértékesebb, védett állami erdőkben is. Egész évben, azaz vegetációs időszakban is végezhető fakitermelés, ami az évszázados erdészeti gyakorlattal szöges ellentétben áll, és komoly károkat okozhat az élővilágban. Csökkentették a fák vágásérettségi korát, pedig az idősebb erdők jobban ellenállnak a klímaváltozás hatásainak is. Ha idegenhonos fákat vágnak ki, a helyükön nem kell őshonos fajokat ültetni. Ha egy akácost kivágnak, akkor a helyén újra akácos lesz negyven évig. A rendelet óriási felháborodást váltott ki. Együttesen több mint százezer ember írta alá az LMP és a WWF petícióját a kormányrendelet visszavonását illetően. Az LMP az Alkotmánybírósághoz fordult, és tüntetést szervezett, ahol közel tízezer ember fejezte ki tiltakozását. Ezt követően egy civil szervezésű tüntetésen is sok ezer ember állt ki az erdők mellett. A tiltakozások hatására Nagy István kiadott egy miniszteri utasítást, ami az őshonos fafajtájú erdőkben visszahozta a tarvágás és a vegetációs időszakban történő fakitermelés tilalmát. [[19.50]] Ugyanakkor a kormányrendeletet mind a mai napig nem vonták vissza, és a miniszteri utasítás nem vonatkozik a vízügy által kezelt erdőkre és a magánerdőkre, így továbbra is végezhető tarvágás akár védett erdőkben is. Miniszter úr sokszor hangsúlyozta, hogy valójában soha nem akartak hozzányúlni a védett erdőkhöz. Ha ez tényleg így van, miért nem nyugtatják meg az erdőkért aggódókat, és miért nem vonják vissza teljesen a tarvágásokat továbbra is lehetővé tévő rendeletet? Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is felhívom a figyelmét képviselőtársamnak, hogy a hivatkozott kormányrendelet az energia-vészhelyzet megoldására jött létre, a veszélyhelyzet ideje alatt a tűzifaigények biztosításához szükséges rendelkezéseket tartalmazza. Ez a veszélyhelyzet jelenleg is fennáll, ráadásul a neheze még előttünk van, és ezenfelül európai uniós elvárás az is, hogy csökkentsük a fosszilis eredetű energiatermelést. Magyarország esetében ebben nagy szerepet játszik a tervszerűen és biztonságosan megújuló erdei biomassza. Ha a képviselő úr ne haragudjon a megjegyzésért értene az erdészeti és természetvédelmi szabályozáshoz, akkor tudná, hogy bármilyen erdészeti beavatkozást többszintű hatósági egyeztetés és jóváhagyás előz meg, ahol a természetvédelmi hatóságnak is kiemelt szerepe van. A rendelet kizárólag lehetőségeket fogalmaz meg, amivel a gazdálkodók csak a hatósági eljárási szabályok betartása szerint élhetnek. Felhívom figyelmét, hogy a magyar erdők az évszázados fenntartható erdőgazdálkodásnak köszönhetően jelentős kitermelhető faanyagtartalékkal rendelkeznek. A rendelet alkalmazása során ehhez a tartalékhoz úgy férünk hozzá, hogy ezt a kiemelt jelentőségű zöldtőkét nem veszélyeztetjük, így a természeti értékeket és az erdőket, valamint az erdők ökológiai szolgáltatásait kár nem fogja érni. A vízügyi területek erdőiről pedig a Belügyminisztérium tud illetékesen válaszolni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Becsó Zsolt, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Országos szinten milyen eredményei vannak az Áldozatsegítő Központoknak és az azokhoz kapcsolódó társadalmi edukációnak?” címmel. Becsó Zsolt képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Asszony! Magyarországon egészen a rendszerváltásig nem alakult ki a bűncselekmények áldozatait segítő rendszer. 1989-et követően az önkormányzatok segélyek formájában nyújtottak segítséget az áldozatoknak, míg a civil és egyházi szervezetek a szexuális erőszak és a civilbántalmazás elszenvedőit karolták fel. A magyar nemzeti stratégiában megfogalmazott célok egyike, hogy hazánkban 2025-re minden megyeszékhelyen legyen áldozatsegítő központ, ezzel kialakítva a hálózatos rendszert. A magyar kormány számára kiemelt jelentőségű, hogy minden állampolgár biztonságban érezze magát, és tudatában legyen annak, hogy amennyiben bűncselekmény áldozatává válik, van hova fordulnia, és nincs egyedül. Az áldozatsegítő központok hálózattá fejlesztésének legfőbb oka az, hogy a bajba került személyhez a lehető legközelebb legyen a fizikailag elérhető segítség. Fontos, hogy komplex segítségnyújtásban részesüljenek az áldozatok, ennek érdekében a központok közvetlen kapcsolatban állnak a közös cél eléréséhez szükséges állami, önkormányzati, civil és egyházi szervezetekkel. Öröm számomra, hogy választókerületemben 2021 óta az Igazságügyi Minisztérium és a Nógrád Megyei Rendőr-főkapitányság a kialakított áldozatsegítő ponton közösen dolgozik az áldozatsegítési és áldozatvédelmi tevékenységgel összefüggő feladatok eredményes megvalósítása érdekében. Kiemelt jelentőségűnek tartom, hogy a magyar emberek felelősséget érezzenek honfitársaik iránt, segítséget nyújtsanak egymásnak, ebben pedig nagy szerepe van a központoknak, amelyek egyik fő feladata a felvilágosítás, hiszen az időben megkezdett segítségnyújtással lerövidíthető az áldozat felépülési ideje, illetve a tájékoztatás által felismerhetővé válhat a bántalmazás, és ez hozzájárulhat ahhoz, hogy az abúzuson áteső személyt mihamarabb kiemeljék a romboló környezetből. Tisztelt Miniszter Asszony! [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Az elhangzottakkal kapcsolatban kérdezem, hogy országos szinten milyen eredményei vannak az áldozatsegítő központoknak…
Köszönöm.
…és az azokhoz kapcsolódó társadalmi edukációnak. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Varga Judit miniszter asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném biztosítani afelől, hogy a háború, illetve az elhibázott szankciós politika okozta nehézségek ellenére is a kormány továbbra is kiemelt feladatának tekinti, hogy továbbfejlessze a magyar áldozatsegítési rendszert. Az Igazságügyi Minisztérium célkitűzése, ahogy elhangzott a kérdésben is, hogy 2025-re országos hálózattá fejlessze a most megyeszékhelyeken meglévő központokat, és ennek az egész rendszernek az a célja, hogy a bajba jutott áldozatok, a bűncselekmények áldozatai a lehető legrövidebb időn belül, a legközvetlenebb módon és a legtestreszabottabb segítségben részesülhessenek. Ezért hoztuk mi létre ezeket a központokat, amelyek kiépítése elődöm idejében is már megkezdődött, de örömmel jelenthetem, hogy az elmúlt három évben megnégyszereztük a központok számát. Jelenleg 11 megyeszékhelyen működik ilyen áldozatsegítő központ, illetve a nagy érdeklődésre tekintettel azokon a területeken, ahol nem tudtunk központot kialakítani az idő rövidségére vagy az anyagi korlátokra tekintettel, úgynevezett áldozatsegítő pontok működnek. Ilyen az ön választókerületében is nagy sikerrel és rendkívüli konstruktivitásban működő salgótarjáni áldozatsegítő központ. Tisztelt Képviselő Úr! Nem tétlenkedünk, és nem hagyunk senkit segítség nélkül, ha bajba került, ezért van egy éjjel-nappal, 24 órán át is hívható áldozatsegítő vonal. Itt is el szeretném mondani, hogy a száma: 06/80 225 225. Tehát a központoknak, illetve az áldozatsegítő pontoknak és a közvetlen hívószámnak köszönhetően csak tavaly 18 ezer áldozatot tudtunk elérni. Ennek egyébként egy törvénymódosítás is segítséget adott, hiszen úgynevezett holland mintájú opt-out rendszerben működünk, az áldozatokat közvetlenül keresik meg a központ munkatársai. Végszóként azt szeretném elmondani, hogy minden állam kötelessége, hogy a bajbajutottaknak segítséget nyújtson, és a bűncselekménnyel okozott társadalmi, erkölcsi, anyagi, érzelmi károkat enyhítse, a sérelmeket enyhítse. Ezért a sértettek támogatása továbbra is a magyar kormány elkötelezett célja, és 2025-re ki fogjuk építeni ezeket a központokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Tisztelt Országgyűlés! Dávid Ferenc, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Kinek jó ez?” címmel. Dávid Ferenc képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár urat szólítom meg, gondolom, ő fog válaszolni a kérdésemre, aki bizonyára emlékszik arra, hogy júliusban mindketten beszélgettünk a katáról. Én aggódtam a kata likvidálásáért, ő igyekezett megnyugtatni engem, hogy nem lesz ebből nagy gond. Bizonyára ismeri államtitkár úr a mostani, szeptemberi számokat: eltűnt 50 ezer katás a rendszerből, és nem jelent meg más vállalkozóként. Felmerül a kérdés, hogy mi lett ezekkel az elsősorban mellékfoglalkozású katásokkal, akik az egészségügyben, illetve az oktatásban dolgoztak. Ha az információim nem csalnak, csak az oktatás területén 30 ezren dolgoztak mellékfoglalkozású katásként, akik egyébként főállásúként megfizették a járulékot, katásként meg befizették azt a 25 ezer forintot, amit illett. Ugyanezt mondom a nyugdíjas mellékfoglalkozású katásokra is, akik egyébként az adott településen minden javítást, szolgáltatást elvégeztek, 60-70 évesek, esetleg efölött lévő emberek, akik nyilvánvalóan nem fognak főállású vállalkozóként dolgozni. Tehát az a kérdésem, hogy egyrészt mi lesz ezzel a kieső szolgáltatással az egészségügyben, illetve az oktatásban. Ez is egy nagy veszteség, ha emberek el fognak veszni, de amitől én még jobban félek, az az, hogy ezek az emberek, főleg az iparosok és a szolgáltatók főleg a vidéki kistelepüléseken nem fognak már vállalkozást működtetni, hanem vagy, hogy mondjam, szegre teszik a kalapácsot, a fúrót, vagy feketén fogják végezni a tevékenységüket, amire, biztos vagyok benne, hogy sem államtitkár úr, sem én nem bólintunk rá. Tehát én azt szeretném megkérdezni, hogy kinek jó, hogy az egészségügy és az oktatás újabb dolgozókat veszít el, a társadalom újabb iparosokról és szolgáltatókról mond le, az intézkedést kezdeményező Kereskedelmi és Iparkamara újabb tagokat fog veszíteni, és a költségvetés pedig újabb adófizetőkről mond le. Tehát itt most már tudjuk azt [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy 50 ezer vállalkozó elveszett, és nem jelent meg új vállalkozásként a piacon. Köszönöm szépen a figyelmet. [[20.00]]
Köszönöm szépen. Tállai András fog válaszolni. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr és egyben Árnyékminiszter Úr, Gazdaságfejlesztési Miniszter! Gratulálok hozzá! Reméljük, hogy az „árnyék” szó ott marad még sokáig a miniszteri megszólítása előtt. Ami pedig a katát illeti: kis türelmet kérek, hiszen ma van az első határidő szeptember 25. volt a törvény szerint, de mivel az vasárnapra esik, ez most 26., hétfő éjfél , amikor ugyanis lehet még az új szabályok szerinti katát választani. Én egy számot ismerek: szeptember 16-án, tíz nappal a határidő lejárta előtt már 115 ezren választották az új katát a körülbelül 400 ezer katásból. S ami még érdekesebb, hogy ugyanazon a napon, amikor lezártuk az adatokat szeptember 16-án, tíz nappal szeptember 25. előtt, akkor 125 ezer új átalányadós jelent meg. Ez azt jelenti, hogy az első határidő előtt ami, ahogy mondtam, ma jár le a katások fele már rendezte a saját sorsát. Nem akkora politikai botrány ez, mint amit próbáltak belőle csinálni az országban vagy itt a parlamentben. Higgye el, hogy mire ismerni fogjuk a számokat, ki fog derülni, hogy megtalálja a számítását a kiegészítő tevékenységű is, mert érdekes módon valamilyen bt.-t tud csinálni, vagy pedig sima egyéni vállalkozóként, vagy az átalányadózásban megtalálja majd a számítását. Arra kérem önt, képviselő úr, hogy várjuk meg a határidőket, mert lesz még egy határidő majd, október 31. Azok a régi katások, akik nem léptek be az újba, október 31-éig választhatják majd az átalányadózást. Mire a végére érünk, látni fogjuk, hogy a 400 ezerből pontosan annyian fognak visszamenni munkaviszonyba, akik miatt ez az egész létrejött, mert nekik egyébként is alkalmazottként kell azt a munkát végezni, amit végeznek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezt a napirendet is lezártuk. Soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény és a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló 2010. évi CXXXI. törvény módosításáról szóló T/705. számú törvényjavaslat, valamint soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló T/706. számú törvényjavaslat, valamint soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében egyes törvények módosításáról szóló T/1202. számú törvényjavaslat, valamint soron következik az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzéséről szóló T/1260. számú törvényjavaslat, valamint soron következik az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/1261. számú törvényjavaslat együttes általános vitája a lezárásig. Bejelentem, hogy az együttes általános vitára uniós és nemzetiségi napirendi pontként kerül sor. Elsőként megadom a szót Varga Judit igazságügyi miniszter asszonynak, a törvényjavaslatok előterjesztőjének. Öné a szó, miniszter asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szeptember 18-án lezárult egy több hónapos nehéz, ám rendkívül konstruktív egyeztetési folyamat a magyar kormány és az Európai Bizottság között, mindez az úgynevezett feltételességi mechanizmus keretében. Ezek a tárgyalások sikerrel zárultak. A Bizottság megállapította, hogy a magyar kormány által benyújtott 17 intézkedési javaslat megfelelően fogja orvosolni azokat az aggályokat, amelyek miatt a kondicionalitási eljárást megindította. Tisztelt Képviselőtársaim! Hamarabb is elérkezhettünk volna ehhez a pillanathoz. Nem a magyar kormányon múlt, hogy ez nem így történt. A hatékony tárgyalást sokáig akadályozta a politikai időhúzás és az ideológiai hadviselés. A magyar emberek azonban idén áprilisban egyértelmű felhatalmazást adtak az eddigi kormányzati politika folytatására. Bízom benne, hogy a magyar emberek demokratikus üzenetét Brüsszelben is megértették, és ehhez hasonlóan bízom abban, hogy az olasz nép tegnapi demokratikus üzenetét is meg fogják érteni és el is fogják fogadni. Így érkezhettünk el a nyár végére ahhoz a ponthoz, ahol már konkrét intézkedések és konkrét szakmai javaslatok, érvek mentén folyt az egyeztetés. A magyar kormány konstruktív hozzáállását mi sem érzékelteti jobban, mint hogy a tárgyalások lezárását intenzív egyeztetési folyamat előzte meg. Videokonferenciák sorozatát és számos megbeszélést tartottunk a Bizottsággal, továbbá a százat is meghaladta a köröztetett dokumentumok száma; mindez, tisztelt hölgyeim és uraim, a nyári szabadságolások kellős közepén, a forró augusztusi hónapokban. A folyamat ékes bizonyítéka a magyar közigazgatás patrióta hozzáállásának, a magyar érdekek melletti elkötelezettségének és a magas szintű szakmai tudásának. Ezúton is köszönöm minden kolléga munkáját, aki hozzájárult az egyeztetéseink sikeréhez. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Ebben a szakmai mederbe terelt párbeszédben a magyar kormány a kölcsönös tisztelet és a lojális együttműködés jegyében a megállapodás szándékával vett részt. Két szempont vezérelt bennünket. Egyrészt Magyarországnak és a magyar embereknek hozzá kell jutniuk azokhoz a forrásokhoz, amelyek őket megilletik. Másrészt nem engedünk azokból a sarokpontokból és nem kötünk elvtelen kompromisszumot azokban a kérdésekben, amelyekről a magyar emberek az áprilisi választáson és népszavazáson, illetve a korábbi nemzeti konzultációk során már határozottan állást foglaltak. Ezeket a szempontokat pedig sikerült maradéktalanul érvényesítenünk. Mi Magyarországon továbbra is megvédjük a gyermekeinket, elutasítjuk az illegális migrációt, és ellenállunk minden olyan meggondolatlan és észszerűtlen szankciós politikának, ami leginkább Európát sújtja, és nem azt, aki ellen a szankciókat kivetették. Tisztelt Képviselőtársaim! A Biztosok Kollégiumának szeptember 18-ai döntése megnyitja az utat az Újjáépítési Alappal és a kohéziós forrásokkal kapcsolatos tárgyalások gyors lezárása előtt. Amennyiben tehát a kormány az általa tett vállalásokat teljesíti, a feltételességi eljárás még az év vége előtt lezárulhat, és Magyarország forrásvesztés nélkül léphet át a 2023-as esztendőbe. Hazánk eddig sem veszített európai uniós forrásokat, és ennek veszélye a megállapodás értelmében nem is fenyeget bennünket. A magyar kormány elkötelezett az intézkedések végrehajtása mellett, a Bizottsággal közösen lefektetett menetrend szerint. Ennek megfelelően a kormány már augusztus végén nekilátott a vállalt intézkedések megvalósításának, amit a Bizottsággal és egyéb nemzetközi szervezetekkel, például az Európa Tanáccsal vagy az OECD-vel szoros együttműködésben folytat. Ennek érdekében a kormány több javaslatcsomagot terjesztett a tisztelt Ház elé, és a folyamatban még további jogalkotási kezdeményezések is várhatók. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország elkötelezett az Európai Unió alapértékei iránt, amelyeket minden tagállam is magáénak vall. Hazánk elkötelezett az unió pénzügyi érdekeinek védelme mellett is, hiszen közös ügyünk az európai adófizetők, így a magyar állampolgárok és cégek befizetéseinek is transzparens és hatékony felhasználása. Ugyanakkor nem titok, hogy a magyar kormánynak nagyon komoly jogi fenntartásai vannak ezzel az eljárással, illetve az azt szabályozó rendelettel szemben. Ezért Lengyelországgal együtt a tavalyi év során annak megsemmisítését kezdeményeztük az Európai Unió Bírósága előtt. [[20.10]] Bár a Bíróság a rendelet megsemmisítését nem vállalta fel, ítéletének indokolásában Magyarország szinte minden jogi aggályát megerősítve a rendelet erősen megszorító értelmezését tette magáévá. Azt sem titkolom, hogy a magyar kormánynak azzal szemben is nagyon komoly jogi aggályai vannak, ahogyan a Bizottság a rendeletet alkalmazza, és ahogyan nyilvánvaló politikai megfontolásokból kizárólag hazánkkal szemben lépett fel. Egy olyan világban, ahol tiszteletben tartják a jogállamiságot, a tagállamok egyenlőségét, az objektivitást és a kettős mérce tilalmát, ilyen döntésre sohasem kerülhetett volna sor. De örök optimistaként azt gondolom, ha már az eljárás jogalapja és megindítása nem is szolgál Európa nagyobb dicsőségére, annak lezárása részben orvosolhatja ezeket a sérelmeket. A Magyarországgal szemben indított eljárás ebből a szempontból próbatétel, teszteljárás valamennyi tagállam számára. Ha a megindításával nem is, de lezárásával példájává válhat a konstruktív párbeszédnek, szimbólumává az „egység a sokféleségben” európai eszméjének és a valódi szolidaritásnak. Ehhez viszont az szükséges, hogy az eljárás ne váljon egyéni politikai törekvések túszává. Ez a legfontosabb üzenetünk az európai intézményekhez, a tagállamokhoz és a hazai ellenzékhez. Tisztelt Országgyűlés! A Ház előtt fekvő javaslatcsomagban a magyar kormány által vállalt intézkedések célja az, hogy a közbeszerzési szabályokat többletgaranciákkal bástyázza körül, illetve hogy megerősítse a csalás és korrupció elleni küzdelem jogi és intézményi kereteit, valamint az összeférhetetlenségi szabályokat. A törvénycsomag rendelkezései a Bizottsággal folytatott tárgyalások során alakultak ki, és ezeket az elvárásokat mi három kategóriába soroltuk. Az első, hogy voltak szakmailag észszerű felvetések, ezeket elfogadtuk. Voltak olyanok is, amelyeket nem láttunk szükségesnek, de elfogadhatók voltak. Végül voltak olyanok, amelyek inkább a politikai pamflet műfajába sorolhatók, de mivel kárt nem okoznak, ezért a megállapodás érdekében nem zárkóztunk el azoknak az átvételétől. Nem szeretném most itt magam besorolni a fenti kategóriákba a kilátásba helyezett korrekciós intézkedéseket, és mivel mindenki számára elérhetők az előttünk fekvő javaslatok, és a jövőben is majd látni fogják a további intézkedéseket, így ezt képviselőtársaim bölcs belátására bízom. Kérem, most pedig engedjék meg, hogy nagyon röviden ismertessem a törvénycsomag legfontosabb elemeit. Vállaljuk, hogy a kormány által kezdeményezett és kihirdetett jogszabályok 90 százaléka társadalmi egyeztetést követően kerül elfogadásra. A Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, a Kehi minden évben nyilvános jelentést tesz közzé arról, hogy a jogszabálytervezetek társadalmi egyeztetése megtörténte, vagy pedig a társadalmi egyeztetésre bocsátás hiánya a jogszabály alapján megengedett esetkörök valamelyikéből következett-e. A társadalmi egyeztetés elvégzésének kikényszerítése érdekében a hivatal azt is ellenőrzi majd, hogy a jogszabályokat előkészítő miniszterek eleget teszneke a kötelezettségüknek. A kormány által kezdeményezett jogalkotást megelőzően időt biztosítunk a társadalmi konzultációra. Az általános egyeztetés keretében a véleményezésre minimum nyolc napot, a beérkezett vélemények, javaslatok érdemi mérlegelésére törvény vagy kormányrendelet esetén a kormány döntését megelőzően, miniszteri rendelet esetén pedig a kihirdetését megelőzően öt napot biztosítunk. Másodszor: a törvénycsomag a közérdekűadat-igénylések körében kivezeti a munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételéhez kapcsolódó költségtérítés megállapításának a lehetőségét. A javaslat alapján továbbá a kormány rendeletében meghatározott összeget meg nem haladó költség esetében költségtérítés megállapítására egyáltalán nem kerülhet sor, illetve az ezt meghaladó költség esetében a költségtérítésként legfeljebb megállapítható összeg mértékét a kormány rendelete határozhatná meg. A javaslat emellett tartalmazza a közérdekűadat-igénylésekre irányadó, a veszélyhelyzetben alkalmazandó speciális szabályok megszüntetésére irányuló intézkedéseket is. Harmadjára: a vállalások közül kiemelt jelentőséggel bír az integritáshatóság létrehozása. Ez a tervek szerint november második felében kezdi meg a működését. Amennyiben ez megtörténik, és a többi vállalásunk végrehajtása is menetrend szerint halad, akkor a várakozásaink szerint a kondicionalitási eljárás lezárul. A hatóság olyan esetekben fog beavatkozni, ahol véleménye szerint az illetékes hatóságok nem tették meg a szükséges lépéseket olyan csalás, összeférhetetlenség, korrupció, illetve egyéb jogsértés vagy szabálytalanság megelőzésére, felderítésére és kijavítására, amely hátrányosan érinti az uniós pénzügyi támogatások végrehajtását. A hatóság elnökét nyílt pályázat alapján az Állami Számvevőszék elnökének javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki, függetlenségét pedig a javaslat átfogó garanciákkal bástyázza körül. Megújul a korrupcióellenes munkacsoport, amelynek elnöki tisztét ennek az integritáshatóságnak az elnöke fogja betölteni. Megjegyzendő az is, hogy a munkacsoport paritásos alapon kormányzati és nem kormányzati szférából érkező tagokkal működik majd. A munkacsoport feladata az, hogy éves jelentéseiben a korrupció megelőzésének és felderítésének javítását célzó intézkedésekre vonatkozó javaslatokat tegyen le a kormány asztalára. A közhatalom gyakorlásával és a közvagyon kezelésével kapcsolatban elkövetett kiemelt bűncselekmények esetén külön eljárásrendet vezetünk be. Az alkalmazandó eljárás lehetővé tenné az ügyészség és a nyomozó hatóság feljelentés elutasítására, illetve büntetőeljárás megszüntetésére irányuló döntéseinek bírói felülvizsgálatát. A felülvizsgálat alapján a nyomozási bíró felhatalmazást kap a büntetőeljárás megkezdésének vagy folytatásának az elrendelésére. Végső soron az eljárás megteremti a jogot a vádindítvány benyújtására. A javaslatcsomag értelmében a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok általános összeférhetetlenségi szabályai tekintetében biztosított lesz az európai uniós költségvetési rendeletnek való teljes megfelelés. A hetedik pontunk: a törvénycsomag a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt jelöli ki, hogy segítse az OLAF-ot a magyarországi helyszíni ellenőrzések során, illetve amikor egy ellenőrzés alá vont gazdálkodó szervezet megtagadja az együttműködést. Az OLAF helyszíni ellenőrzéseinek és vizsgálatának elvégzését az OLAF kérésére pénzügyőr segítheti a jövőben. Az audit- és ellenőrzési mechanizmusok megerősítése érdekében az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter munkaszervezetében belső ellenőrzési és integritási igazgatóság jön létre. Az igazgató és az igazgatóságon dolgozó kormánytisztviselők és munkavállalók széles körű igazgatási autonómiát élveznek majd, az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos tevékenységükben pedig egyáltalán nem utasíthatók. Tisztelt Képviselőtársaim! A megállapodás keretei adottak. Az Országgyűlés előtt fekvő törvényjavaslatokban szereplő intézkedéseket a Bizottsággal szorosan együttműködve alakítottuk ki. Az elkövetkezendő hetekben a vállalások kodifikálására és végrehajtására fogunk koncentrálni. Mi a kormányban azért dolgozunk, hogy a magyar emberek, Magyarország megkapja a neki járó forrásokat. Nem mehetünk el azonban szó nélkül amellett, hogy a balliberális ellenzéki képviselők és az Európai Parlamentben helyet foglaló kollégáik az elmúlt években folyamatosan azért dolgoztak, hogy a magyar emberek ne kapják meg az őket jogosan megillető forrásokat, és még ma is ezen dolgoznak. Az ő figyelmükbe ajánlom Deák Ferenc szavait: „Jobban tudom szeretni e hazát, mint gyűlölni ellenségeinket.” Csak annyit kérek önöktől, hogy szeressék jobban hazájukat, mint amennyire gyűlölnek bennünket. Tegyék félre a hétköznapi politikai csatározásokat, és nemzeti minimumként, pártállásra való tekintet nélkül támogassák ezeket a benyújtott törvényjavaslatokat. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Most a vezérszónoki felszólalások következnek, képviselőcsoportonként 30-30 perces időkeretben. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Deutsch Tamás európai uniós képviselő. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hölgyeim és Uraim! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés asztalán fekvő törvényjavaslat-csomag kapcsán három kérdésről szóljak, messze rövidebb időkeretben, mintsem amennyi vezérszónokként egyébként a rendelkezésemre állna. Elsőként is a brüsszeli politikai klímáról szeretnék szólni, egész pontosan arról, hogy a brüsszeli politikai klíma a magyarországi baloldal aktív közreműködésének köszönhetően egyáltalán nem változik. Szóval, politikai klímaváltozásról véletlenül sem beszélhetünk. Másodikként az európai uniós fejlesztési forrásokról szeretnék szólni, egész pontosan azokról az európai uniós fejlesztési forrásokról, amelyek jog szerint járnak a magyar polgároknak, járnak Magyarországnak. [[20.20]] Ahogy oly sokszor, oly sokan elmondták, nem könyöradományról van szó, nem a kevésbé fejlett közép-európai kistestvéreknek nyújtott segítségről van szó, hanem egy olyan, az Európai Unió alapszerződésében rögzített rendszerről van szó, amely kapcsán Magyarország, a magyar polgárok közössége joggal tarthat igényt ezekre a fejlesztési forrásokra. Nos, mi is a sorsa ezeknek a fejlesztési forrásoknak, milyen törekvések veszélyeztették a magunk mögött hagyott lassan több mint egy évtizedben mindazt, hogy ezek a források a magyar polgárok, a magyar gazdaság fejlődésére rendelkezésre álljanak? És végül, de nem utolsósorban arról szeretnék szólni, hogy ahogy miniszter asszony is említette, a szeptember 18-án a Bizottság és a magyar kormány bejelentése kapcsán megszületett megegyezésnek mi is lehet a sorsa. Elvárhatóe, remélhetőe, hogy a korábban a magyarországi ellenzék, az egységes ellenzék, meg a baloldali ellenzék, a mindenféle jelzőket magukra aggató ellenzék az ígéretét teljesíti, azaz hogyha a jogállamisági kérdéskörben az Európai Bizottság és Magyarország között fennálló vitás kérdések rendeződnek, akkor számíthatunke arra, hogy az ellenzék a magyar parlamentben és az európai politikában is támogatja ezt a megegyezést? No, elsőként tehát a politikai klímáról. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindenféle köntörfalazás nélkül, világosan és egyenesen szeretnék beszélni. Önök, az MSZP, a DK, a Momentum, az LMP, a Párbeszéd európai parlamenti képviselői [[Arató Gergely: Nincs is nekik!]] , kiegészülve a Jobbik európai parlamenti képviselőivel, a magunk mögött hagyott 12 esztendőben Brüsszelben folyamatosan a saját hazájuk ellen dolgoznak. Mindent megtettek annak érdekében, hogy a saját hazájukat hazugságok kitalálásával és azok terjesztésével lejárassák, mindent megtettek annak érdekében, hogy a saját hazájuk rossz hírét keltsék az európai politikában. Engedjék meg, hogy csak arra emlékeztessem önöket, hogy Herczog Edit ki ne emlékezne a Magyar Szocialista Párt volt európai parlamenti képviselőjére? egy, az MSZP országos választmányához intézett levelében világosan és egyértelműen megfogalmazta azt a tényt, hogy az első, Magyarországot hazugságok, rágalmak, csúsztatások, fake news információnak is csak jóindulattal nevezhető őrültségek keretében ledorongoló jelentés, a Tavares-jelentés összeállítása Tabajdi Csaba és Göncz Kinga feladata volt, ennek a jelentésnek az elfogadása érdekében viszont a harcot, hogy végigharcolják azt, hogy ezt az Európai Parlament elfogadja, ezt a munkát pedig Herczog Edit végezte. Ezt nem közírók fogalmazták meg, ezt nem fideszes politikusok vagy KDNP-s politikusok fogalmazták meg, ezt Herczog Edit fogalmazta meg, azért, mert a pártfeladatot elvégezve, a saját hazájának a lejáratása érdekében körömszakadtáig elvégzett munkát nem voltak hajlandóak azzal az MSZP döntéshozói értékelni és elismerni, hogy ez után a nagyszerű, Magyarország ellen végzett munka után újra megtisztelje őt az MSZP országos választmánya, és az európai parlamenti képviselői lista bejutó helyére helyezze. Tisztelt Hölgyek és Urak! Nincs is miről beszélni Herczog Edit leleplező levele után. Nincs is miről beszélni azután, hogy miközben szerte Európában, így Magyarországon is családok milliói a pandémia, a koronavírus-járvány szörnyű tehertételével szemben küzdöttek, addig az MSZP európai parlamenti képviselőjének, Ujhelyi Istvánnak az asszisztense, európai uniós forrásokat felhasználva, volt az operatőre annak a kamuvideónak, amelyben mindenféle én nem is tudom, hogy mit mondjak , abszurditások határán is túlmenő őrültségeket fogalmaztak meg arról, hogy Magyarországon állítólag a hatóságok meg a kormány közreműködése miatt, sőt tudatos szándékának köszönhetően hogyan halnak meg százak és ezrek a koronavírus-járványban. Ezt a kamuvideót, még egyszer szeretném mondani, Ujhelyi István európai parlamenti képviselő asszisztense… akit azért fizetnek az európai adófizető polgárok pénzéből, hogy az ő képviselői munkáját segítse, nos, ezeket a forrásokat felhasználva, Ujhelyi képviselő európai parlamenti asszisztense volt az operatőre ennek a kamuvideónak. De jól emlékszem arra, hogy egymásra licitálva szólaltak fel a Momentum meg a DK európai parlamenti képviselői, és erősítették meg azt a gyalázatos álhírt amelynek a forrása persze a CNN volt , hogy a koronavírus-járvány miatti vészhelyzetben a magyar parlament a szabadságjogok lábbal tiprása kapcsán nem ülésezik. Innen, a magyar Országgyűlés épületéből, a magyar Országgyűlés tanácskozásáról indultak el a Ferihegyi repülőtérre, a Liszt Ferenc Repülőtérre az említett képviselők, elrepültek Brüsszelbe, majd ott egy Magyarországot lejárató vitában volt képük azt mondani, hogy Magyarországon annyira tombol a, nem is tudom, micsoda a hibrid rendszer, az autokrácia? vagy segítsenek kiigazodni ezekben a szóvirágokban, hogy milyen badarságokat tudnak a saját hazájuk ellen kitalálni , hogy ebben a szörnyű rendszerben, a vészhelyzetben egyébként nem ülésezik a magyar parlament, majd hazajöttek, s az ülésező magyar parlament tanácskozásán vettek részt a brüsszeli rágalomhadjáratot követően. Tisztelt Hölgyek, Urak! Kedves Képviselők! A helyzet az, hogy az a politikai klíma, ami egyébként a magyar kormány törekvéseit körülveszi, az a politikai klíma jelentős részben a magyarországi baloldal, az egyesült magyar ellenzék Magyarország elleni brüsszeli áskálódása miatt ilyen nehéz. Tisztelt Képviselőtársaim! Említettem, hogy röviden szeretnék szólni az európai uniós fejlesztési forrásokról. Nem arról van szó, hogy az úgynevezett kondicionalitási mennyire örülök, hogy miniszter asszony végre magyar kifejezést használ! , feltételességi eljárás alkalmazásától remélték önök, hogy végre el lehet lopni, rabolni, venni a magyar polgároktól az európai uniós fejlesztési forrásokat. Egy frászt, kedves képviselőtársaim, nem erről van szó! 12 éve önöknek folyamatosan az a törekvésük, hogy ne mondjam, a fixa ideájuk, az a fétisük, hogy hogyan lehetne olyan politikai büntető intézkedéseket, akciókat, törekvéseket, döntéseket előkészíteni az Európai Unióban, amelyeknek az lesz a következménye, hogy a Magyarország rendelkezésére álló európai uniós fejlesztési források csökkenjenek, vagy a nekünk járó európai uniós fejlesztési forrásokhoz ne lehessen hozzájutni. Hosszan lehetne sorolni, most szándékosan nem fogok neveket mondani, mert miért legyek hírvivője azoknak a baloldali volt és jelenlegi magyar európai parlamenti képviselőknek, akiknek a munkássága kizárólag arra az egyetlenegy dologra összpontosul, hogy hogyan lehet hazug OLAF-eljárásokat kreálni, és utána az általuk kitalált őrültségek keretében hogyan lehet rossz hírét kelteni az országnak. Elég, ha csak arra emlékeztetem önöket, hogy kebeldagasztó érzés futotta át önöket, amikor arról beszéltek de rosszul fogalmazok a múlt idő miatt , arról beszélnek, az elmúlt héten is arról beszéltek, hogy a Magyarországnak járó európai uniós fejlesztési forrásokat az Európai Bizottságnak közvetlenül kéne odaadni a végső felhasználóknak, közvetlen brüsszeli forrásokká kéne változtatni azt a sok milliárd eurónyi, Magyarországnak járó fejlesztési forrást, ami, önök szívük szerint szeretnék azt elérni, hogy ne jusson el Magyarországra. Szeretném még egyszer elmondani, ha ezek a források közvetlen brüsszeli forrásokká válnak, ez azt jelenti, hogy a nekünk járó pénz 96-98 százalékát elveszítjük. Önök arra tettek javaslatot, Cseh Katalin és Donáth Anna önálló indítványt, módosító javaslatot nyújtott be az elmúlt héten Delbos-Corfield asszony újabb pamfletjéhez, ahol azt mondták, hogy közvetlen forrásoknak kéne lenni. A „közvetlen brüsszeli források” azt jelenti, hogy a Magyarországnak dedikált európai uniós fejlesztési források nem nekünk jutnak, hanem 26 másik európai uniós tagország önkormányzataival, kis- és középvállalkozásaival és egészségügyi intézményeivel kell versenyt futni a nekünk járó pénzek elérése érdekében. [[20.30]] És ebben a legnagyszerűbb, hogyha egy ország népességarányosan vagy az Európai Unió össz-GDP-jéhez mérten a gazdasági teljesítményével arányos nagyságrendben jut forrásokhoz. Ez megközelítőleg 2 százalék. Azért mondtam a 96 százalékot, hogy csak annyit vesztenénk el az önök gyalázatos javaslata kapcsán, mert azt mondom, hogy kétszer olyan sikeresen járunk el: a közvetlen brüsszeli forrássá váló dedikált magyar pénzeknek nem a 2, hanem a 4 százalékát érjük el. Önök nem kevesebbre tesznek javaslatot, mintsem jófejkedve, jóemberkedve, önmagukat így beállítva, mintsem hogy veszítse el Magyarország a neki járó források legkevesebb 96 százalékát. És szerintem a pontos szám a 98 százalék. Önök egy árva szót nem szóltak az ellen, hogy a 2021. január 1-jén életbe lépett új hétéves keretköltségvetésre vonatkozó európai bizottsági javaslat radikálisan csökkentette a közép-európai országoknak és Magyarországnak járó regionális fejlesztési forrásokat. Egyetlenegy egyetlenegy! módosító javaslatot a keretköltségvetés európai parlamenti vitája során nem voltak képesek benyújtani, sem egyetlenegy DK-s képviselő, sem az egy szem MSZP-s képviselő, sem a két momentumos képviselő, sem a jobbikos képviselő annak érdekében, hogy Magyarország több forráshoz jusson. Más nyugat-európai liberális meg szociáldemokrata képviselőknek voltak ilyen javaslataik. A magyar baloldal európai parlamenti képviselői egyetlenegy ilyen módosító javaslatot nem nyújtottak be. A Tavares-jelentés összeállításához tudtak segítséget nyújtani. A végigharcolásában aktívan közre tudtak működni, de abban, hogy nekünk, magyaroknak több pénz jusson, ilyen módosító javaslatot egyetlenegyet nem voltak képesek benyújtani sem parlamenti szakbizottságban, sem pedig a plenáris ülésen. No és végül, de nem utolsósorban a feltételességi eljárásról. Nem szeretném megismételni ezt, mert szokás szerint kifogástalanul és pontosan fogalmazott a miniszter asszony: mennyire megalapozott egyáltalán ennek a kondicionalitási feltételességi eljárásnak az elindítása; valójában az Európai Bíróság Magyarország és Lengyelország által indított keresetében meghozott döntését figyelembe vettee az arra illetékes uniós testület, az Európai Bizottság, avagy sem. De egy bizonyos: mióta hírét vették az európai baloldal európai parlamenti képviselői, a magyar baloldal európai parlamenti képviselői, hogy állítólag a megegyezés esélyével kecsegtető tárgyalások folynak a magyar kormány és az Európai Bizottság között, önök mindent megtesznek, mindent: tehetségüket, erejüket, képességüket meghaladó energiát vetnek latba annak érdekében, hogy megakadályozzák, hogy ez a megállapodás létrejöjjön. Amit a múlt hetet megelőző héten az Európai Parlamentben a harmadik, a Tavares-Sargentini-Delbos-Corfield-jelentés ez utóbbi, harmadik, Magyarországot minden csúnyasággal megvádoló politikai pamflet európai parlamenti vitájában elkövettek szóban, tettben a magyar baloldal európai parlamenti képviselői, ez mind abból a kétségbeesésből fakad, hogy önök azt neszelték meg, hogy az a politikai stratégiájuk, amelyet tíz év óta következetesen képviselnek, aminek a rövid leírása az, hogy minél rosszabb Magyarország helyzete az európai uniós intézményekben, az önöknek annál jobb, mert önök úgy gondolják, hogy ez politikai mozgásteret bővít önök számára, majd ebből előbb-utóbb választópolgári támogatás lesz, és ez a növekvő választópolgári támogatás majd eléri azt a kritikus szintet, hogy az önök támogatása lesz nagyobb, mintsem a Fidesz és a KDNP támogatása. Hogy tíz év óta ennek pont az ellenkezője zajlik, hogy ’10 után ’14-ben, ’14 után ’18-ban, ’18 után ’22-ben is önök őrületes választási vereséget szenvedtek, személyes meggyőződésem szerint ezért, mert a magyar polgárok azon része, amelyik egyáltalán nem szimpatizál az Orbán-kormányok működésével, azok számára is nagyon finoman próbálok fogalmazni zsenánt az a magatartás, hogy a magyar polgárok bizalmából európai parlamenti pozíciót betöltő magyar képviselők a saját hazájuk ellen dolgozzanak. Ez az, amit az önök választási eredménye kapcsán büntetésként önökre kirónak. Én nem hullajtok krokodilkönnyeket emiatt, azt gondolom, hogy bizonyos értelemben akkor az derül ki, hogy igenis a politikában is vannak ilyen erkölcsi hüvelykujjszabályok vagy ökölszabályok: aki a saját hazája ellen vét, az még rövid távon sem tud ebből magának tőkét kovácsolni. És igen, ez a kétségbeesésük, hogy lesz majd megállapodás, lesz megegyezés, ezt valahogy meg kell akadályozni, mert még a végén ebből az önök sajnos azt kell mondanom gyűlölt politikai ellenfelei, mi, jobban fogunk kijönni, nos, ez mindenféle kapkodó és csapkodó politikai lépésre szánta el önöket. Az, kedves képviselőtársaim, hogy hetek, hónapok óta elmondott fogadkozásaik ellenére, ha van megállapodás a Bizottsággal a Bizottság a jó a gonosz Orbán-kormánnyal szemben , a Bizottsággal ha van megállapodás, akkor önök itt, a magyar parlamentben lelkesen fogják ezt támogatni, lehet, hogy még ezt, meg azt, meg amazt is szeretnék, hogy benne legyen, de ezt támogatni fogják; ehhez képest a magyar baloldal, talán a szövetségesük, a Jobbik parlamenti képviselőit leszámítva, arra nem volt képes itt az Országgyűlésben, hogy a házszabálytól való eltérést megszavazzák. Egy technikai, egy eljárási szabályban is görcsösen, kicsinyesen, pitiáner módon ragaszkodtak a saját hazájuknak ártó politikai elképzeléshez. [[Közbeszólások az MSZP és a Párbeszéd padsoraiban.]] Volt képük önöknek ezt megtenni, miközben arról beszéltek, hogy egyébként alig várják már a megegyezést, hogy aztán azt lelkesen támogathassák. Tisztelt Ház, Hölgyek, Urak, Kedves Képviselők! Nos, az a jó hírem van ha ez rossz hír önöknek, akkor is az a jó hírem van , hogy megegyezés jött létre Magyarország és az Európai Bizottság között. Ez a megegyezés olyan, a magyar kormány által tett vállalások teljesítését jelenti, amely vállalások teljesítése parlamenti döntést is igényel, a most már benyújtott törvényjavaslatok, megalapozott, szakmailag korrekt törvényjavaslatok támogatása elvárható mindenkitől, aki kicsi felelősséget is érez azért, hogy elháruljon minden akadály annak az útjából, hogy a magyar polgárok közössége hozzájuthasson a jog szerint nekünk, a magyar polgároknak járó európai uniós fejlesztési forrásokhoz. Nem szeretném, hogy álnaivnak gondoljanak. Én igen nagy összegekben fogadok arra, hogy a magyar ellenzék magyar országgyűlési képviselőinek nagy része nem fogja megszavazni ezeket a törvényjavaslatokat. Önök a veszett fejsze nyelét tartják a kezükben, hadonásznak, magukat fogják orrba csapni, de ez legyen az önök problémája, és ország-világnak megmutatják, hogy önöket nem azok a magasztos vagy magasztosnak mondott dolgok jogállamiság, európai értékek tiszteletben tartása, és még napestig lehetne ezeket a szavakat, kifejezéseket sorolni érdeklik. Önöket egyetlenegy dolog érdekli: a saját politikai hatalmi törekvéseik. E tekintetben pedig még egyszer mondom önök azt vették a fejükbe, hogy ha minél többet tudnak az európai politikában a saját hazájuknak ártani, az majd az önök politikai esélyét növeli. Ez, azt gondolom, hogy egy politikai köldöknézés. Ennek a negatív következményeivel önöknek kell szembesülni. Hála az égnek, a magyar polgárok bölcsességének és bizalmának köszönhetően megvan az a magyar parlamenti többség a Fidesz és a KDNP képviselőinek a személyében, akik támogatni fogják és támogatni tudják ezeket a törvényjavaslatokat, még a minősített többséget igénylő törvénymódosítási pontokat is. Így a magyar kormány által tett vállalások időben teljesülnek. Elhárul az akadály, hogy a mesterségesen az európai uniós fejlesztési források útjába gördített akadályok megszűnjenek, és Magyarország polgárai nem egyszerűen forrásveszteség nélkül, hanem az európai uniós fejlesztési források felhasználásának lehetőségével tudnak a 2023. esztendőnek nekimenni. Na, ennek a reményében szeretném azt bejelenteni, hogy a Fidesz magyar országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a kormány által benyújtott módosító javaslatokat. [[Közbeszólások az MSZP és a Párbeszéd padsoraiban.]] [[20.40]] Értem én, hogy az önök számára ez komoly izgalmat jelentett; higgyék el, én ma este sokkal inkább azért izgulok, hogy sikerrel járnake a magyar válogatott tagjai a Puskás Arénában. Őszintén szólva, a futballszerető országgyűlési képviselők részéről ezt mindenféleképpen tiszteletre méltó áldozatnak gondolom, hogy képesek most itt lenni, és a magyar-olasz válogatott meccs helyett ebben a vitában részt venni. Nagyon szépen köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Arató Gergely képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Őszintén szólva, lenyűgözve hallgattam Deutsch Tamás képviselő úrnak, aki végre kiszabadult az Európai Parlament egyperces időkeretei közül, ezt a hosszú és rendkívül szórakoztató mesedélutánját, amivel két probléma volt. Az egyik az, hogy a törvényjavaslatokhoz nem volt semmi köze, a másik pedig, hogy a valósághoz nem volt semmi köze. Hogy tételesen cáfoljam, ez egyrészt nem tárgya ennek a vitának, másrészt nem is teszi lehetővé a rendelkezésre álló idő, egy dolgot szeretnék azonban nagyon határozottan visszautasítani. Tisztelt Képviselő Úr! Az önök állandó tévképzete, hogy azt hiszik, hogy az Orbán-kormány azonos Magyarországgal. Ez nem így van. Erre önöket 50 százaléknyi szavazat sem jogosítja föl. Azt kell önnek mondanom, hogy az nem demokrata, aki azt hiszi, hogy aki az önök kormányának az ellensége vagy ellenfele fogalmazzunk finomabban , az az országnak is ellenfele. A magyar európai parlamenti képviselők ellenzéki része, mint ahogy az itteni magyar parlamenti képviselők is és az európai parlamenti képviselők is azért szólnak és azért beszélnek, ha ez szükséges, az Orbán-kormány ellen, mert a magyar emberek érdekében beszélnek a legjobb meggyőződésük szerint, a saját választóikat képviselve. Na, de hát itt sokkal komolyabb tétről van szó, mint arról, hogy Deutsch képviselő úr mit gondol az ellenzéki európai parlamenti képviselőkről, mi az álláspontja a demokratikus közéletről, vagy hogyan képzeli azt a demokráciát, ahol csak helyeselni lehet a cézárt és az ő csapatát. Mert itt valóban az a tét, és miniszter asszonnyal ebben mindenképpen egyetértünk, hogy hozzájute Magyarország, a magyar gazdaság, a magyar emberek azokhoz az európai uniós forrásokhoz, amelyekre egyébként rendkívül nagy szükségünk van ebben a gazdasági helyzetben. Ez valóban egy nagyon komoly tét. De ahhoz, hogy esélyünk legyen hozzájutni ezekhez a forrásokhoz, ahhoz az első lépés a valósággal való szembenézés. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez a kormány kézzel-lábbal tiltakozott az ellen, hogy legyen feltételességi eljárás, magyarán szólva legyen jogállamisági kritérium. Ez a kormány kézzel-lábbal, minden jogi eszközzel tiltakozott az ellen, hogy feltétele legyen az európai uniós pénzek folyósításának az, hogy Magyarországon is, mint minden más tagállamban, olyan jogállam legyen, amelyik garantálja azt, hogy ezeket a pénzeket nem lopják el, ezeket a pénzeket nem kormányközeli vállalkozók kapják, ezeket a forrásokat nem pazarolják el. Az Elios, a lószolárium meg a húszcentis kilátók országában, Deutsch Tamás képviselő úr, nincs senki, aki azt gondolná, hogy az ellenzéki képviselők akarják ellopni az uniós forrásokat. Az önök barátai, rokonai és üzletfelei azok, akik az OLAF rendszeres, gyakori és megalapozott bírálatát is kiváltva, ezeket az európai uniós forrásokat időnként rendellenes módon, időnként jogtalan módon, máskor meg csak rendkívül részrehajlóan, irányított módon felhasználták. Ezt unta meg az Európai Unió. Kétségkívül, 2010 körül még csodálkoztak, még nem értették, hogy miről van szó, a politikai cinizmusnak és a hogy kell ezt mondani közpénzekhez való laza hozzáállásnak vagy nagyon is célzatos hozzáállásnak ez a szintje, amit az önök kormánya megvalósított, ez egynémely tagállam egyébként korábban szintén létező problémája ellenére is új volt, és nehezen alkalmazkodtak hozzá. De tíz év alatt kiismerték önöket. Ön követte ezt a folyamatot, miniszter asszony is követte ezt a folyamatot különböző pozícióiban, jól tudja, hogy a jogállamisági mechanizmus bevezetésének egyik legfontosabb okai a magyar és egyébként a lengyel jogállammal kapcsolatos aggályok voltak. És ezek nem valamifajta politikai támadások, hanem ezek dokumentált és bizonyítható tények és problémák, amelyek folyamatosan megjelennek. Önök ezeket először folyamatosan tagadták, azt mondták, hogy ezek nincsenek, nem igazak, ez itt egy mintaértékű, csodálatos jogállam, itt aztán a korrupciónak híre sincsen. Aztán, amikor kiderült, hogy az Európai Unió komolyan veszi és komolyan gondolja azt, hogy elvárja a szerződésekben rögzített alapjogok érvényesülését, elvárja egyébként azt, hogy Magyarország betartsa a vállalásait, akkor lassan elkezdtek oldalazni. Majd, amikor kiderült, hogy tényleg nem lesz pénz, ha nem hajlandóak ebben lépni, akkor hirtelen rájöttek arra, hogy ja, hát, tulajdonképpen nem is volt azért minden annyira jó, mint amennyire volt, vagy rájöttek arra, hogy valamit mégiscsak kellene csinálni. Az a baj, hogy önök még mindig nem őszinték. Talán önmagukkal sem, de hogy az országgal és az európai partnereinkkel nem őszinték, az bizonyos. Az elénk került törvényjavaslat-csomag ennek a bizonyítéka. Nem szálaznám szét az egész törvényjavaslat-csomagot, csak néhányat említek meg a legszebbek közül. Például azt mondja a jogalkotási törvény, hogy innen kezdve majd a törvények 90 százalékánál kell társadalmi egyeztetés. A jelenlegi jogalkotási törvény minden törvénynél előírja egyébként a hatástanulmányt és a társadalmi egyeztetést, amit önök rendszeresen nem végeznek el, vagy ha elvégeznek, akkor azt teszik, hogy meghívnak néhány baráti civil szervezetet, máskor álcivil szervezetet, akit önök finanszíroznak, és egyébként azokat a szereplőket nem hallgatják meg, akik feltételezhetően vagy a tapasztalatok alapján kritikát is mondanak a törvényjavaslatokról. Én rendszeresen szoktam kérni a Törvényalkotási Bizottság ülésén, hogy mutassák be ezeknek a társadalmi egyeztetéseknek a dokumentumait, mutassák be a hatástanulmányokat, ez sosem történik meg. Önök most mit mondanak? Hát, majd még legyártanak három papírt, amivel igazolják, hogy tulajdonképpen volt társadalmi egyeztetés, de egyébként ugyanúgy nem fognak semmit csinálni. Folytathatnám kedvencemmel, az integritási hatósággal, vagy hogy hívják nem merik korrupcióellenes hatóságnak hívni, mert érzik, hogy azért az tényleg túlzás lenne még önöktől is , amelyiknél, ugye, elvileg létrehoznak egy független hatóságot, de egyébként az Állami Számvevőszék elnöke javasolja, Orbán Viktor egyik embere, a köztársasági elnök nevezi ki, Orbán Viktor másik embere. Hát, nyilván marha független lesz, ezt láttuk, önök telerakták pártkatonával az összes független intézményt, ez is pont ugyanannyira lesz független, mint amennyire egyébként például maga az ügyészség ma független Polt Péter vezetésével, és még a végtelenségig folytathatnám ezt a sort. Szóval, tisztelt képviselőtársaim, nem is akarok továbbmenni. Ja, még egyet mondok, mert ezt nem bírom ki: azt mondja, hogy megszüntetik a közérdekű adatok megismerése előtt álló akadályokat. Hogy szüntetik meg? Hát úgy, hogy kivezetik a munkadíjalapú elszámolást, de azt mondják, hogy egyébként majd lesz egy kormányrendelet, amelyikben majd megmondják, hogy tulajdonképpen mennyi összeg fölött kell fizetni és mennyit. Na, de azt már nem kötik az orrunkra, tehát azt majd a kormány, nyilván megvárva saját elképzelésük szerint a brüsszeli eljárás végét, azt majd önök eldöntik, hogy ja, de egyébként ott majd olyan díjakat szabnak meg. Pont az a dolog, ami önöknek kellemetlen, hát arra azért majd lesz egy olyan díj, ami elveszi a kedvét a sok kis oktondi kíváncsiskodónak. Szóval, azt kell önöknek mondanom, azt mondanám, hogy szánalmas, de ez nem is a legjobb; szomorú, hogy még mindig itt tartanak, még mindig ott tartanak, hogy azt hiszik, hogy az Európai Uniónál is meg lehet ezt a dolgot okosba’ oldani. Meg lehet oldani, kis sunnyogással meg lehet oldani, majd úgy teszünk, mintha, és akkor ők majd úgy tesznek, mintha. Tudom, ezt Navracsics miniszter úr mindig elmondja, hogy micsoda baráti hangulat van, aztán láttuk, és egyébként ebben is becsapják önmagukat is meg az országot is, hogy mit mondott a Bizottság. Nem megegyezés volt, drága képviselő úr, a Bizottság azt mondta, hogy elindítja az eljárást, javaslatot tesz az összeg zárolására, és a magyar kormánynak van két hónapja arra, hogy bizonyítsa azt, hogy tényleg valamit csinál. Ja, és mindjárt mondok valamit a törvényjavaslatokról is, már hogy a benyújtás módjáról is, meg arról, hogy miért nem szavaztuk meg ezt a fajta eljárást, amit önök javasoltak. Szóval, az a helyzet, drága képviselőtársaim, hogy nem néznek szembe a helyzet súlyosságával. Ezt mutatja egyébként, és erről akartam beszélni az imént, a törvényjavaslatok sorsa is. [[20.50]] Önök júliusban bejelentették ezeket az intézkedéseket. Gulyás Gergely kiállt egy sajtótájékoztatóra, és bemondta, hogy majd ez meg ez, meg ez az intézkedés lesz. Majd két törvényjavaslatot benyújtottak, ez rendben van, a két kevésbé súlyosat, tegyük hozzá, a többiről egy büdös kukkot sem. Majd még megpróbálva egy kicsit trükközni, szombaton kiállt Gulyás Gergely, és elmondta, hogy hétfőn majd benyújtjuk a törvényjavaslatokat, de nem vasárnap előtt, véletlenül se, nehogy a Bizottság lássa, hogy önök mivel próbálkoznak, aztán nem nyújtották be. Kettőt benyújtottak, a másik kettőt nem nyújtották be, hanem azzal vártak péntekig, majd utána idejöttek a Parlament elé, azok után, hogy végig húzták az időt: minden levélre az utolsó pillanatban válaszoltak; minden javaslatot az utolsó pillanatban nyújtottak be. Idejöttek, és azt mondták: na, most kérünk házszabálytól való eltérést, meg kérünk sürgősséget, mert most ez hirtelen nagyon sürgős lett. Egyébként össze lehetett volna hívni a parlamentet szeptemberben is, sőt már szeptember elején is, sőt össze lehetett volna hívni augusztusban is, mert volt ez annyira fontos kérdés, de akkor nem volt fontos. Ez egy nagyon ócska, nagyon szimpla és nagyon átlátszó kommunikációs trükk, hogy az ellenzékre mutogathassanak. Értelme nincsen, és elmondom, hogy miért nincsen értelme. Mert nem veheti egyikünk se biztosra, hogy működni fog ez a trükk, amivel önök próbálkoznak. Persze, megpróbálhatják még egyszer eljátszani, megpróbálhatják még egyszer, hogy Navracsics Tibor most már KDNP-s, és akkor hátha jobban szeretik Brüsszelben. El lehet játszani ezeket a kis játékokat, és meg lehet próbálni még egyszer átverni Brüsszelt, hátha még egyszer beveszi ezt a „tulajdonképpen mi nagyon akarunk az európai értékekhez tartozni, csak nem mindig sikerül” játékot. De hát, lenne egy tisztességes út, és ez a tisztességes út lenne az ország érdeke. Tessék valóban lépni a korrupció ellen és a jogállamiság érdekében. Ha önök azt mondják, hogy nincs baj a korrupcióval Magyarországon, akkor lépjünk be az Európai Ügyészségbe. Tudom, ez nem kötelező feltétel, csak helyre kéne állítani a bizalmat. Ezzel helyre lehetne állítani a bizalmat, mert ha itt nincs korrupció, ha önök fellépnek a korrupció ellen, akkor nincs félnivalójuk az Európai Ügyészségtől, akkor jöjjön az Európai Ügyészség, nézzük meg, hogy valóban az derüle ki, hogy a magyar vádhatóság ellátja a feladatát. Akkor ne azzal játsszanak, hogy az OLAF-osok vizsgálhatnak bizonyos eseteket, de csak úgy, hogy egy-egy NAV-os fogja őket két oldalról nyilván túlzok egy kicsit , hanem akkor engedjék, hogy az Európai Ügyészség vizsgálódjon Magyarországon. Önök azt mondják, hogy itt jogállam van. Rendben van! Hát, akkor térjünk vissza a jogállamhoz abban az értelemben, hogy független legfőbb ügyész van, hogy független bíróság van, hogy nem egy, egyébként érdemi bírói gyakorlattal nem rendelkező ember a Kúria elnöke, és nem egy fideszes volt képviselő a legfőbb ügyész, akkor ezzel sokat segítenénk. Akkor hozzunk létre egy olyan Alkotmánybíróságot, amit nem politikusokkal tömnek tele egyoldalúan, hanem amelyikbe valóban, mint a korábbi köztársasági Alkotmánybíróságban, minden vitán felül álló jogász szakemberek kerülnek be, és amelyik jogkört kap arra, hogy alkotmányossági szempontból elbírálja érdemben az önök döntéseit, és nem csak fejbólogató meg időhúzó Jánosként működik ebben az országban. Akkor vállalják azt, hogy független lesz a média mert ez lesz a következő balhé az EU-val, mert arra is kezdenek rájönni , hogy lesz független médiahatóság, hogy lesz pártatlan közmédia. Mi erről nyújtottunk be törvényjavaslatot, és hogyha önök azt mondták, hogy lépjünk túl a pártviszályokon és a pártszempontokon, én is ezt kérem önöktől. Ha önök szerint fontos, hogy Magyarország megkapja ezeket a forrásokat, ha biztosra akarnak menni, akkor támogassák a mi törvényjavaslatunkat, támogassák azt a törvényjavaslatot, amelyik valóban helyreállítja Magyarországon a jogállamot, amelyik a lényeges kérdésekkel foglalkozik, amelyik nem felszíni, felületes álmegoldásokkal, sunnyogással akarja valahogy kitrükközni a jogállamisági eljárást. Ha ez így van, akkor fogunk tudni konszenzusra jutni. Álmegoldásokban, pótmegoldásokban, a magyar polgárok becsapásában mi nem vagyunk partnerek. [[Dr. Deutsch Tamás: Mióta? Mostantól?]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Juhász Hajnalka képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Miniszter Asszony! Először is Arató képviselő úr megjegyzésére hadd reagáljak: az Európai Ügyészség nem is szerepelt a felvetések között a Bizottság részéről. Egyrészt ezt többször elmondtuk, hogy szuverenitási kérdés, másrészt pedig tudják, hogy nem is kérhetik, hiszen a lengyeleknél, a svédeknél, az íreknél és a dánoknál, ezekben a tagállamokban nincs Európai Ügyészség. Tehát lehet ötletelni, de azt a 17 feltételt, amit a Bizottság gyakorlatilag már meghatározott, lehetőség szerint ne bővítsük ki, és azon dolgozzunk inkább, hogy a magyar emberek a nekik járó pénzeket megkapják. A Covid-járvány 2020 eleji kitörése következtében mind uniós, mind pedig nemzeti szinten sürgős és összehangolt válaszintézkedéseket kellett tenni annak érdekében, hogy kezelhetőek legyenek a rendkívüli mértékű gazdasági és társadalmi következmények. E kihívások kezelésének céljából hívta életre az Európai Unió a Helyreállítási Alapot, amely egy olyan pénzügyi támogatási eszköz, amelynek egyik pillére vissza nem térítendő támogatást nyújt a tagállamoknak, a másik lába pedig hitel formájában igényelhető. A Helyreállítási Alapról szóló uniós rendelet szerint a vissza nem fizetendő támogatási összeg 70 százalékára idén év végéig kell megállapodni a Bizottsággal. Az alap forrásaihoz való hozzáférés érdekében a tagállamoknak tavaly április végéig úgynevezett nemzeti helyreállítási tervet kellett benyújtaniuk Brüsszelnek. Magyarország ennek eleget tett, és a nemzeti terv értékelése során a Bizottságnak szorosan együtt kell működnie az adott tagállammal. A szerződések értelmében az Unió és a tagállamok kölcsönösen tiszteletben tartják és segítik egymást a szerződésekből eredő feladatok végrehajtásában. Magyarország pedig, ahogyan miniszter asszony is hangsúlyozta, a lojális együttműködés eme uniós jogi alapelvéből fakadóan komolyan veszi a szerződésekből fakadó kötelezettségeit. Ezen elköteleződés tükröződik mind az öt törvényjavaslat szövegében és jogpolitikai céljában egyaránt. Magyarország, a magyar kormány a tényeken, a szakmai párbeszéden és a konstruktív együttműködésen alapuló párbeszéd híve, a tárgyalásokon pedig megoldásra fókuszáló álláspontot követünk. A jogalkotási törvényt célzó módosítások lényege a minőségi jogalkotás irányába tett lépésként értékelhető azáltal, hogy a normaalkotási folyamatba kötelező jelleggel bevonja a Központi Statisztikai Hivatalt. A KSH-nak hivatalos statisztikai információszolgáltatással a jövőben támogatnia kell mind az előzetes, mind pedig az utólagos hatásvizsgálatok minél alaposabb elvégzését, ami ahhoz járul hozzá, hogy a jogalkotó a szabályozni kívánt környezetet illetően megalapozottabb ismeretekkel, pontosabb képpel rendelkezzen, ezáltal erősítve a hatékony és minőségi jogalkotást, ami természetesen nem önmagában vett cél, hiszen végső soron a polgárok javát kell hogy szolgálja. Kiemelendő, hogy a javaslat értelmében a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló törvény kiegészülne a kormány azon kötelezettségével, hogy a törvény hatálya alá tartozó jogszabálytervezetek esetében 90 százalék legyen azon jogszabálytervezetek aránya, amelyek kapcsán társadalmi egyeztetés lefolytatására kerül sor, ha azok a Magyar Közlönyben kihirdetésre kerülnek. A kötelezettségek betartását erősíti továbbá az is, hogy a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal évente nyilvános jelentést tesz közzé arról, hogy a jogszabálytervezetek esetében a társadalmi egyeztetés megtörténte vagy sem. Mindezeken felül az előterjesztés a Kehi részére ellenőrzési és szankcionálási jogot biztosítana, amennyiben éves ellenőrzése során megvizsgálná, hogy az adott jogszabály előkészítéséért felelős miniszter eleget tette a kötelezettségének, és adott esetben bírságot is kiszabhat az érintett minisztériumra. Fontos eleme a törvényjavaslatnak, és szeretném hangsúlyozni, hogy szigorítaná azokat az esetköröket, amikor a társadalmi egyeztetés mellőzésére indokoltan lehetne hivatkozni. Ezért nem lehet a jövőben a jogszabály sürgős elfogadásához kapcsolódó, kiemelkedő közérdeket alapul venni. A jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló törvény módosítására irányuló javaslat két alapvető elemből tevődik össze tehát. Az egyik kiterjeszti a kormányzat kötelezettségét, hogy a jogalkotási javaslatok 90 százalékát kötelező társadalmi egyeztetés keretébe vonja, másrészről pedig e követelmény megsértése esetén szankciókat helyez kilátásba. Az Európai Bizottsággal való megegyezés érde-kében a büntetőeljárásról szóló törvény módosítása kapcsán kiemelném, hogy a közpénzek kezelésének törvényessége közös érdek, ezt érvényre juttatandó egy teljesen új, a magyar büntetőeljárásban eddig ismeretlen eljárási mechanizmus, tulajdonképpen egyfajta vádkorrekciós eljárás kerül bevezetésre, amelyet lényegében bárki kezdeményezhet a bűnösség kérdésében való bírósági döntéshozatal elérése érdekében. Ennek az új különeljárásnak pedig az a legfőbb célja, hogy végső esetben az ügyészségtől független bírói utat igénybe véve a nyomozás eredményes folytatását kikényszerítené, továbbá hogy a kezdeményező szerint megvalósult bűncselekmény miatt a bíróság a büntetőjogi felelősség kérdésében jogerősen állást foglaljon. [[21.00]] A javaslat elfogadása esetében bevezetésre kerülne a közhatalom gyakorlásával vagy közvagyon kezelésével kapcsolatos kiemelt bűncselekmény kategóriája, mely körbe a következő bűncselekmények tartoznának a kivételeket nem sorolom fel, ezt a törvényjavaslat részletesen tartalmazza -: korrupciós bűncselekmények, a hivatali visszaélés, a vagyon elleni bűncselekmények közül a nemzeti vagyonra vagy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok által kezelt vagyonra, a költségvetést károsító bűncselekmények, valamint a versenykorlátozó megállapodás közbeszerzési és koncessziós eljárásban súlyosabbnak minősülő esetei, a bűnszervezetben részvétel és a pénzmosás. Az előterjesztés megerősíti a büntetőeljárás keretében igénybe vehető jogorvoslati rendszert is. Ennek keretében egyrészről egy új jogorvoslati kategória, az úgynevezett felülbírálat lehetősége kerül bevezetésre, amelyet az ügyészség vagy a nyomozó hatóság határozatával szemben bármely természetes személy előterjeszthet, amennyiben az ügyészség vagy a nyomozó hatóság a közhatalom gyakorlásával vagy a közvagyon kezelésével kapcsolatos kiemelt bűncselekmény miatt tett feljelentést. Megemlítendő, hogy bizonyos törvényi feltételek fennállása esetén a felülbírálati indítvány ismételt benyújtására is lehetőség nyílik, másrészről a javaslat megteremti annak a lehetőségét is, hogy úgynevezett vádindítvány alapján, amennyiben az állami bűnüldöző szervek arra nem hajlandóak vagy ezt nem látják megalapozottnak, biztosítja az így fellépő személyek lehetőségét, hogy bírósághoz fordulhassanak. Az Európai Bizottsággal való megegyezés érde-kében egyes törvények módosítása érinti az európai uniós csatlakozással összefüggő, a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló, a közbeszerzésről, valamint a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokra vonatkozó törvényeket is. Az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról szóló törvény, illetve a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló törvény módosítása az Európai Csalás Elleni Hivatallal, az OLAF-fal történő együttműködési kötelezettség megerősítését szolgálja, mely kötelezettség már hazánk európai uniós csatlakozásakor is megjelent a hazai jogrendszerben. Az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvény azonban nem tartalmazott eljárási szabályokat az együttműködés esetleges kikényszerítésére vagy az alkalmazandó jogkövetkezményekre vonatkozóan. Pótolva az eddigi hiányosságokat, a javaslat az eljárási szabályokat határozza meg az OLAF-fal való együttműködés esetleges kikényszerítésére, illetve az alkalmazandó jogkövetkezményekre vonatkozóan, kiteljesítve ezzel az Európai Unió felé tett kötelezettségvállalásokat. Ezen túlmenően a javaslat biztosítja az OLAF ellenőrzési munkatársainak a magyar pénzügyőrök általi támogatását az eredményes ellenőrzések lefolytatására. Fontos a közbeszerzési törvény módosítására irányuló javaslat, melynek végleges szövege az Európai Bizottsággal folytatott egyeztetések eredményeképpen alakult ki, és arra irányul, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokat és az általuk fenntartott jogi személyeket bevonja kötelezően a közbeszerzési ajánlatot kérő jogalanyok körébe. A közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló törvény módosítása az összeférhetetlenségre vonatkozó szabályok kiegészítését irányozza elő, valamint azt, hogy megerősítse az ebbe a körbe tartozó szervezetek működésére vonatkozó alapvető követelményeket, mint az integritás és az átlátható és tisztességes szerződésköri eljárások alkalmazása. A szabályozás célja, hogy az alapítványi döntéshozatalban, illetve az alapítványok által fenntartott jogi személyek döntéshozatalában ne vehessenek részt olyan személyek, akiknek elfogulatlansága, objektivitása megkérdőjelezhető. Amennyiben bebizonyosodik, hogy az összeférhetetlenség fennáll, az alapítvány köteles biztosítani, hogy az érintett ne vehessen részt az alapítványi döntéshozatalban. A kondicionalitási rendelet alapján elindított eljárás során, az Európai Bizottság 2022. július 20-án kelt szándéklevelét figyelembe véve Magyarország a válaszlevelében több korrekciós intézkedés végrehajtását vállalta. Ezek egyike volt, hogy törvényi szabályokat állapít meg az integritási hatóságra és a korrupcióellenes munkacsoportra vonatkozóan. A létrehozandó integritási hatóság egy autonóm államigazgatási szerv, vagyis egy olyan központi államigazgatási szerv, amelyet törvény hoz létre, és csak a törvényeknek alárendelve működik, a kormánytól költségvetési szempontból is független, illetőleg feladat- és hatáskör gyakorlása során nem utasítható, számára feladatot csak törvény írhat elő. A hatóságot az elnök vezeti, aki a két elnökhelyettessel együttműködve alkotja a hatóság igazgatását. A működés vonatkozásában 2022. november 19-én kell megkezdenie az elnöknek és az elnökhelyetteseknek a működést, legkésőbb november 4-ig történő kinevezését követően. A működésének első hat hónapjában az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság a hatóság létrehozásával összefüggő titkársági és adminisztratív teendők ellátása során technikai támogatást nyújt a hatóságnak, és biztosítja a szükséges infrastruktúrát. A törvényjavaslat által létrehozni kívánt másik fontos intézmény a korrupcióellenes munkacsoport, mely a hatóság mellett működne, de attól független elemző, javaslattevő, véleményező és döntés-előkészítő feladatokat ellátó szervként, amely viszont a hatóság tevékenységébe nem avatkozhat be. Fontosnak tartom megemlíteni, hogy az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzésével összefüggő egyes törvények módosításához kapcsolódóan az információs önrendelkezési jogról, a kormányzati igazgatásról és a veszélyhelyzettel összefüggő egyes szabályozási kérdésekről szóló törvény módosítását is tartalmazza a törvényjavaslat. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az infotörvény kapcsán a javaslat információszabadságot érintő rendelkezéseket tartalmaz, és célja, hogy a munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételére vonatkozó költségtérítés megállapításának lehetősége kivezetésre kerüljön az infotörvény rendszeréből. Fontos szintén, hogy az ellenőrzési és integritási igazgatóság kapcsán a kormányzati igazgatásról szóló törvény esetében a javaslat intézményesítené ezt az új szervet, és meghatározná a működésének szabályait. Szeretném hangsúlyozni, hogy a veszélyhelyzettel összefüggő egyes szabályozási kérdésekről szóló törvény módosítása értelmében megszűnne az a lehetőség, hogy a veszélyhelyzetre hivatkozva 45+45 napos határidőt lehessen igénybe venni a közérdekűadat-igénylés megválaszolása során. Végezetül szeretném hangsúlyozni, hogy ez a törvényjavaslatnak a legeslegfőbb célja, hogy egy olyan konstruktív párbeszédet valósítsunk meg a Bizottsággal, hogy a magyar emberek megkapják a nekik járó pénzeket. Itt szeretném megköszönni miniszter asszonynak és az Igazságügyi Minisztérium valamennyi kollégájának azt az áldozatos munkát, amelyet az elmúlt időszakban tanúsítottak, és letették az asztalra ezt az öt törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm még egyszer. A KDNP támogatja a törvényjavaslatokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen Juhász Hajnalka képviselő asszony felszólalását. Megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Tessék fölfáradni a lépcsőn, öné a mikrofon, a szószék. Hallgatjuk, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Szóval, a magyar kormány immáron több mint egy éve harcol az Európai Bizottsággal azért, hogy a jelen uniós költségvetési ciklusban a Magyarországnak járó mind ez idáig befagyasztott fejlesztési forrásokhoz hozzájuthasson. Hát, voltak ezek a kezdeti vehemensebb tárgyalások, az új kormányzat megalakulása óta azonban egy sokkal diplomatikusabb hangnemben folytatódnak, ami a zorddá váló világgazdasági és energetikai környezet fényében egyáltalán nem meglepő. [[21.10]] Sőt, a miniszterelnök külön minisztert is beemelt a kormányba Navracsics Tibor személyében, akinek a legfőbb feladata a megegyezés tető alá hozása. Az Európai Bizottság pedig talán egyre keményebb fellépést sürget Magyarországgal szemben az elmúlt évtizedhez képest. Ennek legújabb lépéseként 3000 milliárd forint elvonását javasolja. Az Európai Unió Parlamentje szintén hasonló keménységet mutatott. A legutóbbi jelentésében a szavazatot leadott képviselők 73,5 százaléka állapította meg, hogy Magyarország nem teljesen jogállam, hanem választási autokrácia. Ezek azok a körülmények, amelyekre figyelemmel kell lenni akkor, amikor a törvényjavaslatok tartalmát vizsgáljuk. A kérdés ugyanis nem pusztán annak tar-talma, hanem az is, hogy az alkalmase javítani a magyar jogállamiság állapotán. Erre a kérdésre azonban csak nemleges válasz adható. Engedjék meg, hogy felszólalásomban tételesen végigvegyem az öt törvényjavaslatot, röviden ismertetem tartalmilag, és értékelni is fogom őket. A kormány, ugye, összesen eddig három részletben nyújtott be törvényjavaslatokat, amelyekkel az a cél, hogy a kormány meg tudjon egyezni az Európai Bizottsággal erről a bizonyos felfüggesztett, most éppen 3000 milliárd forintról, amely még egyszer Magyarországnak járó uniós forrás, és ezek folyósítása érdekében. Ez az öt javaslat az alábbi témaköröket érinti. Az első a jogszabály-előkészítésben való társadalmi részvétel biztosítása. A második a büntetőeljárásban a korrupciós bűncselekményeknél a vádemelés mindenki számára lehetővé tétele, a harmadik a pénzügyőrök közreműködése az OLAF magyarországi vizsgálataiban, a közérdekű vagyonkezelő alapítványoknál a politikai összeférhetetlenség szigorítása. A negyedik pedig az uniós források szabályszerű felhasználását ellenőrző integritáshatóság felállításáról szól, az ötödik pedig a közérdekű adatigénylés egyszerűbbé tételével és a belső ellenőrzési és integritási igazgatósággal kapcsolatos. Tehát, mint ígértem önöknek, egyesével mind az öt törvénytervezeten szeretnék végigmenni, és mindegyiket röviden összefoglalom, és értékelem, hogy én hogyan látom. Kezdjük az elsővel! Ez a T/705., a jogszabály-előkészítésben való társadalmi részvétel biztosítása. A javaslat indoklása már rögtön az elején egy nyílt hazugsággal indít, mert azt mondja, idézem, hogy a törvényjavaslat benyújtását a kormány és a Bizottság közeledő álláspontjai teszik lehetővé, és az Országgyűlés elé terjesztése bizonyítja, hogy még egyszer idézem önöket „a kormány a kölcsönös tiszteleten alapuló őszinte és szakmai párbeszéd híve”. [[Dr. Varga Judithoz:]] Öntől idézem. Állítja ezt tehát az a kormány, amely formális ügyeken kívül sem az ellenzék, sem a civil, sem a szakmai álláspontokat nem veszi soha figyelembe a jogalkotása során. Emlékeztetem, hogy az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló törvényt hogyan kellett utólag a szakmai felháborodás miatt többször kiigazítani, mert nem volt megfelelően előkészítve. Hasonlóan elkötelezettnek mutatkozik a kormány a szakmai konzultációra a választási szabályok megalkotásakor, amely szabályozás a 2022. évi országgyűlési választások alatt több okból is alaptörvény-ellenes volt esetenként még a mostani Alkotmánybíróság szerint is; vagy akkor például, amikor orosz mintára stigmatizálják és üldözik a civil szervezeteket vagy lehetetlenítik el a kisegyházak működését. Hasonlóan nyitott a kormány a szakmai egyeztetésre a tanárokkal is ugye? , amely szakmai egyeztetést a kormány azzal oldotta meg, hogy nyíltan politikai okokból megfosztotta a tanárokat a sztrájkhoz való joguktól, sőt most már fenyegetik is őket. Összefoglalva tehát elmondható, hogy számos olyan eset van, ahol a gyakorlatban látható, hogy mit is jelent a kormány párbeszédre való nyitottsága. Ez pedig a törvényjavaslatban leírtakkal szöges ellentétben áll. Tartalmi szempontból a javaslat, különösen annak tényleges betartása szintén nem vehető komolyan, nem jelenít meg tényleges szándékot arra vonatkozóan, hogy a kormány javítaná a magyar jogalkotás minőségét és a társadalmi részvételt. Szóval, a javaslat tartalmilag alkalmas volna jogszabály-előkészítés javítására, amennyiben a kormány bármiféle hajlandóságot mutatna azon szabályok betartására, ami a bíróság előtt nem kikényszeríthető, azonban ilyen hajlandóságot ez a kormány nem mutat. Sőt, kifejezetten visszaszorították a döntés-előkészítés szakmaiságát. Mondok egy példát, egy idézetet. Az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat Társadalomtudományi Kutató Központjának egy korábbi rendezvényén Orbán Balázs, az önök államtitkára kifejtette – idézem , hogy kifejezett kormányzati koncepció, hogy a törvényeket, kormányzati ötleteket a gyakorlatban próbálják ki, ott vonják le az ezzel kapcsolatos konzekvenciákat. Tehát a döntés-előkészítés és társadalmi egyeztetés kifejezetten ő mondja, az államtitkár, hogy kifejezetten nemkívánatos eleme a kormányzati munkának. Ennek egyik legékesebb példája a Fudan Egyetem felsőoktatási tevékenysége kapcsán Magyarország Kormánya és a Kínai Népköztársaság között létrejött megállapodás kihirdetéséről szóló törvényhez készült hatásvizsgálat. Ennek a hatásvizsgálata kevesebb mint fél oldal volt, és ebben a fél oldalban lerendezte a kormány ezt azzal, hogy a Fudan Egyetem magyarországi tevékenységének nincs költségvetési hatása, annak a tervnek, ami 550 milliárd forintba kerül, amelyből 450-et Kína hitelezne. Azt is leírják, hogy nincs adminisztratív hatása, és nincs egyéb hatása, annak ellenére, hogy az a Diákváros helyére épülne, amely elmaradásának hatalmas szociális hatása van. Na de folytatom. Az említett Fudan-ügy egy másik körülményre is rávilágít: arra, hogy a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény egyébként előírja az előzetes hatásvizsgálat elkészítési kötelezettségét. A 17. §-ban van, amelyben fel kellene deríteni a tervezett jogszabály valamennyi jelentősnek ítélt hatását, különösen a társadalmi, gazdasági, költségvetési hatásait, környezeti és egészségi következményeit, adminisztratív terheket befolyásoló hatásait, valamint a jogszabály megalkotásának szükségességét, a jogalkotás elmaradásának várható következményeit és a jogszabály alkalmazásához szükséges személyi, szervezeti, tárgyi és pénzügyi feltételeket. Ez mind tehát már egy olyan, már most is létező követelmény a magyar jogban, amelyet a jogalkotás során be kellene tartani. Na de most mondtam önöknek, a fent idézett Fudan-jogalkotás az, amely jól példázza, hogy ezeket a követelményeket önök egyáltalán nem teljesítik, vagy ha teljesítik, az nem érdemi hatásvizsgálatot jelent, pusztán formálisan egy lapra írt mondatot arról, hogy a hatásvizsgálat megtörtént. Itt kell rávilágítani az utolsó fontos körülményre, vagyis arra, hogy mi történik akkor, ha a javaslatban foglalt követelményeket a kormány nem tartja be. A válasz röviden az, hogy semmi. Az itt leírt követelmények elmulasztásának nincs közjogi következménye. Összefoglalva tehát a leírtakat, a kormánynak nincs olyan jogi kötelezettsége, amely arra kényszerítené őket, hogy ezeket a szabályokat be is tartsák. Még akkor is, ha a szabályok formális betartására törekednek, elegendő, hogy a nem szabályszerűen előkészített javaslataikat képviselőkkel nyújtsák be, ezekre mindig van példájuk, amely esetekben a javaslatban szereplő szabályok betartása formálisan sem kötelező. Tehát ez a javaslat egy trükk arra, hogy a kormány javító szándékot mutasson fel az Unió felé tényleges tartalmi változás nélkül. A javaslat tartalmában teljességgel alkalmatlan az Unió által elvárt cél elérésére, ezáltal arra, hogy az uniós pénzek magyarországi hozzáférhetőségét garantálja. Mondom a következő törvénytervezetüket, a T/706-ost: a büntetőeljárásban a korrupciós bűncselekményeknél a vádemelés mindenki számára lehetővé tétele. Nos, itt már az Európai Bizottságnak is feltűnt, hogy milyen sok korrupciós ügy nyomozása akad el a rendőrségen, de főként az ügyészségen, különösen akkor, ha az ügyben érintett személy hogy is fogalmazzak finoman? közelebb áll a Fideszhez, mint a legtöbb állampolgár. Most tehát megszületett egy olyan javaslat, amely elvileg azt a célt szolgálja, hogy ha bizonyos ügyekben a nyomozó hatóság vagy az ügyészség elutasítja a feljelentést vagy megszünteti a nyomozást, akkor bármelyik állampolgár elérhesse, hogy folytassák tovább a nyomozást, illetve a bíróság dönthessen arról, hogy kelle büntetőeljárást indítani. Nos, a javaslat felsorolja, hogy mely bűncselekmények tartoznak ebbe a kiemelt körbe, összefoglaló nevükön: a közhatalom gyakorlásával vagy közvagyon kezelésével kapcsolatos kiemelt bűncselekmények körébe. Nem olvasom a jogszabályt, hogy mik vannak, tételesen van egy felsorolás. A felsorolással egyébként nincs is különösebb baj. A gondok ott kezdődnek, amikor az állampolgár úgy dönt, hogy belekezd ebbe a speciális eljárásba. Vegyük végig, hogy mit kell végigcsinálni az állampolgárnak, mert már az eljárás megindítását is megnehezíti az előterjesztő azzal, hogy kötelező jogi képviseletet ír elő, amit az állampolgárnak muszáj saját zsebből finanszírozni, mivel, idézem önöktől: „költségkedvezmény iránti kérelmet nem terjeszthet elő az állampolgár”. [[21.20]] Tehát bármilyen szegény is legyen a korrupción felháborodó polgár, ha szegény, ebben az eljárásban részt nem vehet, mert nem kaphat pártfogó ügyvédet. További érdekesség, hogy ha a kezdeményező véletlenül elmulaszt egy törvény által előírt határidőt, mert például, mondjuk, beteg, vagy éppen kórházban vagy külföldön van, akkor ne is próbálkozzon azzal, hogy igazolja mulasztását, mert idézem a törvényből „az eljárási cselekményekre megállapított határidő elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye”. Amennyiben tehát valaki meg akarná támadni egy szerinte korrupciógyanús ügyben az eljárást megszüntető ügyészségi határozatot, akkor bizony irtózatosan szemfülesnek kell lennie. Hiszen ismernie kell az ügyszámot, ugyanis kizárólag az ügyszám alapján kereshető honlapon találhatja meg az átlag állampolgár, hogy milyen döntés született. Az adott ügyben hozott határozatot, pontosabban a határozat kivonatát a hatóság közzéteszi. Ez a kivonat azonban nem tartalmazhat személyes adatot, továbbá olyan adatot vagy megfogalmazást, amely alapján meghatározott, akár természetes, akár jogi személy a kivonatból azonosítható lehet. A honlapra való feltöltéstől számított 15 napja van az indítvány benyújtására. Amennyiben tehát ezeken a hogy is mondjam? könnyen leküzdhetőnek korántsem mondható akadályokon túljut a kezdeményező, és a kritériumoknak megfelelő felülbírálati indítványt tud benyújtani, akkor két lehetőség merül fel. Az egyik, hogy a nyomozó hatóság vagy az ügyészség a nyomozást elrendeli, illetve, hogy a nyomozás folytatására utasít, a másik pedig, hogy az indítvány a bíróságra kerül. Nos, az ilyen típusú ügyekben országos illetékességgel a Fővárosi Törvényszék nyomozó bírói járnak el, egy hónapon belül. Ha a nyomozási bíró a hatóság vagy ügyészség határozatában komoly hibát fedez fel, hatályon kívül helyezi azt, és visszaküldi a döntés hozójának. Az ezt követő esetleges nyomozást is természetesen az ügyészség irányítja. Nos, ha még mindig nem sikerült elérni, hogy lefolytassák a nyomozást, akkor az a személy, aki korábban előterjesztette a felülbírálati indítványt, ha eddig nem adta volna fel a küzdelmet, akkor ismételt felülbírálati indítványt nyújthat be. Ha a bíróság igazat ad neki, akkor kimondja, hogy van lehetőség vádindítvány benyújtására. A vádindítvány lényegében hasonló, mint általában egy vádirat. A bíróság ezt ülés tartása nélkül megvizsgálja, és ha elutasítja, itt a vége az eddigi igyekezetnek, mert a bíróság döntése ellen nem lehet fellebbezni. Szóval, ha a bíróság első kézből valamiért mégsem utasítaná el az indítványt, akkor két hónapon belül dönt arról, hogy a megvádolt személy megalapozottan gyanúsítható az adott bűncselekmény elkövetésével. Ülést persze ekkor sem tarthat, és nem meglepő módon a döntése ellen sem lehet fellebbezni. Ha mégis lefolytatják az eljárást immár ülés tartásával, a kezdeményező számára nem mindegy, miképpen dönt a bíróság, mert a terhelt felmentése esetén minden bűnügyi költséget neki, az állampolgárnak kell állnia. Szóval, hogyan értékeljük ezt a törvényjavaslatot? Hát, elmondtam az eljárásnak a vázlatos leírását. Szerintem ebből is jól kivehető, hogy egy tudatosan rendkívül túlbonyolított, adminisztrációs akadályokkal tűzdelt, az indítvány benyújtójára indokolatlan terheket helyező torzszülöttet kreáltak önök. A felületes olvasónak, illetve a magyarországi viszonyokat talán kevésbé ismerőknek úgy tűnhet, hogy nagyon nyakatekert módon, de megfelel ez az Európai Bizottság kívánalmainak, de a valóság nem más, mint hogy ez egy blöff, mert a korrupciós ügyekben a jövőben sem lesz előrelépés. Ez az új eljárás mindent elkövet, hogy az indítvány előterjesztője egy bürokratikus útvesztőben elvesszen, ráadásul igen komoly anyagi teherrel is fenyegetik. Az ügyészi szervezet pedig egy hierarchikus felépítésű szervezet, amit egy Polt Péter nevezetű ember vezet, aki eddig a politikailag kényes ügyekben direkt úgy intézett, hogy előrelépés ne legyen. A Kúria elfoglalásával pedig, a megkérdőjelezhető bírói kinevezésekkel, a korlátozott precedensrendszer bevezetésével a bírói hatalmat is egyre inkább hogy mondjam? bedarálja a NER. Hiába mondja Gulyás Gergely miniszter, hogy a magyar bírók lassan saját maguktól is függetlenek maguktól lehet, hogy függetlenek, de maguktól, a Fidesztől nem. Nézzük a harmadik törvényt, a T/1202-est, a pénzügyőrök közreműködése az OLAF magyarországi vizsgálataiban, a közérdekű vagyonkezelő alapítványoknál, a politikai összeférhetetlenség idézőjelben mondom szigorítása. Ez a javaslat is az uniós pénz megszerzése érdekében két kategóriába sorolható rendelkezéseket tartalmaz. Egyrészt rendelkezik arról, hogy az OLAF megkeresésére a Nemzeti Adó- és Vámhivatal támogatást nyújt az OLAF-ellenőrök magyarországi vizsgálataihoz, ami tartalmilag egy pénzügyőr OLAF-vizsgálatok alatti jelenlétét és egy egymillió forintos bírságolási jogot jelent. Ez utóbbit akkor, ha a vizsgált személy felróhatóan nem tesz eleget kötelezettségének. Másrészt ez a javaslat a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvánnyal kapcsolatos szabályokat módosítja, törvényi szinten rögzíti, hogy a közbeszerzési törvény szerint ajánlatkérőnek minősülnek bár a javaslat indoklása szerint ez csak egy formai változás , valamint, hogy szigorúbb összeférhetetlenségi szabályokat állapít meg. Ezt a javaslatukat is értékelném, jó? Mert a javaslat az elérni kívánt cél elérésére, az európai uniós források biztosítására, különösen azok teljes körű és hosszú távú biztosítására biztos, hogy alkalmatlan. Először is, az OLAF-vizsgálatokat biztosító rendelkezések bár egyébként minimális előrelépésnek valóban tekinthetőek, hiszen törvényi szinten rögzíti a javaslat, hogy a pénzügyőr az OLAF-ellenőrrel tarthat, és a vizsgálata során egyes fellépési és kényszerítő eszközöket alkalmazhat mondok ilyet. A pénzügyőr az intézkedést akadályozó tárgyat eltávolíthatja, valamint a jogszerű intézkedésnek való ellenszegülés esetén kényszerítő eszközöket alkalmazhat. Nos, a probléma viszont az, hogy a NAV nem tekinthető olyan független szervnek, amelytől tényleges érdemi támogatást lehetne várni. Sőt kijelenthetjük, hogy az egyik oka jelenleg a Magyarország ellen folyó jogállamisági eljárásnak pont az, hogy a korrupció kivizsgálásában az erre hivatott szervek így nyilván részben például a NAV nem vesznek érdemben részt akkor, ha politikai érintettségű ügyről van szó. A javaslatot tehát nem önmagában annak tartalma, hanem az állami szervek függetlenségének hiánya rontja le. A javaslat után az OLAF-vizsgálóhoz csatlakozó ellenőrök sokkal inkább egy elterelő szerepet tölthetnek majd be, és nem valódi segítséget nyújtó szakértő szerepet. A másik problémám a javaslattal, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványával miképpen foglalkozik. Az előbb az összefoglalásban elmondtam, hogy rendelkezik az összeférhetetlenségi szabályokról. Ez egy általános rendelkezés azonban, amely mellőzi a tételes felsorolását az összeférhetetlen pozícióknak. A rendelkezés szerint és most idézem a javaslatukat az, aki a feladatai pártatlan, tárgyilagos és elfogulatlan ellátására gazdasági érdeke vagy bármely egyéb közvetlen vagy közvetett személyes érdeke vagy körülménye miatt ideértve, mondjuk, a családi, érzelmi okokat, politikai vagy nemzeti hovatartozást is nem vagy csak korlátozottan képes, köteles tartózkodni minden olyan tevékenységtől, amely az alapítvány vagy a csatlakozó, vagy mindezek számára közvetlen vagy közvetett módon vagyont juttató érdekével ellentétes lehet. Idézetet befejeztem önöktől. Szóval, kiemelendő, hogy akivel szemben ez a fajta elfogultság vagy annak látszata fennáll, saját maga köteles azt bejelenteni. Nincs azonban szabály az ilyenfajta összeférhetetlenség hivatali észlelésére. Ez azért probléma, mert a modell alapjául szolgáló törvény ugye, ez a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló 2021. évi IX. törvény pont a kuratórium és a felügyelőbizottsági tagság miatt más tisztséggel való össze nem férhetetlenségből indul ki, így hiányoznak azok a kidolgozott garanciális szabályok, amelyek ezt a rendelkezést érdemben kikényszeríthetővé tennék a bejelentés elmaradása esetén. Távolabbról szemlélve a rendelkezést azonban az is látható, hogy egy ilyen összeférhetetlenségi szabály még annak kikényszeríthetősége esetén is pusztán eshetőleges. Az az összeférhetetlenségről döntő szerv aktuális, mondjuk ki, politikai véleményén múlik. Ezen a ponton tehát fontos kiemelni, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokkal végrehajtott modellváltás legnagyobb érintettjei a felsőoktatási intézmények. [[21.30]] Az egyetemi modellváltás következtében a magyar felsőoktatási intézmények ilyen modellbe kerültek. Számtalan aktív, elsősorban kormánypárti, fideszes politikus került egyetemi vezető testületekbe ilyen módon. Történt ez úgy, és most idézem, idézet jön, hogy „a modellváltás az autonómia kiteljesedését is jelenti”. Tudja, kitől idéztem? Stumpf Istvántól. A maguk rádiójában, a Kossuth Rádióban mondta ’21. február 1-jén. Ez csak akkor következhet be egyébként, amennyiben a szervezet valóban képes az önigazgatásra, tehát külső pártpolitikai befolyástól mentesen, függetlenül tud működni. Szerencsére nincs itt probléma, mert a kormány maga adta meg azokat a szabályokat, amelyek a függetlenség biztosítékát jelenthetik, ugyanis az európai uniós költségvetési források felhasználásának ellenőrzéséről szóló, ma tárgyalt T/1260-as törvényjavaslat az integritáshatóság elnöke és annak elnökhelyettesei vonatkozásában szigorú összeférhetetlenségi szabályokat állít fel. Nem olvasom fel, de ott van az önök törvényében, hogy mennyi minden módon biztosítják az összeférhetetlenséget. Habár az egyetemi kuratórium és a felügyelőbizottság esetén nem feltétlenül indokolt egy ennyire teljes körű szigorú tiltás, mégis ezek az összeférhetetlenségi szabályok nagy részben átvehetőek lennének, hogy a miniszterek ne ülhessenek be ezekbe az intézményekbe, ahol szakmai irányítás helyett maximum a politikai kontrollt jeleníthetik meg. Nézzük a negyedik javaslatukat, amit éppen most idéztem, a T/1260-as, ez az uniós források szabályszerű felhasználását ellenőrző, hát, önök integritáshatóságnak hívják, ennek a felállításáról, amely egy újonnan felálló hatóság, egy autonóm államigazgatási szerv. Hát, a papír mindent elbír, tehát papíron független, tudják, csak a törvényeknek meg az uniós jognak van alárendelve. Emellé pedig létrehoznak önök egy korrupcióellenes munkacsoportot, amely munkacsoport a hatóságtól független, elemző, javaslattevő, véleményező és döntés-előkészítő feladatokat ellátó testületi szerv. Ez a munkacsoport az önök javaslata szerint határozatlan ideig működik, és a munkacsoport nem avatkozhat be a hatóság tevékenységébe. Hát, értékelném ezt a javaslatukat is, mert ennek is az a célja, hogy minél hamarabb megállapodjanak az Európai Bizottsággal. Magán a javaslat szövegén is érződik, aki olvassa, hogy egyes jogi fordulatait, az intézmény függetlenségi garanciáit egy az egyben átvették EU-s joganyagokból. Első olvasatra tehát úgy tűnik, hogy ez a, valamiért korrupcióellenesnek nem merték hívni, de integritásnak keresztelt hatóság valóban autonóm, a vezetői szakmai tapasztalattal bírnak majd, szigorúak az összeférhetetlenségi szabályok, viszonylag széles körben tudnak majd vizsgálódni s a többi, s a többi. Na, de mi itt élünk! Tehát az, aki ismeri ezt az országot, ahogyan a Fidesz 12 éves regnálása óta megszokhattuk, a külcsín nem minden, mert a tartalom ellentétben rendkívül gyenge, így a hatóságra majd csak egy kirakatszerep hárul, érdemi jogosítványainak száma ugyanis nulla, mert az integritáshatóság ugyanis főleg csak érdeklődhet, információkat kérhet, ajánlásokat tehet és jelentéseket írogathat. Bármi gyanúsra bukkan, érdemben el nem járhat, hanem jeleznie kell a megfelelő szervezetnek, mondjuk, az ügyészségnek, tudják, amit Polt Péter vezet, vagy a Közbeszerzési Döntőbizottságnak, illetve a Gazdasági Versenyhivatalnak, amelyeket szintén kormánypárti kinevezettek irányítanak. Egyébként sok mindent elmond az, hogy a hatóságnak talán a legerősebb jogosítványa az, hogy maximum kettő hónapra felfüggeszthet egy közbeszerzést. Tehát maximum ennyi ideig tudja megakadályozni önerőből a gyanús eljárásokat. A cél szerintem teljesen jól kiolvasható a sorok között: legyen egy papíron a kormánytól független hatóság, valami olyasmi, mint ami számos nyugat-európai államban jól működik, hátha akkor az EU-s döntéshozók majd megnyugodnak. Ez eddig teljesül is. Azonban kínosan ügyelt arra a kormány mint a javaslat benyújtója, hogy érdemben ne tudjon a hatóság eljárni, sok vizet ne tudjon zavarni, a kiépített NER-es közpénzszivattyú nagyobb fennakadások nélkül dolgozhasson tovább. Végül az ötödik törvényjavaslatuk a T/1261-es, a közérdekű adatigénylés egyszerűbbé tételével és a belső ellenőrzési és integritásigazgatósággal kapcsolatban. Ennek a javaslatnak az a célja, hogy az infotörvény 29. §-ában szabályozott, a munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételére vonatkozó költségtérítés megállapításának lehetősége kivezetésre kerüljön az infotörvény rendszeréből, valamint, hogy a fennmaradó költségelemek, mondjuk, a másolás vagy a kézbesítés költségének tekintetében a kormány rendeletben költséghatárokat állapíthasson meg. A javaslat egyúttal intézményesíti a belső ellenőrzési és integritási hatóságot, és lefekteti annak működési szabályait. Az igazgatóság a kormány szervezetrendszerén belül működik, a Navracsics Tibor vezette területfejlesztési tárcához tartozik, és a feladatai nem kétséget kizáróan teljesen tisztázottak; feltehetően a korábbi hasonló feladatokat ellátó minisztériumi szervek kerülnek egy szervezetbe. Hogy értékelem én ezt a javaslatot? Hát, úgy, hogy ez legfeljebb egy… Jó az a szó, hogy szépségtapasz? Hogy az infotörvény módosításával egyet visszalépünk a megnehezített közérdekűadat-igénylés mai botrányos szabályaiból. Ez persze nem azt jelenti, hogy a jövőben ne kérhetnének pénzt az adatigénylésért, csupán azt, hogy már nem olyan sokat. De ennek pontos számai sem ismertek, mivel kényelmes módon egy kormányrendeletre bízták az összegsávok meghatározását. Hát, én így látom tételesen ezt az öt törvényjavaslatukat. Összefoglalva pedig úgy látom, hogy Deutsch Tamás akármennyire üvöltözik és politikai támadásokat indít, valójában egy politikai blöff, amiről itt szó van. Pont olyan, mint a magyar alkotmányos rendszer, ami jó messziről és hunyorítva nézve a törvények betűi szerint rendben van, de aki ebben az országban él, és látja, hogyan működik a tartalom, az már tudja, hogy nagyon-nagyon nagy a gond. Nagyon szép ígéretek vannak benne, azonban tartalmilag a rendszerben alig változik valami. Köszönöm szépen. [[Szabó Rebeka és Hajnal Miklós tapsol.]]
Köszönöm szépen, Vajda képviselő úr. Megadom a szót Hajnal Miklós képviselő úrnak, a Momentum képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Ritka pillanathoz érkeztünk. Na, nem azért, mert a nemzeti együttműködés rendszere önállóan jutott el arra a felismerésre, hogy hazánkban, fogalmazzunk így, gondok akadnak a közpénzek felhasználásával. Ugyan miért is tett volna ilyet, hiszen biztos nem ebben az országban szedi meg magát a miniszterelnök veje alig működő lámpákkal közvilágítási bizniszeken; biztos nem ebben az országban épül a miniszterelnök háza végébe egy stadion; biztos nem ebben az országban lesz a miniszterelnök kedvenc gázszerelője néhány év alatt az ország leggazdagabb embere; biztos nem ebben az országban engedélyezik olyan magántőkealapok létrehozását, amelyekbe átláthatatlanul lehet a lopott közvagyont elrejteni, és utána nem egy ilyen magántőkealap vezette vállalkozásnak játsszák ki a teljes autópálya-hálózat fenntartását 35 évre. Nem, ilyenek kis hazánkban természetesen nem fordulhatnak elő. Most mégis benyújtanak egy antikorrupciósnak nevezett csomagot. Ritka pillanat ez, szakítás a kormány eddigi gondolkodásával. Netán feleszméltek, hogy 12 év alatt egy közpénzszivattyút építettek ki? Esetleg feltűnt, hogy kíméletlen hatékonysággal gondoskodnak arról, hogy a magyar és az európai polgárok adóforintjai elveszítsék közpénzjellegüket? Helyette inkább a miniszterelnök családját és a nemzeti együttműködés rendszerének kiválasztottjait gazdagítsák? Ugyan! Csak annyi történt, hogy a valóság beköszöntött az ablakon. A Covid-válság félrekezelése már tavaly felhajtotta az inflációt, az orosz függőség okozta energiaválság pedig a lehető legsebezhetőbb állapotban érte a magyar embereket. A maguk kaotikus tolvaj kormányzása nem csupán kiszolgáltatta hazánkat egy agresszív keleti diktatúrának, de sikerült olyan megállapodást kötni vele, aminek köszönhetően hazánkban az egyik legdrágább az energia az EU-ban, nem pedig a piaci ár ötöde, ahogy a külügyminiszter mondta. Ezt a drámai helyzetet fokozta csak, hogy a maguk kielégíthetetlen kapzsisága miatt bizonytalanná vált az uniós pénzek érkezése is. Sokszor elismételtük már, most elmondom újra, hogy ha a Fidesz egy percig is komolyan gondolná a korrupcióellenes fellépést, akkor csatlakozna az Európai Ügyészséghez. Semmi szükség új hatóságokra, ha már van egy létező uniós szerv, ami egyébként százszor hitelesebb, mint amit a kormány valaha létre tudna hozni. Teljesen érthetetlen, hogy miért húzzák az időt épp ezért harmatgyenge javaslatokkal, mikor egy valóban hiteles lépéssel már rég megérkezhettek volna az uniós pénzek. Szóval, legyenek szívesek ne ránk fogni ezt! Nyilvánvaló, hogy a maguk törvényjavaslatai egyébként nem fogják a korrupciót teljes mértékben, teljes egészében felszámolni, nem ebbe fog a nemzeti együttműködés rendszere belebukni. A maguk megkésett, kényszeredett és felszínes gesztusát a jogállamiság helyreállítására mi röviden úgy értékeljük: jobb, mint a semmi. De azért ne sértődjenek meg, hogy nem vagyunk tőle elragadtatva. [[21.40]] Vessünk egy pillantást arra, hogy mit is gondolnak maguk megfelelő és hatékony korrupcióellenes fellépésnek, és mégis miért problémás mindez. A 705. számú, a társadalmi egyeztetésről szóló csomagot finoman szólva nehéz komolyan venni. A javaslatban a kormány vállalja, hogy a jogszabályok előkészítésében való társadalmi részvételről szóló törvény hatálya alá tartozó és kihirdetett jogszabályok 90 százaléka társadalmi egyeztetésen vesz részt. Ám az egyeztetés hiányánál eddig sem a törvény betűje volt a valódi baj. A jogalkotási törvény már most is előírja az egyeztetést, csakhogy ezt mindenféle kiskapukon át megkerülik. Nem is olyan rég alig 24 óra alatt verték át a közel félmillió katást ellehetetlenítő javaslatot, négy nappal azután, hogy Gulyás Gergely kormányinfóján még a társadalmi egyeztetésről hadovált. Ráadásul a mostani tervezetük is érintetlenül hagyja a különleges jogrendben alkotható jogszabályok előkészítését. Ez azért is aggályos, mert amíg például a veszélyhelyzet fennáll, az új garanciális szabályok, amik a társadalmi egyeztetés hatékonyságát biztosítanák, kijátszhatók. A benyújtott javaslattal tehát alig kerülünk valójában közelebb egy korrupciómentes Magyarországhoz, alig kerülünk közelebb ahhoz, hogy több társadalmi egyeztetés legyen, ez pedig teljes egészében a politikai akarat hiányán múlott a kormány részéről. Ezt a kiskaput önök bármikor bezárhatták volna. És lehet, hogy ma bezárnak egy kiskaput, de látszik, hogy már most arra készülnek, hogy holnap kinyissanak tíz újat. A 706. számú, a büntetőeljárásról szóló csomag már egy fokkal érdekesebb, de ebben a formájában továbbra sem elégséges. A vádkikényszerítés intézménye fontos eszköz a Fidesz által elfoglalt ügyészség kikerülésére és kényszerítésére; nem véletlenül szerepelt a Momentum választási programjában is. Bevezetésével egyébként a kormány beismeri, hogy a Polt Péter vezette ügyészség minden, csak nem független. Ám így is rengeteg módja marad a különböző hatóságoknak, hogy nekik fontos ügyekben szabotálják a felelősségre vonást. Ugyanis mégis mi akadályozza a Polt-féle ügyészséget, hogy teszem azt, 8-10 évig elhúzza az eljárást? Látunk erre példát most is. S mégis hogy várható el természetes személyektől, egyszerű magyar állampolgároktól nyomozati jogkör nélkül, hogy bizonyítsák, hogy az ügyészség döntése nem megalapozott? Valódi megoldást természetesen, ahogy mondtam, az Európai Ügyészséghez való csatlakozás jelentene. Menjünk tovább! A T/1202-es javaslat szerint az OLAF helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásához pénzügyőri támogatást kérhet a Nemzeti Adó- és Vámhivataltól. Ez sem érdemi megoldás, a NAV ugyanis kormányzati felügyelet alatt álló szervként nem tekinthető függetlennek az Orbán-kormánytól, tehát magától az ellenőrizendő NER-től sem, így a NAV támogatása inkább a független vizsgálat megnehezítését szolgálhatja. Ne felejtsük el, hogy nem bízhatunk a NAV függetlenségében egy olyan országban, ahol előszeretettel használják az adóellenőröket politikai ellenfelek és a rendszert kritizáló civilek zaklatására. Az OLAF-nak ráadásul egyébként 72 órával előre kell kérelmeznie, ha a vizsgálódáshoz segítséget vár. Kérdezem én, mi a garancia arra, hogy 72 órán belül nem fognak a NAV-ból odaszólni a NER-lovagoknak. Legyünk őszinték, mivel az OLAF eredményeit a magyar ügyészség már korábban is egyszerűen figyelmen kívül hagyta, még ha jóhiszeműek is vagyunk az adóhatósággal szemben, az is legfeljebb csak annyit ér, hogy ezentúl magyar pénzügyőrök is olyan jelentésekbe fektethetnek munkát, amik az asztalfióknak készülnek, ugyanis következményük nem lesz, és nyilvánosságra hozni is csak akkor fogják, ha a kormány ezt engedélyezi. Ez a probléma ezzel. A T/1202-es törvényjavaslat a vagyonkezelő alapítványok kuratóriumairól értekezik. Ugyanakkor rögtön teljes joggal merülhet azonnal feledésbe, mert ezek az összeférhetetlenségi szabályok nevetségesek, még a miniszterek is benne maradhatnak a közalapítványok vezetésében; maga Navracsics miniszter úr jelentette ezt ki egy interjúban a múlt héten. És bár a közérdekű vagyonkezelő alapítványok felkerülnek a közbeszerzési eljárásra kötelezettek listájára, ez nem jelenti azt, hogy ne lehetne a már bevett módokon kijátszani a közbeszerzéseket. A kiegészítés egyben beismerése annak, hogy eredetileg állami tulajdonú, hazánk nagy értékű és társadalmilag is megbecsült vagyonai a közalapítványok korrupciós eszközévé váltak, válhatnak. El is érkeztünk ezzel a vadonatúj integritáshatóságot létrehozó 1260-as javaslatcsomaghoz. A legfontosabb észrevételt már el is mondtam: semmi szükség egy új hatóságra, amikor már van egy létező, amit Európai Ügyészségnek hívnak. De ebben vitáink vannak, haladjunk tovább, nézzük meg ezt a konkrét intézményt! Ha a kormány még egy hatóságot akar, akkor az legalább legyen valóban hatékony, mi ezt az elvet valljuk. A terv szerint a hatóság négy évre kinevezhető és helyettes államtitkári szintű igazgatóját a minisztérium vezetői irányítják, ami gyakorlatilag folyamatos beavatkozásra ad lehetőséget a kormány számára. Emellett az igazgató évi egy, egyetlen jelentésre kötelezett, ami csupán elvétve ad betekintést az igazgatóság tevékenységébe. Láttunk már az asztalfióknak készült OLAF-jelentéseket, az előbb is beszéltem róla. Sokra nem mentünk vele, éppen ezért olyan intézmény kell, ami nem következmények nélküli papírmunkára pazarolja az idejét bűnüldözés helyett. Szóval, ha komolyan gondolják ezt, akkor adjanak a hatóságnak nyomozati, nyomozásfelügyeleti, vádemelési jogköröket, és végül a hatóság kötelezően hozza nyilvánosságra a vizsgálatai eredményét és a kapcsolódó dokumentációt, hogy ne tudja ezt senki elsunnyogni az emberek elől. Az utolsó, a T/1261-es javaslat nem egy előre-, hanem egy hátralépés az információszabadság terén. A minimum- és maximumsáv megállapításával jelentősen nőhetnek az adatigénylés költségei, éppen ezért a Momentum módosító javaslatot nyújtott be ezzel kapcsolatban. Remélem, hogy ezt majd támogatni fogják. Álljunk meg itt egy pillanatra, mert emellett nehéz elmenni szó nélkül: maguk alig adtak időt a módosítók benyújtására. Ma délután szavazták meg a kivételes eljárást, így bő öt-hat óránk maradt törvénymódosítók benyújtására. Még jó, hogy a Momentumnak konkrét elképzelése van arról, hogy hogyan tudna Magyarország jogállamként működni, így ez alatt az öt-hat óra alatt, amit erre biztosítottak, kényelmesen ki tudtuk dolgozni és be tudtuk nyújtani a módosítókat. Ezek most itt vannak nálam. Én bízom abban, amit Vajda Zoltán képviselőtársam mondott. Én is azt gondolom, hogy ez egy politikai blöff, de őszintén szólva én szeretném lehívni ezt a politikai blöfföt, és bízom abban, hogy tudják támogatni ezeket a módosító javaslatokat, hogyha már tőlünk azt várják, hogy támogassuk az önök javaslatát. Összefoglalva: a jogszabályi csomag részletes elemzését követően megállapítható, hogy valódi antikorrupciós javaslatok alig-alig vannak benne. A javaslatok uniós nyomásra és nem abból a belső felismerésből születtek, hogy maguk egy rettenetesen korrupt rendszert alakítottak ki a saját gazdagodásukra. Persze, ennél komolyabb antikorrupciós javaslatok nehezen is lennének összeegyeztethetők a kormány jól ismert gyakorlataival. Elég, ha csak a törvényjavaslatokat jegyző igazságügyi miniszter asszony korábbi helyettesére, Völner Pálra gondolunk, aki a maguk orra előtt hajtotta végre az évtized legnagyobb kormányzati vesztegetési botrányát. Szóval, a miniszter asszonynak is jót tenne, ha erélyesebben lépnénk fel a korrupcióval szemben, úgy kevésbé kéne aggódnia, hogy a helyettesei éppen hol és kitől vesznek át borítékokat. Milyen jó, hogy éppen itt van a helyettese a parlamentben, bár ki tudja, hogy hol lesz ezután. Meggyőződésünk mindenesetre, hogy a maguk mostani javaslatai nem fogják megoldani a rendszerszintű korrupció okozta problémákat, pláne nem fogják a korrupciót teljes mértékben felszámolni. Éppen ezért már most is megígérjük maguknak és a magyar embereknek is, ahogy Donáth Anna is írta, hogy elsőként fogjuk próbára tenni a frissen felállított intézményeket és eljárásokat. Amint feláll az integritási hatóság és hatályba lépnek az új rendelkezések, mi benyújtjuk az elmúlt évek legdurvább korrupciós ügyeit, például a miniszterelnök családját közvetlenül érintő Elios-ügyet, és a maguk korábbi országgyűlési képviselőjét érintő, a „Híd a munka világába” program esetét. A puding próbája az evés, az integritási hatóságé pedig legyen Tiborcz. Mindazonáltal a Momentum már hónapok óta mondja, hogy a hazánk előtt álló legfontosabb és legsürgetőbb feladat, hogy mielőbb hazahozzuk az uniós pénzeket, és azt a magyar embereknek adjuk. Éppen ezért a fenntartásaink ellenére nem gördítünk akadályt a törvényjavaslat elé, ha ezzel biztosíthatók ezek a források. Innentől kezdve viszont magukon fog múlni, hogy mikor, milyen gyorsan hozzák haza a pénzeket, ha pedig végre megkapjuk azokat, mint már szinte az összes többi tagállam rajtunk kívül, akkor magukon múlik, hogy kiknek a zsebébe megy. Egy évtizedek óta nem látott megélhetési válság közepén, amikor maguknál ott lesz a pénz, egyetlenegy helyes út van: adják oda az embereknek, az önkormányzatoknak, az iskoláknak és a kórházaknak. Minden más vállalhatatlan. Köszönöm szépen. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, Hajnal Miklós képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának az álláspontját Lukács László György képviselő úr, frakcióvezető úr ismerteti.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha a mai napon hiányérzete akadt az embernek a miniszterelnök úr felszólalásával és az azonnali kérdésekkel kapcsolatban, akkor az pontosan az a téma lehetett, amit most itt a napirendek végéhez közelítve vitatunk meg, és amely most öt törvényjavaslat együttes vitája. [[21.50]] A miniszterelnök úr az elmúlt időszakot értékelve beszélt háborúról, beszélt szankcióról, beszélt a rezsiről, viszont kevesebbet szólt, sőt egyáltalán nem szólt semmit arról, hogy hogy is áll a jogállamisági vita és az uniós források hazahozatala. Szeretném, hogy világos legyen: én azt kívánom, hogy Magyarországnak legyen jó. Ez azt jelenti, hogy itt nem a kormányról, nem egyes személyekről, hanem a minket, magyarokat megillető összes forrásról van szó, hiszen azt ki kell mondani, hogy Magyarországnak mégiscsak jár az, ami őt megilleti. Bizony az elvonások mindenkit, mindannyiunkat érintettek. Ha egy személyre kell számolnunk, hogy mennyi pénz is forog kockán, 315 ezer forintról beszélünk fejenként, és ez nem kevés összeg, látva a megélhetési válságot, Magyarországon minden pénznek jó helye lenne. Még úgy is, hogy tudjuk, nagyobb része az uniós forrásoknak az elmúlt időszakban így érkezett, sajnos nagyobb része – és miért lenne ebben változás olyan multinacionális, jellemzően német vagy a nyugati fejlett tagországokhoz kötődő tulajdonosi háttérrel rendelkező cégekhez ment, akik örömmel fogták ugyanezt a fejlesztési pénzt, és vitték haza maguknak, profit formájában pumpálták ki. Egy másik, jól beazonosítható része a kormánnyal barát vagy azzal szövetséges vállalkozások fejlesztésére jutott, és egy nagyon kicsi része volt az, amely valóban a magyar legkisebb vállalkozásoknak, akár kft.-knek jutott, akár egyéni vállalkozók vagy cégek fejlesztésére vagy magánemberek otthoni fejlesztésére érkezett. Viszont itt az idő beismerni, és talán e törvényjavaslatok sora is egy beismerés, hogy az elmúlt 12 évben jó sok jogos kritika volt. Volt szerencsém immár a harmadik ciklusban meghallgatni azokat a folyamatos kritikákat, amelyeket akár egy-egy törvényjavaslatnak a vitáján a rendszerszintű hibákkal kapcsolatban jeleztünk, így amelyeket a közpénzekkel való bánásmóddal, a közérdekű adatok eltitkolásával és az emögött rejlő tendenciával kapcsolatban jeleztünk; minden, ami a közélet tisztaságát érintette, és ami az uniós források mostani hozzáférhetőségének az egyik kritériuma, és ha úgy tetszik, a jogállamiság tartalmának megtöltésével kapcsolatos kritika volt. Önök mindig azt mondják, hogy a jogállamiságnak valójában nincs egy egzakt tartalma. De azt mindannyian érezzük, hogy azért vannak olyan tartalmi elemei, amelyeket, ha az ember nem mond el, akkor hiányérzete van. Az egyik, túl a médián, nem más, mint az, hogy miként bánunk a közpénzekkel, és mennyire transzparensen, mennyire számonkérhetőn történik mindez. Az Európai Uniónak van egy jogos elvárása Magyarországgal szemben, önök most ennek igyekeznek eleget tenni, nagyon úgy tűnik, hogy nem feltétlenül önszántukból, jó szándékból, hanem mert rákényszerülnek erre. Természetesen lehet azt mondani, hogy ilyen az európai széljárás, lehet azt mondani megint, hogy nem ezt ígérték az Európai Unióban, mint ahogy Orbán Viktor is azt mondta, hogy a szankciókkal kapcsolatban nem ezt ígérték neki. Erre csak annyit lehet mondani, hogy aki harminc éve jár oda, és úgy tűnik, ezután is még egy darabig oda fog járni, kicsit meredek, hogy azzal takarózzon, hogy őt átverték. Az a helyzet, hogy ezeknek most eleget kell tenniük. Azt mondta miniszter asszony az expozéjában, hogy a tárgyalások sikerrel zárultak. De kinek a sikerével? ezt elfelejtette. Nem hirdetett győztest ebben a versenyben. Mi azt szeretnénk, hogy Magyarország sikerével, nem a magyar kormányról, nem az Európai Bizottságról beszélek, hanem a magyar emberekről. Azt szeretnénk, hogy Magyarország sikerével záruljon, éppen ezért a Jobbik támogatja azokat a javaslatokat, amelyek hozzásegítik Magyarországot és a magyar embereket ahhoz, hogy a forrásokhoz hozzáférjenek. Persze, lehettek volna itthon is konstruktívabbak az elmúlt időszakban. Számtalan vita volt, amikor az akkor még éppen államtitkár Répássy úr is itt volt, majd egy rövid szünet után visszatért megint a parlamentbe, de ő is emlékszik ezekre a vitákra. Akkor feleannyi konstruktivitás nem látszódott ugyanazokkal a jogos kritikákkal kapcsolatban, amelyeket most önöknek bele kellett a törvényjavaslatokba fogalmazniuk. Mindazonáltal hadd foglalkozzak az egyik legfontosabb területtel, úgy gondolom, hogy a T/1260. számú törvényjavaslat talán az egyik legfontosabb fundamentuma, a legfontosabb eleme, ami köré épülhet maga az egész vita. Ezért engedjék meg, hogy ezzel kapcsolatban néhány véleményt, illetve néhány álláspontomat ismertessem önökkel. Emlékszünk még arra, hogy 2010. május 10-én, az Országgyűlés alakuló ülésén Orbán Viktor a következőképpen lelkesítette a kormányváltást üdvözlő személyeket. Joggal szép reményeket fűzött a hívei nagy része ahhoz, hogy milyen időszak fog következni. Idézek: „Le fogjuk győzni az ingatlanpanamákat, a hatalommal való visszaélés technikáit, a felelősség alóli kibúvás kísérleteit. Le fogjuk győzni az offshore lovagok praktikáit és az érdemtelen állami kifizetéseket. Le fogjuk győzni a nemzet fővárosát tönkretevő korrupciót és pazarlást. Le fogjuk győzni a múltat, mert Magyarország egységesen úgy döntött, hogy le kell győzni.” A lendület azonban viszonylag hamar megtört miniszterelnök úrnál, a gazdasági visszaélések felderítése 2010-ben önök erre ígéretet tettek , a felelősök elszámoltatása elmaradt, súlyos száz- és ezermilliárdok vándoroltak magánzsebbe, és azok soha nem találtak vissza az államkasszába. Ehelyett mindent átszövő, ipari méretű korrupció épült ki, az elszámoltatás és a 2010 előtti állami pénzekkel, közpénzekkel való gazdálkodás felderítése helyett valójában semmi más nem történt, mint hogy saját magukhoz csatornázták be ezeket a tevékenységeket. 2012. január 1-jén hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye, amelyben lefektetésre került a 39. cikkben: „A központi költségvetésből csak olyan szervezet részére juttatható támogatás, vagy teljesíthető szerződés alapján kifizetés, amelynek tulajdonosi szerkezete, felépítése, valamint a támogatás felhasználására irányuló tevékenysége átlátható.” Ezt Concha Győző, a magyar közjogtudomány egyik jelentős képviselője, egyetemi tanár, egyébként főrendházi tag, a Magyar Tudományos Akadémia tagja egykor úgy fogalmazta meg, hogy minden alkotmány és az Alaptörvény is ilyen annyit ér, amennyit megvalósítanak belőle. Nos, odáig jutottunk, hogy strómanok és offshore cégek hadával kellett 2012 januárjában hadakozni, és ahol számottevő kritikát fogalmaztunk meg, önök a kritikák ellenére a gátlástalanság és arrogancia útját választották, és a megfogalmazott kritikákra nagy ívben tettek. Vissza kell emlékeznünk 2013-ra milyen régen is volt , amikor a Jobbik az offshore munkacsoport felállításával és kérdések hosszú sorával igazolta, mutatta be és önök elé tárta azokat a Cipruson vagy éppen a Marshall-szigeteken, Gibraltáron, a Seychelle- vagy Brit Virgin-szigeteken vagy egyéb egzotikus országokban jegyzett, ismeretlen tulajdonosokkal bíró szervezeteket, amelyek többszörös törvényi tilalom ellenére több tíz milliárd forint vissza nem térítendő EU-s támogatáshoz jutottak. Jóllehet kérdéseinkre egyetlen alkalommal sem kaptunk választ, annyit mégis elértünk, hogy az akkori fejlesztési minisztériumban ez a helyzet tarthatatlanná vált, a Nemzeti Fejlesztési Ügynökséget ezáltal meg is szüntették, és a minisztérium kicsit jobban rálátott a helyzetre. Hogy miért is van ez a hosszú felvezetés? Nos, ez azért van, mert önöknek régóta rossz rekordja van, mondhatjuk úgy, hogy régóta rossz teljesítménye van abban, hogy a közpénzekkel kapcsolatban milyen elszámolási módot és mekkora átláthatóságot választanak. A jogállamiságnak ezen a részen történő leépülése most már évtizedes tapasztalatokra tesz szert. Őszintén tartok egyébként most is attól, hogy az előttünk fekvő javaslat szintén arra fog jutni, hogy hangzatos szavakból nincs híján, azonban a cizellált, bonyolult ellátásokban olyan kitételek vannak, amelyek java része megvalósíthatatlan lesz, nem lehet betartani. Az Európai Unió úgy fogja gondolni, hogy ezeket be lehet tartani, önök ezt meg tudják valósítani, de valójában a nyelvezet, valójában ismerve az önök hozzáállását, azt fogja eredményezni, hogy jottányit sem leszünk előrébb. A hatóság függetlenségével kapcsolatban talán már fogalmazódtak meg itt kritikák. El kell mondani, hogy az, hogy az elnököt, elnökhelyetteseit az Állami Számvevőszék elnökének javaslatára a köztársasági elnök hat évre nevezi ki, közel sem ad megnyugtató helyzetet, amikor az Állami Számvevőszék vezetőjét az önök egykori párttársa adja. Domokos Lászlóról van szó, akivel a Jobbiknak most már régóta komoly vitái voltak, az Állami Számvevőszékkel, most már nem Domokos Lászlóval, de azt megelőzően Domokos Lászlóval is komoly vitáink voltak. Úgy gondolom, hogy az új elnökkel kapcsolatban szintén erre lehet számítani, bár ha jól emlékszem, a saját székfoglalójában, illetve az ezzel kapcsolatos interjúkban azt ígérte, hogy független tevékenységet fog végezni, valójában a rendszer berendezkedésében, az önök személyében nagyon kevés változás történt, ezért tőle újdonságra nem számíthatunk. Pontosan tudjuk azt is, hogy a támogatások kapcsán milyen korrupciós mechanizmusok épültek ki. Sorban jöttek azok az ügyek, amelyekben érintettek voltak az önök padsoraiban ülő képviselők, nem ritka volt, hogy már a kivitelezők tettek magára a projektre is javaslatot, pályázatíróval jelentek meg helyszíneken és a pályázatok összeállításában és abban, hogy egyáltalán mire pályázzanak, előre determinálták az egyébként kiszolgáltatott helyzetben lévő, nagyobbrészt önkormányzatokat és a pályázó egyéb más kiszolgáltatott entitásokat. [[22.00]] És mit fog ebben az esetben tenni az integrációs [[sic!]] hatóság az önök javaslata szerint? Először ajánlást köteles megfogalmazni, majd ha ez nem vezet eredményre, a feladat- és hatáskörrel rendelkező szerv vagy bíróság eljárását kezdeményezheti, így különösen közbeszerzési jogsértés esetén a hatóság a Kbt. ennek megfelelő pontja szerint kezdeményezheti a Közbeszerzési Döntőbizottság eljárását. A probléma az, hogy ezekhez a szervekhez eddig is fordulhatott bármilyen olyan szereplő, aki nem nyert egy közbeszerzési eljáráson, ezek a folyamatok azonban egyetlenegy esetben sem vették elejét, nem állták útját a korrupciónak, a piac leosztásának és az egyes szakági szereplők között a piac teljes mértékű felosztásának. Önök az egész jogszabályt nem azért terjesztették ez a meglátásom az Országgyűlés elé, mert szakítani akarnak az eddigi visszaélésszerű gyakorlattal. A valóság az, hogy most először úgy érezték, valóban eljutottunk arra a negatív szintre, amikor már veszélyben van az egyes források lehívhatósága. Van azonban egy további kényelmetlen téma is, amit igen, önök elhallgattak: hiába terjesztettek eddig bármilyen javaslatot elénk, megfelelő támogatás és egyetlenegy forint európai uniós támogatás hazánkba nem érkezhet, ugyanis az Európai Bizottságnak meg kell kötnie hazánkkal a partnerségi megállapodást. Ez a szerződés az EU hétéves költségvetési ciklusához igazodva rendezi az EU által a tagországok számára juttatott fejlesztési források felhasználásának módját és gyakorlatát, és amíg ez a dokumentum nincs, addig nincs lehetőség felhasználásra EU-támogatások címén. Az a helyzet, és a korábbi ciklusok tapasztalatai alapján láthatjuk, hogy Magyarország még a negyedik számú verziónál sem került fel erre a listára, Magyarország egyike azon nagyon kevés országnak, amelynek nem sikerült a partnerségi megállapodásban nyugvópontra jutnia, márpedig látjuk, hogy miután megállapodás van, még szintén hónapokba, de legjobb esetben is hetekbe telhet az, hogy Magyarországra bármilyen forrás érkezzen. Mindezeknél érdemes lenne tisztázni azt is, államtitkár úr, hogy hol halad most a mi megállapodásunk, ez hol marad, és mikorra várható. Összefoglalva: azt is látjuk, hogy a kormány fejvesztve igyekezett, kapkodott, megfelelésikényszer-helyzetben van. Önmagában nem ez a javaslat és nem az integrációs [[sic!]] hatóság lesz az, amellyel le fogjuk győzni az ingatlanpanamákat vagy a hatalommal való visszaélés technikáit, vagy éppenséggel a felelősség alól való kibúvási kísérleteket, ahogyan azt a kormányfő bő 12 esztendővel ezelőtt prognosztizálta, ugyanis ez csak egyetlenegy dologra alkalmas: önök valamilyen módon azt igazolják az Európai Bizottság felé, hogy kompromisszumkészek. A többi javaslattal kapcsolatosan talán az egyik legfontosabb érv, aminek el kell hangoznia, hogy a koronavírus-járvány és az azt követő veszélyhelyzetek is rámutattak arra, hogy az, amit úgymond a közösségről, az emberek tájékoztatásáról gondolnak és itt gondolok arra, hogy milyen közérdekű adatokat lehet és milyen módon kikérni és igényelni , egyenes úton haladt a folyamatos szűkítés, nehezítés és akadálygördítések közepette afelé, hogy szinte Magyarországon lehetetlen közérdekű adatot megismerni. Ezzel kapcsolatosan a rossz tendenciát tetézte, mint mondtam, a koronavírus-járvány, és az, hogy a veszélyhelyzeti kormányzások egymást követték, ha úgy tetszik, Orbán Viktor veszélyhelyzetből veszélyhelyzetbe kormányozta az országot. Ez nemcsak az Európai Unió álláspontja, hanem töretlen álláspontja minden ellenzéki pártnak, a Jobbiknak is ez volt a töretlen álláspontja, hogy szakítani kell a közérdekű adatok… Egyébként a közérdekű adatokon keresztül az egész közéletbe, a közélet hitelességébe vetett bizalom azzal állítható helyre, ha az államnak nincs takargatnivalója sem más hatóságok, sem civil szervezetek, sem egyébként képviselők vagy magánszemélyek előtt, és mindent, amit lehet, a lehető legszélesebben eléjük kell tárni. A magyar közélet transzparenciájának a kérdése immáron lassan évtizedes probléma, önök mindig csak rossz irányba vitték. Talán ha másért nem is, ezért érdemes lehetne ezeket a törvényjavaslatokat megszavazni. Le szeretném szögezni, hogy a Jobbik sosem fog és nem is állt annak útjában, hogy a magyarok nem a kormányról beszélünk megkapják azokat a forrásokat, amelyek nekik járnak. A mi támogatásunkat ezt korábban talán már elmondtuk nyilvánosan, de ha kell, elmondom itt is ezeknél a törvényjavaslatoknál bírni fogja a kormány, de azt kérjük, hogy akár őszintén, akár nem őszintén az itt foglaltakat tartsák be. Mi folyamatosan figyelemmel leszünk arra, hogy önök ezt betartjáke, és ne csodálkozzanak akkor, ha ismét kerülő úton járnak, ha meg akarják kerülni a saját maguk által leadott szabályokat, akkor oda fogunk sózni, és meg fogjuk mondani, hogy miben volt rossz. Fel fogjuk hívni rá a figyelmet, és nem azért, mert ezzel a magyar embereknek szeretnénk ártani, hanem a magyar közéletnek tartozunk azzal, hogy Magyarországra érkezzenek a források. A magyar embereknek tartozunk, önök meg tartoznak végre egy beismeréssel, hogy az elmúlt 12 évben számottevő kritika volt, ami az ellenzéki oldalon és nemcsak az ellenzéki oldalon, hanem a civilek, a jogászok és más, a közélet iránt elkötelezett személyek oldaláról jogos kritikaként megfogalmazódott. Végre nekik is járna egy beismerés, még akár így este tíz óra tájékán is. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, Lukács László György frakcióvezető úr. A Párbeszéd képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Szabó Rebeka képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Itt ezen a késő órán egy nagyon fontos törvényjavaslat-csomagot vitatunk meg. Elöljáróban szeretném elmondani mert, ugye, most már sajnos nincs itt a körünkben Deutsch Tamás európai parlamenti képviselő úr , hogy mindenesetre el is feledkeztünk arról, hogy ez uniós napirend, itt szoktak lenni az európai parlamenti képviselők. Nekem egy kifejezetten, hogy is mondjam, különös élményt okozott az ő felszólalása, bizonyos szempontból talán kár, hogy nem szerepel többször itt a magyar parlamentben, mert mindenképpen egy érdekes színfolt a stílusa, és azon gondolatok kapcsán is, amelyeket itt felvet többnyire az ellenzékről, nem is tudom, úgy érzem, hogy a képviselő úrnak a valóságérzékelése némiképp csorbát szenved. Konkrétan sok mindenről lehetne beszélni, de talán csak egy mondat: itt kikelt magából Deutsch Tamás, hogy az ellenzék vét a hazája ellen, és az ellenzék nem akarja, hogy a magyar emberek megkapják az uniós forrásokat. Ezt már több ellenzéki képviselőtársam cáfolta, most én is megteszem: mi nagyon szeretnénk, ha megkapnánk az uniós forrásokat. Ha már elhangzik ez, hogy ki az, aki vét a hazája ellen, akkor szerintem az a kormány vét a hazája ellen, akinek a viselkedése miatt, amiatt, hogy tönkreteszi a jogállamot, hogy burjánzik a korrupció Magyarországon, szóval, aki miatt egyáltalán ezt az eljárást el kellett indítani, és aki miatt Magyarország gyakorlatilag az egyetlen, ahol még mindig nem jönnek be azok a pénzek, azok a súlyos ezermilliárd forintok, amelyeket a magyar állampolgárok egyébként megérdemelnének, ugye, a különböző uniós megállapodások, szerződések, helyreállítási alapok és egyebek miatt. Egészen egyszerűen az a helyzet, hogy azért vagyunk itt ezen a késői órán, és tárgyaljuk ezeket a törvényjavaslatokat, mert a magyar kormány vét a hazája ellen, a magyar kormány, a Fidesz-KDNP-kormány, beleértve Deutsch Tamás képviselő urat, vét a hazája és a magyar emberek ellen, és ennek a helyzetnek a levét isszák meg a magyar állampolgárok. A mai napirend előtti felszólalásomban már alaposan elhangzott az, hogy a Fidesz-kormány megszorításokat eszközöl, adókat emel, gázárat emel, elektromosáram-árat emel, tehát mindenféle rosszat tesz az emberekkel, és részben azért, mert a saját elképesztően rossz kormányzása miatt nem kapjuk meg azokat az uniós forrásokat, amelyekkel egyébként a költségvetésben tátongó lyukakat ki lehetne pótolni. És miért nem kapjuk meg? Azért, mert a Fidesz-KDNP-kormány 12 éve ellopja ezeket a pénzeket erről van szó. És most tulajdonképpen azért vagyunk itt, mert próbálják valahogy menteni a menthetőt, mert az Európai Unió, a Bizottság egy idő után mégiscsak bekeményített, és azt mondta, hogy nem, azért nem adunk Magyarországnak pénzt, hogy az a Mészáros Lőrincek, a Tiborcz Istvánok és az egyéb kormányközeli mindenféle strómanok és érdekcsoportok zsebébe vándoroljon; erre nincs kedvük az európai adófizetőknek egy rakás pénzt befizetni. Úgyhogy most itt állunk, és nézzük ezeket a törvényjavaslatokat. Értelemszerűen, ha ezek elegendőek lesznek arra, hogy majd Magyarország megkapja a pénzeket, akkor éppen lehet rájuk mondani, hogy van értelmük nyilván, de azért szeretnék csatlakozni azokhoz a képviselőtársaimhoz, akik azért súlyos kritikák alá vették ezeket a törvényjavaslatokat. Bevallom, hogy a Párbeszéd képviselőcsoportjának is elég erős kétségei vannak afelől, hogy most akkor, ha ezeket adott esetben majd elfogadjuk, meg elfogadja a parlament, akkor ez elég lesze arra, hogy bármilyen érdemi változás történjen itthon, Magyarországon akár a jogállamiság, ugye, a törvényhozás, akár főleg az antikorrupció tekintetében. Nekem nagyon súlyos kétségeim vannak ennek kapcsán. [[22.10]] Tulajdonképpen a jogalkotásról szóló törvényt, a társadalmi részvételről szóló törvényt egyébként még akár üdvözölhetnénk is, ha nem azt látnám, hogy a kormány nagy ívben, hogy is mondjam, tesz a saját javaslatára, hogy próbáljak szépen fogalmazni. Ugye, emlékszünk, amikor nyáron a kata eltörléséről szóló törvényjavaslatot sikerült gyakorlatilag egy nap alatt behozni és megtárgyalni? Vagy lehet, hogy már másfél. Nagyon nagyvonalú volt akkor a Fidesz-kormány. Tehát ez konkrétan a röhej kategória. Most már lehet azt mondani, hogy jaj, de ha majd ezt elfogadják, akkor nem lesz ilyen, én erre azt mondom, hogy hiszi a piszi, megint csak próbálok nagyon szépen fogalmazni. Szerintem nagyon-nagyon szomorú, amit a magyar kormány már csak önmagában ezzel csinál, hogy egyáltalán nem foglalkozik a társadalmi véleménnyel. De mondjuk, említhetném, persze tudom, hogy az csak egy rendelet, nem törvény, de ami az abortuszszigorításra vonatkozó, a szívhangrendelet, amit fű alatt Pintér Sándor ülésszakon kívül úgy egyszer csak megjelentetett, és ott sem volt semmiféle egyeztetés, sem a társadalmi csoportokkal, sem szakmai szervezetekkel. Egy olyan szervezettel állítólag volt, amiről aztán kiderült, hogy már nem is létezik. Tehát hogy ez a Fidesz-kormány társadalmi egyeztetése, és függetlenül egy javaslat tartalmától, szerintem nem így kellene az emberek feje fölött törvényeket hozni. Aztán, ugye, van a büntetőeljárásról szóló törvény. Itt elhangzott már, azért én is szeretném kiemelni, hogy az ötlet nem rossz önmagában, hiszen az fontos lenne, hogy bármelyik állampolgár elérhesse, hogy folytassák tovább a nyomozást egy adott ügyben, amikor, mondjuk, a nyomozó hatóság vagy az ügyészség elutasítja ezt, de olyan iszonyatosan meg van ez nehezítve, hogy gyakorlatilag a felülbírálatot indítványozó állampolgárnak kötelező, hogy legyen jogi képviselője, de nem kérhet hozzá költségkedvezményt. Gyakorlatilag elhangzott az is, hogy ha elmulaszt véletlenül bármilyen határidőt, akkor azt nem igazolhatja azzal sem, hogy kórházban volt a szerencsétlen. Minden költség, ami azért merül fel, mert a vádlott például hallássérült vagy látássérült, vagy nem tud magyarul és ezért tolmácsra van szüksége, tehát minden ilyen költséget szintén annak kell majd fizetni, aki a vádló, és nem az állam fizeti. Tehát gyakorlatilag iszonyatosan megnehezítik, hogy ez az egyébként a címében talán jól hangzó törvényjavaslat beteljesítse a küldetését. Gyakorlatilag végigvihetetlen ez az állampolgári felülbírálati indítvány, ez szerintünk egy fércmunka, egy nagyon rossz törvényjavaslat. Én nagyon remélem, hogy esetleg ezt még rendbe rakják, mielőtt az Európai Unió megfelelő fóruma ezt megnézi. Aztán van a közalapítványok kapcsán is egy törvényjavaslatuk. Itt szeretném jelezni, hogy az elv persze rendben van, mert a Párbeszéd is nagyon sokszor elmondta, hogy a pánik jelét mutatta a drága kormány, amikor az előző választás előtt hirtelen minden vagyont közalapítványokba próbált kimenteni. Féltek tőle, hogy esetleg elveszítik a választást. Sajnos ez a félelmük utóbb alaptalannak bizonyult, amit én nagyon sajnálok, de ettől még ez egyáltalán nem menti azt, hogy a pénzt megpróbálták kisöpörni különböző vagyonkezelő és egyéb alapítványokba. Itt az összeférhetetlenséget próbálják kezelni, amit véleményem szerint rosszul kezelnek. Mi azt reméltük, hogy a miniszterek, államtitkárok kikerülnek majd ezekből a kuratóriumokból, de ez gyakorlatilag nem történt meg, csak egyfajta összeférhetetlenséget jeleznek: aki majd nem vesz részt a döntéshozatalban. De akkor nem tudom, miért vannak benne. Mi erre benyújtunk majd egy módosítót, hogy az olyan közalapítványok vagy vagyonkezelő alapítványok, amelyekben benne vannak miniszterek és államtitkárok, azok inkább ne is kaphassanak állami támogatást. Legyen ez tiszta sor, jó? Tehát akkor így próbáljuk már ezt elkülöníteni. Azután nyilván egy nagyon fontos eleme ez az integritáshatóság az önök javaslatcsomagjának. Itt elhangzott az is, hogy igazság szerint alapvetően az Európai Ügyészséghez kellett volna csatlakoznunk, szerintem nagyon átlátszó az, hogy a magyar kormány ez ellen kézzel-lábbal tiltakozik. Nyilván nem szeretnék, ha egy kívülálló független személy vizsgálná a különböző korrupciós botrányaikat. Az integritáshatóságot akár el is nevezhették volna valamilyen korrupcióellenes hatóságnak, ezt nem merték megtenni. Mert egyébként elég érdekes, hogy a Fidesz-kormány folyamatosan azt hangoztatja, hogy Magyarországon alig van korrupció vagy legalábbis szinte nincs, legalábbis kormánytagok biztosan nem érintettek benne. Erre most, milyen fura, mégiscsak kénytelenek ezzel a témával foglalkozni. Mindenesetre én azt gondolom, hogy több gyenge pontja van ennek a javaslatuknak. Az egyik gyenge pontja például, hogy a hatóság nem gyakorolhatja hatáskörét olyan ügyben, amelyben eljárni kíván, ha a Közbeszerzési Döntőbizottság által lefolytatott jogorvoslati eljárás vagy bírósági eljárás van folyamatban. Ez tulajdonképpen azt is jelenthetné, hogy egy ilyen áleljárás indításával megakadályozható a hatóság munkája és eljárása. Ezt a Párbeszéd egy módosító javaslatban szeretné majd kiküszöbölni. Illetve azt is szeretnénk, ha ez a hatóság a hozzátartozói vagyonnyilatkozatokat is vizsgálhatná, illetve ha az alkalmassági bizottság tagjainak kiválasztásánál az Európai Csalás Elleni Hivatalnak lenne egy ilyen előzetes egyetértési joga. Tehát valahogyan azért mi szeretnénk, ha az Európai Csalás Elleni Hivatal be lenne vonva ebbe a folyamatba. De igazság szerint a Párbeszéd már korábban is benyújtotta a saját korrupcióellenes csomagját. Ezt most megtettük újra, aktualizálva, annak apropóján, hogy tudtuk, önök is valamiféle korrupcióellenes csomagon dolgoznak. Erre szeretném felhívni a figyelmüket. Az egyik: ha nem is Európai Ügyészségről, mert tudjuk, hogy ahhoz önök nem hajlandók csatlakozni, egy magyar korrupcióellenes ügyészségről szól a Párbeszéd javaslata, ez egy konkrét törvényjavaslat, ami az állam büntetőigényét érvényesíti kifejezetten korrupciós bűntények esetében, és ezt próbálja úgy megalapozni, hogy egy független hatóság, egy szervezet, egy ügyészség tudjon eljárni ezekben az ügyekben, és ehhez nagyon erős jogosítványokat kapna ez a szervezet. Illetve szeretnénk, ha egy bejelentővédelmi hivatal is létrejönne. Nagyon fontos, hogy a korrupcióellenes bűntények esetében pont a bejelentő, aki esetleg leleplez valakit, ő védve legyen, és az állampolgárok ne legyenek kiszolgáltatva ebben a tekintetben. Ezért szeretnénk, ha az állampolgárok bizalommal fordulhatnának például ehhez a korrupcióellenes ügyészséghez. Ezt is részletesen egy törvényjavaslatban szeretnénk szabályozni, hogy milyen közérdekvédelmi eljárások és a bejelentők védelme milyen módon tudna megvalósulni. Az integritáshatóság kapcsán is van egy olyan módosítónk, hogy ha véletlenül tárgysorozatba vennék a Párbeszéd korrupcióellenes javaslatát, és egyébként a parlament ezt el is fogadná, azt szeretnénk, ha felállna a korrupcióellenes ügyészség 2023. január 1-jétől; akkor minden jogsértést, amit az integritáshatóság vizsgál, ennek a korrupcióellenes ügyészségnek is továbbítani kellene, tehát hogy szerves kapcsolat legyen a két hatóság és intézmény között. Azt gondolom, hogy így hatékonyabban tudnánk Magyarországon a korrupció ellen küzdeni. Persze, ez akkor lenne lehetséges, ha a Fidesz-KDNP-kormány komolyan gondolná ezt a célt, és nemcsak valamiféle porhintésnek szánná ezeket a törvényjavaslatokat annak érdekében, hogy megkapjuk a pénzt. Megint csak szeretném a Párbeszéd nevében elismételni, mi is nagyon szeretnénk, ha a magyar emberekhez eljutna az a pénz, ami egyébként nekünk jár, az uniós források, amiből ez az ország tovább fejlődhetne. Megjegyzem, nem a pedagógusbérek, az megint egy ilyen meglehetősen álságos érvelés, hogy hirtelen a pedagógusbérekért aggódik a kormány akkor, amikor az uniós támogatásokról szó van. Pontosan megmutatja a kormány költekezése, hogy tudná rendezni a pedagógusbéreket akkor is, ha nem jönne be ez az uniós forrás. Tehát ez egy nagyon álságos sugalmazás, hogy a kettő összefügg. Ettől függetlenül a Párbeszéd nagyon szeretné, ha Magyarország megkapná ezeket a pénzeket. De azt is nagyon szeretné, ha ez tényleg a magyar emberekhez jutna, például, mondjuk, ebből lehetne lakóépületeket szigetelni ezt egyébként az elmúlt 12 évben is lehetett volna uniós forrásokból, de ezt nem tették meg , vagy lehetne a megújulóenergia-kapacitásokat fejleszteni, ha már egy energiaválsággal és egy klímaválsággal nézünk szembe. Tehát ilyen nagyon fontos dolgokat lehetne belőle végrehajtani, ha nem kellene azon aggódnunk, hogy Fidesz-közeli oligarchák és mindenféle strómanok zsebébe vándorol ez a pénz. Úgyhogy ennek jegyében én kérem a kormányt és a Fidesz-KDNP-frakciót majd, hogy legalább a Párbeszéd módosító javaslatait fogadja majd el, mert én azt gondolom, hogy ez jelentősen tudná javítani az önök által most benyújtott törvénycsomagot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]] [[22.20]]
Köszönöm szépen, Szabó Rebeka képviselő asszony. Megadom a szót Jámbor András Imre képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Képviselőtársaim, a helyzet rossz, és itt most nem arra gondolok, hogy 2:0-ra vezet az olasz válogatott Magyarország ellen, hanem arra gondolok, hogy itt volt egy lehetőség, amikor egyszerre lehetett volna azt elintézni, hogy megkapjuk az EU-s pénzeket, és egyszerre lehetett volna valóban a korrupció ellen fellépni. Ezt a lehetőséget nem a magyar kormány szalasztotta el, hiszen a magyar kormány nem akar a korrupció ellen fellépni, ez 12 éve világos, ezt a lehetőséget az Európai Bizottság, tűnik úgy, hogy elszalasztotta, illetve a Tanács, amikor nem hajlandó olyan feltételeket támasztani, amik valóban a korrupció elleni fellépést szolgálják. Önöknek tökéletesen igazuk van abban, hogy az Európai Unió pénzei járnak Magyarországnak, csak nem a kormánynak járnak, hanem a magyar népnek. Erről kéne szólnia ennek a javaslatnak, hogy ne tűnjenek el ezek a pénzek, hogy ne oligarchákhoz vándoroljanak, hogy ne különböző, itt már előbb felsorolt álberuházásokban tűnjenek el, hanem olyan beruházásokra, fejlesztésekre és működési költségekre jussanak, amik egyébként a mindennapi életet segítik Magyarországon. Az egy jó dolog, hogy beszélünk arról, hogy van korrupció Magyarországon. Egyébként, azt hiszem, ez nem történt meg az elmúlt időszakban, hogy olyan törvényjavaslatokról vitatkozzunk, amelyekben a kormány elismeri, hogy van korrupció. Csak ha már a jogállamiságról van szó a korrupció mellett, azért azt említsük meg, hogy itt ülünk a magyar-olasz válogatott mérkőzés idején a parlamentben, itt van négy darab fideszes képviselőtársam, két óra alatt vagy lehet, hogy három óra alatt lezavarjuk azt a vitát, öt törvényjavaslat vitáját, ami egyébként a magyar jogállamiság helyzetét, a magyar korrupció helyzetét, a magyar uniós pénzek megérkezését rendezné. Ezt nem kellett volna három óra alatt lezavarni, szívesen bejöttünk volna kedden is, szerdán is, csütörtökön is, pénteken is vitatkozni ezekről a törvényekről. És tényleg nem kell ennél jobb bemutató arra, hogy önök nem hajlandók még arra sem, hogy a magyar társadalom, legalább aki a parlamenti közvetítést nézi, vagy Facebook-posztokból értesül, vagy nem tudom, hogyan, legalább valamit értesüljön arról, hogy mit kíván tenni a magyar kormány a korrupció ellen. Ezt önök titkolják el, és azzal titkolják el, hogy ezt a vitát így rendezik meg. Az a helyzet, hogy azt kéne megnézni, vagy azt kell megnézni ebben a helyzetben, hogy kinek mi az érdeke; mindig ez a kérdés. Én azt látom most, hogy ebben a helyzetben született egy deal, egy paktum, amelyben nagyjából a centrumországok nagytőkéjével a magyar kormány megállapodott. Én nagy összegű fogadást merek arra tenni, hogy azok a múlt heti kormányinfón bejelentett intézkedések, amik a gyártámogatásokról szólnak, ahol Gulyás Gergely arról beszélt, hogy energiatakarékossági beruházásokat fognak kapni a gyárak, illetve a munkahelyvédelmi akcióterv bizony nem magyar cégekhez fog menni, vagy ha magyar cégekhez fog menni, akkor azt Mészá-ros Lőrincnek és Garancsi Istvánnak hívják, de nagyrészt egyébként vissza fog menni ez a pénz a centrumországok nagy cégein keresztül a centrumországokba. A centrumországokba kiviszik a tőkét. Erről Orbán Viktor beszélt pár évvel ezelőtt, hogy lehet itt háborogni és szerintem ebben egyébként igaza van , hogy mire mennek el a magyar források, meg hogy ki befizető és ki nem befizető az Európai Unióban, de azt látni kell, hogy Magyarországról iszonyatos mennyiségű tőkét visznek ki ezek a nagy cégek, és viszik vissza a centrumországokba. Én azt látom, hogy ez a deal született meg, itt ez történik gyakorlatilag, hogy a magyar jogállamiságot, a magyar korrupcióellenes fellépést gyakorlatilag elcserélték a centrumországok vezetői egy tőkebefektetésben. Nekünk nem is azt kell néznünk, pontosan ezért egyébként, hogy jóe ez a megállapodás, amit a Bizottság kötött a magyar kormánnyal, hanem azt kell néznünk, hogy mi az a megállapodás, és így kell módosító javaslatokat benyújtanunk, és így kell fölszólalnunk, hogy mi az a helyzet, amiből egyébként itt a legtöbbet ki tudjuk a magyar nép számára facsarni. Csak sajnos tudjuk, az a helyzet, hogy önök ezt nem fogják hagyni, hiszen önöknek a hatalom szuverenitása fontos a nép szuverenitásával szemben. Ha a nép szuverenitása lenne fontos, akkor például ezek a bejelentős javaslatok nem úgy alakulnának, hogy az egyszerű állampolgárok bejelentési jogát olyan szinten nehezítenék meg, ami tényleg már egy Monty Python-sketchbe illik gyakorlatilag. Igazából önök gyakorlatilag elővehetnék azt a csodálatos molinót, amit még talán a 2012-es békemeneten vittek, hogy „Nem leszünk gyarmat!”, csak ezt a molinót nem, mondjuk, a Kossuth tér tömegei előtt kéne kifeszíteni, hanem itt, a kormánypárti padsorok előtt, merthogy ez a törvényjavaslat-csomag, ez a döntéscsomag igazából csak és kizárólag arról szól, hogy az önök hatalmát védjék, azt a rendszert védjék, ami a korrupcióról szól, arról szól, hogy hogyan lehet egy olyan dealt kötni a centrumországok nagytőkéjével, amiben a magyar munkavállalókat árusítják ki, a magyar munkajogot árusítják ki. A német iparkamara csodálatos jelentését itt mindig el szoktam mondani, ami arról szól, hogy azért jó Magyarországon befektetni, mert alacsonyak a fizetések, mert gyenge a munkajog, és mert alapvetően egyetlen javulás van, hogy lettek szakképzett munkavállalók azzal, hogy a kölcsönzött munkaerő nagymértékben áramlott be Magyarországra. Az a baj, hogy ez az alku, amit itt látunk ebben az öt törvényjavaslatban, hogyha erre igent fog mondani a Tanács és a Bizottság, ez az alku igazából ezt a rendszert betonozza be, és nem nagyon látjuk ebből, hogy hogyan lesz a magyar állampolgároknak jobb. A helyzet viszont az, hogy nyilván egy nagyon nehéz dilemma elé állított minket a Tanács, a Bizottság és önök. Az a dilemma, hogy egy teljesen rossz javaslatcsomagra mondjunk igent, és így érkezzenek meg az EU-s pénzek, amiből semmi nem garantálja azt, hogy egyébként ez a magyar néphez, a magyar állampolgárokhoz fog jutni, hogy nem folyik el korrupcióban. Vagy ha nemmel szavazunk, akkor viszont arra szavazunk igazából ez az önök keretezése , hogy az EU-s pénzeket nem akarjuk Magyarországnak. Mi szeretnénk az EU-s pénzeket a magyar népnek egy olyan törvényjavaslat-csomagban, ami biztosítja azt, hogy ezek a pénzek oda menjenek, ahova kell. Köszönöm. [[Szórványos taps az LMP és a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm szépen, Jámbor András képviselő úr. Most megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagy érdeklődéssel hallgattam itt a Fidesz-KDNP és a balliberális oldal vitáját, és ha nem ebben az országban éltem volna az egész életemet, akkor azt hinném, vagy az a tévképzetem alakulhatna ki, hogy az egyik a testet öltött gonosz, a másik a testet öltött jóság, holott ott tartunk és az az igazság, hogy Európa egyik legjobb adottságú országa, amelyet Európa talán legszorgalmasabb emberei lakják, egyben az Európai Unió egyik legszegényebb tagállama, amelyet önök, tisztelt Fidesz-KDNP-s és baloldali képviselők, koprodukcióban hoztak össze. Nyilvánvalóan nem egyenlő mértékű ez a felelősség, hiszen az elmúlt 12 év kártételeiben egyértelműen a Fidesz-KDNP-t terheli a felelősség meghatározó része. De azokban a szavakban is van komoly igazságtartalom, hogy önök úgy fogják fel, tisztelt baloldali képviselők, az uniós támogatásokat, kicsit háborús logikával gondolkodva, mintha ez egyfajta hadtápja lenne a kormányzati politikának vagy a kormányzat mögött álló gazdasági erőknek. Kétségtelen, hogy van benne részigazság-tartalom, és ezt a hadtápútvonalat próbálják önök szétbombázni, kicsit oroszos logikával, hogy nem baj, hogy belepusztul az ország, nem baj, hogy belepusztulnak a gazdálkodók, a vállalkozások, számos tisztességes magyar vállalkozó és magyar munkavállaló, csak így gondolják önök azt, hogy hamarabb tudnak a hatalomba visszakerülni, hamarabb tudják visszakaparintani azt a hatalmat, amit 12 éve elveszítettek, és amelynek a fő felelőse az a Gyurcsány Ferenc, aki most is itt ül a parlamentben alfahím a baloldalon, most éppen nem, ebben a pillanatban, de egyébként a baloldal meghatározó szereplője, alfahím a baloldalon , gyakorlatilag ő fújja a passzátszelet; az van, amit ő akar, és amíg ő ebben a pozícióban tetszeleghet, az teljes biztonság a Fidesz-KDNP számára, hogy soha a büdös életben nem fog a baloldal még egyszer visszakerülni a hatalomba, bárhogy is erőlködnek. Tehát elég furcsa dolgok derülnek itt ki. [[22.30]] Kétségtelen tény az is, hogy a baloldali kormányok idején is volt szabad szemmel is durván jól látható mértékű korrupció, de az is igaz, hogy ennek az elmúlt 12 évben verhetetlen bajnokává vált az a Fidesz-KDNP, amely nem akarja észrevenni ezeket a rendszerszintű korrupciós jelenségeket. Látni kell azt is, hogy önök gyakorlatilag visszavonulót fújtak ebben a szabadságharcban. Gyakorlatilag meghátráltak Brüsszellel szemben, és most nem túl magas színvonalú és nem túl tartalmas, inkább sóhivatal intézmény jellegű javaslatokat tettek le az asztalra, amelyek valószínűleg kedvesek lehetnek a brüsszeli szemeknek. Mert ahogy elnézem, Brüsszel abból a logikából indul ki, hogy ha gyártunk néhány, csekély hatásfokú törvényjavaslatot, gyártunk hozzá néhány kormányrendeletet, különböző szabályzatokat az íróasztalfióknak meg a szekrények polcainak, akkor ezzel egy csapásra meg is oldottunk minden problémát, és volt korrupció, nincs korrupció. Nyilvánvaló, hogy ettől nem lesz jobb semmi. Az, hogy a jogalkotásról szóló törvényben bevezetik az eljárási bírság meg a pénzbírság intézményét, legalább nyolcnapos határidőt írnak elő társadalmi egyeztetésre, az esetlegesen, véletlenül beérkező szakmai javaslatok, vélemények feldolgozására legalább öt napot biztosítanak, ez édeskevés. Komoly, átfogó törvényjavaslatok valós megvitatásához ilyen határidők rendkívül rövidek, és attól, hogy majd a minisztereket ellenőrzi a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, és a törvényjavaslatoknak legalább 90 százalékát ilyen egyeztetésen kell lefuttatni, higgyék el, önmagában ettől semmi, semmi sem lesz jobb. Mint ahogy a szintén kirakatintézménynek tekinthető büntetőeljárási törvény módosítása is meglehetősen gyenge lábakon áll, és igencsak elbonyolított. Nagyon kíváncsi leszek, hogy ha mondjuk, egy vagy két év múlva megvizsgáljuk majd azt, hogy ezzel kapcsolatban írásbeli kérdéssel, interpellációval fordulunk az illetékes miniszterekhez, hány esetben alkalmazták a büntetőeljárási törvény módosító csomagjában szereplő mostani lehetőségeket, jogintézményeket, akkor nagyon nagy összegben merek arra fogadni, hogy egy kezünkön össze tudjuk számolni, hogy hány ilyen történt. Azt pedig, hogy abból mennyi lesz sikeres, még könnyebb lesz még rövidebb idő alatt majd összesíteni. Aztán itt van a csodaszernek tartott közbeszerzési törvény, amelyben egyébként hihetetlen lehetőségek rejlenének, hiszen több ezer milliárd forintot költenek el minden költségvetési évben közbeszerzési csatornákon keresztül. Az uniós forrásokat szinte csak így lehet elkölteni, de számos nemzeti, kifejezett nemzeti forrás, pályázati támogatási rendszer is közbeszerzési eljárásokat igényel. És valóban, a rendszerszintű korrupció a közbeszerzés rendszerén belül tenyészik szinte akadálytalanul és zavartalanul, de egyetlenegy javaslatot nem hallottam baloldali képviselőktől azon kívül, hogy mindenki jajveszékel, hogy mekkora a korrupció mértéke, hogy mit lehet tenni, mondjuk, a közbeszerzési törvény módosításában rejlő lehetőségek kiaknázásával a korrupció csökkentése érdekében. Én nem állítom azt, hogy a Mi Hazánk Mozgalomnak mindenre kiterjedő, tökéletes javaslatai vannak, de hogyha a javaslatainkat megfontolnák, akkor biztos, hogy sokkal előrébb lennénk, azt egészen biztosan ki merem jelenteni. Sokkal hatékonyabb lenne, persze nem ilyen durva inflációs környezetben, normál gazdasági viszonyok esetében, mondjuk, fajlagos költséghatárok felállítása annak érdekében, hogy csak a tisztességes vállalkozói haszon maradhasson bent főleg a szolgáltatásmegrendelések vagy az építési beruházások esetén a rendszerben, és ne lehessen bent tartani azt a valódi hadtápot, ami aztán akár a politikai vagy akár a gazdasági visszaosztások pénzügyi alapját jelenti. Vagy bár semmi nem zárná ki most sem ennek az alkalmazását, de a jogalkotó nem hat abba az irányba, hogy mondjuk, az építési beruházások esetén főleg a nagy önkormányzati vagy állami infrastrukturális beruházások esetén az összességében legelőnyösebb ajánlat szempontrendszereinek kialakításánál a helyben foglalkoztatott munkaerő, az adott településen, járásban vagy régióban állandó lakóhellyel rendelkező betanított munkások, segédmunkások, szakmunkások létszáma döntő legyen egy közbeszerzési eredmény kihirdetésénél. Magyarul: csak olyan vállalkozó nyerhessen el nagy építési beruházást, amely vállalja azt, hogy a projekt teljes időtartamában az adott környéken élő munkavállalók közül a lehető legnagyobb létszámban foglalkoztat szakmunkásokat és segédmunkásokat is. Hiszen ebben az esetben ezeknek az embereknek a munkabérére vagy megbízási díjára kellene elkölteni a források döntő többségét, és nem maradna, vagy sokkal kevesebb pénz maradna a különböző, az elmúlt 32 évből már nagyon jól ismert visszaosztások finanszírozására. Különösen fontos lehet ez a mostani válságos időszakban, melynek megágyazott a Covid-világjárvány időszaka, és amelyet aztán betetőzött az orosz-ukrán háború, pontosabban, az ukrán területen zajló orosz-amerikai vagy orosz-nyugati konfliktus, hiszen várható a munkanélküliség jelentős emelkedése, várható az építőipar jelentős visszaesése, hiszen rengeteg nagy állami beruházást elhalasztanak, sztornóznak, felfüggesztenek. Sokkal kevesebb munkáskézre lesz szükség, főleg a fővárosban és a nagyvárosokban, de egyébként a vidéki kistelepüléseken is. A sok esetben nem megfelelően képzett vagy csak részben képzett munkaerő visszaáramlik azokba a vidéki körzetekbe, ahol a közbiztonság gyakorlatilag fenntarthatatlan lesz. Ilyen környezetben nem élni ezzel a közbeszerzési törvény adta lehetőséggel is egyébként, óriási hiba, mert nemcsak a korrupciót sikerülne megfékezni, hanem a közbiztonságot is sikerülne javítani, és munkát adni a legszegényebb, legképzetlenebb rétegeknek, tehát egyszerre nemcsak kettő, hanem több legyet is tudnánk ütni egy csapásra. Ilyen javaslatokat sem a Fidesz-KDNP képviselőitől, sem a baloldali képviselőktől nem hallottunk, ellenben láttunk rendkívül elbonyolított eljárásokat. Még egy gyakorlott jogásznak is becsületére válna például a büntetőeljárási törvény módosítását érintő rész rejtelmeiben eligazodni vagy ezeket a szálakat kibogozni. Nagyon csekély az esélye annak, hogy egy jogban járatlan átlagember nemcsak hogy veszi a bátorságot magának ahhoz, hogy kvázi egyfajta pótmagánvádlóként álljon elő, hanem még ezeket az adminisztratív és jogi akadályokat megugorva képes legyen valamilyen átütő erejű eredményt is elérni. Úgy fest tehát, hogy önök jól ismerik azért a brüsszelita döntéshozók gondolkodását, és úgy gondolják, hogy ha kellően elbonyolított szabályokat tesznek le, amit lehet, hogy magyarról angolra lefordítani sem lesz túl könnyű legalábbis, hogy visszaadja a jogalkotó szándékát, úgy egészen biztos, nem lesz egyszerű , ez ki fogja elégíteni azokat a brüsszeli igényeket, amelyek majd megnyitják ezeket a pénzcsapokat. Hozzáteszem mindjárt, hogy a Mi Hazánk Mozgalom nem kárörvendő, és nem ellendrukker. Az, hogy a kormánynak adott esetben problémái vannak, azt oldja meg a kormány, mi a kormányt nem féltjük, a magyar embereket viszont igen. A kettő között nagy különbség van, ezért nagyon helytelen az a kárörvendő, már előre a legrosszabbakat feltételező és ezen élvezkedő baloldali gondolkodás, tisztelet a kivételnek akinek nem inge, ne vegye magára, mindjárt szeretném ezt mondani , hogy nagyon jó, mert akkor, hogyha a kormány ebbe belegebed vagy belebukik, akkor majd ők esetleg könnyebben odakerülhetnek a hatalom közelébe. Hiszen nem a kormányzati szereplők lesznek ilyen helyzetnek a vesztesei, hanem a magyar munkavállalók, a magyar vállalkozók, és ha ne adj’ isten, az agrártámogatásokkal is probléma adódna, akkor bizony a magyar gazdálkodók is; az pedig már valóban a totális csőd szélére sodorná Magyarországot, ha nemcsak a korábban beharangozott 7500 milliárd forintnyi forrás… most talán 3000-3500 milliárd forintról lehet olvasni a sajtóban, de igazából a pontos összeget talán csak a tárgyalódelegáció tagjai ismerik. Mindenesetre tekintélyes, nagyon jelentős összegről van szó, de ha ez még kiterjedne esetleg a későbbiekben az agrártámogatásokra is tudom, hogy most nincs erről szó, de nem lehet tudni, hogy mondjuk, egy év múlva milyen válsághelyzetről fogunk beszélni , az biztos, hogy végpusztulásba sodorná a már többszörösen kivéreztetett agráriumot vagy egyéb ágazatokat is. Mindenesetre látható a kormányzat részéről az igyekezet, hogy az utolsó pillanatban, a 25. óra legvégén próbálják azért berántani, behúzni a kéziféket, és mindenképpen próbálnak megegyezni Brüsszellel, és az sem fog önöknek gondot okozni, hogyha mondjuk, a német multinacionális cégek majd rengeteg profitot kivisznek, sőt gyakorlatilag a támogatások egy része valamilyen formában kivándorol Nyugatra, főleg egyébként Németországba. Nyilvánvalóan ez lehet az egyik oka annak, hogy nem akarnak beleszállni extra adóval vagy különadóval azokba a digitális nagy multi cégekbe, amelyektől tíz- vagy százmilliárd forintnyi források lennének realizálhatóak, amelyet akár Rezsivédelmi Alapra, akár a mostani válsághelyzet más elemeinek kezelésére nagyszerűen el lehetne költeni. Nem mernek most egy másik frontot nyitni hogy megint háborús kifejezéssel éljek, ha már az előbb itt a hadtápot meg a hadtáp szétbombázását, meg a hadtápútvonalat említettem , nem mernek még egy különadós nyomvonalat vagy frontvonalat indítani annak érdekében, hogy több pénzt folyjon be. Most mindent alárendelnek annak, sutba dobva minden korábbi érvelésüket, és akár tiszta, akár kevésbé tiszta szándékaikat, hogy valahogy megegyezzenek nagy keservesen Brüsszellel. [[22.40]] Részben érthető ez a fajta igyekezet, részben pedig azért sajnos nagyon sok arc- vagy arculatvesztést fognak elszenvedni, és nagyon nehéz lesz megmagyarázni a saját szavazóik egy részének, egy jó részének, hogy az eddigi nagy szabadságharc most miért fordul át egy komoly visszavonulóba. Persze, lehet, hogy ezt önök taktikai visszavonulásként vagy taktikai mozgásként adják majd elő, de azért ezt ilyenformán nagyon nehéz lesz megmagyarázni. Azzal együtt, hogy persze abban is bízhatnak, hogy a választók egy nagyobb részét nem igazán érdekli, mondjuk, ez a három törvénycsomag vagy az ezeket a különböző törvényeket érintő javaslataik, és nem is különösebben foglalkoznak ezzel a kormánypárti médiában sem. Mindenesetre mi azt szeretnénk, hogy a magyar emberek ne legyenek kárvallottjai ennek a helyzetnek. Mi azt szeretnénk, hogy a magyar vállalkozók meg tudják tartani a munkavállalóikat, azt szeretnénk, ha a munkanélküliség nem növekedne, hanem minden magyar ember munkához jutna, és a lehető legtöbb fizetéshez tudna hozzájutni a hiperinflációval terhelt, rendkívül szűkös időszakban. Tehát egyáltalán nem kívánunk rosszat a saját hazánknak. Ugyanakkor azzal is el kell önöknek számolni, hogy nagyon jelentős felelősségük van abban, hogy eddig gyakorlatilag úgy gondolták, hogy zavartalanul gázolhatnak a korrupció mocsarában, és zavartalanul szervezhetnek ki akár szemérmetlen mennyiségű pénzeket vagy összegeket nem kizárólag, de döntő mértékben az építőiparból. Abból az építőiparból, amely most komoly zuhanórepülésbe fordult, és még a gödör vagy a szakadék alja nem is igazán látható teljesen tisztán. Ezt a törvényjavaslatot vagy javaslatcsomagot mindenesetre megkérdőjelezhető, nagyon finoman fogalmazva is megkérdőjelezhető szakmai színvonalúnak nevezem, ami nemcsak egy átlagember, hanem még egy jogászember számára is igen-igen cikormányos és nehezen követhető. De valószínű, hogy e mögött egyenes szándék húzódik meg, tehát ez egy teljesen tudatos terv. Én azonban nagyobb összegben mernék fogadni arra, hogy végül nagy csaták, főleg, lehet, hogy komoly, ilyen kirakatszínészkedés meg egyebek után végül csak meg tudnak majd állapodni valamilyen formában Brüsszellel, ha máshogy nem, akkor a nagy nyugati multinacionális cégeknek tett hosszú távú kedvezményekkel, adómentességekkel, közvetlen vagy közvetett támogatásokkal valahogy nagy keservesen, de meg fognak tudni majd egyezni. Köszönöm szépen. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm szépen, Apáti István képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Alexov Lyubomir szerb nemzetiségi szószólónak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Поштовани господине ПРЕДСЕДНИЧЕ! Поштовани парламенту! У име Мађарског националног одбора иу своје лично име, поздрављам вас с поштовањем! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ezen a kései órán a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntöm önöket. Én nagyon röviden foglalom össze a bizottságunk mai ülésének az eredményét, és felkért szószólóként tájékoztatom önöket, hogy bizottságunk az Európai Bizottsággal való, most napirenden tárgyalt öt törvényjavaslatból a megegyezés érdekében az egyes törvények módosításáról szóló T/1202. számú törvényjavaslattal foglalkozott. A törvényjavaslat, mint itt elhangzott, az európai uniós csatlakozással összefüggő egyes törvénymódosításokról, törvényi rendelkezések hatályon kívül helyezéséről, valamint egyes törvényi rendelkezések megállapításáról szóló 2014. évi XXIX. törvény módosításával és a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításával egymásra épülve rögzíti, hogy megjelennek a pénzügyőri feladatok az OLAF-vizsgálat helyszíni ellenőrzésének támogatásában, valamint megjelennek a pénzügyőri intézkedésekre vonatkozó speciális szabályok is. Ezen intézkedések általánosak, jóllehet, az egyértelműsítés és a közérthetőség miatt szükségesek is. Amiért talán nemzetiségi napirendi ponttá lett ez a törvényjavaslat nyilvánítva, az a közfeladatokat ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló 2021. évi IX. törvény módosítása, hiszen ezen alapítványok összeférhetetlenségi szabályainak módosítása során bekerült a nemzeti jelző is az összeférhetetlen vagy részben összeférhetetlen szabályok megállapítása szerint. Értelmezésünk szerint a nemzeti hovatartozás értelmezése szélesebb, és az egyes nemzeti hovatartozásba magát a nemzetet és nemcsak a nemzetiséget kell beleérteni. Maga ez a törvénymódosítás érdemben nem módosítja a magyarországi nemzetiségek jogait, érdekeit. Azonban engedjék meg, hogy visszakanyarodjak még a 2015. évi, közbeszerzésekről szóló törvényhez is. A törvény jelen módosítása közvetlenül ugyan nem érinti a nemzetiségeket, de ezzel kapcsolatosan szeretném megemlíteni a bizottságunknál jogosan felmerült kétséget a törvény vonatkozásában. A közbeszerzési törvény szerint közbeszerzési eljárás lefolytatására kötelezett többek között a helyi és az országos nemzetiségi önkormányzat is, ez teljesen rendben van, ennek így is kell lennie. Ugyanakkor úgy gondoljuk, hogy nem egyértelmű és ennek alapján kétségekre adhat okot a kampányköltségek területe, amikor az országos nemzetiségi önkormányzat a választások idején jelölő szervezetté válik. Az irányadó, 2013. évi LXXXVII. törvény, mely az országgyűlési képviselők választási kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szól, egyértelművé teszi ugyan a kampányköltségek igénylését és mértékét, valamint elszámolásuk módját, külön nevesíti az országos nemzetiségi önkormányzatot is, ám meglátásunk szerint mégis különbség generálódik a jelölő szervezetnek minősülő országos nemzetiségi önkormányzat és a jelölő pártok között. A pártok nem alanyai a közbeszerzési törvénynek, a közbeszerzési eljárást, amennyiben elérné például a közbeszerzési értékhatárt egy költségtétel, nem kell lefolytatniuk. Ugyanakkor a nemzetiségi országos önkormányzatokra ez nem vonatkozhat, hiszen alanyai a közbeszerzési törvénynek. A nézetkülönbség itt abban generálódik, hogy a kampányköltségek területén különbséget tesz az egyik és a másik jelölő szervezet között. Tudom, hogy ez most nem ennek a törvénynek a tárgya, de szerettem volna mindenképpen megemlíteni, illetve bizottságunk ezt most figyelemfelhívásképpen mondatta el velem, mert ennek a megoldását a közbeszerzési törvény és különösen a pártok, illetve a választási folyamatok finanszírozása során egyértelművé kell tenni. Tisztelt Országgyűlés! A nemzetiségi szószólók a jogalkotásban megnyilvánuló munkájuk során mindig arra törekedtek, hogy a fennálló problémákra konstruktív megoldást találjanak. Javaslataink azonfelül, hogy a hazai nemzetiségek erősítését és megtartását tartják szem előtt, ugyanolyan mértékben össztársadalmi érdekeket is szolgálnak. Mindezekre figyelemmel a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében egyes törvények módosításáról szóló T/1202. számú törvényjavaslatot elfogadásra ajánlja. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen Alexov Lyubomir szerb nemzetiségi szószóló felszólalását. Most további képviselői felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Mátrai Márta képviselő asszonynak, háznagy asszonynak, Fidesz. [[22.50]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Örömmel tölt el, hogy a tisztelt Ház elé került általános megvitatásra az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében az egyes törvények módosításáról szóló T/1202. számú törvényjavaslat is. Ezzel egy több hónapos, nehéz egyeztetési folyamat zárult le a magyar kormány és a Bizottság között. Ez az egyeztetési folyamat sikeres volt. A T/1202. számú törvényjavaslat hivatkozik Magyarország Alaptörvényének 38. cikk (6) bekezdésére, amely kimondja: „A közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány létrehozásáról, működéséről, megszüntetéséről, valamint közfeladata ellátásáról sarkalatos törvény rendelkezik.” Ehhez a sarkalatos törvényi mondathoz csatlakozik a törvényjavaslat 8. és 9. §-a. A sikeres tárgyalások a Bizottsággal a magyar kormány nevében Varga Judit miniszter asszony és Navracsics Tibor miniszter úr konstruktív, gyors, kölcsönös tiszteleten alapuló, együttműködést erősítő egyeztetésének köszönhetőek. Mint ismeretes, az OLAF-fal történő együttműködési kötelezettség már az európai uniós csatlakozáskor megjelent a hazai jogrendben. A jogszabály azonban nem tartalmazott eljárási szabályokat az együttműködés esetleges kikényszerítésére vagy az alkalmazható jogkövetkezményre vonatkozóan. A módosítás ezen szabályozási hiányosságokat pótolja. Ezért a tárgyalások elsődleges célja a közvagyont és a közpénzek felhasználását már jelenleg is védő és azok jogellenes felhasználását tiltó hatályos belső szabályok még transzparensebbé, eurokonformabbá tétele, hiszen ezen alapvetően fontos jogtárgyak kiemelt védelme mindannyiunk érdeke. Az igazságügyi miniszter által beterjesztett jogszabály-módosítások szigorítják a közvagyon kezeléséhez kötődő, a büntető törvénykönyvben szabályozott törvényi tényállásokat. A T/1202. számú előterjesztés pedig az Unió pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelme érde-kében módosítja a bizottsági ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló 2185/96. Euratom tanácsi rendelet 9. cikkében meghatározott tagállami segítségnyújtás szabályait. A módosítás lehetővé teszi, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal, az OLAF helyszíni ellenőrzést végezhessen az Európai Unió pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb pénzügyi jogsértésekkel szembeni védelme érdekében a tagországok bármelyikében. Az OLAF ezen tevékenységének biztosítása érdekében az előterjesztés módosítja a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvényt, ennek értelmében az OLAF együttműködő partnere lesz a magyar adóhatóság. Az adóhatóság pénzügyőreinek napi feladatai közé tartozik az OLAF ellenőrei által kezdeményezett pénzügyi vizsgálatok során a korrupció elleni fellépés közvetlen biztosítása. Mindazon eszköztár, amely a NAV-törvény alapján az adóhatóság rendelkezésére áll, így például a teljesség igénye nélkül a vizsgálat alatti helyszínre való bejutás biztosítása, az adathordozók begyűjtése, szükség esetén kényszerintézkedések alkalmazása, a vizsgálattal érintett személyek igazoltatása, a módosítás alapján az OLAF-ellenőrök számára is biztosított. Ki kell emelnem, hogy a jogszabály-módosítás e tekintetben kiemelten garanciális jellegű, miután az OLAF-vizsgálók döntenek arról, hogy a pénzügyőrök, tehát a NAV munkatársai a vizsgálat során milyen módszerek és eszközök alkalmazására jogosultak. Az OLAF ellenőrei számára a pénzügyi ellenőrzés során ugyanazon jogi eszköztár áll a rendelkezésre, mint a NAV számára a vizsgálatai során, azzal a jelentős többletjogosultsággal, hogy a pénzügyőröknek az OLAF-ellenőrök rendelkezései szerint kell eljárniuk. Az OLAF a korrupciót érintő pénzügyi eljárásai során ezzel a belső jogunk alapján intézményi eljárási hatósággá válik. Az OLAF pénzügyi eljárását erősíti a beterjesztett módosítás azon rendelkezése is, amely a NAV hatósági jogkörét bővíti oly módon, hogy az OLAF által kezdeményezett pénzügyi ellenőrzés során lehetőséget ad az úgynevezett közigazgatási bírság kiszabására is a nem együttműködő vizsgálati alanyokkal szemben. Ennek összege egymillió forint, amely az eljárás során ismételten kiszabható. A beterjesztett módosítás garanciális jelleggel természetesen biztosítja a jogalanyok számára a pénzügyi vizsgálat elleni jogorvoslat lehetőségét is. A T/1202. számú törvényjavaslat tartalmazza a 2015. évi CXLIII. törvény, a közbeszerzési törvény módosítását is. A módosítás ezen része technikai jellegű, és a közbeszerzési eljárás során ajánlatot tevő szervezetek pontos megnevezésének kötelezettségét tartalmazza a közbeszerzési eljárás lefolytatása során a közbeszerzést kiíró szerv számára. Az uniós joghoz való közelítést és a közbeszerzési eljárás transzparenciáját erősíti, hogy a közbeszerzés során a közfeladatokat ellátó vagyonkezelői alapítványokat is fel kell tüntetni. Ennek indoka nyilvánvalóan az, hogy a közpénzek felhasználása, a szerződések tisztességes megkötése a közbeszerzéses eljárások során átláthatóbb legyen. A T/1202. számú törvényjavaslat módosítást tartalmaz a közérdekű alapítványokkal kapcsolatos összeférhetetlenségi szabályokra is. Pontosítja az összeférhetetlenségre vonatkozó rendelkezéseket, és kiterjeszti az érintettek jogalanyi körét. Az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében előterjesztett egyes törvények módosítása a közpénzek működtetését, felhasználását, felhasználásuk védelmét kívánja szolgálni, átláthatóbbá tenni és közelíteni az uniós jogalkotáshoz. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat a módosítani kívánt területeken egzaktabb és szigorúbb kritériumoknak való megfelelést ír elő, amely a közvagyon fokozott védelmét szolgálja. A felsorolt jogterületek védelme közös nemzeti érdekünk, ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Akkor megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is, engedjék meg, hogy köszönetet mondjak az Igazságügyi Minisztérium munkatársainak, akik nyáron, amely idő alatt a baloldal teljesítménye időközi választási vereségekben volt mérhető, éjt nappallá téve dolgoztak a megállapodáson, azon, hogy a magyar emberek megkapják a nekik jogosan járó forrásokat, amelyekből a magyar vállalkozások segítséget, a pedagógusok béremelést, az egészségügyi dolgozók biztosabb jövőképet kaphatnak; jövőképet, amiről a baloldal kormányzása alatt a magyar emberek még csak nem is reménykedhettek. A Fidesz kormányzása alatt már bizonyítottuk, hogy ránk számíthatnak. Voltam minisztériumi referens és vezető is, tudom, hogy mit jelent egy egész éves hajtás után a nyári kánikulában lehűteni a Bizottság kedélyeit. A feladat elrettentő voltát talán ha nem is bizonyítja, de mindenesetre érzékelteti, hogy a Gyurcsány Ferenc vezette baloldal árnyékkormánya az Igazságügyi Minisztériumot még talán hírből sem ismeri. Köszönjük miniszter asszonynak és államtitkár úrnak az állhatatos munkát. Úgy érzem, szükségünk lesz még rá. De ebben a vitában azt sem hagyhatom szó nélkül, hogy az Európai Parlament és a Bizottság munkának hívott tevékenysége mély aggodalomra ad okot. Aggódom, ha arra gondolok, hogy az illegális bevándorlók elleni küzdelemben nem pusztán magunkra hagytak, hanem a vezető nyugat-európai politikusok a nyilatkozataikkal, a schengeni védelmi kötelezettség teljes mértékű figyelmen kívül hagyásával mintha egyenesen illegális bevándorlókat toboroztak volna. Aggódtam, amikor azt láttam, hogy a Covid-járvány idején a döntések elhúzódtak, és a vakcinák között ideológiai alapon válogattak. [[23.00]] És kisgyermekes édesanyaként aggódom akkor is, amikor a gyermekeink védelme helyett vélt jogok sérelmére hivatkoznak. Mindezt annak tudatában teszik, hogy az elmúlt években talán a generációm nevében is állíthatom soha nem látott kihívásokkal állunk szemben, és egész Európa közös érdeke lenne, hogy egymást segítve összefogjunk és hatékony, gyors válaszokat adjunk. Éppen ezért mi mindig azt mondtuk, hogy az európai egység mellett vagyunk mindaddig, amíg a magyar emberek érdekeinek védelmét biztosítani tudjuk. Erről szólnak az előttünk fekvő törvényjavaslatok, gondoljunk akár az integritáshatóság létrehozására, az ellenőrzési mechanizmusok megerősítésére vagy a társadalmi párbeszéd formájának pontosabb rögzítésére. Észszerű és elfogadható; sőt ne felejtsük el, ezek számunkra korábban is fontosak voltak, kiemelt helyen szerepeltek. Hiszen 2010 óta a nemzeti konzultációval a részvételi demokráciát új szintre emeltük, ahol nemcsak a civil szervezetek, de ők is, nemcsak a média szereplői, de ők is, nemcsak a politikusok, de ők is, hanem minden magyar állampolgár, minden magyar ember véleményt nyilváníthat, és véleményt nyilváníthatott az igazán fontos, hazánk jövője szempontjából meghatározó, hosszú távon is stratégiai jelentőségű kérdésekben. És akkor a választások során történő véleménynyilvánításról nem is kívánok bővebben beszélni. Tehát ahogy az illegális bevándorlással, a családvédelmi intézkedésekkel vagy éppen a koronavírus-járvány kezelésével és a gazdaság újraindításával, úgy most az elhibázott brüsszeli szankciókkal kapcsolatban ismét az emberekhez fordulunk, és a szó legszorosabb értelmében vett társadalmi párbeszédet folytatunk azért, mert a magyar emberek boldogulásának a támogatása a mi elsődleges feladatunk. Bízom benne, hogy a béke elérése és a társadalmi konszenzus megteremtése mindannyiunk közös érdeke. Éppen ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák az előttünk fekvő törvényjavaslatokat. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Illés Boglárka képviselő asszony. Most megadom a szót Apáti István képviselő úrnak, Mi Hazánk.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Higgyék el nekem, hogy a korrupció megfékezésének és feltárásának két fő eszköze van, az egyik a közbeszerzési törvény és a hozzá kapcsolódó jogszabályok helyes irányú módosítása és megfelelő alkalmazása, a másik pedig a különleges nyomozati eszközök, titkosszolgálati eszközök alkalmazása. A közbeszerzési eljárások esetében a kulcskérdés mindig az előkészítésen van. Ha az előkészítés során szétbombázzuk a hadtápot, amely viszont tényleg egy megsemmisítendő hadtáp, magyarán mondva, nem maradnak azok a tartalékok a rendszerben, különösen nem kizárólagosan, de különösen az építési beruházásoknál, amelyekből egyáltalán matematikailag elképzelhető a visszaosztás, akkor vagy nullára csökkentettük a korrupciót, vagy legalábbis jelentős mértékben tudjuk mérsékelni. Ez a közbeszerzési eljárás előkészítő szakaszán múlik, amely az ajánlatkérő felelőssége. Az is az ajánlatkérő felelőssége, hogy olyan pénzügyi, gazdasági vagy műszaki-szakmai követelményeket, illetve szempontrendszert ír elő, amelyek szélesre nyitják az ajánlat benyújtásának lehetőségét, képzeletbeli kapuját, tehát sok ajánlattevő lesz, avagy testre szabott ajánlatok, testre szabott kiírás és feltételrendszer mellett gyakorlatilag egy ajánlattevő borítékolható, vagy esetleg az egy ajánlattevő mellett maximum két vagy három úgynevezett segítő ajánlat, amely gyakorlatilag a nagy hal mellett úszva, azt segítve az egyszereplős vagy egyajánlatos közbeszerzések számát hivatott csökkenteni. Ha nem marad tartalék a rendszerben, akkor gyakorlatilag elejét vesszük a közbeszerzési csatornákon keresztül megvalósuló korrupciónak. Ez a nagyon rövid összegzése a Mi Hazánk ezzel kapcsolatos álláspontjának. Hosszan ragozhatnám még a 2010 előtti időszakot, mint közbeszerzési referens nem kevés szakmai tapasztalat birtokában, de nem szeretném ezekkel önöket untatni ezen a késői órán. A másik a nyomozati eszközök, főleg a különleges eszközök alkalmazásának a terepe. Hiszen ha az előbb említett módszerekkel nem sikerül megakadályozni azoknak a tartalékoknak a megképzését, amelyekből széles körben lehet komoly, közbizalom elleni bűncselekményeket elkövetni és megvalósítani, akkor bizony az esetek döntő többségében hagyományos nyomozati eszközökkel ennek nem lehet a végére jutni. És sokszor még az sem hatásos, ha adott esetben enyhébb büntetést vagy szinte teljes felmentéssel járó ítéleteket ígérnek oda bizonyos vádalkuk keretében egyes szereplőknek, hiszen az érdek közös, aki a jogtalan előnyt ígéri vagy adja, az sem akar lebukni, s aki kapja, annak is az áll érdekében, hogy ne derüljön ki ezzel kapcsolatban semmi. Éppen ezért a dolog természetéből adódóan nagyon nehéz megbontani ezt a szándékegységet, ezt az érdekazonosságot, és gyakran ez csak beépülésekkel, fedett nyomozásokkal, titkos információgyűjtésekkel, lehallgatásokkal, most már azt kell mondanom, hogy akár a nanotechnológia széles körű eszközrendszerének alkalmazásával érhető csak tetten. Nem feltétlenül a pitiáner mértékű ügyekre kellene rádolgozni, hiszen ez rendkívüli emberi munkaerőt és komoly műszaki felszereltséget igényel, és rendkívül költséges az ilyen jellegű cselekmények feltárása. Sok esetben hosszú beépülés és hosszú nyomozói munka tud csak ilyeneket feltárni. Éppen ezért ezt a vonalat kellene erősíteni. Megjegyzem egyébként, hogy ehhez Magyarországon is bőségesen rendelkezésre állnak megfelelő képzettségű szakemberek, akár a rendőrség, akár a nyomozó ügyészség, akár a titkosszolgálatok részéről. Az már más kérdés, hogy politikailag követlenül vagy közvetve mennyire tudják ezeket a szereplőket kézivezérelni, befolyásolni, manipulálni. Ez fontos kérdés, de ez most ebből a szempontból egy másik vetülete a dolognak. Ugyanakkor az tény, hogy ezt nemzeti hatáskörben kell tartani a Mi Hazánk Mozgalom szerint. A leghatározottabban ellenezzük bármilyen nemzetközi vagy európai korrupcióellenes ügyészséghez való csatlakozást, hiszen a korrupcióellenes szakemberek bőségesen rendelkezésre állnak Magyarországon is, az előbb említett szakterületekből bőven lenne megfelelő elméleti felkészültségű és szakmai gyakorlattal rendelkező, elhivatott személy, akik képesek lennének feltárni ezeket a bűncselekményeket. Az viszont valóban érdekes politikai behatásra utal, amit én még évekkel ezelőtt egy legfőbb ügyészi meghallgatás alkalmával tapasztaltam, amikor még az Igazságügyi Bizottság tagjaként dolgoztam. Jól emlékszem rá, hogy Polt Péter szó szerint egy olyan több mondatból álló kijelentést tett, mely szerint titkos információgyűjtésekkel politikailag érintett korrupciós cselekményeknek is sokszor sikerül a közvetlen közelébe jutni, aztán ezek a titkos információgyűjtések, titkos nyomozások különböző okokból kifolyólag elhalnak. Nem akartam hinni a füleimnek, hogy ezt a legfőbb ügyész, a Fidesz korábbi prominense kijelenti egy igazságügyi bizottsági ülésen, amelyen ott ültek az akkori ellenzéki képviselők is. A legfőbb ügyész úr természetesen nem fejtette ki bővebben, hogy mire gondol, de ezek a mondatok is elég árulkodók voltak. Magyarán, meg lehet oldani ezt nemzeti hatáskörben, tisztelt baloldali képviselők, nem szabad ezt akár nemzetbiztonsági kockázatot jelentve odaadni olyan külföldi, nemzetközi szervezeteknek, amelyek aztán egyáltalán nem biztos, hogy csak a korrupció üldözésére, feltárására, megelőzésére, mérséklésére fogják felhasználni azokat a komoly hatásköröket, amelyeket nemzeti hatáskörben megfelelően felkészült szakemberek sokkal hatékonyabban el tudnak látni úgy, hogy még nemzetbiztonsági kockázatot sem jelentenek. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Hajnal Miklós képviselő úrnak, Momentum.
Köszönöm szépen a szót. Nem akartam még egyszer szót kérni, de muszáj volt. Én alapvetően nem jöttem nagy elvárásokkal a parlamentbe, nyilván tudtam azt, hogy mire számítsak, tudtam azt, hogy milyen itt a politikai légkör, de abban bíztam, hogy a mai törvényjavaslatok talán mégis vannak annyira fontosak, hogy esetleg kilépünk a szokásos keretekből. Nem jöttem nagy elvárásokkal, de amit ma láttam, ami a mai vitán eddig lezajlott s azt hiszem, ez már nem fog sokat javulni , az minden eddigi elvárásomat alulmúlta. Itt vagyunk egy olyan törvényjavaslat vitáján, aminél fontosabb törvényjavaslat ebben az ülésszakban nem lesz, de lehet, hogy a következő négy évben sem. Sok ezer milliárdos az a kérdés, amiről most beszélgetünk, és konkrétan nincs fideszes képviselő az ülésteremben, egy szem államtitkár úr maradt itt. [[23.10]] Az ellenzékből sem vagyunk sokan, teszem hozzá, de legalább minden frakció képviselteti magát egy-egy emberrel. Este 11 van, azt gondolom, hogy ez a minimum. Tehát sem mennyiségben nem és nem tudom megérteni azt, hogy a kétharmados Fidesz-KDNP parlamenti többség hogy nem bír kiállítani elegendő embert, aki kiállna és megérvelné azt, hogy az önök törvényjavaslatainak mi az értelme. Hogyan lehetséges az, hogy még így is, úgy, hogy nekünk csak egyharmadunk van ebben a parlamentben, többen vagyunk itt, és több értelmes hozzászólás hangzott el ma, mint az önök részéről? Hogyan lehetséges az, hogy akik felszólaltak egyáltalán mégis az önök részéről, minden, amit csináltak, az volt nagyjából, hogy felolvasták a törvényjavaslatokat? Ez nem nevezhető parlamenti vitának. Ez egy felolvasó-délután volt az önök részéről vagy inkább felolvasóest. Csak hogy az államtitkár úr meg igazából a miniszter asszony munkáját is kommentáljam, önök gyakorlatilag, mint az előterjesztők, szintén nem hajlandóak vitázni az ellenzékkel, hanem bejöttek ide, elmondták az előre megírt beszédet, majd most, gondolom, el fog hangozni az előre megírt záróbeszéd, és nem az történik, hogy az államtitkár esetleg reflektálna azokra az egyébként szakmai ellenérvekre, sőt sokszor alternatív javaslatokra, akár konkrét módosító javaslatokra, amelyeket mi megírtunk, elmondtunk, amelyeket most megvitathatnánk. Szóval, én azt gondolom, hogy egy több ezer milliárdos kérdés ennél fontosabb, ennél több tiszteletet érdemel. Nagyon sajnálom, hogy a Fidesz-KDNP frakciója nem tudta ezt ma megadni Magyarországnak. Azt gondolom, önök a legnagyobb szégyent hozzák Magyarországra, és nagyon remélem, hogy ettől függetlenül kapjuk meg az uniós pénzeket, biztosan nem azért, amit önök nyújtottak itt ma este. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót. Én is hasonló módon látom a helyzetet, mint Hajnal Miklós képviselőtársam. Itt körülnézek, nulla darab, azaz nulla darab fideszes képviselő van. Egy darab államtitkárocska van itt, aki éppen a kütyüjét nyomogatja, ő is csak azért van itt, mert törvényi kötelezettsége, hogy ilyen vitában itt legyen. Miniszter asszony itt volt még a vita elején, majd bizonyára, hogy is szokták mondani, sürgős közfeladatot ellátó tevékenysége miatt itthagyta a vitát, és átadta az államtitkárának. Én azt sem látom egyébként, hogy hogyan lehet így egy vitán részt venni, hogy az egyik felén egy miniszter van itt, a másik felén meg egy államtitkár. Hogyan akar reflektálni akkor a beszélgetésre? Amiről itt szó van, ugye, az az, hogy a jogállamisági feltételeknek a hazánkat vezető kormány hogyan kíván megfelelni. Maga az a törvény, amely ezt biztosítandó lenne, hogy önök előterjesztették, annak az elfogadásának a körülményei is mutatják, hogy mennyire nincsen Magyarországon jogállam. Múlt hét elején, majd múlt hét végén nyújtanak be törvénytervezeteket, amelyeket hétfőn néhány napot követően kell tárgyalni, majd néhány órányi időt adnak arra, hogy ehhez módosítókat nyújtsunk be. Most ránézek az órára, este 11 óra 10 perckor ülünk itt és tárgyaljuk. Napokat lehetett volna ezt tárgyalni. Én például teljesen ráértem volna holnap is, szerdán is, csütörtökön és pénteken kevésbé, ezt bevallom, de hogyha fontos lett volna, akkor a diákjaim helyett idejöttem volna önök közé. Ez biztos, hogy nem parlament, ami itt működik, hanem egy formalitás. Az államtitkár pedig, direkt figyeltem, az egész vita alatt a kütyüjén, szerintem nagyon fontos, ha a magyar-olasz meccset nézte, és most is biztos, hogy a jogszabályi indoklást bújja, hogy milyen módon fog replikázni azokkal az egyébként ellenzéki képviselőtársaim által értelmes érvekkel, amelyek elhangzottak, azokra milyen módon fog reflektálni. Érdeklődéssel várom 11 óra 12 perckor itt éjjel, hogy milyen érdemi válaszokat fog adni. Borzasztó, ami itt történik szerintem, szégyen magukra. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Répássy Róbert államtitkár úr jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Túlságosan régóta dolgozom itt az Országgyűlésben ahhoz, hogy ilyen provokációknak felüljek. Tehát hogy én milyen információkat olvasok az előttem lévő számítógépen, azt bízza rám, képviselő úr. Egyébként pedig ezt a vitát több munkatársunk nézte online, és folyamatosan tájékoztattak arról, hogy milyen észrevételekre vagy milyen kritikákra mit lehet mondani. Tehát tudja jól ön is, tisztelt képviselő úr, hogy egy minisztérium nem úgy működik, hogy két ember itt ül, és akkor ez az egész minisztérium. Ennél sokkal bővebb a minisztérium munkája. Mint ahogyan az egész törvényjavaslat előkészítéséről, azt hiszem, hallotta ezeket a felszólalásokat, hogy elmondta több képviselő, hogy a nyár folyamán gyakorlatilag az Igazságügyi Minisztérium nagyrészt ezekkel az ügyekkel foglalkozott, és kizárólag ezt a törvényjavaslatot készítették elő. Egy hosszú tárgyalási folyamat végén került benyújtásra ez a törvénycsomag. Abban önnek igaza van, hogy nem önökkel folytattuk ezt a tárgyalást, de ennek az a magyarázata, hogy az Európai Bizottság aggályokat fogalmazott meg, az Európai Bizottság fogalmazott meg aggályokat az európai uniós pénzek felhasználásának ellenőrzésével kapcsolatban. Ezeket az aggályokat folyamatosan kitárgyalta az Igazságügyi Minisztérium tárgyalódelegációja. Ezekben a javaslatokban, amelyek benyújtásra kerültek, konszenzusra jutottunk a Bizottsággal, a Bizottság szakértőivel. Tehát azt kell hogy mondjam, hogy nagyon komoly szakmai teljesítmény áll ezek mögött a javaslatok mögött. Tehát téved bárki, aki azt hiszi, hogy valamilyen fércmunka ilyen mondatok is elhangzottak áll ezek mögött. Én nem állítom, hogy minden törvényjavaslat tökéletes. Lehet rajta tökéletesíteni, de egy biztos, hogy az Európai Unió Bizottsága szerint ezek a javaslatok az elfogadásuk és a végrehajtásuk esetén orvosolják az ő aggályaikat. És itt van a dolog leglényegesebb különbsége a felszólalások nagy része és a kormány álláspontja között, hogy itt valójában egy olyan törvénycsomagot vállalt a kormány, egy olyan törvénycsomag elfogadását, Országgyűlés elé terjesztését, majd elfogadását vállalta, amivel a források, az európai uniós források visszatartása vagy felfüggesztése elkerülhető. Ez azért fontos szempont, mert minden állítással ellentétben nem függesztették fel ezeket az uniós forrásokat, és ha minden a várakozásaink szerint alakul, akkor erre nem is kerül sor. Tehát talán nem pontosan ismerték az Európai Bizottság döntését. Az egyes kritikákat elemezve…, illetve először azzal szeretném kezdeni, hogy nagyon köszönöm azoknak a képviselőknek a hozzászólását, akik támogatják ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását. Azért is köszönöm meg, mert nem a kormánynak tesznek ezzel szívességet, nem a kormány törvényeinek a támogatása itt a lényeg, hanem a hazájuknak segítenek azzal ezek a képviselők, hogy a hazájuk megkapja azt az uniós támogatást, ami megilleti Magyarországot. Tehát tényleg azt tudom mondani, hogy ebben az esetben, egyébként ellenzéki képviselőkre is gondoltam, akik között voltak olyanok, akik azt mondták, hogy végül is elfogadhatónak tartják, ha jól emlékszem, a Jobbik álláspontja is ez volt, talán a Mi Hazánk álláspontja is ez volt, tehát vannak, akik meg tudják szavazni ezt a törvénycsomagot, és ahogy mondtam, nem a kormánynak tesznek ezzel szívességet. Én azt is el tudom fogadni, hogy vannak, akik látnak ebben a javaslatban kritizálásra, kritikára okot adó pontokat. De talán lett volna, és lesz is még arra alkalom például a bizottsági ülésen, hogy részletekben is belemenjünk ezekbe a kritikákba. Amit én itt most hallottam én végighallgattam az egész ülést, az egész vitát , amit én hallottam, azok között a kritikák között egyet sem találtam olyat, amely a célokkal nem értene egyet. Egyetlen felszólaló sem vitatta ennek a törvényjavaslatnak a céljait. Mi a célja a törvényjavaslatnak? Az, hogy erősítsük a korrupció elleni intézményeket, erősítsük azokat a jogi és intézményes megoldásokat, melyekkel a korrupció feltárása, az európai uniós pénzek, források magyarországi felhasználásának az ellenőrzése történik. Tehát ebben az irányban ezek a törvényjavaslatok mindenképpen elmozdulást, egy pozitív változást idéznek elő. [[23.20]] Ennek a mértéke, hogy vajon ez mennyire fog tudni segíteni a korrupció elleni küzdelemben, ez egy más kérdés. Itt vannak olyan eszközök, amelyek a közbeszerzési eljárásra vonatkoznak; vannak olyan eszközök, amelyek a büntetőeljárásra vonatkoznak; vannak olyan eszközök, amelyek például az összeférhetetlenségi szabályokat változtatják meg; ezek az eszközök mind-mind olyan jogi megoldások, amelyek segíteni tudják a korrupció elleni küzdelmet. Ha külön-külön néznénk ezeket a vitatott pontokat, az önök által vitatott pontokat, most túl azon, hogy az Európai Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek megfelelő eszközök, azért azt is tudni kell igen, voltak ilyen kritikák, bár azt nem értettem, hogy miért kritikaként mondják , hogy az egyes európai uniós jogszabályoknak a magyar átültetése történik; egyes uniós jogi megoldásokat ültet át ez a törvény. Hogy egy példát mondjak, itt van ez a közérdekű alapítványokkal kapcsolatos összeférhetetlenségi szabály, ez az európai uniós költségvetési rendeletnek, mégpedig egészen pontosan a rendelet, ha jól emlékszem, 62. §-ának a magyar jogszabályba való átültetése. Tehát olyan összeférhetetlenségi szabályokat tartalmaz ez az uniós szabály, amely most így ebben a formában meg fog jelenni a közérdekű alapítványok kuratóriumi tagjaival szemben. Tehát azt akarom ezzel jelezni, hogy ezek a megoldások lehet, hogy idegenek, mondjuk, a magyar jogászfül számára, de ezek valóban az európai uniós jogban ismert megoldások. A büntetőeljárási megoldás egy teljesen új, és mondhatnám, hogy példa nélküli megoldás. Tehát az, hogy olyan személyek kapjanak jogot arra, hogy a nyomozás folytatását kérjék, olyan személyek, akik egyébként nem sértettjei az ügynek, ez egy újdonság. Eddig a magánindítványos eljárások alanya, a kezdeményezője mindig a bűncselekmény sértettje lehetett, de ettől függetlenül, ha ez kielégíti az Európai Bizottság igényeit arra nézve, hogy semmi kétség ne férjen a korrupciós bűncselekmények nyomozásának lezáráshoz, tehát amennyiben egy ilyen nyomozás lezárul, akkor legyen még egy, esetleg kettő fórum, ahova lehet fordulni, ám legyen. De semmiképpen nem az volt a cél, hogy itt lehetővé tegyük, mondjuk úgy, hogy a honlapot böngésző jóakarók részére azt, hogy néhány óra leforgása alatt vádlottat kreálhassanak bárkiből. Nem ez volt a cél. Az volt a cél, hogy olyan személyek kapcsolódhassanak be a büntetőeljárásba, akik érdemi információval rendelkeznek az ügyről. Tehát igenis, hasznos a jogi képviselet előírása, és hasznos az a szakmai elvárás, hogy azok emeljenek vádat, vagy azok próbálják meg a vádat kikényszeríteni és a nyomozás további folytatását kikényszeríteni, akik valódi információval rendelkeznek, és valóban többet tudnak, mint a nyomozó hatóság az adott ügyben. A NAV-nak mint eljáró szervnek a bevonásával kapcsolatban úgy gondolom, hogy mivel minden tagállamban a tagállami hatóságok látják el ezeket a hasonló ellenőrzési feladatokat, ez talán, mondjuk úgy, hogy nemzeti minimum lehetne, hogy Magyarországon is magyar hatóságok járjanak el. Tehát abban, hogy a NAV pénzügyőrei bekapcsolódnak, mondjuk, az eljárásba, senkinek nem kell látnia valamilyen szakmai vagy politikai elfogultságot. Annyit szeretnék pontosítani, hogy az előbb azt mondtam, hogy a költségvetési rendelet 62. §-a, valójában a 61. §-ának az átvétele történt meg, elnézést. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Bőven okot ad a vitára ez a törvényjavaslat, olyannyira, hogy annak egy részével kapcsolatban vállalta a kormány, a büntetőeljárási törvénnyel kapcsolatban, hogy előzetes normakontrollt kezdeményez, tehát még az Alkotmánybíróság is meg fogja vizsgálni ezt a büntetőeljárási megoldást, ha az Országgyűlés elfogadja ezt a javaslatot. Egyébként ilyen eljárásra még eddig nem került sor, hogy maga az előterjesztő és az Országgyűlés kezdeményezi az Alkotmánybíróság előzetes normakontrollját. Ha az előzetes normakontrollon ez a törvény átmegy, akkor semmi akadálya annak, hogy életbe lépjen. Belátható, hogy egy büntetőeljárási törvény elég érzékeny, tehát ebben az esetben a büntetőeljárási jogoknak, a terheltek jogainak és általában a büntetőeljárási garanciáknak, az alapelveknek érvényesülniük kell, tehát ezért célszerűbb, ha ezt az Alkotmánybíróság is megvizsgálja. Tehát azon kívül, hogy mi itt elvitatkozunk erről a törvényről, még az Alkotmánybíróság kontrollja is meg fog valósulni. Tehát tisztelt Ház, szeretném önöket biztosítani arról, hogy ezek átgondolt javaslatok, és nem az volt a cél ezekkel a törvényjavaslatokkal, hogy valamilyen látszatjogszabályokat fogadjon el az Országgyűlés. Ezek valóban javíthatják a korrupció elleni küzdelmet, ezt mindenféle megoldásról az integritáshatóságról nem is beszéltünk , erről a hatóságról is teljesen az állítható, hogy ez mindenképpen javítja a korrupció elleni küzdelmet vagy az integritást javítja, ahogy szokták mondani. De mégis az önök szavazata kifejezi azt a szándékot és kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot , hogy nem akarnak már több akadályt gördíteni önök sem az Európai Bizottsággal való eljárás lezárása elé, nem akarják már ezt tovább húzni, valóban nincs értelme, van még elég vitánk úgyis az Európai Bizottsággal. Mi egy kompromisszumot akartunk kötni, a kormány kompromisszumot akar kötni annak érdekében valóban, hogy ne veszítsen forrásokat Magyarország, de ezt a menetrendet kijelölte az Európai Bizottság egy megállapodásban, még egészen pontosan határidőket is megállapított ez a megállapodás, hogy hogyan hajtjuk végre ezt a törvénycsomagot és ennek a jogszabály-változtatásnak az elemeit. Tehát kérem önöket, hogy támogassák a javaslatot. Kérem azokat, akik eddig ellenezték, azok is fontolják meg a törvényjavaslat támogatását. Lehet, hogy jobb törvényeket lehetne elfogadni ebben a kérdésben, de pillanatnyilag ezek a leghasznosabb javaslatok, mert ezeket az Európai Bizottság jóváhagyta, ismeri ezeket a javaslatokat, és ezeket megfelelőnek találja az Európai Bizottság az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen a zárszót, Répássy államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a vita lezárásig volt lehetőség. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót a napirend utáni felszólalásra jelentkezett Jakab Péter képviselő úrnak, aki „A Nép Pártján” címmel mondja el napirend utáni felszólalását.
Köszönöm a szót. Úgy tűnik, hogy ültetés volt a nyáron itt a parlamentben, Laci bácsi az első sorból ide száműzött a hátsóba, de az igazság itt, a hátsó sorban is igazság marad. Az igazság pedig az, képviselőtársak, hogy önök úgy átverték a magyar népet, mint annak a rendje. Mit ígértek önök a választások előtt? Mit? Azt ígérték, hogy ha önök nyernek, akkor marad a rezsicsökkentés. Azt ígérték, hogy ha önök nyernek, akkor magyar családok alacsony rezsivel kalkulálhatnak. Ehhez képest a villany árát a kétszeresére, a gáz árát a hétszeresére emelték, a magyar miniszterelnök pedig elintézi az egész kérdést annyival, hogy fűts kevesebbet, vagy keress több pénzt. Fűts kevesebbet, vagy keress több pénzt! Eszméletlen! Drága Miniszterelnök Úr! Bármelyik villájában is van most épp, hadd kérdezzem már meg: az a kisnyugdíjas vagy az a melós, aki jellemzően eddig is szigeteletlen lakásban maximum egy szobát fűtött, hogy túlélje a telet, az most mégis mi a frászt csináljon? Fűtsön még kevesebbet? Kapcsolja ki a konvektort, lopjon fát, vagy fagyjon meg? Mit csináljon? Az a tanár, ápoló, tűzoltó, aki eddig is a magyar államtól kapta a 200 ezres fizetését, az most hagyja ott a pályát, hogy jobban keressen, hogy ki tudja fizetni a magasabb rezsiköltségeket? [[23.30]] Ez lenne a megoldás? Meglesz a magyar állam tanár, ápoló vagy éppen tűzoltó nélkül? Nem kell szépíteni, képviselőtársak, önök április 3-án egy vaskos nagy hazugsággal nyerték meg a választást, most meg azzal takaródznak, hogy jaj, így a háború, meg jaj, úgy a háború. Érdekes, amikor a miniszterelnök fizetését a duplájára kellett emelni, akkor nem számított a háború. Amikor a haveroknak egy gazdasági válság kellős közepén meg kell vásárolni 715 milliárd forintért a Vodafone-t, akkor nem számít a háború. Csak amikor a népről van szó, akkor számít a háború, ugye? Olyankor lehet másra mutogatni. Brüsszel a hibás, Soros a hibás, az ellenzék a hibás, a háború a hibás. Már ne haragudjanak képviselőtársak, ezt az óvodában, a Micimackó-csoportban el lehet játszani, ott lehet mutogatni, de ott, abban a székben, a kormányfői székben, ott nem mutogatni kell, hanem cselekedni, válságot kezelni, vagy ha nem megy, akkor takarodó! Az Európai Unió az elmúlt 12 évben szó szerint öntötte a pénzt erre az országra, hogy fel tudjon készülni a nehezebb időkre. Sikerült úgy felkészülni, hogy az első komolyabb válságnál a magyar gazdaság összeomlott. A forint jobban bezuhant, mint az ukrán fizetőeszköz, pedig ott van háború, nem itt. Itt csak egy futóbolond van, aki bedöntötte ezt az országot 12 év alatt. Hanyatló Nyugatról beszélnek önök? Arról hadoválnak, hogy a Nyugat hanyatlik? Németországban egy köbméter gáz 550, nálunk 750. Németországban az élelmiszer 14 százalékkal drágul, nálunk 33 százalékkal, van, ami 100 százalékkal. A német kormány 65 milliárd euróval segíti a németeket, hogy átvészeljék a nehezebb időket, önök meg itt hatósági áras csirke far-háttal etetik a jónépet? Hát, akkor ki hanyatlik? Mi hanyatlik? Ki megy előre? Ki megy hátra? Mit hadoválnak önök itt összevissza, könyörgöm? Szijjártó Péter azt mondja figyeljenek! , hogy önök világbajnokok válságkezelésben. Világbajnokok. Képviselőtársak, hazudozásban, abban tényleg világbajnokok, mert azt azért ismerjük el, hárommillió magyart mégiscsak átvertek sikeresen. Hárommillió magyar mégiscsak elhitte, hogy Magyarország előre megy. Hárommillió magyar mégiscsak elhitte, hogy majd önök megvédik a rezsicsökkentést, hogy majd támogatni fogják a katás kivállalkozókat, csökkenteni fogják az adókat, emelni fogják a fizetéseket, a nyugdíjakat. Hárommillió magyar csak elhitte, hogy könnyebb lesz az élet, ha önök maradnak. Most tízmillió fizeti meg az árát, és ez önöknek pontosan így jó. Minél drágább az élet, minél drágább a rezsi, a benzin, a kenyér, annál több adó üti az önök markát. Ne álszenteskedjünk itt! Erről szól ez az egész. Önök nem kezelik a válságot, hanem okozzák, mert még a válságból is piszok nagy hasznot húznak. Na, ha van valami, ami aljas, akkor ez az! A Nép Pártján Mozgalom követeli, hogy a kormány a válságkezelés első lépéseként teljesítse a saját választási ígéretét, vagyis fagyassza be a rezsit az április 3-ai szinten, mert önök ezt ígérték. Nyilván tisztában vagyunk azzal, hogy erre vajmi kevés az esély, hiszen önök nem szokták betartani az ígéreteiket. Éppen ezért a válságkezelés nulladik lépését már nem követeljük, hanem kiharcoljuk. Úgy hívják, hogy kormányváltás. Képviselőtársak! Önökkel nincs kiút a válságból, mert önök a válság maga. Itt nincs mese, vagy önök fognak bukni, vagy az ország. Én azt mondom, vesszen a kormány, győzzön a nép! Aki ezzel egyetért, az csatlakozzon hozzánk, csatlakozzon a Nép Pártján Mozgalomhoz, és bontsuk le együtt az Orbán-rendszert. Azt pedig egyszer s mindenkorra felejtsük el végre, hogy ki a jobboldali, meg ki a baloldali, senkit nem érdekel. Mindannyian magyarok vagyunk, közös a hazánk, közösen kell jobbá tennünk. Maradok a nép pártján.
Köszönöm, Jakab Péter képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK képviselője: „Mi történik Újpesten?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Megállapítottuk ma már több ízben, hogy Magyarország hatalmas bajban van, hiszen a Fidesz hazugságának eredményeként becsapták az embereket, és itt mindenki a rezsit követő megszorításnak a szenvedő alanyává válik. Védelmezőt keresnek az emberek, akik lehetőséget kapnak arra vagy várnak arra, hogy igenis túlélhessék ezt a dolgot. Bízom abban, hogy azok a lépések, amelyek Újpesten az önkormányzat részéről megtörténtek, hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a családok lehetőséget és egy kis támogatást kapjanak arra, amit egyébként a kormány képtelen megadni. Öt pillér bevezetésére kerül sor, amely hozzájárulhat ahhoz, illetve ellentart annak a rezsiemelésnek, amit egyébként a kormány elkövetett. Rendkívüli önkormányzati ülésen döntött a képviselő-testület arról, hogy az önkormányzat segítséget nyújt a rászoruló újpestieknek az elszabaduló rezsiszámlákkal szemben, az ezzel szemben folytatott harcban. Ebből az öt pillérből az első, hogy beszállnak a rezsibe. A kerületi szociális rendelet módosításával a települési támogatási formák közé bekerül az energiafogyasztáshoz nyújtott kiegészítő támogatás. Ennek célja, hogy a megnövekedett energiafelhasználási időszakban, tehát november 1-je és április 30-a között a lakhatással összefüggő energiafogyasztáshoz nyújtson kiegészítő támogatást rászoruló családoknak. Ezt a háztartások jövedelmétől függően egyébként 10 és 16 ezer forint közötti összegben állapítják meg, a jelenleg igénybe vehető lakhatási támogatás összegének egyébként ez kétszerese. Fontos, hogy a kiegészítő támogatás igénybevétele nem zárja ki azt, hogy a kérelmező jelenleg lakhatási támogatásban részesül. Egyébként 2021-ben az önkormányzat 11 millió forintnál is többet költött erre a területre. Jelenleg úgy számolják, hogy a kiegészítő támogatás bevezetésével ennek a többszöröse lesz a ráfordítás. Nézzük a másodikat! A felújításban sem maradhatnak magukra azok a családok, akik hozzáfognak ahhoz, hogy a saját költségeiket tudják csökkenteni. Az önkormányzat a lakóépület-felújításra pályázati úton elnyerhető, vissza nem térítendő, a lakóközösség által felújításhoz igénybe vett pénzintézeti kölcsönhöz kapcsolódó törlesztési támogatással segít. A társasházak felújításának támogatására vonatkozó rendelet módosításának célja, hogy az energetikai korszerűsítéshez igénybe vett hiteleknél az újpesti városvezetés segítsen abban, hogy akik ilyenbe belefognak, ott a fenntartási költségek csökkentését tudják támogatni. Korábbi rendelkezés szerint a törlesztési támogatás egyébként a lakóközösséget terhelő, lakóépületen belüli egy önálló ingatlanra eső törlesztőrészlet 60 százaléka volt, és a módosítás a már támogatott társasházakra, illetve új pályázatokra is érvényes. Az önkormányzat jelenleg 5395 albetétet támogat ebben a formában. Ez több lesz a végén, mint 100 millió forint. Fókuszban az önkormányzati lakások. Ez a harmadik terület, ahol számos rászoruló önkormányzati bérlőnél, ott, ahol a lakások olyan állapotban vannak, és a felújításra lehetőség van, akkor ott törekednek tanácsadással is egybekötve segíteni abban, hogy az Újpesti Vagyonkezelő Zrt. vizsgálja felül az önkormányzati tulajdonú lakásállományt ebből a szempontból, mert segíteni kell. Segíteni kell eligazodni a számlák és a spórolás világában, a kilátástalanul beláthatatlan és megfejthetetlen számlák ügyében, amelyeket a gázszolgáltatók és az elektromos szolgáltatók küldenek. Végezetül az ötödik pedig a helyben hasznosítható faanyag, hiszen gondos gazdálkodással a városvezetés jelenleg is dolgozik azon, hogy lehetővé tegye, hogy a kiszáradt, eltávolított fákat rászorulók igénybe vehessék. Összefoglalva tehát: öt pillérrel igyekszünk ellentartani annak a rezsiemelésnek, amit egyébként az Orbán-kormány elkövetett. Bízom abban, hogy sok családnak tudunk segíteni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, Varju László képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2022. október 3-án kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az ülést bezárom. Nyugodalmas jó éjszakát kívánok!