Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 3. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg doma. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 35 poslanika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Prije nego pređemo na dnevni red, imamo jedno prethodno pitanje. Naime, Centralna izborna komisija BiH je 13. juna 2011. godine Predstavničkom domu dostavila Odluku o prestanku mandata Draganu Čoviću i dodjeli mandata sljedećem kvalificiranom kandidatu s liste političke stranke HDZ BiH, a to je gospodin Bariša Čolak. Bariša Čolak je 21. juna 2011. godine potpisao Izjavu o prihvatanju mandata. Prema tome, novi poslanik treba da da svečanu izjavu kako bi preuzeo poslanička prava i obaveze. Pozivam poslanika, odnosno tek poslanika nakon svečane izjave, Barišu Čolaka da da svečanu izjavu.
'Izjavljujem
Prisežem
da ću savjesno obavljati dužnosti koje su mi povjerene; 2
da ću savjesno obnašati povjerene mi dužnosti;
poštivati Ustav Bosne i Hercegovine;
poštivati Ustav Bosne i Hercegovine;
u potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini;
u cijelosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u Bosni i Hercegovini;
štititi i zauzimati se za ljudska prava i osnovne slobode,
štititi i zauzimati se za ljudska prava i temeljne slobode,
te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.'
te štititi interese i ravnopravnost svih naroda i građana.'
Dame i gospodo poslanici, izmijenjeni i dopunjeni dnevni red današnje sjednice ste svi dobili. U vezi s tim, želim vas informirati sljedeće. No, prije nego što se konkretno osvrnemo na dnevni red, želim reći da smo upravo završili i sjednicu Proširenog kolegija i da je Prošireni kolegij jednoglasno dogovorio tekst koji ću vam ja sada pročitati, a koji se odnosi na ovu sjednicu o odobrenju imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Taj tekst glasi: 'Na kraju prošle sjednice Predstavničkog doma, svi poslanici su obaviješteni na osnovu Okvirnog plana za mjesec juni da je za 17. juni planirana sjednica Predstavničkog doma posvećena odobrenju imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Komisija za pripremu i izbor Vijeća ministara BiH je održala sjednicu 16. juna i zaključila da će u narednih sedam dana 3 donijeti preporuku u vezi sa onim šta je nadležnost te komisije.' Zbog toga smo tu sjednicu prolongirali privremeno i, evo, kao što već znamo, sutra bi trebala biti i sjednica Komisije za izbor i imenovanje Vijeća ministara BiH nakon čega ubrzo i sjednica Doma. Kad je riječ o današnjem dnevnom redu u tački 2. podtačka a.), zbog toga što su pristigli odgovori na poslanička pitanja koja su poslanici postavljali na sjednicama Doma u prošlom sazivu, obzirom da je sad novi saziv, krećemo sa novim poslaničkim pitanjima. Prijedlog zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika BiH je, također, skinut s dnevnog reda. Tačka 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju. Tačka 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH. Tačka 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH. Za ova četiri prijedloga zakona Ustavnopravna komisija je 17. juna 2011. godine dostavila zahtjev za produženje roka za dostavljanje mišljenja s obzirom da bez prisustva predlagača zakona ova komisija nije bila u mogućnosti izjasniti se o usaglašenosti s Ustavom i pravnim sistemom BiH, odnosno principima predloženih zakona. Kolegij Doma je kao krajnji rok odredio 8. juli 2011. godine. Skinuta je i tačka 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zračnom saobraćaju između Vijeća ministara BiH i Vlade Države Kuvajt, jer je nadležna Komisija za vanjske poslove 16. juna 2011. godine dostavila prijedlog da se ova tačka skine s dnevnog reda, obzirom da Komisija nije razmatrala Sporazum, a po prijedlogu izvjestioca resornog ministarstva. Dopunjene su sljedeće tačke: 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet. 21. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnom radiotelevizijskom sistemu BiH, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije. 22. Prijedlog zakona o putnim ispravama BiH, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije. Na dnevni red današnje sjednice su dodate tačke: 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjeni Sporazuma o socijalnom osiguranju između Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije. 4 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu između Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH, i UniCredit Bank Austria AG za finansiranje rekonstrukcije i proširenje kanalizacionog sistema u Gradišci. Komisija za vanjske poslove je dala mišljenja i na ova dva sporazuma čime su ispunjeni poslovnički uslovi za njihovo uvrštavanje na dnevni red današnje sjednice. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Da li ima neko da se želi javiti oko ovog dnevnog reda? Prema ovome što možemo da primijetimo, za riječ se javlja gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, u ime Ustavnopravne komisije, budući da je sjednica Ustavnopravne komisije i ono što se meni dešavalo označena, s pravom, kao jedan od razloga zbog čega su neke tačke dnevnog reda skinute sa današnje sjednice, želim samo reći da mi nismo imali predlagača povodom nekih važnih zakona, kao što je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu, o matičnom broju, zatim o prebivalištu, o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika. To su sve važni zakoni i ocijenili smo, mada mi znamo nekada raditi i kad nema predlagača, i neće ovo biti praksa, ali imajući u vidu da su to bitni zakoni koji se tiču velikog broja ljudi i da neki od ovih zakona – po mom mišljenju, ne znam kako je po mišljenju ostalih članova Komisije – sadrže i neka problematična rješenja, mi smo se odlučili da vas obavijestimo da nećemo raditi bez predlagača. Tražimo ih da dođu, da nam prezentiraju svako moguće rješenje, da zauzmemo stav i mi smo već zakazali sjednicu Ustavnopravne komisije za 29. ovaj mjesec u 10.00 sati. I molio bih vas, kad budete planirali ovu sjednicu koja se tiče Vijeća ministara BiH, da vodite računa o toj činjenici, ako možete; ako ne možete, onda ćemo mi svoju sjednicu pomjeriti. Ali ako možete ikako, nemojte nas dovoditi u poziciju da je pomjeramo. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodinu Džaferoviću koji je u ime Ustavnopravne komisije još jednom podsjetio i na obaveze predlagača zakona tako da zaista pokušamo u narednom periodu što više uozbiljiti rad i onih koji predlažu zakone i nadležnih komisija i ovog doma. Sljedeći za riječ oko dnevnog reda se javlja gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, ja, naravno, potpuno razumijem da je bilo prilično teško iskreirati današnji dnevni red jer je jako mnogo materijala bilo koji su čekali i nije bilo jednostavno izdvojiti šta je prioritet, šta nije prioritet. Međutim, mislim da je propušteno i da smo trebali to raditi da danas imamo imenovanje direktora Agencije za prevenciju i koordinaciju borbe protiv korupcije i njegova dva zamjenika iz prostog razloga što je to urađeno, ta rang-lista je urađena prije više mjeseci, dakle još prošle godine, i mislim da je i poslanici imaju kroz materijale, da su dobili. I bilo bi možda dobro da razmislimo da li je moguće to danas uraditi ili 5 možda ima neko obrazloženje koje ima argumente koji će mene, na neki način, da tako kažem, zadovoljiti.
Zahvaljujem gospodinu Belkiću. Mislim da je ova diskusija bila konstruktivna, da je prijedlog sasvim opravdan, međutim, Kolegij se suočio s činjenicom da smo u prvobitnom planu imali čak 92 tačke dnevnog reda, a onda smo na zahtjev brojnih komisija pokušali da napravimo jedan, ipak, obiman dnevni red, ali i da komisije u ovoj fazi mogu odraditi svoj dio posla. Neke stvari nismo u mogućnosti da završimo iz razloga što još uvijek sa Domom naroda nismo formirali ove zajedničke komisije, tako da i na taj način napravimo bržu prohodnost. Međutim, kada je riječ o ovom važnom pitanju, koje je gospodin Belkić sada akcentirao, želim reći da smo se već opredijelili unutar i kolegija, i užeg i proširenog, da sva imenovanja odmah na narednoj radnoj sjednici Predstavničkog doma uđu u dnevni red kako bismo u najkraćem mogućem roku i ovo pitanje apsolvirali. Za riječ u vezi sa dnevnim redom današnje sjednice, odnosno, evo, imamo prvo repliku, greška, je li? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Greška. Dobro. Za riječ oko dnevnog reda javlja se gospodin Drago Kalabić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, sve vas pozdravljam. Ja nemam, po našem starom običaju, prijedlog nove tačke dnevnog reda, imam samo jednu sugestiju, s obzirom da ste Vi, predsjedavajući, u uvodnom dijelu pročitali tu jednu izjavu uz jedan dodatak da sa tom izjavom treba da se slože druga dva člana Kolegijuma. Ovo govorim iz razloga nedoumica koje su bile i radi našeg daljeg funkcionisanja i ja očekujem u toku dana, u neko primjereno vrijeme, da se druga dva člana Kolegijuma na jedan način odrede prema toj izjavi, je li to sve usaglašeno, je li to sve stoji, jer mi želimo da ovaj kolegijum funkcioniše na dobrobit ovog doma i da zajedno radimo. Hvala.
Hvala. ... i ovaj prijedlog bio u pravcu što konstruktivnijeg i racionalnijeg rada i Kolegija i Predstavničkog doma. 6 U ovom trenutku konstatiram da nema više prijavljenih za raspravu i konstatiram, s obzirom da nije bilo prijedloga za izmjene i dopune, da je Predstavnički dom usvojio dnevni red 3. sjednice. Zbog stenograma ja moram pročitati taj dnevni red. 1. Usvajanje Zapisnika 2. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Nova poslanička pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj 01,02-02-7- 5610, od 12.10.2010. godine; 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj 01,02-02-7-6110, od 3. 11. 2010. godine; 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika, zakon broj 01,02-02-5-6010, od 26. 10. 2010. godine; 6. Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i meĎunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu, predlagač Predsjedništvo BiH, zakon broj 01,02-02-1-511, od 17. 5. 2011. godine (prvo čitanje); 7. Prijedlog zakona o vinu Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-5010, od 17. 8. 2010. godine (prvo čitanje); 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5-6410, od 8. 11. 2010. godine (prvo čitanje); 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-9-5710, od 18. 10. 2010. godine (prvo čitanje); 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-9-5810, od 18. 10. 2010. godine (prvo čitanje); 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pečatu Bosne i Herecgovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5-5110, od 30. 8. 2010. godine (prvo čitanje); 12. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-5-5210, od 30. 8. 2010. godine (prvo čitanje); 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti ličnih podataka, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-211, od 22. 3. 2011. godine (prvo čitanje); 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama BiH, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-711, od 12. 5. 2011. godine (prvo čitanje); 7 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mineralnim Ďubrivima, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-2-5310, od 5. 10. 2010. godine (prvo čitanje); 16. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-911, od 24. 5. 2011. godine (prvo čitanje); 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-311, od 31. 3. 2011. godine, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet; 18. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-811, od 18. 5. 2011. godine (prvo čitanje); 19. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prisilne naplate indirektnih poreza, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1011, od 24. 5. 2011. godine (prvo čitanje); 20. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1111, od 30. 5. 2011. godine (prvo čitanje); 21. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu BiH, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-611 od 11. 5. 2011. godine, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije; 22. Prijedlog zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara BiH, zakon broj 01,02-02-7-6310, od 8. 11. 2010. godine, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije; 23. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju radi postizanja identičnog teksta Prijedloga izmjena i dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH, predlagač Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o saradnji u oblasti informatičkog društva i elektronskih komunikacija (telekomunikacija); 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu zasnovanom na programu finansijske podrške holandske konstituence izmeĎu Ministarstva finansija i trezora BiH i Ministarstva vanjskih poslova Kraljevine Holandije za finansiranje projekta br. KGS08BA31; 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju izmeĎu Bosne i Hercegovine i Komisije Evropskih zajednica u pogledu državnog programa (Dio I) za 2009. godinu u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Vijeća ministara BiH i Vlade Države Kuvajt o saradnji u oblasti turizma; 28. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog finansijskog sporazuma izmeĎu Bosne i Hercegovine i Razvojne banke Vijeća Evrope; 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Grčke o meĎunarodnom drumskom prijevozu putnika i robe; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu izmeĎu Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH, i UniCredit Bank Austria AG za projekat – Opremanje Kantonalne bolnice u Orašju; 8 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Dvogodišnjeg sporazuma o saradnji izmeĎu Bosne i Hercegovine i Regionalnog ureda Svjetske zdravstvene organizacije za Evropu; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Vijeća ministara BiH i Vlade Malte o provoĎenju Sporazuma izmeĎu Evropske zajednice i Bosne i Hercegovine o readamisiji lica koja borave bez dozvole (Protokol); 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Pekinškog amandmana (1999.) na Montrealski protokol dogovoren na 11. sastanku potpisnica (Peking, od 29.11. do 3.12.1999. godine); 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjeni Sporazuma o socijalnom osiguranju izmeĎu Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu izmeĎu Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora Bosne i Hercegovine i UniCredit Bank Austria AG za finansiranje rekonstrukcije i proširenja kanalizacionog sistema u Gradišci. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 2. sjednice Predstavničkog doma
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja nemam namjeru postavljati poslanička pitanja ovom sazivu Vijeća ministara, ja ću sačekati novi saziv i onda ću obnoviti neka pitanja i postavljati, naravno, nova pitanja. Ali imam jednu inicijativu za vas kao Kolegij i za nas kao zastupnike, članove Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, i ja vas molim, i to, dakle, spada u ovu vrstu rasprave da u ovom mandatu već od iduće sjednice ili od idućeg mjeseca povedemo računa o jednoj stvari koja se zove 'stalni monitoring' ili praćenje ovoga doma u procesu ispunjenja obaveza koje BiH ima na svom putu pridruživanja EU, NATO savezu i ispunjavanju ostalih međunarodnih obaveza. I predlažem da nadležna tijela u BiH svakih mjesec dana, po zaključku našeg kolegija, obavještavaju ovaj dom o stanju tih procesa. Jer iskustva iz prošlog mandata nas uče da smo na ovakav način pratili proces liberalizacije viznog režima da možda ne bismo došli u situaciju u kojoj smo bili da kasnimo godinu dana iza Srbije i Crne Gore. 9 Dakle, predlažem Kolegiju da ozbiljno razmotri ovu inicijativu i da svakih mjesec dana ovdje imamo izvještaj na ovu temu da ga raspravimo, da vidimo koje su obaveze BiH, jesu li urađene, ko nije uradio obaveze, zašto nije uradio i šta ćemo s onima koji nisu uradili obaveze, a trebali su i nemaju nikakvog opravdanja za neučinjeno. Toliko, hvala vam.
Hvala gospodinu Džaferoviću. Mislim da je njegova sugestija opravdana, međutim, ja ću Vas zamoliti da ovu tačku dnevnog reda, kao i sve druge tačke, uradimo u skladu sa Poslovnikom Predstavničkog doma. Dakle, ako ima konkretno pitanje, neka se postavi pitanje; ako ima ovako kao što je bila ova prethodna korisna sugestija, ja vas molim samo da to u pisanoj formi dostavite. Sljedeći se javio gospodin Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene koleginice i kolege poslanici, poštovani ministri i gosti, moje pitanje upućeno je Ministarstvu inostranih poslova i molim da mi odgovori, zapravo, da mi se odgovori 'Ko je bio ministar inostranih poslova kada je Predsjedništvo BiH uputilo Parlamentarnoj skupštini BiH, radi davanja saglasnosti za ratifikaciju, Evropsku povelju o ljudskim pravima i slobodama sa protokolima? Ko je ovaj dokument obrađivao i da li je obrađivač upozorio Parlamentarnu skupštinu BiH da Dejtonski ustav BiH sadrži diskriminirajuće odredbe u načinu izbora članova Predsjedništva BiH?' Naime, mišljenja sam, ukoliko obrađivač nije upozorio na ovaj problem, da je BiH nanesena velika šteta obzirom da je Dejtonski ustav BiH međunarodni dokument koji je usvojen tako kako je usvojen, dakle, čije su garancije zemlje potpisnice i mišljenja sam da je bilo neophodno da se nadležnoj komisiji Parlamentarne skupštine skrene pažnja na to i da se, prije nego što se ovakav dokument da na ratifikaciju, pokuša naći rješenje kako bi se ove diskriminirajuće odredbe otklonile. Gospodine predsjedavajući, povod mojem pitanju su, takođe, brojni dokumenti koji se ovoj skupštini dostavljaju na ratifikaciju. Oni imaju samo uopštenu rečenicu da će predstavnici Predsjedništva BiH i nadležnog ministarstva, ukoliko bude bilo potrebno, obrazložiti potrebu za nečim. Mišljenja sam da bi u narednom periodu ovakva dokumenta koja se dostavljaju morala obavezno da imaju argument da li je država BiH ratifikacijom ovih dokumenata sposobna da ih u cjelini ispuni, inače ćemo biti u mnogo većim problemima, dakle, usvajanjem određenih dokumenata za koje nećemo smatrati da su međunarodne obaveze već da su obični papiri za koje se pasivno diže ruka. Hvala vam lijepo.
nije uključen mikrofon
Izvolite. 10
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege, članovi Savjeta ministara, poštovani gosti, ja želim da iskoristim ovu priliku da postavim pitanjem visokom predstavniku za BiH Valentinu Inzku. U skladu sa članom 156. stav 2. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, upućujem visokom predstavniku sljedeće pitanje: 'Vašom odlukom od 6. 6. 2009. godine smijenjen je Radislav Jovičić, bivši načelnik Službe za operativnu podršku u SIPA-i. Kao razlog za njegovu smjenu navedena su teška krivična djela kao što su postupanje izvan komandnog lanca unutar SIPA-e, iskorištavanje osoblja i resursa SIPA-e, korupcija, ugrožavanje provođenja Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH. Za navedene kvalifikacije Vaša kancelarija nikada nije zatražila krivičnu istragu, Tužilaštvo nikada nije podiglo krivičnu prijavu, SIPA nije sprovela internu kontrolu, kako bi se osiguralo propisano postupanje po ovom zakonu. S obzirom da je 10. 6. 2011. godine uslijedila Vaša odluka o ukidanju zabrane koje su određenom broju bivših javnih zvaničnika izrečene u odlukama visokog predstavnika, molim Vas da mi odgovorite na sljedeće pitanje: Kada će biti donesena Vaša odluka o ukidanju zabrane za gospodina Radislava Jovičića kojom bi mu bila vraćena osnovna ljudska prava?' Hvala.
Riječ ima Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, gospodo gosti, moje pitanje je vrlo kratko i jasno. Upućeno je Savjetu ministara, odnosno, Generalnom sekretarijatu i žao mi je što ne vidim ovdje nikog jer bi mogao vrlo lako i odmah dati kratak usmeni odgovor. 'Zanima me da li Generalni sekretarijat ima lektora za srpski jezik, pošto propratni materijal ... nas 14 poslanika ne dobija na srpskom jeziku i pošto su stvari koje dobijamo iz Savjeta ministara elementarno nepismene. Ovo je bruka i sramota, materijal koji nama dolazi, i za ovaj dom i za Savjet ministara.' Toliko, hvala.
... Hadžiahmetović. A ja bih samo zamolio kolege, u skladu sa Poslovnikom, da sva do sada postavljena pitanja i ovu jednu inicijativu, u obavezi ste da dostavite i u pisanoj formi ovdje, i predsjedavajućem, i Kolegiju, i sekretaru Doma. Izvolite, riječ ima Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. 11 Ja imam dva pitanja upućena Kolegiju Predstavničkog doma. Prvo pitanje je vezano za današnje tačke 3. i 4. usvojenog dnevnog reda ... potvrđivanje zakona koje je svojevremeno proglasio visoki predstavnik. Dakle, moje pitanje se odnosi: 'Da li još ima i koji su to zakoni koje je proglasio visoki predstavnik a koje ova Parlamentarna skupština još uvijek nije potvrdila, odnosno usvojila kao svoje?' Prema mojim informacijama oko desetine zakona još uvijek čeka na potvrđivanje Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, riječ je o zakonima koji su na snazi, koji ne mogu biti mijenjani sve dok ih ne potvrdi ova Parlamentarna skupština. I drugo pitanje također je upućeno Kolegiju Predstavničkog doma: 'Koji su razlozi rukovodili Kolegij da zakaže sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH u vrijeme zasjedanja Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope?' Prema uobičajenoj praksi, nacionalni parlamenti ne zasjedaju u vrijeme kada zasjeda Parlamentarna skupština Vijeća Evrope. Mi smo do sada uglavnom poštovali te upute, odnosno odredbe, sa izuzetkom ove sjednice. Pa, evo, neka ovo bude inicijativa da možda ubuduće vodimo računa o tome. Zahvaljujem.
Jedno pitanje za Vas. Da li želite odmah odgovor usmeno ili tražite u pisanoj formi odgovor?
nije uključen mikrofon
Evo, odmah Vam možemo reći, dakle, da nam je svima poznato da Parlament BiH dosta kasni sa usvajanjem čitavog niza zakona, izvještaja, informacija. U tom smislu, zaista pokušavamo da na sve moguće načine ubrzamo rad Parlamenta. Moram reći da u trenutku zakazivanja ove sjednice mi nismo dobili one akreditive, kada je riječ o našoj delegaciji u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope. Na svu sreću, prije nekoliko dana dobili smo tu akreditaciju, tako da, iako je nepotpuna, komisija može da radi. Ali mislim da je Vaša intervencija potpuno na mjestu i da će Kolegij itekako ubuduće obratiti pažnju na ovo pitanje kako se sjednice Doma ne bi održavale u vrijeme kada je i sjednica Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope. Riječ ...
Zahvaljujem. 12 Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi gosti, predstavnici medija, sve vas skupa pozdravljam. Ja imam dva pitanja. Prvo pitanje postavljam Vijeću ministara BiH. Sudeći po medijskim natpisima, kojima smo svjedoci posljednjih dana, iznos potpisanih a neiskorištenih sredstava za brojne projekte u BiH konstantno raste. Tako je, prema nekim informacijama, taj iznos preko 2,3 milijarde KM dok se istovremeno BiH i entiteti dodatno zadužuju, uglavnom zbog finansiranja rastuće javne potrošnje. Naravno, to za sobom povlači i plaćanje penala za neiskorištena sredstva koji BiH svakodneno pristižu na naplatu. Moje pitanje glasi: 'Koliki je tačan iznos odobrenih a nepovučenih sredstava za projekte u BiH? Koji su to projekti i u kojoj su fazi realizacije? Koliki je iznos sredstava za koje se na današnji dan traži odobrenje i koliki je iznos do sada plaćenih penala po osovu odobrenih a nepovučenih sredstava?' Drugo pitanje upućujem Agenciji za unapređenje stranih investicija. Obzirom na oprečne informacije s kojima javnost raspolaže o stvarnom iznosu stranih ulaganja u BiH i trendovima njihovog kretanja, molim odgovor na pitanje: 'Koliki je stvarni iznos stranih ulaganja u BiH u periodu 2006.–2011. godina, kakva je njihova struktura i ko su najveći ulagači, odnosno, koji su to sektori koji su najatraktivniji za strana ulaganja te šta Agencija čini na povećanju stranih ulaganja i koje su joj najveće prepreke u radu?' Hvala lijepo.
Hvala. Riječ ima Slavko Jovičić. Izvolite, gospodine Jovičiću.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvaženi gosti, predstavnici Savjeta ministara, uvaženi predstavnici nevladinih organizacija, predstavnici medija, dame, gospodo, kolege i kolegice, postavljam poslaničko pitanje ministru, bez obzira što je u tehničkom mandatu, ali, evo, Ministarstvu inostranih poslova, jer tamo stručne službe rade, da mi se dostavi spisak: 'Ko danas posjeduje diplomatski i službeni pasoš BiH sa današnjim datumom, dakle sa novim sazivom Parlamenta, i ko je u određenom periodu bio na poziciji ministra inostranih poslova i potpisivao te brojne – ja neću da spekulišem, zato i tražim informaciju – službene, diplomatske i bilo koje druge pasoše građanima, pa i onima koji nisu državljani BiH? Dakle, tražim kompletan jedan spisak, informaciju ko sa današnjim danom ili, evo, kada bude ta informacija gotova, sa tim datumom, posjeduje diplomatski pasoš i službeni pasoš BiH i gdje se ti ljudi nalaze, na kojim pozicijama, koje obavljaju funkcije i zbog čega su dobili takvu jednu, pod navodnim znacima reći ću, privilegiju?' 13 Dakle, stručne službe rade, nadam se, jer sam ovo pitanje postavio u prošlom mandatu a nikad nisam dobio odgovor, evo sad očekujem da ću dobiti barem do kraja ove godine. Hvala lijepa.
Hvala gospodinu Jovičiću. Riječ ima Borislav Bojić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, uvaženi gosti, kolege poslanici, vrlo kratko. Dakle, i ja ću svoje pitanje, naravno, postaviti. Ja se nadam da će biti novi Savjet ministara, no, da bih mogao to pitanje povezati sa aktivnostima koje je imao ovaj Savjet ministara, zamolio bih da mi se dostavi odgovor u vezi sa pitanjem koje je vrlo često bilo predmet rasprave ovdje u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, a odnosi se na aktivnosti koje je imala ili koje smo trebali imati u vezi sa radom Komisije za ispitivanje i stradanje Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu u periodu '92.–'95., obzirom da je ovaj Predstavnički dom donio zaključak i obavezao Savjet ministara da donese odluku o osnivanju Komisije za ispitivanje istine o stradanju Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih u Sarajevu, kako rekoh, u periodu od '92. do '95. godine, u skladu sa Preporukom koja je donesena na 126. sjednici Savjeta ministara, a Predstavnički dom je ovaj zaključak donio 18. juna. Obzirom da je tu bilo više aktivnosti, moje pitanje glasi: 'Kakve aktivnosti je Savjet ministara preduzimao, koje odluke je donosio u vezi sa realizacijom zaključka Predstavničkog doma?' To je ono što sam ja mogao ovoga puta odabrati za Savjet ministara, koji je imao odgovornost u vezi sa ovim pitanjem, da bih budućem Savjetu ministara u vezi sa ovim pitanjem, naravno, mogao da nastavim svoje pitanje i, naravno, zahtjeve u vezi sa realizacijom zaključka koji je donio ovaj Predstavnički dom. Zahvaljujem se.
Za riječ se javio gospodin Mirsad Mešić. Izvolite.
Dame i gospodo, ja imam jedno kratko poslaničko pitanje i insistiram na pismenom odgovoru. Dakle: 'Na osnovu člana 141. stav (2) Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, tražim informaciju od Vijeća ministara o negativnom uticaju na ratarstvo BiH pojave bakterije ešerihije koli u zapadnoj Evropi.' 14 Također, pokrećem inicijativu da se predsjedavajući Savjeta ministara BiH i direktor Agencije za kontrolu hrane u narednim danima obrate bosanskohercegovačkim kupcima domaćih poljoprivrednih proizvoda te da ih ubijede u zdravstvenu ispravnost tih namirnica, kako ratarstvo ne bi doživjelo kolaps u ovim danima koji slijede. Hvala.
Konstatiram da više nema prijavljenih za drugu tačku dnevnog reda. Zatvaram drugu tačku dnevnog reda. Otvaram treću tačku dnevnog reda: Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika Podsjećam, Vijeće ministara BiH je 12. 10. 2010. godine dostavilo u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona sa zahtjevom da se razmatra po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika. Napominjem da se ovdje radi o zakonu koji je na privremenoj osnovi proglasio visoki predstavnik i ovaj zakon ostaje na snazi dok ga Parlamentarna skupština BiH ne usvoji bez izmjena i dopuna. Danas odlučujemo o zahtjevu za hitni postupak. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na četvrtu tačku dnevnog reda: Ad. 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s članom 127. Poslovnika
Dobro, nije problem.
.../kratko prekinuto snimanje/... raspravu. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani dopredsjedatelji, poštovani zastupnici, s obzirom da je ovo moje prvo obraćanje u novom vašem sazivu želim vas sve pozdraviti i čestitati na izboru i zaželiti uspješan rad u ovome izbornom ciklusu. Evo, kao što vidite, znači, nalazimo se danas na ovom dnevnom redu. Kada je tema proračun moram reći, a vi to dobro znate, a to je već i predsjedavajući rekao, predlagač proračuna je Predsjedništvo BiH. Ministarstvo financija i trezora BiH je, je li, resorno ministarstvo zaduženo za izradu i implementaciju, realizaciju proračuna. Vijeće ministara ga je usvojilo, a Predsjedništvo u konačnici usvojilo i predložilo je danas vama. Ali, evo, s obzirom na ovaj tehnički dio, ja sam na dispoziciji i moje ministarstvo da učini sve što je nephodno kako bi se ovaj proračun i usvojio. Dozvolite, s obzirom da se radi o principima i nacrtu, da ukažem na nekoliko stvari i metod i način donošenja proračuna. Ono što želim reći, kada je u pitanju ustavni osnov, polazni temelji i zakonske procedure, ustavni osnov donošenja Zakona o Proračunu institucija i međunarodnih obaveza sadržani su u članku III.1. Ustava BiH, članku IV. stav 4., članku IV. stav a) i b), članku IV. stav c) kao i članku VIII. stav 1. Polazni osnov za izradu Prijedloga proračuna institucija za 2011. godinu su odredbe Zakona o financiranju institucija BiH, osnove izrade, sadržaj nacrta dokumenta Okvirnog proračuna institucija BiH za 2011.–2013. godinu, mjere štednje institucija BiH koje je Fiskalno vijeće dogovorilo u okviru stendbaj-aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom, Zaključak sa 17. sjednice Fiskalnog vijeća, održanog 16. 6. 2010. godine, članak 16. Pisma namjere o stendbaj-aranžmanu kojeg je Fiskalno vijeće dogovorilo sa Misijom MMF-a, operativne upute za pripremu zahtjeva za dodjelu sredstava iz proračuna dato instrukcijama za pripremu proračuna za 2011. godinu, dostavljeni prijedlozi zahtjeva za odobrenje rashoda institucija BiH iz proračuna za 2011. godinu, izmjene Nacrta proračuna institucija ... pri usvajanju Nacrta proračuna od strane Vijeća ministara i izmjene Prijedloga proračuna institucija usvojene od strane Predsjedništva BiH na 6. sjednici, 20. travnja 2011. godine, Osnovni elementi Prijedloga proračuna koji su usvojeni od strane ... Prilikom pripreme proračuna za 2011. godinu, Ministarstvo financija i trezora vodilo je računa o sljedećim prioritetima: izgradnja državnih funkcija vezanih za ispunjavanje uvjeta za Europsko partnerstvo, prilagodba programa i aktivnosti Ministarstva obrane i drugih resornih 17 ministarstava uključenih u implementiranje prijema BiH u Partnerstvo za mir i pristupanje NATO-u, zamrzavanje upošljavanja na razini odobrenog Proračuna za 2010. godinu, a usljed ograničenog fiskalnog okvira institucija BiH, osim kod sljedećih institucija: Ministarstva obrane, Direkcije civilnog zrakoplovstva, sudbenih institucija, Agencije za statistiku, Ureda za reviziju, te novih institucija koje imaju žurne obveze sukladne europskim integracijama. Zatim osiguranje dijela sredstava za višegodišnje ulaganje proračunskih korisnika, osiguranje sredstava za nove proračunske korisnike, osiguranje dijela potrebnih sredstava za financiranje prava iz Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma i osiguranje sredstava za implementaciju Zakona o dopuni Zakona o oružanim snagama BiH. Dozvolite samo nekoliko riječi o samoj strukturi proračuna. Prijedlog proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza za 2011. godinu ... servisiranje vanjskog duga iznosi 1.437.344.000 maraka i u odnosu na ... godinu veći je za 5%. Ukupan okvir ovog proračuna institucija za 2011. godinu iznosi 1.051.823.000 te je veći za 23.789.000 ili 2% u odnosu na Proračun institucija za 2010. godinu. Ministarstvo financija je uputilo ovaj proračun Vijeću ministara u 11. mjesecu 2010. godine, te je Vijeće ministara usvojilo Nacrt proračuna 31. ožujka 2011. godine na razini 1.028.034.000 maraka, što je na razini okvira rashoda institucija iz 2010. godine, a da je okvir prihoda sa Jedinstvenog računa kojim se financiraju institucije BiH smanjen sa 880 na 807 miliona maraka. Po tome je Predsjedništvo interveniralo na usvojeni Proračun od strane Vijeća ministara prilikom svog usvajanja i povećalo ga za 23.789.000 na način da je povećalo učešće države sa Jedinstvenog računa, a ovih 23.789.000 je raspoređeno na 7 miliona na Fond za povratak tako da on ukupno iznosi 20.233.000 i 16.789.000 za Ministarstvo obrane za provedbu Zakona o službi u Oružanim snagama u BiH. Dakle, ukupni prihodi i primici u financiranju institucija BiH u 2011. godini iznose 1.051.823.000 i veći su za 23.789.000 ili 2% u odnosu na Proračun institucija za 2010. godinu, dok reduciranje vanjskog duga iznosi 386.217.000 i veće je za 44.562.000 maraka ili 13% u odnosu na 2010. godinu. Unutar okvira ovog prijedloga, struktura prihoda je sljedeća: 830.789.000 maraka od neizravnih poreza, znači sa Jedinstvenog računa, što predstavlja rast od 141.000.000 ili 21% više u odnosu na 2010. godinu; 146.000.000 maraka od neporeznih prihoda; 3.929.000 maraka od tekućih potpora; 781.000 primitaka od prodaje osnovnih sredstava; 27.343.000 prenesenog viška sredstava iz 2008. i 2009. godine i 23.400.000 maraka prenesenog viška sredstava iz 2010. godine. Ovo posebno želim naglasiti da smo sa prenošenjem sredstava, s obzirom da smo u privremenom financiranju, definitivno završili i ta trakavica koja se vukla godinama definitivno je stavljena, evo, ako mogu reći, pod kvalitetnu evidenciju i znači '8. i '9. završava sa 27.000.000 koji se uključuju u ovaj proračun, a 2010., pošto imamo završni račun, znamo točno 23.400.000 maraka. Zatim imamo još 19.000.000 kreditnih sredstava od financijske pomoći Europske komisije. Ukupni rashodi institucija ili servisiranje vanjskog duga u ovom proračunu za 2011. godinu iznose 1.437.000.000 i u odnosu na Proračun za 2010. godinu veći su za 5%. Ukupni rashodi institucija su, već sam rekao, 1.051.000.000 i veći su za 2% u odnosu na Proračun za 2010. godinu. Servisiranje vanjskog duga je 386.000.000, govorim okrugle milione lakše se i vi snalazite, ili veći je za 13% u odnosu na 2010. godinu. Unutar rashoda institucija struktura se 18 odnosi na tekuće izdatke u iznosu od 890.000.000 koji su u odnosu na 2010. godinu veći za 1%, kapitalne izdatke u iznosu od 72,9 miliona koji su veći za 17%, tekuće grante u iznosu od 49.000.000 koji su manji za 2%, izravne transfere sa Jedinstvenog računa u iznosu od 21.206.000 koji su veći za 20%, rezerviranje u iznosu od 15.630.000 koji su manji za 4%. Bruto plaće su veće u odnosu na 2009. godinu za 0,2%. Naknade troškova uposlenih u 2011. godini manje su u odnosu na 2010. godinu za 1%. Ukupni materijalni troškovi su povećani za 4,7% u odnosu na 2010. godinu. Tekući grantovi su manji za 2% nego 2010. godine, kod kapitalnih izdataka dolazi do povećanja od 17% u odnosu na 2010. godinu. Još mislim da je vrijedno da spomenem, kada smo radili u metodologiji proceduru usvajanja proračuna, da proračunski korisnici koji su podnijeli svoje zahtjeve nisu obuhvaćeni u punom kapacitetu, a to su: Fond za povratak nije obuhvaćen sa 291.000.000, znači nije uključen sa 291.000.000 maraka, Agecija za statistiku nije uključena sa 35.000.000, Ministarstvo obrane za 5.000.000, Predsjedništvo BiH za 1.660.000 maraka, Ministarstvo pravde za 536.000, Konkurencijsko vijeće za 105.000, Institut za mjeriteljstvo u iznosu od 96.000 maraka, Ministarstvo sigurnosti u iznosu od 88.000 maraka. Evo, to bi bile osnovne karakteristike. Ono što još na kraju želim reći je da je došlo do kašnjenja zbog jednog prostog razloga jer Fiskalno vijeće nije bilo u mogućnosti donijeti dokument okvirnog proračuna 2011.–2013. Ministarstvo financija je, kao što sam rekao, na vrijeme uputilo naš prijedlog ka Vijeću ministara BiH, međutim Vijeće ministara BiH se nije opredijelilo za izjašnjavanje o proračunu do kraja trećeg mjeseca iz prostog razloga što se nije mogao postići konsenzus na Fiskalnom vijeću oko raspodjele na Jedinstvenom računu. Entiteti su donijeli svoje proračune bez obzira što zakon kaže da se mora prije usvojiti globalni okvir, ... je i Vijeće ministara učinilo isto, donijelo, znači, proračun, sami smo se opredijelili do iznosa koji je stao. I moram reći da je ono što je bio glavni kamen spoticanja na tom dijelu, tj. učešće države sa Jedinstvenog računa, koji je prošle godine bilo 689.000.000 maraka, ali je i ono bilo smanjeno u odnosu na 2009. godinu jer smo imali prenesenih sredstava iz prethodnih godina u iznosu od 181.000.000 maraka, i zbog toga je učešće sa Jedinstvenog računa 2010. moglo biti znatno smanjenjeno. Ono što su entiteti davali, to nije bilo dostatno za državu. Znamo da imaju probleme i entiteti sa svojim financiranjem, međutim, evo, mi smo uspjeli kroz smanjenje određenih izdataka i kroz određeno balansiranje i prenesena sredstva i konačnu konsolidaciju prenesenih prihoda iz '8. '9. i '10. godine napraviti proračun gdje je učešće sa Jedinstvenog računa za državu iznosilo 807.000.000 i mislim da je to jedan solidan kompromis, a mislim da u konačnici ima prostora i za jedno takvo prihvatanje, ali, o tom, potom, kada budemo razgovarali. Evo, hvala. Ako bude dodatnih pitanja, mogu se uključiti.
Zahvaljujem se ministru finansija i trezora, gospodinu Vrankiću, na ovim uvodnim napomenama i dodatnim objašnjenjima u vezi sa Zakonom o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2011. godinu. Za riječ se prvi javlja, od poslanika, gospodin Emir Kabil. Izvolite. 19
Poštovani predsjedniče, uvaženi zastupnici, kao predsjednik Komisije za finansije i budžet, želim da vas obavijestim, a imam i zadatak, da smo na sjednici, održanoj 20. 6., raspravljali o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu. Nakon provedene rasprave, Komisija je sa pet glasova 'za' i sa jednim glasom 'suzdržanim' prihvatila principe Prijedloga zakona i ponuđeni tekst Prijedloga zakona uputila u dalju zakonodavnu proceduru. Komisija je jednoglasno usvojila i zaključak koji ste dobili u vašim materijalima pa ga ja ne bih čitao. Hvala.
... Ko se dalje javlja za diskusiju? Na displeju imamo, evo, poslanik Danijela Martinović. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovane dame i gospodo, sve vas srdačno pozdravljam. Ja sam član Komisije za finansije i budžet, tako da sam tom prilikom iznijela neke zamjerke vezano za sam princip budžetiranja, odnosno informacije koje nam se dostavljaju, pa bih voljela da sada, radi stenograma, radi prisustva članova Ministarstva financija, ponovim navedene preporuke, odnosno molbe, te zamjerke. Naime, kada malo pogledamo princip budžetiranja, nemamo adekvatne početne ulazne informacije da bismo dobili jedan objektivan pogled na budžet. Naime, ono što bih vas molila da od sada nam dajete, dakle, ne samo sintetička konta i pregled sintetičkih konta nego i analitička konta, jer ne znamo tačno, dakle kada nam date, recimo, opis ... određenih stavki za šta se troše sredstva, odnosno nemamo svrhu i svrsishodnost trošenja. Dakle, nemamo dodatna pojašnjenja određenih kategorija, tako da bi bilo dobro da nam od sada dostavljate kategorizaciju troškova. Naravno, kako bismo išli u smjeru programskog budžetiranja, trebalo bi imati i cost- benefit analizu za svakog budžetskog korisnika, odnosno planove o radu institucija. U ovom budžetu možemo vidjeti da imamo dostavljene i programske tabele, odnosno, da se počelo sa principima programskog budžetiranja. Međutim, mogu primijetiti da su određene institucije samo paušalno dale ciljeve koje žele ostvariti. Dakle, trebalo bi se raditi na daljoj razradi principa paušalnog programiranja u smislu da se tačno utvrdi, dakle, ne da se kaže toliko i toliko zakona nam je cilj da ostvarimo u narednom periodu, nego da se napiše koji su to zakoni i koja je svrsishodnost tih zakona. Dakle, rezultati zakona, ciljevi, akcioni planovi, odnosno određeni rokovi za obavljanje aktivnosti, rokovi u kojima bi se mogli iščitati efekti tih zakona. Naravno, bilo bi dobro da na neki način, ja znam da postoje određeni rokovi, određene procedure u samom procesu budžetiranja i dostavljanja izvještaja o izvršenju budžeta, međutim, da bismo mogli objektivno i sagledati pojedine budžetske stavke, bilo bi dobro da imamo izvještaj o izvršenju budžeta za prethodnu godinu, čisto da možemo uporediti određene stavke i 20 da vidimo određene kategorije. Znači, analitička konta da bismo znali u osnovi zašto neke stavke rastu, odnosno povećavaju se. Ja sam sebi izlistala pregled rashoda i prihoda, odnosno stavke budžeta od 2005. do 2011. godine. Može se primijetiti porast određenih troškova, materijalnih troškova, troškova plata, putnih troškova itd. pa bi bilo dobro vidjeti koji su efekti, odnosno, zbog čega je došlo do porasta tih troškova. Da li je to samo zbog novog zapošljavanja i novih institucija ili novog zapošljavanja. Koji je bio efekat samog tog zapošljavanja, recimo. Dakle, to je jedan od primjera. Isto tako, zamolila bih vas, naravno, ova protekla godina je bila izborna godina i čeka se na proces uspostave vlasti, parlamentarne većine, ali da ubuduće nas aktivno, dakle i moju komisiju i parlamentarce uključite u proces budžetiranja, jer imamo i pravo i obavezu da budemo uključeni u samu proceduru donošenja budžeta za narednu godinu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Riječ ima Dušanka Majkić, a neka se pripremi gospodin Beriz Belkić.
Poštovane koleginice i kolege, ja sam prvi zamjenik predsjedavajućeg Komisije za finansije i budžet, dozvolite mi da napravim jedan kratak osvrt vezano za ovaj, poslije Ustava, najvažniji dokument jedne zemlje. Većina poslanika, ustvari, najveći broj njih je upoznat sa svim fazama kroz koje je budžet prošao. Većina zna da nije postojao konsenzus u Savjetu ministara, da nije postojao konsenzus u Predsjedništvu i da smo mi danas tu gdje jesmo. Dakle, Prijedlog zakona o Budžetu institucija je preglasavanjem u Predsjedništvu BiH usvojen. Isti je uvećan za 23,7 miliona, i to za 16,7 miliona za provođenje izmjena Zakona o službi u Oružanim snagama, dakle penzionisanje vojnika, i 7 miliona u korist Fonda za povratak, čime su ukupna sredstva ovog fonda veća od 20 miliona. Dakle, to povećanje od 16,7 miliona, jasno mi je da je prihvaćeno od strane SDA čiji je predstavnik i bio onaj koji je obećao mladićima od 35 godina da će ih poslati u penziju u vrijeme predizborne kampanje, a to nije ono što je u nadležnosti institucija BiH i ni na koji način ne može se riješiti pitanje penziono-invalidske zaštite na ovom državnom nivou. Drugi dio je ovaj koji se odnosi na Fond za povratak. Dakle, obe stavke su poprilično napamet urađene. Dakle, bez ikakve statistike, bez ikakve analize i to je već, mislim, treća godina zaredom kako se Predsjedništvo BiH, komotno mogu reći, igra budžetom. Dostavlja ga ovoj Parlamentarnoj skupštini i na kraju i ne pojavi se u ovim klupama ovdje da bar objasni ono što je imalo namjeru, iako nam je poznato kakva je namjera iza toga svega. Za nas koji dolazimo iz RS-a ovakav odnos prema ovom budžetu je neprihvatljiv. Dakle, Budžet RS-a je 1,6 milijardi treću godinu. Budžet Federacije BiH je niži u odnosu na prošlu godinu. Jedino je budžet zajedničkih institucija veći. I mi to ne možemo prihvatiti, posebno što se to ogleda u uzimanju sredstava sa Jedinstvenog računa i ne mogu da razumijem kojim je to 21 analizama plan rasta prihoda od indirektnih poreza sveden na 21%, koja to ekonomija BiH može da iznese povećanje prihoda po osnovu indirektnih poreza za 21%. Smatramo da 689 miliona, kao što je bio poreski zahvat i 2010., mora ostati krajnja stepenica i da se iznad toga ne može i ne smije. Ranijih godina, dakle, oba entiteta su vršila prilagođavanja. Jedino institucije BiH smatraju da trebaju stalno da zahvataju i sve više da zahvataju. Mi smatramo, SNSD dakle prvenstveno smatra da treba izvršiti dodatne uštede. U zemlji u kojoj mnoge stvari ne idu kako treba i ekonomija sve više posrće pod teretom, ovaj parlament bi morao da pokaže senzibilitet i da napravi prvi uštede, a onda svi ostali. Dakle, treba se zahvaliti Predsjedništvu na ovakvom nesenzibilitetu kod donošenja predloga za Parlamentarnu skupštinu. Svi znamo kakva nam je neracionalna Uprava koju imamo. I znamo da za 300 novih ljudi koji treba da se zaposle u institucijama BiH treba izdvojiti dodatnih 10 miliona. I dokle tako? A kada analiziramo malo i grubo samo, dakle ne ulazeći previše i ne grebući previše po toj površini, otkrićemo strašne stvari koje se dešavaju. Jedna institucija BiH u Banja Luci koja 100.000 maraka godišnje izdvaja za samo svoj prostor koji je sav od mermera i mesinga! Ta institucija, koja zapošljava 15 ljudi, nema nikog unutra, tamo niko ne radi. To je institucija koja postoji, a niko ne radi. Dakle, nije to jedina institucija, nije to jedina. Ovaj parlament, misleći na oba doma, nikada do sada nije pokazao osjećajnost za to da izvještaj o radu Savjeta ministara BiH analizira na takav način da ga analizira 10 dana, ako treba, jer bi to bilo ući u pore svake od institucija da vidimo jesmo li nagomilali institucije da budu lar pur lar ili smo napravili institucije koje trebaju nešto da rade i opravdaju svoje postojanje. Primjer, za institucije BiH za 22.000 zaposlenih izdvaja se 671.000.000, u RS-u za 12.000 manje zaposlenih izdvaja se 620.000.000 miliona. Kakve su nam relacije? Kakvi su nam odnosi? Jesmo li izgubili osjećaj za sve? Administrativni aparat umjesto da se smanjuje mi vidimo da se povećava, a vidimo kada bilo koje pitanje postavite nećete dobiti nikada odgovor. Bezbroj pitanja, slušam kolegu Džaferovića, pa koliko je poslaničkih pitanja ostalo bez odgovora. Dakle, odgovornosti nam treba mnogo više na svim nivima. Zamislite, institucija, kojoj je rečeno da ... sredstva u toj instituciji treba da ih uzme, ona se o to ogluši i poveća za 42% svoj budžet! Dakle, neodgovornost na svim nivoima. Hoću da kažem da je ovaj parlament potrošio mnogo vremena da bi se usvojio Zakon o Fiskalnom savjetu. Mislili smo da će se donošenjem tog zakona postići dogovor i da ćemo mi imati manje posla, da će nam lakše biti odlučivati ako se postigne dogovor u Fiskalnom savjetu. Sada imamo na vrijeme dostavljen budžetski okvir, imamo neusaglašen budžet od strane Fiskalnog savjeta i zato imamo danas ovakvu situaciju u kojoj se nalazimo. Postoji mogućnost ... da čovjek kaže šta da radimo. Evo ja, kao osoba koja se već treći mandat bavim ovom materijom, pitam se treba li ovo odmah srušiti i vratiti Predsjedništvu BiH – neka naprave ono što je realno i racionalno ili treba osjetiti atmosferu i vidjeti koliko postoji spremnost da se ovaj budžet umanji na nivo od 2010., iako ni to nije stvarno umanjenje. Hvala.
... riječ za prvu repliku na današnjoj sjednici, gospodin Salko Sokolović. 22 Ja vas, kao predsjedavajući, želim sve pozvati da pokušamo maksimalno svi izbjeći bilo kakve nesporazume prilikom rasprava ovdje u Predstavničkom domu. Da bismo to uspjeli, pod brojem 1. trebali bismo se držati terminologije koja je propisana Ustavom BiH. Zbog toga, kao predsjedavajući, želim podsjetiti sve koleginice i kolege da ne postoje zajedničke institucije. Postoje institucije BiH. Kada u Ustavu BiH bude pisalo zajedničke institucije, onda predlažem da koristimo i taj termin. Zaista neću ulaziti u širu elaboraciju zašto ovo govorim, ali bilo bi dobro da barem ono što je neupitno u Ustavu BiH da takvu terminologiju i koristimo ovdje na sjednicama. Dakle, prva replika, gospodin Salko Sokolović. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Idemo redoslijedom prijavljivanja replika, ... samo malo, gospodine Sokoloviću, da razjasnimo. Dakle, lista replika je po redoslijedu prijavljivanja. Moja je dužnost prema Poslovniku da dajem kako ste se prijavljivali. Prvo, repliku ima gospodin Sokolović, neka se pripremi Dušanka Majkić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Koristim priliku da sve prisutne pozdravim i evo da kažem i ja da sam član Komisije za finansije i budžet i upravo ovo što ste rekli i upozorili gospođu Majkić na terminologiju i izraz 'zajedničke institucije', upravo sam to učinio i na Komisiji za finansije i budžet i htio sam i ovom prilikom da upozorim gospođu Majkić da je država BiH sastavljena od entiteta po Dejtonskom mirovnom sporazumu, a ne od udruživanja entiteta i da su entiteti, za moj pojam, regije unutar države BiH. I još jednu repliku, a ona se veže za izjavu gospođe Majkić da tamo neki ljudi iz SDA – ona je to precizirala na Komisiji za finansije i budžet imenom, gospodin Izetbegović – imaju želju da penzionišu neke vojnike. Ja hoću ovdje još jednom da ponovim, a precizno zbog novih poslanika da ih izvijestim da su Predstavnički dom Parlamentarne skupštine i Dom naroda Parlamentarne skupštine u prethodnom sazivu izglasali izmjene i dopune Zakona o Oružanim snagama gdje smo kategoriju vojnika kojima je prestao ugovor sa Oružanim snagama a dvije su godine proveli u ratu pozicionirali u Zakon i pripremili im, je li, ovaj proces penzionisanja. Znači, država je preuzela obavezu na sebe donošenjem tog zakona. I normalno da u ovom budžetu za 2011. godinu treba da stoji ova stavka da bi se moglo krenuti u implementaciju ovoga zakona. Ti ljudi već duži vremenski period, evo skoro godinu dana, i više od godinu dana, čekaju da se riješi njihov status. Egzistencija im je ugrožena i ni u kom slučaju ovaj parlament, koji je izglasao ovaj zakon, ne bi se smio dovesti u situaciju da ne poštuje ono što je izglasao, odnosno da na takav način ne dovede, je li, još dodatno u tešku egzistencijalnu situaciju one koji očekuju ova primanja. 23 Evo, u ovom dijelu, ja neću dalje, ali imam namjeru se javiti kada je u pitanju diskusija oko budžeta i oko nekih drugih stvari preciznije govoriti. Hvala, predsjedavajući.
Zahvaljujem ... Riječ ima Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Prva je replika Vama, gospodine predsjedavajući. Želim da Vas podsjetim da ste Vi primus inter pares ovdje i da Vi niste zaduženi da komentarišete svakog poslanika poslije njegove diskusije. Ako imate bilo kakvu primjedbu na moje izlaganje, ja Vas molim da se obratite kao i svi ostali poslanici. Drugo, podsjećam Vas, takođe, da su bile zajedničke institucije, da su na volšeban način postale institucije BiH i da će opet biti zajedničke institucije.
Zahvaljujem. Ja samo želim podsjetiti da ovaj dom predsjedavajući ima u obavezi da vodi sa ovim poslovnikom, a prema Poslovniku ovaj dom treba da radi u skladu sa Ustavom, zakonom i Poslovnikom. U tom smislu, pokušao sam samo da izbjegnemo nesporazume barem u onom dijelu gdje ih ne treba biti. Prema tome, ovde je bio poziv jasan da pokušamo jednostavno koristiti ustavnu terminologiju kako ne bismo producirali nepotrebne replike. Evo, nadam se da ćete me dobronamjerno shvatiti. Repliku ima gospodin Petar Kunić. Izvolite.
Pa ja bih htio prvo da vas pozdravim. Dakle, kada se daje replika na primjenu ustavnih kategorija, odnosno na upotrebu retorike u tom smislu, mislim da onda ne treba u daljnjoj fazi griješiti u pogledu strukture države. Moj komšija, odnosno uvaženi kolega ... je rekao da je država sastavljena od regionalnih dijelova. To ne stoji. To nije istina. Ona je sastavljena od dva dijela.
Replicirate ljudima koji se zvanično nisu obratili. Evo, ako imate na ova dosadašnja izlaganja repliku, izvolite.
Ne, ne, repliciram kolegi. 24
A kolegi Sokoloviću? Dobro.
Da. Prema tome, država je sastavljena od dva dijela, od entiteta. Dalje bih se mogao upustiti u tumačenje koje kolega daje vezano za političko uređenje, ali nećemo ovom prilikom. Prema tome, nije ovo regionalna država, nego federalna država. To ću vam drugom prilikom kada budemo raspravljali reći da ima sve odlike, ama baš sve odlike federalne države. Prema tome, kada se koristi, ako imamo toliku osjetljivost u terminologiji, onda moramo voditi računa i o drugim stvarima. Hvala.
Hvala gospodinu Kuniću. Repliku ima gospodin Džaferović. Ali, evo, i ova diskusija potvrđuje da bi bilo dobro da se vratimo toj ustavnoj terminologiji. Izvolite, gospodine Džaferoviću.
Hvala Vam. Dakle, gospodine predsjedavajući, ja podržavam Vaše napore da kao predsjedavajući insistirate na poštivanju Ustava i Poslovnika ovog doma i da pozivate sve nas ovdje da u svom govoru možemo misliti ovako ili onako, ali da u svom govoru upotrebljavamo terminologiju koja je propisana u Ustavu i Poslovniku BiH. Nikada ni u jednom tekstu Ustava BiH koji je došao do mene, za institucije BiH nije bio naziv zajedničke institucije. Neki prijevodi su pokušali da to naprave. Izvorna verzija engleskog teksta koja je mjerodavna govori o institucijama BiH i ovo je vrlo važno pitanje o kojem je već, na neki način, ovdje govoreno i ja se neću upuštati u dublju analizu ovoga, ali zaista su samo institucije BiH. I BiH nije sastavljena od dva entiteta nego se sastoji, dakle, BiH se sastoji od dva entiteta. To je bitno različita stvar i ja vas molim da i o tome vodite računa. I BiH nije federacija. Šta je BiH, o tome bismo mogli da govorimo. BiH nije nastala udruživanjem dva entiteta kako nastaju federacije, nego je BiH država koja ima svoju hiljadugodišnju tradiciju, državnost koja je potvrđivana uvijek, a u Dejtonu je još jedanput potvrđena i kazano je da joj je izmijenjena unutrašnja struktura, pa se onda kaže 'sastoji od dva entiteta' i kasnije će to biti Brčko Distrikt, nakon arbitražne odluke. I to su definicije koje stoje u Ustavu BiH i ja molim da se tako ponašamo.
Hvala gospodinu Džaferoviću. Za repliku se javio gospodin Borislav Bojić. Izvolite. 25
Ja ću vrlo kratko. Naravno, kolega Kunić će sigurno daleko više s ovim pitanjem... Ali, da bismo jednostavno bolje funkcionisali, moja replika se odnosi na predsjedavajućeg i ono čemu se ja čudim, ni sanjati nisam mogao da bih ja mogao eventualno da branim, recimo, nekog poslanika iz SNSD-a. No, evo, dođe vrijeme kad treba da kažem nešto što je prije svega principijelno. Ne branim ja, zna taj poslanik sam sebe da brani, neka se brani, nije to problem, no Vama, predsjedavajući, da kažem. Primijetio sam da vrlo često dajete kvalifikacije i ocjene diskusija na što, naravno, nemate pravo. Ne bih ja to vezano za poslanika iz SNSD-a, no da Vam kažem npr. kvalifikovali ste diskusije gospodina Belkića i Džaferovića, u kojima kažete da je njihov zahtjev opravdan. Prije svega, molim Vas da se konsultujete sa svojim prvim pa drugim zamjenikom i, na kraju krajeva, nemojte sebi uzimati za pravo više nego što Vam toga prava pripada. Stoga Vas molim, operacija dijeljenja je čudna operacija, ali Vas molim, mi ovdje imamo podijeljene funkcije, a i Vi imate jednu od uloga, a to je, prije svega, da samo predsjedavate ovim skupom i da ga vodite na takav način. Ako budete kvalifikovali svako od naših obraćanja, nećete unijeti dobru atmosferu ovdje i nećete raditi u skladu sa Poslovnikom. Stoga, pored toga, molim da kad kvalifikujete i određujete da se pozivate na Poslovnik, da kažete na koju tačku Poslovnika, Ustava se odnosi, s obzirom da ste Vi sigurno jako dobro informisani u vezi i sa Ustavom i sa Poslovnikom. Siguran sam da Vi to možete i znate i umijete, pa Vas molim, radi mene, da kažete da je povrijeđen taj član Poslovnika, taj član Ustava, da ga citirate, pa tek onda da to činite, jer Vi predsjedavate. Razlika između Vas i nas je samo što predsjedavate i ništa više. Stoga Vas još jednom molim da ne pravite kvalifikacije naših diskusija, da ne vršite njihovu ocjenu jer na to nemate pravo i ako, pak, trebate nešto da ocjenjujete da na užem sastavu Kolegijuma izvršite tu vrstu ocjena, pa tek onda da kažete šta je to što je stav, dakle, rukovodstva Parlamentarne skupštine BiH. Ovaj drugi dio pitanja, naravno, kolega Kunić će daleko bolje od mene da objasni u vezi sa BiH, njenim sastavnim dijelovima, njenim funkcijama, sadržajima, ustavnim pozicijama itd., pa se ja ne bih usudio da ulazim u materiju koju sigurno profesor Kunić daleko bolje zna od mene. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Bojiću. Ja samo želim reći jednu stvar. Predsjedavajući Predstavničkog doma je dužan da brine o primjeni ovog poslovnika. A u članu 1. je rečeno kako ovaj dom treba da se organizira i da radi. Mislim da je to dovoljno i jasno. Repliku ima Petar Kunić, međutim Azra je najavila poslovničku intervenciju što ima prednost, pa izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, ja bih zamolila, odnosno, prvo da nas sviju podsjetim da je riječ o tački dnevnog reda: Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH, rasprava o principima, dakle Budžet institucija u prvom čitanju. Ovo je, naravno, ustavna materija i sve ostalo, uz puno uvažavanje te teme, bilo bi dobro da svi oni koji su se malo zahuktali na ovom avanturističkom putovanju duha da podnesu inicijativu da raspravljamo o Ustavu BiH, ali, evo, ja koliko znam, nisam član Komisije za finansije i budžet, kao što 26 mnogi rekoše, ali kao neko ko uči druge o budžetu znam da to nisu budžetski principi, ni ustavni, ova rasprava o kojoj je riječ ovdje, načinu rada... Ne sporim zaista da možda treba otvoriti neka pitanja, inicirati novu tačku dnevnog reda, ali Vas molim, predsjedavajući, da prekinete svaku diskusiju koja nema veze sa raspravom koja je na dnevnom redu.
Zahvaljujem. Da li odustajete od replike ili?
Ne odustajem.
Izvolite.
Pa ja moram reći gospodinu Džaferoviću da se teško složiti jer on godinama konstantno govori o ovoj temi. Ja bih Vas uputio da pročitate knjige iz teorije stručnjaka koji govore o karakteru i o ustavnom uređenju BiH. To govore i bošnjački naučnici. Govore strani naučnici. Održano je itekako puno sesija na tu temu, te je rečeno šta je BiH po svom tipu uređenja. To je jasno. I tu nema nikakvih dilema. Ovu stvar ne možemo gledati sudački, hvatati se za slovo po slovo. To je vrlo složeno pitanje i njemu treba posvetiti pažnju. Treba pročitati neke stvari iz teorije da bismo shvatili šta je BiH, kakva je to država. I ja bih Vas uputio na te stvari, dakle na teorijsku stranu da vidite malo šta je BiH, da se ne sporimo oko tih stvari, ja to ne želim.
Riječ ima gospodin Beriz Belkić. Podsjećam, riječ je o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza.
Mene sigurno ne moraš podsjećati. Mene ne moraš sigurno podsjećati. Dakle, ako ovako nastavimo...
nije uključen mikrofon
nije uključen mikrofon 27
Ne, ne sve je uredu, ja sam...
Treba ponovo, zato smo se prijavljivali. Hoće da diskutuje, pa je nema.
Ja sam bila prijavljena za diskusiju nakon gospodina Belkića, ali vidim da me više na spisku nema, pa samo intervenišem.
Dobro, zato što si iskoristila, pa imala poslovničku. Dobro. Dakle, ako ovako nastavimo, ljudi će reći kud se konstituisaše, ali, eto. Dakle, da se vratim na temu. Vrlo je teško diskutovati o principima, pogotovo kada imate i nastavak diskusije na nivou komisije i kada se ode u detalje. Iz uvodnog izlaganja ministra ja nisam baš mogao razabrati previše principa, ali jedan bih prokomentarisao i na neki način i upitao ministra o sljedećem. Dakle, ja sam razumio da je princip bio da se zadrži budžetska potrošnja na nivou 2010. godine, izuzev nekih situacija kao što su statistika, popis stanovništva, kao što je Ministarstvo odbrane, koliko sam shvatio, itd. I, hajte, evo donekle razumijem Ministarstvo odbrane, odnosno ove stvari koje su zakonom koji je ovaj parlament donio utvrđene i o tome nema diskusije. Ozbiljna država mora svoje obaveze izvršavati. Međutim, nije mi jasno kako su ignorisani argumenti vezani za povećanje izdvajanja, odnosno za veća izdvajanja nego prethodne godine, odnosno 2010., kada je riječ o implementaciji Aneksa VII. preko Ministarstva za raseljena lica i izbjeglice, iz prostog razloga što je to dejtonska obaveza, dakle Aneks VII. je obaveza za ovu državu. I, drugo, što imamo egzaktne podatke, egzaktne podatke imamo da 144.000 ljudi želi da se vrati, dakle prijavljene ljude, i što svojim očima vidimo da u ovoj zemlji postoje kolektivni centri kao jedna poruka, dakle bruke civilizacijske. I, gospodine ministre, evo, ako možete da mi objasnite zašto ta pozicija nije oslobođena ovog principa, dakle da se ostane na nivou 2010. godine. I na kraju, potpuno se slažem sa Danijelom, sa gospođom ili gospođicom Martinović, da nedostaje nekih stvari. Mi smo i ranijih godina govorili o tim stvarima, pogotovo kad je riječ o izvještaju o izvršenju budžeta. Ja znam da po zakonu, u praksi, mislim da tek koncem juna se taj izvještaj za prošlu godinu podnosi, ali bi bilo dobro, sugestija dakle Ministarstvu, da se pokuša razmisliti i napraviti promjene Zakona o izvršenju budžeta u smislu da se organizira jedna vrsta paketa za raspravu kad se raspravlja o budžetu za narednu godinu, da imamo izvještaje i o reviziji, da imamo izvještaje o realizaciji budžeta prethodne godine i onda će biti mnogo, mnogo lakše raspravljati. Evo, dakle, mi ćemo podržati principe, naravno, da bi ovaj budžet išao u dalju proceduru, da bismo imali priliku ulagati amandmane i na jedan kvalitetniji način vjerovatno i diskutovati. Hvala lijepo. 28
Hvala gospodinu Belkiću. Riječ ima Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedatelju. Uvaženi članovi Vijeća ministara BiH, poštovane kolegice i kolege zastupnici, cijenjeni gosti, evo, kako danas imamo na dnevnom redu principe ovog proračuna BiH za, htjedoh reći, narednu godinu, ne za narednu godinu, za ostatak, malo ostatka ove godine, evo, prvi princip koji je očigledno već narušen prije nekih pola godine, princip da se proračun donosi blagovremeno, da se donosi prije početka proračunske godine – narušen je za nekih šest mjeseci. I, danas govoriti o bilo kakvim drugim principima, onda postaje pomalo degutantno, ovisi šta bi pisac htio da kaže, odnosno kakvu poruku želi kome da uputi. Ja želim, evo, uputiti poruku obrađivaču ovog teksta, bez obzira što ću reći i primjedbe na ovaj dio teksta na blagovremenost urađenog posla, mislim da je to vrlo bitno naglasiti. A zašto mi tek danas, ili zašto su neke druge institucije malo prije nas utvrdile prijedlog, to nije ni do onih koji su danas obrazlagali ovo, pa rekao bih čak nije ni do nas koji danas raspravljamo o ovom prijedlogu proračuna. Mi smo, i ja sam jedan od članova Povjerenstva za proračun, ustvrdili principe iako je bilo dosta razmišljanja unutar Povjerenstva treba li uopće pustiti, da tako kažem, ovaj proračun da ide u dalju fazu zbog značajnog dijela primjedbi u samom, prije svega, ja ću reći, rashodovnom dijelu proračuna, iako moram reći da je bilo primjedbi i na prihodovnoj strani, osobito onih primjedbi koje se tiču zahvatanja sa Jedinstvenog računa. Tu se mi, normalno, ne slažemo, ovisi iz koje ko percepcije promatra zahvatanje, principe zahvatanja sa Jedinstvenog računa. Vjerovatno ćemo i u drugoj fazi doći u raspravu oko toga je li preče da institucije države prve zahvataju i da zahvataju prema određenim principima ili treba obrnuto, to je sad stvar političkih polazišta svakog od nas ovdje. Princip štednje u ovom proračunu, iako on uvjetno raste, čini mi se da je zastupljen, ali na pogrešnim stranama, da tako kažem, rashoda u ovom proračunu. Mi imamo čitav niz, neke kolege su već pomenule, po meni, nelogičnosti koje je teško braniti bilo kakvim principima. Princip da je najznačajnije smanjenje u prijedogu evidentirano kod Fonda za povratak, znači najznačajnije smanjenje, nije uopće bilo rasta. Mislim da smanjenje za nekih blizu 50 procenata u odnosu na jadnu prošlu godinu, znači, govori o nepostojanju bilo kakvih principa, imajući u vidu da smo ovdje u ovim zatupničkim klupama, bar oni koji su bili u proteklom sazivu, da li kao zastupnici ili članovi Vijeća ministara, mogli čuti puno puta priče i obećanja i razmišljanja i uvjeravanja, ne znam više koga, kako ćemo već prošle godine ovu državu zadužiti sa nekih 500 miliona kako bismo ovaj problem pokušali konačno razriješiti. Ne da nismo to uradili, iz različitih razloga, nego smo ove godine u ovom proračunu taj jadni iznos smanjili za 15 miliona, podsjećam, bio je negdje oko 35 miliona, sad je na razini 20 miliona. Princip da troškovi Ministarstva koje brine o toj oblasti koštaju 10 miliona, a da se za troškove tih o kojima brinemo svi mi, pod znacima navoda, izdvaja svega 20 miliona, ne treba suvišno objašnjavati. Ima puno sakrivenih stavki u ovom proračunu. Sakrivenih za nas koji se ne bavimo profesionalno knjigovodstvenim poslovima, pa ćete vidjeti da imate za putne troškove, šta god to značilo, 20 miliona, za PTT troškove 10 miliona, za ugovorene usluge 45 miliona, zakup prostora, a to kao nisu ugovorene usluge, ali vjerovatno da bi se malo razdvojilo 32 miliona, pa onda dođemo da za ugovorene usluge 29 imamo 77 miliona. Imamo nabavku materijala 40 miliona, ovdje sam izdvojio samo neke ovako stavke. Za neke od ovih pozicija znam pouzdano šta se sve krije u okviru ovih pozicija. I prokomentirat ću i izdvajanja, jer i toga ima često puta u bosanskohercegovačkoj javnosti, oko toga kolike su plaće na razini institucija BiH. Ne mislim da nema razloga da se raspravlja i o smanjenju plaća, da se odmah razumijemo. Međutim, dobro bi bilo da razmislimo da mnoge od ovih samo pozicija koje sam ja pročitao, a mnoge nisam pročitao, da razmislimo o radikalnom smanjenju, pa skoro da bi se usudio za neke reći i puno više nego što smo smanjili izdvajanja u ovom prijedlogu proračuna za Fond za povratak. Ali, evo, pošto se ovdje govori o principima Prijedloga zakona o Proračunu, ja ću, i vjerujem da će i Klub HDZ BiH imajući u vidu činjenicu da se strahovito puno kasni, već puno kasni sa donošenjem proračuna za ovu godinu, zbog mogućih još većih šteta za sve institucije BiH nedonošenjem i daljim kašnjenjem ovog proračuna – podržat ćemo načela ovog proračuna, principe ovog proračuna, znači bez obzira, evo, što imamo dosta rezervi oko tih principa, ali ćemo pokušati isto tako u amandmanskoj fazi djelovati u pravcu određenih stavki pa i ovih koje sam pomenuo kao, po meni, vrlo neracionalne, odnosno, u pogledu nekih stavki za koje mislim da treba pokušati izdvojiti puno više sredstava nego što je sad predviđeno u ovom proračunu. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Lozančiću. Sljedeći za riječ se javio gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja nisam član Komisije za budžet, ali sam ustao kao zastupnik da kažem da ću podržati principe Prijedloga zakona o Budžetu iz razloga što smatram da je on sastavljen ništa drugačije nego onako kako je budžet sastavljan do sada dugi niz godina ovdje u BiH i mislim da mi pravimo odgovarajuće iskorake i napredak u toj oblasti. Volio bih kada se budžeti planiraju da se bar od onih koji obrađuju budžete ili predlažu više poštuju obaveze koje je BiH preuzela, pa i zakoni koje je donio ovaj dom. Dakle, živjeli smo mi u vremenu kada je ova država živjela na kontribuciji entiteta. Danas to više nije tako i hvala Bogu da nije tako, mi smo to promijenili. Ovdje postoji centralni račun, postoji Jedinstven račun i postoji red kako se zahvata, postoji zakon koji propisuje taj red i taj red treba da se poštuje. Zna se da su to međunarodne obaveze, ne treba tu nikakva mudrost, pa onda su to obaveze države, entiteta. I nemojte zaboraviti, svi mi živimo i u državi i u entitetima. I nije ni meni svejedno kako će stvari biti u oba bosanskohercegovačka entiteta, pa i u entitetu u kojem živim, ali prije svega o državi i o redoslijedu koji je propisan zakonima ove zemlje. I kad je u pitanju Zakon o službi u Oružanim snagama, o izmjenama tog zakona, ja bih želio da podsjetim da to pitanje, pitanje ovih penzija, nije to više pitanje dobre volje hoćemo li mi to ili nećemo, ova politička opcija ili ne. Ovo je pitanje hoćemo li mi poštovati zakon koji je donio Parlament BiH, obadva doma, ili oba doma, Predstavnički dom i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH. Ovo je zakon i zbog toga se to mora ispoštovati i oko toga nema nikakve rasprave. Ne mogu da shvatim da neko poziva na nepoštivanje zakona koji su usvojeni u Parlamentarnoj skupštini BiH. A kada je u pitanju ova stavka vezano za povratak, imamo strategiju, nisam čuo još nikoga do sada da kada je u pitanju novac za povratak i inače za pomoć tom najnesretnijem dijelu građana BiH, tom dijelu građana BiH pomjerenom 30 iz svojih ognjišta da je osporavao tu stvar i zašto, jer i ta stvar se tiče obaveza koje ima BiH prema Strategiji za realizaciju Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma. I ja vas pozivam da pokušamo i na ovaj način da promišljamo o ovim stvarima i ja ću iz ovih razloga podržati tekst Prijedloga zakona o Budžetu institucija u prvom čitanju. Toliko, hvala vam.
Hvala gospodinu Džaferoviću. Repliku ima Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja bih htjela samo gospodina Džaferovića da podsjetim da je u ovom parlamentu doneseno mnogo zakona koji su ili djelimično ili nikako implementirani. I Vi sami sigurno, s obzirom da ste dugogodišnji parlamentarac, znate koliko ima problema sa implementacijom mnogih zakona koji su usvojeni ovdje. Takav je i ovaj o kojem ste upravo govorili. Ako je nadležnost za penzionu i invalidsku zaštitu na nivou entiteta, voljela bih jako, Vi kao pravnik da mi objasnite na koji način mislite da se implementira nešto što donese Parlamentarna skupština BiH, a u Zakonu o penzionoj i invalidskoj zaštiti na nivou entiteta ne postoji. Zaista bi mi bilo zanimljivo da vidim kako to. To možda vi u Federaciji podržavate jer se zna da su veliki broj nadležnosti koje ste donijeli skoro srušili entitetski budžet. Dakle, mi nemamo ništa protiv toga, možete da ga srušite, ali nećemo da srušimo naš budžet. Dakle, u postojećem Zakonu o penzionoj i invalidskoj zaštiti RS-a nema šanse da pošaljemo mladiće od 35 godina u penziju. I možemo donijeti stotinu zakona na tu temu, ti zakoni su neprimjenjivi.
Riječ ima Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Evo, malo neuobičajeno ja ću početi da smo federacija, kao što je maloprije bilo riječ, ovaj bi parlament stavio van snage ovaj zakon jer je državni zakon nadređen zakonima nižih nivoa vlasti, odnosno zakoni na nižim nivoima moraju biti usklađeni sa zakonima donesenim u ovoj Parlamentarnoj skupštini. Ali, evo, da ne otvaramo tu raspravu, dozvolite da kažem nešto o ovom budžetu u prvom čitanju, što se uobičajeno svodi na raspravu o budžetskim principima i principima vezanim za budžet. Pa evo, ministar finansija je govorio više o principima vezanim za ovaj budžet. Da kratko samo pomenem da su u prijedlogu koje je sačinilo Ministarstvo finansija ispoštovani budžetski principi. Principi kojima se rukovodilo Ministarstvo a kasnije i Predsjedništvo BiH su vezani za obaveze koje BiH ima, uz jednu napomenu da prilikom rasprave i budućih rasprava ne bi bilo loše da malo više vodimo računa da je ovo budžet, ne klasični budžet, nego budžet za finansiranje državnih institucija i ispunjenje međunarodnih obaveza. Dakle, ovim budžetom ne možemo baratati kao instrumentom kao što je to slučaj sa budžetima, recimo, kod nas na nižim nivoima vlasti ili kao što je to slučaj sa budžetima u svim normalnim državama. Utoliko i dio argumentacije koja je ovdje iznesena, barem u onom dijelu ekonomske argumentacije koja je iznesena u diskusiji, prije svega koleginice Dušanke Majkić u prvoj intervenciji kada je govorila o ekonomskoj situaciji i o potrebi da reduciramo potrošnju, da ova zemlja 31 posrće, neracionalno zapošljavanje u državnim institucijama itd. ali adresa za ovakve argumente su entitetske skupštine, odnosno vlade. I ja se duboko nadam da će koleginica Majkić sve ove argumente koje je ovdje danas spomenula prenijeti u Skupštinu RS-a, odnosno kolegama u entitetima. Posebno da pomenem već pomenuti Zakon o Fiskalnom vijeću. Ja koliko znam najveću aktivnost u prethodnom periodu u Fiskalnom vijeću imao je kolega Špirić, to je dobro, jel', doktor ekonomskih nauka, bio je kao predsjednik vlade, jel', gospodin Dodik, Aleksandar Džombić kao ministar finansija i gospodin Bevanda iz Federacije BiH i, naravno, državni ministar finansija. Ali, evo, pominjem samo nekoliko imena ovdje koji su zaista odigrali ključnu ulogu koja je rezultirala, između ostalog, i ovim prijedlogom koji je pred nama, jednako kao i nizu prijedlogu koji su ...
mikrofon nije uključen
Molim?
mikrofon nije uključen
Ja sam Vas pažljivo slušala, gospođo Dušanka.
Ja ću vas zamoliti da ne komunicirate na takav način.
Dakle, pomenula sam samo Fiskalno vijeće iz jednog razloga što bi bilo dobro da imamo – možda i ne bi, mislim bilo bi i korisno, pogotovo za one koji su tek ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH – srednjoročni budžetski okvir, odnosno ključni okviri, pogotovo ono što je determiniralo, između ostalog, i stendbaj-aranžman koji je BiH potpisala sa MMF-om, imajući u vidu obaveze koje stoje pred institucijama BiH u periodu koji je neposredno pred nama, a posebno imajući u vidu, naravno, i refleksije koje su i dovele do korištenja sredstava stendbaj-a, ne u punom iznosu, ne svih tranši. Okolnosti pod kojima je BiH pristupila korištenju ovog aranžmana, nemam namjeru apsolutno ništa kritički da govorim, ali ću vas samo podsjetiti da smo kao punopravna zemlja članica posegnuli za korištenjem jednog instrumenta jednako kao što to čine i druge zemlje, dakle niko nas nije natjerao. I usput da pomenem da su dobrim dijelom sadržinu Memoranduma o razumijevanju kojim su se pojedini nivoi vlasti, prije svega, entiteti i država, naravno, obavezali da će ispuniti određene obaveze kao preduslov za dobijanje sredstava po osnovu stendbaj-aranžmana i dobrim dijelom bile determinirane situacijama u entitetskim budžetima i ogromnim fiskalnim debalansima, prije svega, budžetskim deficitima koje su napravili entiteti. Ali, evo, pošto je zaista vrlo ozbiljna situacija vezano i za ovaj budžet, naravno u kontekstu i stendbaj-aranžmana, bilo bi korisno možda da se parlamentarcima dostavi ovaj memorandum pa da malo 32 otvorimo priču i te vrste, da vidimo ko je to obavezao i na koji način ovu državu koja će morati u vrlo teškoj situaciji da u narednom periodu ispunjava svoje obaveze po osnovu vraćanja sredstava dobivenih po osnovu stendbaj-aranžmana. Ali, evo, malo sam apostrofirala stendbaj iz razloga što... bilo bi mi drago da je ministar finansija pomenuo, između ostalog, da se vodilo računa prilikom pravljenja nacrta ovog budžeta o svim onim obavezama ili okvirima koji su determinirani stendbaj-aranžmanom. Meni je posebno drago, iako znam da to uvijek izazove teškoće Ministarstvu finansija, da je Predsjedništvo BiH intervenisalo upravo na ove dvije stavke koje je dobro apostrofirao kolega Džaferović, a to su obaveze u implementaciji zakona koje je donijela ova Parlamentarna skupština. Ako neko cijeni da zaista to ne trebamo raditi, onda bi bilo dobro da pokrene inicijativu da te zakone stavimo van snage. Jer, ili ćemo se opredijeliti da poštujemo zakone koje je ova skupština donijela, ili ćemo ih stavljati van snage ako ih nećemo poštovati. Ako postoje saznanja koja je pomenula koleginica Majkić da postoji mnogo zakona koji su djelimično ili nikako implementirati, bilo bi dobro da znamo listu tih zakona, da ova Parlamentarna skupština otvori raspravu, da vidimo ko to ne poštuje zakone, ko ne implementira, da jednom postavimo i pitanje odgovornosti u ovoj državi. I drugo, ja moram posebno pomenuti, i drago mi je da je Predsjedništvo, kao što je već pomenuto ovdje, u posljednjih nekoliko godina konačno se osvrnulo na sve aspekte Dejtonskog mirovnog sporazuma i obaveze koje ova država ima. Posebno ću apostrofirati obaveze po osnovu implementacije Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma. Ja bih voljela da se ova zemlja bavi drugim raspravama kad je u pitanju budžet, ali mi se, nažalost, moramo nositi još uvijek sa posljedicama naše nedavne prošlosti, sve dotle dok se i konačno ne okonča povratak, odnosno, svi oni koji su aplicirali, odnosno zainteresirani, ova država je u obavezi da stvori minimum uslova za povratak. Ja, ću ovaj put naravno završiti raspravu jer je riječ, opet pominjem, samo o nacrtu budžeta, odnosno, o priči o budžetskim principima i principima vezanim za budžet, uz još jednu napomenu da su ispoštovani zaista svi budžetski principi u ovom prijedlogu koji je pred nama. Zahvaljujem.
Hvala. Repliku ima gospodin Milorad Živković, prvi zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsjedavajući. Evo, replika uvaženoj kolegici koja je navela jednostavno da bi svi zakoni ovdje, po njenom mišljenju, trebali da budu nadređeni, koji se donose u ovom domu, prema zakonima koji se donose u entitetima, i da bi entiteti trebali da budu ti koji bi slušali. Međutim, navest ću vam jednostavan primjer koji svako od nas može u svojoj porodici da provjeri, znate, ako ne date dovoljno prostora, novca ili pažnje svojim članovima, neki će otići iz te kuće, bilo da to vi želite, bilo da oni ne mogu na takav način da ostanu u toj kući. Prema tome, treba imati uvijek obzira prema istoj kući u kojoj ima više članova i koji imaju svoje potrebe. 33 Ovaj budžet je konstituisan na način da zavisimo od tih članova porodice. Ako se odnosimo prema tome da im damo zadatke, a ne slušamo njihove potrebe, vjerujte da će neki brzo otići. Hvala.
Replika, Azra Hadžiahmetović.
Prvo, kolega Živkoviću, meni je drago zaista da Vas vidim ovdje u parlamentarnoj sali. Registrovala sam – naravno, kao kolegu kojeg poštujem, s kojim radim već nekoliko godina ovdje – da ste ušli prije par minuta ovdje. Žao mi je da niste slušali dio rasprave koji se odnosio na tvrdnje ovdje o karakteru pravog uređenja države BiH. Vaše, odnosno naše zajedničke kolege su ovdje otvorile raspravu o tome da smo mi federacija, pa jesmo li ili nismo, pa polemike itd. Naravno, sve je to vezano za budžetske principe. U tom smislu je bila i moja intervencija: da smo federacija, onda bi niži nivoi vlasti bili u obavezi da urade to. Prema tome, Vaša replika je potpuno bila suvišna. I opet izražavam žaljenje što niste bili od samog početka rasprave ovdje, ja pretpostavljam da biste bili ranije inspirirani da izađete za govornicu. Ali ću Vas i podsjetiti, neovisno od toga, da je ova Parlamentarna skupština, da ne govorim koliko zakona, pod Vašim predsjedavanjem usvojila, u kojima stoji, u prelaznim i završnim odredbama, obaveza da niži nivoi vlasti u roku tom i tom trebaju uskladiti svoje zakone sa državnim zakonima. Ja se ne referiram ni na jedan, ali hoću da pomenem da postoji ta obaveza, iako nismo, kao što to tvrdi kolega Kunić, federacija. Na radost ili na žalost, ne znam. Ali ja znam da se u jednu kuću može ući, ako je kuća dobronamjerna, uvijek, širom su otvorena vrata, a može se iz nje i izaći, ali ulazak i izlazak ne može srušiti temelje kuće. Hvala.
Repliku ima gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Uvažena koleginice, Vaše diskusije su uvijek inspirativne i naravno da imam potrebu da na njih odgovorim, ali i ovaj parlament je za ova dva mandata koliko smo u ovim klupama malo napredovao tako da ima i elektronski prenos ove sjednice i svako u svom kabinetu može da prati. Veoma mi je drago da se razvila diskusija, kao i svaki put ovdje, bilo koja da je tačka dnevnog reda, raspravljamo o tome kakva je država BiH, o tome da zajedničke institucije, a Vi se sjećate mojih dijaloga u vezi sa time, da na googleu možete u roku od djelića sekunde naći milion zajedničkih institucija, da u PIK-u stalno u izvještajima govorite o zajedničkim institucijama, da u Zakonu o zastavi piše, koji ste i Vi isto usvojili ovdje, piše zajedničke institucije itd., ali nisam osjećao potrebu da treba da se vratim i da o tome diskutujem, jer dugo smo oko toga diskutovali. Međutim, Vaša diskusija u vezi sa negiranjem bilo kakvih potreba entiteta, a ja znam da ste Vi opozicija u Federaciji BiH, i čudi me da ljudi koji dolaze iz Federacije ne shvataju da će biti u velikim problemima sa ovako projektovanim budžetom ovdje. Tako da, evo, imao sam potrebu to da kažem, a 34 vjerujte da sam se u međuvremenu bavio i jednim drugim poslom koji se tiče poštovanja zakona od ove visoke institucije i vrlo brzo ćemo doći u poziciju da raspravljamo o tome čime sam se bavio nekoliko proteklih sati, gdje će se vidjeti da ovaj dom nije radio po zakonu, nažalost, što bojim se da će nas dovesti u još veći problem. Hvala.
Za diskusiju o Prijedlogu zakona i Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu javila se Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Ja bih ovaj prijedlog budžeta nazvala prijedlogom za uvođenje BiH u kolektivni stečaj. I zbog toga odmah ću na početku reći da on neće imati podršku poslanika SDS-a i našeg kluba. Moram reći i da se iz obrazloženja ovog prijedloga budžeta vidi neozbiljnost i neodgovornost predlagača, a navešću nekoliko primjera. U obrazloženju sadržaja budžeta navodi se da je osnova za njegovu izradu nacrt dokumenta Okvirnog budžeta institucija BiH od 2011. do 2013. godine koji je poslat Savjetu ministara u julu 2010. godine, ali koji Savjet ministara nije razmatrao. Svaka čast! Onda se kaže da su polazni osnov za izradu ovog budžeta mjere štednje institucija BiH koje je Fiskalni savjet BiH dogovorio u okviru stendbaj-aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom, a Savjet ministara BiH usvojio umanjenje osnovice za plate, toplog obroka i regresa; Zaključak sa 17. sjednice Fiskalnog savjeta BiH, održane 16. juna 2010. godine, kojim je definisano da je osnov za utvrđivanje rashoda za 2011. godinu visina rashoda u 2010. godini, i član 16. Pismo namjere o stendbaj- aranžmanu, da ne čitam dalje. E toliko smo štedljivi i toliko vodimo računa o javnoj potrošnji da je u prvih šest mjeseci prošle godine samo šest od 74 budžetska korisnika imalo izvršenje budžeta od 50 ili više postotaka, a svi ostali su bili ispod. A ukupno, izvršenje rashoda za prvih šest mjeseci bilo je 43%. Mjere štednje predviđaju i povećanje kapitalnih izdataka za 10 miliona. Meni bi bilo jasno da je to na početku godine, ali mi smo već u sredini godine. Dok mi raspišemo tendere, dok se sprovedu procedure, ne možemo potrošiti, mislim, kada to da se potroši, hajde neka mi neko objasni. Za nove institucije se rezerviše milion maraka. O kojim institucijama je riječ, pojma nemamo. Agencija za forenzička ispitivanja i vještačenja? Budžet joj se povećava za 51% jer joj treba neka oprema. Već imaju doniranu opremu koju uopšte ne koriste. I sad da ne nabrajam kojim se sve ministarstvima i svima ostalima povećava budžet. E onda, znači onako, predstava se nastavlja i neozbiljnost predlagača do punog izražaja dolazi u dijelu u kojem se daju makroekonomske projekcije gdje se planira rast realnog bruto društvenog proizvoda od 3,2%, a prošle godine smo imali pola posto. Mašala, bit će nam fino ove godine! E, a kako ćemo to ostvariti? Ovako se to da zaključiti iz svega tog: zemlje EU će imati rast bruto društvenog proizvoda od 1%, e pa, pošto će njima onako biti, malo će krenuti nabolje, onda će oni trčati da uvoze naše proizvode odavde, pa će to dati nama ova 3,2% jer naši proizvodi, naravno, zadovoljavaju sve tehničke standarde zemalja EU, vrlo su konkurentni, a i mi, onako, zauzimamo značajan dio tržišta EU. 35 O pokušaju da se prikaže da značajniji rast cijena metala, energenata i hrane može pozitivno uticati na našu privredu, stvarno, to je tako jedan populistički navod da nemam riječi. Moram reći da sam iznenađena da su za ovakav prijedlog budžeta glasala dva člana Predsjedništva BiH koji su proteklih godina bili žestoki kritičari javne potrošnje. Vidim ovdje gospodina Kasumovića, u protekle četiri godine sam pročitala stotine njegovih izjava u kojima kritikuje javnu potrošnju. Svaku bih potpisala. Govorila je profesija, a ne politika. U protekle četiri godine glasnijih kritičara javne potrošnje od SDP-a nije bilo. Vidim, sad su promijenili stav. E, a do čega smo došli? Podsjetiću vas da je 2005. godine Budžet institucija BiH bio oko 337 miliona. Znači, povećali smo ga tri puta od 2005. godine. U odnosu na 2005. godinu, broj nezaposlenih nam je danas veći za 21.000 nezaposlenih. Plate su nam rasle oko 47% u BiH, ali zato smo budžet, jel' tako, utrostručili. Znači, ovakav budžet će upropastiti i entitete, odvešće ih u stečaj. I umjesto da ovaj novac usmjerimo u privredu, u uvođenje novih tehnologija, u naučno-istraživački razvoj koji u ovoj zemlji nemamo, mi novac bacamo u javnu potrošnju. Bojim se da bi se sa ovakvim budžetom moglo ostvariti ono predviđanje gospodina Zlatka Lagumdžije, samo u jednom drugom kontekstu, da će Tripoli biti Diznilend za ono što će nam se desiti. Ja bih kolegama u tom slučaju, koji danas glasuju za ovaj budžet, savjetovala da nam nađu i neka tamo ulože neki amandman u ovaj budžet da kupe neki helikopter da mogu pobjeći sa ove zgrade kad im svi oni nezaposleni dođu ispred ove ovdje zgrade i kad počnu da nas tjeraju odavde. Ja ne mogu da se otmem utisku, možda griješim, da ovdje neki polaze od pogrešne ..., a to je da se snaga BiH mjeri visinom njenog budžeta. Ja ne bih rekla, i, naravno, administraciju onu koju gore ima, snaga BiH se mjeri snagom njenog realnog sektora, standardom njenih običnih ljudi. Ovaj budžet, neosporno, nema u sebi ni razvojnu, ni socijalnu komponentnu, ovo je isključivo potrošački budžet. I on čitavu BiH, oba njena entiteta vodi u propast. Mislim da je najbolje rješenje vratiti ga predlagaču da ga svede na realne okvire i da tako ne gubimo dalje vrijeme. Hvala vam.
Zahvaljujem. Repliku ima Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, ja ću opet podsjetiti na dio svoje diskusije od maloprije. Fiskalna je situacija generalno u BiH i u entitetima, odnosno, naglašeni budžetski deficiti u entitetima koji su, između ostalog, bili i povodom zaključivanja stendbaj-aranžmana. Dakle, javna potrošnja, uvećana javna potrošnja u BiH ne veže se samo za državne institucije. I, nažalost, najmanje se veže za državne institucije. Ja ću vas samo podsjetiti da od dvije trećine uvećane javne potrošnje koja je, između ostalog, rezultirala potrebom za stendbaj-aranžmanom 80% je bilo vezano za povećanje potrošnje koja se odnosi na plate i naknade, a preko 90% na tu stavku u entitetskim budžetima. Dakle, priča, koju je i koleginica Pandurević maloprije iznijela, kao jaki ekonomski argumenti zaista stoji, ali naš budžet, nažalost, nije normalni budžet niti može biti karakterisan kao razvojni, nerazvojni itd., jer je samo budžet za finansiranje državnih institucija i međunarodnih obaveza. 36 Kad je riječ, nemam namjeru najmanje braniti SDP ili biti njihov portparol, najmanje, to pretpostavljam da kolege i koleginice znaju, ali ću vas samo podsjetiti da upravo rukovođeni ovim kriterijem da je najveći problem stavka plata i naknada u entitetima. Ova nova federalna Vlada, na čelu sa premijerom Nikšićem iz SDP-a, i povukla je neke poteze, možda oni jesu simbolički, ali ih je povukla upravo u pokušaju da reducira tu stavku koja je kritična. Ja koliko znam i premijer Džombić se dobro nosi sa tim problemom, ministar finansija u Vladi RS-a ima strašne glavobolje. Nažalost, najveći problemi u BiH koji su vezani za fiskalni dio odnose se na entitete i budžetske deficite i nebuloze koje su okarakterisale prethodni period. Vezati to za državni budžet, zaista, na moju veliku žalost, nema nikakvog smisla. /kratko prekinuto snimanje/
... ne bih se želio upuštati u neke detalje vezane za finansijske odnose, ali ipak uočljivi su neki momenti koji bodu oči. Svaka država, demokratska država, mora biti efikasna, transparentna i pravedna. Dakle, upravo kroz budžet ove kategorije dolaze do izražaja. Neko je rekao ovdje da je budžet važan faktor. Mislim kolegica Majkić da je rekla da je najvažniji. On ima rang zakona i zaista mnoge vlade padaju na budžetu. Naravno, mi ćemo morati čekati još puno da se to desi kod nas, nismo ni približno demokratska država niti imamo atribute te države. Međutim, primjetne su neke stvari kod budžeta pojedinih institucija. Mislim da je nastao jedan veliki nesrazmjer. I to je vrlo ozbiljna tendencija koja se pojavljuje i to moramo svi, to je u interesu svih nas da razmotrimo i da svedemo na neke realne okvire. Uzmite, recimo, za primjer Visoki sudski i tužilački savjet, molim vas, ima budžet skoro 9 miliona. Uzmite Ustavni sud: 5.150.000. Zar to ne izaziva određena pitanja koja su vrlo, vrlo ozbiljna? Vrlo ozbiljna pitanja. Koja je to grupa ljudi i koji su poslovi koje obavljaju? Naravno da se razmatra budžet, to je jedini način da se oni kontrolišu, jer oni nemaju kontrole, oni su enklava u državi. Niko ih ne kontroliše. Dakle, jedini put da se kontrolišu je putem budžeta. Ne znam gdje je tamo i za što troše, zašto su tamo potrošeni toliki milioni. Da li je to institucija takvog nivoa da zahtijeva ovolika sredstva, a Ustavni sud ... koji je za mene, naravno, daleko važnija institucija u BiH potrošio je, dakle predviđen je budžet od 5.150.000 maraka. To je zaista predmet za razmatranje. I da li je ovakav Visoki sudski i tužilački savjet potreban BiH? Jer tu imamo svi zajedničke interese, i entiteti i svi, dakle nemojmo nešto da postoji neka diferencija u interesima, nego je interes zajednički. Da li da postoji jedno tijelo u državi koje niko ne kontroliše, osim što je to moguće putem kontrole budžeta? Da li je sastav tog tijela odgovarajući? Pogledajmo malo susjedne države kako su one riješile to pitanje, iskoristimo to i pokušajmo na jedan adekvatan način riješiti ovo pitanje. Zatim postoji tendencija institucionalnog rasta putem agencija. Agencije su nova tijela. Postoji više vrsta tih agencija. Da li postoji adekvatna kontrola tih agencija u okviru ministarstava, odnosno u okviru Savjeta ministara? I koji su rezultati njihova rada? I da li smo neke agencije osnovali, a da nisu bile potrebne? Da li je moglo biti da jedna agencija obavlja više poslova, a ne velik broj agencija koje iziskuju velike finansijske troškove? Dakle, to treba sagledati. Naravno, to bi trebao sagledati Savjet ministara BiH. A kakav je kod nas već godinama, teško je očekivati i ubuduće da će uspjeti dati neki prijedlog u tom pogledu. Ovdje niko ne spominje reformu javne uprave. To je jedna važna dimenzija za evropske integracije. Bez reforme javne uprave to nećemo postići i tu se traže radikalne reforme. Da li smo mi primili prevelik broj radnika na nivou, ja ću sad nazvati da bi zadovoljio neke, centralnih institucija, da li 37 smo primili dovoljan, odnosno prevelik broj ljudi? Ja mislim da jesmo. Sve su to stvari koje treba preispitati i, naravno, stvoriti državnu administraciju koja će biti efikasna, kvalitetna, insistirati na tome, a ne da to bude klijentelistička administracija koju određuju stranke. Nažalost, ta je stvar prisutna ne samo na nivou centralnih institucija, nego i na nivou entiteta, pa i na nivou lokalnih jedinica, kantona itd. Dakle, sve su to pitanja koja ja govorim iz jednog opšteg ugla, koja treba razmotriti i koja su važna. Hvala.
Hvala gospodinu Kuniću. Riječ ima poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege zastupnici, ja sam danas čuo dosta pametnih prijedloga, moram biti iskren, glede Prijedloga zakona o Budžetu BiH, a jedan od najpametnijih prijedloga je da možda damo u zadatak jednim zaključkom Vijeću ministara BiH da se podrži i reforma javne uprave u BiH, da se osnaži, zapravo, ova institucija koja se bavi reformom javne uprave iz razloga što imamo prilično rastrošno ponašanje naših dužnosnika, naročito u nekim agencijama, upravama, direkcijama itd., koje su, nažalost, van kontrole a imajući na umu specifičnosti BiH: ako je direktor Bošnjak, zamjenik je Srbin, prvi pomoćnik je Hrvat i obrnuto. Šta rade svi ti ljudi? Procijenite sami. Ali sa sigurnošću tvrdim da se u pojedinim agencijama izmišljaju kojekakvi okrugli stolovi, kako u zemlji tako i van BiH, da bi se napravio nadomjestak razlike u plaći, odnosno, primanjima tamo zaposlenika itd. Stoga, ja svakako podržavam jedan drugačiji pristup u trošenju javnih sredstava nego što je to predviđeno ovim budžetom. Ali ovaj budžet je rezultat raznih političkih dogovora, ovakav kakav jest. Evo, u pravu su možda i oni što osporavaju određene stvari, ali smatram da nekoliko stvari ne bi trebalo da uopće osporavamo. Prvo, mi smo usvojili Zakon o pravima otpuštenih pripadnika Oružanih snaga BiH, samo onih koji su imali minimalno dvije godine učešća u ratu. I to je zadnja generacija koju treba riješiti ova država bez obzira kojoj vojnoj formaciji pripadali. I diskusije koje sam danas čuo su bile za ... pažnju, ali onog momenta kada se raspravljalo o tome zakonu. Danas je, ipak, Prijedlog zakona o Budžetu, odnosno, razmatramo ovaj budžet i obaveze koje su nastale po tom zakonu svakako su obaveze BiH i sredstva, odnosno novac koji bi trebao da se refundira entitetskim fondovima PIO je državni novac i on ide sa Jedinstvenog računa. Prema tome, ne zadire se u bilo kakvu entitetsku nadležnost i to treba da bude jasno svima. Neki su osporavali ovaj zakon kod Ustavnog suda i Ustavni sud je jasno i glasno rekao da je ovaj zakon u skladu sa Ustavom BiH. Prema tome, nema nikakvih zadiranja u bilo čije druge nadležnosti. Ali ono što me naročito potaklo da se javim za diskusiju je smanjenje sredstava u Fond za povratak, eto u cilju racionalizacije, smanjenja budžetske potrošnje itd. Zar smo mi spali na to da na ovoj najosjetljivijoj kategoriji ljudi štedimo? Ima mnogo mogućnosti i šansi u ovom budžetu da se uštede sredstava, ali mislim da nije korektno, nije humano, nije pošteno da upravo na ovoj kategoriji stanovništva štedimo, odnosno pravimo racionalizaciju potrošnje sredstava. I neko reče da je ovaj naš budžet potrošački i, evo, uzimam za primjer kapitalne izdatke. Ja bih bio sretan da je većina ovog budžeta, odnosno da se većina sredstava predviđenih ovim budžetom potroši za kapitalne izdatke, naročito investicije. Time bi sigurno bila sretnija ova zemlja nego da većinu sredstava, ili da ne govorim, evo procijenite, trošimo na plaće, nadoknade, primanja itd., itd. 38 Prema tome, ja mislim da bismo mi danas trebali da podržimo principe ovog budžeta i da što prije dobijemo budžet BiH iz razloga što sadašnji sastav Vijeća ministara troši sredstva po vlastitim nahođenjima, po vlastitoj odluci, a to svakako nije u interesu građana BiH. Hvala lijepo.
Sljedeći se za raspravu javio uvaženi zastupnik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine zamjeniče predsjedavajućeg, uvažene koleginice i kolege! Moje kolege su prethodno iznijele neke rezerve koje se odnose na Prijedlog zakona o Budžetu i mislim, kada o tome raspravljamo u prvom čitanju, da je važno napomenuti da mi nismo napavili napredak u smislu potrošnje, odnosno, obzirom da se radi o Budžetu institucija BiH, i da se ovdje ne radi o kategoriji socijalnog niti razvojnog budžeta, već uglavnom potrošačkog, i da u njegovoj strukturi blizu 60% učestvuju plate i kada se govori o ukupnom planu budžeta da to povećanje od 23 miliona izdvojenih sredstava sa Jedinstvenog računa Uprave za indirektno oporezivanje može da liči da je neznatan iznos, ali ne treba zaboraviti da su to u ovoj godini izuzetno značajna sredstva koja bi odlično došla jako uroženim budžetima oba entiteta. Takođe, postoji neracionalno stanje sa kojim ćemo se mi tek iduće godine suočiti. Ovdje se navodi da mi imamo 2% povećanje na rashodovnoj strani od 23.789.000 i konstatuje se da je to prilično uravnoteženo, ali ne navodi se podatak da mi za servisiranje spoljnog duga u odnosu na prošlu godinu imamo povećanje za 13% u odnosu na prošlu godinu, što uopšte nisu zanemarljiva sredstva i možemo pretpostaviti kakva će situacija biti iduće godine, da će ova stavka biti, siguran sam, veća za 20% nego što je u ovoj godini. Vjerovatno ministar zna tu informaciju bolje i mogao bi je iznijeti. Ovdje mislim da u BiH kada govorimo o budžetu postoji pogrešan pristup u smislu kad raspravljamo, da kada se kritikuje budžet, često ljudi to projektuju da je neko ko kritikuje potrošnju i budžetska sredstva protiv BiH. Ja smatram da mi imamo izuzetno neracionalnu administaciju. Sada govorimo o institucijama BiH u kojima je zaposleno blizu 22.000. Mnoge agencije, mnoge institucije koje su uspostavljene, često su svrha sami ... Mnoge agencije su neprimjerene sa visokim budžetima i brojem zaposlenim, čak u odnosu na neke zemlje članice EU, i niko to ne postavlja kao pitanje. Kakav je efekat, kakav je uopšte učinak djelovanja takvih institucija, da ne govorimo o utrošku sredstava! Nekoliko godina unazad, a prethodni čitav saziv se raspravljalo o sredstvima koja su planirana za zakup prostora. Da li ova zemlja treba da izdvoji 32 miliona za zakup prostora za rad institucija? Da li je to primjer za trošak? Da li postoji drugi način da se uštede ta sredstva? Zbog čega je povećanje za nabavku opreme značajno veće, zbog čega je za troškove energije, troškove telefona itd.? Zbog čega se, kada je Savjet ministara BiH planirao ovaj budžet, nije posebno osvrnulo na mišljenja glavne službe za reviziju institucija BiH da se ministarstva koja godinama imaju određene propuste na neki način sankcionišu, da se smanji iznos tih sredstava? Mi takođe mislimo – kada se govori o ovim sredstvima koja su namijenjena za troškove penzionisanja pripadnika Oružanih snaga kojima je ugovor istekao – da je to neprimjenjiv zakon. Uz puno uvažavanje, on je neprimjenjiv, on može da ima dugoročne posljedice i objektivno to je bio zakon koji je rezultirao izbornu godinu. 39 Sredstva koja bismo, takođe, mogli smanjiti samo po ovom osnovu mogli bismo da rasporedimo za kategorije u kojima nemamo posebne rezerve, zajednički da bismo bili saglasni, em je moguće povećati sredstva za povratak izbjeglih i raseljenih u BiH i prije svega u smislu izgradnje, uz stvarne pretpostavke, osnovnih uslova za život kao i infrastrukture za one koji se vraćaju u mjesta svog ranijeg življenja. Dakle, gospodine predsjedavajući, ja smatram da bi bilo neophodno da se u amandmanskoj fazi postigne kompromis kako bi budžet bio usvojen, kako ne bi čekao kraj godine, i da se dođe do racionalnih rješenja, dakle smanjenja rashodovnih stavki budžeta, eventualmano njihovo preusmjeravanje na one kojima su neophodni i o kojim postoji saglasnost. Dao bi bitnu poruku građanima BiH da mi ne pravimo ovaj budžet samo za sebe već moramo shvatiti da su ovo sredstva poreskih obveznika BiH koji vjerovatno u zadnjih 15 godina najteže žive u ovoj godini. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodinu Prodanoviću. Sljedeći za riječ se javio Mladen Ivanković Lijanović, a podsjećam, dakle riječ je o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija u prvom čitanju danas. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsjedavajući. Cijenjeni gosti, kolegice i kolege zastupnici, što reći o proračunu za ovu godinu, a već pola godine je prošlo. Dakle, ja jesam i član Komisije, odnosno Povjerenstva za financije. Nisam tamo raspravljao jer mislim da stvar teče točno svojim tijekom i da sad ja kažem greška, nije greška ako se ne ponavlja. Nadam se da idući proračun neće biti donošen kao što je ovaj i nadam se da ovu grešku nećemo napraviti. Ono što ja već vidim u ovom proračunu jeste, a evo tu su i ministar i zamjenik, ovih 21% povećanje kakvo je sada, s tim što je već prošlo pola godine. Da li je to realno planirano ili nije? Dakle, što se tiče ušteda ili neušteda, ja imam namjeru o tome govoriti kao racionalnoj potrošnji. Dakle, mi trebamo racionalno trošiti i racionalno raditi. Ovdje u ovom proračunu, evo, na strani 140. ima upravo Parlamentarna skupština BiH i njezin učinak rada. Dakle, vidimo 50% učinak rada. Vidimo da je planirano u ovoj godini 50 sjednica. Koliko vidim ... plan je nemoguće ostvariti, što je samo jedan od detalja koji se može nabrojati. Zbog toga kažem da sad, što se tiče mene, proračun se može usvojiti, dakle, u ovom obliku kakav jeste. Međutim, ono što mene brine je da je sve ovdje naglašeno i sve imamo dobro razrađene rashode. A o prihodima vrlo malo ima riječi i vrlo malo ima konstatacija na koji način će BiH i njezino gospodarstvo izdržati, ne samo ovaj proračun nego i sve ove druge proračune. Četiri ključne ekonomske politike ove države, dakle, o njima se vrlo malo raspravlja. Ali kako će se raspravljati kad smo ovdje skoro sat vremena potrošili, je li Ustav BiH, je li federacija, nije li. I zbog toga čak ja ću vjerovatno i pokrenuti inicijativu da prije svega moramo utvrditi Ustav ovdje, pa onda raspravljati dalje da bismo mogli upravo raspravljati o onim ključnim stvarima, o fiskalnoj politici, o monetarnoj politici, o vanjskotrgovinskoj politici, o politici dohotka i doprinosa. Dakle, to su ključne politike oko kojih, ako se usuglasi, može biti proračuna, može biti proračun povećan i duplo, zavisi u što će se ..., mi moramo kao vlast, kao vlada na svim nivoima, početi upravljati razvojem ako želimo napredak BiH. I zato će trebati sigurno i povećati proračun, ali da se upravlja razvojem, a ne da se povećavaju plaće ili neke druge naknade. 40 I stoga, evo, zaključujem da, nadam se, grešku nećemo ponoviti, ovaj proračun ovakav kakav jeste vjerovatno treba usvojiti, a ovo samo konstatacija oko 21%, da li ministar ili zamjenik imaju tu sad možda informaciju, kako stojimo. Hvala lijepo.
Hvala. Riječ ima gospodin Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala lijepo, poštovani predsjedavajući. Pa, evo, danas kad govorimo o prvom čitanju o Prijedlogu zakona o Budžetu BiH, i u prošlom mandatu, ali da se ne vežemo stalno na prošli mandat, uvijek je nešto prošlo ovdje bilo, ja još nikad nisam vidio da je neko od budžetskih korisnika napisao meni ste previše dali, evo dajte drugima. Svi traže, ali je ključno pitanje od koga će dobiti. Kamo sreće da mi ostvarimo sve ove prihode. Na kojoj mi planeti živimo? Pratite li vi ekonomska kretanja u svijetu? Grčka koja je bila sinonim neke demokratije, privrede, da nije EU bilo i dala im 110 milijardi eura, propadoše načisto i pitanje je hoće li se i sad spasiti. Ne vrijeđam braću Grke i prijatelje, ali to je tako. Ali to je tako. Evo Španci! Barem su u fudbalu prvi. Imaju pare da daju nekoliko stotina miliona eura za fudbalere, a ekonomski propadaju. To je neracionalna potrošnja. Jest smiješno malo, a vidjećemo kad nas to zakači, a ja Boga molim da ne zakači, a to nas čeka. E onda ključno pitanje: njima neko pomaže, evo, iz EU, ko će nama pomoći? I da li nam je iko do sada pomagao, a svi su odavdje iznosili? ____________(?) Braća Rusi. Ma nisu ni polubraća. Dakle, odavdje je svako nešto nosio. Prirodni resursi dobri. Pa tri ključne stvari u svijetu. Biće borba nekada, i Boga molim da nikada mi tu borbu ne gledamo ni na televiziji, a ne da učestvujemo i za vodu, i za energente, i za zdravu hranu, poljoprivredno zemljište. Vodimo li mi računa da li je moguće prikupiti prvo ova sredstva, pa onda dalje, pošto se danas radi samo, kažem, ... o principima ćemo kasnije govoriti. Mi nemamo direktora Uprave za indirektno oporezivanje, a neko je tamo rekao - biće toliko prikupljeno. I sutra, naravno, kad ja budem pitao poslaničko pitanje, kako ste vi znali da će biti prikupljeno, dobiću odgovor, nisam ja tada bio direktor, ja sam mogao lupiti šta sam htio. Dakle, bezbroj stvari je ovdje, i, naravno, ova godina će nam biti najteža jer je bila izborna i ja očekujem da mi već negdje u septembru, oktobru u ovoj godini raspravljamo o novom budžetu za onu tamo iduću godinu. Pa imamo vremena. A sad, pošto smo u pola godine, nemamo vremena da se vratimo na početak, a ne možemo stići na kraj. Šta ćemo sad? A moramo nešto usvojiti. Dalje, imali smo ovdje revizorske izvještaje. Revizori utvrdili za veliki broj institucija koje su neracionalne trošile pare, probijale tamo, pa ko je to sam sebi odobrio da kupi odmah čim je zasjeo u neku agenciju na mjesto direktora 100.000 maraka auto, najnovije kupio. Tražili od tužilaštva da to sve procesuira, molili naše institucije koje sad od nas traže pare, od nas, jer mi odlučujemo. A kad im postavim pitanje sljedeće (biće puno poslaničkih pitanja) - šta ste vi uradili po zaključcima ovog parlamenta da provjerite ko je tamo probio i ko je nenamjenski trošio sredstva i ko je zloupotrijebio sve to 41 što je radio. Dajte nam izvještaj. Nema nijedan. Niko nije procesuiran. Samo se lopovi na svim mogućim nivoima namirili iz budžetskih i vanbudžetskih sredstava, jer kako ko je stigao tako je jamio, njima ne treba budžet. I sad mi danas ovdje, skoro evo krajem juna, raspravljamo je li ovdje nekom više dato ili manje, kako ćemo isfinansirati ovo, kako ćemo ono, a nikada nismo imali tačku dnevnog reda, a valjda bismo trebali, ne da budem u ulozi tužioca, sudija, SIPA-e, nego da upravo angažujemo te institucije koje mi plaćamo i za koje sad odobravamo pare – sjedite, gospodo, u ovaj prvi red, evo prazan vam je, svi, i one institucije koje vode istrage, i one koje trebaju da presude: Zašto tražite pare? Zato. Povećanje!? Da vidimo rezultate! Svi ćemo glasati. Ali ništa uradili nisu i sad kad gledam u svim stavkama i divim se ovom ministru Vrankiću kako je to sve uspio da uklopi, jer su svi tražili Boga pitaj koliko, od svega i svačega, i sad mi treba da odlučimo, i sad ovako kažemo - ovima ćemo malo više dati, ovdje ćemo malo skresati. A kad bi čovjek bio onako realan, zaista, prvo nama treba skresati... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala gospodinu Jovičiću. Za riječ se javio Božo Ljubić, drugi zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Poštovane dame i gospodo zastupnici, poštovani ministri i zamjenici, gledajte, kada gledam ovaj iznos budžeta, onda se sjetim: prije nekoliko godina sam bio u posjetu Sveučilištu u Hajdelbergu i budžet Sveučilišta u Hajdelbergu je skoro 50% veći nego budžet institucija BiH. I onda, zapravo, postavljamo pitanje zašto je to tako i sigurno treba odati priznanje Ministarstvu finansija i, evo, mojim bivšim kolegama sa kojima sam bio jedno vrijeme u prošlom mandatu u Vijeću ministara BiH, jer treba biti, na neki način, mađioničar pa sve ove skromne prihode samjeriti sa potrebama i pretvoriti u rashode. S druge strane, kada vidimo zahtjeve i potrebe ljudi na terenu, onda su svi ti zahtjevi, naravno, ni za jedan ne možeš reći da nisu opravdani. Dakle, ovdje ću nastaviti s jednom istinitom pričom koju sam čuo prije nekoliko dana, prije 15-ak dana. Moj brat, koji je bio zastupnik ovdje u ovim klupama prije mene i prije mnogih od vas, susreo se u čekaonici u ambulanti sa jednim, da tako kažem, čovjekom i pitaju zbog čega su... Pita ovaj gospodin moga brata: 'Zašto si ti ovdje?' On kaže: 'Vadim liječničko uvjerenje za posao', jer traži posao. A pita moj brat njega: 'Zbog čega si ti ovdje?' A on kaže: 'Tražim liječničko uvjerenje za penziju.' Pita on brata: 'Koje si ti godište?' Kaže moj brat: 'Ja sam '57.' Pita on njega: 'A koje si ti godište?' 'Ja sam '77.', kaže. Dakle, ovaj '77. traži uvjerenje za mirovinu, ovaj '57. traži uvjerenje za posao. Međutim, zašto ovaj traži uvjerenje za mirovinu, a '77. godište? Jer mu nije stvorena perspektiva u ovoj državi da dobije posao. Ja vjerujem da bi mlad i zdrav čovjek prije želio raditi nego uživati mirovinu, jer ja znam, sa svojih 60 i nešto godina, da bih se nezgodno osjećao ujutro kada nemam gdje poći, bez obzira na prihode koje bih eventualno mogao ostvarivati na račun mirovine, itd., itd. Pa to onda dovodim u kontekst i ovoga povećanja budžeta. Ja sam i kao ministar i kao zastupnik u Domu naroda bio za to i podržao zakon koji je omogućavao ovim profesionalnim vojnicima da ostvare pravo na mirovinu iz dva razloga. Jedno, što je to zadnja ratna generacija profesionalnih vojnika; a drugo, što država nije stvorila uvjete da ti ljudi produktivno iskoriste svoju i intelektualnu i fizičku snagu koja im preostaje. I sada, dakle, kada je to dio budžeta ovdje i kada je to dio zakona, ja ne znam da li postoji način već taj zakon izvršiti. I, stoga, ali naravno ne želim prejudicirati, Parlament će odlučiti kako će odlučiti i tražit će se sigurno način da se to riješi. Ono što bismo ovdje trebali mi svi skupa da priznamo sami sebi i javnosti, dakle mi jesmo ovdje zakonodavci, ali isto tako sutra, kada iziđemo iz ove sale, mi smo izvršitelji zakona. Mi jesmo ovdje zastupnici, ali smo i vlasnici poduzeća. Pa ako smo donijeli zakon da treba plaćati PDV, da treba plaćati poreze, da treba plaćati doprinose, onda kao vlasnici poduzeća 43 sutra se moramo ponašati na isti način, a ne tražiti sve moguće načine da izbjegnemo plaćanje tih zakona i doprinosa i onda će, naravno, svi prihodi biti puno veći i puno će lakše biti zadovoljiti sve ove potrebe. S druge strane, i sutra Vijeće ministara, i sutra novi ministar financija, i ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, uvjeren sam da imaju puno više kreativnih mogućnosti pred sobom da smanje deficite, da se povećaju prihodi nego što je to do sada korišteno, dakle ne želeći ovdje kritizirati nikoga, jer ja znam da ni kompetencije nijednog ministra, ni ovlasti, sam sam to bio, nisu izolirane od samoga Vijeća, od samoga Parlamenta itd. Ovdje piše u ovom budžetu, na strani 106., dakle u nacrtu: 'Očekuje se da bi rast domaće tražnje mogao dovesti do značajnog rasta uvoza od približno 8% godišnje, te ponovnog rasta vanjskotrgovinskog deficita od 9,3% u 2011. godini.' Dakle, par godina nakon što se ovaj vanjskotrgovinski deficit smanjivao, mi, dakle, ponovo očekujemo rast toga deficita, a ja nisam uvjeren da to tako mora biti, znate. Postoji kreativni način da mi na to utičemo. Mi jesmo potpisali Sporazum CEFTA, mi jesmo potpisali određene aranžmane sa EU koji nam ne daju previše prostora da uvodimo nekakve carine ili nekakve barijere, ali isto tako stručnjaci mene uvjeravaju da država može donijeti sezonske kontingente. Pa kada je u pitanju povrće, paradajz, krastavac u proljeće, kada je u pitanju grožđe itd., uvesti sezonski kontingent i na taj način zaštiti, da tako kažem, domaće proizvođače i omogućiti njima da plasiraju te proizvode na tržište, a tih proizvoda imamo dovoljno ovdje u BiH. Međutim, šta je: paradajz koji dođe iz uvoza ..., prije nego što naš sazrije, zapravo pokrije potrebe tržišta domaće proizvodnje, a mi platimo devize za nešto što možemo proizvesti itd., itd. Prema tome, postoji puno načina da mi čak i bez pokretanja realnog investicijskog ciklusa i svježih green field stranih investicija samim svojim mjerama utječemo na smanjenje trgovinskoga deficita, a u isto vrijeme i na povećanje prihoda. A da ne govorimo o činjenici koju mi svi dobro znamo, da je prema procjenama u ovoj državi trenutno imobilizirano oko 1.800.000.000 KM investicijskih sredstava za razne projekte kao što su Koridor Vc, za Koridor Vc pouzdano znam za značajna sredstva, jer dok sam bio ministar ispregovarao sam to, pa u energetskom sektoru, elektroprenosu itd., itd., koja su zapravo sva imobilizirana zbog određenih političkih barijera koje se na politički način mogu i otkloniti, što u institucijama BiH, što u institucijama entiteta. Prema tome, naravno, ja ću podržati principe ovoga zakona, amandmanski je moguće intervenirati, kao i svi ostali, upravo zato da ne bi budžet čekao na nas, jer potrebe su značajne. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Ljubiću. S obzirom da nema više prijavljenih, ja ću sada pitati gospodina ministra finansija da li imate potrebe da odgovorite na neka od pitanja i sugestija. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja, prije svega, zahvaljujem svima koji su diskutirali i dali primjedbe i, uistinu, vjerujte da i ja imam jako puno, ali je stvar realnosti, mogućnosti implementacije određenih pogleda, određenih stavova koji stoje. 44 Ono što mene posebno veseli, a to je napredak. Ovo što je uvažena zastupnica Mitrović govorila, Martinović, oprostite, da ste još samo donijeli jednu konstataciju da treba napraviti zakon o fiskalnoj odgovornosti, ja bih vam onda rekao - apsolutno sve podržavam. Ali kada se vratimo prije četiri godine i danas, onda vidimo jedan ogroman napredak. A ovo što ste Vi eksplicite iznijeli, apsolutno i podržavam, skoro sve navode koje ste naveli, ali to je ono kada budemo završavali poglavlja za EU, to će nam biti kvota. I dobro je da dođemo do toga i nastavimo, nemojmo se umoriti nego požurimo. Kada su u pitanju principi, ovdje se jako puno govorilo, je li, analitički se gledalo, mi u resornom ministarstvu imamo pred sobom predlagača, odnosno onoga koji podnosi zahtjev za proračun, imamo njegov zakon i mi se ponašamo po zakonu. Ja ne mogu stavljati nešto izvan zakona ili donositi svoje osobne procjene o tome, nego, jednostavno, imamo sve meritume, imamo sve zakonske osnove i podloge temeljem kojih, i temeljem naših principa ..., koje smo usvojili i dostavili svim proračunskim korisnicima. I prema tome, to je nama ulazna supstanca i elementi koje mi koristimo kod izrade proračuna. Mnogo toga i ja mislim da je preglomazno ili trebalo biti druačije, ali to su realne činjenice. Ako ne poštivamo to, i ja i vi ovdje kada budemo usvajali, onda završimo na sudu, i u konačnici moramo izmiriti sve ono što nismo izmirili. Kada je u pitanju potrošnja, moram reći da, evo, kao ministar radim dugo ovaj posao, da se BiH nalazi u izuzetno teškoj situaciji. Mislim da je uvažena zastupnica Hadžiahmetović nešto govorila o tome na jedan jasan način o poziciji proračuna BiH ..., međutim, kada je u pitanju prepoznavanje javne potrošnje i strukturalnih odrednica BiH, onda se mi, uistinu, nalazimo u dosta teškoj situaciji. Čak često puta ne toliko teškoj zbog onoga našeg vanjskog duga, kao što ga neko spominje, nego same strukture zemlje i samog zaduženja kojem ono pogotovo u posljednje vrijeme stremi. Zbog toga smo mi pozvali Međunarodni monetarni fond. Nisu oni nama ništa naredili. To su sve naši elementi i naše politike koje smo mi ugradili unutra i željeli postaviti. Međutim, umjesto da povučemo sredstva Međunarodnog monetarnog fonda, provedemo strukturalne reforme, smanjimo štednju, ja čujem danas Federacija BiH, mislim, ima neke zakone koji će povećati, danas ili jučer su nešto zaključili, pročitao sam jutros u novinama, koji će još povećati javnu potrošnju. A to je suprotno od onoga za što smo se mi zadužili. Znači, naš dug, koji je povećan ove godine, čini mi se 13-14% servisiranje vanjskog duga, ne znam je li došlo do vas, poslao sam to zastupnicima, napravio sam dinamiku otplate za '12, '13. i '14. godinu. Do '14. se skoro uvećava. I upravo zbog ove pozajmice, ili kako se to kaže kredita MMF-a, koji je trebao biti suport proračunu da bismo mi proveli strukturalne reforme, a njih nema, imamo povećanje potrošnje i plus smo se zadužili, neučinkovito smo to napravili. I situacija je, ja vas uvjeravam, vrlo ozbiljna. Nije da podilazim entitetima, uistinu je teško u oba entiteta. Ali, s druge strane, želim i ovo reći. Spominje se često puta štednja. Javna potrošnja u BiH je 12 milijardi, otprilike 12 milijardi. Mi danas raspravljamo o milijardama. Ako može biti manje i jednu marku, slažem se. Ali moramo znati da u ukupnoj strukturi potrošnje imaju prostori gdje se to može napraviti. Potpisivanje stendbaj-aranžmana, često puta se spominje ko je poštivao, ko nije poštivao. Mi smo poštivali. Ja ne želim govoriti o entitetima, govorim o nama. Mi smo proveli prvu štednju i smanjili smo, vi to dobro znate, plaće 10%, troškove itd. I naša je ušteda bila preko 100 miliona maraka, odmah kao prvi korak potpisivanja stendbaj-aranžmana. I, evo, mislim da smo na transparentan i praktičan način pokazali da se pridržavamo te politike. 45 Kada je u pitanju Fiskalno vijeće, moram reći, ovi neki navodi koje je kolegica isto govorila, mislim da su ono malo sa aspekta gramatike upitni, je li usvojeno ili nije usvojeno, ali ja sam u svom uvodnom izlaganju rekao. Zakon o Fiskalnom vijeću kaže da se mora usvojiti globalni okvir. Ako se ne usvoji ni globalni okvir, entiteti ne mogu donositi svoje proračune, odnosno, ako to donesu, slijedi kazna. To su entiteti napravili. Mi smo usvojili, mi smo napravili prijedlog globalnog okvirnog proračuna, uputili ga na Fiskalno vijeće, nije se postigao politički konsenzus i nama je ostao to jedini dokument. Entiteti su se ponašali kao da nema Fiskalnog vijeća i kao da ne postoji Savjet ministara BiH, odnosno ne postoje te odrednice koje su nama bitne. I zbog toga smo se mi 31. 3. odlučili da idemo u usvajanje proračuna na državnoj razini. Kada su u pitanju možda još dvije stvari koje su se spominjale, povratak i ovaj Zakon o Oružanim snagama: znači, mi smo se držali okvira da zadržimo potrošnju na 2010. godini i mi je nismo probili, kada je u pitanju Ministarstvo financija, odnosno Vijeće ministara BiH, nismo probili taj okvir. Ostalo je 1.028.000.000 u tom paketu. E, sad se postavljaju dva pitanja. Zašto u tom proračunu nije bilo ove dvije stavke koje su jako bitne? Prvo, kada su u pitanju Oružane snage, mi nismo dobili od predlagača zahtjev za uključivanje u proračun. Jasno, ne znam ima li iko iz Ministarstva obrane, to je eksplicitna stvar. Ja ne mogu znati šta kome treba, a to je bilo upravo vrijeme kada se možda negdje donosio proračun, pa možda i oni nisu znali, pošto se radi, po njima, o socijalnom sektoru, a ne o Ministarstvu obrane, nisu ni oni mislili. I to je tako bila polemika, vidjeli ste one probleme koji su bili, međutim u međuvremenu je zakon donesen, znamo da je na Ustavnom sudu BiH, je li, legalisti smo, mislim da će se morati postupiti onako kako sud kaže, a sigurno da će biti problem oko same implementacije. To ćemo vidjeti hoće li se moći implementirati, kako i na koji način. Kada je u pitanju povratak, je li, svaki put, svake godine raspravljamo, resorni ministar je tu, mi smo se dogovorili da radimo, da se napravi jedan akcijski plan koji je trebao biti, jer 10 ili 20 miliona maraka, 30, sa državne razine ne rješava povratak. Mi znamo da je to složenije i da su entiteti obavezni. Međutim, u posljednje vrijeme nam se dešava da se to prepušta samo ovom ministarstvu, a da se entiteti oglušuju, i da ne dolazi do udruživanja onih sredstava iz zajedničkog jednog nastupa prema tome. I zbog toga, u tom momentu nije bilo, onda kada smo na Vijeću ministara radili proračun, onda smo našli određena sredstva pa bar malo popravili tu poziciju. I ono što želim reći na kraju, da se mi nalazimo u vremenu privremenog financiranja. Ovo je bitno. Znači, privremeno financiranje se može raditi na nivou 1/4 kvartalnih rashoda, znači kvartalno se donosi odluka, ali isto tako i prihoda. I mi smo u disproporciji. Nama fali 180 miliona prihoda na prihodovnoj strani da bismo pokrili rashodovne strane, jedan kvartal puta četiri. Zašto? Objašnjavao sam na početku, jer smo 2010. imali smanjeno učešće sa Jedinstvenog računa, jer smo imali preneseno iz prethodne godine. I ukoliko mi ne donesemo ovaj proračun, iako smo napravili redukciju, nema zapošljavanja u ovome periodu i nema kapitalnih ni bilo kakvih drugih investiranja dok se ne usvoji proračun, samo osnovno funkcioniranje institucija države. Ako ovo nastavimo ovako, mi za 11. i 12. mjesec nemamo plaće. Znači, to je eksplicite jasno i zbog toga mislim da moramo požuriti, ne zbog plaće nego zbog donošenja proračuna i ukupnog funkcioniranja institucija BiH. A sad ću reći svoju impresiju. Na kraju sam zadovoljan raspravom i mislim da možemo iznaći kompromisno rješenje za usvajanje proračuna. Ja vas molim, učinimo sve kroz drugu fazu, 46 amandmansku fazu, da dođemo do proračuna. To je u interesu svih i mislim da možemo stvarno kompromisno biti zadovoljni i postići dogovor, odnosno konsenzus. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Vrankiću. S obzirom da nema više prijavljenih, zaključujem 6. tačku dnevnog reda. Otvaram sedmu tačku dnevnog reda: Ad. 7. Prijedlog zakona o vinu Bosne i Hercegovine, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Vijeće ministara BiH Prijedlog zakona je dostavilo u parlamentarnu proceduru 17.8.2010. godine. Nadležna Komisija za vanjsku trgovinu i carine dostavila je Mišljenje o principima Prijedloga zakona 17.6.2011. godine. Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu dostavila je 17.6.2011. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Da li se neko javlja? Konstatujem da nema prijavljenih, zatvaram raspravu. Ili, evo, ipak ima. Riječ ima Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da Vas pozdravim, Vas i sve prisutne. Evo, Vi ste spomenuli Komisiju za vanjsku trgovinu i carine čiji sam i ja član i zaista smo dali zeleno svjetlo za prijedlog ovog zakona. Dozvolite da i ja par riječi kažem u vezi ovog zakona. Ovim zakonom se mijenja zakon iz 2008. godine koji se nije mogao implementirati zbog nedavanja suglasnosti da se osnuje na državnoj razini institucija koja će davati certifikate. Nedostaci u postojećem zakonu su onemogućili donošenje podzakonskih akata, zbog čega je nastao problem puštanja vina u promet, nemogućnost zaštite geografskog porijekla vina, problem kontrole kvaliteta vina i drugo. Budući da u BiH trenutno ne postoji ovlaštena institucija koja bi u skladu sa zakonom izdavala rješenje za puštanje vina u promet, proizvođačima vina nije omogućeno da plasiraju svoje proizvode na tržište. A, s druge strane, zbog nepostojanja ovlaštenih institucija i laboratorija koji vrše kontrolu kvalitete uvoznog vina, domaća proizvodnja je ugrožena. Znači, samim tim je i povećan uvoz vina. Ovaj zakon koji danas treba da usvojimo, mislim da ćemo usvojiti, važan je zbog toga što zabranjuje uvoz grožđa za potrebe proizvodnje vina, čime se afirmiše naša i štiti domaća proizvodnja vina i stimuliše dalji uzgoj autohtonih sorti. Suština rješenja po novom zakonu su sljedeća: sve se odvija na entitetskim nivoima i entiteti izdaju rješenje za puštanje u promet vina, inspekcijske kontrole i drugo, a na državnoj razini ostaje samo da nadležni Sektor za 47 poljoprivredu, prehranu i ruralni razvoj pri Ministarstvu vanjske trgovine izdaje rješenja o geografskom porijeklu. U prilog naprijed navedenog samo ću konsultirati par članova iz ovog zakona. To je član 20. gdje se spominju zadaci ovlaštenih institucija i zaključak je da nema institucija na razini BiH. Zatim članovi 27., 28., 29., 34., 35. gdje se spominje upis u vinogradarski registar i činjenica je da se sve odvija u entitetima i Brčko Distriktu BiH. Zatim član 47. gdje se spominje, ustvari, kontrola proizvodnje vina i evidentno je da se kontrola proizvodnje vina odvija u entitetima, a ne na nivou države. Dakle, šta bi trebao ovaj zakon da očitava i šta je potrebno? Navest ću sljedeće: osigurati povoljniji zakonodavno-pravni ambijent za održivi razvoj vinogradarskog sektora ili vinarsko- vinogradarskog sektora time što će se uspostaviti jedinstveno i uređeno tržište vina u skladu sa standardima EU, zatim ovim zakonom treba osigurati plasman domaćih proizvoda vani, uspostaviti efikasan sistem i mehanizme za ispitivanje kvaliteta i organoleptičko ocjenjivanje vina kroz kontrolu proizvodnje grožđa, kontrolu proizvodnje vina, kontrolu kvalitete vina, zaštitu geografskog porijekla vina, puštanje vina u promet, uspostavu registara i drugo. Dalje, jasno treba definisati nadležnosti između svih nivoa vlasti i uspostaviti efikasan sistem inspekcijske kontrole. I na kraju, pošto je ovo zakon u prvom čitanju, trebamo ga podržati a, vidjet ćemo, u kasnijoj fazi trebamo se pozabaviti ovim spornim dijelovima i ovim stvarima koje sam ja naprijed navela. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Za riječ se javio poslanik Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, ja sam na ovoj komisiji osporavao ovaj zakon na principijelnoj ravni. Naime, mi imamo već postojeći Zakon o vinu i rakiji i proizvodima od vina i rakije, koji je objavljen u „Službenom glasniku BiH“ broj: 25/08. Ali, eto, kada Slavko Jovičić neće da govori o vinu, onda moram ja. Naime, nije rečeno kakva je sudbina ostalog dijela zakona, ako ovim zakonom zbog obimnih izmjena, evo, danas imamo potpuno novi zakon koji, evo, obrađuje ili pokriva samo jedan dio onog zakona. Prema tome, predlagač je trebao da bar u obrazloženju kaže šta je u pitanju sa već postojećim zakonom. Druga stvar, ovim zakonom se dodatno razvlašćuje država BiH jer smo imali, ako se sjećate 2008., prilikom usvajanja već postojećeg zakona, imali smo 35 amandmana kojima se nadležnosti sa nivoa BiH dodjeljuje entitetima, odnosno Distriktu Brčko i kada je, evo, na neki način, vrlo teško i teškom mukom usaglašen tekst tog zakona, ovim zakonom, odnosno izmjenama i dopunama, zapravo, zakonom se pokušava još više da razvlasti BiH, što je principijelno neprihvatljivo. Jer, na nekoliko mjesta stoji uz saglasnost entiteta, u saradnji sa entitetima, Distriktom Brčko itd., itd. A, ono što je možda najteži problem, to je da se u jednom od članova, član 64. ovog zakona kaže da vino i drugi proizvodi od grožđa i vina namijenjeni 48 izvozu koji ne ispunjavaju sve propisane uslove se izvoze uz saglasnost ministarstva i nadležnih organa entiteta i Brčko Distrikta. Znači, ako ne ispunjava uslove kvaliteta može se izvesti uz saglasnost. U najmanju ruku ovo ne bi trebalo da stoji u zakonu. I druga teška stvar. Kaže: 'Na rješenje nadležnog inspektora može se izjaviti žalba nadležnom organu entiteta i Brčko Distrikta.' Evo, ja nisam pravnik, ali neka mi kolega Šefik pomogne. Ne može žalba biti upućena nižem organu od onog koji je donio rješenje. Ako je, recimo, rješenje donio nadležni inspektor Agencije za kontrolu hrane, kako se može onda dostaviti, kako se može žalba uložiti nekom nižem organu? Prema tome, ja principijelno ne mogu podržati ovaj prijedlog zakona i glasat ću protiv. Hvala lijepo.
Hvala. Za riječ se javlja, ničim izazvan, Slavko Jovičić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ma nisam se ja javio što je uvaženi Mehmedović mene prozvao. Ali ako ovaj zakon razvlašćuje BiH, onda svaka čast svima, nazdravlje, i hajmo svi po jedno vino popiti. Ako je on glavni problem ove zemlje. Dobro, danas razgovaramo o principima i normama. Kao što je u mnogim oblastima neuređeno zakonodavstvo, znamo li mi da ćemo kada dođemo negdje pred vrata EU, a ne znam ni ja kad ćemo, morati popisati čokote, koliko ima brojeva, i sad će ovaj zakon razvlastiti BiH, a mi ne znamo ovde koliko nas ima živih ljudi. E pa nikoga ja ne provociram i nikad to nisam radio, ni pojedinca, a ne daj Bože ni narod, ali ima jedna odlična riječ koja mi uvijek ostane u glavi, e aferim nam bilo ... kada smo dovde došli da će ovaj zakon rasturiti BiH. Pa ja mislim da smo mi ovdje trijezni, da niko nije pijan. Svi smo stariji ljudi i prošlo je to doba, nismo pijani ni od ljubavi, kad smo se zaljubljivali ono naprečac, pa onda nismo pijani ni od neke dobrote, jer je ovdje vrlo teško stanje. Dakle, ja sam i u prošlom mandatu i sada ću nastojati da svakom zakonu damo šansu da on ostane u životu. Dakle, da podržimo principe i onda da u amandmanskoj fazi učinimo sve, ali baš sve da ga dogradimo. Jer ovo je novi tekst zakona, čim je preko 50% članova promijenjeno. Dakle, kamo sreće da on zaživi. Druga stvar, uvijek sam se čudio, a što bi to baš mom prijatelju Mehmedoviću značio bilo šta ovaj zakon, ali, evo, on se bori za BiH i to poštujem, kada na Marin Dvoru nema grožđa. Ima dole u Hercegovini, ima u Posavini, tamo ti ljudi..., ali treba i njima pomoći. I, kada smo imali raspravu na Komisiji, mi smo dobili takvu informaciju da su ovdje svi konsultovani, dakle prvo oni zainteresovani proizvođači, privredne komore, entitetska ministarstva, šta ja znam, sva koja trebaju. Naravno da ćemo mi – ako danas, evo ja se zalažem, podržimo ove principe – u amandmanskoj fazi pokušati da to doradimo da vidimo gdje je to greška. Ali ne možemo sad preko ovog zakona ponovo tražiti vaskrsenje ministarstva za poljoprivredu i inspekcijski nadzor koji ne postoji. Dakle, hajmo prihvatiti ovo sad faktičko što je stanje, pa nećemo napraviti 49 zakone koji će u ovoj zemlji vrijediti 100 godina. Sljedeći, ne sljedeći mandat, sljedeće godine kao što radimo izmjene i dopune ovog zakona iz prošle godine, opet ćemo raditi neke dopune. Jer čim ovo dostavimo nekom da ide na pregled, Evropska komisija, oni će imati hiljadu primjedbi. Tako, hajmo pokušati da racionalni budemo. Pustimo principe, i evo, ja dajem podršku, a onda u amandmanskoj fazi popravimo što se da popraviti i može, a može dosta. Evo nam kasni predsjednik pa nije čuo, sreća, ovih pola diskusija, ali bilo čija diskusija neće doprinijeti onom proizvođaču, onom prerađivaču vina koji živi od toga. Sticajem okolnosti taj neki, nije važno, uopšte me ne interesuje nacionalnost, ali dobio, ljudi, sve moguće medalje na svim prestižnim sajmovima, od Pariza... Pa zar ne treba tom čovjeku pomoći? Ali on kada izvozi to vino u Pariz, ova zemlja uzima poreze, uzima takse. I upravo, maloprije kada smo govorili, uvijek moramo vezati za nešto, i Uprava za indirektno oporezivanje odmah daje pokazatelje koliko smo mi to ostvarili izvoza, koliko smo zaradili. Dakle, sve je ovdje uzročno-posljedično vezano. I da završim, kolega Mehmedoviću, nazdravićemo mi i uz sok, ali da damo šansu proizvođačima vina neka žive oni, a kada oni dobro žive, uzimajući porez od njih i mi ćemo bolje živjeti. Kada kažem i ja, nikad ne mislim na poslanike jer mi previše to nekako uzimamo sebi za pravo da smo mi važni. Hajmo da onaj narod tamo, 10000 proizvođača grožđa i proizvođača vina, da oni bolje žive. Kada oni bolje žive, onda će svaki građanin, i onaj u osnovnoj školi, i ono dijete, imati koristi od njihovih poreza i njihovih doprinosa koje uplaćuju u budžet. A maloprije smo imali, upravo ... i ona je rečenica vrlo indikativna od ministra – pitanje je kako ćemo se izvući u 11. i 12. mjesecu. Zato ja sada upozoravam da nas sindrom Grčke, i ne znam ni ja koji, ne zakači. Vodimo računa. Fino je sada razmišljati o godišnjem odmoru, a još je bolje da razmišljamo kako se vratiti u zimski period kad će biti u ovoj zemlji mnogo teže nego što je danas. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, mi smo na Ustavnopravnoj komisiji postavljali ovo pitanje o kojem je govorio gospodin Mehmedović: da usvajamo jedan zakon, a proglašavamo njegovim stupanjem na snagu prestanak važenja drugog zakona. Usvajamo Zakon o vinu, a prestaje da važi Zakon o vinu, rakiji i drugim proizvodima od grožđa i pojašnjena je ta stvar tamo na Komisiji. Dakle, ovo je uglavnom..., i raniji i sadašnji zakon uređuju problematiku vina. Ima nešto problematike koja je pravilnicima uređena od strane Agencije za sigurnost hrane, i to ne bi trebao da bude neki poseban problem. Ali ovde je poseban problem nešto o čemu je govorila uvažena koleginica Ćemalović. Ja bih zamolio ministra da nam tu stvar pojasni. Ovde je vrlo važna stvar: Da li je tačno da ovo o čemu je govorila gospođa Ćemalović, a to tako se može zaključiti iz ovoga zakona, da mi nismo mogli implementirati Zakon o vinu i uspostaviti institucije koje nam trebaju zato što se nije htjelo to uraditi, pa se sada donosi zakon, pa se to spušta na niži nivo i 50 onda, ako je to tako, onda bi ovo bio zakon koji bi uvažavo opstrukciju. A mi te zakone nećemo donositi ovdje u ovom parlamentu, nego ćemo insistirati na sprovođenju ovih zakona. Ja bih zamolio, dakle, da nam ministar ovu stvar pojasni, ovo je, dakle, stvar političke, principijelne naravi. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Borislav Bojić. Izvolite.
Dame i gospodo, dakle u vezi sa predmetnim zakonom, u svakom slučaju mislim da treba podržati principe i ja vjerujem da će se uz dodatne napore naći načina da se sam tekst zakona popravi, obzirom da treba uvažiti činjenicu da se BiH sastoji od dva entiteta i da kao takva te funkcije zakonodavne, u smislu, prije svega, vinarija su na nivoima entiteta. Stoga, ja mislim da uz dodatne napore se može doći do određenog rješenja. Ja ne bih rekao da je ovaj zakon, kako reče kolega, opstrukcija već da je on uvažavanje realnosti u BiH, da prije svega ta realna privreda ili realan sektor u proizvodnji vina se nalazi u entitetima i da zakonodavstvo iz entiteta definiše ovu oblast. Na taj način je, po meni, sama koncepcija zakona koja uvažava, prije svega, mnoge institucije koje su po zakonima o vinu u entitetima definisale pitanje odnosa koji su predmet ovoga zakona. Stoga, ja sam samo htio kratko da kažem i pozivam sve one koji su bili učesnici u vezi sa ovom raspravom, principijelno podržavamo zakon i pozivam da se uloži dodatan napor u amandmanskoj fazi kako bi se došlo do što je moguće boljeg rješenja koje će biti na zadovoljstvo vinara, dakle onih koji se bave proizvodnjom vina. Ja u ovoj nadi, dakle, sam pristupio i spreman sam da podržim principe ovog zakona očekujući da ćemo uložiti ovaj dodatan napor, zato ne bih iznosio onaj dio pojedinosti iz samog zakona, koje ja očekujem da će biti popravljene do samog teksta na koji ćemo ulagati amandmane. Zato ne bih da poremetim ovu atmosferu koja je sada stvorena u vezi sa donošenjem samog zakona, koji bi mogao da uvaži i ove primjedbe koje su vinari uputili prema samom, evo da kažem, i meni i prema samom odboru i onima koji su učestvovali u ovoj raspravi. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Riječ ima Nermin Purić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja također podržavam donošenje jednog ovakvog zakona i smatram da svaki zakon koji sistemski regulira bilo koju oblast apsolutno treba podržati. Neću imati puno primjedbi, obzirom da raspravljamo samo o principima, ali bih volio pojašnjenje, ako je neko u prilici da mi pojasni. U članku 7., koji se tiče iznimki od primjene ovog zakona, u stavu 1. se kaže da se 'odredbe ovog 51 zakona ne odnose na proizvodnju i preradu grožđa i vina i drugih proizvoda od grožđa i vina koji se koriste u proizvodnji vina koje fizička osoba proizvodi, odnosno prerađuje za vlastite potrebe.' Da li to znači da ove osobe neće biti obuhvaćene nijednim od ovih registara koji su navedeni u zakonu i da li će biti propisano koja je to količina koja se može proizvesti za vlastite potrebe? Jednostavno iz razloga da bismo izbjegli mogućnost zloupotrebe ove odredbe zakona. Hvala.
Hvala gospodinu Puriću. S ovim smo iscrpili raspravu o ovoj tački. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda: Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Vijeće ministara BiH je Prijedlog zakona dostavilo u parlamentarnu proceduru 8.11.2010. godine. Nadležna Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje o ustavnom osnovu i principima zakona 17.6.2011. godine. Otvaram raspravu u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda. Izvolite. Za riječ se javlja gospodin Šefik Džaferović.
Poštovani predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ovo je zakon koji treba da riješi jedan problem koji mi imamo danas u praksi u BiH. Vezan je za broj bodova koji se pribavljaju završetkom trogodišnjeg, četverogodišnjeg studija i sticanja uvjeta za polaganje pravosudnog ispita. Danas je jedno šarenilo u toj oblasti u BiH. Mislim da je Ministarstvo pravde dobro primijetilo ovaj problem. Ustavnopravna komisija je podržala ovaj zakon i predlažem Domu da ga podrži u prvom čitanju. Hvala vam.
Sljedeći za riječ se javio gospodin Petar Kunić. Izvolite.
Ja sam htio reći nešto vezano za komisije za polaganje stručnog ispita, međutim ovaj zakon to ne tretira, da se iznađe možda mogućnost da se u međuvremenu predloži da predlagač dopuni ove izmjene i dopune, da li postoji ta formalno-pravna mogućnost? 52 Naime, o čemu se radi? Ovaj zakon pokriva čitavu zemlju, on vrijedi u entitetima, kantonima, Distriktu Brčko, na nivou BiH. Šta se pojavljuje, koji problem koji je uočljiv, ali koji je veliki problem? Pravosudni ispit je veoma važan ispit, važan za rad pravosuđa u kasnijoj fazi. Pojavljuje se problem što zakon nije precizno odredio ko može ispitivati na pravosudnom ispitu. Tamo stoji da to mogu, recimo, magistri prava. Međutim, to je jedna opšta klauzula, i da ne možete podvesti, recimo, ispitivača da pita građansko pravo, a da nije stručnjak iz građanskog prava, da nije magistar iz građanskog prava ili dokor nauka iz građanskog prava. A to je sada moguće prema postojećem zakonu. Tako da imate kod imenovanja komisija: magistar ekonomije, naime, radnog prava, a ispituje građansko pravo. To su stvari koje su nedopustive. To su nestručni ljudi. Nestručni ljudi pitaju na tim ispitima. I šta se dešava? Dešava se da idu relacije veza, ministri imenuju u te komisije prijatelje, imenuju nekog ko je nestručan, nema stručne kvalifikative da ispituje. To je veoma važno i za državu i za entiete i za sve ostale subjekte u BiH. Mislim da bi to trebalo precizirati, jer je to važno, jako važno pitanje. I mislim da ti kriteriji polako, kao i u obrazovanju, padaju. Možda je i ovo razlog što nestručni ljudi ponekad pitaju pojedine predmete. Hvala vam.
Zahvaljujem. Za repliku se javio gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Ja ne vidim načina, gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, kako da kažem ovo što ću reći, osim da se prijavim za repliku. Ovo nije replika, ovo je podrška, dakle može se replikom dati i podrška diskusiji. Ja mislim da je profesor Kunić u pravu.
nije uključen mikrofon
Pa onda ja mogu i stati, nije problem. Dakle, mislim da je profesor Kunić uočio jedan problem koji zaista stoji i mi smo o tome govorili na Ustavnopravnoj komisiji, ali mislim da ga teško možemo riješiti ovim zakonom. Ovo je pitanje reforme visokog obrazovanja, rada naše Agencije za akreditaciju i ja predlažem da što prije ovdje u ovaj parlament uvedemo informaciju o stanju implementacije Zakona o visokom obrazovanju, da vidimo gdje smo, šta nam je sa visokim obrazovanje, šta nam sve izlazi po toj Bolonji, kakve sve probleme imamo. I evo, htio sam ovu stvar da kažem svima nama i da je predložim i vama kao Kolegiju. Toliko, hvala vam.
S obzirom da nema više prijavljenih diskutanata, zatvaram raspravu o osmoj tački dnevnog reda. 53 Otvaram raspravu o devetoj tački dnevnog reda: Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije Bosne i Hercegovine, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Vijeće ministara BiH Prijedlog zakona je dostavilo u parlamentarnu proceduru 18.10.2010. godine. Nadležna Ustavnopravna komisija Mišljenje o ustavnom osnovu i principima Prijedloga zakona dostavila je 17.6.2011. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Izvolite. Da li se neko javlja za diskusiju? Ako nema prijavljenih, zatvaram raspravu o devetoj tački dnevnog reda. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja se izvinjavam što sam danas u prilici da se ovako često javljam, ali nadam se da kratko govorim i da ukupno mnogo kraće trajem od nekih kolega koje ovde imaju običaj da duže govore. Preskočio sam nekoliko tačaka koje se tiču Ustavnopravne komisije, nisam htio da kompliciram, ali ovde imam potrebu da se javim i da kažem da je ovo zakon koji uređuje problematiku u BiH koja do sada nije bila do ovog izvornog teksta Zakona o zaštiti ličnih podataka na odgovarajući način urađena. Ovo je jedna značajna izmjena zakona o vrlo važnoj i značajnoj oblasti – zaštiti ličnih podataka koja je neposredno usko povezana sa zaštitom ljudskih prava. I mi smo odlučili, pošto naša Agencija za zaštitu ličnih podataka ima dobru saradnju sa odgovarajućom agencijom Njemačke savezne pokrajine Saksonije, da organiziramo javnu raspravu i da nam dođu ljudi i iz Njemačke, da nam kažu šta misle kako bismo što bolje uredili ovu stvar i unaprijedili postojeći zakon. Važna je ovo stvar. Postoji nekoliko bitnih izmjena kada je ovaj zakon u pitanju i zbog toga predlažem da i Dom stane iza javne rasprave. Dakle, ja sam se javio da zamolim kompletan 55 Dom da i on stane iza javne rasprave, a ne samo Ustavnopravna komisija čiji je inače ovo posao. Snažnije je kada nas u tome i Dom podrži. Hvala vam.
Zahvaljujem. S obzirom da nema više prijavljenih za ovu tačku dnevnog reda, zatvaram raspravu. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: Ad. 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Vijeće ministara BiH je dostavilo Prijedlog zakona u parlamentarnu proceduru 12.5.2011. godine. Nadležna Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje o ustavnom osnovu i principima Prijedloga zakona 17.6.2011. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Za riječ se javlja gospodin Milorad Živković, prvi zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Kolegice i kolege poslanici, ovo je jedan primjer kada se sa dobrom namjerom išlo u donošenje jednog zakona na nivou BiH, a onda je on na jedan veoma drastičan način zloupotrijebljen i dešavala se situacija da tri čovjeka ovdje blizu Ministarstva pravde u Sarajevu organizuju udruženje koje će se baviti sa nekim od poslova za čitavu BiH. To nije bio slučaj, to je bila tipična zloupotreba provedbe ovakvog zakona. Mi ćemo iz SNSD-a dati amandman na član 5. ovoga zakona i smatramo da ćemo time dovesti i mogućnost zloupotrebe provedbe ovog zakona na najmanju moguću mjeru, a i naša podrška ovim izmjenama zakona će biti uslovljena sa podrškom Parlamenta tom amandmanu. Hvala.
Zahvaljujem. S obzirom da nema više prijavljenih, zatvaram raspravu. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda: 56 Ad. 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mineralnim Ďubrivima, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Vijeće ministara BiH je dostavilo Prijedlog zakona u parlamentarnu proceduru 5.10.2010. godine. Nadležna Komisija za vanjsku trgovinu i carine je dostavila Mišljenje o principima Prijedloga zakona 17.6.2011. godine. Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje o ustavnom osnovu 17.6.2011. godine. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. S obzirom da se niko ne javlja za riječ, zatvaram raspravu. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda: Ad. 16. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj politici BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
Uvaženi predsjedavajući, uvaženi zastupnici, želim da vas obavijestim, prije nego što iznesemo Mišljenje Komisije, da trenutno važeći zakoni o plaćama sudaca i tužioca su doneseni 2005. godine od strane visokog predstavnika, i to kao set od četiri usaglašena zakona koji reguliraju pitanje plaća i naknada nositelja pravosudnih funkcija na svim razinama pravosuđa u BiH. Dopuna zakona koji smo dobili traži da nosioci sudskih i tužilačkih funkcija u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH imaju pravo na naknadu za odvojeni život, troškove smještaja, naknadu za prevoz na posao i sa posla, naknadu za ishranu u toku rada, naknadu za slučaj teške povrede na radu sudije ili tužioca, teške bolesti ili invalidnosti sudije ili tužioca ili člana njegove uže porodice, zatim smrti sudije ili tužioca ili smrti člana njegove uže porodice, naknadu za porodiljsko odsustvo i naknadu u slučaju prekobrojnosti. Komisija za finansije i budžet Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, u svojstvu nadležne komisije, na sjednici koja je održana 20.6. razmatrala je ovaj prijedlog i nakon provedene rasprave Komisija – sa pet glasova 'protiv', jednim glasom 'uzdržanim' – nije prihvatila principe Prijedloga zakona te predlaže Domu da ih ne prihvati iz sljedećih razloga: Za provođenje ovoga prijedloga zakona potrebna su dodatna finansijska sredstva koja nisu ni u rezervnim fondovima bila obezbijeđena, koja nisu planirana u Prijedlogu zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu. I druga opaska, koja je po mom mišljenju isto jako bitna, da Prijedlog zakona zagovara da se visina predloženih naknada za sudije i tužioce, način i postupak njihovog ostvarivanja, određuje podzakonskim aktima Vijeća ministara BiH, čime izvršna vlast direktno ili indirektno utiče na nezavisnost pravosuđa. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa ja bih htjela reći nekoliko riječi vezano prvo za stav Komisije. Mislim da ovaj prvi stav, ova prva crtica koja kaže da su potrebna dodatna sredstva, znači ta dodatna sredstva su 856.000. i ovaj zadnji stav da zbog povećanja ukupne javne potrošnje ... biti dovoljni, jer ovaj drugi stav djeluje poprilično nemušto – da Prijedlog zakona zagovara da visinu predloženih naknada za sudije i tužioce, način i postupak njihovog ostvarivanja određuju podzakonski akti Savjeta ministara, čime izvršna vlast utiče na nezavisnost pravosuđa. Prvo, napisati tako nešto, stvarno ne znam šta bih rekla, loše je napisano, drugi stav je loše napisan. Ali bih htjela da kažem nekoliko tiječi o tome. Dakle, Zakon o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim ustanovama na nivou BiH je leks specijalis zakon i dozvolili smo, dakle tada kada smo razgovarali, rekli smo da nećemo da utičemo na institucije pravosuđa i 58 da hoćemo ... da dozvolimo da oni sami uređuju te svoje plate i naknade. I šta se sada desilo? Desilo se jedno pravo šarenilo kod predlaganja na koji način će pravosuđe rješavati tu problematiku. Osnov za plate i regres rješavaju prema tom zakonu leks specijalis. Šest vrsta naknada u skladu sa ovim Prijedlogom zakona hoće da budu prema Zakonu o platama iz kojih su eksciplitno izuzeti. Regres ostaje 50% njihovog osnova, tako nema nijedna institucija BiH, nema toliki regres. Dakle, meni su vrlo neselektivni kod odlučivanja kako da si koju naknadu udese. Budžet institucija pravosuđa BiH je 35 miliona. Bilo je logično da su u razgovorima postigli dogovor jer nam je rečeno da u budžetu nisu planirani sa tih 856.000. Bilo je, takođe, logično da su ranije o tome razmišljali, možda da je neko drugo vrijeme, da nisu problemi ovoliki oko budžeta, možda, niko o tome ne bi ni razmišljao, rekao bi - uredu, ono što sami imamo nije korektno da drugima uzimamo. Ali taj način njihovog selektivnog ponašanja govori da oni prvenstveno razmišljaju ... samo o sebi, jer bi bilo dobro da su rekli - e, kada je već Zakon o platama mjera za šest naknada, što ta mjera ne važi za regres. To je opredijelilo Komisiju, takav neselektivan pristup je opredijelio Komisiju da glasa 'protiv'. Dakle, ništa drugo. I ja zato molim da se Izvještaj Komisije, koji je došao, da se isključi ova alineja 2., crtica 2., a da Dom usvoji ovako kako je sugerisano.
Riječ ima gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ovo je zakon povodom kojeg imamo tzv. negativno Mišljenje Komisije, i nije moguće mišljenje komisije usvajati djelimično, po amandmanima, po alinejama, mišljenje komisije je moguće usvojiti ili ga odbiti. Ukoliko mi usvojimo ovo Mišljenje, onda će pasti ovaj zakon u parlamentarnoj proceduri. I zbog toga što ja smatram da je ovo jako važno pitanje koje je najmanje pitanje plaća i naknada uz plaće, ovo je mnogo važnije pitanje – pitanje koje se tiče multietničke strukture sistema sudske vlasti u BiH, ovo je prava definicija. Mi smo ovo pitanje nekoliko puta pokretali ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH. Zbog toga ja predlažem da se odbije, odnosno glasa 'protiv' negativnog Izvještaja Komisije, da Komisija ponovo ovu stvar sagleda i da nam izradi novo mišljenje. Zašto ja govorim ovako? U nekoliko navrata ja sam bio na nekoliko savjetovanja sudija i tužilaca, u nekoliko navrata ovdje u ovom domu mnogi od nas ili neki od nas smo pokretali inicijativu da se ova stvar uredi. Tačno je da mi imamo četiri zakona kada su u pitanju plaće sudija i tužilaca – za državni nivo, za dva entitetska nivoa i Brčko Distrikt BiH. Tačno je da je to urađeno 2005. godine Odlukom visokog predstavnika i tada su to bili neki iznosi. Danas sudija općinskog suda, a takvih je najveći broj, i tužilac, dakle onaj primarni nivo, ima plaću 2.300 ili 2.400 maraka. Visoko sudsko i tužilačko vijeće treba da popunjava pravosuđe ovim funkcijama po popisu stanovništva iz 1991. godine, to je jedan od kriterija, osim stručnosti koji je prvi kriterij. I sada, zamislite sada i kod nas postoje brojni ljudi koji su iz svojih mjesta prebivališta imenovani da rade kao sudije i tužioci u drugim mjestima, koji kada tamo dođu nemaju nikakve 59 naknade osim plaće od 2.300 maraka. Razlika je između onoga ko je sudija i tužilac u svom mjestu prebivališta i onoga koji je poslan na neku daleku adresu da tamo sudi i da tuži i da ima istu plaću od 2.300 maraka, jer njegova plaća je upola manja u odnosu na tu plaću. Dakle, ukoliko hoćemo da, recimo, uspostavimo multietničku sliku po popisu '91. godine u bilo kojoj općini, nužno je da se ljudi raspoređuju iz svojih mjesta prebivališta. Mi imamo obrnut proces da ljudi koji su se rasporedili, između ostalog, i po tom kriteriju, zbog ovoga što im je, praktično, to pola plaće, on pola plaće tamo plati za stan i za smještaj, a ovaj koji radi u mjestu prebivališta ima punu plaću. To je neravnopravnost u odnosu na te ljude. I ne bi to bio samo problem da nije i ovaj drugi problem, da mi jednostavno dolazimo u poziciju da nije moguće realizirati ustavni princip o zastupljenosti konstitutivnih naroda, građana i ostalih u oblasti sudske vlasti prema popisu stanovništva iz 1991. godine. I ovo je, zapravo, kako to ovi današnji koji govore o tome, moderno kažu, alat da se postigne to. I ja vas molim da zbog ovoga podržimo ovaj zakon, ovo je zakon koji najmanje košta finansijski, a proizvodi jako velike pozitivne političke efekte kada je ova zemlja u pitanju i kada je budućnost ove zemlje u pitanju. I zbog toga ja molim da ovu stvar imamo na umu jer ovo jeste državni zakon, on se odnosi na sud, tužilaštvo, Visoko sudsko i tužilačko vijeće. Harmonizirat će se, postoji obaveza harmoniziranja entitetskih zakona, nakon toga zakon Brčko Distrikta BiH i mi ćemo doći u jednu relaksiranu poziciju kada je u pitanju popuna sistema sudske i tužilačke vlasti nosiocima ovih funkcija prema popisu stanovništva iz 1991. godine. Zbog toga još jednom predlažem da se glasa 'protiv' negativnog Izvještaja Komisije i na taj način vrati stvar ponovo u Komisiju. Hvala vam.
Za repliku se javio gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
U principu, ja se u potpunosti slažem sa ovim što je Šefik Džaferović govorio kada je riječ o važnosti implementacije i popisa '91., i borbe za multietničko društvo itd., ali nisam baš uvjeren da ovim metodama i nekim finansijskim injekcijama odvojenog života da ćemo suštinski riješiti problem. Mi ćemo dobiti ljude koji će tu gostovati, boraviti na poslu, vraćati se svojim kućama itd. Dakle, mi praktično, time multietničkim društvo nećemo napraviti. Mi možemo stvarati neku vrstu privida itd., tako da meni ovaj argument nije baš, da tako kažem, od suštinske važnosti, premda, kažem, potpuno razumijem o čemu on, gospodin Džaferović, govori. Mi moramo tražiti druge načine da se ljudi vrate, da žive u svojim mjestima itd., a ovim stimulacijama na određeno vrijeme taj sudija će igrati jedno ljeto i opet će se vratiti tamo gdje je izbjegao ili gdje se sada nastanio itd., tako da taj elemenat nisam baš siguran da možemo na ovaj način postići, ali, evo, imao sam potrebu da kažem to.
Za repliku se javio gospodin Šefik Džaferović, uz jedno samo malo objašnjenje poslanicima. Dakle, po okončanju ove tačke dnevnog reda napravit ćemo pauzu. Izvolite. 60
Kolega Belkiću, ja razumijem o čemu Vi govorite. Ovo je jedan od načina, a u situaciji kada drugih načina nema, onda jedini. Hajmo praviti i ostale, ja se slažem sa Vama, ali nemojmo ove koje možemo da imamo da uništavamo. Hvala vam.
Za repliku se javio i gospodin Milorad Živković, prvi zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja mislim da vrlo olako teške kvalifikacije i brzo izričemo u ovome domu. Ja sam stvarno sit klasifikacija po kojim sam stalno odgovoran za neko etničko čišćenje, kako ja to podržavam, kako ja to svojim neglasanjima ili glasanjima..., to nije nikakva namjera u vezi toga. Gospoda su 2005. imali odlične, izvrsne plate. Nikom od njih nije palo napamet da dođe ovde i traži bilo kakve svoje obaveze. Tada su ljekari, evo, ima ih ovdje dosta, imali sa sedam dežura 750 maraka, danas ljekari sa sedam dežura imaju 1.500 maraka i nikada do sada u dobojskoj bolnici nisu dobili regres. O čemu mi ovde govorimo? I vi nas optužujete da mi sada sa svojim neizjašnjavanjem ponovo pravimo neko etničko čišćenje ili radimo to. Nemojte, molim vas, takve kvalifikacije ovde davati. Dajte da pričamo i o cijenama, ali i o mjerilima u ovome društvu. Po čemu to sudija – kojima i Vi pripadate, gospodine Džaferoviću, jer ste u svojoj karijeri to bili – je ispred ljekara, po čemu? U kojoj to državi ima? Hvala.
Za riječ se javio gospodin Niko Lozančić. Pardon, imamo, gospodine Džaferoviću, replika, je li tako? Izvolite.
Druga replika i nemam više pravo na replike, imao sam diskusiju. Gospodine Živkoviću, hajmo i kada su ljekari u pitanju kazati - dupla plata za ljekara povratnika, među povratnike i dupla plata, i hajmo tu platu osigurati. Evo, hvala vam.
Za riječ se javio gospodin Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem. 61 Evo, ja sam onaj jedan 'suzdržani' u Komisiji za proračun vezano za ovaj zakon. Sudeći po raspravama koje i danas teku o ovom zakonu, mislim da se puno više raspravlja o nekim drugim pitanjima nego o samoj suštini zakona. Mi danas raspravljamo i o ovom zakonu, o principima u prvom čitanju. Razlog zašto bih podržao ovaj zakon, znači principijelno, jeste da se Sud i Tužiteljstvo BiH financiraju iz Proračuna BiH, institucija BiH. Ako svi drugi proračunski korisnici koji se financiraju, kažem ovako narodski, iz iste kese i imaju sve ove prinadležnosti, ne vidim nijedan razlog zašto bismo sankcionirali Sud i Tužiteljstvo, da se tako izrazim, pa im oduzeli pravo na koje imaju svi drugi korisnici Proračuna BiH. Znači, ovo govorim o razlozima zašto bih podržao ovaj zakon, o principima za podršku ovom zakonu. Razlog zašto ne bih podržao ovaj zakon leži u onom dijelu obrazloženja – vješto-nevješto napisano, koje je osporavano, a ja i dalje mislim da bi trebalo izbjeći to u zakonu, ukoliko on bude uopće prošao u drugu fazu – da organ izvršne vlasti određuje kriterije za plaće ili druge naknade sucima i tužiteljima, jer to najizravnije znači miješanje, uticanje na neovisnost pravosuđa. I to je razlog zašto ne mogu podržati rješenja, znači, koja definiraju da će Vijeće ministara utvrđivati osnovice itd. Mislim da to nije dobro jer smo se bar deklarativno svi u ovom parlamentu i u institucijama BiH opredijelili da poštujemo neovisnost tri sudbene vlasti, i zakonodavnu, ja bih rekao, a pogotovo izvršnu vlast. Je li dobro rješenje? Ja znam da smo mi koristili u proteklom razdoblju da se negativno mišljenje ospori pa da se vrati komisiji, pa da komisija ponovo to, plašim se da ćemo samo time izgubiti vrijeme. Ovo nije prijedlog, ovaj zakon, znači ovdje, bar ja tako ne doživljavam, tako i piše u ovom prijedlogu, ovo nije prijedlog ni sudaca ni tužitelja. Znači, nije korektno reći ovo što oni traže oni hoće nešto itd., ovo je prijedlog Vijeća ministara BiH, znači da i taj dio razjasnimo. Je li pošteno, je li korektno što su suci prije pet-deset godina imali veće plaće, puno veće plaće, ne samo od liječnika nego i od svih drugih u državi, o tome sada možemo puno toga, možemo razgovarati je li korektno ili nije korektno, međutim činjenica je da danas oni ne da ne odskaču od ostalih korisnika ovog istog proračuna nego da su u jednoj, hajde ja bih rekao, lošijoj poziciji u odnosu na ostale korisnike proračuna. I zato mislim da prijedloge, zahtjeve da se izjednače i u ovom i u drugim pravima sa drugim korisnicima proračuna principijelno treba podržati. Ako je to način da se vrati ponovo u Komisiju a da se dođe do rješenja koja će otkloniti miješanje izvršne vlasti u definiranje prava sudaca i tužitelja, možda, evo, da ubrzamo, ali ako to nema šanse, onda je bolje da radimo novo rješenje zakona, prije ćemo dobiti zakonsko rješenje koje je prihvatljivo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima gospodin Zvonko Jurišić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege, evo, kada je u pitanju Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužiteljskim institucijama na razini BiH, ja osobno smatram da Komisija koja je podnijela ovdje izvješće se nije možda unijela najbolje ili da nisu bile dobre namjere. 62 Ovdje smo čuli nekoliko diskusija i ja sam u potpunosti suglasan ... u onom dijelu diskusije gospodina Džaferovića koji kaže da u Sudu BiH, Tužiteljstvu nema nikakvih razloga da dođe neki sudac koji živi daleko od Sarajeva. Točno da je Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće propisalo naknade tužiteljima i sucima i točno je da kada je u pitanju obračun regresa da oni taj regres, odnosno da imaju plaće po tom zakonu leks specialis, koji je 50% od njihovih primanja. Ali trebate doći, ja imam prijatelje suce i tužitelje koji rade ovdje iz Hercegovine, oni trebaju imati ovdje pristojan stan za razliku od pojedinih, ne pojedinih nego od svih nas koji koristimo stan ili ovdje koji rade u ministarstvu. Znači, država im je dodijelila stan a oni, čak je bilo i takvih slučajeva gdje im država dodijeli stan, a onda im još daje i naknadu za održavanje tog stana, i takvih je bilo. I ne samo to, nego četiri puta svi mi koji smo na takav način prijavljeni imamo pravo da nam sufinancira proračunski korisnik, znači proračun nam financira odlazak četiri puta kući mjesečno. Ovdje se radi o čistoj diskriminaciji prema proračunskim korisnicima po pitanju svih ovih naknada koje pripadaju svima nama. Posao suca i tužitelja je jako odgovoran posao. I ovo što je kolega Živković govorio, zamjenik predsjedavajućeg, o liječniku, možemo mi uporediti mnoge poslove, šta urade mnogi liječnici pa i suci i tužitelji, i oni podnose nekome, ali trebalo izvješća i ovdje ... i treba donijeti odluke i s tim živjeti. A te odluke koje oni donose nekada nisu nimalo ni ugodne ni lagodne. Mislim da su oni zakinuti ovdje, da se na ovaj zakon može primijeniti jer ukinuli smo nekome pravo na topli obrok u vrijeme rada, pravo na prijevoz, to su sve troškovi, pravo na stan, ali ćemo im ukinuti i ono pravo na regres po kojem oni imaju, nego će imati regres kao i svi drugi proračunski korisnici. Mislim da treba dobro izanalizirati ovo, ili odbiti ovaj zakon, mislim da treba neke izmjene ovdje napraviti i na taj način ćemo, ovo što je gospodin Džaferović govorio, ljude i motivirati da dođu raditi u te institucije. Jer čovjek od struke, od znanja, nema nikakvog razloga da iz Neuma dođe raditi u Sarajevo, da sve plaća, ovo što sam ja spominjao, i prehranu, da je odvojen od obitelji, da putuje svaki vikend dole, ono što kažete, i da za ovo sve nema ništa nego iz one osnovne plaće. Naše su plaće previsoke, nas zastupnika. Ja se nisam javljao kada je bio proračun onaj tamo, gospođa zastupnica Majkić je dobro rekla plaće se tamo povisile, ne znam ja, ondje možemo napraviti uštedu, a ne da pričamo o tome jesmo li za povratnike, izbjegle i raseljene dali 20 ili 13 miliona maraka, tamo je trebalo dati još 20 miliona maraka, a skinuti ovama, pa i svima nama. Između ostalog, gospodine predsjedavajući, stranke potpisnice Platforme su tamo u jednoj točci rekle da će se založiti za izmjene zakona o primanjima i naknadama zastupnika, i ne samo zastupnika nego i ministara, i trebamo u tome pokazati našim primjerom da najprije sebi smanjimo plaće i to znatno, i sva ova nekakva, hajde što kažu, ne znam, dodatna primanja, pa da onda možemo raditi i neke druge stvari na terenu, a ne najprije da počnemo otpozada, a mi smo glava i mi moramo pokazati primjerom, a kažem tako da su i ovi ljudi zakinuti u odnosu na sve nas. Jer ono kada izanaliziramo šta smo im mi uradili u našem parlamentarnom radu, ne samo parlamentarnom nego i izvršnom, nakon tih nekakvih radnji često puta završimo ili budemo procesuirani upravo od ovih ljudi jer smo napravili kriminalna djela. Mi smo pričali ovdje i, gospodin Mladen Ivanković je govorio, trebamo gledati kako možemo popraviti prihodovnu stranu u ovoj državi, a možemo na puno načina. I uopće se ne slažem da smo u teškom stanju, kao država, ako iskoristimo sve mehanizme, a za to nam trebaju i ovi... jer treba se obračunati sa korupcijom i kriminalom. Ova je država jako ... da bismo punili proračune, pa onda neće biti problem ni ovih nekih 800 ili 500 tisuća maraka. Toliko. 63
Konstatiram da nema više prijavljenih diskutanata. Zatvaram ovu tačku dnevnog reda i dajem pauzu do 15,00 sati. PAUZA Dame i gospodo poslanici, nastavljamo sa radom 3. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Konstatujem da imamo potreban kvorum za rad. Prelazimo na 18. tačku dnevnog reda: Ad. 18. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
Dakle, imamo pred sobom zakon koji jednu instituciju BiH, u ovom slučaju Kancelarija za reviziju, hoće da izuzme iz Zakona o platama, braneći time da je time zaštićena, da se time štiti njena nezavisnost i da je to jedini uslov. Znamo da je taj zakon, mislim da je bilo preglasavanje na Savjetu ministara, ali više pokušavam da razmišljam naglas o argumentima koji, ustvari, čine ovakav postupak. Sada je Kancelarija za reviziju smještena u Zakon o platama tamo gdje joj je mjesto i generalni revizor koji je bio na sjednici Komisije je i rekao da je on zadovoljan tretmanom u smislu njihove plate, njihovih naknada i da u tom dijelu on nema nikakvog prigovora, ali da ostaje u pogledu na neke zemlje koje su riješile da je to sasvim nezavisna institucija. To znači nezavisna i od parlamenta, to znači nezavisna, praktično, u mogućnosti da sama kreira način na koji se i plaćaju zaposleni u toj instituciji. Ja sam, pokušavali smo da otvorimo diskusiju s njim na toj sjednici Komisije za finansije i govorio je o nezavisnosti revizora od izvršne vlasti koja se prvenstveno sastoji u pravu slobodnog odlučivanja revizora u pojedinačnom predmetu. Dakle, razgovarali smo o tome da li je ikada iko u ovom ili prošlim sazivima Parlamentarne skupštine, odnosno Savjeta ministara, ikada uticao na stav revizije o pojedinoj instituciji, o pojedinom revizorskom izvještaju, i dobili odgovor da nikada niko na to nije uticao i, dakle, revizija je tu imala apsolutnu samostalnost u svom radu. Dakle, ona je samostalna. 64 Mnogi tvrde da se nezavisnost revizije postiže više načinom izbora glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora, a ne primjenom ili izuzimanjem Zakona o platama. Dakle, mnoge zemlje su napravile način izbora revizora, glavnog revizora i njihovih zamjenika na taj način da su to ugledni ljudi u određenom društvu, da ih bira sam predsjednik republike i da su vrlo široki kriteriji koji se obuhvataju, da to nisu po pravilu uopšte revizori. Dakle, i po tom osnovu, načinom izbora revizora u Parlamentarnoj skupštini može se dovesti u pitanje koliko su oni nezavisni, samo po izboru, a ne po Zakonu o platama. Principi nezavisnosti, takođe smatram da se ne mogu tumačiti time da se Parlamentarnoj skupštini zabrani da usvaja zakone kojim se regulišu plate revizora. To bi značilo da neizabrani funkcioneri donose normativna pravila koja imaju direktan uticaj na javna sredstva. Ja sam se raspitala kako bismo mi, pošto se javila ne samo Kancelarija za reviziju nego još jedan broj institucija koje smatraju da trebaju da budu izuzete, na koji način bismo planirali budžet ako apsolutno nemamo nikakav uvid u to na koji način te institucije planiraju sredstva za sebe. Dakle, da bih mogla da mislim da li sam u pravu ili ne, pronašla sam jedan dokument koji se zove Mišljenje amicus curiae, to je konačan autoritet u zemlji, dakle visoki predstavnik koji je tumačio upravo ovu materiju kad je u pitanju pravosuđe u BiH. I ono što je zanimljivo, pa ne bi bilo loše da znamo, pričali smo maloprije o pravosuđu, ali, evo, sad možemo da kažemo i za sve institucije koje hoće da kažu da su neovisne time što će biti izuzete iz Zakona o platama. I kaže, to jedno tumačenje koje je dao u povodu žalbe Ustavnog suda da on treba da bude jedini kreator plata za tu instituciju, kaže da će visoki predstavnik kao amicus curiae dostaviti 27. juna 2006. godine komentare pravnog odjela visokog predstavnika i navodi da su neosnovani navodi podnosioca zahtjeva Ustavnog suda da Parlamentarna skupština nije ovlaštena donijeti zakon koji bi se ticao u slučaju Ustavnog suda, a znači svih ovih institucija o kojima govorimo, a da Parlamentarna skupština odobrava budžet za sve državne institucije uključujući i one koje uživaju izvjestan stepen nezavisnosti. Takođe amcus curiae ističe da se princip nezavisnosti ne može tumačiti tako da se sprečava Parlamentarna skupština da usvoji zakone koji regulišu plate sudija i drugih zaposlenih u Ustavnom sudu i ostalim institucijama koje se smatraju nezavisnim. Dakle, ako pođemo od toga, nismo pogriješili postavljanjem plafona za Kancelariju za reviziju. Nismo pogriješili u načinu na koji ... nismo im nikad smanjili budžet koji su oni predvidjeli, nismo uticali na ocjenu u revizorskim izvještajima, znači ni od strane izvršne ni zakonodavne vlasti. Onda mislim da nema smisla izdvojiti ih iz Zakona o platama, tim prije, što mjere ekonomske štednje nalažu da budemo veoma pažljivi kod ovakvih odluka. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Emir Kabil. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče, uvaženi zastupnici, ja želim samo da se nadovežem na diskusiju gospođe Majkić koja je bila slična i na Komisiji i da istaknem jednu stvar, a to je da je nakon provedene opće rasprave na ovoj sjednici Komisije, Komisija sa četiri glasa 'za' i jednim 'protiv' prihvatila ove principe i dogovorila se da ponuđeni tekst Prijedloga zakona uputi u dalju zakonodavnu proceduru. Samo kao predsjednik Komisije da to iznesem. Hvala. 65
Hvala. Za riječ se javio poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, smatram da je nelogično obrazloženje Prijedloga izmjena i dopuna Zakona o platama kojim bi se institucije glavnog revizora isključile iz ovog. Ne može predlagač da koristi da je razlog za donošenje 'Zakona o izmjeni i dopuni Zakona' zahtjev Ureda za reviziju. Jer, pazite, mi se dovodimo u nevjerovatnu situaciju. Nezavisnost neke institucije i dignitet neke institucije ne počivaju na principima izuzimanja od ličnih primanja. To je najmanje uvjerljiv argument. Dakle, nezavisnost institucije od nečega je poštovanje zakona u kojem je jasno definisano da je nezavisna u provođenju revizorskih poslova dodijeljenih u skladu sa zakonom. Šta bismo mi mogli reći za Predsjedništvo BiH? Da li je ono zavisno od Savjeta ministara i od Parlamentarne skupštine ako je institucija predsjednika uključena u Zakon o platama u institucijama BiH. Dakle, to u određenom smislu stvara sumnju. Takođe se pridružujem da ... uvažavanje najvišeg zakonodavnog tijela a i izvršnih tijela u glavnoj službi revizije ogleda se u tome da će nadležna tijela najviše zakonodavne institucije BiH zahtijevati da se poštuju preporuke i zaključci glavne službe revizije, a izvršne institucije koje su predmet revizije bezpogovorno treba da izvrše naloge kojim se oni postavljaju. U čitavoj ovoj situaciji, objektivno, kada sada različit može da bude uopšte pristup..., ali mislim da rukovoditi se sa ovim i smatraju da će ..., institucije se čuva njenom autoritativnošću da provodi zakon i da bude prema svima ista, da bude do te mjere autoritativna da se mora poštovati sve ono šta predlože u svojim revizorskim izvještajima, a ne u tome da ćemo dati mogućnost da se izuzme iz Zakona o platama i da se donese posebna uredba o platama. Moguće da će te plate biti čak i manje, ali sami postupci koji se dešavaju su potpuno jasni u namjeri da se sa manje transparentnosti koriste budžetska sredstva. Mišljenje prijatelja suda, ovo što je uvažena kolegica čitala, potpuno je jasno. Ja ne vidim uopšte razlog, mi danas imamo jedan apsurd, prethodni zakon koji je bio u raspravi. Nije sporno da je neophodno riješiti ista prava zaposlenih u pravosudnim institucijama u skladu sa drugim korisnicima budžeta. Ali da se osvrnem na to zašto da budu različita u jednom segmentu a malo drugačija u drugom? To je potpuno neprimjereno, tako da smatram da ovaj zakon, ovakav zakon, što se nas tiče, nećemo ga podržati iz sasvim principijelnih razloga, jer mi ćemo u toku ove godine imati još najmanje pet zahtjeva gdje će neko reći, znate, mi želimo, mi smo nezavisno tijelo koje bi željelo da bude van ovog, pa će sebi na taj način uređivati platu, imaćemo jedan haos, bez obzira kakav je Zakon o platama. Ako se prisjetimo stanja kakvo je bilo prije nego što je on donesen, mislim da je on uveo red u transparentan način trošenja sredstava i određivanja koeficijenata u skladu sa složenošću posla koji mu pristaje. Mislim da u tom smislu čestitam Savjetu ministara koji je imao hrabrosti da ovako tešku materiju pokuša na ovaj način riješiti. Da li ga treba poboljšavati, to je druga priča. Ali u ovom momentu glavni revizor je stavljen u isti rang primanja najvišeg predstavnika zakonodavnih institucija u BiH. Hvala. 66
Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, ja, recimo, na pažnju svih nas bih skrenuo jednu činjenicu koja se tiče poređenja dva zakona koja smo obrađivali danas. Jedan je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugi je ovaj zakon, i oni su međusobno povezani, i vidjet ćete da se ovaj prvi zakon odnosi na potrebu da se određene institucije isključe iz sistema izvršne vlasti, a, onda, kada je ovaj zakon u pitanju samo neke ili jedna od tih institucija koje imaju po prijedlogu predlagača takvu poziciju isključi... iz Zakona o plaćama. Dakle, potpuno je jasno da savremeni demokratski život ne može funkcionirati isključivo na krutoj podjeli vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku. Postoje institucije, neovisni regulatori koji ne spadaju ni u jedno od tih, a država ih na ovaj ili onaj način plaća. To su regulatorne agencije za komunikacije, Ured generalnog revizora, dakle svugdje je to u svijetu tako, ombudsmeni itd. jel'. I mi smo kod rasprave o Zakonu o ministarstvima odlučili da popravimo jednu grešku koju smo napravili u prošlom sazivu kada su Ured generalnog revizora, Regulatorna agencija za komunikacije pa i onaj Odbor za žalbe ušli u sastav samostalnih upravnih organizacija, odnosno u sistem izvršne vlasti u BiH. Oni ne mogu biti po definiciji dio izvršne vlasti. Od te tri institucije u tom zakonu koji je bio na početku dnevnog reda današnje sjednice, mi danas govorimo, kada govorimo o plaćama u institucijama BiH, samo o Uredu generalnog revizora, dakle o jednoj instituciji, i to nije bez razloga. Ja bih mogao da govorim i o Regulatornoj agenciji za komunikacije, ali sad to nije tema. Tema je, dakle Ured generalnog revizora. Svugdje u svijetu pozicija tog ureda je takva da on bude što je moguće manje ovisan od institucija koje kontroliše. On kontroliše finansijsko poslovanje i reviziju učinka u institucijama BiH i zato je poželjno imati njegovu poziciju koja je izvan institucija koje se nalaze u Zakonu o plaćama, vezano za te institucije. To su institucije izvršne vlasti. Zato je potrebno da on bude izvan toga, što ne znači da on može sam da to radi jer mi smo ti koji odobravamo budžet. Na kraju, kroz budžet to mora proći sve. I ako treba Parlament da to radi posebno, da ne radi Ured revizora, i to je također rješenje, ali bi bilo dobro da ovaj Ured, zbog toga što kontrolira finansijsko poslovanje i učinak – on se u svijetu zove 'Ured generalnog revizora', dakle, generalni revizor – da bude i izvan ovog zakona. To bi bila jasna poruka da smo i mi opredijeljeni da ta institucija bude potpuno samostalna i potpuno neovisna. Toliko, hvala vam.
Za repliku se javila Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, bila sam, evo, treći saziv u Komisiji za finansije i budžet i veoma sam se revnosno borila za prava revizije. Ali hoću da se prisjetimo samo: Kancelarija za reviziju je od postanka do danas dala samo jedno negativno mišljenje. Da li mislite zaista da institucije BiH, da njih više nije zaslužilo to negativno mišljenje? Takođe, dešavale su se stvari koje su veoma neobične, zašto Kancelarija za reviziju ne može da realno ocijeni, po meni, sad kažem realno, jer je znala da neku instituciju kazni, da joj dadne 67 mišljenje s rezervom samo zbog 2.000 maraka, a na drugoj strani su prošli po 10 miliona da nije uočeno. Dakle, ono što je osnovni zadatak Kancelarije za reviziju da pokaže ... mjesta gdje se uočava mogućnost korupcije. U zemlji u kojoj korupcija cvjeta na sve strane, revizija se na to ne osvrće. I još nešto, kolega Džaferoviću, kod nas je još uvijek primat finansijska revizija. Revizija učinka ili šta dobijemo za novac, koliko usluga dobijemo za novac, to je još misaona imenica, a dosad smo uradili dvije i vrlo je neizvjesno kad ćemo vidjeti treću. Dakle, nije ni ova institucija na tom nivou kao što su to vani i da zaslužuje svaku isključivost, jer ona loša iskustva nalažu da je nekad neko uticao na nju. Dakle, ja mislim da ona nije još uvijek na tom nivou razvoja da to zaslužuje. Ako to uradimo, nećemo moći da mjerimo njen rad i da je ocjenjujemo. Ovo što je ona dosad radila nije pokazalo rezultat. Zašto je ovoliki stepen korupcije? Zašto se ne vide velika djela koja bi trebala da tužilaštvo razmatra, da se vode procesi protiv toga? Svi znamo šta se dešava u institucijama. O tome niko ne razmišlja. Revizori su zaposleni načinom izbora. Oni gledaju, kad se primiče godina njihovog izbora, i njihovi izvještaji su sve blaži. I zato mislim da to ne treba uraditi.
Za repliku se javio i poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Ja veoma uvažavam ogromno iskustvo uvaženog poslanika Džaferovića i mislim on i kad govori nešto sigurno je da ima određen smisao, razlog zbog čega će to reći. Ali ja hoću da postavim jedno pitanje. Da li u ovoj zemlji treba bilo ko i na bilo koji način da prima platu, a da to ne bude transparentno? Odmah, dakle, zašto sam ja protiv ovog. Ne može institucija koja se finansira iz budžeta ili na drugi način, recimo, od dobiti kao Centralna banka, sama da određuje primanja zaposlenih od prvog do zadnjeg čovjeka, sve dok se ne budemo usaglasili da je potrebno definisati da ovaj parlament donese zakon o platama o glavnoj službi revizije kao izdvojenog segmenta, kao tzv. nezavisnog. Pazite, mnogo veći problem bi bio ako bi ovaj parlament donio odluku da će smanjiti 50% budžet glavnoj službi revizije, kako bi onda oni imali platu. Da li je to nezavisnost zbog različitih recimo pritisaka, iako bi mnoge zemlje..., parlament kada bira bira odgovornu ličnost za glavnog revizora koji je ... nezavisan od tog djela. To važi i za Regulatornu agenciju, to važi za Centralnu banku. Molim vas, to važi za Ustavni sud, za Tužilaštvo i Sud BiH. Nemojte da sada pričamo o dobrim ljudima, dajte da govorimo o dobrim zakonima. Je li znamo kad je ključni problem u ovom kad pričamo kao problem? Ključni problem je kad tražimo informaciju, recimo o donatorskim sredstvima nekih pravosudnih institucija. Zašto je to problem? Zbog čega je to problem? Ako se transparentno radi, zašto je to problem u ovoj državi? Ne vidim apsolutno razlog, a znate zbog čega je problem. Zato, kad bismo to ..., to bi bilo dva puta veće plate nego na naše ogromne plate. Sad da budem direktan – moramo uvesti da u ovoj zemlji, kao u Sloveniji, ne postoji nijedan građanin da se putem interneta ne može znati kolika su i odakle njegova primanja. Smanjićemo korupciju, smanjićemo sumnje, podićemo dignitet tih institucija. Da li će to biti 4, 5 zakona? Odmah ću reći. Dakle, ja direktno smatram, kada su u pitanju plate poslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH, treba da se vrate u Zakon o platama dok se ne donese drugi zakon, a ne da o tome donosi odluku Administrativna komisija. To je potpuno logično. Na koji način ćemo to definisati? 68 Dakle, nezavisnost ne posmatram kroz nezavisnost i autonomno pravo neke od institucija koja će, ja uvažavam to, potpuno se slažem...
Kolega Prodanoviću, samo da podsjetim, isteklo je vrijeme za repliku.
... samo da završim, pravosudna, sudska i izvršna vlast i da postoje, recimo, revizori, ombudsmeni, ne znam ni ja, i Regulatorna agencija, ali to nije to, mi to moramo definisati. Ovaj parlament o svemu ovome treba donijeti zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javio gospodin Džaferović. Izvolite.
Kolega Prodanoviću, dakle, ja potpisujem sve što ste Vi kazali sada, zaista, ja nemam šta tu da odbijem, to je tako. Ali kao da Vi i ja govorimo o dvije različite stvari. Ja kada govorim o potrebi da Ured za reviziju bude izvan ovoga zakona, ja onda govorim o nezavisnosti tog ureda, ne govorim o zahtjevu da može biti netransparentnost, da može biti neka nezavisnost, Bože sačuvaj, ja tražim isto to o čemu Vi govorite, da i oni budu na internetu i da kažu kakva su primanja, kakve su plate. Dakle, ja to sve potpisujem, to uopće nije sporna stvar. Ima nekih stvari sa kojima i ja nisam zadovoljan kada je Ured za reviziju u pitanju. Ali nije valjda način da tu instituciju napravimo ili uspostavimo onakvom kakva ona zaista mora da bude, kakva je u demokratskom svijetu, tako što ćemo im uskraćivati ona prava i prestati primjenjivati one standarde koji važe u savremenom svijetu kad su te institucije u pitanju? Možemo mi njih kontrolisati, postavljati pitanja, najšira javnost ima pravo da radi. Niko ne može raditi šta hoće u ovoj zemlji. Ali hajmo se mi kao zakonodavac držati standarda, da nije do nas. E to je smisao onoga što ja govorim i što ja želim da kažem. Dakle, nije moj zahtjev takav zahtjev da bi se nekom omogućilo sutra da bude netransparentan i da se bavi ovim ili onim radnjama. Toliko, hvala vam.
Za repliku se javila Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Pa, evo, ja moram reći da se nisam toliko u sadržinu samog zakona udubila koliko mi je više povoda dala današnja diskusija, posebno u kontekstu nezavisnosti rada, odnosno nezavisnost institucija revizora. Vidite, imaju nezavisne revizorske kuće Deloitte Touche, mi možemo njih angažovati da izvrše reviziju rada državnih institucija, kao nezavisna institucija koju mi ne finansiramo, ne biramo direktora, 69 apsolutno ne utičemo na strukturu i rad te nezavisne revizorske kuće, nego ćemo po komercijalnom osnovu platiti angažman i ona će izvršiti reviziju budžeta. To ne možemo tražiti na taj način od institucije koju osnuje ovaj parlament, koja se finansira iz budžeta i koji imenuje ključne ljude, odnosno glavne revizore, jel', rukovodstvo te institucije. Drugo je obezbijediti nezavisnost rada te institucije i utoliko hoću da pomenem da argumenti koji su ovdje pravdani nezavisnošću rada ove institucije, dakle, argumenti u prilog ovakvih rješenja ili nekih drugih institucija koje su ovdje pomenute, nemaju apsolutne nikakvog smisla. Zahvaljujem.
Za repliku se javio poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Pošto neću imati više pravo na repliku, dakle ja uopšte ne sumnja da je pitanje ovo što si ti, uvaženi kolega Džaferoviću, iznosio da ti nemaš tu nikakvu lošu namjeru, to daleko od toga, ja uopšte, i, takođe, kao što ni ja ne govorim bilo šta o revizorima, ja govorim o principu koji bismo morali ovdje da ispoštujemo i, dok ne donesemo možda takve zakone, ja mislim da do tada za ove institucije treba da važi Zakon o platama u institucijama BiH ... Ničim se neće ograničiti nikakva nezavisnost, to nema apsolutno nikakve veze. Oko ovog se često koriste različiti argumenti, ali uvjeren sam da mi to moramo. Takođe sam saglasan da mi to treba da riješimo kako su riješile zemlje članice EU za sve zaposlene ..., ali Parlament je taj koji donosi zakone. Ne možemo nikakvim unutrašnjim internim aktima to rješavati jer to neće biti onako kako bi trebalo da bude. Hvala.
Riječ ima poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Kamo sreće da smo zadržali SDK, imali bismo pravu kontrolu. Ovo je nula u odnosu na SDK. Mi smo prihvatili sve što su stranci predlagali, ama baš sve. Prihvatili smo Visoki sudski i tužilački savjet da bude potpuno nezavisan, da bude nekontrolisan. Dakle, da određuje naknade, sad čitam, ne sjećam se tog zakona u detaljima. E sad da prihvatimo revizor da sam sebi platu određuje. Ako to ima igdje u svijetu, to je ogromna glupost. To niko sebi..., pa parlament je neki suveren u svakoj državi koji treba da sve kontroliše i naravno da zakonski reguliše i da sve ide. Šta imamo kod nekih institucija koje Parlament ne kontroliše? Jel' kontrolišemo Visoki sudski i tužilački savjet? Ne. Samo odobravamo budžet. On djeluje samostalno. On je enklava u sistemu, kao što sam maloprije rekao. Ma nema u pravnoj državi nikog ko nije kontrolisan. Pa pravna država se zasniva osnovno na neretroaktivnim zakonima i racionalnim zakonima, ne na zakonima nego na neretroaktivnim i racionalnim zakonima i na podjeli vlasti. Drugi princip je osnovna podjela vlasti. Ja se slažem sa kolegom da je nemoguće uspostaviti taj neki ekilibrij između vlasti. Ali svagdje mora biti kontrola. To je osnovni temelj svake demokratske države. A što su nama ovdje uvaljivali, to je druga priča, što su nama neke institucije stvorili bez kontrole jer su htjeli da van politike budu sudovi itd. Nažalost, politika je 70 prodrla, dala veliko korijenje u određene sfere institucija i kontroliše ih. Ali ovakav sistem graditi, dakle graditi sistem bez kontrole, bez određivanja plate od strane parlamenta, to nije dobro. Nije dobro, bez obzira na sve ove argumente koji stoje. Može se o tome govoriti, ali mi smo društvo koje je, ja bih rekao, u stvaranju, u začetku. Takva rješenja nisu dobra, nisu aplikativna za nas. To se pokazalo ... do sada. Hvala vam.
Riječ ima poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Predsjedavajući, evo, iako je uvaženi kolega Kunić rekao jedan dio moje diskusije i kao što kolegica Azra reče, ja se nisam javio direktno vezano za zakon nego više ovim raspravama i okruženju ... ili, kako se to kaže drugačije, oko donošenja ovog zakona, pa ću pokušati reći dvije stvari. Mislim da je ovaj zakon jedan od..., motivi su u sljedećem – to je jedan od onih malih političkih bezobrazluka uz koje stoje i motivi za donošenje ovog zakona. Oni su, kažu, od institucija ili pojedinaca u ovoj zemlji - daj da ja ostvarim ono što meni treba, a uopšte me ne zanima ni pozicija države ni okruženja ni sve ostalo. Naći ću nekoga ko će skrpiti nekakve motive za takvo nešto, obrazloženje, i ako to uspije da prođe, prođe, ako ne uspije, Bože moj, nije ovo jedina stvar. Pojam nezavisnosti u BiH je sporan. Znači, da bi se neko branio da je njegova nezavisnost ugrožena, mora da dokaže od koga se to ugrožava. Ovaj parlament, koji ne može čak ni svoje unutrašnje odnose urediti, proteklih godina nije pokazao da želi, ma, i da je pomislio da ugrozi bilo čiju nezavisnost. Bilo čiju nezavisnost, ne samo revizora, nego bilo koga drugog. Jel' im to uskraćena plata? Jel' im to zaprijećeno, ne znam ni ja, nečim drugim pa da kažu da su ugroženi? Ničim. I oni su sad postavili jednu zanimljivu tezu, koliko to treba novca da bi neko u ovoj državi nezavisno odlučivao. Znači, revizoru treba možda, ne znam ni ja, 10.000 maraka da bi nezavisno odlučivao. A koliko treba novinaru da bi objektivno večeras izvještavao ili pisao stvari? Znači, novinar može sa 500 maraka biti objektivan i nezavisan, nezavisni mediji, i to je njemu dovoljno i tu nećemo ništa kazati kako to da riješimo, ali ovdje hoćemo. Znači, mislim da nije... Druga stvar, dok je institucija OHR-a u BiH ne može niko pričati ni o kakvoj nezavisnosti. Jedini revizori na svijetu su revizori u BiH koji u narednih 15 minuta mogu biti smijenjeni. Mogu biti smijenjeni. I ovaj parlament niti je htio, niti može, niti je kad pokušao da otkloni tu vrstu njihove bojazni od pritiska. A onaj ko vas može smijeniti, njega se i bojite. Strah je prirodna kategorija koja je usmjerena tamo odakle dolazi izvor. I revizor ni u jednom momentu ne želi da se suprotstavi, recimo, stavovima OHR-a nego tu ovako gladi, mazi, i ne znam ni ja tamo, oni osluškuju te vjetrove pa onda podesi tamo, pomjeri i sl. Znači, mi nemamo šanse, ne možemo pričati dok ovu državu ne postavimo na normalne temelje o nezavisnosti, ne samo revizora nego i još nekih institucija koje su potpuno zavisne. Ja vam tvrdim da je institucija revizije u BiH potpuno zavisna od stava predstavnika međunarodne zajednice i trećerazrednih činovnika. I stav revizora u ovoj zemlji može da okrene neki trećerazredni činovnik iz međunarodne zajednice, preko noći da natjera revizora da promijeni izvještaj. Evo, to ja odgovorno ovdje tvrdim, ali od nas niko ne može. I dobro je da od nas niko ne može. I ne treba niko ni da ima želju da ikada može. Ali je tragično da smo saglasni s tim da to može i da to tako stoji. To nije dobro. Ali ako je već tako, sila Boga ne moli, mi to ne možemo promijeniti, to je tako. Nemojte bar da se blamiramo i nemojte, Bog silu ne 71 voli, nemojte barem da se mi upuštamo u nešto za što nije došlo vrijeme. Kada ova država bude imala potpuno atribute normalne, suverene države, kao što se mi pozivamo na evropsku praksu, pa nađite u evropskim državama koga se to revizor boji. Ili ima li kapa nad revizorom? Nema. Ovdje ima, ovdje ima. Ako otvorimo priču u kojim sve to nezavisnim institucijama postoje kancelarije pojedinih ambasada i u kojim sve institucijama sjede činovnici međunarodne zajednice, a da direktno utiču na nezavisnost tih institucija, imaju svoje kancelarije. I ovaj parlament o tome ćuti, a zna da imaju kancelarije pojedine ambasade i kažu biće ovako. Nemojte barem da se upuštamo neko vrijeme u ove rasprave o nezavisnosti i slično, revizorima dlaka s glave neće faliti, sigurno. Ovaj parlament im može garantovati. Što se tiče toga, mislim da ove kolege koje su govorile da se podrazumijeva da to ide kroz budžet, ti ljudi treba da imaju sigurno jako visoka primanja. Rade jako odgovoran posao. A s druge strane, oni sa ovim parlamentom nemaju nikakav problem jer mi smo i previše bili ... prema njima i previše bili na usluzi, a natjerani od ovih što su i nad nama i nad njima. Tako je bilo i mislim, da se ne lažemo, što je rekao profesor Kunić, nije ni došlo iz OHR-a, a već je bilo ovdje usvojeno. Mislim, tako je bilo. Bilo kako bilo, mislim da bi te stvari trebali dovoditi u red, i kad je pitanje nezavisnosti kao pojma, i teorijskog pojma u BiH, treba ga pogledati malo sa više strana i za sada ga se klonuti kao univerzalnog pojma nezavisnosti jer nismo mi još na tom nivou, nažalost. Meni je žao što je tako, zaista bih želio da ova zemlja može suvereno, samostalno i potpuno nezavisno raspravljati o svim stvarima, pa i o nezavisnosti revizora da oni mogu biti potpuno nezavisni. Hvala.
Poslanik Beriz Belkić.
Gospodinu Kalabiću, vrlo kratko. Dakle, na tvrdnju da revizori neće imati problema s ovim parlamentom i da im neće dlaka s glave faliti, ja molim da sačekamo jedno godinu da im istekne mandat i podsjetit ću vas ovdje sviju na ovu priču o nezavisnosti i vidjet ćete kako će to ići, kako će se birati i kako se to dogovarati, kao i na niz drugih funkcija, samo dok se ovo malo stabilizira, i Vijeće ministara, vidjet ćete tu nezavisnost.
Za repliku se javio gospodin Milorad Živković, prvi zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Naime, govorimo ovdje o strahovima i o tome ko koga treba da se boji u ovoj državi i kako treba da bude svako nezavisan u svom radu. Gospodin Belkić je bio u protekle četiri godine u Kolegiju. I dobijali smo stalno izvještaje o revizorskim... Ovdje smo i raspravljali o tim izvještajima i nikad mi nije objašnjeno zašto smo mi u Kolegiju morali da potpisujemo ove dnevnice, da kažemo s kim smo se sastajali, a to nije, recimo, moralo u Savjetu ministara, to nije moralo Predsjedništvo da radi, i nikad nisam dobio bilo kakvo objašnjenje u vezi toga. Sad se ja bojim, gospodine Berize, zato što je iz Savjeta ministara došao ovaj prijedlog ovdje, pa će ovi poslanici odbiti taj prijedlog, a Savjet ministara dobar, eto, mi smo htjeli da vama damo to i da vi 72 imate, ali ovi poslanici ovdje to ne daju. Još ovi poslanici koji budu bili protiv toga, oni će biti pod posebnom lupom revizorskih izvještaja. Znači, ja se sad bojim da će revizori baš nas posebno da gledaju u vezi toga. Znači, u ovoj državi očigledno imamo situaciju u kojoj svako svakoga može da se plaši. Hvala.
S obzirom da nema više prijavljenih, zatvaram raspravu o 18. tački dnevnog reda. Otvaram 19. tačku dnevnog reda: Ad. 19. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prisilne naplate indirektnih poreza, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje) Vijeće ministara BiH je usvojilo Prijedlog zakona i dostavilo u parlamentarnu proceduru 24.5.2011. godine. Ustavnopravna komisija je donijela Mišljenje o ustavnom osnovu 17.6.2011. godine. Nadležna Komisija za finansije i budžet je usvojila Mišljenje o principima Prijedloga zakona i dostavila 20.6.2011. godine. Komisija je podržala principe predloženog zakona i usvojila sljedeći zaključak: 'Zadužuje se Uprava za indirektno oporezivanje BiH da od Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje BiH u najkraćem roku pribavi i Komisiji za finansije i budžet Predstavničkog doma dostavi mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prisilne naplate indirektnih poreza koji je u parlamentarnu proceduru dostavljen 24.5.2011. godine.' Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. S obzirom da se niko ne javlja za diskusiju, zatvaram raspravu. Otvaram 20. tačku dnevnog reda: Ad. 20. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje)
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, ja smatram da smo svi mi ovdje saglasni da je Zakon o javnim nabavkama Ahilova peta našeg društva, da je to jedno kancerogeno žarište korupcije našeg sistema i da nam je potreban novi zakon. Ja ne znam, čini mi se – ja nisam bila u prethodnim sazivima – da je takva inicijativa bila ovdje. Agencija za javne nabavke je uradila draft nacrta tog zakona i on se nalazi na sajtu Agencije. Smatram da je bespotrebno da se mi danas bavimo i usvajamo ove izmjene i dopune, da predlagač treba ove izmjene i dopune da ugradi u taj nacrt, da se obrati Agenciji jer su oni uputili i poziv svim relevantnim institucijama da dostave svoje mišljenje. I zaista, mislim da bi bilo dobro i da se nadležne komisije ovog parlamenta uključe da dobijemo jedan kvalitetan Zakon o javnim nabavkama, jer sadašnji koji imamo, to pokazuju i revizorski izvještaji koje smo maloprije, revizore, kritikovali, pokazuju da, ustvari, postojeći Zakon o javnim nabavkama je pisan tako da bi imao što više rupa i da bi se mogao što više kršiti. I stalno se pojavljuje kršenje istih odredaba tog zakona, a nikad nikog nismo vidjeli da je odgovarao za to. Eto toliko, hvala.
Riječ ima Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, svjedoci smo zaista ovoga što je kolegica Pandurević rekla. Cijeli prošli mandat smo proveli konstatujući koliko imamo loš Zakon o javnim nabavkama. Ta primjedba je sastavni dio gotovo svih revizorskih izvještaja. Da vas podsjetim samo da je na izradu tog zakona, koji je radila SIGMA, potrošeno 5 miliona i dobili smo Zakon koji je čak i loše preveden. Cijeli njegovi segmenti su prepisani iz anglosaksonskog prava, neprimjenjivi i neobjašnjivi. Bezbroj pokušaja je bilo da se dođe do novog zakona. Kada je pripremljena jedna od izmjena koja je uvijek rješavala jedan neznatan segment zakona i nije rješavala po pravilu nikad ono što je sama suština zakona, onda je to bilo urađeno toliko selektivno da su, ustvari, prijedlozi zakona o izmjenama Zakona o javnim nabavkama gubili svaki smisao. Podsjećam vas samo da ono što je bilo najaktuelnije da se uredi u tom zakonu bilo je pitanje žalbi, nisu uvažene ključne sugestije od strane Agencije za javne nabavke jer ona ne poštuje ničiji stav. Takođe, ugovorni organi trpe ogromne štete po Zakonu o javnim nabavkama zbog njegove manjkavosti i zbog nespremnosti Agencije da se upusti u ono što je njen zadatak i posao. I treće, zamislite Zakon je na internet sajtu Agencije, a zamislite novi prijedlog od 27.5.2011. godine u opticaju. I zamislite svi su obaviješteni o tome samo Ministarstvo finansija RS-a nije ni pozvano, ni konsultovano, niti je imalo priliku da kaže svoj stav o tome. E tako će biti i sa zakonom. Dakle, imali smo priliku da pozovemo sve one koji su mogli da doprinesu da imamo kvalitetan 'Zakon o javnim nabavkama', nismo to uradili. Direktorica Agencije za javne nabavke je radije ponovo pozvala SIGMU, a kad se pozove SIGMA to znači opet mnogo novaca i to znači da ćemo imati vrlo sličan zakon kakav smo imali. Jer ono što su rekli ugovorni organi nigdje nije zapisano i nigdje nije podržano. 74 I na kraju da vam kažem - dvije ključne institucije za javne nabavke su Agencija za javne nabavke i Kancelarija za razmatranje žalbi. Te dvije ključne institucije međusobno nemaju nikakve komunikacije ili ako imaju ona je jako negativna. Dakle, imamo problem sa rukovodećim ljudima te dvije institucije. Parlamentarna skupština nikada nije imala snage da se time pozabavi. Imamo problematičan zakon, imamo problematične institucije. Zar mislite da to može da da uspjeh? Dakle, ovakav zakon koji dolazi u samo ... pravog zakona koji treba da dođe nama u proceduru treba nekome da zamagli oči. Kome? Komunalne institucije da se sad rješava? To bi trebalo da se riješi u samom startu, da se tenderi ne raspisuju za vodu, struju, gas kod monopolske institucije za koju znamo da je samo jedna toplana, jedan gasovod. Dakle, kome je to namijenjeno? Pozivam vas da ne podržite principe ovog zakona.
Za riječ se javila Vesna Krstović-Spremo. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege i kolegice poslanici, ja želim da se priključim prethodnim kolegicama jer zaista smatram da je sadašnji Zakon o javnim nabavkama sporan. Naročito je sporna Agencija za javne nabavke. Praktično se ona izuzela mimo kontrole organa. S druge strane, željela bih da kažem da bi bilo jako dobro uključiti i civilni sektor u pitanje ovog zakona, jer zaista je poznato da BiH predstavlja jednu od najkorumpiranijih država u našem okruženju. To su sva istraživanja rekla, do sada ozbiljna istraživanja, koja su pravljena na nivou EU. Da bismo to spriječili, mi zaista trebamo da uložimo veliki napor da ovaj zakon ne dobije potrebnu podršku u ovom trenutku, nego da pravimo, kako bih rekla, određene pomake u vezi sa tim i da uključimo i civilni sektor u ova pitanja kako ne bi došlo do još veće pojave korupcije. Na neki način, moram zaista da kažem da Agencija za javne nabavke u ovom trenutku nije prava stvar koja može da odradi posao u ... obimu. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dobro, obzirom da sam i u prethodnom mandatu dugo bio u situaciji da raspravljamo o Zakonu o javnim nabavkama, na kraju i da usvajamo kao parlamentarci od forme nacrta do prijedloga itd., da smo u dodiru sa javnošću, sa ljudima koji koriste taj zakon u životu, podobro znam da postojeći zakon ima puno nejasnoća ili negativnih stvari i potreba je da se on mijenja. I to nije sporna činjenica za mene. I na kraju krajeva, imamo i pripremu novog zakona koji bi trebao jedan dan da bude ovdje u parlamentu i ne sporim i ovo o čemu je govorila gospođa Pandurević, ali je nesporna činjenica da i ovo što je danas izmjena i dopuna postojećeg zakona, moramo to priznati, popravlja postojeći zakon. I pomoći će u ovom momentu privredi, ne samo u Federaciji i RS-u, da se neke stvari ubrzaju kada su u pitanju javne nabavke. 75 Ja bih iz tog razloga zamolio sve nas ovdje da mi ovu izmjenu podržimo. Ona je, inače, prijedlog Vlade Federacije BiH na uočene negativnosti, a da onda svi zajedno sa svim relevantnim faktorima koji definišu novi zakon učestvujemo u izradi novog zakonskog rješenja koje će još dodatno unaprijediti javne nabavke. Evo, ovdje, znači ... imamo pozitivna mišljenja i Ministarstva finansija i svih onih koji su trebali da daju stav o postojećem zakonskom rješenju i znači, zaključujem, nesporno je da nam treba novi zakon koji će biti kvalitetniji, rješavati problematiku na način da se proces javnih nabavki ubrza. To je u ovom momentu najpotrebnije da se otklone ovi momenti kriminala i korupcije koji se sigurno mogu, na neki način, i sada u ovom zakonu pronaći u procesu, jer zakon je jedno, a ljudi koji rade na terenu su drugo, i oni uvijek nađu rupu da nešto urade negativno. Ali bih zamolio, kažem, da ovo što imamo sada na stolu prihvatimo i da dodatno u narednom periodu radimo zajedno na izradi novog zakona kojim ćemo, na kraju krajeva, biti svi zadovoljni i otkloniti sve ove negativnosti koje su sada prisutne u postojećem zakonu. Hvala.
Za diskusiju se javio prvi zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Koleginice, kolege poslanici, s obzirom da imamo i od predlagača ovdje prisutnih, konkretno tri pitanja: - Da li je tačno da je na 30. sjednici Odbora Agencije za javne nabavke, održane 28.12.2010. godine, usvojen ovaj predloženi tekst izmjena i dopuna preglasavanjem dva predstavnika iz RS-a? - Da li je tačno da je na internet stranici Agencije za javne nabavke novi nacrt zakona predviđen ili se već nalazi..., o kojem se može već raspravljati o tome...? - I treće, ako je ovdje mala izmjena, samo pet članova, i ako je ta hitna izmjena, zašto se nije išlo sa zakonom po skraćenoj proceduri? Evo tri jednostavna pitanja. Hvala.
Da li ima još prijavljenih za diskusiju? Da li neko želi od vas da odgovori na postavljena pitanja? Izvolite. Ja ću vas samo zamoliti, radi stenograma, da se predstavite.
Ja sam .... Šaćibović iz Agencije za javne nabavke, šef Grupe za normativno-pravne poslove. 76 Poštovani predsjedniče i uvaženi poslanici, željela bih da odgovorim da je tačno da je na sjednici Odbora bilo... da članovi Odbora iz Ministarstva finansija, odnosno iz RS-a nisu podržali ovaj prijedlog. To je u aktu koji je otišao Vijeću ministara tačno i navedeno. Na internet stranici se nalazi zapravo nacrt teksta zakona koji predstavlja radnu verziju, na koju su se javljali zapravo svi sa komentarima sa terena u smjeru u kojem bismo mi željeli da ide novi nacrt zakona. E sad ide drugi krug konsultacija. Znači, izvršeno je sublimiranje svih kometnara sa terena, zatim je došao izvještaj od SIGMA-e i sad se radi novi nacrt, odnosno, bit će sad zapravo pravi nacrt teksta zakona koji će biti ponovo na web stranici, znači krug javne rasprave ponovo ide. A taj prvi je bio samo radna verzija, u principu, da vidimo gdje najviše boli. Eto to je tačno. I što se tiče trećeg pitanja, kao hitna intervencija. Znači, na taj dio pitanja ne mogu odgovoriti, obzirom da direktor Agencije daje instrukcije, znači u tom dijelu bih se izvinula i uskratila odgovor, a naravno mi možemo dostaviti pismeno izjašnjenje. Eto, hvala.
Zahvaljujem. S ovim zatvaram 20. tačku dnevnog reda. Otvaram 21. tačku dnevnog reda: Ad. 21. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu BiH, predlagač: Vijeće ministara BiH, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije Vijeće ministara BiH je Prijedlog zakona dostavilo u parlamentarnu proceduru 11.5.2011. godine. Ustavnopravna komisija je dostavila Mišljenje o ustavnom osnovu 17.6.2011. godine. Nadležna Komisija za saobraćaj i komunikacije je dostavila Mišljenje o principima Prijedloga zakona 17.6.2011. godine i nije ih podržala. Otvaram raspravu o Mišljenju Komisije. Da li se neko javlja za raspravu? Ako nema prijavljenih za raspravu, zatvaram 21. tačku dnevnog reda. Prelazimo na 22. tačku dnevnog reda: Ad. 22. Prijedlog zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine, predlagač: Vijeće ministara BiH, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije 77
Kao što sam u prethodnom svom obraćanju pozvao nadležnu instancu, odnosno ministarstvo da nam kaže da li je tačno da se nešto dešava u vezi sa novim zakonom, htio bih ovdje jasno da svi čujemo nadležne iz Ministarstva civilnih poslova – da li postoji mogućnost da se sa dva jednostavna amandmana ovaj zakon dovede u principe koji su prihvatljivi i da li naša komisija može u tom pravcu da napravi novo mišljenje. Želim stručno mišljenje u vezi toga od predstavnika iz resornog ministarstva ovde, ako je to moguće u ovom trenutku. Hvala.
Milan Zjajić, izvolite, pomoćnik ministra za civilne poslove.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Cijenjeni članovi Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, ja vam se obraćam u ime ministra civilnih poslova koji je odsutan i nalazi se na službenom putu. Kada je u pitanju oblast putnih isprava vi ste svjedoci, kao i inače javnost u BiH, da je BiH u ovoj oblasti napravila jedan veliki korak i svoje putne isprave dovela u rang najbezbjednijih, jednih od najbezbjednjih putnih isprava u Evropi i nalazi se rame uz rame sa najrazvijenijim članicama EU u ovoj oblasti. Znači, BiH je još ranije u zakonu implementirala sve direktive EU u potpunosti, a izmjene i dopune ovog zakona su se, ustvari, radile, ali je došlo do toga da je bilo potrebno uraditi novi tekst zakona. Prilikom izrade novog teksta zakona našli smo se u nedoumici, obzirom da smo implementirali zahtjeve koji se odnose na biometriju, i de fakto i de jure, znatno prije nego što to traže direktive EU jer direktive to traže da zemlje članice EU implementiraju do juna 2012. godine, a BiH je to u potpunosti uradila već 1.6.2010. godine. Našli smo se u procjepu između zahtjeva Agencije za identifikacione dokumente koja je, vođena naučnim napretkom u tehnologiji u ovoj oblasti, predložila rješenje da kod definisanja biometrijskih elemenata koje će sadržavati bezkontaktni memorijski elemenat se ide na generički pojam, a ne pojedinačno nabrajanje biometrijskih elemenata, i u tom smislu Direkcija za evropske integracije je dala ocjenu o djelimičnoj usaglašenosti jer nisu nabrojani ovi elementi. 78 Još uvijek postoje, je li, sukobi, neriješeno pitanje između IDDEEA-e i Direkcije – šta je, ustvari, naprednije i bolje rješenje. Ali u svakom slučaju, ja garantujem da obrađivač prijedloga, ovo ministarstvo, Direkcija za evropske integracije uz pomoć IDDEEA-e, možemo napraviti dvije manje intervencije ili možda samo jednu u vidu amandmana kojima bi se ovaj zakon doveo u apsolutnu usaglašenost sa direktivama EU, što on u praksi i jeste. U tom smislu bismo molili da damo šansu ovom zakonu, odnosno, da se ne prihvati Izvještaj o principima koji je usvojila nadležna komisija, a u daljoj fazi bismo odradili ovo na zadovoljavajući način. Hvala.
Zahvaljujem. U okviru ove tačke dnevnog reda, javio se i gospodin Božo Ljubić, drugi zamjenik predsjedavajućeg. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, ja sam se upravo javio da na neki način pokušamo spasiti ovaj zakon jer ja jesam član ove komisije, nažalost nisam mogao biti nazočan na njenom zasjedanju, ali iz jednog izvješća vidim da je, odnosno, odluka ... donesena neriješenim rezultatom, rekao bih sportskim rječnikom 3:3. A s obzirom na razloge za donošenje zakona koje svi imate pred sobom u materijalima na stranici 15., pobrojano nekih 10-ak točaka, da ja ovdje ne ponavljam, koje su izuzetno važne, dakle regulira izuzetno važnu materiju, u najmanju ruku, ja mislim da bi nam predsjednik Komisije mogao ovdje pomoći da donesemo najbolju moguću odluku da, naravno, ne prekršimo ni Poslovnik ni zakon, a da, ipak, spasimo ovaj zakon i što prije da može biti usvojen. Prema tome, evo, ja na neki način pozivam ili prozivam predsjednika Komisije da nam možda pojasni suštinu da bismo mogli lakše odlučivati kada budemo glasovali o ovom izvješću Komisije. Hvala lijepo.
... prijavljuje za diskusiju po ovom pitanju. Ako nema, zatvaram raspravu. Otvaram 23. tačku dnevnog reda: Ad. 23. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju radi postizanja identičnog teksta Prijedloga izmjena i dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH, predlagač: Zajednička komisija za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku 79 Izmjene i dopune Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH su usvojene u različitom tekstu u domovima Parlamentarne skupštine BiH pa je potrebno izvršiti usaglašavanje o identičnom tekstu. Prijedlog Kolegija u proširenom sastavu je da to budu Boško Tomić, Danijela Martinović i Šefik Džaferović. Ima li drugih prijedloga? Nema. Zahvaljujem. Zatvaram 23. tačku dnevnog reda. Prije prelaska na 24. tačku dnevnog reda, predlažem da sve tačke dnevnog reda od 24. do 35., s obzirom da su sve vezane za davanje saglasnosti za različite ratifikacije, objedinimo, dakle raspravu o tim tačkama, a kada se budemo izjašnjavali, naravno, možemo se dogovoriti da pojedinačno, odnosno, i trebali bismo se pojedinačno izjasniti. Predlažem da stavimo ovaj zaključak na glasanje. Ko je 'za' da objedinimo raspravu o ovim tačkama? Molim vas, pripremite se i glasajte sad. Konstatujem da je 'za' glasalo 28, da, naravno, u okviru ovog broja onih koji su glasali 'za' imamo i potrebnu entitetsku većinu iz jednog i drugog entiteta, tako da smo prihvatili ovaj prijedlog i objedinili sve rasprave od tačke 24. do tačke 35. Otvaram raspravu u vezi sa davanjem saglasnosti za ratifikacije od 24. do 35. tačke dnevnog reda. Ad. 24.-35. Davanje saglasnosti
Gospodine predsjedavajući, ja nisam razumio povodom čega je bila pauza. Mislim da je trebalo da nam barem kurtoazno kažete povodom čega je pauza i da li su u skladu sa Poslovnikom stečeni uslovi za glasanje.
Dakle, na traženje nekoliko klubova poslanika, nakon okončane rasprave, tražena je pauza da se ljudi još jednom pripreme prije glasanja. Dakle, tu nema nikakvog spora. I u prošlom mandatu je uvijek bila manja ili veća pauza prije glasanja, nekada 15 minuta, nekada 30, a predsjedavajući ima pravo do 60 minuta da da pauzu. Eto, dakle riječ je o tome. Trenutno imamo kvorum, svi su se uslovi stekli da možemo pristupiti glasanju. Gospodine Kalabiću, izvolite.
Znači, sada je jasnije. Ja nisam čuo to da su klubovi tražili pauzu, mislim da je red samo da mi to čujemo, a vrijeme glasanja određuje Kolegijum. Moje je samo pitanje je li se Kolegijum usaglasio i odredio vrijeme glasanja i je li ova pauza bila precizno rečena na zahtjev klubova vezano za pripremu glasanja, a nakon toga da se odredi koje je to vrijeme i je li to usaglašeno u Kolegijumu. To je suština mog pitanja.
... i ovo pitanje apsolvirali i prelazimo na glasanje o 1. tački dnevnog reda.
Dozvolite samo jednu sekundu...
... kolega Živković ...
... zaključak, tačka 2. Kolegijum će o početku glasanja iz predhodne tačke obavijestiti Dom. Nažalost, niko iz Doma nije znao kada je glasanje. Mi smo samo završili pauzu. Možda bi bilo dobro da sada opet napravimo pauzu pa da vas Kolegijum obavijesti kada je glasanje, ali mislim da treba da poštujemo Poslovnik i da počnemo da radimo ovdje u skladu sa Poslovnikom. 81
nije uključen mikrofon
Samo izvolite. Gospodin Kalabić ima riječ. Izvolite.
Evo, ja ću prihvatiti da glasamo ali, kako ono kažu, i u kuloarima u Parlamentu kažu da se sirotinja, ljubav i neslaganje u Kolegijumu ne može sakriti. Dajte to sljedeći put riješite da nemamo potrebe komentarisati.
Prelazimo na glasanje u vezi sa 1. tačkom dnevnog reda Usvajanje Zapisnika 2. sjednice Predstavničkog doma Molim vas da se pripremite. Glasamo, sad! Konstatujem da je 32 poslanika glasalo 'za', da imamo i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili Zapisnik sa 2. sjednice Predstavničkog doma. Prelazimo dalje na glasanje o sljedećoj tački dnevnog reda 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Prvo, dakle, glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da se pripremite. Glasamo, sad! Konstatujem da imamo potrebnu opću većinu, ali nemamo entitetsku većinu. Prelazimo na usaglašavanje. Ja predlažem naknadno usaglašavanje. Dakle, kod tačke 3. idemo na naknadno usaglašavanje. U skladu sa poslovničkim rokom od tri dana, Dom će biti obaviješten. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o usvajanju Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državaljana BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Pripremite se. Molim vas, glasajte sad! 82 Dakle, ponovo konstatiram da imamo opću većinu, a nemamo entitetske većine. Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Prvo glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da se pripremite. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo opću većinu, nemamo entitetske većine. Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda 6. Prijedlog zakona o Budžetu institucija BiH i meĎunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu (prvo čitanje) Prvo glasamo o Zaključku Komisije za finansije i budžet, koji glasi 'Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da, nakon usvajanja Prijedloga zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu, Nezavisnoj komisiji za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sankcije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi, za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica BiH ili drugi sud u skladu sa zakonom BiH – iz budžetske rezerve odobri finansijska sredstva u iznosu od 145.000 KM koja su neophodna za njen rad.' Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo o Zaključku Komisije. Glasajte, sad! Moram konstatirati da imamo opću...
nije uključen mikrofon
Imate pravo na ponovljeno ... SNSD-a. Molim vas da se pripremite ponovo za glasanje. Glasajte, sad! Ovdje možemo konstatirati da imamo i opću i entitetsku većinu, tako da smo usvojili ovaj zaključak Komisije za finansije i budžet. Prelazimo na glasanje o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. 83
nije uključen mikrofon
Izvolite, kolega Živković.
Ja nisam vidio da ima ... iz RS-a.
Da, da, pardon. U ovom slučaju idemo na naknadno usaglašavanje ponovo. Prelazimo na glasanje o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte, sad! Konstatujem da imamo opću većinu, nemamo entitetske većine. Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda: 7. Prijedlog zakona o vinu BiH (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite. Glasamo, sad! Konstatujem da imamo i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda: 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u BiH (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite. Glasamo, sad! Konstatujem da imamo i opću i entitetsku većinu i da smo prihvatili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda: 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije BiH (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite. Glasamo, sad! 84 Konstatujem da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Sada glasamo o tački 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH (prvo čitanje) Pripremite se za glasanje. Glasamo, sad! Konstatujem da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu. Dakle, usvojili smo Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda: 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pečatu BiH (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite. Glasamo, sad! I ovdje, dakle, konstatujem da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda: 12. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo, sad! I ovdje možemo konstatirati da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda: 13. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti ličnih podataka (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite. Ko je 'za', odnosno, glasajte sad. Konstatujem da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Ovdje sam dužan da kažem da imamo prijedlog Ustavnopravne komisije da glasamo i o tome da Dom ovlasti Komisiju da obavi tu javnu raspravu. Želim napomenuti da član 114. Poslovnika jasno propisuje da komisija može donijeti odluku i mimo Doma. Međutim, evo, na zahtjev Komisije da malo to osnažimo, a s obzirom da smo tu praksu imali u prethodnom mandatu, stavit ćemo i to na glasanje uz jednu možda preporuku Komisiji da, u principu, kada može to poslovnički već da sama Komisija završi, da to možda ubuduće i ne ide prema Domu. 85 Molim vas da se pripremite za glasanje. Dakle, glasamo o tome da ohrabrimo Ustavnopravnu komisiju da ima ovu javnu raspravu. Glasajte, sad! Konstatujem da ovdje imamo i opću i entitetsku većinu, tako da smo usvojili ovaj zaključak. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda: 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o udruženjima i fondacijama BiH (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite. Glasamo, sad! Konstatiram da i ovdje imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda: 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mineralnim Ďubrivima (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite. Glasamo, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću većinu i potrebnu entitetsku većinu i da smo izglasali ovaj zakon u prvom čitanju. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda: 16. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o carinskoj politici BiH (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite. Glasamo, sad! Konstatujem da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda: 17. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH, s Mišljenjem Komisije za finansije i budžet Dakle, ovdje glasamo o negativnom Mišljenju Komisije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! 'Za' 16 glasova, 'protiv' 17. Dakle, možemo reći da nema opće većine, dakle Dom je glasao 'protiv', što znači da je ovaj zakon odbijen. 86
Da vraća Komisiji.
Da, vraća Komisiji, tako je, s obzirom da ako Dom ne prihvati vraćamo Komisiji da Komisijia izradi novo mišljenje. Prelazimo na tačku 18. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH (prvo čitanje) Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Ovdje imamo opću većinu, nemamo entitetske. Idemo na naknadno usaglašavanje. Kolegij je saglasan da idemo na naknadno usaglašavanje. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda: 19. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prisilne naplate indirektnih poreza (prvo čitanje) Ovdje prvo glasamo o Zaključku iz Mišljenja Komisije, koji glasi: 'Zadužuje se Uprava za indirektno oporezivanje BiH da od Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje BiH u najkraćem roku pribavi i Komisiji za finansije i budžet Predstavničkog doma dostavi mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prisilne naplate indirektnih poreza koji je u parlamentarnu proceduru dostavljen 24.5.2011. godine.' Dakle, prvo glasamo o Zaključku iz Mišljenja Komisije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili ovaj zaključak iz Mišljenja Komisije. Sada glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili Prijedlog zakona u prvom čitanju. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda: 20. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama BiH (prvo čitanje) 87 Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Imamo opću većinu, nemamo entitetsku većine. Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda: 21. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu BiH, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije Ovdje glasamo o negativnom Mišljenju Komisije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo, sad! Konstatiram da ovdje imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu. Dakle, Dom je prihvatio negativno Mišljenje Komisije i ovaj zakon je odbijen. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda: 22. Prijedlog zakona o putnim ispravama BiH, s Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije Glasamo o negativnom Mišljenju Komisije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo, sad! Imamo 17 glasova 'za', 14 glasova 'protiv'. Imamo potrebnu opću većinu, nemamo entitetsku većine. Naknadno usaglašavanje. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda: 23. Imenovanje tri člana iz Predstavničkog doma u Zajedničku komisiju radi postizanja identičnog teksta Prijedloga izmjena i dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH Dakle, glasamo o predloženim članovima. To su: Boško Tomić, Danijela Martinović i Šefik Džaferović. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasamo, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo imenovali tri člana iz Predstavničkog doma PSBiH u Zajedničku komisiju radi postizanja identičnog teksta Prijedloga izmjena i dopuna Kodeksa ponašanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH. Prelazimo na narednu tačku dnevnog reda: 24. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o saradnji u oblasti informatičkog društva i elektronskih komunikacija (telekomunikacija) Evo već ima intervencija, evo i kolega ima poslovničku. Izvolite. 88
Zahvaljujem. Dosadašnji je bio običaj ovdje u Parlamentu da se kada imamo puno ratifikacija sporazuma Dom pita da li se slaže s tim da ratifikujemo, odnosno dajemo saglasnost za sve. Ako se Dom saglasi sa time pa makar bio i neko protiv toga, pitat ćemo protiv koje saglasnosti da tu izdvojimo, a da ne trošimo vrijeme. Hvala.
Dobro. Dakle, primijenit ćemo ponovo glasanje slično kao i tokom rasprave. Dakle, prvo ćemo glasati o tome jesmo li da glasamo za davanje saglasnosti za sve ove ratifikacije u paketu. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo saglasni da pristupimo izjašnjavanju o ratifikaciji svih ovih sporazuma u paketu. Glasanje od tačke 24. do 35. Molim vas da se pripremite za glasanje Glasamo, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je Predstavnički dom PSBiH dao saglasnost na sve ratifikacije koje su danas bile na dnevnom redu. S ovim smo okončali današnju sjednicu Predstavničkog doma PSBiH. Ja vam se još jednom zahvaljujem na dosadašnjem radu. Sjednica je završena u 17,55 sati.