Dame i gospodo delegati, poštovani gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 35. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH; predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH; predstavnici Agencije za promociju stranih investicija u BiH – FIPA; predstavnici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH; predstavnici međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini koji redovno prate rad našeg Doma. Sjednici prisustvuje 14 delegata, od kojih 4 iz bošnjačkog, 5 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda. Za današnju sjednicu odsustvo je opravdao delegat Fahrudin Radončić. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa članom 155. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, delegatima će biti omogućeno da postavljaju delegatska pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vam zajedno sa pozivom za 35. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 35. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH takođe je upućen predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: Sead Kadić za ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine, gospodina Mirka Šarovića i Mario Karamatić za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, gospodina Denisa Zvizdića. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onom članu Savjeta ministara BiH na kojeg se pitanje odnosi. Želim da vas podsjetim i na to da smo uputili obavještenje Javnom RTV servisu BiH radi obezbjeđenja direktnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice u skladu sa članom 155. stav (1) Poslovnika. Sada može početi postavljanje usmenih delegatskih pitanja i davanje odgovora. Riječ dajem uvaženom kolegi, delegatu Seadu Kadiću. Izvolite gospodine Kadiću.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi dopredsjedavajući, kolegice i kolege delegati u Domu naroda, ministri u Vijeću ministara, svi prisutni, sve vas skupa pozdravljam. 2 Moje pitanje se, postavljam gospodinu Mirku Šaroviću, ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, a ono glasi – U kakvoj se situaciji nalazi Bosna i Hercegovina u pogledu njenog statusa u Energetskoj zajednici? Šta je potrebno uraditi da se situacija promijeni? Da li svi u lancu odgovornosti svih nivoa vlasti mogu učiniti više u otklanjanju nedostataka i mogu li više učiniti oba doma Parlamentarne skupštine BiH po ovome pitanju? Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Kadiću. Riječ ima uvaženi ministara spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, gospodin Mirko Šarović. Izvolite gospodine Šaroviću.
Hvala predsjedavajući. Uvaženi delegati. Ja imam pripremljen pisman odgovor, ali iskoristiću ovih par minuta da možda na ovaj jedan, rekao bih, drugačiji način objasnim u kakvoj se situaciji nalazi Bosna i Hercegovina. Mi smo članica Energetske zajednice, kao što znate, od 2006. godine, jedni smo od osnivača, i tada smo preuzeli obavezu da ćemo svoje zakonodavstvo uskladiti sa naprednim zakonodavstvom Energetske zajednice, odnosno Evropske unije. Treći energetski paket trebali smo da uskladimo 1. januara 2015. godine, znači kasnimo tri godine, a za Vas da kažem da nismo u potpunosti uskladili i Drugi energetski paket. Uveliko se sprema i četvrti energetski paket i potpuno je jasno da Bosna i Hercegovina uveliko kasni i rekao bih je na začelju po implementaciji svog zakonodavstva od svih zemalja Energetske zajednice. Moram da kažem da u tom smislu par ključnih dokumenata koji su bitni za, odnosno jedan koji je najbitniji za usklađivanje, radi se o zakonu o regulatoru električne energije i gasa, tržištu i prenosu električne energije koje je Ministarstvo pripremilo dosta ranije u saradnji sa entitetskim ministrima. I u tom smislu smo još 2016. godine potpisali Sporazum, nas trojica nadležnih ministara, da ćemo uskladiti svoje zakonodavstvo i u određenom roku ga dostaviti DG Energy u Briselu, odnosno Energetskoj zajednici u Beču I takav usaglašen zakon bi bio, rekao bih, taj, ta ključna tačka koja bi omogućila Bosni i Hercegovini da joj budu skinute sankcije Energetske zajednice, ali ne samo Energetske zajednice. Ovaj zakon omogućava nam, pored naprednog zakonodavstva, i pristup svim mogućim fondovima i Platformi za Zapadni Balkan, ali i svim fondovima Evropske unije kroz predpristupne fondove. Bez ovog zakona nema novca u ovoj oblasti i to je u potpunosti, u potpunosti jasno. Sa premijerima entiteta imali smo posljednji sastanaka, preskačem mnoge stvari, imali smo 11 Ministarskih konferencija, uskladili smo ovaj zakon u najvećoj mjeri i u novembru mjesecu u Beču bili smo sa, ja sam lično bio sa premijerima Republike Srpske i Federacije, u načelu smo napravili, u načelu i prešli ovaj zakon i dogovorili se da do kraja decembra mjeseca obadva entiteta dostave svoja mišljenja kako bi ovaj zakon mogao da uđe u proceduru i nađe se ovdje kod vas. No to nije učinjeno. Drugi važan dokument je strategija koja se odnosi na energetski sektor. Ministarstvo je obezbijedilo od Velike Britanije 300.000 KM za državni nivo i za entitete, a najmanji je toliki iznos da se naprave, odnosno usklade energetske strategije. O tome smo također postigli međuentitetski dogovor da se radi na ovom dokumentu, no i taj dokument nije do sada ušao u proceduru i on nam praktično omogućava prolaz kada je u pitanju energetski sektor. Još jednom da kažem, obzirom da je vrijeme isteklo, mogao bih vjerovatno mnogo toga o tome da pričam, niko nas ne tjera da donosimo zakon i niko nas ne tjera da donosimo strategiju, to je naše unutrašnje opredjeljenje. Ukoliko želimo da budemo dio ove zajednice, a opredjelili smo se ranije kroz 3 uspostavu Energetske zajednice, opredijelili smo se da usklađujemo zakonodavstvo, mi ćemo ići naprijed, ukoliko ne, na nama je, mi ćemo i dalje trpiti sankcije Energetske zajednice i nećemo moći ulagati ili dobijati sredstva kroz različite projekte iz Evropske unije u energetski sektor.
Hvala.
Pismene odgovore dostaviću, dostaviću vam naknadno.
Hvala gospodinu ministru. Imajući u vidu danas mali broj pitanja, ja se nadam da nećete zamjeriti što smo tokom ovog dijela probili malo ovo vrijeme koje je ... za odgovor gospodina Šarovića. Riječ dajem uvaženom delegatu, gospodinu Seadu Kadiću. Izvolite gospodine Kadiću.
Ja sam zadovoljan odgovorom.
Zahvaljujemo i mi Vama. Sada riječ dajem uvaženom delegatu, gospodinu Mariju Karamatiću. Izvolite gospodine Karamatić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, dame i gospodo. Pa ja neću biti zadovoljan odgovorom pošto mi očito neće imati ko odgovoriti. Izgleda da sam ja malo baksuzan, koga god ja hoću nešto pitat on zbriše i ne dođe na sjednicu, ali evo, ja ću to malo taksativno nabrojati, uvjeren da neću dobit ni pismeni odgovor. Zašto? Zato što sam već nekoliko puta postavljao pitanja u vezi Vanjskotrgovinske komore na koja nikad nisam dobio odgovor. Postoji čak Zaključak Povjerenstva za vanjske i trgovinske odnose, promet i komunikacije Doma naroda koji je potvrdio ovaj Dom, koji je poslano Vijeću ministara gdje se nalaže Glavnom tajništvu da dostavi odgovore koje smo mi tražili zaključkom i ovog Dom, znači, i Povjerenstva. Sad da idemo u detalje, znači 22.11. je to bilo na sjednici Vijeća ministara, od tada je prošlo više od 60 dana, zakonski rok je 30 dana. Zaključak jedini moguć, odgovori naravno nisu stigli, da Vanjskotrgovinska komora vlada Vijećem ministara i da Vijeće ministara nikakvog utjecaja nema na tu nevladinu organizaciju. Ja bih volio da ja ponekad i promašim, ja kad sam rekao da to niko ne smije kontrolirati, da se nitko iz Vijeća ministara ne usudi postaviti to pitanje, ni predsjedavajući, ni nadležni ministar, da će to nanijeti štetu Bosni i Hercegovini i onda dobijemo ovu aferu sa izvozom jabuka, gdje kaže Inspektorat Republike Srpske, citiraću da ne bude upitno da sam ja nešto rekao – uvidom u dostavljenu dokumentaciju utvrđeno je da se kao proizvođač navodi fizička osoba iz Gradačca u Federaciji, kao izvoznik pravni subjekt iz Bijeljine, pošiljka je izvezena preko carinske ispostave Distrikta Brčkog, znači cijela Bosna i Hercegovina je obuhvaćena, za pošiljku je, naglašavam, Vanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine izdala obrazac o podrijetlu robe kojim se potvrđuje da je roba porijeklom iz Bosne i Hercegovine. Ovo je dobro, ja se zahvaljujem Vanjskotrgovinskoj komori na velikoj ekspanziji naše jedne nam jedine, znači, danas je Bosna i Hercegovina i u pojedinim vojvodstvima u Poljskoj. Dobili smo 4 štetu od oko 40 miliona KM koliko je bilo izvoza, izvoz je obustavljen i sad mene interesira pitanje, nadam se da ću ga od uvaženog predsjedatelja Vijeća ministara dobiti u pismenom obliku, barem ne smijemo ili smijemo, moje pitanje se konkretno odnosi – Smije li predsjedatelj Vijeća ministara i Vijeće ministara uraditi ono što je predviđeno zakonom, tj. izvršiti nadzor nad radom Vanjskotrgovinske komore Bosne i Hercegovine? Hvala.
Ja sam mislio da će moći da odgovori neko od zamjenika, al' pošto je pitanje - da li smije predsjedavajući, ne znam da li bi oni odgovorili da li on smije. Dakle, niko od zamjenika predsjedavajućeg ne bi odgovorio na Vaše pitanje. Vi imate sad pravo da kažete svoju repliku na osnovu svega ovoga, da želite to u pismenoj formi, naravno, je li.
nije uključen mikrofon
Hvala Vam. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onom članu Savjeta ministara, dakle, na kojeg se odnosi, pa ćemo onda i ova pitanja na koja nismo dobili odgovor očekivati u pismenoj formi. Nakon svega ovoga prelazimo na rad po današnjem programu. Dakle, za 35. sjednicu predlažem sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 34. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Usvajanje Zapisnika sa 5. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 3. Prijedlog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2018. godinu (prvo čitanje), dostavljen od Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-02-1-2882/17, od 14.12.2017. godine; 4. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 2015/17, od 09.08.2017. godine, skraćeni postupak; 5. Prijedlog zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1- 1830/17, od 20.12.2017. godine; 6. Izvještaj Ministarstva bezbjednosti BiH o trendovima migracija i aktivnostima u zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda migranata i tražilaca azila, broj: 03/6-37-1226/17, od 12.05.2017. godine; 7. Izvještaj o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2016. godinu – podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-2251/17, od 19.09.2017. godine; 8. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za period januar-juni 2017. godine, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-16-1-2481/17, od 20.10.2017. godine; 5 9. Informacija o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini – podnosilac: Ministarstvo bezbjednosti BiH, broj: 01,02-04-2207/17, od 12.09.2017. godine; 10. Informacija u oblasti direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini, materijal Agencije za promociju stranih ulaganja u BiH – FIPA, broj: 01,02-22-2546/17, od 26.10.2017. godine; 11. Informacija o održanoj prezentaciji o temi: „Trenutno stanje u ispunjavanju obaveza Bosne i Hercegovine iz Ugovora o Energetskoj zajednici“, Sarajevo, 26.10.2017. godine, dostavljena od Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda, broj: 01,02-05-1-2454/17, od 02.11.2017. godine; 12. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcionisanju Međunarodne komisije za nestale osobe, broj: 01,02-05-2-1055/17, od 20.04.2017. godine; 13. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Projekat jačanja bankarskog sekrtora) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj BiH, broj: 01,02-05-2-2851/17, od 08.12.2017. godine; 14. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju Državnog programa aktivnosti za Bosnu i Hercegovinu za 2016. godinu između Evropske unije, koju predstavlja Evropska komisija, i Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Direkcija za evropske integracije Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-05-2-2852/17, od 08.12.2017. godine; 15. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o raspodjeli bespovratnih sredstava između Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine i Savjeta Evrope, broj: 01,02-05-2- 2871/17, od 12.12.2017. godine; 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o ekonomsko-tehničkoj saradnji za bespovratnu pomoć između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Narodne Republike Kine, broj: 01,02-05-2-2897/17, od 15.12.2017. godine; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministra Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Jermenije o ukidanju viza za nosioce diplomatskih pasoša, broj: 01,02-05-2-2899/17, od 15.12.2017. godine; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o saradnji u oblasti turizma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Mađarske, broj: 01,02-05-2-2898/17, od 15.12.2017. godine; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o uzajamnom priznavanju i zamjeni vozačkih dozvola, broj: 01,02-05-2-2919/17, od 19.12.2017. godine; 20. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu u projektu između KfW-a, Frankfurt na Majni (KFW), i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH (zajmoprimac), i Republike Srpske, koju zastupa Ministarstvo finansija RS-a, i Elektroprivrede Republike Srpske (EPC) (agencija za realizaciju projekta) za iznos od 60.000.000,00 evra –Vjetropark Hrgud, broj: 01,02-05-2-2921/17, od 19.12.2017. godine; 21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju za program Interreg V-B Mediteran između Evropske unije, koju predstavlja Evropska komisija, Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Savjet ministara BiH, i Provance-Alpes-Cote d'Azur, upravljačko tijelo Transnacionalnog programa saradnje Interreg V-B Mediteran, broj: 01,02-05-2-2946/17, od 22.12.2017. godine. Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda. Da li se neko javlja za riječ sa prijedlozima izmjena i dopuna? 6 Prijedloga koliko vidim nema i onda s obzirom na to u skladu sa članom 60. Poslovnika smatramo da je dnevni red usovjen i o njemu se ne glasa. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 34. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijavljenih nema. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Zapisniku sa 34. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – svih 13 delegata bilo je za. Iz Federacije 9, iz Republike Srpske 4. Postoji opšta i entitetska većina. konstatujem da je Zapisnik sa 34. sjednice Doma naroda usvojen. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Usvajanje Zapisnika sa 5. hitne sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Dame i gospodo, poštovani izaslanici, članovi Vijeća ministara, svi nazočni. Pa, evo, već je poznata ukupna situacija oko Proračuna i ne bih tu trošio puno riječi. Kako je ovo rasprava o načelima ovdje, ovaj, prva faza, želim jednostavno reći zbog javnosti par riječi. Znači, svjestan sam da je Proračun usvojen, hajmo reći hvala Bogu, u Zastupničkom domu i nakon probijanja rokova, ali ipak je usvojen i respektiram tu činjenicu i ne bih htio ovdje zaoštravati situaciju u Domu naroda, obzirom na vrijeme koje nam curi u svim segmentima, tako da jednostavno osjećam također odgovornost da ovaj Proračun, na neki način, bude u funkciji, ali ipak da neka pitanja koja Proračun sa sobom nosi jednostavno moramo znati. Prvo, jasno nam je, dakle, da postoji fiskalni okvir koji je, na neki način, glavni limit za određenu vrstu, rekao bih, iskoraka u proračunskim instrumentima i aktivnostima i svjesni toga znamo da nije jednostavno u ovakvoj kompleksnoj strukturi u Bosni i Hercegovini doći do proračuna kao jednog od temeljnih dokumenata u svakoj državi. Ali ipak ne mogu a da ne kažem nekoliko stvari koje se odnose na, rekao bih, odnos prvenstveno parlamentarne većine i onih koji čine tu većinu, počevši od Predsjedništva pa do Vijeća ministara, u poimanju nekih stvari koje su važne za Bosnu i Hercegovinu. Znači, mi smo se javno svi opredijelili i svi javno zagovaramo da je Aneks VII Dejtonskog mirovnog sporazuma strateška stvar za ovu zemlju, svjesni svih ograničenja, ali ipak svjesni da još jedan veliki broj ljudi želi da se vrati svojim domovima. Kako se mi odnosimo prema toj činjenici? Tako da, evo, na poziciji broj 47. Fond za povratak BiH ima predviđenu stavku od 482.000 maraka, možete obnoviti dvije kuće, tri. Ovo govorim zato što sam to govorio godinama, zato što sam jedan od osnivača tog instituta Fond za povratak, koji je nažalost samo pretvoren u jednu formu i, na neki način, jedan fosilni okvir da se stvara privid odnosa države prema ovom važnom pitanju, a kad vidimo sadržaj i suštinu vidimo, dakle, da je to svedeno zaista na samu puku formu. Mi smo kao stranka imali amandmane u Zastupničkom domu, oni nisu prihvaćeni i ja sam jednostavno, evo, odustao od procedure, obzirom da znamo svi da se mora usvojiti u istom tekstu, da ne gubimo vrijeme, ali jednostavno želim zbog javnosti da se zna, dakle, da postoji tu jedan kontinuirani formalni odnos, a ne suštinski prema jednom od najvažnijih pitanja u Bosni i Hercegovini. Jer nije više pitanje broja ljudi koliko će se vratiti, nego 8 civilizacijskog prava i njihovog prava da dok god postoji jedna osoba da mi to moramo respektirati jer smo se na to obvezali. Druga stvar koja također, na neki način, govori o percepciji i odnosu vladajućih struktura jeste ovaj dio koji se tiče povlačenja sredstava za IPA fondove. Pa, evo, u Proračunu za 2017. godinu imali smo pet miliona, a ove godine umjesto da povećavamo taj iznos i vlastiti angažman i određenje prema tom strateškom pitanju, bukvalno je taj iznos prepolovljen za sto posto i smanjen na 2,5 miliona. Ne bih to dalje komentirao, al' mislim da ta činjenica dovoljno govori, dovoljno govori o svima nama, neću sada nikog ovdje izdvajati. Znači, jednostavno mislim da je ovo jedna od točaka na kojoj smo morali naći manevarski prostor da pokažemo da vlastitim odnosom imamo pravo tražiti veći angažman, prvenstveno Evropske komisije i njenih institucija infrastrukture za podršku projektima i evropskom putu Bosne i Hercegovine. I, evo, da ne duljim puno, još bih rekao jednu stvar, mi znamo gdje je nadležnost zakonska i ustavna kad su u pitanju znanost, obrazovanje, kultura, jasno je da je to na entitetima i to nije sporno i ovdje ne želim otvarati nikakva politička pitanja u smislu sada borbe za te nadležnosti, evo sve nek ostane tako kako jeste, ali ipak mi na razini Bosne i Hercegovine imamo odgovornost da pokažemo da razumijemo neke od procesa koje trebamo bar simbolički podržat kroz ove grantove na način, dakle, da kažemo da država ima odnos, da imamo viziju prema tim važnim pitanjima. Jedno ću samo, evo, dva spomenuti. Znači, grant za dodjelu novčanih nagrada za zaslužne vrhunske sportiste međunarodnog ... Pazite, sport ne trebam govoriti šta znači u smislu afirmacije svake zemlje i svakog naroda i nacije, ovdje je predviđeno svega 100.000 maraka. Mislim da je to podcjenjivanje onog što prezentiraju u, rekao bih, vrlo skučenim, ograničenim uvjetima sportaši u Bosni i Hercegovini. Drugo, znači, kad je u pitanju, kad je u pitanju nagrada za znanost, pa dajte molim vas bolje da nismo ništa stavili, 10.000 maraka nagrada za znanost. Ovo najbolje govori kakav je naš odnos prema znanosti kao temeljnom pokretaču razvoja svakog društva. Mislim da je ovo stvarno dalje neodrživo, ovakav pristup, pa mi ne možemo govoriti da smo za to da ostaju mladi ljudi ovdje, a ovako se odnosimo. Pa na simboličkoj razini trebalo je izdvojit bar jedan milion maraka i podijeliti ga ljudima koji se bave znanstveno-istraživačkim projektima i ohrabriti ih da te projekte stavljaju u funkciju razvoja Bosne i Hercegovine. I, evo, mogao bi tako dalje, kad je u pitanju inovatorstvo i završiću sa institucijama koje stvarno imaju jedan širi civilizacijski karakter, mogu ih sada nabrojiti nekoliko i prošle sam godine govorio o njima, od Zemaljskog muzeja do akademija. I ovaj odnos također pokazuje, dakle, ne da nismo u stanju riješiti trajni karakter, njihov način djelovanja, nego ni da u ovom, ovim okolnostima ne prepoznajemo svu težinu problema i odnosa kroz koje prolaze i način da im olakšamo do tih stabilnih i konačnih rješenja život i funkcioniranje. Pa, evo, ne bježeći od vlastite odgovornosti kao izaslanika i zastupnika mi uvijek budemo dovedeni u situaciju, dakle, da u cajtnotu pričamo o proračunu. Iako su određeni pomaci postignuti u zadnje vrijeme, posljednjih nekoliko godina, kad je u pitanju pravovremenost predlaganja i usvajanja proračuna mislim da i dalje smo dovedeni u situaciju da mi ustvari nemamo manevarski prostor da objektivnu raspravu vodimo pred očima javnosti mjesec, dva dana, kao što se radi u, rekao bih, u pristojnim državama i parlamentima na način da se zna svaka pozicija koliko se izdvaja za nju, odakle su prihodi, koji su rashodi, gdje je moguće povećati, gdje nije, šta su prioriteti i objektivno još uvijek imamo vrlo uzak manevarski prostor. Ali isto tako priznajem da nismo dovoljno iskoristili onu mogućnost, dakle, uz deset koraka, od kolovoza mjeseca do donošenja proračuna, mi kao izaslanici budemo partneri ljudima koji predlažu proračun. Pa, evo, sve skupa nas pozivam da razumijemo ove okolnosti, ali isto tako da jednostavno ne guramo glavu u pijesak kad su ove važne stvari u pitanju i da nađemo snage da se i kroz ove proračunske rezerve 9 i ovaj odnos neke stvari korigiraju na način, dakle, da ipak pravimo pomake a ne da se vraćamo korak nazad. Hvala lijepo.
Hvala i Vama gospodine Raguž. Daljih prijava za učešće u diskusiji nemamo. Shodno tome sad ću vas obavijestiti o bitnim elementima vezanim za proceduru, što smo dužni zvanično da uradimo, a za koje smo sigurni da ih poznajete, imajući u vidu komunikaciju između Kolegija i klubova naroda. Dakle, vama je poznato da u skladu sa članom 127. Poslovnika Doma naroda prilikom donošenja budžeta primjenjuju se odredbe kojim se regulišu osnovni i zakonodavni postupak i da Kolegij, u skladu sa stavom (3) tog člana, skraćuje rokove i preduzima sve druge potrebne mjere za donošenje budžeta, ili po potrebi izmjene i dopune budžeta, najkasnije do 15. decembra tekuće godine. Imajući u vidu probijanje ovoga roka i rok koji je vezan za ovu odredbu kao bitan element ove odredbe mi ćemo u ime Kolegija, što smo usaglasili na posljednjoj sjednici, vama predložiti da, nakon što se izjasnimo o samom budžetu, usvojimo zaključak koji glasi – da se u skladu sa članom 127. stav (3) Poslovnika Doma naroda po okončanju 35. sjednice otvara amandmanska faza za Prijedog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2018. godinu u trajanju od sat vremena i da nadležna komisija za finansije i budžet Doma naroda po isteku amandmanske faze dostavlja svoj izvještaj o Prijedlogu zakona, a što će nama omogućiti da već sada nakon što usvojimo ovaj zaključak zakažemo hitnu sjednicu Doma naroda koja će razmatrati ovaj Zakon u drugom čitanju. Dakle, moliću vas za podršku ovome kako bi, u skladu sa i stavovima ljudi u poziciji i opoziciji, omogućili nesmetano funkcionisanje budžetskog sistema. S obzirom na to da nema drugih prijava ja zaključujem diskusiju. Sada prelazimo na izjašnjavanje o Prijedog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2018. godinu u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 10 delegata bilo je za, protiv je bio 1 delegat, uzdržana su bila 3 delegata. Iz Federacije – 7 za, 1 protiv, 1 uzdržan, iz Reublike Srpske – 3 za, protiv niko, 2 uzdržana. Postoji opšta većina, postoji entitetska većina. Konstatujem da je budžet usvojen, tj. da smo usvojili Prijedog zakona o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2018. godinu u prvom čitanju. Sada vas pozivam da se izjasnimo o zaključku kojeg je predložio Kolegij. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 11 je bilo za, protiv je bio 1 delegat, uzdržana su bila 2 delegata. Iz Federacije – 8 za, protiv niko, 1 uzdržan, iz Reublike Srpske – 3 za, 1 protiv, 1 uzdržan. Postoji opšta većina, postoji entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili zaključak Kolegijuma Doma naroda. Molim stručne službe da pripreme poziv za sjednicu. Sada prelazimo na rad po tački četiri, 10 Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02- 1-2015/17, od 09.08.2017. godine, skraćeni postupak Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona i u skladu sa članom 103. Poslovnika prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Vi ste dobili mišljenja Zakonodavno-pravnog sektora, Ustavnopravne komisije Doma naroda i Komisije za finansije i budžet Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da Prijedlog zakona nije usklađen sa odredbama člana 95. Poslovnika Doma naroda ali je usklađen sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravna komisija Doma naroda utvrdila je da je Prijedlog zakona usaglašen sa Ustavom i pravnim sistemom Bosne i Hercegovine. Komisija za finansije i budžet Doma naroda podržala je principe Prijedoga zakona. Predstavnički dom je na 54. sjednici, održanoj 15.12.2017. godine, usvojio Prijedlog zakona u oba čitanja. Riječ dajem gospođi Ljilji Zovko predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet Doma naroda ukoliko želi. Kao u Izvještaju. Zahvaljujem. Riječ sada dajem predlagaču Zakona ukoliko želi. Ne želi. Zahvaljujem. Sada otvaramo raspravu o Zakonu. Izvolite, prijavite se ukoliko želite. Prijavljenih nema. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 je bilo za, protiv niko, uzdržan niko. Iz Federacije – 8 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Reublike Srpske – 5 za, protiv niko, uzdržan niko. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na rad po tački pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1- 1830/17, od 20.12.2017. godine
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa, evo, ova točka je ne znam ni ja koliko puta bila na dnevnom redu i nekoliko puta je skidana zbog ne prisustva predlagača, tj. uvaženog ministra ili zamjenika na sjednici. Mislim da je ova Informacija, znači ne ulazeći uopće u to kako je urađena, šta je napisano, da je zastarila, 12 ovo je iz 5-og mjeseca protekle godine. U međuvremenu su ti migranti landrali po Bosni i Hercegovini i oko Bosne i Hercegovine, pa bih ja predložio zaključak kojim – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Ministarstva sigurnosti da dostavi ažurirani Izvještaj o trendovima migracija i aktivnostima na zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda migranata i tražitelja azila. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Karamatiću. Imajući u vidu sadržaj zaključka, dakle, ja Vas molim da se prvo izjasnite da li ovaj zaključak predlažete kao prethodno pitanje koje bi isključilo uopšte dalji rad po ovome Izvještaju ili da predložite da, nakon što se izjasnimo o ovome Izvještaju, glasamo i o tom zaključiku da bismo dobili ažuriranu informaciju koja se odnosi na period koji je nastupio poslije perioda za koji je bio vezan ovaj Izvještaj. Izvolite, imate riječ
Predlažem da se izjasnimo prije o zaključku tako da ne raspravljamo o ovom materijalu uopće, ukoliko bude usvojen zaključak, naravno. Hvala.
Vi imate pravo na takav prijedlog. S obzirom da se radi o prethodnom pitanju, uvažavajući ulogu delegata kao predlagača u ovoj proceduri, ne samog Izvještaja, nego prava iz delegatske dužnosti, ja ću se konsultovati sa Kolegijem da li, da vidimo kako, šta Kolegij ima u vezi sa ovim da kaže. [[konsultacije u Kolegiju]] Kolegij je saglasan da ovaj predloženi zaključak stavimo na glasanje, ali ćemo to, imajući u vidu ovu situaciju, morati uraditi vezujući se za član 175., znači regulisanje pitanja zaključkom, što bi značilo, da pojasnim posljedice, da mi ovaj put tumačimo ovu situaciju tako da redovnu proceduru u vezi sa usvajanjem ovih izvještaja praktično ne primjenjujemo već da s obzirom na protok vremena samo za ovaj slučaj, jer tako zaključak reguliše pojedinačna pitanja, donosimo odluku da se o ovom materijalu Dom naroda uopšte neće izjašnjavati, već da traži od Ministarstva bezbjednosti, tačnije od Savjeta ministara kao predlagača, da dostavi novi izvještaj koji bi obuhvatio čitav ovaj period i u tom smislu bio ažurniji u odnosu na dan kada se o Izvještaju raspravja. Vi ste u obrazloženju rekli da je razlog za to činjenica da toliko sjednica unazad niko u ime Ministarstva bezbjednosti nije ovdje pristupio, što znači da je samo Ministarstvo bezbjednosti u ime predlagača izazvalo ovu situaciju mimo volje Doma naroda koji je redovno stavljao ovu tačku na svoje sjednice. Sada ću pokrenuti proceduru ... ____________(?) 13 [[nije uključen mikrofon]]
Pa, evo, kao i po tačci 6., znači i ovo Izvješće već više puta bilo na Domu naroda skidano zbog ne prisustva predlagača i ja ponovo predlažem, znači, zaključak da – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Ministarstva sigurnosti BiH da dostavi ažuriranu Informaciju o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini iz razloga što je u međuvremenu, znači od 9-og mjeseca, prošlo je pet mjeseci. U međuvremenu smo površnim uvidom u bilo koji medij imali i sigurnosnih ugrozbi u ovoj zemlji, i hapšenja povratnika sa sirijskog ratišta, punih gepeka naoružanja i sl., pa ne bi bilo loše, znači, da imamo cjelovit materijal. Ista procedura, znači ukoliko se usvoji zaključak da uopće ne razmatramo ovo, nego da ...
Gospodine Karamatiću, dakle, uz dužno poštovanje Vašeg prijedloga, dužan sam, rukovodeći ovom sjednicom, da Vas, na neki način, upozorim da se ovdje radi o drugačijoj situaciji. Pitanja koja su vezana za prethodnu tačku vezana su za vanredne okolnosti i određen tok događaja na koji se nije moglo uticati i koji je nastavio da teče u međuvremenu, što znači da postoji određena logika, bilo politička, bilo pravna, bilo elementarna, za prijedlog prethodnog zaključka. U ovom slučaju radi se o Informaciji o stanju bezbjednosti Bosne i Hercegovine u 2016. godini, što znači da nema novih događaja, nema novih saznanja koji bi mogli promijeniti samu Informaciju, a sama Informacija, odnosno izjašnjavanje o njoj proizilazi iz obaveze Ministarstva da preko Savjeta ministara Parlamentarnoj skupštini dostavi Informaciju o stanju bezbjednosti o određenim periodima. Shodno tome ja Vas molim da odustanete od ovog zaključka jer je on jednostavno u sukobu sa odredbama zakona, odnosno sa elementarnom logikom vezano za period za koji se obavlja.
Odustajem ja od zaključka, samo logičko jedno pitanje, znači ima li smisla u 2018. godini raspravljati o Izvješću iz 2016. To samo govori o ažurnosti Ministarstva. Hvala. 16
Nažalost nismo nadležni za donošenje odluke o tome ima li nešto smisla. Zahvaljujem Vam na kooperativnom stavu. Sada riječ ima uvaženi kolega, gospodin Sredoje Nović. Izvolite gospodine Noviću.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, ministri, dame i gospodo. Naravno da je danas teško govoriti u 2018. o stanju bezbjednosti u 2016., i to je, reklo bi se, i bezpredmetno da ovaj visoki Dom raspravlja o tome, ali možda bi dobro bilo da, ako ništa drugo, izvučemo pouku, pa da kažemo da za prethodnu godinu o stanju bezbjednosti trebalo bi razmatrati makar u prvoj polovini tekuće godine. Zaista nikakve logike nema da danas bilo šta o ovoj Informaciji govorimo iako ona zaslužuje itekako da se o njoj na nekoliko mjesta kaže i mnogo ozbiljnije, i mi ovdje ali i oni drugi koji su još zaduženiji nego mi sami. Ja ću samo dvije-tri napomene ili opaske da kažem. Mislim da u samom uvodu i prvi pasus koji govori o informaciji bezbjednosti, kaže – ima za cilj da zakonodavnoj vlasti u Bosni i Hercegovini posluži kao osnov u namjeri da u svom budućem radu kroz zakonodavne inicijative unaprijedi zakonske okvire, itd., itd., ja mislim da je trebalo u najmanju ruku očekivati dodatno. Pa valjda izvršna vlast i agencije policijske i strukture koje se ovim bave trebale bi da daju inicijativu i kreiraju zakonske propise za promjenu eventualno stanja. Pretpostavljam da se mislilo na stanje u 2016. godini. Međutim, ono što mene posebno, hajde da kažem, pa i brine, ako hoćete iskreno, na strani 5, gdje se govori da je važan podatak, prema podacima SIPA-e, Granične policije, Direkcije, OSA-e, Federalnog, Republike Srpske Ministarstva unutrašnjih poslova, Distrikta, u Bosni i Hercegovini u 2016. nije bilo terorističkih napada, a bilo je '15. tri. I sljedeći pasus kaže – u 2016. podneseno je 20 izvještaja protiv 23 lica i dvije dopune, itd., zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična djela iz oblasti terorizma. Moram vam reći da mene ovo izuzetno brine, to nije baš mali broj izvještaja koji je podnesen za ovako teško krivično djelo. 20 izvještaja protiv 23 lica u Bosni i Hercegovini je vrlo ozbiljno, vrlo ozbiljno pitanje šta se to onda na planu bezbjednosti, odnosno mogućeg terorizma dešava. Jer ovdje su osnovi sumnje, dakle ovdje nije riječ da je policija došla do nekih operativnih saznanja, pa je ona dostavila, itd., itd. Bilo bi, i sada kad mi govorimo šta strane zemlje govore, šta govori Amerika, šta govori neko drugi, koliko je Bosna i Hercegovina ugrožena ili nije ugrožena, mi se počesto ljutimo i kažemo da su to izmišljene stvari, da to nije tačno, itd., ali ne dajemo odgovor na ovo što je neko podnio te zahtjeve, odnosno izvještaje. Jer ako je to, ako su to, a jesu, nema razloga da ne vjerujemo, izvještaji policijskih agencija koje su, pretpostavljam, dosta temeljito, stručno, kvalitetno obradile, dostavile nadležnim tužilaštvima, šta je urađeno, dakle to je već 2016. godina. I jako bi to bilo interesantno građanima Bosne i Hercegovine reći – nije bilo ništa, vođene su istrage, nije se utvrdilo ništa, to su bile, hajde da kažem, operativne neke sumnje ili nisu, jer jednostavno ne smijemo to da držimo u ladicama, pretpostavljam, ja pretpostavljam, tužilaštava, jer kaže se da su agencije policijske to uradile. Mi u javnosti de facto sa time što ne dajemo blagovremen odgovor stvaramo klimu nebezbjednosti, odnosno loše bezbjednosti unutar Bosne i Hercegovine. I samo posljednja opaska, kada govorimo o izazovima onda mislim da je trebalo i nešto preciznije, nešto konkretnije reći koji su to izazovi u Bosni i Hercegovini pored ovih kad govorimo, dakle, o unutrašnjim izazovima. Jer treba biti i obazriv, mi kažemo da su izazovi, pa jedna rečenica stoji – teroristički napadi mogu se očekivati svugdje. To ne smijemo na taj način, čini mi se bar po mom viđenju, da konstatujemo, jer to može u najmanju ruku kod građana Bosne i Hercegovine, ali i svih onih koji pomno prate i u svoje softvere unose sve ono što mi pišemo i što ovdje se 17 dešava. Tako da mislim, moj je prijedlog da ubuduće prije svega ovakve informacije razmatramo uvijek, odnosno da se potrude uz one opaske koje je Ministarstvo navelo ovdje zašto nije dobilo potrebne informacije od nadležnih organa, i znamo jako dobro kako se uloga čija i u kojoj se, s čim se susreću ministarstva na nivou Bosne i Hercegovine, ali moramo učiniti sve da prvih mjeseci dobijemo ovakve informacije da možemo reći šta je to što ćemo u tekućoj godini da činimo. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Noviću. Riječ ima uvaženi delegat, gospodin Darko Babalj. Izvolite gospodine Babalj.
Da vas pozdravim. Dobro, znači što se tiče Informacije o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini i prethodne diskusije gospodina Novića i gospodina Karamatića nije to baš tako strašno i nije to baš da se to desilo samo danas, i nije to baš samo tako da je kriv ministar bezbjednosti zašto ovo nije bilo u novembru 2017. godine, sada je januar 2018. godine. Nije niko rekao, naravno gospodine Noviću, ali se vidjelo iz početka diskusije na šta se aludira. Ono što mi trebamo kao zakonodavna vlast ove države je dati podršku ili uskratiti podršku i ući u sve probleme sistemske koji su u Bosni i Hercegovini, a svi znamo kakvi su problemi Bosne i Hercegovine povodom pitanja bezbjednosti. Znamo da ministar bezbjednosti nije ni Šerlok Holms niti on može rješavati probleme kako bi narod želio da se ti problemi rješavaju. Ja mislim da iz ovih ladica, što ste Vi govorili gospodine Noviću, ne treba ih zatvoriti nego ih treba otvoriti, a ne može ih otvoriti ni ministar bezbjednosti niti Ministarstvo bezbjednosti. Ladice otvaraju tužioci i iz njih izlazi nešto s čim se mi moramo susresti kad tad. Da li će to biti loše? Ja mislim da će biti to itekako dobro za Bosnu i Hercegovinu kada se te ladice otvore. Što se tiče terorizma, pa mi prizivamo terorizam. Kako ga prizivamo? Pa, daj da se manemo tog terorizma. Ima li tih nekih stvari na koje nas ljudi upozoravaju? Pa, ima. Ja gdje god da upalim televiziju, medije, radio, pisane, nepisane, samo pričaju o nekom terorizmu. Isto kao da prizivamo da bude terorizam. Ne trebamo mi to spominjati dnevno politički, nego se trebamo svi zajedno uozbiljiti da do toga ne dođe. Što se tiče Informacije, ovo su zbirni izvještaji. I što se tiče mene ja ću ovu Informaciju podržati. Što se tiče ministra bezbjednosti i njegovog zamjenika, korektno bi bilo da, eto, mjesec dana to bude, u budućem periodu u onoj makar sljedećoj godini, za 2017. godinu bude u oktobru, odnosno u novembru mjesecu 2018. godine. Hvala.
Hvala i Vama, gospodine Babalj. Riječ ima predlagač, uvaženi ministar gospodin Dragan Mektić. Izvolite gospodine Mektiću.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim Kolegij ovog Doma, da pozdravim sve delegate Doma naroda ovdje i da pozdravim ministre, da pozdravim zamjenike i da pozdravim sve prisutne ovdje u ovoj sali. 18 Kolegice i kolege ja bih htio samo, obzirom da je bilo pitanja ovdje i vidim nekih nejasnoća, da odgovorim samo vrlo kratko, prije svega zašto Informacija ide kasno. Mi imamo problem, ja bih vas molio ako nam možete tu da pomognete, neće nam sve agencije da dostave podatke, vjerujte da sam, mi ove podatke skidali sa web stranica pojedinih agencija i ti podaci nisu kompaktibilni. Vi ako hoćete broj krivičnih djela silovanja, ako jedna agencija nije to izbacila ili nam dostavila taj podatak, mi vam ne možemo dati tačnu informaciju, ja mogu onda da pišem u Informaciji da prema podacima koje nam je dostavilo 15 agencija, ali nije šesnaesta I ovu Informaciju koju imate ovdje najveći dio ovih podataka smo skidali sa web sajtova, stranica. Neće nam da dostave i čak je u Predstavničkom domu bila rasprava u tom smislu da mi ne trebamo da radimo ovu agenciju zato što nismo nadležni za sve poslove iz okvira bezbjednosti, i u tom smjeru je išla takva rasprava. Ja bih vas molio da, kažem još jednom, da se odredimo hoćemo li mi raditi agencije o ukupnom stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini, onda mi moraju podatke, moraju nam dostaviti i agencije koje rade druge poslove za koje nije nadležno ovo Ministarstvo kako bi mi sačinili jednu informaciju To vas molim ako možete nam pomozite, ako ne može opet ćemo biti u problemu za svaku narednu godinu jer ne možemo da dođemo do podataka. Jednostavno neki nam neće da dostave i mi nemamo načina nikakvog da ih prisilimo na čitavu tu priču. U 2016. godini nije bilo terorističkih napada, to piše u Informaciji, a prijavljeno je, podneseno je 20 izvještaja o počinjenim krivičnim djelima, odnosno prijavljena 23 lica. Ovdje se radi o krivičnim djelima iz grupe djela koja se odnosi na terorizam, dakle nije bilo terorističkih napada u Bosni i Hercegovini u 2016., nije bilo ni u 2017. godini, evo sad vam govorim to, ali je bilo povratka naših državljana sa ratišta, stranih ratišta, ovdje u Bosnu i Hercegovinu i nakon njihovog povratka mi smo ih sve obrađivali. Dakle, nema nijednog lica koje se vratilo sa stranog ratišta koje nije bilo predmet obrade policijskih agencija i tamo gdje smo zadokumentovali, u najvećem broju smo zadokumentovali, jedan broj je još u radu, podnesemo izvještaj o počinjenom djelu koje spada u grupu djela iz oblasti terorizma. Dakle, oni su se vraćali u toku 2016. godine, imamo najvjerovatnije informacije da se jedan broj lica sprema da se vrati, naših državljana, i u ovoj godini u Bosnu i Hercegovinu, biće obuhvaćeni isto kriminalističkom obradom, biće protiv njih podneseni izvještaji o počinjenom krivičnom djelu i biće procesuirani u 2018. godini, ali u Bosni i Hercegovini nemamo terorističkih akata, nismo imali nijedan ozbiljni teroristički incident. Pratimo, imamo izazova terorističkih, imamo ekstremizma, imamo radikalizma, imamo osoba za koje znamo da bi mogle tako da počine, držimo ih pod kontrolom, nadziremo, ali opet kažem ne možemo isključiti mogućnost postojanja terorističkog napada. Vi ste vidjeli sad da je, čini mi se, Stejt department, jeste, izdao jedno saopštenje, jednu preporuku svojim građanima da ne posjećuju neke zemlje zbog prijetnje terorizma, ali mi smo u grupi sa Njemačkom, sa Francuskom, sa Belgijom, sa Velikom Britanijom, u istoj grupi. Dakle, koliko postoji prijetnja u tako moćnim, bogatim, koji za borbu protiv terorizma odvajaju milijarde i milijarde maraka i mi smo tu, pa sad jel' dobro ili nije. Ok, ja se slažem da treba to promijeniti i poboljšati, slažem se sa gospodinom Novićom da ove izazove treba, evo, preciznije i bolje definisati, ali vam kažem još jednom, na kraju, evo ujedno vas i molim, dajte nam pomozite nekako da obvežemo nekoga da nam dostavi podatke ako hoćete kvalitetnu informaciju. Neće je biti ni za 2017. ne možemo doći do podataka. Čekamo da neko objavi na web sajtu podatke, koji poslije, kažem još jednom, nisu kompaktibilni. Hvala vam još jednom.
Hvala i Vama. Riječ ima u vidu replike, mada ne vidim, ali dobro, uvaženi delegat, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću. 19
Zahvaljujem. Pa, evo, ovo su, ovo što je rekao uvaženi ministar uz najbolju volju da mu pomognem, ovo je prestrašno. Znači, Ministarstvo sigurnosti ne može dobiti od policijskih agencija izvješće i mora skidati sa interneta podatke da nama dostavi izvješće i sad neko ko ovo gleda od građana Bosne i Hercegovine može doći samo do jednog zaključka, gasi mješalicu, motaj kablove, zadnji nek ugasi svjetlo i razguli. Ja sam imao par nedoumica ranije, recimo meni, evo spomenuo je uvaženi ministar izvješće posljednje Stejt departmenta, već smo, kad su pojedini pedsjednici zemalja Evropske unije govorili da Bosna i Hercegovina ima problema s terorizmom, tada je reagiralo, ne znam, i Ministarstvo i, radi se konkretno o predsjednici Republike Hrvatske i predsjedniku Češke Republike, tada su svi govorili – ne, to nije istina, to se radi protiv Bosne i Hercegovine. Sad kada je Stejt department rekao, tj. Amerikanci, jedna od dvije najveće, možda tri, sile u svijetu, da imamo problem s terorizmom sad svi šute. Onda meni neke stvari isto nisu bile jasne, primjerice radi, nakon izjave predsjednice Republike Hrvatske da Bosna i Hercegovina ima problema s terorizmom, tad sam gledao, mislim da je bio predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić i uvaženi ministar sigurnosti, gospodin Mektić, tad su rekli da u Bosni i Hercegovini nema terorističkih napada. Evo, znamo u mandatu ovoga ministra i ovog predsjedatelja Vijeća ministara samo u 2015. je bilo tri teroristička napada. To znači, pripisujemo tome da oni to nisu uspjeli pronaći na internetu, jer Ministarstvo sigurnosti nema podatke imamo li mi terorističkih napada ili nemamo. Mislim da su ovo podaci frapantni, da se svi moramo uključiti, ne samo Ministarstvo sigurnosti, nego i mi ovdje zastupnici, da policijske agencije moraju koliko-toliko surađivat. Ako imamo već neke zakone, neke akte, ako Ministarstvo sigurnosti zatraži od bilo koje policijske agencije podatke da ih mora dostaviti. Ako Dom naroda zatraži od Vijeća ministara bilo koje podatke da Vijeće ministara mora Domu dostaviti podatke. Znači, pitanje koje se nama svima ovdje postavlja, znači uopće je nebitno uz ovo Izvješće ovdje o stanju sigurnosti ..., već je ono prestarilo i godine i godine, kao što je rekao uvaženi kolega Babalj, pitanje je hoćemo li mi pokušati praviti zemlju od ove Bosne i Hercegovine, pokušati praviti suverenu državu u kojoj funkcioniraju zakoni, u kojoj funkcioniraju pravilnici, u kojoj se zna hijerarhija, u kojoj postoji vertikala, ne znam, od jedne policijske postaje do Ministarstva sigurnosti, do Vijeća ministara ili ćemo nastaviti ovako mi ovdje kao nešto glumimo i prizivamo OHR da intervenira kad više ne znadnemo šta je.
Hvala Vam gospodine Karamatiću. Riječ ima, ispravak krivog navoda, uvaženi delegat, gospodin Darko Babalj. Izvolite gospodine Babalj.
Ja se izvinjavam što ću zloupotrijebiti nije replika, ali nisam znao kako da, moje je mišljenje da najveća prijetnja u Bosni i Hercegovini, moje lično mišljenje, nije terorizam. Moje mišljenje je da je najveća prijetnja danas u Bosni i Hercegovini heroin, kokain, marihuana i spid, i moje je mišljenje da mi kao Bosna i Hercegovina trebamo poseban akcenat staviti na borbu protiv narkotika. Terorizma je bilo, i tri ta slučaja su bila, nastradala su tri, četiri nevina čovjeka, a o ovome o čemu ja pričam nastradalo je više desetina hiljada ljudi, a o tome mi u Bosni i Hecegovini ne pričamo. Ja mislim da smo mi svi ozbiljni ljudi i da imamo djecu i znamo da mom djetetu najviša prijetnja je heroin, kokain, spid i marihuana. Hvala. 20
Hvala i Vama, gospodine Babalj. Riječ ima uvaženi kolega, gospodin Mario Karamatić. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem. Pa, ja se s kolegom Babaljem mogu djelimično složit, znači to su prestrašne stvari heroin, spid, kokain, međutim ja mislim da mi to moramo apsolutno sve legalizirati da se može kupiti na svakoj trafici i da na to fino uvedemo akcize, jer ako niste znali na kilogram rezanog duhana su akcize negdje oko 94 marke i 80 feninga, a proizvođačka cijena je nekih 8-9 maraka. Pa imamo u Hercegovini slučajeve gdje SIPA s dronovima traži uzgajivače duhana, dok dileri prolaze. Zašto? Pa, zato što nema akciza na narkotike, nema akciza na heroin, nema akciza na kokain, nema akciza na LSD, na ekstazi i uzročno-posljedično policijske agencije nemaju interesa da hvataju dilere, nego prepadaju babe po Širokom Brijegu, po Gornjim Mamićima, otimaju im duvan, SIPA ih privodi, dođu one kornjače pa to su akcije, kaže zaplijenili 5 kg duhana, isprepadali tamo jadnu babu. Ja sam za to za legalizaciju svih vrsta narkotika i uvođenje akciza, pa vjerovali ili ne možda konačno napravimo i više od 100 metara autoputa koliko smo ...
Hvala gospodine Karamatiću. Riječ ima uvažena koleginica, gospođa Zdenka Džambas. Izvolite gospođo Džambas.
Lijepo vas pozdravljam, pozdravljam ministra sigurnosti Što reče moj kolega, zaista nemam ovdje mogućnost replike, imam ispravak krivog navoda i tako, pa sam se morala tako prijaviti. Meni bi bilo žao da odavde ode priča da mi nešto nećemo da usvojimo, evo Klub Hrvata, problem je što Vas nije bilo na sjednicama pa onda nismo mogli, izglasavali smo da ne možemo o tom raspravljat jer nema predlagača. A s druge strane malo ta Vaša informacija da ste, da Vi ne možete kao ministar sigurnosti dobiti podatke od agencija ovih državnih je više nego strašna. Kako onda mi možemo da Vam pomognemo ja to ne znam, zaista nema načina, jer koliko god mi molimo da dođu na sjednicu predlagači, oni ne dođu, pa evo koliko znamo, odkad čekamo i ministra sigurnosti, ja bih ga opet pitala dokle, ministra, pardon, vanjskih poslova, opet bih ga pitala dokle je došao zakon o vanjskim poslovima. A onda mi je palo na pamet kad se već govori o terorizmu, ni na kakav način ga ne bih prizivala, mi i dalje nemamo informaciju ko je izvršio napad na tada predsjednika Vlade Republike Srbije, gospodina Vučića, je li tako. Problem je što se jednostavno ne zna ko s kim treba da surađuje i ko koordinira. Tada nakon terorističkog napada u Rajlovcu, ja dobro sjećam, Vi ste se vratili iz Pariza, tamo sa njihovog terorističkog napada i dali ste interviju, na aerodromu je to bilo, i Vi ste rekli da je problem u tome što su se tada u Rajlovcu pojavile i županijske, federalne vlasti, državne, nije se znalo tko treba, tko treba tu da radi na terenu, i Vi ste rekli da ćete u narednih šest mjeseci, upravo Vi, napraviti zakon koji će doći nama na klupe gdje ćemo imati zakon o tome tko i na koji način reagira u slučaju evo ovakvog terorizma, tko je kome nadležan, jer Vi to trenutno u zakonu i nemate. E pa sad malo mene plaši kad Vi ne možete dobiti od agencija ovih naših državnih ... 21
Ne državnih.
Bilo kojih, Vi ste ipak ministar sigurnosti, da Vi ne možete to dobiti, e onda meni to pomalo, pomalo me hvata neki strah.
Hvala gospođi Džambas. Diskusija, uvaženi delegat, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani prisutni Ja bih prije svega zahvalio se ministru na Informaciji koja je sačinjena po uobičajenoj metodologiji ali propraćena, rekao bih, odgovornim i odmjerenim komentarom o izuzetno značajnoj oblasti i izuzetno značajnom pitanju, ne samo za Bosnu i Hercegovinu, nego i za regio, a možda i za svijet. Dakle, tretiraju se pitanja oko kojih treba zaista odmjereno, odgovorno, argumentirano i prisebno govoriti, rekao bih. Bilo je tu retorike koja je vrlo često baratala sa ciframa nezasnovanim, neprimjerenim i kojoj je otprilike bila neka druga namjera, a ne tretiranje sigurnosnih problema i u ovoj oblasti. To nanosi štetu svima i to nije put da se govori o ovim temama. Međutim, svima je nama poznato da je sigurnost nedjeljiva, da ne može biti sigurnosti u jednoj državi ako nije u sujednoj državi sve u redu, da ne može biti sigurnosti u regionu ako u nekoj od država u regionu imamo problema, da ne može Evropa biti sigurna i mirna ako čak na njenim granicama ima problema. A taj sektor sigurnosti i cjelovitost tog problema podrazumijeva i, naravno, saradnju, razmjenu informacija među državama regiona, među državama Evrope, pa onda, naravno, i razmjenu i saradnju pogotovo unutar države. Ne može biti sigurnosti unutar države ukoliko nema saradnje i razmjene informacija i sasvim je opravdano ministar ovdje upozorio na činjenicu da se informacije ne dostavljaju. Nije sporna nadležnost kantona, entiteta u pogledu sigurnosti, to je ustavna pozicija, ja mislim da tu razumijemo to i možemo se složiti. Međutim, zašto nema dostavljanja informacija državnom ministarstvu, koje opet te informacije u ime države mora razmjenjivati sa drugim državama, da bi osigurali tu cjelovitost sigurnosti nedjeljive? Odgovornost je i na nama ovdje znate, dakle ne brani nama niko da donesemo zakone i imamo uporište u Ustavu čak da damo nadležnost i Ministarstvu sigurnosti i drugim sigurnosnim agencijama na nivou Bosne i Hercegovine, da u tim zakonima propišemo i jasnu proceduru i ciljane načine i propisane obrasce i propisane rokove u kojima agencije na svim nivoima moraju dostavljati ministarstvu potrebne informacije i čak da propišemo sankcije ukoliko se tako ne postupi. To imamo pravo ne ulazeći u nadležnosti agencija u pogledu njihove nadležnosti iz oblasti sigurnosti, ali u pogledu dostavljanja informacija na nivou države, skupljanja tih informacija, ne iz razloga da se nekome oduzima nadležnost, nego da se prikupljanjem informacija oblast koja je potpuno nedjeljiva, kao što je oblast sigurnosti, da bi se efikasnije, efikasnije i bolje ostvarivala na području države i da bi se efikasnije i bolje doprinosilo sigurnosti u cijelom regionu, pa i u Evropi. Dakle, hoću da kažem da treba razmisliti o takvom zakonu i mi ćemo u odnosu prema tom zakonu ili takvim izmjenama postojećih zakona pokazati svoj odnos da li zaista želimo doprinijeti da ova oblast bude efikasnija, bolje uređena, jasnije i preciznije propisane obaveze. Dakle, bez tog tako postavljenog rješenja ovog problema mi ćemo i dalje imati situaciju da ministarstvo prikuplja informacije na web sajtovima, što zaista jeste zabrinjavajuće. Zahvaljujem. 22
Hvala i Vama, gospodine Genjac. Riječ ima u svojstvu predlagača, uvaženi ministar, gospodin Dragan Mektić. Izvolite gospodine Mektiću.
Hvala predsjedavajući. Ja se, nisam znao da će biti poslije diskusija još, ja bih sačekao i na kraju onda sve, zato se izvinjavam što se još jednom javljam. Ovaj, odgovorio bi ovo gospođi Džambas, čini mi se, na pitanje Vučića. Dajte da jednom, ja sam sto puta rekao i dao tu izjavu i u medije i u javnost, mi smo obradili slučaj Vučića u Potočarima, zadokumentovali predmet u kome smo identifikovali šest lica koji su manje-više vidjeli svi na kamerama šta rade, itd. i dostavili Tužilaštvu. Šta mi možemo više da uradimo? Nema, naša se priča tu završava. Mene čudi da stalno neko potencira Vučić, Vučić, Vučić, a mi obradili, zadokumentovali, poslali brdo dokumentacije Tužilaštvu BiH, identifikovali sve osobe, neće Tužilaštvo da završi ..., neće da se oglasi, neće. Pa ja sam i govorio, pozivao Tužilaštvo završite istragu, recite završili smo istragu nema osnova za vođenje krivičnog postupka, završite istragu optužite jedno lice, nijedno, dajte nešto uradite da skinemo tu, to opterećuje odnose i Bosne i Hercegovine i Republike Srbije, to stalno prebacuje neko iz Srbije, prebacuju ovdje nećete, nećete. Uradili smo sve ono što zakon dozvoljava nama kao policijskim agencijama. Drugu stvar, Rajlovac i teroristički akt. Ja sam imenovan za ministra, čini mi se, 1. aprila 2015. godine, ovi teroristički se akt desio u maju, ja nisam bio čestito ni sjeo ovdje. I poslije tih terorističkih akata koji su se desili u maju, to je bio Zvornik, to je bio Rajlovac, trećeg nije bilo. Onaj napad i onaj incident što se desio sa načelnikom Glavnog štaba Bosne i Hercegovine Kantonalno tužilaštvo u Mostaru nije kvalifikovalo kao teroristički akt, ovaj, terorizma već drugačije i ne mogu ga ja sada prekvalifikovati ono što je Tužilaštvo, onaj, donijelo. Ne možemo donijeti, vi se sjećate da sam ja zagovarao i pokušavao da donesemo zakon o borbi protiv terorizma, antiteroristički zakon u Bosni i Hercegovini, nema političke saglasnosti. Evo, ako vi imate način, ja imam zakon o antiterorističkoj, ovaj, ovdje antiteroristički zakon, ako ima načina da ga nekako stavimo u proceduru, evo vi meni recite kako i da imamo političku saglasnost. Nema političke saglasnosti, ne mogu ja iskakati izvan neke politike koju dogovaraju, razgovaraju, utvrđuju politički ... Zato kažem ... to sam samo imao. I ne znam, ne bih ovo objašnjavao kokain, heroin, akcize i to dalje, pazite to je nešta što ubija na licu mjesta, to je svejedno kao kad uzeli i cijanid uveli akcize na njega i stavili ga u normalnu proizvodnju, to nije nijedna država uradila u svijetu osim marihuane. Mislim to ne bi stvarno komentarisao, to je do vas hoćete li nećete li, itd. Evo hvala, hvala, ja sam sad imamo priliku da odgovorim na pitanja, nemam namjeru da polemišem uopšte sa vama.
Zahvaljujem uvaženom kolegi ministru, gospodinu ministru. Riječ ima uvažena koleginica, delegatkinja Zdenka Džambas. Izvolite gospođo Džambas.
Dakle, ovo je stvarno ispravak krivog navoda. Dakle, ja uopće nisam povezivala ni slučaj Vučić sa današnjim datumom, govorimo o 2016. tamo pethodnom, prethodnom nekom periodu, 23 tada je rečeno da nije bilo dovoljne koordinacije između policijskih, o tome ja govorim i Vi ste tada rekli da ćete napraviti zakon nama, da ćemo mi imati to na klupama, ali to je već prošlo vrijeme, da bi se znalo kad se desi nekakav napad koji se proglasi terorističkim tko je odgovoran, a ne da vežem ga ja sa današnjim datumom. Zaboravili smo da govorimo o 2016. danas.
Zahvaljujem gospođi Džambas. Ukoliko smo iscrpili raspravu, istu zaključujem. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Informaciji o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 5 je bilo za, 4 protiv, 4 uzdržana. Iz Federacije – 4 za, protiv niko, 4 uzdržana, iz Republike Srpske – 1 za, 4 protiv, uzdržanih nema. Postoji opšta većina ali ne postoji entitetska većina, pa ćemo izvršiti konsultacije u Kolegiju. [[konsultacije u Kolegiju]] Saglasnosti nema, pa prelazimo na izjašnjavanje u drugom krugu. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 5 je bilo za, 5 je bilo protiv, 3 su bila uzdržana. Iz Federacije – 4 za, 1 protiv, 3 uzdržana, iz Republike Srpske – 1 za, 4 protiv, uzdržanih nema. Ne postoji opšta većina. Konstatujem da Informacija o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini za 2016. godinu nije primljena k znanju. Prelazimo na tačku 10., Ad. 10. Informacija u oblasti direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini, materijal Agencije za promociju stranih ulaganja u BiH – FIPA, broj: 01,02-22-2546/17, od 26.10.2017. godine Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj Parlamentarne skupštine BiH. Komisija je prihvatila Informaciju. Komisija je usvojila sljedeće zaključke i predlaže Domu njihovo usvajanje: 1. Dom naroda traži od Savjeta ministara BiH da se izdvoje sredstva Agnciji za promociju stranih investicija Bosne i Hercegovine za sprovođenje kampanje „Invest in Bosnia and Herzegovina“. 2. Dom naroda traži od Savjeta ministara BiH da pokuša da obezbijedi sredstva za poticaje stranim investitorima. Riječ dajem predstavniku Zajedničke komisije na sjednici Doma naroda, ukoliko želi. Ko je predstavnik, ja se izvinjavam, nisma dobio informaciju o tome? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 24
Poštovana gospodo predsjedavajući, gospodo poslanici i gospodo ministri i zamjenici Imam prijatnu dužnost da vas obavijestim da je 2017. godina rekordna po investicijama u istoriji Bosne i Hercegovine. U izradi Informacije koja je pred vama FIPA je raspolagala sa svim podacima, ali zvanični su podaci Centralne banke BiH koja prikuplja sve uplate i kontroliše priliv sredstava, tako da u ovoj Informaciji vi ste dobili podatke da je porast stranih investicija u 2017. u prvom krartalu bio 28,7%. Međutim, mi smo već u prvih šest mjeseci imali porast 68%, da bismo za devet mjeseci prakrično ispunili plan i to je potvrdila i Centralna banka BiH, imamo 630 miliona KM za prvih devet mjeseci, odnosno po novim podacima Centralne banke mi smo već na 700 miliona. Mi ovim tempom kako se radi očekujemo da ćemo do kraja godine, za ova tri mjeseca koja još treba da obradi Centralna banka, dostići budžet Bosne i Hercegovine. Znamo da je budžet institucija Bosne i Hercegovine oko 950 miliona, mi očekujemo da ćemo imati identičnu cifru stranih investicija u Bosni i Hercegovini. Moram vas informisati da FIPA ima još jednu investiciju koja nije ušla u ove podatke, koja će tek u ovoj godini dati velike cifre, to je Termoelektrana Kamengrad, koja je potpisana u Budimpešti 27. novembra. Investicija je 1.020.000.000 maraka i to, te će sume tek da se pokazuju u investicijama u 2018., 2019. i narednim godinama. Sve ove investicije ostvarene su, bokserskim rječnikom rečeno, na poene. Nemamo nijednu investiciju od 200, 300, 500 miliona, sve su to male investicije 5, 10, 15 miliona, imaju, ima ih nekoliko i po 30, dakle to je teškim redom napravljeno, vođenjem investitora na po pet lokacija, odabirom, održavanjem ako treba i po deset sastanaka sa investitorima da bi se neka investicija realizovala. Oko 7.200 potencijalnih investitora mi stalno držimo na vezi, informišemo ih o svim novim projektima koje imamo, trudimo se da prikupimo projekte od svih subjekata u Bosni i Hercegovini, i od entitetskih vlasti, kantonalnih, opštinskih, a isto tako i privatne projekte za koje možemo naći strane investitore. Naš rad je prepoznat i u svijetu, po prvi put u istoriji Bosne i Hercegovine FIPA je ušla u Upravni odbor organizacije stranih investicija, Svjetske organizacije stranih investicija WAIPA. Iz Evrope su samo dva mjesta i ušli su Bosna i Hercegovina i Poljska što je zaista izvanredan uspjeh i očekujemo još bolje prilike za kontakte sa stranim investitorima u ovoj i narednim godinama. Vidjeli ste prijedlog, mi hoćemo još dalje, još uspješnije, nama treba da budemo prisutni u svijetu, da se zna za investicione mogućnosti Bosne i Hercegovine. Ja sam neke od naših ministara upoznavao sa direktorom FIPA-e Makedonije koja je 2013. godine na CNN-u dala reklamu, reklama je koštala milion dolara, ali su Makedonci u 2014. milijarde dolara napravili investicija. Reklama je ovdje vrlo značajna i ja apelujem na vas da se nekako izdvoji neki novac za našu propagandnu kampanju „Invest in Bosnia and Herzegovina“. Ilustrovaću vam primjerom, prošle godine smo imali u Italiji akciju to je tzv. „outreach“ kampanja, Svjetska banka nam je sve pripremila i kad sam ja došao pred potencijalne investitore koji treba da investiraju u poljoprivredu Bosne i Hercegovine prvo pitanje je bilo – a smije li se na vašim ulicama slobodno hodati? I ja sam se zaista zabezeknuo i rekao sam im – gospodo gdje vi živite, u Bosni i Hercegovini je završen rat prije 25 godina i slobodnije vam je šetati u Sarajevu, u Mostaru, Banja Luci nego u Berlinu, Parizu i Londonu. Dakle, moramo da širimo istinu o Bosni i Hercegovini, da se ovdje slobodno 25 živi, da se može slobodno raditi, da ovdje većina investitora koji rade su veoma uspješni, da njih oko 60% reinvestira, a sve to mora da prodre u svijet, a bez novca je teško objaviti reklame na bilo kakvim značajnijim medijima. Takođe što se tiče podsticaja, mislim i mišljenje je mojih saradnika da bi Bosna i Hercegovina trebala napraviti neke korake na planu podsticaja. Vidjeli ste šta radi Srbija, Srbija daje za svako novo radno mjesto, novootvoreno radno mjesto 7.000 eura i kako ja da ubjeđujem investitora da ostane kod nas, da dođe kod nas ustvari a ne u Srbiju. On kaže – ja dobijem 7.000 eura za svako radno mjesto, i ide tamo. Tako da se mi veoma mučimo da investitor dođe kod nas a ne u Srbiju. Hrvatska daje 3.000 eura, Makedonija oko 3.000 eura, Crna Gora ima izvanredne milionske podsticaje u raznim oblastima. Tako da bi trebalo razmisliti da budemo makar, makar simbolično da dodjeljujemo neke sume investitorima. Neki dan sam bio na sastanku u opštini Stanari koja je sama odlučila da daje 650 maraka za svako novootvoreno radno mjesto. Imao sam slučaj u Prozoru, kad smo išli u otvaranje Fabrike montažnih kuća, opština je ponudila 600 maraka za svako novootvoreno radno mjesto investitoru. Dakle, trebalo bi razmisliti da se na neki način uklapamo u tendencije u svijetu, stimulišu se strani investitori i da pokušamo na tom planu nešto da uradimo. I šta još moramo da radimo, Savjet ministara je ove godine, odnosno 2017. usvojio 52 preporuke FIPA-e za unapređenje poslovnog ambijenta. Najdrastičniji primjer ću vam istaći da kod nas se građevinska dozvola dobija za 193 dana u prosjeku, dok se u Srbiji dobija za šest dana. Tu moramo svi da uložimo napor i svi organi da učine sve što se može da skratimo sve rokove, da investitorima sve omogućimo, a FIPA će prateći investitore nastojati, kao i do sada, da eliminiše sve prepreke i da ubrza onoliko koliko se može ubrzati. Toliko zasad.
Hvala gospodine direktore. Dakle, prije nego što se uključi neki drugi delegat ja bih dao ovdje elementarnu primjedbu na sam materijal. Od ukupno devet stranica koliko ovaj Izvještaj ima, stranica 6 očigledno tehničkom greškom nije iskopirana ovdje tako da, ako je to kod svih delegata tako, možda postoji neki prostor da se to koriguje u međuvremenu, ili nije stigla iz FIPA-e ..., to ne ulazim, to će utvrditi tehničke službe. S obzirom na to da je predlagač završio svoje obraćanje prelazimo na diskusiju. Riječ ima uvaženi delegat, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem. Ma, slušajući ovo uvodno izlaganje otprilike imamo povijesne rezultate, znači ne treba ništa popravljati. Druga stvar, ja nisam zamislio da Informacija u oblasti stranih direktnih investicija u Bosni i Hercegovini govori o brojevima, nego da govori o problemima, potrebama kako da se stanje poboljša, jer ja mislim da mi nemamo povijesne rezultate. Ja mislim da mi ne stojimo baš tu dobro i mislim da bi u ovoj oblasti trebalo govoriti na način da vidimo kako poboljšati, što je uloga Agencije za promociju stranih investicija, koji su efekti stranih investicija, koliko je zaposlenih povodom tih stranih investicija, itd., itd. 26 Mi smo dobili jednu Informaciju sa jednom masom podataka koji su zaista samo podaci i ništa više, ovaj, čak nisu do kraja ni dovedeni u metodološkom smislu da mogu, da se mogu tretirati kao pouzdani podaci. Dakle, na strani 2., kaže – direktne strane investicije u '16. godini iznosile su 536 miliona KM, prema podacima Centralne banke, zatim kaže na stranici 3. – u 2008. godini priliv stranih direktnih investicija je bio 1,3 milijarde. Dakle, već samim tim ova '17. ne može nikako biti historijska godina. 2014. godine strane investicije su bile 811 miliona. Mi smo dobili jedan akt koji kaže – obavještenje o rekordnom rastu direktnih stranih investicija za devet mjeseci, gdje je, kaže da je za devet mjeseci 630 miliona i da je to u odnosu na prethodnu godinu povećanje za 60%. E sad, pazite, u devet mjeseci imate 630 miliona '17. godine, a u '16. godini imate 536 miliona, podaci su od istog izvora. E, kako je 630 miliona povećanje za 60% već od 536 miliona. Dakle, ovdje se misli na devet mjeseci, ovamo na godinu, ali kako se je to već izračunalo da je 630 miliona povećanje 60% u odnosu na 536 miliona. Dalje, na zadnjoj stranici, 9. stranici se govori o podacima Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i registrovanim direktnim stranim investicijama, pa se kaže da je u '16. godini po toj metodi registrovano 263 miliona, dakle, po podacima Centralne banke za prošlu godinu je registrovano 536 miliona, a po podacima Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa registrovano je 263 miliona. Ne bi to bio problem da nije riječ o duplo manjem iznosu, znate. E sad, objašnjava se doduše da Ministarstvo vanjske trgovine barata sa podacima gdje se visina ulaganja po osnovu registracija za tekući period, obzirom da većina kompanija vrši preregistracije po završetku investicionog ciklusa, a prilikom registracije novih kompanija registruju se osnovni kapital od 1.000 maraka kao početni, itd. Dakle, trebalo bi barem ovo razjasniti – koji je podatak izvjesniji, koji je podatak sigurniji, da li od 230 miliona ili 560 miliona u prošloj godini, gdje su te investicije. U ovoj Informaciji trebalo bi strukturu tih investicija, rezultate tih investicija, efektuiranje investicija u smislu zapošljavanja, itd. I druga stvar, ovaj porast od 60% koji je, eto recimo da je sporan, ali ako je, recimo da uzmemo da postoji, kako je to ova Agencija doprinijela da imamo taj porast od 60%, kojim aktivnostima, pa da možda te aktivnosti uzmemo kao uzorak za iduću godinu i za iduće godine. Šta je to Agencija uradila da imamo porast od 60%, koje su to aktivnosti, koje su to, ti uspješni postupci, pa da možda to uzmemo kao nekakav uzorak i možda u daljem privlačenju stranih investicija, ili je to možda neki rezultat nekih spontanih procesa, ovaj, koji su prilike investiranje u vlasničke strukture u Bosni i Hercegovini, itd., dakle, ili je to rezultat Agencije za promociju stranih investicija ili je to neki spontani proces. Iz ove Informacije ne vidimo šta je to, ne vidimo, dakle ne vidimo o čemu se radi. Zahvaljujem.
Hvala Vam gospodine Genjac. Riječ ima uvažena kolegica, gospođa Zdenka Džambas. Izvolite gospođo Džambas.
... sad nezgodno, jer mi je direktor iza leđa.
Samo se Vi obraćajte predsjedavajućem, ne sekirajte se.
Maloprije sam slušala kolegu i ne bih uopće ponavljala ove dijelove. Ja sam članica tog povjerenstva i mi smo, to je Povjerenstvo za ekonomski razvoj, znate mi nemamo puno sjednica ali su one iscrpljujuće, one traju po tri-tri i po sata, tako da baš ne možete cijelo vrijeme baš pažljivo 27 slušati šta se dešava na tom Povjerenstvu. I iznesene su upravo ove informacije koje smo sad čuli, samo što je to tad bilo i politički obojeno pa sam ja i upozorila gospodina da se ne bavi politikom ... kad predstavlja rad neko, bilo koja agencija. I bila je ova priča, zbog čega i piše da smo mi usvojili ovaj zaključak u tom Povjerenstvu, da se nalaže ili Dom naroda kako traži od Vijeća ministara da se izdvoje sredstva i Agenciji radi provedbe kampanje. I ja se slažem da ova Agencija nije jedina zaslužna ako je došlo do povećanja investicija, sve je, svi smo ili zaslužni ili nismo zaslužni što nema tih investicija više, od sigurnosti, usvajanja proračuna, zakona i ostalog, sve je to ulaganje stranih investitora. I kad bi ovaj, ja pretpostavljam da svi direktori agencija, pa evo, ako hoćemo i ministri, svi su došli na to mjesto putem neke svoje političke stranke. Ovaj materijal je meni super da bi ga stavili na stranačka tijela, on bi prošao jako dobro, međutim ovo je Dom naroda. I ja osim ovih brojki koje je neko naveo, što je rekao gospodin Genjac, ja kao izaslanica Hrvata u ovom Domu sam se malo raspitala što je to tako težak rad, kako reče direktor da je to strašno težak rad, i malo sam se raspitivala i došla do sljedećih podataka. U proračunu za 2017. godinu bila su sredstva namijenjena za upošljavanje, redovito upošljavanje, i onda sam gledala šta. U toj Agenciji radi 28 ljudi, pravo imaju na 30 ljudi, od toga je 26 + 2, dva su neki ugovori, na rukovodećem mjestu je gospodin, ima zamjenicu, žensko, zamjenicu ima koja je nedavno tu došla, ja baš nisam sigurna, i treba da vidimo inače po agencijama kakva su prava direktora kakva zamjenika, da li zamjenik sjedi stvarno iza leđa bilo kom direktoru, bilo koji zamjenik, tako i ministrima. Dalje imamo mogućnost, i to tako treba, tri pomoćnika, i broj tri pomoćnika nije dat bez veze, mi dobro znamo da je tri pomoćnika, odnosi se na ... BiH, da su to Bošnjak, Srbin i Hrvat, to se razumijemo, je li, nema tih pomoćnika, ima samo jedan i on je iz reda S, ova dva ne postoje. Takao da npr. nemamo sektor za potporu investitorima, nema tog pomoćnika, i zato je težak ovaj rad kad čovjek mora sam raditi. Imamo šest šefova odjela, ni jedan nije Hrvat. Od ovih 28 na ovaj način uposlenih imamo znači izuzev zamjenika, što je po Ustavu i po zakonima, imamo dva uposlenika Hrvata. Ja kao izaslanica Hrvatskog naroda u jednoj instituciji državnoj sa ovim ni na kakav način ne mogu biti zadovoljna. Ako su data sredstva i bila u proračunu za upošljavanje, odnosno evo za postavljanje u najmanju ruku pomoćnika, ona su se morala za to iskoristiti, a ne za ugovore o djelu. I opet, znači, ja kao direktor biram koga ću ja to po ugovoru o djelu. Prema tome, nisam zadovoljna, ovaj novac apsolutno, ovo što smo mi donijeli, izglasali, uvijek smo na granici kvoruma u tom Povjerenstvu, znači ne govori se o sredstvima koja bi trebalo osigurati Vijeće ministara Agenciji da se prebace, nego da postoje sredstva kojim će se Bosna i Hercegovina po svim oblastima, od turizma do ne znam čega, promovirati u svijetu, da je to pod kontrolom Vijeća ministara. To nikako ne može biti u nekoj agenciji. Ja, evo odmah ću napomenuti slučaj koji smo nedavno imali, suđenja jednom bivšem ministru iz Federacije koji je iskoristio sredstva prebačena za promociju kupujmo domaće, on je to, zalijepio svoju sliku i svoj simbol stranke i tako sa šest tisuća bez problema proveo kampanju svoju. Ne može tako. Znači, ako je promocija Bosne i Hercegovine, a to znači i investicija, i turizam, i sve ostalo, to mora biti na Vijeću ministara, oni moraju da se dogovore i kako ... Bosna i Hercegovina, a ne pojedina agencija. Onda će sve agencije to tražiti. Dakle, ja ovo nisam razumjela da se sredstva prebace direktno Agenciji, nego da u okviru, da vodi računa Vijeće ministara da se uvijk imaju sredstva za reklamiranje. Ja sam toga svjesna da je Republika Hrvatska recimo za svoj turizam platila velike pare CCN-u pa je dobro prošla. Ali da to radi neko, samo direkcija, ovakva sa kojom ja apsolutno nisam zadovoljna po ovom nacionalnom sastavu, nema teorije. Pričali smo mi i o ovom da se, kako će se osigurati da Dom naroda traži od Vijeća ministara da pokuša, tako ovdje piše – osigurati sredstva za podsticaj. Naravno da bi mi to svi voljeli, ... može, samo što Vijeće ministara tu može napraviti, ja ne znam sve je to na entitetskim i nižim razinama. 28 Prema tome, ..., znači imate pravo na 30, imate uposlenih 26 + 2 po ugovoru, apsolutni nesrazmjer u jednoj državnoj agenciji u kojoj rade osim zamjenice ministra, znači samo dva djelatnika iz hrvatske nacionalnosti. I kao izaslanica tražim, evo ja ću predložiti zaključak, dakle – da Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od Agencije za promociju stranih ulaganja da uskladi nacionalnu strukturu zaposlenih. U prvom redu da se biraju ovi obvezni pomoćnici, da ne bi sam direktor morao da radi ovaj teški, kako on reče, rad, a posebno tamo od šest da baš ni jedan nema iz reda Hrvata stvarno nije u redu. Biti direktor je lijepo, stranka te tamo postavi, svakog, međutim treba se uzeti malo šema pa vidjeti kakvo je stanje kad se dođe, pa se mora se na razini države pogledati nacionalna struktura, pa se to tijekom svog mandata proba ispraviti. Ja ne kažem, ne znam ja kako je u drugim, ali ja ću kao izaslanica uvijek kod svake agencije koja se ovdje ... ja ću tražiti i istraživati kakva je nacionalna struktura. To ne branim ni Bošnjacima, naravni ni Klubu Srba da rade po drugim agencijama. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Ognjen Tadić.
Hvala gospodine Softiću. Razlog zašto se javljam je to što je uvaženi kolega Halid Genjac dao stvarno jedan dobar izrazito primjeren i podstrekavajući šlagvort za čitavu ovu situaciju. I red je reći ono što treba reći. Dakle, prvo, evo uporedićemo materijale, ovo je debljina materijala koji se odnose na to kako mi budžet raspoređujemo, privređujemo, kako ga trošimo, izvještaj je tu, itd. ... samog obima materijala valjda je jasno kakva je vrsta unutrašnjih finansijskih i poslovnih odnosa, jer ovaj sav novac mora doći od poreskih obaveznika u Bosni i Hercegovini, koliko je to sadržajno, koliko je živa to materija. Ovo je materijal koji, pazite ne za 2016. godinu, nego se ovdje pominju podaci od 1994. godine na ovamo, govori o tim direktnim ili kakvim već stranim investicijama, pazite stranim investicijama u Bosni i Hercegovini. Sad, znači, ovo govori o stranim investicijama, ovo govori o samo jednoj godini, ne za 20 i nešto godina kao što ovaj, nego samo jednoj godini koja je vezana za nas i naš rad ovdje. Kad biste sad pokušali da napravite, kako to ono u statistici prave one skale uticaja na unutrašnji život u Bosni i Hercegovini između stranaca i nas samo za jednu godinu ja mislim da bi ove skale bile ne obrnuto drugačije, nego nevjerovatno obrnuto drugačije, a mi stalno govorimo traže od nas stranci, trebamo mi, mi ovako, mi onako, itd. Dobro, to su te neke političke okolnosti koje govore o našim sposobnostima i koje govore o tome koliko je neko drugi zainterosovan da mi ovdje radimo, bolje živimo, da se uključimo u ekonomsku zajednicu sa našim okruženjem. Međutim, kada je u pitanju sam Izvještaj, da li je nešto netačno u ovom Izvještaju? Očigledno da nije, niko nije demantovao ni jedan podatak. Da li je on metodološki ispravan? Pa on je dio te metodologije, možda nije ukupni, ne govori o tim problemima koji postoje, itd., itd., ali je on možda najviše izraz jednog pozitivnog duha koji direktor te Agencije hoće da uspostavi u Agenciji i izvan nje. I on se onda opredijelio da kaže – hajde da vam napišem šta je dobro, hajde da podignem entuzijazam, hajde da vam kažem da je posljednja godina bolja nego prethodne, što znači da trend može biti i pozitivan, hajde da vam kažem da postoje neke male možda elementarne stvari, nekih 30 sekundi, 40 sekundi u programu najgledanijih svjetskih televizija koje mogu da 29 pozitivno svjetlo bace na nas, da promijene sliku o namam. Ja ne mogu da se ne složim sa njim, jer kao što rekost i Vi i Republika Hrvatska, i Republika Srbija, i Reublika Makdeonija i Republika Crna Gora, pa svi su to radili i to je dalo pozitivne efekte. Ono što ja zamjeram to je što svi mi vidimo da ovdje postoji ozbiljan nedostatak sistematičnosti u radu. Dakle, teško da išta može funkcionisati ako sve i jedan čovjek koji je u tom sistemu ne zna šta je tačno njegova obaveza ujutro kada se probudi i ode na posao, ako mora da čeka neke političke okolnosti ili volju nekoga, ili raspoloženje direktora, ili zaamjenika, ili koga već, ... službenika koji će da mu kaže – e, danas ćemo da radimo ovako. Ali je to naslijeđeno stanje, naslijeđeno stanje iz vremena kada je agencija služila za promociju pojedinaca i njihovih poslovnih ideja. I sada to treba promijeniti. I ja ne vidim da direktor nama onemogućava da mi to promijenimo, naprotiv, on kaže – ja što mogu kao direktor u okviru mojih nadležnosti ja ću učiniti. Velika je razlika između njega i prethodnika ministra bezbjednosti, velika, dakle u odnosu prema nama. ... direktor se zaista ponaša kao direktor i kaže – ljudi, što je moje ovlašćenje ja ovo dajem, on ne kaže – vi trebate mijenjati zakon, vi trebate ovo, vi trebate ono, on je nama rekao šta se može raditi što se tiče njegove dužnosti. Da ne bude ovo govor radi odbrane direktora, jer to nije poenta, niti to činim zato što je neko za njega rekao da je došao kao prijedlog ove ili one stranke, pazite svi su ovdje po prijedlogu ove ili one stranke, nego govorim zbog toga što je nekako u interesu, a ja, činim mi se da to možemo gledati kao opšti interes, čini mi se da ovu raspravu pokušamo, nećemo ništa, naravno, riješiti danas, da pokušamo podrediti tome da se mi zapravo zapitamo osnovnu stvar, a to je ko odlučuje o stranim investicijama u Bosni i Hercegovini. Ja vam tvrdim da mi ne odlučujemo, da ne postoji ni jedan čovjek u Bosni i Hercegovini, uključujući i direktora, koji ima uticaj na to kako se raspoređuju, uslovno rečeno raspoređuju, te strane investicije u našoj ... Ono što pretekne od Srbije, Crne Gore, Makedonije, Hrvatske to završi, ljudi, kod nas, jer smo mi politički .... bića koja sami o sebi stvaramo sliku da smo vječito posvađano društvo, ... konflikta, sklono svim mogućim oblicima kriminala, sa nemogućnošću funkcionisanja sistema, sa ne poštovanjem sopstvenih pravila od Ustava do, ne znam čega, sa takvim stranim investicijama, ovaj, intervencijama, da mi zapravo i ne upravljamo ničim pa se nema šta ni dogovarati sa nama. E, to direktor riješiti ne može, tu direktor može da pokuša da skrene temu, pa kad dođe neki Belgijanac i upita sličnu stvar, vidite on može direktno da odgovori da nema rata i da garantuje da nema rata, to je maksimum njegove odgovornosti i njegove mogućnosti da stvori lično neku bolju sliku o zemlji. Dakle, prosto je tako. Ne hvaleći ni Izvještaj, dakle, ni direktora, nego pokušavajući da skrenem pažnju na jedno bitno pitanje, a to je da mi moramo sami stvoriti poziciju zahvaljujući kojoj se pitamo kada su u pitanju strane investicije koje se kreću na Balkanu. Možda će jedina pozicija koju može Agencija ... da izabere biti upravo ..., i sad se vraćamo na taj njegov prijedlog, da u tom marketinškom smislu, polukomercijalnom da sugestije šta su uradili drugi da bi popravili imidž svog političkog i ekonomskog prostora. I on je to učinio. Ovaj Izvještaj ovakav sigurno neće biti sljedećih godina jer, koliko ja vidim, bilo je ambicija da se pokrije sve godine unazad da bi bio Izvještaj deblji, ali to nažalost nije napravilo prostor nama da damo bilo kakve konkretne prijedloge osim ovog, za koji smo vam zahvalni, zaključka, svako za sebe, naravno, da nema ovdje poboljšanja na tome planu dok mi ne počnemo da upravljamo sami ovom zemljom. Hvala vam. Drugih prijavljenih za učešće u raspravi nema pa raspravu i zaključujem. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Informacija o stanju u oblasti direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini. Pokrenite izjašnjavanje. 30 Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 2 su bila za, 5 je bilo protiv, uzdržanih je bilo 6 delegata. Iz Federacije – niko za, 3 protiv, 5 uzdržanih, iz Republike Srpske – 2 za, 2 protiv, 1 uzdržan. Ne postoji opšta većina. Konstatujem da Informacija u oblasti direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini nije primljena k znanju. Sada glasamo o zaključcima Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 4 su bila za, 6 je bilo protiv, 3 su bila uzdržana. Iz Federacije – 2 za, 3 protiv, 3 uzdržana, iz Republike Srpske – 2 za, 3 protiv, uzdržanih nema. Ne postoji opšta većina. Konstatujem da zaključci Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj nisu usvojeni. Sada se izjašnjavamo o prijedlogu zaključka uvažene delegatkinje, gospođe Zdenke Džambas, ponoviću, koji glasi – Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od Agencije za promociju stranih ulaganja FIPA da uskladi nacionalnu strukturu zaposlenih. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 8 je bilo za, 2 su bila protiv, 3 su bila uzdržana. Iz Federacije – 4 za, 1 protiv, 3 uzdržana, iz Republike Srpske – 4 za, 1 protiv, uzdržanih nema. Postoji opšta većina postoji entitetska većina. Konstatujem da je prijedlog zaključka gospođe Zdenke Džambas usvojen. Sada prelazimo na rad po tački 11., Ad. 11. Informacija o održanoj prezentaciji o temi: „Trenutno stanje u ispunjavanju obaveza Bosne i Hercegovine iz Ugovora o Energetskoj zajednici“, Sarajevo, 26.10.2017., dostavljena od Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda, broj: 01,02-05-1-2454/17, od 02.11.2017. godine Dobili ste Informaciju o održanoj prezentaciji o temi „Trenutno stanje u ispunjavanju obaveza Bosne i Hercegovine iz Ugovora o Energetskoj zajednici“, Sarajevo, 26.10.2017., koju je dostavila Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Riječ dajem gospodinu Seadu Kadiću, prvom zamjeniku Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda ukoliko želi. Želi. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Samo trenutak dok Vam omoguće korišćenje mikrofona.
nije uključen mikrofon 31
Moraćete pričekati, ja se izvinjavam, crveno signalno svjetlo će Vas, izvolite.
Naime, 26.10.2017. godine u ..., u Domu naroda je održana ova prezentacija „Trenutno stanje u ispunjavanju obaveza Bosne i Hercegovine iz Ugovora o Energetskoj zajednici“. Bilo je nekih kolega, mislim da je gospodin Raguž bio iz Doma naroda tu prisutan, i više kolega iz Predstavničkog doma. Na toj istoj sjednici je, zapravo na prezentaciji, kako je rekao i gospodin Šarović, konstatirani nedostaci i obaveze koje stoje pred Bosnom i Hercegovinom da bi bile ukinute sankcije u članstvu u Energetskoj zajednici. I ovo pitanje što se nas tiče, evo sad slušam ovdje neka pitanja koja postaju kao prioritet, a ustvari ona nisu prioritet, po meni, znači to je moje mišljenje, prioritet bi trebala biti ova pitanja koja se bave životom i nekakvim napretkom ove zemlje, a sigurno pristupanje Energetskoj zajednici, su nekakvi momenti koji će ovu zemlju približiti Evropskoj uniji. Iz tog razloga ja sam se i javio, vi ste čuli gospodina Šarovića koji je u kratkih nekoliko naznaka odgovorio na moje pitanje što se tiče Energetske zajednice i kazao je da će meni i Komisiji dostaviti malo širi odgovor po tom pitanju, a nama je svima poznato šta znači biti član Energetske zajednice, u kakvoj smo mi danas situaciji po ovom pitanju. Ja želim kazati da sam ja za današnju sjednicu, znači kao delegat u Domu naroda to mi i dozvoljava, i poslanik, odlučio da, shodno tome da bi ova Informacija imala bilo kakvog smisla, da ne bi samo prošla u smislu dobili informaciju, prihvatili je i dok izađemo dole zaboravili šta smo i prihvatili, da usvojimo jedan zaključak koji bi, možda, ovu svu situaciju oko ovoga pitanja, ja mislim ovdje nema u ovoj sali čovjeka koji se ne slaže da bi trebali ići u tom pravcu, usvojimo neke zaključke koji bi održali na neki način, pod navodnim znacima, u životu ovu tematiku, a ne da je se prisjetimo ponovo kada kopač ili neki, onaj, zvaničnik iz Evrope dođe pred kraj ove, ponovo, godine, možda neće biti dobro ni došao jer će tad, ovaj, taman i izbori da se dešavaju, ovaj. Pa bih ja, ukoliko dozvoljavate, pročitao ovaj zaključak koji sam spremio ili da ga ja podijelim da ga službe iskopiraju.
Zaključak čitate u ime Komisije ili u svoje ime?
U svoje ime.
E, onda ćete morati sačekati raspravu zbog procedure koja postoji.
Nije problem.
Hvala Vam puno. Završno je izlaganje u svojstvu predlagača, gospodina Seada Kadića, prvog zamjenika Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Riječ ima uvaženi delegat, gospodin Sead Kadić. Izvolite gospodine Kadiću. 32
Ja se zahvaljujem. Znači, samo da nastavim. Znači, predlažem zaključak: 1. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH poziva institucije na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini da, u skladu sa ustavnim i zakonskim nadležnostima u oblasti energetske, energetike, odmah preduzmu sve neophodne aktivnosti na što bržem ispunjavanju obaveza koje za Bosnu i Hercegovinu proizilaze iz Ugovora o uspostavljanju Energetske zajednice, a posebno one koje se odnose na preuzimanje Trećeg energetskog paketa. 2. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH poziva Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH da u najkraćem mogućem roku Parlamentarnoj skuštini BiH dostavi na usvajanje zakonskih prijedloga koji su neophodni kako bi se ispunile obaveze u pogledu preuzimanja Trećeg energetskog paketa, odnosno uređenja tržišta gasa i električne energije. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Kadiću. Drugih prijava za učešće u raspravi nema, pa shodno tome zaključujem raspravu. Prvo glasamo o Informacija o održanoj prezentaciji o temi: „Trenutno stanje u ispunjavanju obaveza Bosne i Hercegovine iz Ugovora o Energetskoj zajednici“, Sarajevo, 26.10.2017. Molim vas da pokrenete glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 je bilo za, protiv niko, uzdržanih nema. Iz Federacije – 8 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Reublike Srpske – 5 za, protiv niko, uzdržan niko. Postoji opšta većina, postoji entitetska većina. Konstatujem da je Informacija o održanoj prezentaciji o temi: „Trenutno stanje u ispunjavanju obaveza Bosne i Hercegovine iz Ugovora o Energetskoj zajednici“, Sarajevo, 26.10.2017. primljena k znanju. Sada glasamo o Prijedlogu zaključka uvaženog delegata, gospodina Seada Kadića. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata –11 je bilo za, protiv nije bio niko, 2 su bila uzdržana. Iz Federacije – 8 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Reublike Srpske – 3 za, protiv niko, 2 uzdržana. Postoji opšta većina postoji entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Prijedlog zaključka uvaženog delegata, gospodina Seada Kadića. Sada prelazimo na tačku 12. Ad. 12. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcionisanju Međunarodne komisije za nestale osobe, broj: 01,02-05-2-1055/17, od 20.04.2017. godine Na 31. sjednici Doma naroda, održanoj 19.07.2017. godine, razmatrali smo Sporazum o statusu i funkcionisanju Međunarodne komisije za nestale osobe. Prilikom glasanja i davanja 33 saglasnosti za ratifikaciju navedenog Sporazuma nije postignuta potrebna entitetska većina, pa je uslijedilo usaglašavanje u Kolegijumu Doma kao komisije. Dobili ste Izvještaj komisije Kolegijuma Doma naroda. Članovi Kolegijuma Doma naroda kao komisija nisu postigli saglasnost za davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcionisanju Međunarodne komisije za nestale osobe. U skladu sa članom 75. stav (4) Poslovnika Doma naroda glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcionisanju Međunarodne komisije za nestale osobe, napominjem da se o ovoj tački dnevnog reda ne vodi rasprava. Shodno tome pokrenite glasanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 7 je bilo za, 5 je bilo protiv, 1 je bio uzdržan. Iz Federacije – 7 za, protiv niko, 1 uzdržan, iz Republike Srpske – niko za, 5 protiv, uzdržanih nema. Postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska. S obzirom na to da je u pitanju drugi krug glasanja, konstatujem da nismo dali saglasnost za ratifikaciju Sporazuma o statusu i funkcionisanju Međunarodne komisije za nestale osobe. Uvažene kolege i koleginice na dnevnom redu preostalo je još davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora. Predlažem da u skladu sa našom praksom objedinimo rasprave i izjašnjenje o tačkama od 13. do 21., uključujući i tačku 21., dnevnog reda. Otvaram raspravu o ovome. Riječ ima uvaženi delegat, gospodin Nebojša Radmanović. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Gospodine predsjedavajući ovaj Vaš prijedlog važi samo ukoliko se svi slažemo oko svih tačaka dnevnog reda Budući da ima različitih mišljenja predlažem da tačku 14. izdvojimo, a da u paketu glasamo za ostalih osam sporazuma. Nakon izjašnjavanja mogu objasniti.
Hvala Vam, gospodine Radmanoviću. Dosadašnja praksa bila je ovakva, da nakon što Kolegij utvrdi da će uspostaviti ovu praksu na svakoj od sjednica, obave se sjednice klubova i ukoliko na samim klubovima ne dođe do intervencije koja bi tražila da neku od ovih tačaka izuzmemo iz ove uobičajene procedure, da onda predložimo sve ovo. Mi smo na našoj sjednici Kluba srpskog naroda, barem sam ja tako razumio, bili saglasni u tome da podržavamo sve ove sporazume, tako da zbog toga, a ne zbog nastojanja da se nekom, ne daj Bože, uskrati pravo da se izjasni drugačije, nije predložena drugačija procedura. Ja razumijem Vaš prijedlog, on je potpuno legitiman, imate pravo da se izjasnite drugačije, to je stvar objektivne prakse, sve ostalo bilo bi uskraćivanje Vašeg delegatskog prava ili nekog drugog od delegata i mislim da Kolegij nema problem s tim da ovaj prijedlog usvojimo. Onda ću ja da modifikujem prijedlog koji je dao Kolegij u vezi sa procedurom vezanom za ove tačke dnevnog reda, pa će onda prijedlog da glasi ovako, samo trenutak da tačno utvrdim koja je to tačka dnevnog reda, onda prijedlog glasi ovako – predlažemo da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o tačkama od 13. do 21., uključujući i tačku 21., dnevnog reda, ali isključujući tačku 14. dnevnog reda. 34 Slažete se s tim? Slažete. Hvala vam. Ako nema daljih zahtjeva za učešće u diskusiji o ovoj temi, ja stavljam ovaj prijedlog na glasanje. Pokrenite proceduru. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 12 je bilo za, 1 je bio protiv, uzdržanih nema. Iz Federacije – 7 za, 1 protiv, uzdržanih nema, iz Republike Srpske – 5 za, protiv nema i uzdržanih nema. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Prijedlog zaključka usvojen. Prelazimo na naš rad. Ad. 13.,15.,16.,17.,18.,19.,20.,21. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora Otvaram raspravu o predloženim sporazumima od tačke 13. do 21., uključujući i 21., isključujući 14. Da li se neko javlja za riječ? Prijava za učešće u diskusiji nema. Ako je tako ja zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora iz tačaka od 13. do 21., uključujući i tačku 21. dnevnog reda, ali isključujući tačku 14. dnevnog reda. Pokrenite proceduru glasanja. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – za je bilo 13 delegata, protiv nije bio nijedan delegat, uzdržanih delegata takođe nije bilo. Iz Federacije – 8 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske – 5 za, uzdržanih i protiv nema. Postoji opšta i entitetska većina Konstatujem da smo dali saglasnost na predložene sporazume od tačke 13. do tačke 21., uključujući i tačku 21. dnevnog reda, ali isključujući tačku 14. Sada prelazimo na rad po tački 14., javljate se gospodine Babalj, povreda? Ne, u redu. Možemo nastaviti? Možemo. Sada prelazimo na rad po tački 14. dnevnog reda, to je, Ad. 14. Sporazuma o finansiranju Državnog programa aktivnosti za Bosnu i Hercegovinu za 2016. godinu između Evropske unije, koju predstavlja Evropska komisija, i Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Direkcija za evropske integracije Savjeta ministara BiH, broj: 01,02-05-2-2852/17, od 08.12.2017. godine
nije uključen mikrofon
Dobro, zahvaljujem. Otvaram raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pardon, riječ ima uvaženi delegat, gospodin Nebojša Radmanović. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Gospodine predsjedavajući dužan sam da objasnim ovo zašto sam ovo tražio. Kao što vam je poznato svima sporazumi prolaze niz organa prije nego što dođu do usvajanja, tako o njima raspravljaju i entitetske vlade. Kada je u pitanju ovaj Sporazum Vlada Republike Srpske je konstatovala niz nepravilnosti i zbog toga je prijedlog da se on, da mu se ne da saglasnost za ratifikaciju. Iako je ovaj stav Vlade bio poznat i nekim drugim organima očito je da nije bio dovoljno snažan pa je došlo sve do nas. Ali je moj prijedlog danas da ne damo saglasnost za ratifikaciju ovoga Sporazuma Zbog toga sam postupio i na početku i predložio kako da se ovo izdvoji, da ne bi glasao protiv svih sporazuma. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima gospodin Ognjen Tadić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine zamjeniče predsjedavajućeg. Uvažene koleginice, dame i gospodo. Dakle, kao što sam rekao, sad to govorim kao delegat koji ima pravo da se izjasni ili ne izjasni o ovim stvarima, naravno, mi smo na sjednici Kluba srpskog naroda razmatrali ovu tačku na način koji nije sadržavao ovu vrstu informacije, odnosno argumenata. I shodno tome, dakle, ja bih, pošto sad imamo jednu specifičnu situaciju i nemam drugi način nego s ovog mjesta da ne bi tražili pauzu i na taj način odlagali rad cjelokupnog Doma, dakle u ime Kolegija predložio da se uopšte odloži izjašnjavanje o ovoj tački dnevnog reda dok i svi mi ne budemo izvršili uvid u ove podatke o kojima govori gospodin Radmanović, ukoliko oni su argumentovano navedeni. Dakle, ako nemate problem sa tim, dakle, govorim ovo kao delegat nemam pravo u ime Kolegija, jer ipak je specifična situacija, naš Klub delegata je nekako proizveo ovu situaciju. 36 Dakle, onda ćemo se izjasniti o tome da odlažemo rad po ovoj tački dnevnog reda ne zatvarajući raspravu do naredne sjednice. Ko je za ovo?
nije uključen mikrofon
U ime Kluba Bošnjaka, predsjedavajući Kluba, gospodin Halid Genjac želi da dio ovog zaključka bude to i da se pozove direktor Direkcije na ovu sjednicu kako bi se eventualna rasprava o ovim pitanjima mogla sadržajnije voditi bez prostora za bilo kakve nejasnoće. Jesam dobro interpretirao gospodine Genjac?
nije uključen mikrofon
Hvala Vam. Pokrećemo izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 13 delegata – 13 je bilo za, protiv niko, uzdržan niko. Iz Federacije – 8 za, protiv niko, uzdržan niko, iz Republike Srpske – 5 za, protiv niko, uzdržan niko. Postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Prijedlog zaključka usvojen. Ovim smo iscrpili rad po ovom dnevnom redu ove sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i automatski pokrenuli proceduru za predlaganje amandmana koja je predviđena da traje u toku od jednog časa radi nastavka sjednice. Istovremeno, naravno, da će biti poželjno, radi ekonomičnosti i efikasnosti da ukoliko se steknu i ranije uslovi, recimo do jedan čas, da se druga sjednica održi, da nas obavijesti o tome predsjedavajući Komisije za finansije i budžet, a mi ćemo obavijestiti sve ostale. . Hvala vam. Sjednica završena u 12:20 sati.