Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege saborske zastupnice i saborski zastupnici, državni tajniče, draga javnosti koja nas pratite preko medija. Evo gospodo zastupnici pred vama je Nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, dakle jedan prijedlog zakona za kojim smo uvjereni da će poboljšati postojeći sustav, postojeći zakon, da će pojasniti postojeće odredbe i da će doprinijeti boljem, kvalitetnijem radu jedinice lokalne i regionalne samouprave u budućnosti. Ja bih istaknuo ukratko najbitnije promjene koje idu s ovim prijedlogom zakona, a naravno kasnije u raspravi imamo priliku razgovarati o svemu onome što vi smatrate za potrebno. Možda kao najvažniji institut koji se evo u javnosti posljednje vrijeme ističe, a to je novi način uređenja odnosa između predstavničkog tijela i izvršnog tijela, kada kažem predstavničko mislim na općinska vijeća, skupštine gradske i županijske, a izvršno tijelo tu mislim na čelnika dakle općinskog načelnika, gradonačelnika, župana i njihove zamjenike. Naime, tu smo definirali da zaista proračun postaje ono što on i jest, a to je temeljni financijski dokument svake jedinice lokalne i regionalne samouprave. Dakle on se ne smije pretvoriti u nikakav instrument kojim bi se ne daj Bože na neki način vršili određeni nedopustivi pritisci na bilo koga, bilo na vijeće, bilo na čelnika ili nekog trećeg već on mora zaista služiti i biti neposredno izražena volja građana kroz sve projekte koji su njima potrebni i koje je potrebno realizirati u idućoj godini odnosno u planu i projekcijama za dvije iduće godine. Evo mi smo uvjereni da ćemo sa ovakvim novim modelom upravo postići tu svrhu, a to je da proračun postane prava volja predstavničkog tijela, prava volja građana, a u cilju realiziranja svih onih potrebnih projekata za tu jedinicu lokalne samouprave. Naime, tu smo definirali da ukoliko prvo što smo obvezali čelnika tijela da je dužan predati proračun što po važećem zakonu nije bila obveza. Dakle ukoliko čelnik tijela ne preda proračun, tada će Vlada RH raspustiti samo čelnika tog tijela. Po važećem zakonu ukoliko čelnik tijela ne preda proračun, Vlada će raspustiti i čelnika tijela i predstavničko tijelo. Na taj način je čelnik tijela mogao inicirati raspuštanje predstavničkog tijela što nije u duhu ni sa Ustavom, ni sa zakonom, ni sa bilo kakvim osnovnim stupovima i temeljima demokracije. Dakle ukoliko čelnik ne preda proračun Vlada RH raspušta samo čelnika tijela, a predstavničko tijelo je to koje ostaje i koje će i novom čelniku glasati za ili protiv novog proračuna. Kako je dana veća ovlast predstavnicima građana dakle skupštini ili općinskom vijeću, gradskom vijeću, a tako i direktno i samim građanima, tako da predstavničko tijelo ima mogućnost na predloženi proračun predlagati amandmane. Naravno ti amandmani moraju biti u skladu sa posebnim propisom, sa Zakonom o proračunu. Međutim, predstavničko tijelo može u suradnji sa sugrađanima, sa mjesnim odborima, kotarima u taj proračun intervenirati upravo onako kako mislim da je najpotrebnije, predložiti u taj proračun ono što je potrebno jedinici lokalne ili regionalne samouprave udovoljiti svim interesima, svim projektima. Ukoliko općinsko vijeće usvoji takav proračun, uredu je, proračun ide dalje, jedinica lokalne samouprave se razvija, čelnik izvršava proračun najbolje što je moguće. Međutim, ukoliko takav proračun koji su napominjem ovdje, kreirali predstavničko tijelo u suradnji, nadamo se i želimo vjerovati, u suradnji sa svojim biračima, sa mjesnim odborima, kotarima i čelnik odbije takav proračun prihvatiti tada će Vlada RH raspustiti čelnika, opet čelnika, a ne predstavničko tijelo. Ukoliko pak predstavničko tijelo predloženi proračun odbije prihvatiti bez ikakve rasprave, bez ikakve rasprave, bez ikakve argumentacije. Tada je jasno da predstavničko tijelo ne želi izraditi kvalitetan proračun već da samo želi politizirati i tada će Vlada RH raspustiti to predstavničko tijelo. Mislimo da će se, ne mislimo nego sigurni smo da će se sa ovakvim predloženim novim pojačati pa i politička stabilnost čime će se uštediti puno, puno novca na prijevremene izbore čime će se dati vremena i predstavničkom i izvršnom tijelu da može kvalitetno pripremati projekte za iduće godine a i čime će se doprinijeti kvalitetnijem proračunu koji će bolje odraziti volju i potrebe birača na terenu. Osim te, ja bih rekao najvažnije izmjene detaljno smo uredili pitanje financiranja jedinica u situacijama kada nije donesen proračun. Zatim detaljnije smo uredili ovlasti povjerenika, uredili smo koga Vlada RH može imenovati za povjerenika upravo kako bi spriječili do sada ne rijetku praksu da se ti povjerenici imenuju po nekakvoj političkoj podobnosti. Mi smo ovime uvjetovali da povjerenik mora imati visoku školsku spremu, da mora biti pročelnik iz reda jedinice lokalne samouprave a koliko takvog nema ili ne želi tada iz reda ureda državne uprave za tu županiju. Time smo nastavili maksimalno profesionalizirati ulogu povjerenika koji evo ima zadaću osigurati do idućih izbora, odnosno do izbora idućeg čelnika normalnu i redovno funkcioniranje jedinice lokalne samouprave. Zatim smo reagirali prava čelnika koji dužnost obnašaju volonterski. Naime ograničili smo da on u izbornoj godini ne može promijeniti način obnašanja dužnosti iz volonterske u profesionalnu upravo zato da ne bi, da bi smanjili broj onih naknada nakon mandata dakle koji dužnosnici imaju pravo na primanje a sve kao bi se uštedjelo, kako se ne bi opteretili lokalni i regionalni proračuni. Na neki način smo uredili pitanje vijećničke naknade. Naime, danas u praksi imamo situacije da se vijećničke naknade određuju bilo po nazočnosti na sjednici, bilo mjesečno u paušalnom iznosu, bilo kombinacije jednih i drugih. Mi smo propisali da dakle vijećničku naknadu uređuje općinsko vijeće sa svojim aktom ali da se može isplatiti isključivo po nazočnosti vijećnika na pojedinoj sjednici. S time da smo tu izuzeli predsjednike i potpredsjednike jer evo cijenimo da oni imaju obveza i van samih sjednica glede dogovaranja sa načelnikom obilježavanja, priprema za sjednice itd.. Također smo uredili a vijećnik, izabrani vijećnik ima pravo na opravdani izostanak sa posla za sudjelovanje na određenoj sjednici. Imali smo primjera u praksi a to vidimo iz svih predstavki koje ministarstvo upravo obrađuje da su određeni poslodavci odbijali pustiti vijećnika na sjednicu a naravno da je to onda i sprječavanje demokracije, da to nije dopustivo te smo ovim načinom propisali da je poslodavac dužan pustiti na neplaćeni slobodni dan vijećnika da nazoči taj dan na sjednici. Također smo omogućili, ja bih rekao bolju suradnju između jedinica lokalne samouprave gdje smo rekli da mogu osnivati zajedničke odjele, zajednička radna tijela bez obzira na činjenicu da li su teritorijalno povezane ili ne što je danas slučaj. Dakle danas jedinice lokalne samouprave moraju biti teritorijalne povezane da bi nekakve zajedničke službe oformili. Sada nismo to stavili kao uvjet, mislim da je to također jedan napredak. Osim toga omogućili smo jedinicama lokalne samouprave manjim od 3 tisuće stanovnika da mogu osnovati više upravnih odjela a ne kao što je to danas praksa jedinstveni upravni odjel. Imamo potrebe jedinice lokalne samouprave koje su jače, razvijenije, fiskalno potentnije da imaju potrebe za osnivanje upravnih odjela, posebnih, primjerice za turizam, komunalno gospodarstvo ili slično a danas nemaju tu zakonsku mogućnosti. Dakle mi smo omogućili da one koji imaju financijske mogućnosti imaju stvarne potrebe osnovati i druge upravne odjele unutar općine. Također smo ojačali predstavničko tijelo u pogledu mjesnih odbora i kotareva, dakle po novom prijedlogu zakona predstavničko tijelo može inicirati osnivanje mjesnog odbora što po važećem zakonu nije moglo. I također samo predstavničko tijelo može raspustiti mjesni odbor. Po važećem zakonu to je u nadležnosti čelnika, dakle gradonačelnika, načelnika što stvarno smatramo neprimjerenim da izvršna vlast raspušta, ja bih rekao zakonodavnu vlast, odnosno predstavničku vlast te smo vratili tu ovlast, tj. spustilo smo to na predsjedničko tijelo a ne više na čelnika tijela. Evo, ja sam ukratko istaknuo one stvari koje mi se čini da su najbitnije u ovim izmjenama i dopunama zakona. Vjerujem da će oni doprinijeti boljem i kvalitetnijem radu jedinica lokalne i regionalne samouprave, izravno jačaju predstavničko tijelo, izravno jačaju utjecaj građana u postupcima najvažnijem postupku, naročito a to je donošenje proračuna tako da vjerujemo da ćemo i kvalitetu tih financijskih dokumenata, naročito proračuna dignuti na jednu veću razinu. Naravno da s nestrpljenjem očekujemo sve vaše prijedloge, komentare, raspravu a sve kako bi u što skorijem vremenu donijeli ovaj zakon i pustili ga u punu primjenu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem i ministru. Imamo 11 replika. Prvi je poštovani kolega Mateljan, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi gospodine ministre. Prije svega želim izraziti svoje zadovoljstvo što ste vi danas ovdje, što vi predstavljate taj zakon. Naime, time pokazujete određeni respekt prema jedinici lokalne samouprave što se od vas kao ministra i kao bivšeg čelnika lokalne samouprave i očekuje. No, moja je replika vezana uz termin donošenja ovoga zakona. Danas je naime 15. studenoga, to je temeljem Zakona o proračunu zadnji rok, zadnji termin kada čelnici, nositelji izvršne vlasti, trebaju predstaviti nacrt proračuna svojim predstavničkim tijelima. Mi ćemo kao čelnici lokalne samouprave to i učiniti, odnosno to smo i učinili. Međutim, ne znamo dakle po kojem će se zakonu taj proračun izglasavati. Ne samo to, nego također zakon koji je također izuzetno važan za kreiranje proračuna to je Zakon o financiranju lokalne samouprave bio je ovdje tek u prvom čitanju a da ne govorim da zakon o regionalnom razvoju odnosno o novom indeksu razvijenosti još nije niti u nacrtu. Stoga ako je intencija ove Vlade bila da se učini određena politička stabilnost na lokalnoj razini, onda ovi termini svakako ne idu u prilog toj stabilnosti. Hvala.
Nema odgovora na repliku. Druga je poštovani Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Zakon o kojem danas raspravljamo je u javnosti dobio jedan pa rekao bi čak i pogrdni naziv a to je lex šerif. Taj naziv je dobio zbog toga što se njime pojačava uloga izvršnog tijela u odnosu na predstavničko tijelo u jedinicama lokalne samouprave. Bit ću slobodan i pročitat ću vam članak 133. Ustava Rh koji glasi: „Pravo na samoupravu ostvaruje se preko lokalnih odnosno područnih predstavničkih tijela koju su sastavljena od članova izabranih na slobodnim i tajnim izborima na temelju neposrednog, jednakog i općeg biračkog prava.“ Dakle, ovim zakonom vi odstupate od norme propisane u članku 133. stavku 2. Ustava RH zato što predstavničkim tijelima jedinice lokalne samouprave odričete mogućnost kontrole nadzora i pritiska na izvršnu vlast u tim jedinicama. Dakle, slušao sam ono što ste govorili, vrlo pažljivo i govorili ste u ovom djelu koji se odnosi na proračun slijedeće, da se radi o financijskom dokumentu, međutim to nije tako. Proračun kako onaj koji donosimo za RH tako i onaj koji donosimo za jedinice lokalne samouprave nije samo financijski dokument, on je politički dokument koji mi definiramo što će mu jedinice lokalne samouprave raditi u narednih godinu dana odnosno planirati za slijedeće dvije godine. Taj dokument mora biti plod suradnje. Ovim zakonom tu suradnju odričete i to se posebno izražava u nečemu što ste rekli. Gradonačelnik neće moći odbiti izvršavanje proračuna ali ja sad vas pitam, u onom trenutku kada jedinica lokalne samouprave odnosno predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave kao jedino ovlašteno usvoji proračun, na koji bi način gradonačelnik mogao odbiti izvršenje tog proračuna osim da izvršava stavke i radnje mimo onih koji su u proračunu planirani? Zato vas molim da mi pojasnite na koji način ste ovaj zakon uskladili sa Ustavom. Hvala.
Hvala. Idemo dalje, treća replika poštovani kolega Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Dakle, gospodine ministre u svom izlaganju spomenuli ste citirat ću da će „zakon poboljšati postojeći sustav“. To se može na različite načine tumačiti. Dakle, ako pod poboljšanjem smatrate manje izvanrednih izbora onda se s time mogu složiti, ali ja ne mislim da je to veliko poboljšanje. Naime, prije donošena važećeg zakona u Ministarstvu uprave imali smo hrpu predmeta gdje su se čelnik tijela i vijećnici, čelnik i gradonačelnik i vijećnici međusobno tužakali, pa kad ga nisu mogli smijeniti onda su pisali kaznen prijave, predstavke upravnoj inspekcije, predstavke raznim drugim institucijama i onda bi umjesto da surađuju se natjecali tko će koga više puta prijaviti. Donošenjem novog zakona to je nešto se smanjilo i čekao se taj obračun na proračunu. I onda bi se izborima kriza riješila ili bi građani tako izabrali da bi se kriza nastavila jer su glasali drugačije. Jedno za načelnika drugo za predstavničko tijelo, tamo gdje je tijesno. Dakle, moj dojam je ako želi spriječiti veći broj izbora da je možda najkorektnije rješenje da se ako se ne donese proračun da bude privremeno financiranje dok se ne donese proračun pa makar sve 4 godine, pa neka građanima i načelnik i vijeće objašnjavaju zašto su na hladnom pogonu i zašto se ne mogu dogovorit ili ih prisilit da ako građanima više ne budu mogli objasnit zašto se to radi, da odu jedni i drugi na izbore u bilo kojem trenutku kada se oni oko toga dogovore, to bi bilo rješenje koje bi bilo najstabilnije i onda bi sa ovoga zakona makli ovu nezgodnu sintagmu lex šerif jer je zbog članka 21. u stvari on više ovu sintagmu niti ne zaslužuje po mom mišljenju zato što se na ovaj način i čelnika jedinice lokalne samouprave prisiljava da živi u neželjenom tzv. lošem braku jer može dobiti proračun kojega on niti može a ni želi izvršiti i time će se kriza produbiti a ne riješiti u jedinici lokalne samouprave.
Idemo dalje. Četvrta replika, poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani ministre, ja isto izražavam svoje zadovoljstvo što ste danas tu s nama i malo ćete slušati primjedbe koje imamo vezano uz ovaj zakon. Ovaj zakon smo nazvali lex šerif iako se meni čini da bi bilo bolje da smo nazvali po imenu jednog čovjeka koji je gradonačelnik najvećeg grada u Hrvatskoj a drugi Parlament nakon ovog Parlamenta je stotinjak metara dalje. Imamo evo zadovoljstvo sa su predsjednici jednog i drugog Parlamenta u ovom trenutku tu, ali moje pitanje se odnosi na nešto drugo. Mi donosimo odnosno postoji proračun RH i na razini godine se donosi 576 proračuna. Na razini 4 godine riječ je 2 304 proračuna i kad vidite koliko puta smo išli u izbore, to smo otprilike 1,5% u odnosu na taj broj o kojem je riječ. Dali smo si truda pa smo si malo izračunali. Vi ste u vašem izlaganju između ostalog rekli slijedeće. Da ovim se unosi stabilnost i da se ovim unosi na određeni način i financijske uštede. Pa mene konkretno zanima koliko su to koštali 1,5% izbora u te 4 godine i o kojoj uštedi govorimo? Iz jednostavnog razloga kad idete u izmjenu zakona onda imate nekakav cilj, imate neku svrhu, znate zašto to radite. Ako to radimo samo zato što u najvećem gradu u Hrvatskoj je jedna nestabilnost u gradskoj skupštini, onda je to puno preskupo, onda je preskupo bilo što što smo radili. Jednako tako zaista bi bilo dobro da znamo o kojem je to iznosu riječ jer bi onda mogli malo diskutirati drugačije a i inače za kraj, pa najjeftinije su diktature.
Idemo dalje, poštovani kolega Podolnjak, izvolite.
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine ministre. Prvo pitanje odnosi se na postupak donošenja ovog predloženog zakona. Naime, prema Zakonu o pravu na pristup informacijama prednacrt zakona je trebao bit na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, pravilu dakle u roku od 30 dana. Ovaj zakon koji vi predlažete bio je svega 15 dana na savjetovanju, dakle iznimno kratko. Riječ je o vrlo važnom sistemskom zakonu. Ne smatrate li da je upravo u tome mogućnost koju će sigurno netko koristiti da ospori formalnu ustavnost zakona ukoliko on bude donesen u Hrvatskom saboru. Po meni to je valjani razlog da se ovaj zakon smatra formalno neustavnim. I drugo kao što je već rekao jedan kolega, danas počinje formalno za predstavničko tijelo postupak donošenja proračuna. Ja već znam jedno predstavničko tijelo koje će u ponedjeljak odlučivati o prijedlogu proračuna. Vi niste predvidjeli nikakvu mogućnost da ovaj zakon stupi na snagu kroz nekoliko mjeseci, da se dopusti da predstavnička tijela po postojećem zakonskom propisu usvoje ili ne usvoje proračun. Dakle, kako ste zamislili da ova i sve druge odredbe stupe na snagu sredinom prosinca upravo u tijeku proračunskog procesa bez ikakve odgode. Hvala.
Replika broj 6. poštovani kolega Beus Richembergh, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, rekli ste u svome izlaganju da je jedna od najvažnijih stvari koja se donosi ovim izmjenama i dopunama zakona zapravo novi model odnosa izvršne vlasti i predstavničkog tijela. I upravo je to najsporniji element. Naime, nevjerojatno zapanjujuće je kako lako pristupate ovoj cijeloj priči na način koji definitivno dokida ozbiljno reducira ustavno pravo građana definirano člankom 133. koji eksplicite kaže da građani svoje pravo na lokalnu, na samoupravu ostvaruju putem predstavničkih tijela. Dakle, nigdje se ne spominju čelnici izvršne vlasti. Nevjerojatno je da vi zapravo zbog slikovito rečeno jedne šnicle želite ubiti čitavu kravu, da od jednog drveta ne vidite šumu. Da ste zapravo zbog marginalnog broja slučajeva ako hoćete i marginalnog troška krenuli u jednu reformu koja će nas skupo koštati, koja će dokinuti ne samo pravo građana da ostvaruju svoje pravo na lokalnu samoupravu putem predstavničkih tijela, nego će dovesti do pojačane uloge čelnika izvršne vlasti do te mjere da im više nitko ništa neće moći. I kad se ovaj zakon kombinira sa izmjenama i dopunama Zakona o financiranju lokalne samouprave kojima zapravo dajete još veća ovlaštenja i financijsku samostalnost čelnika lokalne samouprave onda se postavlja pitanje hoće li predstavnička tijela zapravo postati najobičnije mašine za glasovanje, prostor ucjene, prostor političke korupcije gdje predstavničko tijelo da ne bi bilo raspušteno zapravo će pristajati na sve kompromise koji su nekad vrlo truli. Nije naprosto istina da će opstati njihova uloga. Oni će biti marginalizirani.
Hvala. Sedma replika poštovani kolega Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Kuščević, mislim da nije dobra ova vaša da kažem strategija, da ne vodite dijalog sa nama zastupnicima. Naime, ovo je jako ozbiljna tema. Ja ne sumnjam da ste vi imali možda i dobre namjere u tom svemu, međutim postoje opravdani prigovori na ovaj prijedlog zakona. Vidite tamo do 2009. godine bilo vam je dovoljno kupiti jednog vijećnika da bi postao načelnik. Poslije 2009. godine dovoljno je kupiti jednog vijećnika da ostaneš načelnik. Sad prema ovome prijedlogu čini mi se kao što je i kolega Beus Richembergh rekao, sad treba kupiti izgleda malo veću količinu vijećnika, zapravo skoro cijelo vijeće. Kad kažem kupiti pod navodnike mislim mora ih se pridobiti na taj način da oni za taj proračun glasaju, da im se pruže određeni ustupci kako bi oni ipak dali svoj glas. Ovaj zakon je važan. Vi ste danas u mreži prvog slušao sam na radiju najavili izmjene zakona iduće godine, važne izmjene zakona. Jer zapravo ja iz ovog zakona ne vidim reforme u lokalnoj samoupravi, vidim samo cementiranje postojećeg stanja. Vi ste se sigurno rukovodili stanjem na terenu. E sad, kakvo je to zapravo stanje. Ovdje u obrazloženju zakona ne stoji, nema zapravo tih podataka. Recimo jedan podatak da 80% naših mjesta ima manje od 500 stanovnika, 80%. 90% ima manje od 1000 stanovnika. To su sve važni podaci da bi uopće razumjeli i lokalnu samoupravu, da bi slušali ono što se zamjera ovdje Saboru kao političkom tijelu da bi slušali i stručnu javnost a vi kao ministar bi to svakako morali činiti. Čujem da vam se suprotstavljaju i eksperti iz ovog područja lokalne samouprave. Dakle, zakon bi trebalo pripremiti svakako. Ako već planirate na godinu jednu doista izmjenu da se krene u reformu lokalne uprave. Lokalna samouprava i samo još jedno pitanje. Kažete prema novoj odredbi jedinice lokalne samouprave mogu ustrojiti jedinstveno upravno djelo, a što ako ga ne ustroje? Jel' znate možda koliko pročelnika Jedinstvenog upravnog odjela nema ni visoku stručnu spremu?
Hvala. Replika broj 8. kolega Bulj, ispričavam se. Mi smo ga bili registrirali u prvi trenutak, pa izvolite sada.
Hvala lijepo. Ministre vi ste kazali da je proračun temeljni akt kao lokalnih samouprava kao do sada nije bio temeljni akt. Međutim, koliko znamo predstavnička tijela su, kako su kolege kazale Ustavom opisane i vi ovdje nasrčete na tijelo koje su predstavnici građana, u biti stvarate ga ovisnim o drugom tijelu koje je izvršno. U biti, ovo bih ja kazao, evo za vremena stare Grčke, za vremena Rimskog carstva postojali su Senati, Vijeća. Međutim, čini mi se da ste vi čak išli dalje, da je ovo u vrijeme starog Egipta, za vrijeme faraona, ovo čak nije ni lex šerif, ovo je više faraonski. Ovo je lex faraon jer jednostavno bilo bi puno jednostavnije da ste izbrisali to predstavničko tijelo. To bi vam bilo najpoštenije. Brisanjem predstavničkog tijela postigli biste to što ste prepisali od staroga Egipta. Znači imali bi faraone, ljude koji odlučivali, svoje savjetnike i svemu što treba odlučivati. Na ovaj način predstavničko tijelo gubi smisao od mjesnog odbora koje je uvijek ovisno o izvršnoj vlasti, uvijek i ovim zakonom koji ste vi sad dali do vijeća i skupština. Prema tome smatram da na ovaj način da kad je već izborni ciklus završen, da je završio izborni ciklus pa da se iđe u izmjeni, nego već su izbori po jednome zakonu izvršen. Znači imamo postojeće stanje i vi sad pred sami proračun mijenjate zakon i predstavničko tijelo doslovno gasite. Vi ste napravili da je to tijelo doslovno će biti ruganje izvršnog čelnika sa predstavničkim tijelom. A to nije ni pošteno, to nije korektno. Prije svega prema građanima koji su birali predstavnike u tijela vijeća skupštine. Prema tome ovo bi bilo najpoštenije da poučite. Hvala lijepo.
Dalje, poštovani kolega Klarić. Izvolite.
Uvaženi ministre, kad čujem riječi šerif, fleks šerif, pa evo sad i faraon, to mi jako simpatično zvuči, ali odiše neznanjem na koji način uopće funkcioniraju jedinice lokalne samouprave, što je to uloga i predstavničkog tijela i nekakvog gradonačelnika. I bit svega toga uopće postojanje općina i gradova u životnom smislu za sve naše građane u dvije RH. Od izgradnje komunalne infrastrukture, od predškolskog, školskog odgoja što čini život, od svih projekata, o kojima volimo govoriti o EU. Tako da je u svakom slučaju pozdravljam prvo ideju donošenja ovog zakona ukoliko će smanjiti broj kriza na području RH. A javio sam se za riječ iz praktičnog primjera, jer na području mog grada u 5 godina bila su 2 povjerenika Vlade, 3 gradonačelnika i 5 godina se apsolutno nije ništa radilo, niti jedan projekt nije realiziran. Nakon izbora se ustabilila vlast. U svakom mandatnom razdoblju preko 1000 radnih mjesta je otvoreno, a govorim o gradu između 7 i 8000 stanovnika. Dakle, sama ideja donošenja izmjena ovog zakona, kako bi se smanjile krize i sukobi kakvi su projicirani bili izborima 2013. g. i izmjenama tadašnjim tog zakona, gdje predstavničko tijelo čekalo proračun, pa je bilo u RH, preko 50 kriza, odnosno, ponovljenih izbora u jedinicama lokalne samouprave. Svaki ponovljeni izbori u bilo kojem gradu vam je godinu dana izgubljeno za život toga grada. Tko god ovdje govori o nekakvim imaginarnim slučajevima od 1, 2 ili 3%, a ovdje se radi ako je 523 jedinica lokalne samouprave bilo preko 50, onda je to značajan postotak u jednom mandatnom razdoblju. Što znači godinu dana izgubljena za taj grad ili općinu?
Hvala. Idemo dalje, poštovani kolega Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Sabora. Poštovani ministre, tajniče, vi ste rekli, prije svega da želite pristupili ste izmjeni prvenstveno s ciljem jamčenja odgovornosti predstavničkog i izvršnog tijela, odnosno, njihovih međusobnih odnosa, te osiguravanje kontinuiteta u radu i zabrani tijela lokalne i područne samouprave. A sami znate i vi ste bili načelnik, a evo, kolega … [[Govornik se ne razumije.]] je bio, mogu reći vrlo dobar gradonačelnik u više mandata, pa znate da je to moguće samo ako imate dovoljno ruku u predstavničkom tijelu u gradskom vijeću i skupštini i to je jedini kontinuitet, ako gledamo u praksi, da možete nešto u kontinuitetu raditi. Mi gradonačelnici smo izabrani neposredno na izborima i išli smo i s nekim programom. I kroz proračun kroz te 4 godine, taj program i provodite. Znači, program radi kojeg su vas građani izabrali, vi taj program pokušate provoditi. Naravno, to je moguće ako osigurate dovoljan broj ruku u gradim vijećima ili općinskim ili skupštini. Mislim da bi trebalo, ono što ste rekli da predsjedničko tijelo može dati amandmane, pa onda kroz amandmane ako ih gradonačelnik ne usvoji ovoga se ruši. Mislim da bi trebalo reći u kojem postotku. Jer ako mi planiramo neki proračun, mi za njega odgovaramo. Postoji nešto što se zove fiskalna odgovornost. Gradonačelnik svake godine potpisuje izjavu o fiskalnoj odgovornosti. Predstavničko tijelo, vijećnici, ne. Ja osobno imam vijeća jednom u tri mjeseca. Jer nema potrebe da imamo prije, radi se sve o planu, programu. I nema potrebe da se svaki mjesec sastajemo. Tu bi se zato osvrnuo i na vijećničke naknade. Stavili ste vijećničke naknade jer to koja je onda motivacija, ako je jednom u tri mjeseca [[Upadica Predsjednik: Kolega Kovač, isteklo je vrijeme.]] dobro. Hvala.
Hvala i vama. Idemo dalje, poštovani kolega Madjer. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre, vi ste najavili da je to reforma lokalne samouprave. Mislim da nije to velika reforma. Iako isto moram kao dugogodišnji načelnik općine da ovo što proziva lex šerif, da nije to baš lex šerif. Da nisu ni gradonačelnici, ni načelnici, baš ovim zakonom zaštićeni toliko jer mislim, smatram da se produžuje samo agonija izvršne vlasti, jer ionako se proračuni moraju donijeti, jer u suprotnom dolazi do raspuštanja predstavničkog dijela. I ne vidim da je tu neka pomoć, jedinicama lokalne samouprave, osim što se može potrajati malo duže. Ne u prvom, nego može u drugom se raspustiti čelnik. Dalje, smatram da imenovanje, povjerenikom pročelnika, da može biti pročelnik jedinica lokalne samouprave, smatram da to nije dobro, pogotovo u malim jedinicama lokalne samouprave, gdje je pročelnik, znači postoji upravni odjel i on je pročelnik upravnog odjela. I mislim da bi to moglo doći do vrlo neugodnih političkih situacija, ukoliko se imenuje povjerenikom taj pročelnik. Jedna stvar, druga stvar, uz ovaj zakon smatram da je još trebalo pozabaviti se i zakonom o službenicima i namještenicima u jedinicama lokalne samouprave, jer oni dosta ovise o promjeni vlasti, dolazi do raznih problema u tim jedinicama lokalne samouprave, kao i još jedno vrlo bitno je ono što se događalo o kupnji mandata, mislim da bi trebalo promijeniti zakon, tj. da onaj mandat koji je pripadala u trenutku izbora mora ostati toj stranci.
Hvala. I zadnja replika poštovani kolega Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre. Čini mi se da veći broj zastupnika kroz ovu repliku je pokazao da nije zakon ni pročitao kada tvrdi da je ovaj zakon kolokvijalno možemo nazvati lex šerifom. Ja mislim da je ovo jedno dobro rješenje koje je na određeni način jedna sredina između onoga što je bilo 2009. godine kada je padalo viječe ne donošenjem proračuna i 2012. godine kada je i to želimo spomenuti, tada je vladajuća većina ovdje meni s desne strane donijela zakon koji je stupio na snagu 21. prosinca, toliko o tome kada se donose zakoni. Dakle između te varijante koja je donesena za vrijeme vlade SDP-a i onog rješenja koje je bilo 2009. godine kada su se prvi put birali neposrednim načinom i izborom čelni nositelji izvršni vlasti u jedinicama lokalne, područne odnosno regionalne samouprave čini mi se da je ovo jedna sredina. Ono što bi ja htio samo reći jednu stvar, kako bi se bilo kakva namjera prozivanja načelnika, gradonačelnika i župana svela pod tu sintagmu šerifa ili faraona što govori kolega Bulj, ja bi povukao jednu paralelu. Naime, člankom 105. Ustava dvije trećine zastupnika u Hrvatskom saboru mogu pokrenuti pitanje odgovornosti predsjednice RH i ako dvotrećinskom većinom svih sudaca Ustavnog suda da je prekršila Ustav ili na bilo koji drugi način izašla iz svojih ovlasti on onda se utvrđuje da je njoj prestao mandat. Vi znate da mi ovdje u Saboru kao saborski zastupnici možemo isto tako i imali smo slučaju u petak, pokrenut pitanje odgovornosti predsjednika Vlade i Vlade u cjelini kada saborski zastupnici mogu smijeniti predsjednika Vlade i Vladu, pa vas molim da do drugog čitanja razmislite o tome da bi i određeni broj i određena … vijećnika mogla pokrenuti pitanje odgovornosti čelnika u jedinicama lokalne odnosno područne samouprave.
Hvala. Kolega Grbin povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem. Naravno radi se o članku 238. točci 5. Poslovnika Hrvatskog sabora, samo bi molio da upozorite kolegu Bačića da zbog toga što ne gledamo isto na zakon ne može govoriti o tome da zakon nismo pročitali. Hvala.
Kolega Grbin, a zašto sada to radite? Vi razumijete Poslovnik, znadete da je to jedna od načina stilskih figura koje se koriste i ja vas molim nemojte da sada opet kao prošli tjedan moramo davati opomene zbog toga. Ova povreda Poslovnika ima svoju svrhu da zaista kada netko iziđe izvan okvira onoga što je prihvatljivo da reagiramo jel ovo sada je stvarno zlouporaba. Ja vas molim da to ne činite. Završili smo sada sa replikama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Evo ga, bit će to kolega Tulio Demetlika u ime Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre, državni tajniče. Evo Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora na 10. sjednici održanoj 8. studenoga 2017. godine raspravio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, prvo čitanje, P.Z. broj 215 koje je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 26. listopada 2017. godine. Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora na temelju Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predmetni prijedlog kao matično radno tijelo. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja istaknuo je da je osnovni cilj izmjena i dopuna Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi jačanje odgovornosti predstavničkog i izvršnog tijela, stvaranjem novog mehanizma ravnoteže između ta dva tijela, a sve radi osiguranja uvjeta za političku stabilnost na lokalnoj razini te kontinuiteta u radu izabranih tijela jedinica lokalne (regionalne) i područne samouprave. U važećem zakonu ne donošenje proračuna i odluka o privremenom financiranju razlog je za primjenu instituta istovremenog raspuštanja predstavničkog tijela i razrješenja općinskog načelnika, gradonačelnika, župana i njihovih zamjenika koji su izabrani zajedno s njima. Ovim se zakonom redefinira taj institut te se raspušta predstavničko tijelo u slučaju kada se ne donese proračun. Također se drugačije uređuje način za istovremeno raspuštanje predstavničkog tijela i razrješenja općinskog načelnika, gradonačelnika, župana i njihovih zamjenika, uvjeti za određivanje naknade članova predstavničkog tijela, ustrojavanje jedinstvenog upravnog odjela te način i uvjeti za imenovanje i razrješenje povjerenika Vlade. Članovi odbora u raspravu su se suglasili da je potrebno osigurati uvjete za što uspješniju suradnju predstavničkog i izvršnog tijela u postupku donošenja proračuna te jačanju odgovornosti tih tijela. Međutim, istaknuli su da ne mora značiti da će se predloženi institut donošenja i predlaganja lokalnih proračuna osiguravati tu političku stabilnost, osobito u postupku podnošenja amandmana na proračun gdje se u određenu prednost stavljaju predstavnička tijela smatraju potrebni da se do drugog čitanja razmotri i dorade odredbe o proračunu na način da se uvedu ograničenja do koje mjere amandmani mogu promijeniti predloženi proračun. Predsjednik odbora je posebno istaknuo da ove izmjene i dopune Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi ne rješavaju pitanje decentralizacije nadležnosti i ovlasti na jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Smatra da je Vlada trebala predložiti novi cjeloviti Zakon o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi koji bi osigurao prenošenje ovlasti i nadležnosti poslova državne uprave na jedinice regionalne samouprave osobito jer imamo jedinica koje za te poslove imaju sve mogućnosti i kapacitete. Za potpuni proces provođenja decentralizacije kao ovlasti i nadležnosti … financijske smatra potrebnim promijeniti i Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, Zakon o upravljanju državnom imovinom u vlasništvu RH te Zakon o upravljanju državnom imovinom u vlasništvu RH te Zakon o regionalnom razvoju kako bi uistinu proveli proces funkcionalne i fiskalne decentralizacije kakav imaju europske zemlje. Pojedini članovi odbora su istaknuli da je ovaj prijedlog zakona korak unatrag, da nije dobro rješenje niti za predstavničko tijelo niti za predstavnike izvršne i lokalne vlasti te da ista i komplicira cijeli sustav funkcioniranja lokalne i područne (regionalne) samouprave. Također je istaknuto i pitanje vijećničkih naknada i predloženo rješenje, pitanje Strategije razvoja lokalne i područne (regionalne) samouprave, pitanje ograničenja zapošljavanja, lokalnih čelnika nakon isteka mandata itd.. Nakon provedene rasprave Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu većinom glasova 8 za i 4 glasa protiv odlučuje predložiti Hrvatskom saboru da se donese zaključak kojim se prihvaća Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj, područnoj (regionalnoj) samoupravi. I pod točkom 2. da sve primjedbe i prijedlozi i mišljenja koje ćemo uputiti da se predlagatelj ugradi u konačni prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sada prelazimo na raspravu. Prvi se javio u ime Kluba zastupnika Nacionalnih manjina poštovani potpredsjednik Furio Radin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine ministre. Da je demokracija komplicirana, da demokracija košta, to svi ćemo se sa time složiti a alternativa je jednostavna ali na kraju košta puno više. Ja smatram da počnem tim uvodom sa namjerom da kažem nešto poslije o samom sustavu reprezentativnosti na lokalnom nivou od samog početka. Demokracija zahtjeva svugdje na svim razinama sposobnost dogovaranja što uključuje i tu onda dolazimo do prvih problema, što uključuje dobre političare, što uključuje dobre stranke, što uključuje jedan zdrav politički život. Ako mi nemamo dobre političare, dobre stranke, jedan zdrav politički život, bilo koji sustav ćemo ili na lokalnome ili na centralnom nivou, na nacionalnom nivou izmisliti mi zapravo na kraju ćemo naići na probleme. Kao što znate u tim godinama nisu se dešavale samo padovi da tako kažem gradonačelnika, novi izbori, kao što je rečeno ispravno ovdje koštaju nego desilo se i nešto drugo, desila se i proliferacija da je tako zovem ili razmnožavanje lista i koji imaju, koji su različitih ideologija ali međutim imaju jedan zajednički naziv a jedan taj zajednički naziv se zove populizam. Znate jedan veliki politolog je rekao, postoje brzi, jasni, jednostavni i ujedno pogrešni načini za rješavanje, za rješavanje problema. Populizam koji je nastao natjerao nas je poslije i koji naravno ima, koji je došao i do Sabora, natjerao nas je zapravo da počnemo razmišljati o nekim, kako da kažem korektivima, nekim zakonima koji i to ću sada reći nešto osobno su bili pogrešni od samog početka. Od samog početka meni je bilo nejasno i sjećam se da sam glasao protiv toga tada, to je bilo prije puno, prije puno godina. Bilo mi je nejasno kako to da zapravo gradonačelnik može promijeniti, može zapravo promijeniti vijeće. Znači vijeće, gradonačelnik ostaje a vijeće nestane. Ako je, odnosno načelnik, odnosno u ovom slučaju i župan. To je sve tumačeno s time da to osigurava stabilnost. Ali pokušajmo to prenositi sada na Sabor, kako bi to izgledalo. Na primjer da mi ovdje, jer zašto bi bila jedna velika, na kraju je sve lokalno, je li da, lokalno je kolateralna žrtva svega, lokalno do individualnog, do obitelji, sve se odvija na, sve se odvija na lokalni način. Govorim o štetama. Pokušajmo vidjeti što bi se dogodilo to da se prenosi sustav, takav sustav, ne ove promjene, nego osnovni sustav koji je u osnovi ovih promjena, onaj prvi zakon je li da, na Sabor. Znači Sabor kada ne uspijeva izglasati proračun, raspušta sam sebe a premijer ostaje. Ili sada po novome, Sabor kada ne uspije donositi proračun daje, raspušta sebe, novi saziv Sabora se bira i na kraju novi saziv Sabora, pred novim saborom saziva premijer ima pravo još 90 dana, ima pravo još 90 dana da mu prođe proračun. Jedno od najvećih floskula koja je rečena u ovome Saboru još prije puno, puno godina ali možda tada je i vrijedila, tko zna ali sada ne vrijedi sigurno da je iznad Sabora samo Bog. Iznad Sabora je Vlada ovdje de facto, iznad Sabora je Ustavni sud koji u raznim sazivima radi što hoće, sad se nadamo u ovome manje ili ne, pa čak i u godini izbora prema nacionalnim manjinama a u Ustavu izričito piše da je vlast naroda a mi smo predstavnici znači iznad Sabora je i narod, znači imaju barem još tri instituta osim Boga koji su iznad Sabora. U ovom slučaju međutim iznad Sabora zapravo bi bilo sve, dezavuiralo bi se sve. Zašto to pričam? Pričam zato što se to predviđa, to je već tako na lokalnom nivou a sad se predviđa još da se to i na „lokalnom nivou“ poboljša i to na način da gradonačelnik da bude više i ovdje je rečena ta riječ zaštićen od vijeća. Ja tu rečenicu jednostavno ne razumijem da gradonačelnik mora biti zaštićen od predstavničkih tijela. Ja razumijem samo rečenicu da vijećnici moraju biti birani iz zdravih, poštenih, normalnih stranaka i dok nećemo imati zdrave, poštene i normalne stranke, sve će biti zapravo nakaradno. A kad ćemo imati zdravu politiku i na lokalnom nivou onda će i gradonačelnik kao dio te zdrave politike biti zaštićen. A i kad biramo gradonačelnika, ja bih molio stranke i liste ako hoćemo, koje predlažu gradonačelnike, nek predlažu gradonačelnike koji znaju raditi svoj posao, kandidate jel' da, nek' kandidiraju gradonačelnike koji znaju raditi svoj posao, a posao implicira jednu vrlo jednostavnu stvar, implicira i mogućnost dogovaranja. Ti moraš doći dogovorom do proračuna jer na kraju proračun je za sve građane a ne za gradonačelnika i njegovu opciju, proračun je za sve građane i mora se doći na osnovi dogovora i taj dogovor mora trajati kao u ozbiljnim zemljama čitavu godinu. Kad se donosi jedan proračun ovdje u Saboru i kad s donosi jedan proračun u jednom bilo kojem gradu dan ili tjedan kasnije mora početi rasprava o novome proračunu. Zato ja sam inače bio skeptik nekada oko osnovnog rješenja, skeptika sam oko ovog rješenja, ali međutim ovo rješenje ovdje nije da puno pogorša prijašnje rješenje. Jednostavno ono prijašnje je već bilo po mom mišljenju pogrešno. I inače u ovom zakonu ima drugih stvari koje su itekako vrijedne, a da reći ću još jednu oko koje sam kritičan. I to je stvar referenduma koji nije obvezujući. Ja nisam nikada do kraja shvatio smisao neobvezujućeg referenduma osim kao pritisak i kao davanje mesa da tako kažem, medijima da za vrijeme toga referenduma zapravo žive i zajedno sa lošim političarima loši novinari uništavaju dodatno politiku i u ovom slučaju lokalnu samoupravu. U drugim slučajevima nacionalnu politiku. Znači referendum ili je obvezujući a ovdje se govori o referendumu s kojim se promijeni područje općine, jel' da, ako nije obvezujuće onda ja ne znam čemu on puno služi, to je javna rasprava, to nije referendum. A inače da se rasprava o promjeni gradonačelnika, da se suzi na 6 mjeseci, da se anticipira, do sad je rok bio od godinu dana, znači na 6 mjeseci od održanih izbora, ima i loših i dobrih strana. Dobra je strana ta što se daje više mogućnosti građanima da ako nisu zadovoljni sa gradonačelnikom da ga smijene a loša je strana ta da 6 mjeseci od održanih izbora još uvijek je ozračje izbora i još uvijek se zapravo odvijaju se stvari koje su pripadale prijašnjim izborima, više od onoga od stvari koje se odnose na ono što je napravio gradonačelnik u tih 6 mjeseci. Ako sam dobro shvatio, ovo naravno oko naknade za člana predstavničkog tijela, ja se slažem da se to regulira u načinima reguliranja, bilo bi dobro da raspravljamo još ali sigurno moraju se regulirati u nekim rasponima, da se mora opravdani, neplaćeni izostanak s posla također radi sudjelovanja u radu predstavničkog tijela također regulirati i to se mora napraviti i to je dobro. Ne bi bilo loše po mom mišljenju koristiti i sistem koji smo ovdje ustanovili i to je sistem da se nedolazak vijećnika također sankcionira. I na kraju želim reći nešto o mjesnim odborima. Članak 16. kojim se mijenja odredba članka 58. važećeg zakona, gdje se govori o ovlaštenim inicijatorima i predlagateljima za osnivanje mjesnih odbora utvrđuje se više da to ne mogu biti, da ne mogu biti organizacije, udruženja građana već građani i druga tijela utvrđena statutom općina, ali ne više i organizacija udruženja građana koji se ovim izmjenama izbacuju. Ja mislim da to nije dobro za razvoj civilnog društva i predlažem predlagatelju da o tome razmišlja. Znači na kraju želim reći sljedeće. Ovim se promjenama, ove promjene naravno idu direktno u korist onima koji i inače na lokalnom nivou imaju vlast u smislu gradonačelnika ojača ulogu gradonačelnika i dezavuira i dalje ono što je već bio jako dezavuirao i prije ulogu vijećnika. Po mom mišljenju treba zapravo ići obrnuto, ojačati poštenje stranaka, ojačati stranke koje doista rade u korist građana i neka svatko misli koja je to stranka i neka svatko gradi tu stranku i na taj način stvoriti jednu atmosferu po kojoj neće padati gradonačelnici i po kojoj neće se razviti korupcija. Hvala.
Hvala kolegi Radinu, imamo sedam replika. Prvi je poštovani kolega Klarić, izvolite.
Uvaženi kolega Radin, slušajući raspravu onu iscrpljujuću u petak, slušajući danas sve ovo što smo imali prilike čuti nakon izlaganja ministra uopće me ne čudi što je takva percepcija političara, gradonačelnika, svih ostalih ovdje u Hrvatskoj između ostalog i nas kad i mi šaljemo nekakve informacije u javnost ovdje za ovom govornicom koje uopće ne drže vodu. Vi ste usporedili recimo primjer za vašu repliku mogli bi puno toga replicirati, ali primjer kako bi to izgledalo kad bi se smijenio Sabor ako sam vas dobro razumio, a premijer ostao. Premijera bira ovaj Sabor, gradonačelnika, načelnika neposredno biraju građani imenom i prezimenom. I ovaj zakon ako ide u smjeru kako sam već rekao da ustabili taj odnos između predstavničkog tijela i tog neposredno izabranog gradonačelnika onda ide u dobrom smjeru. Ja ne govorim da je on idealan i kao gradonačelnik još bih našao na njega stotine zamjerki. Ali ovaj smjer ukoliko ide u to ustabljenje odnosa između predstavničkog tijela i načelnika u potpunosti se slažem. A zašto se slažem? Ako govorimo da je korupcija nekakav najveći grijeh u ovoj zemlji, ako su nekakve sinkopa i takvog tipa presude problem ove zemlje jesu. Ali najveći problem ove zemlje je vrijeme, vrijeme kojim se krade našem narodu, našim građanima. Vrijeme u kojem se ne donose odluke, niti na gradu, općini, niti u ministarstvu gdje se mjesecima, godinama čeka rješavanje imovinsko-pravnog odnosa prijenosa državnog zemljišta na grad ili općinu da bi ga moglo stavit u funkciju, gdje se mjesecima čeka raspisivanje natječaja za europske fondove a gradovi i općine vjerujte mi, znam sve uglavnom, svih 520 što župana, što gradonačelnika, načelnika u RH. Svakome od njih je stalo da u svoje četiri godine mandata odradi što više. I mene ne treba nitko smjenjivati, ja ću se smijeniti sam. To sam rekao svim svojim ukoliko ne uspijemo realizirati što smo svojim građanima obećali.
Hvala vam. Odgovor na repliku, kolega Radin.
Ja sam razumio ono što ste rekli, ali moj mentalni sklop ne može shvatiti da se može shvatiti, da se može tretirati vijeće kao skup ljudi koji ucjenjuju gradonačelnika. Jednostavno moj mentalni sklop kaže sljedeće. Moramo birat ljude koji će moći zajedno sa gradonačelnikom stvoriti jednu zdravu atmosferu, a za to ste vi iz stranaka zaduženi.
Druga replika poštovani kolega Beus Richembergh, izvolite.
Kolega Radin u svojoj diskusiji spomenuli ste načelo reprezentativnosti. Pa upravo ove izmjene i dopune zakona će to načelo koje je koliko toliko postojalo i ono se manje-više opredmetilo upravo izborima za predstavničko tijelo potpuno narušiti. Naime, u neposrednim izborima čelnika izvršne vlasti mi to načelo nemamo. Jer teoretski gledamo svatko tko dobije 50% plus jedan glas je pobjednik na izborima, drugačije se ne može ni utvrditi. U tom slučaju izbora čelnika izvršne vlasti nema razmjernosti. Mi imamo podzastupljenost koja je gotovo pola i zato postoji vijeće koje mora razmjernost donijeti, vlast na način da bude reprezentant najvećega broja građana. Mi već sad imamo situaciju da u jedinicama lokalne samouprave koje nemaju 20000 stanovnika imamo toliko predstavnika da priča o 5% ne drži vodu. Zamislite jedinicu u kojoj ima 11 članova predstavničkog tijela. Pa nama je valjda jasno da u takvim jedinicama je, takvim jedinicama je izborni prag 10%. E sad gledajte još jednu stvar. Spomenuli ste mjesnu samoupravu. Mi smo je sustavno uništavali 25 punih godina. Nikome još nije palo na pamet da se uhvati toga posla i da to promijeni, jer se ta priča o nemogućnosti sudjelovanja građana u upravljanju vlastitom zajednicom nekada sjajno amortiziralo kroz mjesnu samoupravu. Mi danas imamo slučajeve da nisu raspisani izbori za mjesnu samoupravu u nekim gradovima i općinama po deset i više godina. Jeli ikad ikome pala dlaka s glave zbog toga? S druge strane imamo vijeća u kojima je pet ljudi, to znači da je izborni prag 20%, to znači da nikakve razmjernosti niti reprezentativnosti nema i mi zapravo sustavno ubijamo participaciju građana i onda se čudimo što nas preziru i onda se čudimo što nas preziru i onda se čudimo što stvaramo elitne klubove i lokalne šerife.
Hvala. Ništa. Idemo dalje poštovana kolegica Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Pa kolega Radin ja bih se osvrnula na vašu izjavu kada ste usporedili Sabor sa općinskim odnosno gradskim vijećem, županijskom skupštinom, a premijera sa načelnikom, gradonačelnikom ili županom. To nije za usporedbu. Treba još jedanput podvući da Sabor bira premijera, a gradonačelnika, načelnika i župana biraju građani i on je upravo iz tog razloga i prijedlogom ovog zakona isključivo odgovoran svom biračkom tijelu znači građanima koji su ga izabrali i koji su jedini ovlašteni da ga opozovu. Nadalje, rekli ste da proračun treba biti dogovor gradonačelnika gradskog vijeća, načelnika i općinskih vijeća te župana i županijske skupštine, ja bi rekla da svaki čelnik odgovorni čelnik će sjesti za stol sa svojim vijećnicima odnosno skupštinarima i donijeti proračun, samo oni koji su neodgovorni to rade isključivo sami i zato imamo velike probleme.
Odgovor na repliku kolega Radin.
Pa istina je da premijer nije izabran od naroda, ali istina na pola i on je izabran od naroda preko nas i ne bih tako umanjio vrijednost premijera. Na lokalnoj razini imamo gradonačelnike koji jesu izabrani od naroda, ali ne bih tako uzdigao njihov značaj samo zato što su sa vrlo malim postotkom na puno puta izlaska na izborima kao što znate izabrani od naroda. Ne vidim razlog da neko tko nije uspio dat svoj proračun na takav način da proračun prođe na vijeću, da taj čovjek ostaje i dalje na svom mjestu. Ja ne vidim taj način, ja mislim da je to dezavuiranje i osramoćenje predstavničkog tijela. Ja sam za parlamentarizam, premijer je izabran od naroda preko nas.
Replika broj 4 poštovani kolega Žagar.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Radin. Čitava ova prepirka, mislim da sam iz vašeg izlaganja to zaključio se svodi da je načelnik biran direktno, njega su ljudi kao izabrali svojom voljom direktno, a članovi vijeća su birani posredno, dakle oni su na listama kao predstavničko tijelo predstavljaju svoje političke opcije pa su izabrani sa lista proporcionalnim sustavom. Mi smo do 2000. godine imali pola je bilo, pola se vijećnika biralo većinskim sustavom, pola se biralo proporcionalnim gdje je svako izborno mjesto bilo izborne jedinice, evo već vidim da vi i ja se slažem da je to bilo dobro. Ajmo sada to napraviti, pa neka se bira, neka se svaki, neka ima isti legitimitet kao i gradonačelnik onda ovi argumenti neće stajati. Da, oni će imati poseban legitimitet. I sada zamislite vi ste napravili jedan misaoni eksperiment da napravim i ja. Da bi se kandidirao neko za načelnika mora šest mjeseci biti na području jedinice lokalne samouprave, čovjek se može doseliti na to područje. Pretpostavljam da vijećnici oni moraju na dan raspisivanja izbora biti, pretpostavljamo da ne može baš većina vijećnika da su to ipak ljudi koji žive na tom području, ali ovaj načelnik on je mogao doći prije šest mjeseci i on može raspisivati ili doći na ideju da propiše takve poreze da ti pamet stane i on će lijepo vijećnici koji žive na tom području duže vremena će reći, mi se s tim ne slažemo gospodo izvolite idete na nove izbore. To su stvari oko kojih trebamo raspisivati. Inače ovaj sam zakonski prijedlog kao što ste rekli ima niz ajmo reći dobrih rješenja, međutim niz stvari nas plaći i oko jedinstvenog upravnog odjela, oko toga da se mogu formirati upravna tijela pa će biti novog zapošljavanja do recimo odredbe oko toga da, sada sam zaboravio. Dobro.
Idemo dalje onda, peta replika poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Kolega Radin, mislio sam da neću replicirati na vašu raspravu, ali nešto što ste rekli me na neki način potaknulo, čak bi rekao i prisililo. U pravu ste kada ste govorili o parlamentarizmu i njegovom značaju i jednostavno na temelju onoga što ste govorili ja moram to sažeti u par rečenica i moram reći da jednostavno mora postojati mogućnost opoziva. A znate zašto? Zato što je opoziv ustvari ultimativan pa rekao bih i jedino mogući način stvarne kontrole predstavničkog tijela nad izvršnom vlasti u jedinici lokalne samouprave, sve drugo je prazna puška. Jedino opoziv kao prijetnja novim izborima je stvarni način koje predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave ima u svojem arsenalu kako bi prisililo izvršnu vlast da se oko nečega dogovore. Jer što ćemo mi ovime dobiti? Dobit ćemo varijantu u kojoj će gradonačelnik znajući da mu proračun u njegovom obliku ne može proći, gradonačelnik će uputiti proračun samo da ga uputi jer ako ne uputi proračun samo ono ide na izbore. Nakon toga dobit ćemo predstavničko tijelo koje nema niti kapaciteta niti znanja za usvojiti proračun u svom njegovom obimu koji će ga usvojiti samo i jedino iz razloga da ono samo ne ide na izbore, ovaj ću uputiti proračun da ne ide na izbore, ovi će ga usvojiti da ne ide na izbore. A tko će zbog toga patiti? Građani, jer se neće imati što izvršavati tijekom sljedeće četiri godine. Ono što ovim zakonom dobivamo je naprosto jedan status quo i jedna opća stagnacija odnosno nerad i nered na području jedinica lokalnih samouprava gdje predstavničko tijelo i izvršna vlast naprosto ne mogu razgovarati. Hvala vam.
Odgovor na repliku kolega Radin. Izvolite.
Da, ja bih vrlo kratko, ja bih savjetovao stranku na vlasti bez obzira da li ste vi ili HDZ ili neka treća stranka da napokon pristupe reformi koja će dovesti do smanjenja broja gradova i općina jer to već dvije trećine posla će biti napravljeno, a onda nakon toga da rade na sebi da se poboljšaju, što je malo teže, ali međutim da rade na to da politika bude ono, nemojte misliti da sam naivan govorim, ali govorim doista jer doista to mislim, da dovodi do toga da političari budu ljudi sa vrijednosnim sustavom koji reprezentira one kojih oni predstavljaju. Znači vrijednosni sustav njihov mora biti vrijednosti sustav onih kojih on predstavlja. Za to naravno mora se promijeniti Izborni zakon i tu sada ću stati jer promjena Izbornog zakona bi trebalo dosta dugo objašnjavati. Ali međutim ono što je rekao kolega Žagar prije preneseno na nacionalnom nivou, a ne samo na lokalnom bi bio jedan po mom mišljenju jedan dobar put.
Predzadnja replika poštovani kolega POdoljnjak. Izvolite.
zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Radin, vi ste jako dugo u Hrvatskom saboru i moram reći da nisam očekivao od vas čuti ono što sam čuo kada ste rekli da je iznad Hrvatskog sabora i Vlada i Ustavni sud, čudi me da niste nabrojali i sva ostala državna tijela, neobično jer apsolutno ne stoji. Ako ste već htjeli reći što ili tko je iznad Hrvatskog sabora onda ste mogli jedino spomenuti Ustav RH. Sva tijela državne vlasti koja su navedena u Ustavu su ograničena u svojim ovlastima. Postoji dioba vlasti, postoje međusobne provjere i ne možete reći da je Hrvatski sabor ispod Vlade ili Ustavnog suda. Ustavni sud ima svoje ovlasti da ocjenjuje i odlučuje o ustavnosti zakona koje mi donosimo, to je ustavna ovlast. Ali reći da je Vlada iznad Hrvatskog sabora, Vlada koja je prema Ustavu odgovorna Hrvatskom saboru. I vi ste bili u ovoj sabornici kada se nebrojeno puta odlučivalo o povjerenju ili nepovjerenju Vladi RH, pa bili ste čak u ovoj sabornici kada je Hrvatski sabor izglasao nepovjerenje Vladi. Zar vam treba bolji dokaz da je Vlada odgovorna Hrvatskom saboru, a ne obratno. Ako ja ne prihvaćam čak i da kolokvijalno govorite da je Vlada iznad Hrvatskog sabora oni koji bi vas čuli i koji pratili ovu raspravu i da su slučajno ovdje mladi koji slušaju ovu raspravu stekli potpuno krivi dojam, ali to od vas kao zastupnika sa vrlo dugim stažom u ovom Saboru ne bih očekivao. Hvala.
Odgovor na repliku, izvolite.
Uvijek mi je žao to reći, ali žao mi je gospodine POdolnjak da vam je promakla ironija, nekako kada sam rekao da Vlada ima veću moć od Sabora, žao mi je da vam je promakla ironija, kada sam rekao da Ustavni sud donosi takve odluke da neki put dezavuira ono što smo ovdje napravili, žao mi je da … promakla ironija, kao što sam ja toliko godina ovdje na ovom mjestu, vi ste bili toliko godina na fakultetu pa vas molim da i kažete i vašim studentima da se dešavaju takve stvari u Hrvatskoj i u drugim politikama. A nije samo Ustav iznad Sabora i narod je iznad Sabora jer narod je izabrao nas. Najbitnije ako hoćete shvatiti demokraciju i prenijeti vašim studentima ne tražim od vas ironiju da ju shvatite ali tražim od vas da im kažete da bi narod trebao biti iznad svega pa i iznad Sabora.
I zadnja replika poštovani kolega Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Kolega Furio, vi ste dugo godina u ovom Saboru i stvarno ja sam dobio dojam od vašeg današnjeg govora da ste pravi idealist, ali ja ću vas morati vratiti u realnost i reći da mi ipak živimo u Hrvatskoj i ono što ste sami konstatirali da političke kulture u našoj državi jednostavno nedostaje i da sa tom političkom kulturom smo na jako niskoj, niskoj razini. Razvijene demokratske zemlje svoju demokraciju razvijaju stotinama godinama, mi smo u demokraciji 25 godina i sigurno je da je pred nama dugi put da dođemo do onog željenog nivoa koji vi ste ovdje pokušali protumačiti. Ja vjerujem da je i ministarstvo u onoj svojoj želji da bude upravo uspješnija suradnja između predstavničkog i izvršnog tijela, da bude jača i odgovornost i jednog i drugog tijela, da pokušava ovim malim izmjenama doprinijeti da idemo jedan korak naprijed. Međutim ono što vi očekujete da će biti veći dijalog, konstruktivniji dijalog, da se oko proračuna dogovore, pa proračun je jedini dokument koji se donosi na jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave gdje se pokušava kako neko govori opozivom, ali ja ću reći destrukcijom i rušenjem izazvati nove izbore i izazivati krizu na tim lokalnim nivoima. Govorite da sve se to radi u korist gradonačelnika, pa složiti ću se sa kolegom Klarićem kada kaže gradonačelnike na neposrednim izborima izabran, predstavnik je izvršne vlasti i ima odgovornost provođenja akata koje predstavničko tijelo donese. E sada pitanje te suradnje na koji način će se donijeti, ovisi o onoj političkoj kulturi i o razvijenosti svijesti političkih stranaka koga će to predložiti i zato se sa potpuno vama slažem. Međutim, u velikom broju toga nema, jedinicama lokalne samouprave.
Kolega Radin, izvolite.
Kolega Demetlika, znate da se s vama uvijek slažem. I ovaj put hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na idući klub. To je Klub zastupnika SDSS-a poštovani kolega Boris Milošević. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Ja se pridružujem kolegi zastupniku Mateljanu koji je pohvalio dolazak ministra na predstavljanje ovog zakona jer smatram da se time iskazuje i poštovanje prema ovom Visokom domu kada zapravo ministar dođe na predstavljanje zakona. Kako god i kad god se mijenja zakon kojim se uređuje lokalna samouprave kakve god bile te izmjene, bile velike ili male uvijek se nekako podigne radna temperatura kod političara i u javnosti i kroz medije, lijepe se razno razne etikete, svatko ima nešto za reći, svatko pokazuje interes i svatko smatra zapravo da on zna najbolje rješenje. Ovdje u sabornici imamo jako veliki broj i sadašnjih i bivših načelnika i gradonačelnika. Imamo nešto i lokalnih vijećnika koji će sigurno znati iz svoje perspektive nešto reći o ovom zakonu. Tako ću i ja pokušati nešto iz svoje perspektive, neka svoja osobna razmišljanja kako bih svojom osobnom diskusijom pridonio ovoj raspravi i možda pronalaženju nekog kvalitetnog i dobrog rješenja. Iako ovaj zakon nosi više izmjena, dakle ima veći broj članaka, dakle i više izmjena. Moja rasprava će se fokusirati, moja diskusija će se fokusirati samo na jednu o kojoj zapravo već svi govorimo a to je o odnosu između predstavničkog i izvršnog tijela. Svi znamo što je predstavničko tijelo, znamo da je to jedno kolegijalno tijelo koje ima demokratski legitimitet, dakle izabrano je od građana, s druge strane to tijelo donosi odluke propisanom većinom, bilo običnom ili kvalificiranom, kada su za to zakonom ispunjeni uvjeti. Ono što je bitno za poznavati u pogledu prirode predstavničkog tijela a što je baš bilo zadnjim izmjenama ovog zakona pojačano a to je da član predstavničkog tijela ne može biti kažnjeno gonjen niti odgovoran bilo za glasanje, bilo za izraženo mišljenje ili stav. Dakle u tom dijelu članovi predstavničkog tijela nemaju odgovornost. S druge strane imamo izvršno tijelo kojeg sad zapravo čini pojedinac, on jedini ima izvršne ovlasti općinski načelnik, gradonačelnik i župan iako on ima zamjenike ali oni ne predstavljaju zapravo po zakonu izvršno tijelo iako ih se kolokvijalno tako zove jer izvršne ovlasti ima samo načelnik, gradonačelnik i župan. Zastupa svoj jedinicu, sklapa poslove i fiskalno, materijalno, kazneno i na sve druge načine je odgovoran. I kroz cijelu povijest lokalne samouprave mi smo nastojali nekako urediti i balansirati njihove odnose. To se sada pokušava i ovim prijedlogom zakona kroz predlaganje proračuna. Sadašnji zakon propisuje da ako se proračun ne usvoji u zakonom predviđenom roku da će Vlada raspustiti predstavničko tijelo, razriješiti načelnika, postaviti povjerenika i idemo na izbore. Dakle, u slučaju krize građani bi trebali odlučiti tko je tu u pravu. S druge strane, dakle trebali razumjeti genezu problema do kojeg smo došli ovdje, zašto sada danas o tome govorimo a trebali bi se zapravo vratiti kada smo ustrojili hrvatsku lokalnu samoupravu a to je dakle još '93., od '93. do 2009. smo imali zapravo rješenje praktički isto ono koje je danas važeće ako proračun ne bi bio usvojen Vlada bi raspustila predstavničko tijelo ali padao bi i načelnik jer je to proizlazilo iz tadašnjeg političkog sustava, načelnik je bio biran u vijeću, crpio je legitimitet iz vijeća i raspuštanjem predstavničkog tijela zato što ne bi bio, bio donesen proračun. I načelnik je zapravo, prestao mu je mandat, Vlada bi imenovala povjerenika. Dakle, prvih 16 godina našeg uređenja lokalne samouprave imali smo tu situaciju ali u skladu sada tadašnjim političkim rješenjem da je predstavničko tijelo biralo načelnika i da je on svoj legitimitet crpio iz vijeća i da je njemu odgovaralo. 2007. smo mijenjali zakon koji je zapravo unio veliku promjenu, mi više nemamo načelnika, gradonačelnika i župana koji se bira iz vijeća nego se on bira odvojeno, bira se direktno iz građana, ima demokratski, neposredni legitimitet i zapravo tu dolazi do nekog poremećaja odnosa. Imamo dva suprotstavljena demokratska legitimiteta. Problemi su zapravo nastali sve dobro dok je dobro, dok je jedna politička opcija. Ali ovdje znači se dogodila situacija da na kraju kada se zbroje rezultati izbora se može dogoditi da je načelnik iz jedne političke opcije a da je u vijeću druga većina, odnosno da druga politička opcija ima većinu i onda tu nastaju sukobi. Od 2009. do 2013. smo imali zakonsko rješenje da je imao, da je u slučaju neusvajanja proračuna padalo samo vijeće a načelnik bi ostajao Kako je načelnik jedini po Zakonu o proračunu, jedini ovlašteni predlagatelj proračuna postojala mogućnost koja nažalost u malom broju slučajeva zloupotrebljena, da on predloženi proračun povuče i tako zapravo natjera vijeće, izazove izbore ali … [[Govornik se ne razumije.]] vijeće dok bi on ostao. Radi tog disbalansa se 2013. zakon mijenjao i onda smo došli do situacije gdje danas imamo zakonsko rješenje dakle, da u slučaju neusvajanja proračuna padaju jedno i drugo tijelo, u ove 4 godine smo imali nekih pedesetak izbora, radi te situacije i nije ti bilo samo krivo vijeće iako je u najvećem broju slučaja bilo vijeće to koje nije usvojilo proračun nego smo imali situacije da je takva politička situacija bila da bi načelnik zapravo ili ne bi predložio ili bi povukao proračun. U tom nekom periodu od '93. do 2009. bilo je nekih 35 situacija kad proračun nije usvojen, ja bi tu još pridodao i nekih šesnaestak situacija kad nije bio izabran načelnik, znači sveukupno nekih pedesetak situacija kad proračun zapravo nije bio usvojen i kad bi izazvao izbore, u tih 16 godina a onda u ovom periodu od 2009. do 2013. smo imali nekih dvadesetak situacija kad su bili izbori izazvani zato što proračun nije bio usvojen. I kad se prije 2013., kad je Hrvatski sabor usvajao ovo današnje zakonsko rješenje, svi su bili svjesni da će doći do situacije do povećanja broja izbora i stvarno je, nekih ove 4 godine, ima nekih pedesetak izbora. Tadašnje zakonsko rješenje odnosno tada prijedloga a današnje zakonsko rješenje je isto tako jako bilo napadano iz razloga da će biti izazvana politička nestabilnost, da će biti povećan broj izbora što stvarno je i zapravo da zašto tjeramo predstavničko tijelo u izbore ako primjerice načelnik ne bi predložio proračun. Zašto bi predstavničko tijelo odgovaralo, to je bilo jedno od konstruktivnih kritika. Zašto predstavničko tijelo da odgovara za nešto što je isključivo načelnik kriv ili s druge strane, zašto da načelnik ide na izbore, zato što vijeće nije usvojilo proračun a on je predložio uravnotežen proračun koji je razvojan, socijalan, dakle po pravilima struke i sukladno Zakonu o proračunu. Ovaj prijedlog ide nekako tim načelom krivnje da na izbor onaj tko je kriv. Ako načelnik ne predloži proračun, u izbore ide načelnik, a ako vijeće ne usvoji proračun onda će ići samo vijeće. Po meni koji model usvojiti, dakle nema tu puno modela, 4 su modela. Ili će ići samo vijeće ili samo načelnik ili neće ići nitko ili će ići jedni i drugi. Po meni je ovdje isključivo stvar političkog opredjeljenja. Dakle, pitanje je političkog opredjeljenja što mi želimo. Ako mi želimo smanjiti broj izbora, dakle da bude manji broj izbora onda je ovo najbolji model. Onda ja sam siguran ako se siguran ako se ovaj prijedlog usvoji, da ćemo imati manji broj izbora jer skoro da će prijevremeni izbori kao takvi biti iznimka. To je vrlo vjerojatno. Međutim, hoće li ovaj prijedlog, ovo rješenje riješiti pitanje sukoba, dva demokratska legitimiteta? Ako imamo situaciju političke kohabitacije gdje jedna većina, suprotstavljena politička većina načelniku, hoće li taj njihov sukob biti riješen s ovim rješenjem? Dakle, ovdje se ne radi samo o proračunu nego o cijelom broju odluka koje prolaze kroz predstavničko tijelo. Ovo rješenje će sigurno po meni imati za posljedicu da će se vijećnici početi malo financijski educirati kako bi amandmanima pokušali utjecati na proračun, to je vrlo vjerojatno. Proračun je temeljni financijski akt i politički akt, slika neke politike, načelnik u proračun želi staviti ono što je obećao građanima u programu, ali to žele i vijećnici. S druge strane, ako načelnik nema većinu u vijeću, oni mogu opstruirati, ne znam, prodaju nekretnina. On želi prodali neku nekretninu, oni ne žele to staviti u proračun. Mogu mu, evo ovdje smo govorili o jedinstvenim upravnim odjelima, mogu donijeti odluku koju on ne podržava kojim će preustrojiti gradsku upravu, dakle mogu izazvati jako veliki broj problema što sam ja u praksi vidio i dakle, pitanje je stvarno da li će ovo rješenje riješiti taj sukob. To je po meni zapravo ključno pitanje gdje moramo staviti u fokus ne samo na proračunu nego na cijeli taj sukob. Ovdje je kolega bačić u svojoj replici predložio jednu zanimljivo možda rješenje da ministarstvo i Vlada razmisle da li staviti neku kvalificiranu većinu da može pokrenuti zapravo na neki način srušiti načelnika, ja mislim da to nije loš prijedlog a s druge strane trebalo bi možda i načelniku ostaviti neku opciju kada stvarno do suradnje ne može doći. Siguran sam da će kolega Podolnjak kad bude govorio u ime kluba dati neka poredbena rješenja u drugim zemljama. U Italiji imamo takvu situaciju gdje vijeće može donijeti odluku o smjeni direktno izabranog načelnika a s druge strane on ima također tu atomsku opciju da svojom ostavkom izazove izbore. Ne samo da on ide, nego da ide i vijeće isto tako ako ga vijeće smijeni, ide i vijeće. Možda bi mogli razmisliti i o liberalizaciji opoziva. Dakle, propisati malo drugačiji postupak da građani mogu opozvati načelnika za kojeg misle da loše radi. Dakle, mislim da najboljeg rješenja nema, praksa je uglavnom pokazala da se svaki institut može zloupotrijebiti i iskriviti. Po meni najbolje rješenje je bilo ono što smo imali prvih 16 godina kad se biralo samo vijeće, a načelnik iz Vijeća mislim da je ta opcija nekako bi bila najstabilnija. Ali sam isto tako siguran da nakon što smo uveli ovaj institut neposredno izabranog načelnika, da teško da će biti povratka na staro i da ćemo imati stalno ovaj sukob između dva tijela, odnosno dva legitimiteta u malom broju jedinica kad je u pitanju zapravo ova politička kohabitacija, dakle kad su načelnik i vijeće politički suprotstavljeni. Na kraju ove rasprave još bih htio samo reći nešto o drugim pitanjima koje ovaj prijedlog zakona ne uređuje, pa nije čak ni predmet ovog zakona, ali se tiče lokalne samouprave. Dakle, 2015. je mijenjan Zakon o općinama, gradovima i županijama gdje je uveden institut dobrovoljnog spajanja općina i gradova. Smatram da bi taj institut trebalo dalje unaprjeđivati. Ministarstvo uprave u suradnji sa Ministarstvom financija jer evo prošlo je već dvije godine, nemamo nikakvih inicijativa. A po meni ne bi trebali stati na tome, nego bi trebali osmisliti neke poticajne mjere kako bi smanjili na taj način dobrovoljno broj jedinica iako je već to sam u jednoj raspravi bio istakao, veći uspjeh smo postigli time što od 2006. nemamo osnivanja novih općina i gradova. Hvala.
Dobro. Koji ste rekli da želite imati? Sve u redu. Imamo pet replika. Prva gospođa Juričev-Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Milošević vi ste izgovorili nešto što brojne sadašnje čelnike jedinica lokalne samouprave muči. Rekli ste kako načelnik, gradonačelnik ili župan odgovara fiskalno, krivično, kazneno, čak i materijalno za različite odluke grada. A treba reći da najznačajnije odluke grada upravo donosi općinsko, gradsko vijeće, odnosno županijska skupština. Gdje su u toj priči predsjednici općinskih, odnosno gradskih vijeća ili županijskih skupština. Do te mjere idemo da posljednjih mjeseci Povjerenstvo za sukob interesa traži dostavu urbanističkih odnosno prostornih planova kako bi ih doveo u vezu sa čelnikom jedinice lokalne ili područne (regionalne) samouprave zaboravljajući na činjenicu da je to prošlo javni uvid, javnu raspravu i u biti donijeli su ga gradski, odnosno općinski vijećnici, županijski skupštinari i potpisuje upravo taj predsjedavajući.
Izvolite gospodine Milošević.
Istina je, mislim sami ste bili u više mandata gradonačelnica Vodica pa sami ste znali kakav je vaš posao. Dakle, donošenje odluka svaki dan, potpisivali ste sve vrste odgovornosti. I sami znate kad god je bila da tako kažem bilo kakav nadzor ili prijava zapravo sve je bilo usmjereno na osobu gradonačelnicu, odnosno na nas. S druge strane činjenica je da imamo jednu ali to je normalno u parlamentarnoj demokraciji da vijećnik mora biti zaštićen od bilo kakve odgovornosti za izraženo mišljenje i glasanje, ali činjenica je da vijeće zapravo može izglasati neku nezakonitu odluku, dakle odluku koja je protiv zakona a da oni za to neće odgovarati nego je država osmislila sustav nadzora kojim u biti neutralizira takve odluke. Ovdje sam zapravo htio upravo staviti fokus na to, da li će ovaj prijedlog koji sad imamo, o kojem raspravljamo zapravo će dovesti do toga da nećemo imati izbora, nego će predstavničko tijelo i načelnik biti prisiljeni surađivati. Ali bojim se samo za tu kvalitetu suradnje, jer se može dogoditi da se amandmanima unakazi proračun ili da se amandmanima unakazi bilo kakva odluka koju načelnik uz najbolju volju neće zapravo moći provesti. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Podolnjak.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U vašem ste izlaganju kolega Milošević dosta se vraćali unatrag povijesno razmatrajući odnos načelnika i gradonačelnika sa predstavničkim tijelom, pa i onaj dio koji se odnosi na bivši režim tamo 2012. godine koji je izmjenama zakona definiran, koji je fokusirao taj odnos predstavničkog tijela i gradonačelnika na taj sukob oko proračuna. Na žalost, upravo zbog toga što ste fokusirali taj sukob na ključni dokument koji donosi lokalna samouprava ispušteno je iz vida sve ostalo, a upravo tada 2012. godine Zakon o lokalnoj samoupravi je mijenjan na način da je praktički gotovo onemogućio razrješenje gradonačelnika temeljem opoziva građana jer su uvjeti takvi da je to praktički nemoguće. Iz zakona je izostavljena mogućnost da predstavničko tijelo svojom odlukom pokrene mehanizam referenduma o opozivu jer je ta zakonska odredba brisana, a ona je postojala u slučaju nedonošenja, u slučaju poštivanja odluka predstavničkog tijela i značajne materijalne štete i praktički smo izgubili dva mehanizma koji su išli u smjeru utvrđivanja određene odgovornosti o kojoj bi u konačnom odlučivali građani. A na kraju mi danas u posljednjih pet godina raspravljamo isključivo o jednoj stvari kako kod proračuna riješiti taj fundamentalni sukob predstavničkog tijela i gradonačelnika. I tražimo najbolji mehanizam, a zapravo građani najviše trpe, jer oko proračuna, koji je najvažniji dokumenat, se može dogoditi, da ta lokalna samouprava, mjesecima nema ključni dokumenat, razvojne programe, kapitalne investicije i sve ono što je zapravo važno.
Hvala. Kolega Milošević, dobro, ali sad nadalje, javite se za vrijeme replike, javite se. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Podolnjak, istina je da je 2012. kad je zakon mijenjan ispušteno dotadašnje zakonsko rješenje, kojim je predstavničko tijelo moglo pokrenuti pitanje opoziva. Ali isto tako je libirizirano i poboljšano rješenje po kojim građani i uvjeti pod kojim građani mogu pokrenuti opoziv, na način, da je kad su prikupljeni potpisi obvezano predstavničko tijelo da raspiše referendum, kojim će pokušati opozvati načelnika. Jer smo imali u praksi situaciju, zapravo da su potpisi prikupljeni a da predstavničko tijelo, bez toga što nije bilo nikakve propisane sankcije, a sad je sankcija raspuštanje, nije raspisalo referendum za opoziv. Činjenica je da opoziv nije zaživio kod građana. Činjenica je da smo imali do sad 2 opoziva i da niti jedan od opoziva nije uspio. Kažem, sad je prilika da o tome raspravimo, da Vlada razmisli, Ministarstvo uprave da razmotri možda da liberazira opoziv ili da na neki drugi način pokuša pronaći rješenje za ovaj sukob, ma da sam siguran zapravo, kakvo god mi rješenje tu osmislili, sigurno će se u praksi pokazati manjkavosti, jer nažalost nema idealnog rješenja. U lokalnoj samoupravi uvijek oni pronađu način kako zapravo ostvariti svoje interese zloupotrebom zakonskih instituta. Hvala.
Hvala lijepo. Kolega Klarić.
Rekli ste da imamo 2 rješenja i da li će ovo političko rješenje riješiti ključno pitanje. To je činjenica. Ali, imamo i dva iskustva. Dva iskustva koja smo provodili na terenu, odnosno, tri čak. Imamo čak i ono što ste spomenuli kad su načelnici i gradonačelnici birani iz reda predstavničkog tijela. Pa imamo zakon prvi o neposrednim izborima 2009. i 2013. 2013. je promijenjen samo zbog jednog gradonačelnika. Očekivalo se da će Bandić pobijedit a neće imati većinu u skupštini pa bi ga mogli tako smijeniti. Ali ih je pretrpilo 50 općina i gradova u RH. Svi su oni imali krize. I što je ključ tog rješenja bio, da su svi ugl. načelnici, gradonačelnici, koje je vijeće na taj način htjelo smijeniti, ponovno izabrani. Naš narod je uvijek u pravu. On zna tko izaziva krize. Tako da ovo što ide u smjeru da se izbjegnu krizne situacije, da se ne gubi vrijeme, ja vas uvjeravam da se malo koji načelnik, gradonačelnik boji ponovljenih izbora. U onom smislu da neće biti izabran, ako je 5, 6 godinu dana, bio prije toga izabran sa 50, 60, 70% glasova. Više se boji predstavničko tijelo. Ali ako je predstavničkom tijelu, aj to govorim iz iskustva. I kod mene i susjedna općina Čavle, Matulji, pa evo, imamo primjer i Dubrovnika sa oni izvanrednim izborima tamo. Uvijek je vijeće bilo to koje je generiralo ne iz interesa grada, nego iz interesa dolaska na vlast sa nekakve pozicije. Dakle, gradonačelniku je u interesu da provodi operativno program kojim je izašao na izbore. A ako vijeću to nije u interesu, nego da bi došao na vlast, e onda je to nešto što izaziva krizu i svaki ti, takvi iz izazvane krize su generirale neuspjeh za one koje su izazvao. Svi načelnici i gradonačelnicu su bili ponovno izabrani. Provjerite malo. Dakle, imamo 2 iskustva iz prakse, imamo nešto što se događalo. Od '90.-tih godina pa 2009. kad su bili prvi neposredni izbori, sad 2013. kad su tim nekakvim izmjenama u zakonima samo se upustila u ne znam koliki broj kriza diljem Hrvatske.
Kolega Klarić. Hvala. Gospodine Milošević. Izvolite.
Poštovani kolega Klariću, mislim da ćemo se u ovoj sabornici svi složiti da prijevremeni izbori nisu nikome u interesu, pogotovo nisu građanima, pogotovo nisu u nekoj jedinici lokalne samouprave, koja ima neke razvojne projekte i očekuje možda neke novce. Imao sam iskustva dok sam radio u Ministarstvu uprave, gdje su izazvani prijevremeni izbori, gdje su došli ugovori o razvojnim projektima vrijedni skoro cijeli proračun toga grada kojeg nije imao tko potpisati, jer nije bilo proračuna, nije bilo ni načelnika, nije bilo ni vijeća. Naši projekti su propali, zbog prijevremenih izbora. Znači, sigurno da nikom nije to u interesu. Međutim, ako imamo situaciju, kako se sad predlaže, a o čemu sam i htio da postavim fokus ove rasprave, da se odmaknemo od proračuna, da imamo kohabitaciju, gdje ne možemo naći zajednički jezik. Što nam onda ostaje? Lako je kad imamo većinu ili kad imamo konstruktivnu opoziciju. Ali, ako imamo opoziciju koja je destruktivna, koja zapravo samo ima inters da podmeće noge. Ja se slažem da osoba koja je načelnik zapravo samo želi da realizira projekte, čovjek je operativan, stalo je u općini. Ali, ako ima destruktivnu opoziciju, njemu će možda doći iz očaja, da kaže, podnosim ostavku ili ono želim na izbor jer ovo više na ovakav način ne ide. Kažem, moramo razmisliti o problemu sa svih strana. Hvala.
Hvala i vama. Kolega Bauk.
Zahvaljujem kolega Milošević, vrlo ste detaljno dali analizu, pregled dosadašnjih rješenja koja su bila. I ono što je zajedničko svim rješenjima od '93. do danas je da se nakon nedonošenja proračuna su se raspisivali izbori. Jedina prava promjena ustvari koja bi se mogla napraviti je da se zbog ne donošenja proračuna uopće ne raspisuju izbori nego da privremeno financiranje traje dok se ne donese proračun uz jedan dodatak, a to je da u tom slučaju da načelnik prima prosječnu plaću u RH, a vijećnici ne primaju naknade pa dok se ne dogovore, pa ako je četiri godine neka četiri godine oni budu grad na hladnom pogonu, ovi bez prihoda. I čini mi se da bi u tom slučaju postigli dvostruki efekt, ne bi bilo izbora, proračun bi se donio, bila bi stabilnost, ako se ne bi donio ne bi bilo troškova za plaće i za vijećničke naknade i neka narodu objašnjavaju zašto se ne mogu dogovoriti, zašto je općina ili grad ili županija četiri godine na hladni pogon. To bi bila prva promjena sustava i onda se ne bi moglo zvati ni lex šerif, ni lex …, ni lex vijeće, ni lex faraon ili kako se već zove ili ono lex koji bi možda i vijeće i načelnika nazvao poput jedne rok grupe iz Pule, ali neću odgovoriti kako se zove zbog toga što bi možda zaradio opomenu, dakle bili bi lex to zato što se ne bi mogli međusobno dogovoriti četiri godine oko toga kakav će donijeti proračun. I naravno ako bi bilo rješenje u očaju da netko od njih kaže idemo na izbore pa ako se barem oko izbora dogovore i to je nešto i oko toga bi se dogovorili. Možda bi takvo rješenje kojega mi je žao što se njega nismo sjetili dok smo i vi i ja zajedno radili ovaj važeći zakon zadovoljile sve one koji a) žele ostati na vlasti, b) žele ostati u vijeću, c) žele smanjiti broj izbora i d) žele odgovarati građanima zašto nešto ne mogu napraviti.
Ako spomenete bilo što pozitivno iz Pule nećete zaraditi opomenu. Izvolite gospodine Milošević.
Pa kolega Bauk vi uvijek imate neka kreativna rješenja i prijedloge. Ako se vratimo na sadašnje zakonsko rješenje, bilo je u jednom možda u prvom nacrtu, to je kasnije ispušteno rješenje odnosno prijedlog da vijeće i načelnik zajednički potpišu prijedlog prema Vladi da ide se prema raspuštanju i razrješenju što sada i ne smatram toliko lošim rješenjem nego mislim da bi i to bilo jedno od mogućih rješenja, da vijeće donese odluku da se ide na izbore, a da tu odluku supotpiše načelnik i da se na taj način riješi sukob. Mislim činjenica je i to je i praksa pokazala, da prijevremeni izbori ne moraju značiti nužno i rješenje nego se mogu dogoditi isti rezultati, dakle da načelnik ostane načelnik, a većina više-manje bude jednaka i da imamo opet izbore. To su ekstremni slučajevi, to je pokazao mislim i grad Vrgorac u kojem smo imali u ove četiri godine nekoliko takvih prijevremenih izbora. sada su oni stabilni, imaju stabilno, ali kažem trebalo im je nekoliko izbora da bi se ta situacija kod njih ustabilila. Hvala.
Hvala i vama. Kolega Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženo potpredsjedniče Sabora. Pa kolega Milošević se u svojem izlaganju osvrnuo da bi bilo bolje da se vrati na ono staro, da se načelnici i gradonačelnici biraju iz redova predstavničkog tijela što smatram da je definitivno korak natrag za demokraciju jer imate primjera možete vidjeti na lokalnim izborima kada kandidati koji predlaže stranka imaju i veći postotak nego stranka koja ih je predložila u predstavničkom tijelu, a isto tako bogme imate kandidate koji imaju manje nego njihova stranka na predstavničkom tijelu i kada bi se oni birali iz redova onda bi se više-manje birali podobni, oni koji mogu više lobirati u svojoj stranci, a to nije dobro jer na lokalnoj razini su bitni ljudi i njihovi programi, pogotovo u manjim sredinama gdje se više-manje ljudi znaju i tu dolazi do izražaja kvaliteta i kontinuitet rada kao što je kolega gradonačelnik rekao više-manje svi svu se potvrdili na izborima što samo govori o njihovoj kvaliteti. I drugo kada ste govorili da bi vijeće moglo donijeti nezakonite odluke smatram da to nije točno. Kao što znate pripremu za gradsko vijeće rade stručne službe koje nakon što pripreme materijale idu i na kolege gradonačelnika gdje se o njima raspravlja i onda dolaze na gradsko vijeće gdje se opet o njima raspravlja i vijećnici i gradonačelnik svi zajedno i stručne službe, tako da se teško može dogoditi da bi neko vijeće ili skupština moglo donijeti neku nezakonitu odluku. Hvala.
Kolega Milošević odgovor na repliku.
Poštovani kolega. Ja se najvećim dijelom mogu složiti s ovim što ste vi rekli, ali to bi onda zahtijevalo promjenu Zakona o lokalnim izborima i drugačija pravila za političku utakmicu i možda uvođenje preferencionalnog glasanja. Jel netko je bio spomenuo izborne jedinice manje pa i da ih građani biraju imenom i prezimenom i svoje vijećnike jer od 2009. kada smo uveli institut neposrednog izbora načelnika, gradonačelnika, župana nama se uvelike lokalna politika personalizirala. Kažem, to nužno ne smatram lošim, ali siguran sam da nam predstoji ovaj korak naprijed i u pogledu biranja vijeća kako bi građani mogli izabrati one koje u biti najbolje poznaju i za koje misle da su najkvalitetniji. Ne trebamo sumnjati ni u prosudbu stranaka kada sastavljaju liste ali ne treba podcijeniti građane, sigurno znaju tko je najbolji. Ovo što ste spomenuli za protuzakonitost odnosno za pripremu odluka, činjenica je da najveći broj odluka koje se na gradskom vijeću donose pripremaju stručne službe i da ih predlaže gradonačelnik, ali isto tako odluke mogu predlagati i vijećnici. I vjerujte mi ja dok sam bio u Ministarstvu uprave svačega sam se nagledao, pa i ne znam odluka primjerice da će općina plaćati račune za vodu nekom vijećniku i tako da sada ne idem u detalje. Dakle ima jako, jako živopisnih primjera. Hvala.
Hvala i vama. U ime predlagatelja ministar Kuščević, pet minuta. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege saborske zastupnice i saborski zastupnici. Ma evo u više navrata ovdje se čulo Ustav, protiv Ustava, nije u skladu sa Ustavom. Pa ja bih da zaista u cilju pravilnog, točnog, korektnog, istinitog informiranja hrvatske javnosti i hrvatskih građana koji gledaju, slušaju ovu raspravu, da ne bi došli u dvojbu da se možda kakva je to hrvatska Vlada, kakav je to Hrvatski sabor kada usvaja neke propise koji nisu u skladu sa temeljnim aktom a to je Ustav. Dakle, jasno, nedvosmisleno poručujem, naravno ovom Hrvatskom saboru i cijeloj javnosti da je ovaj zakon u skladu sa Ustavom, dapače da potiče temeljne ustavne vrijednosti koje se tiču jedinice lokalne samouprave. A sada ću malo, ne baš citirati članak Ustava, ali parafrazirati. Dakle građanima se jamči pravo na lokalnu i regionalnu samoupravu koja se ostvaruje preko predstavničkih tijela. Pa ljudi moji sa ovim jačamo predstavničko tijelo, sa ovim izmjenama zakona omogućavamo predstavničkom tijelu da može modificirati proračun onako kako su obećali, onako kako je potreba njihovih sugrađana na terenu. Dakle predstavničko tijelo jača utjecaj građana kroz neposredno izabrane te članove predstavničkog tijela, jača zaključak, poštuje sustav i još se jača ta ustavna odredba neposrednog odlučivanja građana preko svojih predstavnika u skupštinama odnosno gradskim vijećima. Također taj isti članak Ustava građani mogu neposredno sudjelovati u upravljanju putem zborova, referenduma itd.. Pa ovdje smo povećali mogućnost referenduma. Dakle po starom zakonu je bilo da se godinu dana nakon održanih izbora ne može raspisati referendum za opoziv čelnika. Mi smo sada tih godinu dana smanjili na 6 mjeseci. Dakle dali smo još 6 mjeseci građanima na volju da mogu odlučivati o referendumu, o opozivu ili nešto drugo. Također omogućili smo tom predstavničkom tijelu da može raspustiti mjesni odbor, odnosno kotar ili neku dakle nižu ustrojbenu jedinicu, do sada je to čelnik radio a sada opet predstavničko tijelo. Dakle zaista jačamo to predstavničko tijelo. Ali istina je ovo što je kolega Milošević kazao da će se vijećnici na ovaj način prisiliti da se moraju ekonomski educirati. I to je, izvrsno ste to zaključili gospodine zastupniče. Na ovaj način vijećnici više neće samo sjediti u skupštini, promatrati, politizirati da ili ne i zbog nekih, ja bih rekao nekorektnih interesa odlučivati o proračunu ili ne nego će ih ovo prisiliti da se educiraju, da malo pročitaju šta znači amandman, kako se može predati amandman, da predlažu amandmane onako kako je to u skladu sa zakonom i sa interesom svojih sugrađana. Ovdje smo također imali pitanje da li je u skladu sa Ustavom rok 15 dana, 30 dana. Zakon je lijepo rekao da se u pravilu, javno savjetovanje traje 30 dana. Mi smo napravili 15 dana, obavijestili smo povjerenicu, ona se suglasila s time. A prije toga 30 dana je trajao postupak procjene učinaka propisa. Dakle sva forma je zadovoljena ex lege. Što se troškova tiče za te prijevremene izbore. Pa to je bilo 50-ak, 52 mislim prijevremenih izbora, to je otprilike 100 tisuća kuna, to je 5 milijuna kuna, nije puno u jednom mandatu u 4 godine 5 milijuna kuna. Međutim, neka je samo jedan milijun kuna ta jedinica lokalne samouprave nije investirala na račun privremenog financiranja, na račun novih izbora, to je 50 milijuna kuna a imamo općina i gradova koje nisu, ili županija koje nisu i po 10 milijuna kuna uspjele investirati jer su imali izvanredne izbore, to su onda ogromni iznosi, to su ogromni iznosi za naše jedinice lokalne samouprave, to je veliki korak nazad za njihov razvoj. I zato troškovi koliko god se možda nekom u ovoj sabornici čini da su to mali troškovi, to su strašno veliki troškovi i poražavajući za konkretnu jedinicu lokalne samouprave. I dobro, čuli smo ovdje od više saborskih zastupnika, ovo nije dovoljno, ovo je kozmetika, potrebno je temeljito reorganizirati i promijeniti sustav. Da, potrebno, je međutim sve to nisu stvari ovog zakona. Ovaj zakon se točno za što uređuje a ovo sve drugo, bogu Hvala ova Vlada se posvetila tome i ova Vlada uređuje i druge stvari. Ovdje je u proceduri Zakon o financiranju jedinica lokalne, područne (samouprave), ovdje je u proceduri Zakon o regionalnom razvoju i svi ti zakoni će doprinijeti upravo tom cilju a to je jačanju jedinica lokalne i regionalne samouprave, njihovoj decentralizaciji. No to nije sve, Vlada RH će iduće godine pripremati nove propise kojima će se zaista koliko god je to moguće decentralizirati i funkcionalno i financijski jedinice lokalne i regionalne samouprave. Evo hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imamo nekoliko replika. Prva gospodin Grbin.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre. Postavili smo vam nekoliko pitanja, niste odgovorili uvodno niti na jedno, nadali smo se da ćete sada u ovoj intervenciji u ime predlagatelja odgovoriti, međutim niste, samo ste saželi ono što ste govorili uvodno 10 minuta. Zato ću vam postaviti jedno pitanje i nadam se da ćete ovaj put, nije politiziranje, nije nikakav sukob nego jednostavno da mi razjasnite na koji način smatrate da se jača uloga predstavničkog tijela u jedinicama lokalne samouprave kada predstavničkom tijelu jedinice lokalne samouprave mičete možda njegovu do sada najjaču polugu kontrolu izvršne vlasti a to je opoziv. Do sada je predstavničko tijelo jedinica lokalne samouprave svake godine barem jednom bez prevelikih problema moglo smijeniti izvršnu vlast, sada to više ne može. Ako ne usvoji proračun smijeniti će samo sebe. Nakon toga idu izbori, imamo privremeno financiranje, nakon toga ako se ne donese proračun, šta, više nismo izgubili 3 mjeseca sada smo izgubili 6 mjeseci. Molim vas objasnite mi na koji je način ojačana uloga predstavničkog tijela kada predstavničko tijelo više ne može onako kao što je to moglo do sada razriješiti izvršnu vlast u jedinici lokalne samouprave. Hvala.
Hvala. Ministar Kuščević će odgovoriti. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ili se ne čujemo ili pričamo drugim jezikom. Dakle, jedinica, predstavničko tijelo amandmanima uređuje proračun. Dakle, vi samo gledate ojačavanje predstavničkog tijela kroz jel' može srušiti čelnika ili ne može. To je samo jedan segment u ovlastima predstavničkog tijela koji ni ne smije imati jer nije ga ni izabralo predstavničko tijelo nego je čelnik izabran voljom naroda, na direktnim neposrednim izborima. Mi smo s ovime ojačali predstavničko tijelo tako da možemo modificirati proračun, a ograničili čelnika ako provuče taj proračun, tada će Vlada raspustiti samo njega a ne više predstavničko tijelo. Dakle, čelnik više nema ovlasti inicirati raspuštanje predstavničkog tijela što po važećom zakonu ima jer čelnik ako se bude igrao s proračunom, povuče proračun raspušta samo sebe, a ne i predstavničko tijelo. Dakle, predstavničko tijelo je dobilo nesagledivo veće ovlasti u postupku kreiranja proračuna, u postupku razvoja jedinice lokalne samouprave u idućih godinu dana u projekcijama za iduće dvije godine. Što se tiče raspuštanja, da li predstavničko tijelo ima ovlasti raspustiti ili ne, normalno da nema jer predstavničko tijelo nije ni biralo, mandat čelnika proizlazi iz naroda i mi ovdje možemo razgovarati i volio bi da rasprava ide u tom pravcu da vidimo kako liberalizirati referendum jer samo građani ga mogu raspustiti jer su ga samo građani i izabrali. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Podolnjak, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre. Drago mi je da ste ipak barem kroz ovih 5 minuta pokušali odgovoriti na neke naše primjedbe nakon vašeg uvodnog izlaganja. Nije mi poznato je li vam doista povjerenica za informiranje dala takvu uputu ili dozvolu da savjetovanje sa zainteresiranom javnošću provodite u dvostruko kraćem roku nego što je zakonom propisano jer u pravilu 30 dana za ovakav važan sistemski zakon se mora primijeniti ukoliko je ona bilo kojim svojim istupom vam dala za pravo onda ću ja ozbiljno sumnjati u način na koji ona obavlja svoju dužnost. Ali da vam pokažem koliko ovaj zakon, način kako ga vi mislite donijeti, očito sa namjernom kako će se odraziti na lokalnu samoupravu, samo jedan primjer. Donošenje proračuna tijekom studenog, prosinca ove godine. Evo poznato mi je inače predstavničko tijelo … [[Govornik se ne razumije.]] odlučivati o proračunu. Moguće je dakle da oni taj proračun ne usvoje sa očitom namjerom da neusvajanjem proračuna izazovu prijevremene izbore za načelnika općine i za predstavničko tijelo. I tako je prema sadašnjem tekstu zakona. No ako se zakon ovaj predloženi donese tamo do sredine prosinca kao što mu je namjera i općinski načelnik ponovno predloži proračun, sada se pravila igre mijenjaju. Ako ga predstavničko tijelo ne usvoji, sad će ono ići isključivo na izbore a načelnik ostaje. Dakle, na tom malom primjeru vidite kak se pravila igre mijenjaju unutar istog proračunskog procesa. To je apsolutno neprihvatljivo sa stajališta vladavine prava. Da je u jednom procesu koji je od tridesetak, 40 dana, promijenite pravila igre je apsolutno neprihvatljivo.
Hvala vam lijepa. Izvolite gospodine Kuščević.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Čuli smo i kolegu Branka Bačića kako je rekao da je i zadnji put SDP-ova Vlada to mijenjala od 21. prosinca mislim, taj zakon, prema tome, evo ne vidim ništa sporno u tome da se zakon upravo sada donosi. Međutim, ukoliko se proračun donese po ovom trenutno važećem zakonu, naravno, proračun je donesen i Bogu hvala, stvar ide dalje, jedinice lokalne samouprave ide dalje. Ukoliko se ne donese, onda će se proračun donijeti po ovom novom zakonu ukoliko on bude usvojen u Hrvatskom saboru, objavljen u Narodnim novinama i stupi na snagu. Dakle, nema nikakve prepreke da jedinice lokalne samouprave donesu proračun po ovom ili po onom zakonu ali uostalom uvijek je onda gospodine zastupniče, nered. Jer neki donose u 6. mjesecu proračun, 7., 8., 9. Ja sam bio načelnik općine 3 mandata, 12 godina, ja sam 100 puta donio proračun u 7. mjesecu, dakle onda bismo isto mogli reći, u 8. mjesecu donosimo novi zakon pa jedno proračunsko razdoblje 2 pravna režima. Dakle, ne vidim ovdje uopće problema, svi čelnici, sva predstavnička tijela prate ovu raspravu, prate donošenje zakona i svak će se pripremiti sukladno svojim potrebama i donijeti proračun po važećem zakonu ili po novome kad stupi na snagu. Hvala lijepo.
Hvala vam. Gospodin Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, dakle vi sigurno slanjem prijedloga izmjena ovog zakon nama ste u sabornici dali okvir oko kojeg možemo razgovarati. Vi ste se odlučili za te izmjene koje ste naveli u obrazloženju, koje ste predložili, i to je okvir u kojem možemo razgovarati. Isto tako vi ste prihvatili okvir kojim ste išli sa prijedlogom izmjena u skladu s onim što ste doživjeli kao problem na terenu. Istina, meni sad nije najjasnije s obzirom na postotak, malo broj postotka tih raspuštanja koji se dogodio šta je tu ključan motiv. Pa malo bi podsjetio, ako 9 od 476, koliko jedinica lokalne samouprave, ako godišnje toliko ih ima, to je onda sigurno mali postotak. Međutim, mene sad zanima konkretno pitanje i to sam vam danas spomenuo, slušao sam U mreži prvog. Pa kad ćemo stvarno i u skladu sa strategijom reforme i javne uprave, u skladu sa planom programske reforme, općenito reformi u RH, kad ćemo doista krenuti u nekakav zakon koji će uvažiti i krenuti sa reformama i lokalne samouprave? To su bitna pitanja. Jer ovdje se puno stvari, sad vi govorite o naknadama vijećnika koje ne mogu biti više mjesečne nego će biti po sjednici, pa to uglavnom u malim općinama imamo i sad. Mi imao Županijske uprave za ceste koje imaju upravna vijeća koje dobivaju naknade, znate koje ogromne naknade? A tu se iživljavamo sad na vijećnicima i još im sad odričemo pravo ili ih tjeramo na to da ako ne budu glasali za proračun da će ih se raspustiti. Shvaćate? Stvara se pritisak prema ljudima a sve teže je zapravo i naći ljude koji se žele kandidirati i ići na takve liste. U malim općinama gdje imate mali i fiskalni i administrativni kapacitet. Dakle, kad ćete se uhvatiti u koštac sa stvarnim promjena da jedan načelnik sa srednjom stručnom spremom ima plaču 15 000 kuna, a načelni sa visokom u susjednoj općini gdje volontira za 2 500 kuna? To su za mene reforme. Kad ćete se konkretno s time uhvatiti u koštac?
Hvala. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine saborski zastupniče. Evo i prije par minuta na govornici sam rekao kako ovo nije reformski zakon. Ovo je zakon koji će poboljšati niz stvari u lokalnoj, regionalnoj samoupravi i na neki način prisiliti predstavničku i izvršnu vlast da bolje surađuju, a ne da se svađaju, da bolje surađuju u interesu svojih sugrađana koji su ih birali tamo čvrsto kao ministarstvo, čvrsto kao Vlada stojimo iza toga. Što se tiče pravih reformi spomenuo sam da je u pripremi, tj. već u proceduri Zakon o regionalnom razvoju koji će bitno definirati, bolje definirati i ocijeniti jedinice lokalne i regionalne samouprave, njihov status razvijenosti, Zakon o financiranju jedinica lokalne i regionalne samouprave. A ovo ministarstvo radi temeljitu analizu temeljem koje će u skladu sa već prihvaćenim akcijskim planom ići u temeljitu reformu, decentralizaciju. To je posao koji čeka ovu Vladu iduće godine i ja sam uvjeren da ćete vi imati priliku iduće godine u Hrvatskom saboru o tome razgovarati i dati podršku tom velikom projektu. Napominjem ovo sada nije reformski zakon, ovo je zakon koji će popraviti, uštedjeti, napraviti boljim, učinkovitim, poboljšati neposrednu demokraciju a ove reforme će sukladno dinamici ići početkom sljedeće godine. Hvala lijepo.
Hvala gospodine ministre. Gospodin Lacković.
Zahvaljujem potpredsjedniče, cijenjeni ministre. Dakle, dosta ove današnje rasprave političkog karaktera, ne gleda se na funkcionalnost. Pokušavaju se podvući neki razni primjeri, evo kolega je govorio o vijećnicima. Mi u gradu Đurđevcu pet godina nitko ne prima niti kune vijećničke naknade pa svi dolaze i redovno sudjeluju u radu vijeća. Moj prijedlog bi zapravo bio da jedinice lokalne samouprave do 10000 kuna zapravo ne trebaju profesionalca nego da mogu, nego da se ti poslovi mogu obavljati volonterski. A u odnosu na ove suštinske promjene vi zapravo po mom sudu niste umanjili značaj predstavničkog tijela, nego ste zapravo tamo gdje gradonačelnik ili načelnik nemaju većinu u vijeću stvorili jedan možda neželjeni brak. Taj neželjeni brak će se onda neće raskidati u jednom koraku kako je to do sada bilo moguće neizglasavanjem proračuna, nego će to ići kroz dva koraka i opet će biti rezultat isti. Pa tamo gdje zaista postoje nepremostive razlike da jedan drugome ne bi krojili proračune kako jedan ih ne želi provoditi, a drugi ga hoće unutra. Možda bi bilo dobro uvesti jedan institut gdje bi gradonačelnik ili načelnik svojim potpisom i većina od predstavnika u predstavničkom tijelu, članova predstavničkog tijela mogli izazvati odmah izbore. Dakle, da ne idu kroz ova dva koraka, nego da odluče jer vide da su razlike nepremostive isto kao i kod razvoda braka. Ne mora se govoriti zbog čega i šta, ne moraju djeca patiti, može se ugraditi takav jedan mehanizam i da se onda omogući jednostavniji izlazak na izbore i sprječavanje onog negativnog što bi moglo po poslovanju jedinica lokalne samouprave nastati. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Bauk.
Zahvaljujem. Zbog zapisnika Zakon o lokalnoj samoupravi jeste donesen 2012. godine u prosincu, ali su odredbe koje su se ticale proračuna su se primjenjivale sa odmakom od godine dana. Dakle, odnosilo se na proračun 2014. tako da zbog zapisnika. Dakle, poštovani gospodine ministre, u stvari radi se i dalje o političkom opredjeljenju što će se događati ako se ne donese proračun. I činjenica je da će svaka odluka koja bude donesena biti plod političke odluke koja će u određenom trenutku imati određene posljedice. Posljedice ove odluke bit će takve da će biti manje izbora, ali da će unutar vijeća i gradonačelnika tamo gdje ima kohabitaciju se povećati sukobi, a ne povećati funkcionalnost. Mislim nisam siguran hoće li biti dovoljno želje da ih se prisili na dogovor. Obzirom da smo tijekom proteklih tjedana imali jednu raspravu o načinu izgovora i dijalekata u Hrvatskom saboru ja ću svoju repliku uz znak potpore slobodi govora završiti na lokalnom dijalektu. Ministar će razumjeti, a vjerujem da će razumjeti i braniteljske udruge, da neće sazivati pressice zbog toga. Dakle, na Braču ima jedna općina koja cilu godinu i još pol godine posli ni imala proračun. I nakon tega su imali zbore i načelnik je izgubi, dobi je drugi. Onda su se ovi koji su podržavali načelnika posvadili i onda smo mi SDP i HDZ morali pomagat načelniku. I onda smo došli do tega bez obzira na politiku i na proračun da smo mi i on skupa otvorali spomenik predsjedniku Tuđmanu na prijedlog SDP-a. Onda su opet bili izbori i opet je dobi ti nezavisni načelnik, a opet ga SDP i HDZ moradu podržavat. Toliko o politici u malim mistima. Hvala.
Napokon malo, kolega Bauk napokon malo dvojezičnosti u Saboru. Kolega Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, niste nas uvjerit u to da je donošenje ovog zakona u skladu sa Ustavom niti sa Europskom poveljom o regionalnoj samoupravi, tako da te dileme ostaju. Ostaju i dileme i zbog toga što je nekoliko kolega već naglasilo, ja to moram ponoviti radi javnosti, dakle ovaj zakon se donosi u nekakvoj brzini a osnovna tematika zbog koje se donosi ticala se svega 2% jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave u proteklom periodu. Dakle, svega desetak općina. Tako da ostaje jedan gorak okus u ustima, da se on donosi samo sa jednim ciljem radi jednog čelnika jedne jedinice, područne samouprave i jedne tanke većine koju on ima, a to nije u redu. I mislim da je trebalo donijeti kompletan paket cijelog zakona, svih zakona koji će regulirati područje regionalne samouprave i provesti stvarnu decentralizaciju, fiskalnu decentralizaciju, financijsku decentralizaciju i omogućiti građanima da mogu u potpunosti ispunjavati svoja prava zato što ovakav način donošenja zapravo stvara mogućnost kako je zakon i nazvan lokalni šerif sa jednom malom skupinom vijećnika prihvaćajući njihov amandman ne provodi volju građana nego zapravo kupuje svoj ostanak na vlasti.
Hvala lijepo. Ministar Kuščević će odgovoriti na repliku.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine saborski zastupniče, Jovanović, da u skladu je sa Ustavom i sa svim poveljama i ja vas to uvjeravam. Evo, čuo sam … [[Govornik se ne razumije.]] da će se Ustavni sud, netko da će podnijeti zahtjev za ocjenu ustavnosti, pa će me radovati da dobijemo i to što prije. Ali, nije to samo u par posto. To je u mandatu bilo 52. To je gotovo 10% jedinica lokalne samoupravu. A rekao sam vam, da je to otprilike 5 milijuna troškova samo organizacije izbora. Izbornih povjerenstava, listići i to. Ako samo milijun nije utrošila ta jedinica u projekte, nije povukla iz EU, to je 50 milijuna. A ako je 10, to je 500 milijuna. To je pola milijarde gospodine zastupniče. To je jako puno, čak i za hrvatski proračun na razini države, a kamo li za te male proračune. Pa evo samo primjerak Vrgorca. Pa 3 u blokadi totalno, jedni izbori, drugi izbori, treći izbori, onda idu izvanredni izbori. Meni je žao da se takve stvari događaju. Ja vjerujem, da će zaista, evo ga s ovim izmjenama zakona, da ćemo izbjeći takve situacije i ovo što je kolega Bauk rekao, da će dole doći do suradnje, da će i lijevi i desni i jedna i druga politička opcija se zajedno uhvatiti za isti štap, da će donijeti proračun, da će zaista misliti o potrebama građana, a ne o politikantstvu. Evo ja vjerujem da će ovaj zakon to postići. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Nastavljamo sa klubovima. Gospodin Damir Mateljan, Klub zastupnika SDP-a.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi gospodine ministre, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, pred nama je prijedlog, odnosno, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi. Lokalna samouprava u Hrvatskoj kao i ostalim zemljama EU, osnova je i temelj teritorijalne politike, i upravne organizacije države, te je uistinu, ona prva fronta, dakle, vlasti najbliža građanima. Ova Vlada je u svom pogromu navela, da želi modrenu, učinkovitu, depolitiziranu, transparentnu lokalnu samoupravu. Međutim, što nam donosi ovaj zakon? Ovaj zakonski prijedlog, na prvi je pogled poprilično zavodljiv. I zavodljiv je prije svega za čelnike jedinica lokalne samouprave. Međutim, u konačnici ovaj zakon jednako je loš kako za nositelje izvršne vlasti, tako i za predstavnička tijela. I u konačnici, ovo je korak unatrag, u razvoj demokratičnosti, transparentnosti, učinkovitosti, a prije svega participacije građana na lokalnoj razini. Zašto je to tako? Pa zato jer je ključ ovoga zakona, prije svega ukidanja, dakle, alata, pritiska, dakle, alata kojeg je do sada imalo općinsko vijeće, odnosno, izvršno tijelo u gradu ili u općini, prilikom izglasavanje proračuna. Naime, ukoliko, predstavničko tijelo nije u zakonski predviđenom roku, izglasalo proračun, onda bi se raspustilo kako predstavničko tijelo, tako i čelnik izvršne vlati koja taj proračun predlaže. Novim zakonskim rješenjem, dakle, temeljem ovog zakona koji se danas predlaže u istoj situaciji na izbore bi išlo samo predstavničko tijelo. Na ovu činjenicu, dakle, ovo rješenje, kako mediji, tako i javnost preko medija, participirali su kao smanjenje ovlasti vijeća i samim tim smanjenje utjecaja participacija građana u kreiranju lokalnih politika. I upravo je zbog toga, zbog te činjenice, je ovaj zakon i nazvan lex šerif aludirajući na povećanje ovlasti, moći čelnik jedinica lokalne samouprave u odnosu na predstavničko tijelo. Kolegice i kolega, demokracija je između ostalog i procedura. Kao takva može biti i katkad dosadna, može biti i frustrirajuća, može biti i spora. Međutim, ukoliko želimo sačuvati transparentnost lokalne samouprave, ukoliko želimo ukloniti, što je više moguće, bilo kakve mogućnosti za koruptivne djelatnosti, mi tu proceduru moramo poštovati. Intencija predlagatelja je kao što to stoji u obrazloženju ovoga zakona, prisiliti na suradnju, izvršn8i u predstavničku vlast. Ne postoji taj zakon, ne postoji dekret, kojim ćemo prisiliti političke aktere na suradnju, ukoliko ne postoji preklapanje interesa, ukoliko ne postoji kompromis kod prihvaćanja tih interesa. Jednako tako s druge strane, da bi se politički akteri dogovarali, nužna je određena razina i političke kulture. Koliko je visoka, odnosno, koliko je niska razina političke kulture, mislim da smo najbolji svjedoci, mi zastupnici ovdje u Hrvatskome saboru. Inače zakonski okvir koji se odnosi na jedinice lokalne samouprave u RH ne prijeći, dakle, on do sad nije priječio, jedinice lokalne samouprave da osnivaju zajednička komunalna poduzeća, da osnivaju zajednička operativna tijela. Čak nije ni priječio, odnosno, ne priječi jedinica lokalne samouprave da se udruži. Međutim, to se ne događa, jer očito nema interesa, a zakonom … [[Govornik se ne razumije.]] se to ne može narediti. Bitan je onaj tko ima legitimitet pritiska na izvršnu vlast, to su građani. Dakle, građani su ti koji trebaju vršiti konstantni pritisak na izvršnu vlast, a vlada prijedlogom ovog zakona, dodatno smanjuje utjecaj predstavničkog vijeća, koji je već ionako poprilično detronizirano, kao legitimno, kao legitimno predstavničko tijelo kojeg su birali građani. Ukoliko je namjera predlagatelja bila da se predstavnici izvršne i predstavničke vlasti dogovaraju, ovaj će zakonski prijedlog dovesti do sasvim suprotnoga učinka. Jer, naime ukoliko sada, dakle, načelnik dakle gradonačelnik neće morati konzultirati se sa legitimno izabranim predstavnicima građana u kreiranju ovog proračuna s kime će on to dogovarati. Da li su to možda nekakve neformalne skupine lokalnih biznismena, da li su to možda čelnici lokalnih klubova, ili da li su to možda nekakve stranačke partijske strukture s kojima će onda čelnik izvršne vlasti dogovarati kreiranje ključnog najvažnijeg financijskog dokumenta za jedinicu lokalne samouprave. Dakle, umjesto da krenemo u smjeru jačanja, utjecaja građana na donošenje lokalnih politika, mi ovime činimo sasvim suprotno. Jer da bi bilo koja lokalna zajednica bez obzira na njenu kritičnu masu, bez obzira na broj stanovnika, bez obzira na površinu, da bi bilo koja jedinica lokalne samouprave donijela kvalitetne strategije razvoja nužan je širi konsenzus i to širi društveni konsenzus koji uključuje sve segmente društva, bio to javni sektor, bio to civilni sektor, bio to gospodarski sektor. Dakle tendencija u demokratskoj Europi je da u kreiranju proračuna ne sudjeluju samo izvršna i predstavnička vlast nego da u tome još sudjeluje i civilni i gospodarski sektor. A mi ovdje izuzimamo najvažnije tijelo, predstavničko tijelo građana u kreiranju tog ključnog financijskog dokumenta za jednu lokalnu samoupravu. Ono što ja mislim i kao načelnik općine dakle kao čelnik lokalne samouprave od 2004. godine, mislim da nije cilj, nije želja načelnicima, gradonačelnicima da budu nekakvi osamljeni čuvari zakona, šerifi koji u svojim rukama imaju sve poluge vlasti odnosno koji na svojim leđima sami nose teret izazova razvoja jedne lokalne zajednice. Upravo suprotno, smatram da će biti i nositeljima izvršne vlasti puno lakše ukoliko te zajedničke vizije dogovaraju zajedno sa svojim građanima odnosno u ovom slučaju sa izabranim predstavničkim tijelom koje su ti građani i izabrali. Predlagatelj, dakle Vlada RH rješenja predložena u ovom zakonskom prijedlogu, a vezano uz smanjenje utjecaja predstavničkog tijela obrazlaže željom za političkom stabilnošću i strahom od prijevremenih izvanrednih izbora koja financijski opterećuju jedinice lokalne samouprave. Ovakva politička stabilnost na lokalnoj razini zapravo je floskula. Političku stabilnost na lokalnoj razini uvjetuje financijska stabilnost, a financijska stabilnost ne donosi ovim zakonom nego Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave koji je bio ovdje u prvom čitanju i u kojem nema niti d od decentralizacije odnosno niti f od fiskalne decentralizacije. Što se tiče ušteda s obzirom na veliki broj mogućih izvanrednih prijevremenih izvora ni taj argument ne stoji, o tome su mnoge moje kolege danas ovdje govorile jer desetak izbora na 576 jedinica lokalne samouprave stvarno ne može biti argument da će to dovesti do nekakve nestabilnosti unutar jedinica lokalne samouprave. Jednako tako što se ušteda tiče, mi smo dosadašnjim zakonom zavrzlamu oko neprihvaćanja proračuna rješavali jednim izborima. Dakle ukoliko općinsko vijeće ili gradska skupština ne prihvati proračun na raspuštanje ide i izvršna i predstavnička vlast i imamo nove izvanredne izbore. Sada na izbore ide samo predstavničko tijelo, međutim to novo predstavničko tijelo koje se formira nakon novih izbora ukoliko ono ne prihvati proračun, a vrlo je moguće da se to dogodi, dakle nakon 90 dana imamo još jedne izbore. dakle ono što smo rješavali jednim izborima sada rješavamo dvojim. Dva ne može biti manje od jedan niti dvoji izbori ne mogu biti jeftiniji od jednih izbora. Predlagatelj je ovaj zakonski prijedlog vjerojatno da mu da dojam ozbiljnog zakona uvrstio čitav niz odredbi koje su poput svete vodite, dakle niti ovaj koriste, ali Bog zna što niti pomažu. Pa tako smanjuje se rok za raspisivanje referenduma za opoziv čelnika izvršne vlasti s 12 na 6 mjeseci. U 8 godina bila su takva dva slučaja, niti jedan nije prošao i to dovoljno govori o učinkovitosti tog instrumenta. Nadalje, jasnije se definira uređenje grba za kojeg je navedeno da mora biti u skladu sa Ustavom RH. Pa svaki zakon uključujući i ovaj mora biti u skladu sa Ustavom RH, to je barem svima jasno. Također se jasnije uređuju neke stvari koje mogu imati praktičnu primjenu poput naknada za vijećnike po sjednici, izostanci s posla članova predstavničkih tijela te jasniji, dakle zaista pozitivno, jasniji okvir ovlasti povjerenika. Međutim u situaciji kada imamo državu sa preko 500 jedinica lokalne samouprave, kada tih 500 jedinica lokalne samouprave raspolaže tek sa 15% prihoda koja ostvaruju na svom području, kada su te jedinice lokalne samouprave i fiskalno i kadrovski ne kapacitirane za apsorpciju sredstava europskih fondova, kada nam je država toliko centralizirana i kada postoje tako ogromne fiskalne razlike između pojedinih jedinica lokalne samouprave što nam nudi Vlada? Vlada nam nudi zakon koji u 99% svih svojih odluka je potpuno benigan da ne kažem nevažan jedan postotak koji je problematičan, a to je upravo ovaj postotak kojima se oduzima kojima se degradira predstavničkom tijelu utjecaj ne kreiranje proračuna. I upravo ovakve nejasne odredbe, upravo ovakav nejasan zakon za kojeg većina nas i ne vidi razloga zbog čega je tu, daje nam za pravo da sumnjamo da je stvarno ovaj zakon pisan samo za određene jedinice lokalne samouprave ili da budem točniji, samo za određeni grad, za određenu skupštinu i za određenu tanku većinu u toj skupštini. I na kraju zaključit ću, još jedanput ovaj zakonski prijedlog korak je unatrag razvoju demokratizacije lokalnog društva, korak je natrag u razvoju transparentnosti lokalnog društva i u konačnici ovaj zakon dovest će do neučinkovitosti lokalnih zajednica. I naravno da je ovaj zakon u suprotnosti sa Europskom poveljom o lokalnoj samoupravi. Naime, članak 3. ove povelje govori o koncepciji lokalne samouprave i još imam dovoljno vremena da to i pročitam. Dakle „pod lokalnom samoupravom podrazumijeva se pravo i mogućnost lokalnih jedinica da u okvirima određenih zakonom uređuju, upravljaju uz vlastitu odgovornost u interesu lokalnog pučanstva bitnim dijelom javnih poslova“. Članak 2. „Ovo će se pravo provoditi preko vijeća ili skupština sastavljenih od članova izabranim na slobodnim neposrednim izborima tajnim glasanjem na temelju općeg i jednakog biračkog prava. Ova tijela mogu imati izvršna tijela koja su im odgovorna“. Upravo ta stoji i u Ustavu RH. Dakle ukoliko nismo u skladu sa Europskom poveljom o lokalnoj samoupravi nismo ni u skladu sa Ustavom RH. Iz svih ovih razloga klub SDP-a ne može podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Puno vam hvala. Imamo nekoliko replika. Prvi se javio gospodin Grbin, još niste bili stigli niti do govornice.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče ali u krivu ste. Kolega Mateljan je bio pozdravio u trenutku kada sam dignuo repliku, molim vas za preciznost.
Je, bio je pozdravio, je pozdravio je. Izvolite.
Kolega Mateljan prije nego što ste vi uzeli riječ imali smo prilike čuti ministra Kušćevića i mislim da je nešto što je on tada rekao odlučnu za misao kojom ste de facto završili svoj izlaganje. Dakle, ministar Kuščević je vrlo jasno i glasno i to treba ponoviti i to mislim da trebamo isticati čitavoga dana rekao da predstavničko tijelo ne smije imati ovlast smjene izvršne vlasti u lokalnoj samoupravi. Dakle za Vladu RH, za HDZ predstavničko tijelo iako u Ustavu RH ima središnju ulogu u upravljanju jedinicama lokalne samouprave ne smije imati osnovnu funkciju a to je nadzora i smjene izvršne vlasti. E sada kada uzmemo u obzir ono što ste govorili, vrijeme je da stvari nazovemo pravim imenom. I vrijeme je da otvoreno kažemo da po ovom prijedlogu zakona Skupština grada Zagreba ne smije imati ovlast na bilo koji način dovesti u pitanje vlast Milana Bandića nad gradom Zagrebom. I to je jedini razlog za donošenje ovog zakona. Nakon ove izjave koju je nedavno, odnosno prije nekoliko minuta rekao gospodin Kuščević to je potpuno jasno. I znate šta ću vam reći? Ja s tim čak ne bih imao niti problema da vladajući smognu hrabrosti i to otvoreno kažu. Otvoreno kažu, dogovorili smo se sa Milanom Bandićem, on će nas podržavati u Hrvatskom saboru. Mi ćemo mu na račun toga osigurati nesmjenjivost u gradu Zagrebu. Recite to, ali nemojte onda podmetati ovakva kukavičja jaja koja će na račun toga što osiguravate većinu u gradu Zagrebu stvoriti štetu i u Puli i u Umagu i u Rijeci i u Primorsko goranskoj županiji, i u Varaždinu i u Čakovcu i u Splitu itd.. Gospodo ovo što radite nije u redu. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Čisto načelno, dakle za političku atmosferu rekao sam važna je opća atmosfera koja prije svega se stvara i u ovom Saboru. Ukoliko građani, dakle ali i ukoliko predstavnici predstavničkih tijela na lokalnim razinama vidi kako se formira većina u ovom Saboru onda vjerojatno misle da mogu i oni preslikavati atmosferu iz ovoga doma u svoje lokalne zajednice i to nije dobro. I zato je vrlo važno kakvu poruku šalje Vlada kada ostvaruje ili kada slaže većinu na način na koji ju je slagala u ovom Domu. I vrlo je važno dakle da ovakve poruke, da predstavničko tijelo ne može imati utjecaj na izvršnu vlast, ne mogu proći dakle. To jednostavno ne stoji, to nije u duhu demokracije, to nije u duhu Ustava i to jednostavno nije nešto što bi trebalo biti pravilo. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Podolnjak.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dozvolite mi repliku gospodinu Mateljanu s obzirom da je dosta govorio a mislim da ste i načelnik u lokalnoj samoupravi, dakle u dvostrukoj funkciji, da ste dosta govorili o tome kako ovaj predloženi zakon uskraćuje ulogu i građanima i predstavničkom tijelu, jačem nadzoru načelnika, gradonačelnika, odnosno župana i kako je to i protivno i Ustavu a citirali ste Europsku povelju lokalne samouprave koja govori o odgovornosti izvršnih tijela. Ali ja bih rekao da ste vi prvi korak učinili u tom smjeru 2012. godine kada ste vi zapravo bili u poziciji većinske stranke koja je utjecala na zakon i zakon koji ste tada donijeli 2012. je već zapravo bio prvi korak u to smjeru. Vi ste praktički citirali odnosno rekli ste kako su provedena samo dva referenduma o opozivu čelnika izvršnog tijela. Pa zahvaljujući kakvim odredbama? Zakonskim odredbama koje ste vi uglavili u zakon koje čine praktički nemoguće, ne smijeniti načelnika nego uopće inicirati referendum sa 20% potpisa, možda u nekoj maloj općini ali u većem gradu, to je i sada bilo nemoguće. Uostalom niti u jednom većem gradu niti nije započet postupak opoziva putem prikupljanja potpisa građana. A sami ste vašim zakonom ukinuli mogućnost da predstavničko tijelo inicira referendum o opozivu. Dakle to je postojala zakonska odredba od 2007. do 2012., vi ste je ukinuli. Dakle uskratili ste mogućnost da predstavničko tijelo koje ste upravo naglasili njegovu važnost pokrene referendum o opozivu o kojemu konačno odlučuju građani neposredno.
Hvala lijepa. Gospodin Kovač. … [[Upadica se ne čuje.]] Odgovor, da, odgovor, izvolite gospodin Mateljan.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Podolnjak, vi niste replicirali meni nego možda kolegi Bauku kojeg ovdje nema. A ja se mogu s vama i složiti dakle i uvijek ću se zalagati za ona rješenja koja će jačati participaciju građana. Ali zbog čega onda donosite zakon koji ukida, dakle jedinu mogućnost da u godini dana dakle da predstavničko tijelo opozove čelnike izvršne vlasti? Dakle to je još jedini način, dakle to je još jedini instrument, jedini kvalitetni i realni instrument da se opozove načelnik. I zašto dakle taj posljednji alat, dakle to posljednje oružje koje je na raspolaganju u predstavničkom tijelu zašto mu ga onda uzeti i zašto u potpunosti detronizirati ulogu općinskoga vijeća? Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Kovač. I ispričavam se gospodine Kovaču, gospodine … [[Govornik se ne razumije.]] , napravio sam, stavio gospodina Podolnjaka prije vas a javio se poslije. Ispričavam se.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Pa evo kolega Mateljan, ja se mogu u potpunosti složiti s vama, prije svega da je taj zakon u suprotnosti s odredbom Europske povelje o lokalnoj samoupravi. Sada evo imamo način da se na državnoj razini će se provoditi znači jedna pravila na razini države a na lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi druga pravila, znači na toj razini oko izbora. Tako da je to u suprotnosti i mislim da je smiješno u jednu ruku. Slažem se i ono što ste rekli da, ministar je rekao da će pokušati prisiliti. Ja ne bi ovoga, tu riječ upotrjebljavao, jer vi ne možete prisiliti nikoga na suradnju, pogotovo ako netko neće surađivati, jer nije problem tamo gdje žele graditi, nego tamo gdje se želi rušiti i definitivno s nikakvim zakonom vi nećete nekoga prisiliti na suradnju da bi surađivali. Ako se želi napraviti neka korist za građane, što je evo i ministar govorio da će ovaj zakon poboljšati niz stvari u lokalnoj i regionalnoj samoupravi, onda je definitivno odabrao krivi zakon, jer znate sami da nam je država civilizirana, treba ju decentralizirati jedinica lokalne samouprave ima samo 15% prihoda onih koji ubiru na svom području. Znači treba napraviti prije svega decentralizaciju, jer imamo brojne jedinice lokalne samouprave, koje su sami sebi svrsishodne. Tu treba napraviti red, jer građane vam ne interesira na koji način će se netko birati ili rušiti, nego koje pogodnosti će oni imati s tom vlašću koja je trenutno na vlasti, kako će živjeti i kakvu kvalitetu naći i koje mnoge pogodnosti će imati u svojem gradu. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku. Gospodin Mateljan.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Da, rekao sam to i u svojoj raspravi da smatram zapravo da je ovaj zakon, uza sve probleme koje lokalna samouprava ima i koja lokalnu samoupravu tišti, da je ovaj zakon nepotreban i da Vlada RH, bi trebala smoći hrabrosti, prije svega da krene u strukturnu, dakle, u suštinsku reformu, kako bi ovaj zastario, kako bi ovaj neučinkovit sustav lokalne samouprave, koji je postao prijetnja društvenom razvoju, kako bismo ga promijenili i kako bismo ga učinili modernijim. Kako bismo ga učinili učinkovitijim, ali i otvorenijim prema građanima. Dakle, nema razloga da se čelnici lokalne samouprave, odnosno, da se lokalna samouprava zatvara u sebe i da stvara nekakva tijela koja će biti izvan dosega volje i pogleda građana. Naprotiv, smisao lokalne samouprave, upravo je ta da se otvara prema građanima i da dozvoli, što većem i na što neposredniji način da se građani uključe u lokalnu politiku. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Jovanović.
Hvala predsjedavajući. Kolega Mateljan vi ste govorili puno o tome u kojoj mjeri je bitno da kroz jačanje predstavničkih tijela jačamo i utjecaj građana na donošenje svih odluka koje se tiču njihovog života. Ali, onda moramo potaknuti građane da izlaze na izbore. Da bi izlazili više na izbore, moraju imati povjerenje u institucije i moraju na taj način imati vjeru da će svojim izlaskom na izbore, omogućiti da se donesu odluke, na koje se neće moći utjecati u nekim sivim zonama. Mi imamo i akcijski plan za suzbijanje korupcije za 2017., 2018. koji ima 7 ciljeva, strateških ciljeva. Jedan od tih 7 strateških ciljeva je i jačanje integriteta, odgovornosti, učinkovitosti dužnosnika u tijelima jedinica lokalne i područne samouprave. Da li smatrate da ove izmjene koje sad idu u tom smjeru i da li će to uopće povećati povjerenje građana u institucije. Ja se bojim da neće. Naime, sve što sada donosimo, rekli ste i sami, ide u smjeru jedne skupštine, jednog čelnika, a sve smo to vidjeli. Dakle, nedavno je ta skupština uopće formirana, na način da se stvorila neprincipalna koalicija jednog čovjeka, koji je želio ostati župan, gradonačelnik, načelnik u ovom slučaju gradonačelnik najvećeg grada u Hrvatskoj i svoju koaliciju je stvorio sa ultra konzervativnom skupinom koju uopće nije odražavala interese građana za promjenom imenom jednog trga. A sada ćemo kroz ovaj zakon opet imati mogućnost, da nekakav lokalni moćnik, šerif, kako građani kažu, stvara mrežu nekakvih svojih, ključnih igrača pobjedničke koalicije interesa i na taj način u pomoć da ostanu na vlasti. A pitanje je da li je to interes građana. Pa onda su sve maske pale. Dakle, ovo nije lex šerif. ovo je lex šerif Bandić.
Hvala lijepo, gospođa Juričev Martinčev. … [[Upadica se ne čuje.]] A Mateljan. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa da vrlo jednostavno, dakle, svaki zakon koji ide na degradiranje uloge predstavničkog tijela, dakle, utjecaja građana ne može biti zakon koji ide u smislu smanjenja mogućih koruptivnih djelatnosti. A građani na lokalnoj razini najprije osjete kakva politika je. I ukoliko građani na lokalnoj razini osjete korupciju, oni se demotiviraju. Jednostavno ne izlaze na izbore i ne uključuju se. Neuključivanjem građana na izborima, dobivamo ionako nekvalitetnu Vladu. Takva nekvalitetna vlast, onda može prouzročiti i ucjene prilikom donošenja proračuna, može prouzročiti, dakle, da su te lokalne samouprave onda i nekvalitetne, da su onda i neuspješne. Dakle, se svodi na to da što veći broj ljudi uspijemo uključiti u kreiranje lokalne politike, jer jedino tako dobiti ćemo kvalitetne lokalne politike, koji će biti onda manje zagađene korupcijom nego što je to slučaj sada.
Hvala lijepo. Gospođa Martinčev Juričev. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Mateljan, vi ste rekli u svojoj raspravi, da se ovim izmjenama i dopunama zakona gudbi, izbija, glavni alat općinskom, odnosno, gradskom vijeću. To je ne donošenje proračuna, kako bi se izazvali prijevremeni izbori. Naime, glavni alat se valjda ostvaruje, kako bi se došlo do glavnog cilja. A glavni cilj vijeću ne treba biti rušenje čelnika jedinica lokalne samouprave. Glavni cilj, kad je u pitanju proračun je valjda donošenje, realnog razvojnog, socijalno osjetljivog proračuna. A to se i dalje može putem amandmana.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Gospođo Martinčev, mi se nismo dobro razumjeli ili me vi niste dobro čuli. Jer ja sam upravo rekao ono što ste vi sad rekli, a to je dakle, alat utjecaja predsjedničkog tijela na čelnika lokalne samouprave, prilikom donošenja tog ključnog dokumenta proračuna, nije nikakva ucjena. Dakle, kreiranje proračuna, ne može biti ucjena, jer proračun sam po sebi nisu samo novci. Dakle, iz tog proračuna izlaze komunalne politike. A lokalne politike jesu komunalne. Građani moraju biti uključeni u kreiranje proračuna. Pa što god da mi mislili o tim građanima, što god da mi mislili o tom gradom ili općinskom vijeću.
Hvala lijepo. Gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Mateljan, ne znam, jel se sjećate koliko je pažnje onda i zastupnika i javnosti izazvala ideja tzv. revolving doora u središnjim tijelima državne uprave. Nekako mi se čini da ispod radara ovdje u ovom zakonu prolazi ista ta stvar samo na lokalnom nivou. Naime, u članku 53. ovog prijedloga zakona u stavku 2. se predlaže da jedinice manje od 3000 stanovnika, jedinice lokalne samouprave mogu osnovati jedinstveni upravni odjel, dakle više ne moraju. Drugim riječima mogu ga zatvoriti. Isto tako im se pruža mogućnost da otvaraju druge vrste upravnih tijela. I u članku 53a. u stavku 2. kaže ako potreba razrješenja proizlazi iz promjene ustrojstva upravnih tijela jedinica lokalne samouprave, odnosno ako nastanu takvi uvjeti da čelnik može onda razriješiti pročelnika. Dakle, ja ne znam što će biti sa svim pročelnicima jedinstvenog upravnog odjela u malim općinama, to ne znam što će se dogoditi. Većina njih ima srednju stručnu spremu, nema čak ni višu stručnu spremu. I ne znam zapravo na koji način će se omogućiti ovdje da svaki dolazak svakog novog čelnika, da jednostavno ljude dosadašnje koje zatekne promjenom preustroja makne i dovede nove ljude. Kažem kad se govorilo o središnjim tijelima državne uprave tome se jako suprotstavljalo, a ovdje u jedinicama lokalne samouprave se ta mogućnost otvara. I mislim da to nije dobro.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega pa je, jedno od načela Europske povelje o lokalnoj samoupravi je i princip supsidijarnosti. Dakle, sve ono što možemo riješiti na lokalnoj razini zašto bismo rješavali na nacionalnim razinama. Dio ovog zakona je zapravo i upravna centralizaciji. Dakle, nama Ministarstvo uprave nameće, dakle da se vijećnici moraju plaćati po sjednici, a ne mjesečno. Dakle i ovo o čemu ste vi također govori. Dakle, mislim da su, da te stvari zrela dobrostojeća, dobro kapacitirana lokalna samouprava može rješavati i sama i da nema potrebe dakle da se nacionalna, da se centralna vlast miješa, dakle u ove stvari na lokalnoj razini. Jer u mnogome dakle to upravo znači ima i vrijeđa, dakle ovaj princip supsidijarnosti.
Hvala lijepa. Gospodin Demetlika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Mateljan, pažljivo sam slušao vaše izlaganje i u jednom dijelu ste rekli da se zakonom ili dekretom ne može natjerati na suradnju ili predstavničkog tijela, ali ste rekli i jedinice lokalne samouprave i regionalne međusobno. I tu se djelomično moram reći slažem, jer ste isto tako kasnije rekli ako postoji zajednički interes, ako postoji kompromis, da se ipak do te suradnje na neki način postigne. Međutim rekli ste da taj nedostatak političke kulture, a to vidimo ako imamo u županiji ne znam ja župana jedne političke opcije, u općini druge, na državnoj treće. Tu suradnje jednostavno nema. Međutim, imamo iskustva iz Europe koji nas uči da kvalitetnim upravo zakonima može se postići suradnja. Ja ću spomenuti samo par primjera, da ne bi rekao ono svaka općina želi svoje komunalno poduzeće, svaka općina želi svoju industrijsku zonu. Ali isto tako Europa nas je učinila da zakonom kojim recimo imamo osnivanje LAG-a da nas je prisilila da pet, najmanje pet jedinica lokalne samouprave mora sklopiti sporazum kako bi došli do one ja ću reći financijske stabilnosti koju ste spomenuli, tj. do osiguranja financijskih sredstava. I to je ono što smo očekivali. Meni je drago da je ministar Kuščević danas rekao da to nije reformski zakon, tj. reformska promjena i to se poklapa sa onime što smo rekli da je to u stvari jedna administrativna odluka s kojom će se regulirati samo način razrješenja nositelja izvršne i predstavničke vlasti. Mi praktički sa ovim zakonom potvrđujemo, nismo dobili ništa od one i decentralizacije i ništa u cilju i namjerama stvaranja efikasnije, učinkovitije uprave i jedne kvalitetne suradnje ne samo na nivou jedinice lokalne samouprave nego i između jedinica lokalne samouprave i županije i države. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Demetlika, ja se slažem sa vama. Dakle, kad sam govorio o tome da se suradnja ne može nametnuti zakonom i dekretom mislio sam na to da se ne može isključivo nametnuti zakonom i dekretom i da to što to stoji u zakonu, dakle ne mora odmah značiti da će se ta suradnja i ostvariti. Dakle, to su prije svega interesi, dakle i kompromisi jedinica lokalne samouprave u smislu, dakle da li će sjedinjavati, da li će u sinergiji ujediniti svoje jedinstvene upravne odjele, komunalna poduzeća i slično. Ja znam da u Istri, u primorju postoje primjeri dobre prakse. Ali na žalost atmosfera Istre i atmosfera hrvatskoga primorja nije ona atmosfera koja je prevladavajuća u cijeloj Republici Hrvatskoj. Hvala.
Hvala i vama. Posljednja replika, gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Mateljan, kažete da je ovo korak natrag u demokraciji hrvatske lokalne samouprave i njenom razvoju. Ja se sa vama tu ne slažem. Ja mislim da kada vi inzistirate na tome da se, da ostane postojeća odredba prema kojemu se rušenjem proračuna ruši gradsko vijeće i proračun vi u stvari podcjenjujete ulogu gradskog, općinskog vijeća i županijske skupštine. Ja mislim, neću reći da je nakaradna, ali je pogrešan pristup u kojemu držimo da ćemo kroz rušenje gradonačelnika ne usvajanjem proračuna, podcjenjujući taj osnovni, financijski dokument jedinice lokalne samouprave pretpostaviti razvoj jedinice lokalne samouprave čisto u želji samo da se ruši gradonačelnik, načelnik ili župan. Kada iz vaših usta, ne iz vaših usta, nego kolege Jovanovića malo prije tvrdite da je ovo u stvari lex šerif Bandić, onda u stvari pokazujete koliko bas boli poraz u Zagrebu, pa biste sada pošto poto htjeli žrtvovati razvoj grada Zagreba u idućoj godini ne biste li rušili Bandića. S druge strane ja tvrdim da je kud i kamo bolja ova varijanta u kojemu mi omogućujemo vijeću da donosi proračun upravo onakav kakav je po mjeri vijeća, ako tvrdimo da vijeće i vijećnici zastupaju interes građana i da praktično građani preko vijeća ostvaruju svoje pravo na lokalnu samoupravu. Ovdje se na ovaj način onemogućuje, … [[Govornik se ne razumije.]] da kada ocijeni da proračun nije po njegovoj mjeri da ga povuče i na taj način ruši vijeće i sebe. Dakle, ovo nije korak natrag, po meni je ovo korak naprijed i držim da je snaženje demokracije jedinice lokalne samoupravi jer prisiljava na dogovor dva stupa u jedinice lokalne samouprave a to je … [[Govornik se ne razumije.]] s druge strane predstavničko tijelo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Dakle mi ne inzistiramo da ostane odredba koja je do sada nego ukoliko bi bila ponuđena bolja odredba, mi bismo je prihvatili. A ova odredba nije bolja. Smatramo da je poštenija odredba koja stoji do sad a to je ukoliko predstavničko tijelo ne izglasa proračun u zakonskom predviđenom roku, da na izbore ide onaj koji ta proračun predlaže i onaj tko za taj proračun glasa u vijeću odnosno u skupštini a ukoliko se dakle ne složi, da zajednički izađu na političko lokalno tržište. Ovakvo rješenje koje nudi ovaj prijedlog zakona po meni može dovesti samo do nekvalitetnih proračuna. Dakle ti dogovori na temelju amandmana dovest će do toga da taj dogovor na kojeg su prisiljeni izvršna vlast i predstavničko tijelo će kao bomba eksplodirati nakon godinu dana ili nešto kraće nakon što se donese proračun. Hvala.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa klubovima. Klub HDZ-a, gospođa Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi će klub HDZ-a podržati. Svi ćemo s složiti da je potrebno osigurati uvjete za jačanje odgovornosti i predstavničkog i izvršnog tijela. Problem nedonošenja proračuna u jedinicama lokalne samouprave otežava njeno normalno funkcioniranje i blokadu. U razdoblju od 2013. do danas čuli smo bilo je istovremenog raspuštanja predstavničkog tijela i razrješenja općinskog načelnika odnosno gradonačelnika u 52 jedinice lokalne samouprave i taj institut je primijenjen tijekom mandata i po dva puta. Tu se možemo složiti da to pokazuje određene manjkavosti u sustavu te neophodno revidiranje odnosa predstavničkog i izvršnog tijela u postupku donošenja proračuna. Isto tako složit ćemo se da je dobro da ovaj zakon ide u dva čitanja u Hrvatski sabor, tako da se primjedbe i prijedlozi još jednom razmotre kako bi se mogli naći u konačnom prijedlogu zakona i kako bi zakon mogao biti što kvalitetniji. Riječ je o izmjenama o kojima je bilo puno rasprava u posljednje vrijeme a vidimo i kritika danas. Izmjene zakona su izazvale burne reakcije koje su prezentirale da će njima načelnici, gradonačelnici i župani postati nesmjenjivi, da postaju prava mala božanstva, nedodirljivi i slično. U biti nije točno da ovim zakonom slabi uloga predstavničkog a jača izvršnog tijela a to ćemo pokazati i sad točno sa člancima koji se nalaze u ovom zakonu. Upravo ovim izmjenama povećani su rokovi u kojima se može raspisati referendum za opoziv općinskog načelnika, gradonačelnika odnosno župana i njegovog zamjenika. Nadalje, obnašanje se dužnosti čelnika tijela neće više moći mijenjati u izbornoj godini. Dalje, izmjenama se načelnike, gradonačelnike i župane obvezuje da predlože proračun. U odnosu na dosadašnju ovlast općinskog načelnika, gradonačelnika za raspuštanje vijeća mjesnog odbora, ovim se zakonom ta ovlast dodjeljuje predstavničkom tijelu koje je ovlašteno i za raspisivanje izbora za članove vijeća mjesnog odbora. Vezano za financiranje jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave ovim se zakonom utvrđuje obveza čelnika za predlaganje donošenja proračuna što važećim zakonom nije propisano. A propisuje se i posljedice u slučaju ne predlaganja proračuna od strane istog i to u vidu njihovog razrješenja. Isto ako i u slučaju da podneseni prijedlog proračuna povuče prije usvajanja istog a ne predloži predstavničkom tijelu novi prijedlog proračuna u roku koji omogućava njegovo pravovremeno donošenje. U važećem zakonu ne donošenje proračuna i odluke po privremenom financiranju razlog je za primjenu instituta istovremenog raspuštanja predstavničkog tijela i razrješenja općinskog načelnika, gradonačelnika, župana i njihovih zamjenika koji su izabrani zajedno s njim. Ovim se zakonom redefinira taj institut i dijeli se u dva koraka. Znači prvi korak je raspuštanje predstavničkog tijela a drugi je istovremeno raspuštanje predstavničkog tijela i razrješenje čelnika u slučaju kada nakon raspuštanja i provođenja prijevremenih izbora i novoizabrano predstavničko tijelo ne donese proračun u roku od 90 dana. Ovim zakonom se želi postići i racionalizacija sustava pa se tako predlaže da se uvede red u isplate naknada za rad u vijećima odnosno skupštinama. One će se ubuduće isplaćivati samo po nazočnosti na sjednici. Nadalje, omogućeno je da više jedinica može formirati zajedničke upravne odjele poput računovodstva neovisno o prostornoj povezanosti. U odnosu na raspisivanje prijevremenih izbora u slučaju ako prestane mandat zamjeniku koji obnaša dužnost općinskog načelnika, gradonačelnika i župana, važećim zakonom je propisano da će se u toj jedinici raspisati prijevremeni izbori. Ovim pak izmjenama i dopunama se prijevremeni izbori neće održati ako zamjeniku koji obnaša dužnost općinskog načelnika, gradonačelnika, župana prestaje 12 mjeseci prije održavanja redovnih izbora kako bi se izbjegla mogućnost učestalog provođenja izbora a s obzirom da se redovni izbori provode u svibnju svake 4 godine. Kritike su da se po predloženim izmjenama u slučaju ne izglasavanja proračuna raspušta skupština odnosno vijeće. Dok bi gradonačelnici, načelnici i župani ostali u svojim kako kažu foteljama te se predstavničko tijelo svodi na fikus koji postaje svojevrsni talac izvršne vlasti. Smatra se da bi ovakvim zakonom vrijedila jedna pravila na razini države, a sasvim drugačija na lokalnoj razini. Naime, ako se na razini Sabora ne usvoji državni proračun do kraja prvog tromjesečja tekuće godine za tu godinu raspušta se Sabor i Vlada. Međutim, još jedanput ću podcrtati i naglasiti, Sabor je taj koji bira Vladu koji njima može izglasati povjerenje i nepovjerenje za razliku od gradonačelnika, općinskih načelnika i župana koji su birani direktno na izborima i njih biraju isključivo samo građani i mišljenja sam onda da i mi u klubu HDZ-a da stoga su samo i građani ti koji mogu tražiti opoziv tog istog čelnika. U odnosu na trajanje mandata članova predstavničkih tijela važećim je zakonom propisano da mandat člana predstavničkog tijela jedinica lokalne samouprave izabranom na redovnim izborima traje četiri godine. Mi jako dobro znamo da istodobno Zakon o lokalnim izborima propisano je da se redovni izbori za članove predstavničkih tijela i izbore za čelnike njihove održavaju istodobno i to treće nedjelje u svibnju svake četvrte godine, tako da se ovim zakonom želi uskladiti ta duljina trajanja mandata članova predstavničkih tijela s odredbama Zakona o lokalnoj samoupravi. Vezano uz upravna tijela jedinica važećim je zakonom propisana obveznost ustrojstva jedinstvenog upravnog odjela. Ovim izmjenama i dopunama čak i onim jedinicama lokalne samouprave do tri tisuće stanovnika ukida se ta obveza i neovisno o broju stanovnika prepušta se volji ustrojavanja jedinstvenog upravnog odjela ili većeg broja upravnih tijela. Ne stoji kritika da ćemo time dobiti, ne znam, veći broj uhljeba i slično s obzirom da te jedinice lokalne samouprave kao i sve druge imaju limit koji mogu trošiti za osobne dohotke svojih djelatnika. Isto tako ako se želi neko uhljebiti zvao se on pročelnik ili neki drugi njega će se zaposliti. Ovako možemo dobiti samo na kvaliteti rada jer zasigurno da su sasvim drugi spektar i znanja i sposobnosti za nekog koji vodi računovodstvo u jedinici lokalne samouprave ili ispušta rješenja o komunalnom doprinosu ili pak priprema pravne akte za općinska ili gradska vijeća i slično. Što se tiče povjerenika Vlade RH važećim zakonom nisu propisani nikakvi uvjeti za njegovo imenovanje i razrješenje, a same ovlasti utvrđene su u vrlo suženom obliku. Ovim pak zakonom propisuju se uvjeti za imenovanje i razrješenje te detaljnije uređuju njegove ovlasti. Također utvrđuje se ovlašteni predlagatelj za imenovanje i razrješenje povjerenika, to je središnje tijelo državne uprave nadležno za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu. Ponovno se možemo vratiti malo proračunu, kada je u pitanju ovlašteni predlagatelj proračun on je mogao direktno izazvati raspuštanje vijeća tj. skupštine uz istovremeno svoje razrješenje. Ovim zakonom se ovakav scenarij onemogućava budući da članovi predstavničkog tijela mogu predložiti amandmane na prijedlog proračuna i te amandmane usvojiti. Time je čelnik obvezan upravo provoditi taj i takav proračun. Bilo bi dobro i vidjeli smo prijedlog saborskog Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu da se na neki način uvedu i ograničenja do koje mjere amandmani mogu promijeniti predloženi zakon, iako znamo da postoje stavke proračuna koje su strogo namjenske i sigurno da bez obzira na želje i prijedloge vijećnika pa makar i većinski, neće se moći usvojiti ako je suprotno tome, ako jedan namjenski prihod bi usmjerili u nekom drugom smjeru na rashodovnoj strani vijećnici. Ako pak čelnik ne povuče prijedlog proračuna tada će vijeće tj. skupština usvojiti izmijenjeni prijedlog proračuna upravo tako po željama vijeća i vijećnika. Ukoliko ne bude suglasan sa amandmanima i povuče svoj prijedlog proračuna posljedica toga je razrješenje jedino čelnika, a ne predstavničkog tijela. Ciljevi koji će proizići iz novog rješenja utvrđenim ovim zakonom usmjereni su upravo na kontinuitete u radu sustava lokalne i područne (regionalne) samouprave, jačanje političke stabilnosti i racionalizaciju sustava. Klub HDZ-a podržava ovakav prijedlog i ako kao što sam rekla on je u prvom čitanju i sigurno da i državni tajnik i ministar pribilježit će sve ove naše prijedloge i primjedbe i nadamo se naći u konačnom prijedlogu zakona jer uistinu i čelnici i vijećnici trebaju i moraju odgovarati svojim građanima koji su ih doveli do tih mjesta, a ne jedni drugima. Kada budu svi imali na umu to, neće biti onda ni političke korupcije, ni političke manipulacije. Hvala.
Hvala lijepa. Prva replika, imamo ih osam, prva replika gospodin Stazić.
Poštovana kolegice, uz dužno poštovanje vi ste dobili jednu nezahvalnu zadaću od svoje stranke, a to je da branite nešto što je neobranjivo. Vijeće i čelnik lokalne samouprave biraju se po dva različita sustava. Vijeće razmjernim sustavom, čelnik izravnim izborima. Tko tu snažnije predstavlja građane? Jednako predstavljaju građane. Izabrani su po dva različita sustava i sada je trebalo uspostaviti balans između ta dva tijela, postojeći zakon je taj balans uspostavio, on postoji. Ako se ne donese proračun na izbore idu jedni i drugi pa nek gradonačelnik misli kakav će proračun predlagati, a neka vijećnici misle da li će ga odbijati ili prihvaćati jer njihov sukob znači izbore i za jednog i za drugog. U taj red koji je uspostavljen postojećim zakonom Vlada unosi nered. U balans unosi disbalans. I kaže, da je čelnik u pravu. Znači ako se ne donese proračun, ne ide on na izbore, ide samo vijeće. Znači imali smo ravnotežu, a sad uvodimo neravnotežu. I vi to morate ovdje braniti i zato to čitate taj cijeli svoj referat ko da smo u pučkoj školi, jer ga ne možete uvjerljivo braniti govorom. Ne možete, jer je to neobranjivo. Pa to čitate kao u pučkoj školi. Dobro. Znači u red Vlada unosi nered. Ne znam zašto. Ako, je vaša ideja ili zamisao Vlade, bila da unese stabilnost, onda bi trebala promijeniti cijeli način izbora čelnika lokalne samouprave. Pa npr. da se gradonačelnik bira iz vijeća, jer tada imamo stabilnost. Tada će ona opcija politička, koja dobije većinu u vijeću izabrati … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala gospodine Stazić. Hvala. Odgovor na repliku. Izvolite.
Kolega, jako dobro osjećam ovu tematiku, 12 g. sam bila gradonačelnica grada Vodica. Nije ovo nešto što gledam ili čitam s strane kao vi. U upravo ovim izmjenama i dopunama Vlada želi uvesti red i balans. Gradonačelnika, načelnika i župana biraju građani. I oni su odgovorni građanima, a ne bira predstavničko tijelo, ni općinsko, ni gradsko vijeće ni županijska skupština. I upravo sa ovim se sada uvodi red. Možemo pričati o tome, da li je možda trebalo doći do toga. To je jedna druga priča. Ali, kada gradsko, odnosno, općinsko vijeće bude biralo čelnika, onda ga ona može i smjenjivati. Kad ga biraju građani, jedino ga i oni mogu opozvati. I ovim se uvodi red.
Hvala lijepo. Gospodin Kovač.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Poštovana kolegice, evo baš zato što ste i bili gradonačelnik sam, par konkretnih pitanja stvari, pa evo, da probamo razjasniti, a možda pomogne ministri i pomoćniku da slože bolji zakon. Pa prije svega ono što ste spomenuli, što je bilo i na Odboru za lokalnu samoupravu, znači to su ti amandmani u kojem postotku, u kojem obimu, na koji način, jer sami znate, kad biraju lokalne čelnike, znači vi idete van s nekim programom, izbornim programom, koji pokušavate u te 4 g. i ostvariti. I znači u proračun ga stavljate. A isto tako postoji još jedna stvar koja se zove strategija razvoja grada, gdje su svi kapitalni projekti pobrojani, koja čini, ne samo znači politiku, nego kompletno društvo s tog područja i gdje se svi kapitalni projekti bitni za razvoj te zajednice stavljaju i donose. Znači, po meni s tim nekim amandmanima, to je praktički, bi bilo ucjenjivanje možda vijeća, gradonačelnika i na kraju krajeva gradonačelnik može reći, da prihvatiti ću, ima rebalans proračuna iduće godine. S Kine nismo ostvarili jer na kraju krajeva gradonačelnik je zadužen za izvršenje proračuna. On propisuje, kako sam rekao fiskalnu odgovornost. Vijeće ne potpisuje ništa. Primjera znači, vijeće, ja imam u 3 mjeseca jednu. Tu je i ministar rekao da će potaknuti vijećnike na edukaciju, na slično. Pa kako ćete za 500 kn, tu sad idu milijune naknade. Znači trebao je ujednačiti naknade. Recimo, kod nas predsjednik vijeća na proračun 150 milijuna kuna ima 1100 kn naknadu, u drugim gradovima koji imaju manji proračun ima za jednu lijepu pristojnu plaću. Praktički ne mora ništa drugo raditi. Isto tako, ono što sam htio reći, treba i oko predsjednika, potpredsjednike, potpredsjednici brat, bratu ne rade ionako ništa. To znate i sami. Oni su tu, predsjednik je taj koji odlučuje. Znači te odnose bi trebalo … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Izvolite. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Kovač, ova vaša primjedba kao i ova replika koju ste uputili prilikom samog uvodnog izlaganja ministru je nešto o čemu zaista vjerujem da će i ministarstvo, ministar i državni tajnik o tome razmisliti. Zaista, gradonačelnici, načelnici i županici, potpisuju izjavu o fiskalnoj odgovornosti. Pitanje je gdje je u svemu tome, gdje su vijeća, odnosno, skupštine, koji su u biti ti koji su kreirali i dali konačnu riječ na proračun. Kad govorite i između ostalog o strategiji razvoja jednog grada, ne treba zaboraviti, da i strategiju također donosi to vijeće, odnosno, predstavničko tijelo. Pa bi bilo normalno, kad su oni ti koji su donijeli tu strategiju, da kad predlažu amandmane da ona bude u skladu, a ne u suprotnosti sa strategijom. Ali u svakom slučaju, sa vašim primjedbama se slažem i ja vjerujem da će do drugog čitanja, vjerojatno se nešto od toga naći u konačnom prijedlogu zakona.
Hvala lijepo. Gospodin Klarić.
Uvažena kolegice, mene po malo ljuti rasprava kad se govori o ovom zakonu, isključivo kao modelu kako smijeniti načelnika ili kako smijeniti predstavništvo tijelo. Bili ste ovdje prozvani da branite nešto što je neobranjivo, ja upravo suprotno, jer sam bio i jesam čelnik jedinica lokalne samouprave, pa dobro znam kako to funkcionira uz sve 3 varijante. Od onog kad je gradsko vijeće biralo, pa neposredni izbori, 1., 2. i sad ovi 4. Dakle, ono što naša javnost ne zna, a vidim da ovdje ne zna ni puno zastupnika, da su okviri već unaprijed zadani. I ja mislim da u Hrvatskoj, kad bi svi imali kontrolu, kakvu imaju čelnici, jedinica lokalne samouprave, od državne revizije, od Zakona o komunalnom gospodarstvu i namjenskog trošenja sredstava. Od samih zadanih varijabli koje su vezne i za školsko i za predškolski odgoj i za sve ono što jedinice lokalne samouprave rade. Mene osobno u ovom zakonu, pa i u svim drugim zakonima koje se odnose na gradove, općine smeta ta brojka gdje se stalno nešto stavlja u okvire broja stanovnika. Jer imamo gradove i općine koji imaju 6, 7, 8 tisuća stanovnika, a imaju proračun 70, 100 milijuna kuna. I imaju 4,5,6 trgovačkih društva 5, 6 dječjih vrtića 2, 3 osnovne škole, srednjih škole i ne znam čime se sve ne bave i stavlja ga se u okvir grada ili općine koje ima 12, 13, 14000 stanovnika, a ima 5, 6, 7 milijuna proračun i nema svega toga što ovo govorim. Ovo govorim u odnosu na odgovornost tog čelnika jedinice lokalne samouprave od predsjednika turističke zajednice, od skupštine komunalnih društava na svom području i njegove odgovornosti jer odgovara svojim imenom i prezimenom u onom dijelu predstavničkog tijela. A mislim i vidim iz ove rasprave koja se ovdje provodi, da mnogi, a naročito kada to prenosi se ovdje iz Sabora i naše građane dosta zbunjuje u onom smislu što je to čelnik jedinice lokalne samouprave. Za svih njih je to radno mjesto i obveza u četiri godine mandata da nešto odrade i ostvare.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Klarić mogu samo se složiti sa svime što ste rekli. Naime, i vi kao i ja ali rekla bih kao i većina sa druge strane kolega koji su ili bili ili su još uvijek čelnici jedinice lokalne samouprave jako dobro osjećaju ovu tematiku i sigurno neću upotrijebiti za ovaj zakon riječ da je to lex šerif. Zanimljivo da oni koji su se kandidirali pa nisu uspjeli da oni na to gledaju kao na šerifovanje ili na nešto slično. Ali ja bi samo rekla i poručila da im želim da probaju pa da znaju kako je to šerifovati jednom jedinicom lokalne samouprave.
Hvala lijepa. Gospodin Mateljan.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice, rekli ste u svom nastupu kako je prijedlog ovog zakona jačanje utjecaja predstavničkog tijela i to ste argumentirali time da se rok za referendum smanjuje sa 12 na 6 mjeseci. Ja bih to prihvatio kao argument za jačanje uloge predstavničkog tijela kada bi novi zakon išao u smjeru rješenja kao što je to rekao gospodin POdolnjak, a to je da predstavničko tijelo bude to koje može sazvati referendum za smjenu načelnika. Nadalje, kao argument ste koristili činjenicu da ovaj zakon nudi rješenje da za razliku od dosadašnjeg prijedloga predstavničko tijelo je to koje može smanjivati odnosno ukidati mjesne odbore odnosno mjesnu samoupravu. Koju mjesnu samoupravu? Što je danas mjesna samouprava u hrvatskom zakonu? To je argumenat jednak tome kao da ste rekli da će ministar Butković ministar pomorstva jačati svoj položaj tako da upravlja … ribolovnu zonu Jadrana. Evo to je jednak argumenat tome. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Mateljan, rekla sam da u biti povećavanje rokova kojim se može raspisati referendum. Obnašanje dužnosti čelnika gdje se više neće moći mijenjati u izbornoj godini i obveza da se predloži proračun da ne ide u prilog činjenici da se ovim jača snaga čelnika jedinice lokalne samouprave, isto tako da štoviše i predstavničko tijelo je sada dobilo neku ovlast koju je do sada imao čelnik jedinica lokalne samouprave. Svi smo se složili da ovo nije reformski zakon, niti da donosi nešto veliko, ali ne stoji činjenica da se ovim jača gradonačelnik, načelnik ili župan, a slabi predstavničko tijelo.
Hvala lijepo. Gospodin Podolnjak.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Rekli ste vrlo jasno nedvojbeno u ime kluba da je stav i kluba i stranke da su čelnici izvršnih tijela birani od građani i građani su jedino oni koji bi ih i mogli razriješiti dužnosti. Mogu reći da koncepcijski je to nešto što se može jako dobro braniti, apsolutno stojim iza toga. Dakle koncepcijski nemamo nikakve razlike oko toga. To rješenje meni je osobno puno prihvatljivije nego rješenje koje sada postoji oko proračuna. Međutim sada dolazimo na ključno pitanje, ako je to tako zašto niste doveli u pitanje nijedno rješenje koje je prije vas ozakonio SDP, otežao uvjete referenduma o opozivu gradonačelnika i načelnika na način da praktički treba 20% građana da bi to iniciralo što je praktički nemoguće u iole većoj lokalnoj samoupravi da ne govorim o županijama, čista teorija i da se odluka o opozivu donese većinom građana koji su izašli, ali minimalno jedna trećina birača do te faze gotovo nemoguće i da netko dođe i da uopće donese odluku. I na kraju, teoretski da, bila su dva referenduma, mi govorimo teoretski je to moguće, ali znamo da je to bilo dva puta unazad ne znam koliko godina. I drugo rješenje koje ste vi imali u izvornom zakonu SDP ga izbacio 2012., a to je rješenje da predstavničko tijelo može svojom odlukom inicirati referendum na kojem građani odlučuju ukoliko gradonačelnik na neki način ne izvršava odluke predstavničkog tijela ili prouzroči materijalnu štetu. To su bile odredbe koje je HDZ stavio u izvorni zakon, SDP maknuo van, a vi niste vratili. To je pitanje, zašto ne vraćate odredbe koje su bile vaše u izvornom zakonu ako koncepcijski stojite na referendumu u opozivu.
SDP je na ručku. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega POdolnjak zaista sve ovo što ste iznijeli je nešto o čemu treba razmisliti i ja vjerujem da s obzirom da je ovaj zakon u prvom čitanju da će sigurno predlagatelj razmotriti vaše primjedbe i prijedloge i moguće ono što bude realno i uvrstiti. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Juričev-Martinčev. Dakle da pojasnimo možda, mi se slažemo oko ovog dijela da je ministar ovdje donio zakonski prijedlog donesao u Sabor koji pomaže u sadašnjem stanju. Međutim možemo se mi složiti oko toga da ovo stanje nije dobro, vi naglašavate to i sada je prof. Podolnjak rekao da su čelnici neposredno birani. Ali prema Ustavu, prema europskoj povelji predstavničko tijelo je to koje treba biti u centru pažnje. Neposredan izbor načelnika i gradonačelnika su utemeljena zakonom, a ovdje se ipak govori o ustavu. Zašto ne bi ministar evo ministar KUščević je rekao da će iduće godine izaći s tim, zašto se ne bi onda i vijećnici birali većinskim sustavom pa neka on ima isto taj legitimitet kao čelnik tijela ili da se barem uvede preferencionalno glasovanje da imaju kakav, takav legitimitet. Reći da oni nemaju jednak legitimitet nije dobro, jer oni su ti koji na kraju krajeva i moraju donest proračun i druge temeljne akte. Ja nisam nikad koristio pojam ni lokalni šerifi, ni uhljebi. Vi ste sad rekli da bi to možda, da ova mogućnost stvaranja upravnih tijela da će omogućiti zapošljavanje novih uhljeba. Znate šta se ja, čega se ja bojim sve manje mladih, obrazovanih ljudi, sve manje onih ljudi koji su zapravo i htjeli prihvatiti, a posebno u odnosu na članak 53a. gdje kaže da promjenom preustroja oni mogu ostat sutra bez posla. Tko će se uhvatit nekakvog posla, ako ga je čelnik jedinice lokalne samouprave pozove, ako se on javi na natječaj u takvom jednom neizvjesnom poslu, a znamo da je, da bi uopće ušao u ovo što se govori, što je intencija zakona da se ne dogodi to da ostanu jedinice lokalne samouprave duže vremena bez predstavničkog tijela, da se ne mogu predlagat projekti. Da bi se netko uveo u projekte, da bi počeo ozbiljno raditi treba mu par godina. Zbog toga sva ova zakonska rješenja nisu najbolja, ali ona samo krpaju ono što već ionako nije loše. Zato bih ja volio evo da i vi pozovete ministre, da što prije krenemo u stvarnu reformu jedinica lokalne samouprave.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolega Žagar, ministar vas je čuo, pa ja vjerujem da će nešto i napraviti po tom pitanju, a ja bih još jedanput podcrtala radi naših građana i javnosti. Odredbe Europske povelje o lokalnoj samoupravi o kojoj ste vi isto govorili da je ovaj zakon suprotno toj povelji u njoj stoji da je koncepcija lokalne samouprave. Pod lokalnom samoupravom podrazumijeva se pravo i mogućnost lokalnih jedinica da u okviru određenim zakonom uređuju i upravljaju uz vlastitu odgovornost i u interesu lokalnog pučanstva bitnim dijelom javnih poslova. Što je to ugroženo sa ovim zakonom? Nadalje ovo će se pravo provoditi preko vijeća ili skupština sastavljenih od članova izabranih na slobodnim neposrednim izborima. I dalje funkcioniraju vijeća, skupštine, oni i dalje putem amandmana mogu taj proračun modelirati onako kako žele. Štoviše gradonačelnik odnosno župan i načelnik moraju sukladno tom proračunu koji su skroz ne znam prekrojili vijećnici, odnosno skupštinari mora raditi isključivo i samo tako. Hvala.
Hvala lijepa. I na kraju gospodin Lončar. Nema ga. Dobro onda ministar Kuščević. Izvolite pet minuta.
A za govornicu?
Takva je procedura. Ispričavam se.
Dobro, mlad sam. Naučit ću pravila ponašanja u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Pa dok me evo nije bilo, imao sam neki sastanak dole. Međutim, čuo sam da se priča o nekakvom lex Bandiću, lex Bandić šerif itd. a čuli smo od kolege Mira Bulja lex šerif, pa čak lex faraon. Međutim, ovdje smo ipak imali priliku čuti raspravu od kolegice i kolega koji su bili ili jesu čelnici jedinice lokalne samouprave sada u ovom trenutku, a ja mogu kazati evo da sam ja bio tri mandata čelnik općine Nerežišća na otoku Braču, a vjerujem da sam u ovom trenutku jedini živi Hrvat koji ima sve moguće predstavničke mandate u ovom trenutku. Dakle, ja sam sad u ovom trenutku vijećnik u Općinskom vijeću općine Nerežišća, vijećnik u Skupštini Splitsko-dalmatinske županije, saborski zastupnik. Sve sam to stavio u mirovanje jer obnašam dužnost ministra uprave a to je naravno nespojivo. Po toj nekakvoj sada imam tri predstavnička mandata u ovom trenutku, to vam se da zaključiti da ja zaista sam ovdje u izradi ovog zakona se vukao u korist predstavničkog tijela, a ne u korist čelnika. Međutim, nisam se ja vukao ni u korist predstavničkog tijela, ni u korist čelnika već isključivo u korist naših sugrađana u interesu jače stabilnosti, kvalitetnijeg postupka donošenja proračuna a naravno kasnije realizacije svih onih projekata koji se proračunom donose sve u interesu naših sugrađana. Dakle, lex šerif, lex faraon ne dolazi u obzir. Još manje dolazi u obzir lex Bandić jer onda ga možemo nazvati lex Obersnel, možemo ga nazvati lex Komadina. Naime, to su sve ovi čelnici, župani, načelnici, gradonačelnici koji nemaju većinu, a imaju izvršnu vlast, a nemaju većinu u skupštini. Prema tome, nema govora o pogodovanju nikome. Nikad nisam sa gospodinom Bandićem ili nekima od ovih koje sam sad napomenuo ni kavu popio, a kamoli razgovarao o ovom zakonu. Radi se o zakonu koji je rezultat rada stručne grupe u kojoj su bili predstavnici akademske zajednice, predstavnici udruge gradova, udruge općina, udruge župana ne samo čelnici tih nego i predstavničkih tijela od ovih županija, općina i gradova u kojoj su bili predstavnici Ministarstva uprave, Ministarstva financija, drugih ministarstava itd. Ja da vam budem iskren, evo korisna je ova rasprava, konstruktivna je, čujemo dobre kvalitetne prijedloge. Od svega što mi je nekako ima puno toga vrijednog za razmotrit, ali nekako što mi je ostalo najviše u uhu to je ograničavanje amandmana. Dakle, ne smijemo dopustiti da vijećnici, odnosno skupštinari mogu svojim amandmanima do te mjere izmodificirati proračun da on postane na neki način neprovediv. Međutim, tu smo i rekli da amandmani moraju bit doneseni u skladu s posebnim propisom, a to je zakon o proračunu koji jasno kaže članak 38. sve izmjene i dopune koje Sabor ali tako i jedinice lokalne samouprave donose, to su amandmani ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu proračuna i projekcija podneseni su amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom proračuna i projekcija mogu prihvatiti samo pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda i izdataka u posebnom dijelu proračuna. Ti prijedlozi ne smiju biti na teret proračunske zalihe, na teret dodatnog zaduživanja ili već ranije preuzetih obveza. Prema tome, evo mislimo da su ta ograničenja koja su postavljena u Zakonu o proračunu da će biti koliko toliko dovoljan instrument osiguranja da se ne dogodi toliko modificiranje proračuna. Međutim, nemojmo zaboraviti čuli smo ovdje u raspravi, a ja sam čuo i na sjednicama radnih tijela, odnosno odbora, mislim da je to čak i gospodin Obersnel rekao moj prijedlog proračuna je rezultat moje predizborne kampanje gdje sam ja nešto građanima obećao i sad ja to moram kroz proračun i realizirati. Ali imaju i vijećnici svoju predizbornu kampanju, ima i općinsko gradsko vijeće ili županijska skupština svoj program kojeg želi realizirati i fino kroz amandmane tražiti da to uđe, onda se to realizira. Prema tome, nije proračun isključiva ovlast i pravo čelnika već naprotiv dogovor između predstavničkog i predstavničkog tijela i čelnika a sa ovim izmjenama zakona ćemo to sasvim sigurno postići, popraviti i dići na višu razinu. Hvala vam lijepa.
Dobro, hvala lijepa gospodine ministre. Evo, a propo lexa opet imate jedan leksikon ovdje replika. Trebati ćemo lexaurina na kraju. Gospodin Čuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovani ministre spomenuli ste odmah na početku vašeg govora pojedine kolege, osobe iz javnog političkog života koji već sada i dok nije ovakav zakon bio već su dugovječni i dugo godina obnašaju vlast očigledno zato jer ih građani tako biraju. No međutim to vam je zapravo uvijek u principu radi se ovako. Onaj koji je dobar čovjek bi mu dao što više ovlasti. Onaj što je loš što više ga ukinuo. Dakle tu je potrebno to balansiranje jer ako je već uopće prihvaćeno da je netko loš a uvijek imamo tezu da te ljude ne podržavaju velika većina birača zato što na nekim anketama dobivaju ne znam, 30, 40% ili zato što dobiju u prvom krugu možda 35, 40% što se onda tumači da je 60% ljudi protiv njega. Naravno da onda to se i preslikava u jednom dijelu i na vijeće. Ali izborni sustav je takav kakav je i pokazao se dobrim dijelom koristan, dobar. Mi smo još u HNS-u davnih dana i godinama to i predlagali. Naravno možemo pogledati i kod susjeda u Srbiji, oni su imali pa odustali. Ali prije svega smatram da ovaj balans između vijeća i gradonačelnika, odnosno čelnika lokalnih i regionalnih tijela načelno dobar. Ali opet kažem, tamo gdje je loš on se pokazuje da mu se ide na ruku. Tamo gdje je netko izuzetno kvalitetan i sposoban, onda bi mu se dalo još i više mogućnosti. Tako da s time ne bih se isto mogao složiti da je to pojedini zakon za pojedinog čovjeka, međutim naravno sve ovisi od situacije do situacije. Nama je cilj da napravimo što kvalitetnije, što produktivnije tijelo da se što više, manje bave sobom a što više projektima za građane i mislim da je to neki smisao zakona. Pogotovo podržavam i onaj dio što ide u neku svojevrsnu, prebacivanje ovlasti za raspisivanje izbora za mjesne odbore na sama vijeća. Hvala.
Hvala lijepa, gospodin Čuraj. Gospođa Mrak-Taritaš, izvolite.
Evo idemo već u popodnevne sate pa smo malo umorni, ali moja replika ministru zapravo bi puno više odgovarala ispravak netočnog navoda iz sljedećeg razloga. Gospodin ministar je nešto mlađi od mene ali ja sam još uvijek živa. Pa ja sam vijećnica u mjesnom odboru dr. Ante … [[Govornik se ne razumije.]] gdje inače živi i naša predsjednica i gospodin Šeks. Pa sam vijećnica u vijeću gradskih četvrti Donji Grad i to oba dva mandata sam prepustila nekom drugom. Pa sam gradska zastupnica u Gradskoj skupštini grada Zagreb, usta moja hvalite me pa ću se hvaliti do kraja i zastupnica u Hrvatskom saboru gdje sam dva puta ušla preferencijalno a drugi put od svih onih koji su, nisu bili u onoj kvoti koji bi direktno imala sam i apsolutno a i u postotku najveći broj preferencijalnih glasova pa lijepo molim ispravak netočnog navoda. A imam grad, ja imam grad Zagreb, imam mjesni odbor, vijeće gradskih četvrti, dakle to je ovo, imam grad Zagreb koji je status grada i županije i imam Parlament.
Da, da, negdje se ispravak netočnog navoda izgubio se, sada mi … [[Govornik se ne razumije.]] uopće se ne sjećam kada se izgubio. Gospodin Podolnjak, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre u svom ste ovom kraćem obraćanju upravo nas naveli da se osvrnemo baš na jedan specifičan dio vašeg izlaganja kada ste govorili o nizu dužnosti u lokalnoj samoupravi i na državnoj razini koju ste obnašali. I to to, a više-manje mnogi među nama su bili na različitim dužnostima, od mjesnog odbora što je jako dobro i to bi zapravo trebalo ohrabrivati. Evo i ja sam bio i član i Vijeća mjesnog odbora i na drugim razinama lokalne samouprave. Ali ono što sam htio ukazati, prilika je vašeg ministarstva i vas osobno da učinite nešto a se ne širi zapravo ta kumulacija funkcija koje trenutno imamo. Čini mi se da danas naše zakonodavstvo omogućuje puno veći spektar istovremenog obnašanja dužnosti u lokalnoj samoupravi i sa državnom razinom nego što je to čak bilo i ranije. Danas možete biti član predstavničkog tijela i u općini i gradu i u županiji što nekada nije bilo moguće, možete i kao načelnik biti na mnogim pozicijama, možete biti i ovdje u Hrvatskom saboru što smatram da nije dobro rješenje. I evo da pohvalim primjerice kolegu Frankovića koja je ovdje bio kolega zastupnik po izboru za gradonačelnika Dubrovnika stavio je mandat u mirovine ili čini mi se i ostavku, nisam siguran i rekao je da kao gradonačelnik velikog grada ne može obnašati dužnost istovremeno i saborskog zastupnika. I moram reći da mi se jako dopalo to što je učinio, svaka pohvala ali ako je takav stav i u HDZ-u zašto to normativno ne regulirati barem recimo za veće gradove, sada ionako župani ne mogu biti zastupnici, zašto ne, za razinu velikih gradova, možda u nekoj manjoj općini je to moguće i spojivo ali barem za prvi korak, zašto ne za veće gradove, sjedišta županija … [[Govornik se ne razumije.]]
U nekim zemljama, gospodine Podolnjak vi to znate, morate … [[Govornik se ne razumije.]] prije ostavke čak [[Upadica Podolnjak: Molim?]] U nekim zemljama čak i prije morate dati ostavke, prije nego što se kandidirate za … [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica se ne čuje.]] Gospodin Žagar, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre, dakle demokracija i demokratizacija društva je proces. I u tom procesu svaki poboljšaj ili svaka težnja za poboljšanjem je može biti napredak. Međutim ono što mene brine u ovoj priči i kad govorimo o odredbama koje ukidaju na neki način jedinstveni upravni odjel, jer kažu sad mogu osnovati manje općine, u odredbama koje se odnose i na samo financiranje, zapravo naknadu vijećnicima i svemu onome što danas pogađa mnoge općine jer moramo priznati činjenicu da se u općinama sve manje stanovnika. Na kraju krajeva sve manje obrazovanih, sve manje ljudi koji ostaju mladi i sposobni. Donesen je ovdje i Zakon o izmjeni financiranju lokalnih samouprava gdje su povećani izvorni prihodi pa će čak biti moguće zapošljavanje unutar ovih 20% što je nužno da bi jedinice mogle doista aplicirati i prema fondovima, da dođu stručni ljudi, da bi naše jedinice lokalne samouprave napredovale. Ja sam od onih koji smatra da broj jedinica lokalnih samouprava nije nikako prevelik niti je to opterećenje za RH. Samo pravilno njihovo doziranje i administrativnih i fiskalnih kapaciteta može onda voditi ka napretku. Ali ono što je recimo sporno kad govorimo o grupiranju više jedinica lokalne samouprave, u siromašnim krajevima, mi možemo grupirati jedinice lokalne samouprave ali one neće ništa s time poboljšati svoj fiskalni kapacitet. Dakle, da zaključim. Još vam jednom pozivam, ako želimo doista ovom problem pristupiti ozbiljno, ja vas pozivam da iduće godine pripremite doista reformu, da se vidi što napraviti, imamo povijesne, kulturne, prirodne baštine, imamo mnoge razloge zbog kojih pojedine jedinice lokalne samouprave postoje i mnoge načine da one mogu opstati. Ovo krpanje neće nas dovesti do tog cilja.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor, gospodine ministre.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine saborski zastupniče, hvala na komentaru, rekao sam mislim dva puta do sada evo i treći put, nije reformski zakon, to smo se svi složili. Dogodine ide novi sustav državne uprave, trenutno ministarstvo po nalogu Vlade radi analizu svih državnih tijela, svih ministarstava, ureda državne uprave, županija, općina, gradove, radi grupiranje poslova koje obavlja koja od ovih tijela ili jedinica, administrativno kapacitiranu svih tih tijela kako bi smo mogli donijeti jedan pametan, logični ja bi rekao, decentralizirani sustav. Slažem se s vama da nije problem broj jedinica lokalne samouprave nego njihova funkcionalnost. Moj je stav da jedinice lokalne samouprave treba ojačati a ne ih ukinuti. Treba dati ovlasti, treba dati financijska sredstva a tek onda ako se vidi da netko ne može funkcionirati ni na takav način onda možemo razmišljati o nekakvom spajanju ili nešto drugo. Međutim, nije to ni tema sad ovog zakon, to će biti ako bog da zdravlja iduću godinu na dnevnom redu i tada ćemo cijenit sve vaše dakle i svih saborskih zastupnika, iskustvo, prijedloge i sugestije kako bi to napravili zaista na najbolji mogući način. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti. Ministar Kuščević nas želi uvjeriti da ovaj zakon ide na dobrobit naroda ali brojke ga demantiraju a isto tako i praksa njegove Vlade. Naime čuli smo da su samo dva referenduma u zadnjih 5 godina održana što čini 0,001% mogućih referenduma i samo 38 puta su bili ti ponovljeni izbori što također čini 1% ukupnoga broja mogućih ponovljenih izbora. Prema tome, on dakle tvrdi da je ovaj zakon potreban da bi se kao još kao taj 1% građana zastupao, mislim da je to vrlo prozirno, a prozirno je iz razloga što vidimo da Vlada cijelo vrijeme zloupotrebljava institucije, zakone i proračunska sredstva. Mi smo vidjeli prošle godine da samo jedna ruka u Sabora košta gospodine Kuščeviću, 200 milijuna kuna i nema nikakvog razloga sumnjati da je ovaj zakon napisan za gospodina Bandića i za još par vaših lokalnih šerifa jer vi nakon što ste izišli u Zagrebu na izbore sa svojim kandidatom, gospodin Hasanbegović, vaš otpadnik i gospođa Esih su vas pregazili na izborima i sada vi pokušavate njih eliminirati tako što ćete gospodinu Bandiću dati mogućnost da raskine koaliciju sa njima. Prema tome, vrlo ste prozirni, ta vaša briga za građane ustvari predstavlja jednu najobičniju kulisu. Vi pišete zakone u svrhu svoje stranke, poistovjećujete HDZ sa Hrvatskom i to vam nije prvi puta, to je jednostavno vaš kontinuitet prema tome, te sladunjave riječi to možete pričati na vašim stranačkim sastancima. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Imate odgovor gospodina ministra.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Hvala vama na intervenciji, gospodine zastupniče. Da HDZ radi u interesu svoje strane, svojih članova, naravno da radi u interesu stranke, u interesu članova, u interesu RH, u interesu svih građana RH i svih Hrvatica i Hrvata ma gdje se oni nalazili u Hrvatskoj ili inozemstvu, to je bilo i to će biti dok bude HDZ-a. Te nebuloze o kojima pričate da je nečija ruka koštala 200 milijuna kuna, ja vas molim da ih adresirate na DORH, miliciju, policiju, USKOK, koga želite, a ne ovako paušalno iznositi u Saboru jer to su vrlo teške optužbe. Saborski zastupnici su ovdje izabrani voljnom naroda i sa svojom voljom odlučuju koga će podržati, kako i zašto. A po kvaliteti programa iskreno se nadam, a ne po nekakvim drugim kriterijima. Ja vjerujem da ćete tako i vi i svi saborski zastupnici ovdje ponašati i da se tako i ponaša. A ovo kao da me niste čuli što sam maloprije govorio o tome lex Bandić ili lex Obersnel ili lex neki drugi gradonačelnik, načelnik ili župan. Ovo je zakon o izmjeni i dopuni Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalne) samouprave kojemu je jedini cilj, jedini zadatak a to će i postići, ja vas uvjeravam, postizanje bolje kvalitete, boljeg rada, boljeg odnosa između predstavničkog i izvršnog tijela, boljeg proračuna i boljeg razvoja svih jedinica lokalne i regionalne samouprave. Hvala vam lijepo.
Izvolite povreda Poslovnika gospodin Bunjac, članak?
Hvala lijepo gospodin potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 238. Gospodin ministar je vrijeđao
[[Upadica Radin: Gospodin Bunjac, oprostite, morati ćete izabrati drugi članak.]] Molim? Morati ćete izabrati drugi članak, jer 238. se odnosi samo na zastupnike. Meni je žao, nisam ga ja donio.
Da, ali, on dakle, koristi takve riječi, grube.
Znam, mislim, možemo se i složiti, ali nije to taj članak.
A trebali ste ga upozoriti.
Znam, ali čujte, sigurno sam glasao protiv Poslovnika, kad je donošen.
Dobro. Reći ću samo kratko da je tu bio ugovor sa gospodinom Glasnovićem i da si ga pročitate ako želite fakte. A vrijeđati nekoga dok govori nebuloze. Ja vas nisam vrijeđao, ali vi se uvredama branite.
Dobro. Tolerantno sam vas pustio da kažete mišljenje. Ali pročitajte taj članak. I kada bude sada nadam se promjena Poslovnika, budite uz grupu i ja ću biti u tu grupu koja će je predložiti, da se razne promjene unose u novom poslovniku. Jer treba t aj poslovnik je doista zastario. Ali, 238. se odnosi na zastupnike. Meni je žao. Gospodin Kosor. Izvolite.
Poštovani ministre. Znate da se ja u pravilu ne slažem s ovim izmjenama i dopunama zakona. Ali, što se tiče vaše zadnje rasprave, moram priznati da se u cijelosti s njom slažem, ali iz jednog drugog kuta. Prvo, mislim da nije sigurno lex Bandić, zato što se odnosi na sve gradonačelnike, načelnike župane, za sve zastupnike i javnost koja nije dobro upoznata sa situacijom u Gradu Zagrebu. U Zagrebu je čvrsta koaliciji, Bandića, HDZ-a i Zlatka Hasanbegovića i zadnje vrijeme potpomognuta još sa dvoje ljudi s liste SDP-a. Jednim SDP-ovcem i jednim HSS-ovcem i nema brige za izbore u Gradu Zagrebu sa starim ili sa novim zakonom. Istina je isto, da će ako dođe do izmjene ovog zakona to puno više pomoći gradonačelniku Rijeke koji je iz SDP-a, nego nekom drugom gradonačelniku o kojem je danas ovdje rasprava. Ali isto tako, istina da će izmjene i dopune ovog zakona najviše šteti nezavisnim gradonačelnicima i načelnicima. Ili gradonačelnicima i načelnicima malih stranaka. Oni u pravilu nemaju veliki broj vijećnika iako su dobili direktni mandat i biti će na neki način ovdje ucijenjeni od strane vijeća zato što će biti situacija da moraju predložiti proračun ili idu u izbore samo za gradonačelnika i načelnika. Ima još jedna stvar s kojom se slažem, za razliku od onoga što ste rekli u uvodu, a to je da je proračun isključivo financijski dokument. Vi ste sad rekli, da je to dio političkog programa gradonačelnika ili načelnika, a isto tako i vijećnika. Znači on je sigurno politički dokument, pa ako hoćemo blago reći, političko financijski, ali sigurno ne samo financijski, jer bez obzira na iskustvo nekih gradonačelnika koji su danas ovdje raspravljali i bez obzira na fiskalnu odgovornost, ne sjećam se da je itko ikada po toj odgovornosti ozbiljno odgovarao. A imamo skoro 2/3 gradova i općina, a najbolji primjer je Grad Zagreb, gdje se trećina proračuna ne izvršava i gdje se onda u 10. i 12. mjesecom rebalansom ispravlja. I sve ono što je bilo obećano u proračunu nije realizirano. Pa evo, znači, podržavam vašu raspravu, ali samo ovu zadnju.
Hvala lijepo. Gospodin Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Sabora. Poštovani ministre, evo, u svojoj raspravi ste se dotaknuli tih amandmana i rekli, da i čelnici i predstavničko tijelo su izabrani svojim programima. Ja se slažem i to se može riješiti na jednostavan način. Čak ste i spomenuli, jedna riječ a to je decentralizacija. Znači nužno i potrebna je decentralizacija zemlje, da bi praktički mi onda u gradovima mogli zadovoljiti ja vjerujem želje svih onih koji su uključeni u izradu proračuna, jer vjerujem da bi time dobili puno više novčanih sredstava i mogli bi slagati proračun. I ono što sam u prvoj replici, nisam stigao zbog vremena, jedna čisto praktična opaska. Ono što ste stavili da se treba u roku od 8 dana objaviti, znači svaka izmjena jedinica lokalne samouprave, koje gradonačelnik radi, smatra da je nepotrebno, nego da se ne stavlja u roku od 8 dana. Nego, kad imate vijeće, kad ide prvi službeni glasnik, jer time samo stvarate dodatne troškove jedinicama lokalne samouprave. A mislim da stvarno nema potrebe. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, gospodin Kovač, gospodine ministre. Oprostite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ovo što ste kazali zadnje gospodine zastupniče, rok 8 dana da je prekratak, je evo, mogu vam kazati da ću predložiti Vladi da prihvati to, da ide u prvu iduću objavu, u prvom službenom glasniku. Vjerujem da će Vlada to prihvatiti. Dakle, primjedba i sugestija vam je na mjestu. A gospodinu bih odgovorio, da zaista, evo ponoviti ću opet ono sve iz početka, niti je lex šerif, niti je lex Bandić, niti je lex … [[Govornik se ne razumije.]] već dobre, kvalitetne izmjene zakona. Hvala.
Hvala i vama. Idemo dalje sa klubovima. Gospođa Mrak Tritaš ispred GLAS-a i HSU-a.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Kad ispred vas govori 3 ili 4 kluba, onda su u principu puno toga rečeno, pa se ponavljamo, ali apsolutno treba se ponoviti, bez obzira što nas relativno malo i sluša raspravu, ali dobro je definirati i reći. Tu su otvorene niz tema otvoreno je tema, što bi bilo kad bi bilo, pa je to tema za nekakav budući zakon. Bila je i tema zašto se zove lex šerif. Jedanput kad otvorite Pandorinu kutiju, pa neki zakon počnete govoriti po nekom čovjeku ili po nekom pojmu, onda se ta Pandorina kutija više ne zatvara, pa je to već učinjeno. Činjenica je, ja iskreno to koristim, iako, vrlo nerado to koristim iz kojeg razloga? Znate ja sam igrala u periodu kad smo se igrali. Igrali smo se u parkovima, igrali smo se na dječjim igralištima. I u periodu kad smo se mi igrali kauboja i Indijanaca. I ja nisam nikada mogla doći, ništa višlji, maksimalni domet koji mi je bio, je bila sestra poglavice. I onda možda zbog toga i taj lex šerif doživljavam na nekakav drugi način i tu se malo nadovezujem na kolegicu Branku koja je rekla pa tu ima i onih koji su nekakve izbore izgubili. Nema tu toga nego ajdemo reći koji su to stvarni elementi i što nas tu smeta. Dakle kada idete izmjenom i dopunom zakona onda prije toga malo napravite analizu i iz te analize vidite u kojem smjeru ćete ići i što ćete činiti. I kada bi tu bili oni nekakvi tehnički elementi pa kaže grb mora biti heraldički ispravan, pa je onda za promjenu granica ne treba biti mišljenje građana dakle to je sve ono što se po putu skupilo kao nekakve prilike i neprilike. … i taj lex šerif doživljavam na nekakav drugi način i tu se malo nadovezujem na kolegicu Branku koja je rekla pa tu ima i onih koji su nekakve izbore izgubili. Nema tu toga nego ajdemo reći koji su to stvarni elementi i što nas tu smeta. Dakle kada idete izmjenom i dopunom zakona onda prije toga malo napravite analizu i iz te analize vidite u kojem smjeru ćete ići i što ćete činiti. I kada bi tu bili oni nekakvi tehnički elementi pa kaže grb mora biti heraldički ispravan, pa je onda za promjenu granica ne treba biti mišljenje građana dakle to je sve ono što se po putu skupilo kao nekakve prilike i neprilike. No međutim ono o čemu mi raspravljamo i što je suština, suština je odnos između načelnika i gradonačelnika, župana njih imamo 576 u RH i predstavničko tijelo. I jednako tako stranka u kojoj sam ja prije bila se je zalagala za činjenicu da bude direktan izbor gradonačelnika. Dakle mi imamo sustav u kojem direktno biramo gradonačelnike odnosno načelnike, ali jednako tako imamo i zastupnička tijela koja interese građana zastupaju u općinskim vijećima u gradskim vijećima u gradskoj skupštini u županijskim skupštinama i mi progovaramo o interesima građana. Način na koji se je mijenjalo trebalo se je vidjeti što je tu loše iz tog lošeg probati napraviti nešto bolje, a ne od lošeg napraviti lošije. Ajdemo primjer i zakoni mogu biti idealni i zakoni se primjenjuju svud u Hrvatskoj, ne samo u gradu Zagrebu nego svud i onda kada odete malo na tren vidite recimo sljedeću situaciju, tu smo govorili o mjesnim odborima dakle govorili o vijećima i o svačem nečem. Ja sam jučer bila navečer u jednom gradu u blizini Zagreba, sat i pol od Zagreba Garešnici, tamo je dosta velika krenulo uzavrele strasti vezano uz izbore za mjesne odbore. Ja sada malo mi je bilo čudno pa pitam zašto, oni to nisu imali osam godina. Nakon osam godina imaju izbore za mjesne odbore i to je stvarnost i to je stvarna situacija. Ajdemo malo vidjeti proračun, prošle godine grad Zagreb koji se dosta spominjao i ja sam bila jedna od njih koja je rekla da možda lex šerifa rekla mogao bi se zvati lex šerif Bandić pa bi nam to bilo jednostavnije jer tamo sjedim u zadnjem redu pa iz zadnjem reda promatram šta se dešava i na svakoj točci se u gradu Zagrebu od nas 51 skuplja ona većina od 56 i za svaku točku zastupnici koji drže tu većinu imaju problema otići do sanitarnog čvora, a kamoli što drugo. Ali dobro to daje zanimljivost cijeloj priči i nekakvu živost. E sada vraćam se na proračun, prošle godine u ovo vrijeme proračun grada Zagreba i da bi imao potreban broj ruku gospodin gradonačelnik je imao tada koalicijskog partnera zahtjev da se sredstva za žičaru koja je 2007. razmontirana, danas je 2017. i nema ni naznake kada će biti ponovo montirana, oni traže da proračun bude 30 milijuna velikodušno gradonačelnik kaže pa što je to problem 50 milijuna. I naravno uz kampanju koja je bila dosta žestoka on govori žičara za Sljeme 50 milijuna nije nikakav problem, idemo na rebalans proračuna i rebalans proračuna smanjujemo s tih 50 milijuna na 5 milijuna jer kaže nismo ništa pripremili i tih 5 milijuna nam je malo previše. Pri tom naravno koalicijski partneri kažu pa evo krivo je planirao. Što je proračun? Proračun je plan rada gradonačelnika, proračun ima svoj fiksni dio koji ja zovem protočni bojler na koji ne možete utjecati što god kažete, dakle što uđe i izađe van i imate dio koji je razvojni. Proračun je plan rada što će gradonačelnik raditi u sljedećoj godini. On sa izvršenjem proračuna dolazi pred svoje vijeće odnosno Skupštinu grada Zagreba i kroz izvršenje proračuna kaže krivo sam planirao ili nisam radio ili neću raditi. I da je ova izmjena zakona išla u tom smislu da mi ispitujemo odgovornost gradonačelnika što nešto nije napravio, ja bi rekla evo radimo iskorak dalje. Ali ne, mi to ne preispitujemo, ne želimo to preispitivati i znaju nam biti često puna usta kako to netko radi i kako je to u nekim drugim zemljama. Ja volim primjer skandinavskih zemalja, volim primjer Danske, pa ću Dansku iskoristiti zaista ko primjer. Nama je najmanji odaziv naših građana na koje izbore? Na lokalne izbore, a logika stvari kaže sljedeće, lokalni izbori su komunalni izbori, lokalni su izbori oni gdje vi pogotovo u manjim gradovima, manjeg broja stanovnika točno znate kog birate, točno znate kog možete povući za rukav i točno znate kog možete pitati zašto nije napravljen vodovod, kanalizacija ili ovo dječje igralište devastirano. Logika stvari bi bilo da su to izbori gdje najveći broj građana izlaze van. Znate gdje je najveća izlaznost u Hrvatskoj? Za izbor predsjednika države, a najmanja na lokalne izbore. Zašto? Zato što su ovi dosta zgodniji i moj predsjednik, moja predsjednica, a ovdje su građani postali svjesni toga išao ne izašao ja ništa ne mogu promijeniti. Izmjena zakona, dakle mi kada radimo izmjenu zakona trebamo znati svrhu, cilj, smisao. Pa kada je cilj promicanje nekih vrijednosti ili neke priče, bez obzira tko s koje strane ove sabornice sjedi, apsolutno ako je dobro nema razloga da afirmativno ne kažete dobro je. Ali ovim će se zapravo smanjiti i dalje ta priča. Zastupnici u gradskoj skupštini odnosno vijećnici u vijećima gradskih četvrti odnosno u vijećima gradova i općina postat će dizači ruku. I sada je pitanje samo jel želite biti dizač ruku ili ne želite biti dizač ruku iz jednostavnog razloga, nemojmo zaboravit proračun je plan rada gradonačelnika. Kada vi glasate o proračunu sumnjate u njegov rad i usmjeravate da to bude malo drugačije, ali to je smisao proračuna i tog odnosa. Jednako tako imate i nekih sustava i nekih zemalja gdje načelnike i gradonačelnika potvrđuje kralj, kraljica. Imali smo i mi, nemojte tako zaboraviti, imali smo i mi da je predsjednik države potvrđivao izbor gradonačelnika. Možda je to put kojim želimo ići, pa se dosta u raspravi govori o tome što je posao predsjednika, predsjednice države. Možda je to jedan posao koji bi mogli dati. Ja bih išla još i korak dalje i rekla bih sljedeće. Za neke stvari kad odlučite trebate to što ste odlučili provesti do kraja. I trebate imati snage za provesti to do kraja. Ovdje se vidi uloga povjerenika Vlade. Pa zašto ne odemo korak dalje i ne kažemo. Mi želimo da naše načelnike i gradonačelnike direktno biraju ljudi i biraju ih imenom i prezimenom. Oni za svoj rad odgovaraju Vladi. Vladi kad se ne sviđa što oni rade ili rade kontra svega kroz Vladu, Vlada će ih, ima mogućnost da ih smijeni i da imamo povjerenike, pa će povjerenik raditi ono što Vlada hoće u određenom periodu i u određenom vremenu. I nemojmo se zamarati ponavljanjem izbora. Nemamo ni vijećnike u općinskim vijećima, gradskim vijećima. Nemamo zastupnike u Gradskoj skupštini, nemamo zastupnike u županijama. Dakle, apsolutno smo, to je najveće pojeftinjenje. Nemamo novaca za, ne trošimo novce za izbore, ne trošimo iz proračuna za njihov rad i sve ostalo a gradonačelnik iovako i onako odgovara Vladi, pa kad odgovara, ako odgovara ide dalje, ako ne imenujemo povjerenika na godinu dana i idemo dalje. Što hoću reći? Ovaj zakon ima u principu dvije grupe. Ima jedne grupe tehničkih primjedbi koja apsolutno su izmjene zakona i sve je u redu i to možemo raspravljati jesu li oni bolji ili lošiji. Ali ima nešto. Dakle, ja uvijek razmišljam i gledam ako je korak naprijed. To se čak možda meni ni ne sviđa kako ide ili možda mislite da treba biti bolje, ali korak naprijed je korak po korak pa ćemo nešto doći. Ovo je korak nazad. Kad napravite nesmotreni korak nazad je često korak u provaliju. Ja neću to baš tako drastično da je ovo korak u provaliju, ali u odnosu na demokraciju je. Koji razlog će biti i našim građanima koji nas gledaju, koji slušaju, koji vide sve što se dešava pa mi tu raspravljamo do jedan, do tri u noći. Više im nije čak ni jasno što je bila tema, da izlaze na lokalne izbore ako oni koje su oni birali a birali su isto kad su birali i gradonačelnika, gradonačelnicu birali su i svoje zastupnike. Kad oni njima kažu daj molim te vidi kad će to biti da li se može stavka ova ili ona pojačati. Znaš da tamo nemamo, da ne mogu djeca doći do vrtića, do škola, do ne znam dječje igralište je devastirano. Ovaj kaže a čuj, ja mogu probat ali ne mogu ništa. Najbolje ti je da ideš do gradonačelnika, odnosno do gradonačelnice. To će onda on moći kroz taj proračun riješiti ili ne. To nije korak naprijed, to je korak nazad. Obzirom da nas ima relativno malo ja ću sebi i za kraj dopustiti jednu priču koju sam ja imala vezano uz grad Zagreb u izborima koje sam izgubila, za koje to što sam izgubila snosim ja veliki dio odgovornosti, krivice i nema tu dileme. Dakle, tema je poklopci na cestama koji po noći kad ide teški promet klapaju i onda bude ljude. Nedavno je bila jedna prezentacija tih poklopaca koji više neće klapati, pa je oko toga napravljeno i medijski dosta pozornosti. I kaže meni gospođa što vi tu možete napraviti. Ja velim čujte, odite u mjesni odbor. Veli ona, ja sam išla u mjesni odbor pa su mi u mjesnom odboru rekli da oni ne mogu ništa, nek' odem u Vijeće gradskih četvrti. Pa sam ja otišla u Vijeće gradskih četvrti, pa su mi oni rekli ništa, nego da odem u Ured za samoupravu. Pa sam ja otišla u Ured za samoupravu pa su mi oni rekli da to nije u njihovoj nadležnosti, nego idem u Zagrebačke ceste. Pa sam ja otišla u Zagrebačke ceste, pa su mi oni rekli a ne upravljamo mi tim cestama. Tim cestama upravljaju Hrvatske ceste. Pa je otišla u Hrvatske ceste, pa su ovi rekli ne, ne, krivo su vam rekli morate ipak otići u ured. I onda je otišla u ured i onda je tamo jedna gospođa rekla znate šta, jedina osoba koja vam to može riješiti je gradonačelnik i najbolje je da se javite gradonačelniku. I to vam je stvarnost. E sad je pitanje da li mi želimo takvu stvarnost ili želimo neku drugu stvarnost. Da li želimo izmjenu i dopunu zakona koja će demokratske procese, najgore vam je kad vam funkcionira tako da sve odlučuje jedan čovjek. Onda on odlučuje i o vašoj budućnosti da li želimo da demokratski procesi idu korak naprijed ili ne želimo. Ono što ja uvijek, uvijek morate nešto i pohvalit. Pohvaljujem kao prvo što je ministar danas s nama. Nije nam baš često prilika viđati ministre, ali ministar Kuščević kad je bio i ministar graditeljstva i prostornog uređenja jednako tako je bio i tu. I jedan od ministara koji je uvijek tu, je ministar Marić pa čuje sve što treba čuti. To pohvaljujem i pohvaljujem da zakon ide u dva čitanja, jer je to uvijek dobro da i neke primjedbe možete prihvatiti i da o nekim primjedbama se može i razgovarati. I treba vidjeti u buduće što mi zapravo želimo? Da li mi u Hrvatskoj želimo imati gradonačelnike bez obzira kako ih zovemo i pitanje, dakle da li želimo da ih biraju ljudi a odgovaraju kom želimo da odgovaraju. Kako želimo uspostaviti taj međusobni fini filigranske odnose, kad to znamo što želimo onda možemo ići u izmjenu i dopunu zakona. Bojim se da je ovo onaj model, ja bih ga, neću koristiti više lex šerif iz jednostavnog razloga što je to uvijek slika tih šerifa koji hodaju i baš ih briga što se okolo dešava, oni rade što hoće. Ono što je zaista i određena sumnja, a da je to vezano uz drugi najveći je Parlament u Hrvatskoj, a to je stotinjak metara dalje zagrebačka Skupština. Ali zbog gospodina Bandića nije trebalo mijenjati zakon. On se do sad u sve ovo vrijeme tako lijepo znao dogovoriti da ja apsolutno sumnjam da ti ovaj put neće učiniti. Hvala.
Vidite dobar gradonačelnik nema prijevremenih izbora. I gospođa Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Uvažena kolegice Mrak-Taritaš ja moram reći da izuzetno vas i kao osobu i kao kolegicu cijenim i nema rasprave koju neću sa posebnom pažnjom poslušati, zato mi je žao ako ste kroz moj neki odgovor na repliku se našli povrijeđeni. Ono što mogu reći da mi je zaista uvijek teško čuti kad se u ovom Viskom domu govori o gradonačelnici, načelnicima i županima kao šerifima i svi mi tu isto mislim, svi koji smo probali što je to raditi i kako je to raditi. Kada sam to izgovorila, mislila sam da u biti gotovo da nema kolege zastupnika, posebno nekog tko je više mandata u ovoj sabornici da nije od strane svoje stranke bio istaknut kao kandidat za načelnika, gradonačelnika i župana i sada govori o njima kao o šerifima. Nadalje, kad se vrijeđa nas, ja se još uvijek smatram iako više nisam gradonačelnica ali nekako na strani tih čelnika, ne vrijeđa se samo te osobe, vrijeđa se i sve glasače a njih je više od 50% koji su dali povjerenje upravo tom čelniku. Nadalje, svako od nas ima svoj stil rada kao što i u ovoj sabornici imamo svaki svoj stil rada i ne treba se kroz gospodina Bandića ako imate primjedbe gledati sve nas, ja bi rekla, male načelnike i gradonačelnike kao što i ja kad sam istakla, nisam sad mislila na vas, pa se evo ispričavam ovom prilikom.
Odgovor na repliku, izvolite gospođo Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice Juričev-Martinčev, ja sam to samo iskoristila, iskoristila sam tu priliku da to sve zajedno povežem. Nešto još sam tamo htjela reći pa ću iskoristiti ovo. U jednom trenutku sam pomislila, zamislite da postoji temeljem Zakona o sukobu interesa da oni koji su na bilo koji način u sukobu interesa sa određenim zakonom o njemu ne mogu raspravljati. Pa tko bi raspravljao odnosno koliko bi mane nas raspravljalo iako ja vam moram reći, ja to govorim i govorit ću bez obzira na sve, meni se uvijek čini da je dobro da u ovoj sabornici ima načelnika i gradonačelnika. Jer puno nas je sklono živjet u kuli, znate ono kao Matovilka, živite zatvoreni, puštate kosu i ne vidite što se dešava u stvarnom životu. Ti načelnici i gradonačelnici vide što se dešava u stvarnom životu, njima ljudi kucaju na vrata i kažu ne mogu dijete upisati u vrtić, ne mogu doći do svoje nekretnine, ne gu ovo ili ono. Ja sam od onih koja je uvijek zastupala stav da to što su neki načelnici i gradonačelnici ujedno i saborski zastupnici je prednost a ne mana. Jednako tako naravno da je i življa ova diskusija kad je riječ o ovom zakonu, meni je žao što bez obzira što nisu oni kasni večernji sati, bilo bi možda malo bolje da je nas više ovdje i da se više raspravlja jer je riječ o jednom dosta važnom i bitnom zakonu. Dakle, ja to cijelo vrijeme ponavljam. Izbori za gradonačelnika i načelnika, to su komunalni izbori, svoje interese ja kao građanin jednog dijela grada zapravo prvenstveno i osnovno mogu ostvariti u svojoj jedinici lokalne samouprave. Pa onda ovakve naše malo žustrije tonove shvatite u kontekstu toga mi želimo svi zajedno da u ovoj zemlji bude bolje i kad sumnjamo da tome nije tako onda smo tu malo, tako s više energije o tome govorimo.
Hvala. Gospodin Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovana kolegice Mrak-Taritaš, spomenuli ste odmah na početku i samu izlaznost na izbore i govoreći o preispitivanju odgovornosti gradonačelnika. Naime, mi imamo ljude čiju odgovornost preispituju pravosudna tijela i očigledno to nije dovoljno. Nije dovoljno narodu i ima ona možda i tara istina da kaže kako narod ima vlast koju zaslužuje jer je on i u krajnjoj liniji on i bira, ali ipak je obveza zakonodavca da osigura što kvalitetnije, što transparentnije i što učinkovitije upravljanje lokalnim resursima, naravno kod ovakve i slične zakonske okvire. Tu uvijek je dilema i što sam i ranije rekao, mi smo napustili onaj direktni odnosno posredni izbor, otišli smo u neposredni izbor čelnika koji sada se nadopunjuje izmjenama iz 2012. gdje smo opet uvidjeli nešto pa smo pokušavali to poboljšati pa sada i opet idemo maknuti stvari ajmo reći, ja barem to tako gledam na ovaj način da se maknu neke političke igre i iz neke političke stege smanjivanje samo zato što nije u istoj opciji izabranog načelnika, gradonačelnika ili župana dok s druge strane ono što isto sam ponovio, da određenim manipulacijama javnosti i zbog nesređenosti pogotovo ajmo reći sad u i u pravosuđu, narod i dalje bira one koji smatraju da su najbolji iako to možda nekome koji gledaju sa strane nije nikako razumljivo. I tu je taj uvijek balans koji nikako nećemo moći zadovoljiti ali smatram da svaki zakon je podložen izmjenama i da uvijek vrijeme će pokazati najbolje. Spomenuo sam Srbiju, oni su imali od 2004. do 2008. ovakav neposredni izbor, oni su napustili, naravno kolege su spominjali i Europsku povelju koja govori da se ide više posrednom. Dakle, svaka zemlja ima svoj sustav koji je uređen i nije svugdje isto. Većina ovoga je više tehnički stvari koje pozdravljam, ova glavna izmjena to će se pokazati sigurno vremenom da li će na dobro donijeti ili ne, svakako imamo mogućnosti i trebamo prihvatiti odnosno probati.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Čuraj, vi ste tu niz stvari rekli pa ajdemo probati neke stvari možda još malo razjasniti i definirati. Svaka zemlja se odlučuje za određene sustave kako je njima najprihvatljivije i kako misle da će najbolje funkcionirate. Najgore vam je kad zemlje razmišljaju kad u svemu tome razmišljate kratkoročno pa onda mislite da je život počeo s vama i da s vama završava i onda to gledate na mandatu od 4 godine i što mi tu možemo nešto napraviti u te 4 godine. Ajdemo vidjeti iskustva zemalja koje su prošle kako su pripremali reformu. Dakle ja zaista dosta često govorim o Danskoj i vezano uz prostorno planiranje i vezano uz stambenu problematiku i načine kako su definirali stanogradnju. Oni su se odlučili i za jednu reformu koju imaju 99 općina i gradova, imaju pet regija i oni zapravo nastoje poticati ljude da izlaze da na izbore. Ja vam moram priznati da kroz sve ove izmjene zakona pogotovo kada je riječ o lokalnoj i regionalnoj samoupravi, imam osjećaj kao da mi ne želimo da ljudi izađu na izbore i to je ono što je jedna od niti vodilja bilo i kroz moju raspravu i kroz način na koji sam govorila o tome i kojim ću govoriti o ovom zakonu. Ali ajdemo apsolutno ono što imamo. Mi imamo gradonačelnika koji je direktno odabran i građani biraju onog za kojeg misle da će najbolje voditi grad. I nema tu dileme, nema tu ljutnje, nema tu, jedanput dobiješ, drugi put izgubiš. To tako je u životu pa je i u izborima. Ali oni biraju i zastupnike koji kroz svoj rad u tijelima, u općinskim vijećima, u gradskim vijećima, u gradskoj skupštini propituju odluke koje ima gradonačelnik. Ali ono što sam se jednako tako naučila. Jedan mladi, nedavno izabrani gradonačelnik je rekao, ja ako sam dobar gradonačelnik, ne treba mi nikakav zakon, ako sam loš nema zakona koji će od mene napraviti dobrog gradonačelnika.
Hvala lijepa. Gospodin Grmoja.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice Taritaš, vi ste rekli koje su namjere bile ovdje kod donošenja ovog zakona, očito je koje su bile namjere, još učvrstiti ove gradonačelnike koji su na liniji HDZ-a ili koji su s njima u suradnji. Znači ali je vjerojatno i cilj, ne samo to, znači vi ste spominjali Milana Bandića, imamo primjer grada Rijeke, imamo primjer Splita također i još nekih gradova gdje HDZ nema potrebnu većinu. Ali ja mislim da je razlog donošenja ovog zakona još jedna činjenica a to je da predsjednik Vlade gubi potporu, da mu pada rejting i on pod svaku cijenu želi izbjeći bilo kakve izbore. Znači njemu je cilj cementirati stanje, cilj mu je izbjeći bilo kakvu pokaznu vježbu na kojoj bi se pokazalo da HDZ i premijer Plenković ne stoje dobro. A što se tiče samih gradonačelnika pričala je kolegice nitko od nas ne tvrdi da su svi gradonačelnici šerifi, to nitko nikad nije rekao. Ali ono što nije dobro je gradonačelnicima koji ionako imaju prevelike ovlasti te ovlasti još više povećati a smanjiti ovlasti vijeća. Ja ću budući da dolazim i da sam izabran u 6.-toj izbornoj jedinici pročitati ovdje jednu poruku koju sam dobio. Kaže: „Poštovani podsjećam kako se u sklopu rasprave o lex šerifu može iskoristiti problem samovolje velikogoričkog gradonačelnika i saborskog zastupnika Dražena Barišića već 4 mjeseca odbija odgovoriti na vijećničko pitanje s aktualnog sata na što je utrošeno 2,6 milijuna kuna u 2016. u stavci informiranje i promidžba grada. Znači mi imamo situacije gdje gradonačelnici odbijaju 4 mjeseca odgovoriti na određena pitanja. I mi sada imamo intenciju, znači i od ministra i od Vlade da još više pojačamo ovlasti gradonačelnicima i načelnicima pa da onda ovakvi koji su šerifi, koji se ponašaju kao šerifi, mogu se još bezobraznije ponašati i prema javnosti i prema opoziciji i ne odgovarati na pitanja.
Hvala gospodine Grmoja. Odgovor, gospođa Mark-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Grmoja, ja se s vama mogu složiti da je bahatost jedna vrlo, vrlo loša karakterna osobina a ona se, čak i oni neki koji ju nisu imali vrlo lako i vrlo brzo ju steknu pa odjedanput se probahate. Ali najgore je ako to kad se netko probahati mi držimo lojtre. Dakle kada saborski zastupnici kroz, kada su neki zakoni, tim zakonima im to omogućuju. Tako da zaista nije neuobičajeno da gradonačelnici uopće ne odgovaraju, da kažu vi to ne možete, to mene zašto pitati, da sa govornice ne kažu da su, to smo imali primjere čuti pa je naš gradonačelnik a ja to moram reći, znate svatko ima svoj problem pa onda naravno da i uvijek sve primjere govorim kroz grad Zagreb pa sa govornice kaže jednom zastupniku da je neprimjereno odjeven jer nije imao odijelo odgovarajuće, dakle to je uobičajena retorika i to. Ali znate šta je najgore, najgore da više nakon određenog vremena nitko ne reagira jer se je svak na to naviknuo. Iako ste vi uvodno kada ste postavili pitanje govorili i o tome da tu postoje određeni dogovori između gradonačelnika i između premijera. Ja imam previše godina da bi vjerovala u slučajnosti. Jednako tako bila je jedna manifestacija početkom 9. mjeseca kada je bilo razgovor o toj većini koja je vrlo nategnuta i relativno i neprirodna u gradu Zagrebu a tada je gradonačelnik grada Zagreba rekao da to nije nikakav problem, da će ići zakon, on je točno znao kako će zakon izgledati i da on taj problem neće imati. Pa ja samo, ja to nisam čula, pa ne bih voljela baš direktno i nisam tome prisustvovala ali sam puno puta tu čula da ne bi izazvalo relativne sumnje ali jednako tako i ministar s ovdje govornice je rekao da tu nema ništa pa je za vjerovati i ministru ali ne bih ove sumnje vezano uz gradonačelnika Bandića otklonila do kraja.
Hvala lijepa. Gospodin Beus Richembergh.
Kolegice Mrak rekli ste između ostaloga ironično, odnosno predložili ste Vladi da ukine izbore kada već hoće sve kontrolirati i kada je već jedan od ključnih elemenata ili argumenata trošak izbora. A ovdje se cijelo vrijeme zaboravlja da to uopće nije relevantna pojava jer broj ponavljanja izbora je marginalan. Na 5 stotina i nešto tih izbora se sve skupa kada podijelite 4 godine mandata ne znam da li se događalo 4 po godini. Dakle to je potpuna marginalija. Sve što je ispod 25 ili 30 je apsolutna marginalija. Rekli ste i sami maloprije diktatura je najjeftinija u tom smislu. Nema izbora, ne morate nikoga ništa pitati i nema participacije građana. Ono što mene fascinira kod gotovo svake Vlade je da nastoji suzbiti prostor sudjelovanja građana u donošenju odluka na najmanju moguću mjeru. A praksa, a naš život pokazuje da je kriza političkih stranaka, kriza političkih institucija, kriza politike kao takve, pojava populizma, vrlo ekstremnih pokreta upravo nasađena u činjenicu da se građanima onemogućilo da sudjeluju u donošenju odluka. I sada imate situaciju gdje vam građani imaju visoku podzastupljenost u odlučivanju kod izbora izvršne funkcije jer otprilike propada 40% glasova. Toliko građana nema svog predstavnika u izabranom čelniku lokalne samouprave i imate korektiv u predstavničkom tijelu, gdje propada malo ili ni malo. Evo na zadnjim izborima u Velikoj Gorici, nije propao ni jedan glas. Sve liste koje su se natjecale ušle su u gradsko vijeće. I imate korektiv koji kaže, gradonačelniku, ne možeš svake godine, predlagati proračun, 30 ili 40 milijuna veći nego što je realan i onda za 6 mjeseci raditi rebalans i to skidati, pogotovo ne u izbornim godinama. Jer to je neodgovorno, to je bezobrazno, to je nešto što se ne smije događati. I sad vi kažete, ne smijete to govoriti, to nije kolektiv koji je dovoljan.
Hvala. Gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Beus Richembergh na repliku ministru, koliko je zapravo koštali ti u 4 godine. Koliko su nas koštali iz proračuna ti ponovljeni izbori? Nismo dobili odgovor, pa možda do završnog obraćanja i dobijemo i to sigurno ministarstvo ima podatke i zna. Ali, ja sam apsolutno sigurno, zamislite vi koja bi ušteda bila, da mi kažemo, imamo izbore samo za načelnike i gradonačelnike, ovo sve zajedeno ćemo zaboraviti. Zamislite tu tek uštedu. Nemamo vijećnike, nemamo zastupnike, nemamo ništa. Gradonačelnik nema sjednice, nema ničeg. To je stvarna ušteda. Ali, ako to želimo, ajmo to onda stvarno i reći. To želimo, ne želimo da nas maltretirate s izborima, ne želimo da ima tamo netko tko će ovko ili onako, to zapravo želimo. Želimo imati gradonačelnike i menadžere. Pa gradonačelnik, menadžer, ko menadžer u upravi, kad zadovoljava sklapa, dobije ugovor na 4 godine uz klauzulu. Ako nisi nešto zadovoljio, prije te 4 g. te mogu otpustiti. Zašto mi to ne bi imali? Možda bi nam bilo bolje, možda bi bili efikasniji. Možda bi zapravo bili sve učinkovitiji. Možda je to model koji bi trebalo imati, ali onda bi trebalo imati snage i predložiti takav model.
Samo se ne zove menadžer. Hvala lijepo. Kolega Bačić.
Poštovani potpredsjedniče. Uvažni ministre, kolegice Mrak Tritaš, spominjali ste u svom izlaganju, da se u zakonu mijenjaju, razlika, grbovi, vijećničke naknade, da to nije zapravo nakana ovog zakona i slažem se s vama, nego taj odnos i predstavničkog tijela i samoga čelnika. Vidim da ste svi s ove strane, posebice vi kolege iz Zagreba malo opsjednuti Bandićem. Jer ste vjerojatno svako u nekom trenutku izgubio od gradonačelnika Bandića, pa mislite da je sad sve ovo namijenjeno za njega i koristite te izraze poput lex Bandić, lex šerif. Mislim da je ministar zajedno sa radnom skupinom upravo imao druge primjere i druge gradove na pameti. I mislim da ovaj zakon možemo slobodno zvati lex Vrgorac i ministar mislim da mu je bio Vrgorac na pameti više nego Zagreb i ne vjerujem da je o Zagrebu toliko razmišljao, nego zapravo, tj. upravo o neprirodnoj situaciji što se dogodilo u Vrgorcu da u 4 g. imamo 4 izbore, da je jedan neprirodan i nenormalan odnos predstavničkog tijela i čelnika u Vrgorcu, što je donijelo do toga, da Vrgorac stagnira u zadnje 4, 5 g. upravo radi tog odnosa i radi takvih stvari. Evo, neka kažem, evo tamo je trenutno Mostov gradonačelnik, ovo će očuvati njega, tako da to pokazuje našu širinu, ali mislim da je zapravo to intencija i ministarstva i radne skupine upravo Vrgorac a ne Zagreb ili Bandić. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Mrak Taritaš. Odgovor.
Hvala lijepo uvaženi kolega, mi imamo uvijek svi zajedno nekako običaj da slušamo i sebe što govorimo, ali baš slabije čujemo nekog drugog. Ja sam u svom izlaganju rekla, sljedeće i zato sam namjerno spomenula neke stvari. Da su te, da je ova izmjena i dopuna zakona se odnosila samo na to, onda bi zapravo, to bile jedne izmjene i dopuna zakona koja je temeljem onoga što je ustanovljeno da je loše, to poboljšala. I tu sam pri tom rekla jednu činjenicu, a to je da su bile presude Ustavnog suda, sad to malo podebljujem, da se ne treba pitati građane u trenutku kad se odlučuje o granicama, nego se granice mijenjaju na jedan drugi način. Činjenica da ja nekako sebi dopuštam, pa ja sam najfriškije izgubila od gospodina Bandića sa još uvijek svježim ranama kako to izgleda, kad se uopće usudite reći da želite nešto promijeniti i onda se usudite do kraja boriti s tim. A imate protiv sebe sve. Pa vam onda kad još prođe malo vremena, mogu ispričati kako vam to izgleda, kad protiv sebe imate sve i uđete u takvu jednu borbu i u startu ste da 4% gradonačelnik na 33, a završite na 47%. Pa onda to ja ne doživljavam ni u jednom trenutku ko poraz, nego doživljavam zaista ko dobro odrađen posao, ali to je druga tema. Ja zaista moram priznati da u određenom trenutku moram sumnjati, da je intencija, zaista bilo vezano uz gospodina Bandića, ali ja sam završila i svoje izlaganje, a ovakvu ću i odgovor na vašu repliku. Zbog njega ne treba mijenjati zakon. On nema zakona u kojom će se on snaći. A u Vrgorcu, je bila jedna druga situacija i tu malo prirodno i neprirodno. Pitanje je tko je tamo dolazio na glasanje i autobusi kojim su dolazili birači.
Hvala lijepo. Gospodin Sladoljev. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođo Anka Mrak Taritaš, vi ste spomenuli problem sa poklopcima u svom mjesnom odboru. Ja imam malo drugačiji problem u svom mjesnom odboru, a to je naplata parkiranja. Ja živim u gradskoj četvrti Stenjevec, gdje sam odbor u Španskom, to je najzapadniji dio Grada Zagreba. Nas inače zovu predgrađe Ljubljane, koliko smo daleko od centra. I gradonačelnik Bandić se sjetio, u jednoj zgradi, tamo ispred jedne zgrade, zato što je vjerojatno u zgradi je vrlo slaba prodaja garaža uvesti naplatu parkiranja. I ovo što ste pričali da će vrlo vjerojatno ovaj zakon donijeti još malo izlaznost na izbore. Ali, ono što je mislim, da će donijeti, donijeti će veći građanski aktivizam. Građani su se isto išli preko svog mjesnog odbora, pa o tome odlučuje, vijeće gradske četvrti i stalno su dobivali odgovor, gradonačelnik je odgovoran. I onda su se sami organizirali. Zaustavili su promet, potpisivali su peticiju 1000 građana je potpisalo peticiju i gradonačelnik je to zaustavio. Tako da mislim da će ovaj zakon donesti veći građanski aktivizam možda i neki bunt, možda i neke prosvjede, ali sigurno što će donijeti, donijet će manju izlaznost na izborima jer građani više neće znati da preko svojih vijećnika mogu neke stvari promijeniti.
Hvala lijepa. I posljednji odgovor na repliku gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Sladoljev, možda ste zaista pažljivo sam vas slušala vezano uz taj aktivizam, zaista se taj aktivizam javlja u trenucima kada građani ne znaju više, nemaju više drugačijeg nijednog ne mogu naći mehanizma da oni nekog nešto pitaju jel oni pitaju, a ne dobivaju odgovore. Jednako tako je tu bio spomenut gradonačelnik Velike Gorice. Nedavno ispred ove sabornice su bili ljudi iz Donje Lomnice koji kažu mi u neposredno susjedstvo dobivamo asfaltnu bazu. Pitali smo gradonačelnika zašto, pitali smo kako, nismo dobili odgovor. I u svemu tome ljudi izađu i pitaju javno jer javno dobiju onda i pozornost i medijski ih se malo poprati, još se tamo neko pojavi pa im da za pravo. Nisam sigurna da intencija predlagatelja bila jačati aktivizam na taj način. No međutim, zaista će se to desiti tim više, imate onih gradonačelnika vizionara koji se ujutro probude i padne im nešto na pamet što je savršeno i nema niko ko kaže baš i nije, a sada neće moći nitko ni svom gradskom vijeću odnosno u gradskoj skupštini reći ne i onda to traje. Pogotovo je taj malo je pojačana te aktivnosti vizonarstva u predizbornoj godini odnosno kako idu izbori i približavaju se izbori i onda problem koji imate u proračunu rješavate tamo gdje idete rješavati problem, tamo gdje novaca ima. A gdje je to? U džepove naših građana. Recimo kada se je razmišljalo o ovom zakonu, zašto se nije razmišljalo na način da recimo šest mjeseci pred izbore gradonačelnici ne mogu koristiti ili načelnici svoju poziciju gradonačelnika i načelnika i svoje protokolarne dužnosti za promidžbu za izbore nego oni to uredno predaju svojim zamjenicima, a oni idu u kampanju kao što idu i svi drugi. I vi i ja znamo da mi u kampanju u prvom krugu gradonačelnika vidjeli nijesmo.
Hvala. I ministar Kuščević pet minuta. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo samo ću se kratko osvrnuti na inicijative koje su došle od strane zastupnika GLAS-a vjerojatno u ime kluba i GLAS-a i HSU-a koliko smo vidjeli. Nažalost nećemo prihvatiti vaše ideje o tome da kralj ili kraljica imenuje tj. potvrdi načelnika i gradonačelnika jel ih nemamo ni kralja ni kraljicu i ne bi to bilo demokratski. To nećemo gospodine Beus ukinuti izbore kao što ste predlagali, mi ćemo i dalje biti demokratska stranka, demokratska vlada u demokratskoj državi, nećemo ih ukinuti. Također nećemo uvesti diktaturu evo kao što ste rekli da bi ona bila najjeftinija pa da uvodimo diktaturu, mislimo da to nikako ne bi bilo primjereno hrvatskom društvu i Hrvatskoj državi. Isto tako nećemo to napraviti da Vlada imenuje povjerenika pa da povjerenik onda upravlja sa tom općinom, gradom ili županijom. Ja znam da se to sve postoje evo očito takva razmišljanja u nekim političkim strankama, no mi to nećemo napraviti naravno. Mi ćemo ovaj zakon donijeti uz tj. Hrvatski sabor će ja vjerujem ovaj zakon donijeti uz sve ove dobre i kvalitetne primjere koje ste ovdje rekli i koje ćemo zaista dio, već sam obećao jednu stvar uvažiti, a još ćemo i dio razmotriti i vidim da ima dobrih sugestija koje ćemo uvažiti. I samo bih kratko odgovorio gospodinu zastupniku Grmoji na tu njegovu konstataciju da izbori izvanredni ne pašu. Neću se više uopće referirat da to nije lex Split, lex Zagreba, lex Vrgorac, lex bilo koji to je lex hrvatski gradovi, općine, županije, lex hrvatski narod. A to da ne pašu predsjedniku Vlade i predsjedniku HDZ-a Plenkoviću izbori radi pada popularnosti pa vidjeli smo prošli tjedan u Saboru o popularnosti i o podršci koju uživa ova Vlada i sam premijer Plenković tako da mislim da ste i tu pogriješili i poruku i osobu kojoj je upućena. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imate tri replike. Prva gospodin Grmoja.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre. Ja sam govorio o gradovima i jasno je koja je intencija ovog zakona i zna se da su određeni ljudi kojima ne odgovara sadašnje stanje u gradskim vijećima čelnici govorili o ovom zakonu i prije nego što se pojavio njegov nacrt u javnoj raspravi, to je činjenica. A druga stvar ovdje ste spominjali primjer npr. spominjao se primjer Vrgorca i da ste se vi vodili primjerom Vrgorca kod donošenja ovog zakona. U Vrgorcu se dogodilo to da je konačno pobijeđen HDZ uza svu ovu pomoć koja se spominje koja je bila i dolazila raznim sredstvima, pobijeđen je konačno HDZ koji je ostavio grad u minusu 17,5 milijuna kuna. Imamo činjenica da je poduzetnički centar novog gradonačelnika Pranića iz europskih fondova slobodna je neki dan pisala na naslovnici je bilo izvukao osam milijuna kuna. Imamo činjenicu da sada ti koji su odgovorni za stagnaciju grada HDZ-ovi vijećnici kojima nije bila isplaćena naknada u vrijeme HDZ-ove vlasti sada tuže grad za te naknade jer je gradonačelnik Pranić odbio im to isplatiti i ukinuo naknadu isto kao što smo mi napravili u svom gradu odnosno sveli ih na jednu kunu jer ne možete ukinuti skroz. Znači ja ne znam zašto ste se vi vodili primjerom Vrgorca, primjer Vrgorca je upravo pozitivan primjer ovog zakona jer je većina u vijeću uspjela maknuti jednu nesposobnu gradsku vlast i na izborima izboriti se da dođe jedan mladi sposoban gradonačelnik za koje su mi HDZ-ovci evo vjerojatno ga vi znate gospodin Mario Bebić koji je bio glavni koordinator HDZ-ove izborne kampanje rekao, da mali Pranić radi više nego tridesetak HDZ-ovih gradonačelnika i načelnika skupa. Znači ja mislim da je to pozitivna stvar za Vrgorac koja se dogodila. Tako da mi nije jasno kao što je rekao kolega da ste vi na temelju Vrgorca radili ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče na prilici da mi dajete odgovor za repliku. Ne bih zaista htio to spuštat na razinu niti jednog rada i ponavljam ono što sam rekao u samom startu i samom uvodu kad sam predstavljao ove izmjene i dopune. Zakon koji će doprinijeti boljem radu jedinica lokalne i regionalne samouprave, boljem odnosu i suradnji predstavničkog i izvršnog tijela, boljem proračunu a to znači i boljem razvoju i izvršavanju svih onih projekata koji se kroz proračun planiraju za iduću godinu i kroz projekcije za iduće dvije godine. Sve ovo što ste pričali u Vrgorcu zaista se ne bih evo upuštao u to. Mislim da to nije ni predmet zakona, a nije to ni stvar o kojoj bi sada ministar uprave trebao govoriti. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Podolnjak.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, rekli ste u vašem izlaganju kako nećete ukinuti izbore i kako vam to apsolutno nije namjera. Ali evo jedan primjer odredbe koju predlažete u ovim izmjenama zakona o kojima to upravo činite. Naime, članak 11. prijedloga zakona gdje vi predlažete da se prijevremeni izbori za općinskog načelnika, gradonačelnika i župana i njegovog zamjenika neće održati, neće se raspisati ako zamjeniku koji obnaša dužnost općinskog načelnika prestane 12 mjeseci prije održavanja redovnih izbora njegov mandat. Do sada smo imali situaciju da se prijevremeni izbori neće održati ako bi uslijedili u godini kada se održavaju redovni izbori. Vi zapravo sada ovim rješenjem predlažete da se prijevremeni izbori ne održe godinu dan prije redovnih što znači da bi povjerenik Vlade kao guvernator bez lokalne samouprave upravljao umjesto načelnika, gradonačelnika i župana. Dakle, to razdoblje bez izabranog čelnika lokalne samouprave umjesto pola godine bilo bi duže od godinu dana. To je rješenje koje vi predlažete.
Odgovor gospodin ministar.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Je, imali smo primjedbe na ovo o čemu pričate i od strane odbora i to je stvar koju će ministarstvo razmotriti. Mislim da će Vlada tu promijeniti svoju odluku i da će to bit upravo onako kako vi predlažete, tj. vratit se na staro.
Gospodine Borić, izvolite.
Uvaženi ministre, ja mislim da mi ne bi trebali danas razgovarati na način na koji se ovdje razgovara, znači kome ovaj zakon pogoduje ili ne pogoduje. Jer ako ćemo gledati, ne znam MOST oni imaju jednog načelnika, jednog gradonačelnika i taj zakon sigurno tom dvojcu neće napraviti ne znam kakvu štetu, niti će ih biti više, niti će ih bit manje. Tako imamo stranaka ne znam GLAS nema nikoga, Živi zid nema ni jednog načelnika, gradonačelnika itd. I to je kriva rasprava. Znači konstruktivno. Upravo ovaj prijedlog znači da se pokuša postići suradnja vijeća i načelnika, gradonačelnika je dobro i to treba izglasati ovako kako ste vi napravili. Jer vidimo da i u situacijama gdje načelnik nema na svojoj strani vijeće je to nekakvo rješenje da se svi dogovaraju oko temeljnog akta, to je proračun. Imamo svi nekakve rokove do kraja godine to usvojiti i možda će evo sad biti, evo dok se usvoji zakon itd. prijelazna razdoblja, da vidimo na koji način će to funkcionirati. Ima li te volje ili nema te volje. Jer činjenica je da se nekada po onom starom zakonu to koristilo za rušenje vlasti. Vi sada dajete vijeću mogućnost da amandmanima popravljaju ako misle da načelnik ili gradonačelnik nisu nešto napravili ili predložili onako kako to njima paše. Pa neka to naprave, neka pokažu tu svoju volju itd. i nikome se ništa neće desiti. Načelnik tada riskira ili gradonačelnik da se dogodi ono drugo, znači da se njega raspusti. Tako da sasvim dobro rješenje. I mislim da su više-manje oni koji nose lokalne zajednice, znači većinom kad govorimo o strankama s time više-manje zadovoljni i tu ne bi trebao biti prijepor. E sad, tko će ostaviti bolji dojam ili ne, kažem postoji puno stranaka tu u Saboru na koje to uopće ne utječe, apsolutno ne utječe. Tako da evo mislim da je zakon dobar i da ta rasprava treba ići u drugom smjeru, da vidimo što još treba popraviti. Ja ću u svojoj raspravi reći što treba.
Hvala lijepa. I na kraju gospodin Ronko.
Hvala lijepo. Kada je u pitanju zakon, kada su u pitanju jedinice lokalne samouprave, kad je u pitanju proračun u 25 godina ja sam i u gradu i u županiji vozio po svim, pa i reći ću ekstremnim uvjetima. Dakle i vozio sam i rušio sam i rušili su me, rušili su me i državni, odnosno pardon vojnim udarom itd. itd. Ali ovaj zakon po meni je potrošen. Motor više ne vuče i kočnice i gume su vam izlizane, rezervoar je prazan. I s tim mi nit možemo u Europu, a nit možemo primiti Europu ili primiti darove koji nam dolaze iz Europe. Nama treba status, nama treba stabilnost jedinice lokalne samouprave, nama treba decentralizacija, nama treba teritorijalni ustroj i ne mislim da je to vaš krimen. To je krimen mnogih vaših prethodnika, to je krimen ne vaše Vlade nego mnogih Vlada prije što su to trebali napraviti ali nisu. I nisam za nekakvo ovo lakiranje ili nekakvu kozmetiku, neću reći bacanje prašine u oči jer to bi radili možda i neki drugi da se ne bi vi slučajno uvrijedili. Ali ja sam vas slušao jutros na radiju, vi ste rekli što se tiče teritorijalnog ustroja, decentralizacije itd. statusa da ćete to napraviti u idućoj godini. Ja bih ovdje više dao prijedlog a ne repliku. Povucite ovaj zakon, prebacite ga u iduću godinu to je mjesec i pol dana i da riješimo sve obuhvatno, sve kompletno i da doista možemo ići u Europu i primiti one blagodati iz Europe koje nam se pružaju. Evo hvala lijepo.
Hvala lijepa. I sada ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista gospodin Robert Podolnjak.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre. Riječ je o izmjenama zakona o lokalnoj samoupravi, o važnom sistemskom zakonu, organskom zakonu koji uređuje prvenstveno odnos predstavničkog i izvršnog tijela i ima isti značaj za lokalnu samoupravu kao što je to Ustavom definirani odnos Hrvatskog sabora i Vlade na državnoj razini. Nažalost, predloženi zakon nije rađen u skladu sa takvim značajem niti je provedena javna rasprava koja bi bila primjerena pa čak i formalno 15 dana umjesto zakonom propisanih 30 dana savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. Apsolutno je nedostatno i kao mogući razlog za pokretanje postupka ocjene ustavnosti zakona. Također, formalno pravno, zakon se predviđa donijeti i da stupi na snagu očito u vrlo kratkom roku svakako ove godine što je intencija predlagatelja a što znači u vrijeme kada je postupak donošenja proračuna u tijeku. Ovaj zakon ide u dva čitanja, drugo čitanje može biti u drugoj polovici studenoga, slijedi glasovanje i stupanje na snagu 8 dana po objavi, dakle negdje u prvoj polovici prosinca ukoliko će predlagatelj na tome inzistirati i na odredbama o stupanju zakona na snagu. Rokovi propisani Zakonom o proračunu za predlaganje a danas upravo 15. studenoga je rok da čelnici izvršnog tijela upute predstavničkom tijelu prijedlog proračuna na odlučivanje i za donošenje proračuna stoga se ne bi mogli primijeniti u slučaju donošenja i stupanja na snagu predloženog zakona naročito u situaciji koja je predviđena prijedlogom a to je da čelnik izvršnog tijela povuče prijedlog proračuna iz procedure odlučivanja i u nedefiniranom roku predloži novi prijedlog. Upravo ta mogućnost apsolutno onemogućuje poštivanje proračunskih rokova iz Zakona o proračunu. No krenimo od početka, predloženi zakon ako ima 35 članak i naizgled predstavlja značajnu promjenu u reguliranju lokalne samouprave, ima veliki broj kozmetičkih odredbi a u njegovu središtu je kao što navodi predlagatelj, stvaranje novog mehanizma ravnoteže između predstavničkog i izvršnog tijela. Ustavna odredba u članku 133. govori i pravu građana na ostvarivanje lokalne samouprave putem izbora za predstavničko tijelo i putem neposrednog odlučivanja. Ista je odredba u Europskoj povelji o lokalnoj samoupravi koja govori i da predstavnička tijela mogu imati izvršna tijela koja su odgovorna tom predstavničkom tijelu. Mi smo ratificirali Europsku povelju u cijelosti, ali naši zakoni nažalost ne poštuju ni slovo a ni duh povelje. I ponovno treba naglasiti, neposredni izbori gradonačelnika nema ustavni temelj već samo zakonski. I ovaj Hrvatski sabor kao zakonodavac može izmijeniti Zakon o lokalnoj samoupravi u bilo kojem trenutku i ukinuti neposredni izbor načelnika, gradonačelnika i župana i vratiti na raniji sustav izbora izvršnog tijela od strane predstavničkog tijela sa 76 glasova kao organskim zakonom. Ali to ne može učinit sa ustavnom ovlašću predstavničkog tijela da upravlja lokalnom samoupravom jer je to ustavni temelj, samo vam želim pokazati kakva je razlika između predstavničkog tijela i neposrednog izbora gradonačelnika i da nemaju isti temelj. Što je glavni problem u ovom zakonu? Predloženi zakon u potpunosti dovršava proces stvaranja nedodirljivih i neodgovornih čelnika izvršnih tijela lokalnih samouprava a takvi su nekada bili samo apsolutni monarsi. Neodgovornih prema građanima kojega mogu opozvati putem referenduma samo u teoriji. Neodgovornih prema predstavničkom tijelu koje ne može više predložiti njegovo opoziv građanima što je bilo moguće do 2012., a praktički ako se ovaj zakon usvoji niti ne donošenjem proračuna kao do sada, osim u eventualnom drugom pokušaju nakon prvobitnog raspuštanja predstavničkog tijela. Neodgovornih također prema nadzornim tijelima državne uprave kojim ne mogu ništa osim ako ne predlože proračun u skladu sa zakonom. Bojimo se da takvo uređenje ni na koji način neće doprinijeti boljem, odgovornijem, poštenijem i transparentnijem radu načelnika, gradonačelnika i župana. Ako ne postoje učinkovite sankcije, ne možete očekivati odgovoran rad čelnika izvršnog tijela. Članak 69. a koji je u središtu i naših današnjih razmatranja, donosi opasne novine. Po njemu gradonačelnik je dužan predložiti proračun ali ga može povući prije donošenja pa ponovno predložiti u roku koji će omogućiti predstavničkom tijelu da o njemu odlučuju i da ga donese. Ovu odredbu članka 69. a ja bih nazvao ping-pong odredbom. Zašto? Ona uopće ne definira koliko puta bi čelnik izvršnog tijela mogao povući proračun. dakle riječ je određenoj igri iscrpljivanja između predstavničkog tijela i gradonačelnika, načelnika ili župana. Napominjem da ova odredba o mogućnost povlačenja proračuna iz procedure nije bila u izvornom prednacrtu koji je bio na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću. Taj se dio pojavio tek kao prijedlog upućen Vladi i sad nama u Hrvatskom saboru. Dakle, što sad zapravo imate? Imate mogućnost da predstavničko tijelo usvoji proračun, odnosno, usvoji sve amandmane na proračun, u tome trenutku nezadovoljni čelnik izvršnog tijela povlači taj proračun iz procedure odlučivanja i dužan ga je ponovo predložiti. Što će on ponovno predložiti? Znači očito je bio nezadovoljan prihvaćenim amandmanima. Predložit će drugačiji proračun bez prihvaćenih amandmana, opet neku vrstu svojeg proračuna. Tada predstavničko tijelo ponovno stavlja amandmane, ponovno o njima odlučuje čelnik izvršnog tijela može ponovno povući proračun. Ova zakonska odredba to omogućuje sve do 31. prosinca. Nije jasno koliko puta bi se zapravo mogla odvijati ova ping-pong situacija između predstavničkog tijela i izvršnog. Na to posebno očekujem odgovor predlagatelja, odnosno Vlade za drugo čitanje ovog zakona. Zato što govore da se sve treba naravno odigrati u rokovima koji su primjereni za odlučivanje. Ali gledajte koji je to rok? Koji je to nedefinirani rok primjeren za predstavničko tijelo? Moram reći da su me pitali već neki vijećnici u predstavničkim tijelima kako zapravo postupiti u toj situaciji? Kako zapravo reagirati ako čelnik izvršnog tijela povuče proračun nakon izjašnjavanja o amandmanima kad je evidentno da su prihvaćeni određeni amandmani koji možda čelniku izvršnog tijela ne odgovaraju jer su možda brisani njegovi kapitalni projekti, jer su uvršteni neki drugi koje predstavničko tijelo smatra da su važniji. Ja sam odgovori da je najsigurnije za predstavničko tijelo da o proračunu odlučuje 31. prosinca. Po zakonu proračun mora biti prihvaćen do konca tekuće godine. Dakle, ako predstavničko tijelo odlučuje 31. prosinca, prihvati svoje amandmane tada čelnik izvršnog tijela više nema mogućnost povući takav proračun jer više nema vremena uputiti novi u proceduru. 31. 12. to više ne može učiniti. Ali je li namjera i intencija zakonodavca da predstavnička tijela odlučuju zadnji dan u godini? Na Staru godinu, kako bi bila sigurna da zakon, odnosno proračun koji žele prihvatiti sa svim amandmanima ne može biti ponovno povučen iz procedure odlučivanja od strane gradonačelnika. Jedino rješenje koje je zapravo vrlo loše da se posljednjeg dana u godini odlučuje o tom proračunu i da se tada uskrati zapravo mogućnost čelniku izvršnog tijela da taj proračun povuče. Očekujem da se o ovome što sam sad rekao očituje i ministar koji je ovdje, kako on vidi taj ping-pong između predstavničkog tijela i izvršnog tijela i kako bi ta priča se odvijala tijekom prosinca u primjerenim rokovima tamo nakon 15. prosinca, pa onda imate blagdane pa do Stare godine. Ja tvrdim da ovakva odredba će na kraju navoditi mnoga predstavnička tijela da radi svoje sigurnosti i prihvaćanja amandmana o njemu se izjašnjavaju zadnji dan tekuće godine. To je naravno središnja odredba. Postoje mnoge druge odredbe o kojima će također biti riječ, on nekima smo već i govorili, o povjerenicima Vlade koji na žalost i danje ostaju gubernatori koje Vlada postavlja lokalnoj samoupravi usprkos kritikama stručne javnosti. Da taj institut povjerenika treba odbaciti jer se time suviše od strane Vlade intervenira u lokalnu samoupravu. Može se naći drugačije rješenje u ekstremnim situacijama kada ne postoji proračun ili kada ne postoji čelnik izvršnog tijela, mi smo imali situaciju nekada u lokalnoj samoupravi da je predsjednik predstavničkog tijela u toj situaciji mogao obnašati dužnost čelnika barem privremeno. Riječ je ipak o osobi koja ima legitimitet izbora u lokalnoj samoupravi. Govorim o nekom kratkom razdoblju od nekoliko mjeseci. Nadalje, pohvalio se gospodin ministar da će se racionalizirati mjesečne naknade članova predstavničkog tijela. Da će u biti ta naknada biti prema održanoj sjednici i samo za ovu sjednicu na kojoj član predstavničkog tijela je nazočan odnosno pribiva. Međutim, na žalost očekivalo se da se onda u zakonu kaže, a koja je maksimalna naknada za dolazak na pojedinu sjednicu predstavničkog tijela. Ima li svrhe mijenjati mjesečnu naknadu primjerice od 1.000 kuna, da bi nakon toga predstavničko tijelo odredilo da vijećnici imaju pravo naknade od 1.000 kuna za dolazak na sjednicu predstavničkog tijela. Nema nikakve racionalizacije. Predlažem da do drugog čitanja ograničite tu naknadu na razuman iznos, primjerice najviše dvije dnevnice za dolazak na sjednicu predstavničkog tijela. Tada ćete imati stvarnu racionalizaciju i uštedu. Nadalje, nikakva racionalizacija nije omogućiti malim općinama da od 3.000 stanovnika da mogu osnivati više upravnih odjela. Riječ je dakle, o malim patuljastim općinama koje vrlo teško mogu imati neku veću administraciju, naprosto nemaju kapacitet fiskalni da to imaju osim časnih izuzetaka neke male lokalne samouprave možda na Jadranu koje imaju značajne fiskalne prihode. Ali velika većina malih općina to nema. Zbog čega omogućiti više upravnih odjela, više pročelnika, više službenika? Vjerujte mi da ćemo time sasvim sigurno imati i takvu tendenciju. Ali u onim lokalnim samoupravama koje imaju najmanji fiskalni kapacitet i koje će onda tražiti od Vlade da u proračunu osigura državnom proračunu sredstva za te male samouprave. Mi smo u Mostu imali upravo suprotan prijedlog da male općine od 3.000 stanovnika nemaju vlastitu administraciju nego da za njih poslove administrativne, proračunske financijske obavlja uprava središnjeg grada to je bila ideja. Dakle, racionalizacija. Nadalje, rekli ste da jačate predstavničko tijelo. Imate jednu odredbu u članku 19. gdje brišete riječi da koncesiju daje predstavničko tijelo. Što je implikacija toga. Implikacija je da koncesiju valjda po pojedinim zakonima može dodjeljivati izvršno tijelo. Zamislite da koncesiju dodjeljuju izvršno tijelo, jedna osoba. Možete li zamisliti veći izvor korupcije, Kad jedna osoba dodjeljuje koncesiju za bilo što, nego kad to čini predstavničko tijelo, koje mora transparentno zasjedati na javnoj sjednici pred javnošću, gdje donosi odluku većinom glasova ali je prisutna i oporba. Dakle, ne može se u tajnosti donositi koncesije. Ovo moderno vi jasno kažete, da nije predstavničko tijelo, to koje uvijek u pravilu donosi koncesije. Moguće je da po posebnim zakonima, postoji namjera da koncesija donosi izvršno tijelo. Ali ovdje želim ukazati u ime Kluba zastupnika Mosta da je to katastrofa. Ne može jedan čovjek donositi bilo kakvu koncesiju, bilo kakvu, za bilo što. I na kraju, nadam se da će predlagatelj ozbiljno uzeti sve primjedbe i da će do drugog čitanja ovaj zakon biti daleko kvalitetniji. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Podolnjak, bilo je stvarno zadovoljstvo slušati ovu vašu analizu predloženog zakona, koja je pokazala sve njegove manjkavosti i činjenicu da se ovakvim prijedlogom zakona samo osnažuje pozicija gradonačelnika i načelnika, da se omogućuje, kao što ste rekli, u ovom slučaju koncesija, da gradonačelnik sam, van očiju javnosti donosi bitne odluke, bez predstavničkog tijela, koji kao što ste rekli mora transparentno pred javnošću donositi takve odluke. Isto tako spomenuli ste ovaj slučaj da ako vijeće želi izmijeniti prijedlog proračuna određenim amandmanima da im je najsigurnije da se sastanu na staru godinu, što je apsurdno i smješno i samo pokazuje, da ovaj zakon nije proizašao iz nekakve ozbiljne analize i poboljšanje situacije u lokalnoj samoupravi, nego da je isključivi cilj bila zaštita i učvršćenje određenih lokalnih čelnika, znači jedinica lokalne samouprave. U prvom redu gradonačelnika velikih gradova i onih župana ili načelnika kako koji odgovara vladajućoj stranci. Evo, ja bi ovdje iskoristio priliku, predložio da možda ukinemo višestranačje i demokraciju, jer se naš predsjednik Vlade voli pozivati na stabilnost. Ja mislim da je upravo nekakav diktatorski oblik vladavine, najstabilniji oblik vladavine. Tu nema puno talasanja, nema propitivanja, odluke se donose brzo, nitko ne stvara probleme, nema Marasa da nešto propitiva, nema Grmoje, nema Bulja i onda naš veliki vođa, može, ne znam je li to Vladimir Šeks ili je to Andrej Plenković. Može znači donosit odluke bez ikakvih problema. Ja mislim da bi to bilo najviše na tragu ove stabilnosti koju zagovara predsjednik Vlade.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika.
Zahvaljujem. Pa nisam ni primijetio da su u međuvremenu došli iza mene da vas pozdravim kao novog predsjedatelja u nastavku ove sjednice. Nastojali smo u ovom ograničenom vremenu, koje nam je dostupno, a napomenuli smo da je vrlo skraćeno rasprava uz savjetovanje sa zainteresiranom javnošću ukazati na niz problematičnih točaka. Ja se nadam da smo vas uspjeli uvjeriti, da ove stvari o kojima govorimo, o ovoj proračunskoj igri tijekom prosinca, koja nam eventualno predstoji, ako doista inzistirate na ovom zakonu u vrlo kratko razdoblju, oko ovih drugih odredba koje naprosto nisu provedive i koje će izazvati veliku smutnju u lokalnoj samoupravi da doista imate mogućnost da do drugog čitanja to popravimo. Apsolutno očekujemo ono što ste rekli, ojačati predstavničko tijelo, ali ne kozmetički. Dajte mu mogućnosti, vratite koje je predstavničko tijelo ranije imalo, da može pokrenuti opoziv gradonačelnika. Ako to učinite, a to je HDZ izvornim zakonom stavio 2007. vratite ono što ste izvorno imali u modelu neposrednog izbora gradonačelnika. Kada to vratite, reći ću vam da ste ojačali ulogu predstavničkog tijela. Kada date pravo predstavničkom tijelu, da donosi proračun bez ovih povlačenja, reći ću da ste ojačali. Kad vratite odredbu da koncesijama odlučuje predstavničko tijelo, složiti ću se da ste ga ojačali. I sa nekim drugim odredbama, kad ukinete povjerenika Vlade i date mogućnost da privremeno u toj lokalnoj samoupravi, nekoliko mjeseci do izbora na čelu bude predsjednik predstavničkog tijela, kao ideja, samo nekoliko mjeseci do redovnih izbora ili prijevremenih izbora, tada ću se složiti da jačate predstavničko tijelo. Ali očekujemo upravo ta poboljšanja u drugom čitanju. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepana Čuraja.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Štovani kolega Podolnjak, na početku ste odmah rekli i usporedili odnos predstavničkog tijela i izabranog čelnika sa odnosom u Vladi i Sabora, što možda nije točno s obzirom da se ovaj bira direktno, a Sabor, odnosno, Vlada posredno, pa bi možda najbolja ta poredba bila između Sabora i eventualno Predsjednika Republike. No, dobro. Onda bi možda dobili neki dojam što znači direktno pravni poredbu, što znači direktno izabrano. Jedno tijelo i drugo. No što se tiče vaše konstatacije i bojazni za povlačenje proračuna, time bi se neposredno izabrani čelnik doveo u situaciju, da nakon što je na jednoj sjednici vijeća predložio i povukao, da ne dobije priliku predloži ga drugi put. Jer sjednicu saziva predsjednik i ne mora čekati 31.12. dovoljno je da je napravio to 30.11. … sa tom točkom dnevnog reda na kojoj nije donesen proračun jel je neposrednog izabranog čelnika povukao. I ne mora više sazvati sjednicu ide se u ove izbore i za jednog i za drugog jer nije donesen prijedlog proračuna odnosno ako uputi zavisi sada u vremenskom roku ako neposredno izabrani čelnik uputi u prijedlog opet je na predsjedniku tog tijela da vidi kada sazove i koji su tu rokovi. Tako da s te strane nema te bojazni da se igra ne znam koliko puta povlači gore amandmanima. Vrlo je jasna ovdje stvar da smo mi imali i to nas je dosta patilo u povijesti nepotrebno ajmo tako reći … odnosno provocirani izbori za načelnike samo zato jel nisu odgovarali određenoj opciji, time se na jedan način odskače. Naravno da treba pokazati vrijeme koliko će to biti provedivo koliko će to biti na korist građana. Nitko ne može sada ovdje tvrditi da točno zna da će negdje to biti dobro ili ne, ja sam to već nekoliko puta rekao negdje će se to pokazati … dobro ali vjerujem da će biti situacija gdje će to biti zlouporabljeno i gdje će biti loše. Ali ajmo Vladi vjerovati da će biti više dobro.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika POdolnjaka.
Gospodine potpredsjedniče. Možda me niste dobro čuli kada sam uvodno izlagao, rekao sam da odnos predstavničkog i izvršnog tijela u lokalnoj samoupravi ima isti značaj kao što je to težina odnosa na državnoj razini između Sabora i Vlade, dakle između predstavničkog i izvršnog tijela samo isto značenje, ne da je smisleno isto zbog različitih vrsta izbora. Ali ova igra oko proračuna, ja sam samo htio naznačiti da je nedefinirano koliko puta može doći do povlačenja proračuna i u kojim nedefiniranim rokovima čelnik izvršnog tijela može predlagati. Dakle nigdje u ovom zakonu ne kaže da gradonačelnik ili župan može svega jednom povući taj prijedlog. Dakle naravno da će predstavnička tijela neka o tome odlučivati, možda već krajem mjeseca ili kao što sam rekao jedno predstavničko tijelo koje saznanja imam u ponedjeljak odlučuje o tom proračunu i moguće je da će ga prihvatiti ili ne u to ne ulazim. Ali u slučaju da ga ne prihvati naravno da je još dovoljno vremena da čelnik izvršnog tijela reagira nekim novim prijedlogom ili da ne prihvati amandmane koje je prihvatilo predstavničko tijelo povuče proračun i uputi ga ponovno u proceduru. Naravno to može učiniti početkom prosinca, može eventualno čak i do sredine prosinca, ali rokovi koji su nemojmo reći damo zakonski nego i poslovnički definirani u nekim samoupravama je to sedam dana, negdje je deset dana rok da vi prijedlog proračuna uputite predstavničkom tijelu i da se sazove nova sjednica predstavničkog tijela, već ćete na kraju po hitnom postupku odlučivati o proračunu koji nije samo proračun, tu su i prijedlozi, programi javnih potreba. To je zapravo jedna knjiga koju vi dobijete kao vijećnik u iole većoj lokalnoj samoupravi o tome je riječ. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani profesore Podolnjak. Vi niste govorili o terminima lex šerif, lex faraon ali ja bi rekao da bi ovaj zakon mogli nazvati lex nezamjenjivih odnosno ne smjenjivih. Pošto sam teolog bit ću malo sarkastičan pa bi ih mogli nazvati lex ne zabludivih ili nepogrješivih zato što je zakon tako donesen da gotovo što god gradonačelnik učinio gotovo je nezamjenjiv, on zapravo tu ne može pogriješiti. Međutim mi ovdje imamo samo ponavljanje jedne te iste mantre, a to je stabilnost. Ja sam malo proučavao koliko je bilo ponovljenih izbora u zadnje četiri godine, mi smo ispod europskog prosjeka. Osim toga mislim da je stabilnost odlika ne baš demokratskih režima i želio bih vam postaviti pitanje da pogledate ovaj zakon u kontekstu najave Vladimira Šeksa i novog Izbornog zakona koji je evo na neki način on najavio i rekao da bi se trebao izborni prag dignuti na 7%. I očigledno da se sada takve priče ponavljaju od kada su se pojavile nezavisne liste od kada se pojavio Most, od kada se pojavio Živi zid jel prije pet godina nismo imali takve stvari. A osim toga opet ću biti malo sarkastičan, premijer je prvi koje se ne bi trebao pozivati stabilnost jer da je prošla vlada bila stabilna on nikada ne bi postao premijer.
Odgovor poštovanog zastupnika POdolnjaka.
Zahvaljujem. Ja namjerno ne koristim termin lex šerif, namjerno iz poštovanja prema mnogim načelnicima, gradonačelnicima i županima koji vrlo korektno rade svoj posao i zato od mene nećete čuti taj termin. Ali ću slobodno reći da se radi o zakonu koji te čelnike izvršnog tijela čini nesmjenjivim i nedodirljivim, a to naprosto nije dobro jer briše svaku mogućnost eventualne sankcije od bilo koga. I može se na kraju, vidjet ćemo ako ovaj zakon možda nažalost bude donijet u ovakvom tekstu, vidjet ćemo kroz nekoliko godina koliko bi se čelnika izvršnog tijela uopće našlo u poziciji da budu na bilo koji način razriješeni dužnosti. Kada to ne mogu učiniti građani putem referenduma, ne može predstavničko tijelo to više osim u nekom sadomazohističkom pokušaju da nakon dva puta ne donese proračun. E da mi je vidjeti to predstavničko tijelo koje će stvarno na taj način napraviti građanima svoje lokalne samouprave takvu situaciju da dva puta za redom ne donosi proračun, da vidimo i taj eksperiment koji ne postoji naravno nigdje u Europi. Ali mi smo talentirani da po prvi puta primjenjujemo rješenja. I na kraju, zamislite situaciju da ćete imati čelnike izvršnog tijela primjerice sa potvrđenom optužnicom za neko kazneno djelo, a da mu ne možete ništa. Zapravo ne može predstavničko tijelo reći mi ne želimo više raditi zajedno primjerice s takvim načelnikom, županom ili gradonačelnikom. Ne postoji mehanizam da ga smijenite, može biti i neka ozbiljna kaznena djela. Vi zapravo uskraćujete čak i ovo što sada postoji da se taj obračun događa na proračunu, iako on nema nikakve veze sa primjerice nekim inkriminacijama koje mogu biti ili da mogu biti ili da imate gradonačelnika koji dobije negativno izvješće revizije, koji skrivi nešto zbog čega postane apsolutno politički, moralno, etički neprihvatljiv građanima i predstavničkom tijelu. Ovaj zakon onemogućuje bilo kakav pokušaj smjene.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi kolega Podolnjak. Dakle u ovoj vašoj raspravi ste vrlo dobro naglasili odnos između predstavničkog tijela i izabranog čelnika. Naime, ono što je i ministar u svom obrazloženju govorio kada je govorio o potrebi donošenja ovog zakona i upravo činjenica da predstavničko tijelo, njegov politički sastav ne mora odražavat volju ili podršku samom čelniku tijela. I u tom smislu do sad je bilo doista moguće da na temelju proračuna se zapravo da kažem uskrati povjerenje čelniku tijela. Izglasavanjem proračuna on bi morao ponovno na izbore. Međutim, zakonom je definirano da jedini ovlašteni predlagatelj proračuna je upravo čelnik, dakle načelnik, gradonačelnik i župan. Oni su ovlašteni predlagatelji proračuna. Sad se nama događa situacija u kojoj vi upozoravate da on na temelju svih amandmana koje uputimo u predstavničko tijelo. On naravno ne može prihvatit te amandmane, a zapravo de facto postaje predstavničko tijelo, ovlašteni predlagatelj proračuna. Nije više on. Jer ti amandmani mogu bitno izmijeniti proračun koji je on predložio i onda on može doista povući svoj prijedlog, pustit ga 31.12. da se predstavničko tijelo u tom slučaju ne može ni sastati. I prema odredbama ovog zakona raspušta se predstavničko tijelo jer nije doneslo proračun. Dakle, ono što se ovim zakonom želi postići moglo bi se okrenuti protiv ovog zakona, pa umjesto da imamo zaštitu, zapravo zaštitu jedinica lokalne samouprave od nepotrebnih izbora može nam se dogoditi da upravo to i uzrokuje nepotrebne izbore jer u današnjoj situaciji mnogi, mnogi čelnici jedinica lokalne samouprave zapravo nemaju podršku u vijeću. I bilo bi onda puno bolje, možda u zakon unest odredbu da ovlašteni predlagatelj može biti predstavničko tijelo. Ako čelnik tijela predloži takav proračun koje predstavničko tijelo odbija neka predstavničko tijelo predloži onda proračun, pa neka čelnik odluči hoće li raditi po tom proračunu.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Podolnjaka.
Gospodine potpredsjedniče, evo da vam odgovorim zapravo na vašu repliku i da podsjetim na ono što se uporno zaboravlja. Republika Hrvatska je ratificirala Europsku povelju o lokalnoj samoupravi u cijelosti, sve odredbe. U jednoj od tih odredbi piše da predstavničko tijelo je ono koje odlučuje o javnim politikama svoje lokalne samouprave. I kad gledate odredbe pojedinih zakona i ovlasti predstavničkog tijela ono odlučuje o porezima, o prirezima, o naknadama. Ono odlučuje o nizu važnih odluka. Ne odlučuje o njima čelnik izvršnog tijela, on može predložiti. Ali zamislite kakav je to proračun koji će predložiti čelnik izvršnog tijela ako on ovisi o prihodnoj strani o kojoj odlučuje normativno predstavničko tijelo. Ono odlučuje hoće li biti i kakva visina pojedinih poreza, hoće li se, kakve će visine biti prirez na porez na dohodak. Dakle, o tome odlučuje predstavničko tijelo. Jedino je ovlašteno odlučivati o prihodovnoj strani. Pa naravno zar nije logično da odlučuje i o rashodovnoj, o javnim politikama i načinu kako će se ta sredstva raspodijeliti proračunskim korisnicima i svim ostalim, na sve ostale kapitalne investicije. Dakle, upravo o tome je riječ. To nije gradonačelnikov proračun, jer proračun predstavničkog tijela koje su birali svi građani. Kada na taj način promatrate ulogu predstavničkog tijela onda je jasno da mu se ne može uskratit odlučivanje o proračunu i povući proračun kada predstavničko tijelo prihvati amandmane na taj tekst. A naravno da onda nije logično da jedini predlagatelj bude načelnik, iako on ima naravno administrativna sredstva na raspolaganju jer je na čelu uprave koja zapravo radi nacrt proračuna.
Hvala. Sljedeća replika je poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa. Kolega Podolnjak, mislim da ne bi trebali puno predviđati što će biti. Evo ja ću vam pročitati što je MOST predviđao uoči lokalnih izbora, a nije se desilo. Recimo evo jedna izjava nakon Predsjedništva MOST-a. Ovi izbori će pokazati pobjedu MOST-a nezavisnih lista i pobjedu čistih ruku. Imamo više stotinu lista MOST-a na razini Hrvatske. Evo Marko Sladoljev jedina je prava oporba Milanu Bandiću a njegov jaki tim jamči iznenađenje zagrebačkih izbora. Očekujem pobjedu Mire Bulja, nitko ne dvoji da će on biti župan Splitsko-dalmatinske županije. Žestoka bitka bit će u Dubrovačko-neretvanskoj županiji u kojoj ću se ja natjecati. Maro Kristić ima velike šanse za ulazak u drugi krug u gradu Dubrovniku. Nezavisna lista „Bura promjena“ s … [[Govornik se ne razumije.]] i Dabom urušit će HDZ-ov … [[Govornik se ne razumije.]] u Lici kazao je Grmoja. Miroslav Šimić kaže za Slavoniju: „Donedavna državna tajnica Ružica Vukovac kandidira se za županicu, a Tomislav Panenić je gotovo sigurno novi župan Vukovarsko-srijemske županije.“ Znači ne treba gatati unaprijed. U onom dijelu gdje ste govorili da će svi donositi proračune 31.12. jer je to nekakva mogućnost da će amandmani biti prihvaćeni od strane predstavničkog tijela. Načelnik, gradonačelnik, župan prihvatit će vam amandmane sve ako želi da nastavi i dalje raditi i on i Vijeće. Ako neće, on će vam to odmah pokazati, neće čekati 31.12. Zašto hoće prihvatiti? Zato jer ima rebalanse tokom godine gdje će vam uredno reći da ništa od onoga što ste možda i stavili kao amandman i što vam je prihvatio nije se desilo. Znači ne treba dvojit uopće u to. A sjednica na 31.12. je bilo koliko god hoćete. U velikim gradovima su se usvajali proračuni u zadnji čas da se ne bi raspustilo po sadašnjem zakonu i gradonačelnika i Gradsko vijeće ili načelnika i općinsko vijeće. Znači, ne treba na taj način razmišljati, nego kažem budimo konstruktivni, govorimo ono što možda nije dobro, a ne predviđat svaku apsurdnu situaciju koja se može pojaviti. I koncesije. Lokalni čelnik koncesiju za dimnjačarske usluge i eventualno neko prometalo na cesti. Ako je to razlog da moramo na to ići ako je to razlog da moramo na to ići na sjednice općinskih i gradskih vijeća možemo i to staviti, ali sigurno o tome neće biti velikih rasprava.
Hvala. Pločicu za povredu Poslovnika dignuo je uvaženi zastupnik Nikola Grmoja.
Znači kolega Borić je govorio potpuno van teme, znači čitao je nekakvu najavu izbora i mogućih rezultata znači, što nema nikakve veze što je govorio nakon toga i s temom. Ako ćemo sad izvlačiti što je govorio tko o kojim izborima onda bi smo došli, ne znam gdje bi smo došli. A ja sam bio kolega Borić uvjeren da ulazim u utrku u kojoj teško mogu pobijedit. Ali ipak sam u nju ušao. I to pokazuje određenu hrabrost. A Most je za vašu informaciju od četiri županijska vijećnika došao do 160 županijskih vijećnika na razini Hrvatske.
Dobro. Procjenjujem da nije došlo do povrede Poslovnika, niti sa jedne niti sa druge strane i vi ste govorili izvan teme kolega Grmoja i kolega Borić je dio svoga govora govorio izvan teme, ali to se ulazi u širinu demokratske rasprave u parlamentu. Ali ne ulazi nepristojnost da se viče sa klupe. Ovo sve drugo ulazi u širinu demokratske rasprave. Prema tome, nemojmo dobacivati iz klupe. Dozvolimo sada da poštovani zastupnik Podolnjak odgovori na repliku.
… jedan dio mi je oduzeo kolega Grmoja pa nema potrebe da se na taj dio očitujem. Ali rekli ste par zanimljivih stvari, evo na kraju ste spomenuli ako je problem da izvršno tijelo odlučuje o dimnjačarskim uslugama i koncesijama. Ali ja se sjećam da sam kao vijećnik odlučivao o koncesiji za dimnjačarske usluge prije nekoliko godina. Ja ne znam je li se zakon mijenjao, ali ne vidim potrebe da se mijenja. Zašto o tome ne bi odlučivalo predstavničko tijelo o bilo kojoj pa čak i za dimnjačarske usluge ili o taxi uslugama ili bilo čemu drugom. Dakle, naprosto principijelno odlučivanje jednog kolektivnog tijela u javnosti ne može biti izvor korupcije, ali tijelo kad jedan čovjek odlučuje onda je to moguće. I rekli ste jednu stvar koju su, čini mi se prvi ste to spomenuli ali vrijedi se na to osvrnut. Rekli ste da će čelnik izvršnog tijela prihvatiti i amandmane i da se taj proračun donese ali onda će prvom prilikom na neki način bojkotirati provedbu tog proračuna i reći će on već kroz rebalans nismo mi ostvarili ono što ste vi u proračunu zacrtali svojim amandmanima. Zapravo ste priznali da će čelnik izvršnog tijela na neki način bojkotirati takav proračun neće izvršavati ono što je zacrtalo predstavničko tijelo. Neće primjerice raditi one kapitalne investicije koje su rezultat amandmana predstavničkog tijela i imat ćete zapravo sukob opet izvršnog i predstavničkog tijela. Pa je li interes reći, da će ako predstavničko tijelo ugradi neku kapitalnu investiciju za koju smatra da je dobra za tu lokalnu samoupravu ona uđe u proračun, u programe javnih potreba, gradonačelnik to blokira, dakle, neće provoditi aktivnosti da se realizira ta kapitalna investicija. Je li to dobro? Dakle, stradat će lokalna samouprava. Sredstva su osigurana u proračunu, on to neće provoditi jer to nije njegov projekt, tko će stradat? Građani u toj lokalnoj samoupravi. Ali to ne može biti dobro i upravo vam zato kažem da je to lošije rješenje što ste predložili.
I zadnja replika. Poštovani zastupnik Ante Babić.
Poštovani kolega Podolnjak, pozorno sam slušao vašu raspravu pogotovo kad ste govorili i pozivali se na Ustav Republike Hrvatske, Europsku povelju o lokalnoj samoupravi koju ste dijelom citirali zakone. I zapravo u cijeloj toj raspravi vi ukazujete na suspektnost, stalno neka suspektnost, sumnja na nekakve ljude. Neposredan izbor gradonačelnika nastao je 2009. godine, do tada je bila jedna lista i ako je padao načelnik padala je i lista. Tada smo mislili da neće biti političke trgovine, odnosno da će se te političke trgovine smanjiti. Od 2009. do 2017. godine u tih 8 godina dogodio se bezbroj političkih trgovina daleko više nego do 93. godine do 2009. godine. Kada govorite o samom načelniku i predstavničkom tijelu, načelniku u neposrednom izboru ide s programom pred građane. Dakle, on ima program i ide ispred svojih građana i zato je dobio mandat. Predstavničko tijelo može na bilo koji način pogotovo kada vam je jedan ili dva moguća vijećnika koji vam mogu srušiti taj proračun, vam se odvijaju sljedeći dijalozi. Ok, možeš raditi šta hoćeš ali vidjet ćeš padat ćeš na proračunu. Dakle, ucjenjuju načelnika s proračunom. Pa načelnik nije lud recimo to tako da bi radio nešto protiv sebe. Vijećnici koji predlažu amandmane, oni se bore za onaj politički program koji su ušli u to predstavničko tijelo i u interesu im je da načelnik zapravo radi što gore kako bi oni sutra došli na vlast. To vam je lokalna demokracija. Dakle, ono što ste zaboravili reći u samom uvodu, a to je supsidijarnost. Dakle sve ste lijepo rekli ali niste taj dio vezano za supsidijarnost. A to je da gradonačelnik može sve. Načelnik i gradonačelnik mogu, ali on može sve odluke dati na općinskom vijeću u koliko je pametan. I pametni načelnici i gradonačelnici vam to i rade.
Hvala. Odgovor zastupnika Podolnjaka.
Gospodine potpredsjedniče. Ja vam mogu samo odgovoriti da kao što ste rekli da kandidati za gradonačelnika idu na izbore sa svojim programom. Ali tako idu i kandidati za predstavničko tijelo, da li kao stranačke liste, da li kao nezavisne liste, jednako tako se obraćaju građanima, dobiju određeni broj glasova i kada na kraju imate sastav predstavničkog tijela vi zapravo imate ono što su građani htjeli u tom predstavničkom tijelu. Dakle, načelno se može reći da je legitimitet izbora od građana jednak i da imaju jednaki prioritet svojih programa. Međutim, jasno je da je Ustav i Europska povelja stavila u prvi plan predstavničko tijelo, a gradonačelniku je dala izvršava taj program. Naravno da će veliki dio tog programa javnih potreba vjerojatno biti i ono što on želi. Ali tamo gdje želje nisu iste mora na kraju biti ono što predlaže predstavničko tijelo. Ipak je to tijelo koje donosi proračun, jedino je to naša razlika. Ono na čemu mi inzistiramo je odgovornost čelnika izvršnog tijela, ali takva je njegova pozicija prema zakonu. On je sada pojedinac, on čini izvršno tijelo i vjerojatno ste primijetili da posljednjih godina imate daleko više situacija u kojima se javlja i ta kaznena odgovornost čelnika izvršnog tijela jer je pojedinac. Nekada vi to niste imali u slučaju poglavarstava. Kad je kolektivno tijelo donosilo odluke uvijek su rekli, ali to je kolektivno tijelo. Možda je čak i gradonačelnik izašao sa sjednice u trenutku kad se nosila neka odluka. Vjerujte mi bilo je takvih argumenata u pojedinim sudskim postupcima. Sada je isključivo načelnik, gradonačelnik, župan odgovoran o zakonu i može u krajnjoj situaciji i kazneno odgovarati. Ta odgovornost je ono što mu je ovaj zakon dao.
Hvala lijepa. A sada će u ime Vlade govoriti poštovani ministar Lovro Kuščević, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa evo na ovo izlaganje kluba MOST-a moram se osvrnuti samo kratko. E-savjetovanje to sam objasnio, dakle neosnovano odbacujem, Ustav, usklađen je sa Ustavom također smo već izlagali, nema potrebe da se ponavljam. Ping-pong, naravno da ima ping-ponga i mogućnosti jedan, dva tri. Ovdje ne bismo do ujutro ako bismo nabrajali što ako ovaj, ako ovaj ovo, ovaj podržava, ovaj ne podržava i povuče, ovaj doda. Nećemo do ujutro, tri dana nećemo izići odavde. Prema tome, stoji mogućnost i sto je varijanti, a ovaj zakon upravo sve to regulira i rješava na najbolji mogući način. Povjerenik Vlade kažete da je to nekakav direktni upliv Vlade i nekakvo izražavanje stava Vlade da želi s nečim upravljati. Pa upravo smo s ovim depolitizirali tog povjerenika. Upravo kad smo rekli mora biti VSS, mora bit pročelnik iz općine i grada, županije. Ako ne ni to onda član, dakle djelatnik Ureda državne uprave koji je u toj županiji. S time smo Vladi izbili iz ruke adut da može nekoga eminovati po političkoj liniji koga hoće i kako hoće, nego smo propisali koga. Dakle, ovdje smo upravo izbili Vladi iz ruke taj adut da može politizirat kod postavljanja povjerenika. Što se tiče viših upravnih odjela kao to će povećati rashode. Ima, ima gospodine Podolnjak dobrih, vrijednih, radišnih i bogatih jedinica lokalne samouprave koje imaju manje od 3000 stanovnika i kome je to potrebno. Evo reći ću na mom Braču Bol, 20 milijuna kuna izvorni proračun a ima 1500 stanovnika. Pa zašto im nedat mogućnost da imaju Upravni odjel za turizam od kojeg žive, a to da će to povećat rashode pa da će se tražit pomoć od centralne države za te plaće to nije točno, jer su točno zakonom ograničene plaće na 20% i nema mogućnosti da se takve stvari dogode. Kaznena prijava, referendum to se da razgovarat referendum. Kaznena prijava, svatko je nevin dok se ne dokaže pravomoćnom sudskom presudom suprotno. I ova koncesija, vidim da je to nejasno i da je kod dijela saborskih zastupnica i zastupnika pogrešno shvaćena. Dakle, kad smo mijenjali ovu koncesiju izbacili smo riječ, dakle to se radi u članku u kojem se nabrajaju prihodi jedinice lokalne i regionalne samouprave. Jel' tako? Pa se kao prihodi nabraja koncesija i tamo je pisalo koncesija koju donosi predstavničko tijelo. Izbrisali smo predstavničko tijelo. Zašto? Pa upravo da pomognemo jedinicama lokalne samouprave, jer postoje koncesije koje ne donosi predstavničko tijelo. A što onda? One nisu prihod jedinica lokalne samouprave? Jeste shvatili? Dakle, skroz ste pogrešno, pogriješili ste temu, izokrenuli ste teze. Ne radi se o tome tko donosi koncesije nego se radi o tome da i neke koncesije koje donosi Vlada, a odnosi se na područje jedince lokalne samouprave postaju prihod jedinice lokalne samouprave. Dakle, teze ste izokrenuli, očito tu nije dovoljno jasno bilo pojašnjeno do sada. Izbrisalo se samo koje donosi predstavničko tijelo zato da se zna da su i druge koncesije prihod te jedinice lokalne samouprave. Dakle, nismo pogodili srž. I drugo evo ga i dalje ostajemo interesantna je rasprava. Samo nastavimo ovako dalje. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo više replika. Prva je uvaženog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre Kuščević, jasno je da u ovome zakonskom sad prijedlogu prije 10, 15 godina ne bi imalo smisla razgovarati. Demokracija u Hrvatskoj se razvija. Jedan od prethodnika u razgovoru je rekao da se javlja i populizam, ali jednostavno neminovno je to da čelnik izabran na lokalnim izborima mora dobiti 50% + jedan glas jer drugačije ne može biti izabran. Međutim, predstavnici u vijeću oni mogu sa određenim postotkom bit izabrani i mogu biti iz iste opcije iz koje je čelnik koji je izabran direktno. Dakle, ono što primjećujemo u mnogim jedinicama lokalne samouprave da više nema slučajeva gdje jedna politička opcija ima apsolutnu većinu. Dakle, uglavnom su to predstavnička tijela u kojima da bi došli do većine morate raditi određene ustupke. U tom smislu i vidim ovu vašu želju da omogućite načelniku koji nema većinu u vijeću da on na neki način opstane. E sad, je li to u skladu sa Ustavom, je li to u skladu sa Poveljom to ćemo tek vidjeti jer predstavničko je tijelo to koje mora, koje zapravo ima pun legitimitet da odlučuje o svemu onome što se događa na području tog predstavničkog tijela. Ja sam vam rekao i prije. Jednom su me, zato su me kolege čudno gledale kad sam rekao a zašto bi osoba koja se kandidira za načelnika općine morala imati problema što je na toj općini? I prema ovome sad, on može donest sasvim, može donest proračun koji zapravo zadire u prava ljudi koji plaćaju porez na tom području. I samo jedno konkretno pitanje, niste mi to odgovorili. Znači mijenja se odredba prema kojoj općine sa manje od 3000 stanovnika ne moraju više imati jedinstveni upravni odjel. Što će bit sa tim pročelnicima? Ako općinama doista čelnik odluči da neće imati jedinstveni upravni odjel, on može formirati druge upravne odbore a što će biti sa pročelnikom jedinstvenog upravnog odjela?
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Roberta Podolnjaka.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Naravno u ovom kratkom vremenu od 2 minute je nemoguće odgovoriti na sve ono što je spomenuo gospodin ministar, ali evo samo vam kažem par stvari koje je rekao primjerice o institutu povjerenika kojeg imenuje Vlada u slučaju da nema čelnika izvršnog tijela i njegova zamjenika. Rekao je ministar da za povjerenika Vlade može biti imenovan rukovodeći službenik jedinice lokalne samouprave i da se na taj način želi depolitizirati upravo institut povjerenika. Onda imate malu kvaku, a mala kvaka je u riječima u pravilu, a kad stavite u pravilo onda često nije u pravilu nego ispadne nešto drugo. Budite onda dosljedni pa izbacite ovo u pravilu. Jer evo primjerice, u pravilu savjetovanje sa zainteresiranom javnošću mora trajati 30 dana, tako piše u Zakonu o pravu na pristup informacijama i onda mi dođemo danas sa ovim zakonom koji je 15 dana bio jer nije bilo u pravilu nego je bilo iznimno 15 dana. Ili imate odredbu, ovo je zanimljivo, povjerenik Vlade ne možete biti imenovan ako se protiv njega vodi kazneni postupak i ako je dakle osuđivan za kaznena djela. Zanimljivo dakle, povjerenik ne može stupiti na dužnost da zamjeni čelnika izvršnog tijela, ali čelnik izvršnog tijela može biti čelnik izvršnog tijela ako se protiv njega vodi kazneni postupak. Kakav je to paradoks? Znači jedan može, drugi ne. Znači trebalo bi dosljedno riješiti ovu situaciju da nitko ne može biti na čelu bez obzira da li kao izabrani čelnik ili kao onaj koji je postavljen od Vlade ako se protiv njega vodi kazneni postupak. Dakle, dosljedno rješenje kada ste već ugradili u ovu odredbu. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Križanića.
Poštovani potpredsjedniče, nema sad ministra, ministar je govorio o predstavničkom tijelu i njegovim ovlastima. Ja bi htio reći par riječi o vijećniku i naknadi. Naime, mislim da je vijećnik izabran za cijeli mandat od 4 godine da radi 365 dana u godini i 24 sata na dan. I za to ga treba platiti. Svaki posao koji je plaćen se radi kvalitetno a onaj koji nije plaćen radi se ofrlje. Smatram da nema nikakvog razloga da se plaćaju zastupnici odnosno vijećnici po dolasku na sjednicu nego da se može to riješiti na način da se plaća paušal mjesečno, a da se odredi, unificira okviri. S druge strane, to se može riješiti i na način ako se hoće poticati da vijećnici dolaze na sjednice na način, i mi imamo na takav način riješeno ako je sjednica svaka 2 mjeseca, nema nikakvog razloga da se mjesečno ne pušta 200, 300 kuna vijećniku, ovisi o tome koliko se odredi paušal ili 300 kuna mjesečno ili 600 kuna po sjednici. Dakle, nikakav razlog tu nije da se mora isključivo raditi po sjednici. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovani zastupnik Ivan Pernar.
Vaša Ekscelencijo, sjećam se kada sam prije dosta vremena govorio na temu lokalnih izbora i tada sam upozoravao MOST da je na djelu jedna opća centralizacija moći i vlasti i da svojim zakonom kojim će izbaciti Andru Vlahušića iz utrke za dubrovačkog gradonačelnika će zapravo dovesti HDZ na vlast. I sada HDZ je iskoristio njih, likvidirao je Andru Vlahušića iz izborne utrke i sada je maksimalno digao sebi ovlasti i moći. I taj zakon koji je most gurao, te njihove reforme su zapravo dovele HDZ na vlast u prvoj fazi a drugoj vlasti učinili da se zapravo autokratski ne znam kako bi to rekao, upravlja, gdje je zapravo sva vlast u rukama jednog čovjeka. Osobno smatram da ako je netko izabran za gradonačelnika i ako ima većinu da nije ništa sporno. Ovaj zakon će zapravo biti sporan za slučajeve gdje nema većine u vijeću i gdje zapravo će gradonačelnik moći protivno volje na neki način građana odlučivati, zato jer u drugom krugu izbora kad se bira gradonačelnik izlaznost je manja. Vi imate situaciju da veći legitimitet zbog izlaznosti ima recimo gradsko vijeće nego sam gradonačelnik. Eto hvala.
Hvala. Zadnja replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Pa evo čuli smo od ministra, ovdje se pozivamo na stabilnost lokalne samouprave pa tako ispada da sa razine države želi se stabilnost i lokalne samouprave. Samo ne znam kako to provesti, mislim kako provesti i uravnotežiti u biti predstavničko tijelo. Nitko ne može kazati da je predstavničko tijelo nije izabrano od građana. Predstavničko tijelo je isto izabrano od građana kao gradonačelnik. Možda je problem šta nemamo prefercijalnih glasova, što nemamo mogućnost da građani biraju i predstavničko tijelo zbog ravnoteže jednog i drugog. Ovako se daje prevelika moć a u biti u toj moći ako damo i nadzorna tijela, uprave u tvrtkama i društvima da imenuje samo gradonačelnik, pa i koncesije znamo šta je bio Zlatni rat poglavito dolje u županijama gdje je HDZ na vlasti na koji je to način funkcioniralo … [[Govornik se ne razumije.]] Ako to osnažimo i ako predstavničko tijelo izgubi tu moć koju mi je narod da kontrolira taj cijeli sustav, ako sve damo moć, centraliziramo jednu osobu, onda to predstavničko tijelo u biti ne treba ni birati. Ja sam kazao maloprije da bi bilo najbolje samo raspisati izbore za gradonačelnika jer predstavničko tijelo apsolutno da nema nikakve ovlasti, nije nađena ravnoteža jer gradonačelnik ne ide na izbore a predstavničko tijelo ide, tj. vijeće ili skupština. Prema tome, smatram da je ovaj zakon napravljen zbog stabilnosti ali Vlade Andreja Plenkovića. On ne želi da bude ni u mjesnom odboru ni jednome izbori, da ne bi rejting slučajno uljuljao. Ovo je isključivo zakon za stabilnost Andreja Plenkovića da mu ne bi rejting se pokazao u Splitu, negdje gdje će biti izbori. Znači isključivo je napisan zakon da ne budu nikakvi izbori, od mjesnih odbora do malih općina. Samo da se sačuva Andrej Plenković i njegova stabilnost koja vidimo do čega je dovela. Hvala lijepo.
Hvala. Sada ćemo ići na sljedeći Klub zastupnika a to je onaj HDS-a, HSLS-a, HDSSB-a u ime kojega će vrijeme podijeliti poštovani zastupnici Kosor i Hrg. Najprije poštovani zastupnik Kosor. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, državni tajniče, saborski zastupnici. Slušajući današnju raspravu nitko od klubova zastupnika i od saborskih zastupnika nije zadovoljan sa postojećim rješenjem zakona. Većina predlaže izmjene jer nije zadovoljna a oporba s druge strane govori isto tako o nedostacima zakona. Kada imate takav problem da skoro svi zastupnici i svi klubovi i sve stranke nisu zadovoljni onda trebate novi zakon, onda ne trebate izmjene i dopune zakona nego trebate novi zakon koji će u bitnom promijeniti sve ovo s čime smo svi zajedno nezadovoljni. Normalno svako je nezadovoljan iz svog kuta a veliko nezadovoljstvo postoji i to je činjenica. Kada se donosi novi zakon ili izmjene i dopune zakona uvijek pođemo od toga zašto se donosi i koja su to poboljšanja. Ovdje je jasno da se u ove izmjene i dopune ide isključivo radi donošenja proračuna jednokratno i to ovog proračuna koji se sada u općinama, gradovima i županijama mora donijeti za 2017. godinu. Nikada nije dobro po mom osobnom mišljenju mijenjati zakone radi jednokratne stvari. Zakoni trebaju vrijediti dugo na više mandata, trebaju biti prije svega doneseni radi građana, a mi ovdje imamo prijedlog što smo čuli i iz uvodne rasprave ministra da će se u idućoj godini dati novi prijedlog cjelovitog zakona a da u ove izmjene i dopune idemo samo, nije on to rekao izrijekom ali samo radi proračuna koji će se donijeti sad. Mislim da je to jedan od velikih nedostataka ovog prijedloga izmjena. S druge strane trebamo vidjeti koje su pozitivne posljedice. Ja mislim da donosimo izmjene zakona ili nove zakone da bi nešto pozitivno napravili. Ja ne vidim te pozitivne posljedice. Znači s jedne strane imamo političke navike u našim općinama, gradovima, županijama i već sada smo imali jednu neravnotežu između vijeća, načelnika, gradonačelnika i župana. Bez obzira što po mom mišljenju su jedni i drugi jednaki jer su jedni i drugi birani od građana. Znači tu se ne slažem sa raspravama da su vijećnici manje važni nego što su načelnici i gradonačelnici jer su i oni direktno izabrani i imaju svoju funkciju, načelnici i gradonačelnici su isto direktno izabrani, ne treba ih podcjenjivati u ni jednom pogledu i imaju jednu drugu izvršnu funkciju. Evo ovdje je sada zastupnik prije mene govorio o tome koje ovlasti sve načelnici i gradonačelnici i župani imaju. Znači to nije samo pitanje donošenja odluka u predstavničkom tijelu. Znači mnogi gradovi imaju svoja komunalna društva, znači gradonačelnici i načelnici su predsjednici skupština tih društava. Oni određuju upravna vijeća u vrtićima, školama, u mnogim drugim ustanovama. Znači to je isto preneseno na njih prije nekoliko godina. Znači u tom smislu sami odlučuju i sada bi još u slučaju kada predlažu proračun ako proračun ne bi bio usvojen faktički vijeće raspustilo sebe ili skupština ili već koje tijelo a oni bi ostali. Gledajući na mentalitet našeg naroda, oni uvijek priznaju pobjednike. Na neki način bi gradonačelnici i načelnici bili pobjednici u toj borbi, uvjetnoj borbi između vijeća ili gradskih skupština i gradonačelnika. Ako bi bili ponovljeni izbori za vijeće u pravilu bi se desilo da bi lista tih načelnika i gradonačelnika dobila veći rezultat jer percepcija naših građana da onaj tko je ostao je pobjednik a onaj tko se raspustio je gubitnik. Pričam malo narodskim jezikom jer takav je mentalitet naših građana i našeg naroda. To ne bi bila dobra poruka. Zato što mora postojati ravnoteža između ta dva jednako izabrana tijela. I mislim da bi najbolje bilo da se ovaj prijedlog povuče. Ovdje sam govorio u ime kluba o nedostacima a sada ću svoje ime reći da sigurno ako ostane isti ovakav prijedlog ga ne mogu podržati kao zastupnik, to sada nema veze sa većinom ili oporbom nego sa kvalitetom prijedloga. Najbolje bi bilo da se povuče i da u idućoj godini dobijemo kvalitetni prijedlog novog ustrojstva i nogo načina izbora. Ako mi zadržavamo postojeći način da se gradonačelnici i načelnici biraju direktno onda to moramo napraviti tako da ta utakmica bude što više fer. Ako ćemo u cijelosti mijenjati ovaj zakon i vraćati ga na stari sustav da se načelnici i gradonačelnici biraju iz parlamentarne većine onda je potreban apsolutno novi … [[Govornik se ne razumije.]] Što će se u praksi desiti? Desiti će se to da ćemo imati prijedlog proračuna, čuli smo ovdje od gospodina Podolnjaka da će se on nekoliko puta moći povlačiti. Isto će biti politički pregovori kao što su sada i po postojećem zakonu. Niti jedan gradonačelnik, ja vas uvjeravam u to neće na kraju ne predložiti proračun zato što nema sankcije za izvršenje. O tome je nešto govorio i gospodin Burić. Znači, to se dešava i u glavnom gradu evo ja sam bio 3 godine predsjednik drugog parlamenta u RH. Znači nema odgovornosti po zakonu za izvršenje proračuna. I u principu vi možete bilo koji proračun usvojiti kao predstavničko tijelo, gradonačelnik se s time može ili načelnik složiti, poslije ga ne izvrši, nađe određene argumente zašto ga nije izvršio, većinom u 10. ili 12. mjesecu idu dva rebalansa i u ta dva rebalansa se to sve pegla, usklađuje itd.. Znači moje mišljenje došlo do izmjena ili ne došlo do izmjena ovog zakona praksa će biti identična. Svi gradonačelnici i načelnici, župani će predlagati proračune, nitko se neće upustiti u igru da ne predloži zato što nema sankcije ako ga predloži a kasnije ga ne izvrši. Znači prijedlozi će ići i sigurno neće doći do novih izbora samo za načelnike, gradonačelnike i župane jer će svi ići sa prijedlozima. Samo će se pozicija vijeća umanjiti ili gradske skupštine u gradu Zagrebu zato što će upravo iz političkog mentaliteta određeni vijećnici kalkulirati s time da ne žele nove izbore jer na tim novim izborima nema natjecanja za gradonačelnika, načelnika ili župana i ne znam što smo tu unaprijedili u demokratskom smislu. Samo smo još pojačali ovlasti načelnika i gradonačelnika, a imamo dvije jednako po meni važne institucije Parlament, Skupštinu, odnosno gradska i općinska vijeća a sa druge strane načelnike, gradonačelnike i župane. I u tom smislu oslabili smo kontrolu, veću imaju velike ovlasti načelnici i gradonačelnici kroz sva ova druga tijela znači od skupština, komunalnih društava, upravnih vijeća itd. a oslabili smo kontrolu, oslabili smo ova predstavnička tijela. Ja sigurno kao liberal se ne mogu zalagati za to da predstavnička tijela budu oslabljene, jer u svemu u životu pa i u politici a posebno u politici kada se izgubi ta ravnoteža između dva ravnopravna tijela sigurno ništa ne može biti dobro. Znači, ove primjedbe su naše zajedničke u ime kluba, a ovo je moje osobno izdvojeno mišljenje, znači kao pojedinog zastupnika da ako prijedlog izmjena i dopuna Zakona ostane ovakav kakav je da se odnosi samo jednokratno na proračun za 2018. godinu, da nemamo cijelo obuhvatnu reformu, a čuli smo ovdje od ministra da se ne radi o reformi jednostavno takav prijedlog podržati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sad će nastaviti poštovani zastupnik Branko Hrg.
Evo hvala lijepa. Darinko se izvrsno uklopio u vrijeme. Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću nastaviti u ovom dijelu kolega Kosor je rekao neke zajedničke stavove i rekao je onaj dio vezano za svoje izdvojeno mišljenje kao zastupnik i čelnik stranke sastavnice našega kluba. Tko će imati koristi od ovih izmjena i dopuna da li lokalni čelnici ili predstavnička tijela? Nakon 16 i skoro pol godine obnašanja dužnosti gradonačelnika i sudjelovanja u radu predstavničkih tijela na lokalnoj razini od '93. godine na ovamo rekao bih da nitko neće imati posebno neke velike koristi. Ali će ove izmjene zakona svakako natjerati na više suradnje lokalne čelnike sa ljudima iz predstavničkih tijela, iz Vijeća i županijskih skupština. To je činjenica. To će se posebno odraziti na lokalne samouprave gdje su izabrani nezavisni lokalni čelnici i gdje imaju liste nezavisnih vijećnika, jer oni naravno ne funkcioniraju u sustavu stranačkom po nekoj hijerarhiji, nego zastupaju dakle i osobne interese kao nezavisni vijećnici. Bit će vrlo interesantno promatrati upravo taj segment koji će se događati. Ono što ja gledam u izmjenama ovog zakona je činjenica da čelnik lokalne samouprave neće više nepredlaganjem proračuna moći isprovocirati izbore kao što ni predstavničko tijelo nedonošenjem proračuna ovoga trenutka ne može provocirat na taj način izbore i to nije loše. To je po meni dobro. Imenovanje povjerenika prijedlog koji je predložen u ovim izmjenama zakona nije loš. On je sigurno poboljšani prijedlog u odnosu na ono prijašnje, a to ću argumentirati jednim malim, konkretnim primjerom. U jednoj maloj općini tamo u mom križevačkom kraju pred dvije, tri godine je za povjerenika imenovan čovjek koji je nekada bio gradonačelnik Križevaca, kojega je ministar uprave smijenio zbog malverzacija sa proračunom grada. Politika ga je kasnije postavila za povjerenika u tu jednu malu općinu u kojoj on uopće i ne živi. Dakle, po ovome sada što se predlaže takve se stvari više ne bi trebale događati. U članku 35b. postojećeg zakona se predlaže odnosno definirano je davanje polugodišnjeg izvještaja čelnika jedinica lokalne samouprave prema predstavničkom tijelu. To je jedna od većih bedastoća u zakonu, moram reći. Jer ta polugodišnja izvješća nisu ništa drugo nego izvješća o izvršenju proračuna i sad imate dva dokumenta. Imate izvješće o izvršenju proračuna, izvješće o izvršenju proračuna i polugodišnjeg i imate polugodišnje izvješće čelnika. Dva puta ista priča. Čemu? Meni ona nije jasna, ne znam. Možda u nekom budućem vremenu o tome treba povesti računa. Bilo je ovdje u raspravama već govora oko onog modela da dvije trećine članova predstavničkog tijela bi mogle pokrenuti opoziv čelnika lokalne samouprave. I možda je za budućnost dobro o tome malo razmisliti i možda omogućiti da se nešto takovo ipak događa. Ne da mogu smijeniti, ali da mogu pokrenuti postupak prema referendumu ili nečem drugom već to treba ići da se može postavit pitanje povjerenja. Budući da se najavljuje i cjeloviti novi zakon onda sam slobodan i u ime našega kluba predložiti još uz ovo što je prije kolega Kosor govorio nekoliko natuknica. Možda bi neke od njih čak do drugog čitanja mogle već biti u razmatranju. Što najviše smeta ljude od čelnika lokalne samouprave? Imamo situaciju da po zakonu postojećem koji jest čelnik lokalne samouprave ne mora uopće doći na posao, ne mora dolaziti na posao. Stavi si mogućnost da će bit profesionalac i on više ne mora doći na posao. Mislim da tu imamo rupu u zakonu i da je treba mijenjati možda već u ovom dijelu do drugog čitanja. Profesionalizam u jedinicama lokalne samouprave, pitanje praktički svih pitanja možda u zakonima vezano za ovaj dio. Zamislite si situaciju da načelnik i zamjenik načelnika u nekoj maloj općini obadvoje ili oba dva ili oba dvije mogu biti profesionalci, svojom voljom. Da u Gradićim, Hrvatska je praktički puna Gradića, reći ću tako i moj spada u tu kategoriju, ima mogućnost imati 3 profesionalca. Grad sa 50 milijuna proračunom sa 20000 stanovnika, može imati 3 profesionalca. To je sada slučaj u Križevcima. Prvi puta od '93. g. Nikada nisu bila 3 profesionalca. Ja sam apsolutno za da to bude gradonačelnik. Ali, da budu 3 profesionalca u takvim gradovima, to nema smisla. I po mojem sudu, bi trebalo zakonom definirati koliko tih profesionalaca može biti. Neka budu 2 zamjenika, nemam ništa protiv. Al da baš moraju biti profesionalci? Mislim da ne i mislim da je to nešto o čemu bi trebalo itekako porazmisliti. A posebno u malim općinama. I zadnje, zaštita čelnika lokalne samouprave nakon mandata. 6 mjeseci imaju pravo na primanje plače ako su bili profesionalci, a godinu dana se ne smiju zaposliti u nekoj tvrtki, poduzeću, negdje tko ima neke veze u poslu. Jesmo li mi tim ljudima omogućili da 6 mjeseci moraju ići na burzu ili mijenjajmo odredbu od tih 6 mjeseci ili mijenjajmo odredbu da mogu nakon tih 6 mjeseci mogu ići raditi. To stvarno nema nikakvog smisla. I završno ću samo reći, nije isto predstavničko tijelo i nije isto čelnik lokalne samouprave. Dakle, potpuna odgovornost pred zakonom je uvijek na čelniku lokalne samouprave. On je odgovorna osoba. Hvala lijepo.
Hvala. E sad ovako, imamo prvo replike na izlaganje uvaženog zastupnika Darinka Kosora. Poštovani zastupnik Miro Bulj.
Kolega Kosor složio bi se s vašom raspravom u cijelosti. Naravno, da ovdje predstavničko tijelo nema onaj atribut koji ovdje doživljava se i zakonom. Jer da je izabran od naroda čelnik, a kao predstavničko tijelo nije izabran od naroda i njega se može raspustiti za prihvaćanje proračuna. Znači jednostavno to tijelo, predstavničko, zato i ja govorim da bi bila bolja tendencija da su rekli, ne treba, u ovome zakonu predstavničko tijelo. Jer zaista u 560 i nešto općina, lokalnih samouprava i u županijama, svi ti vijećnici, jednostavno su ovim zakonom poniženi. Kao politički subjekt predstavnika naroda. Koji su delegirani od naroda da budu u skupštinama. A ovo je isključivo i primarno, zbog što aktualnoj Vladi ne odgovara nestabilnost. Ne smiju biti izbori niti u mjesnom odboru, da ne bi nekakve tendencije, političke preferencije nekakve otišle u krivom smjeru. Ne smiju se pojaviti izbori. Čak i za europarlamente je moguće ne. Da ne bi se slučajno dogodilo da vidi se da HDZ pada. Naravno, to je njima bitno. Njima je bitno uspoređivati moj rezultat koji je dobio 62000 glasovao, ušao u drugi krug, kao izgubio za župana, ja sam apsolutni pobjednik i takvim se osjećam. A Štromana, čovjeka koji je izgubio, koji je bio na vlasti, imenuju za potpredsjednika Vlade. Koji je izgubio vlast, bio na vlasti, to je sasvim normalno. To je njima u redu. Njima odgovara politička stabilnost, šutnja, mira. Ne politička stabilnost za razvoj demokracije. Ovo je ubojstvo demokracije. Ovo je faraonski sustav. Pa za vrijeme Stare Grčke, Rima, bili su senati vijeća. A faraon, oni su se vratili 3, 4 tisuće godine iza i onda su faraonski sustav izabrali i bilo bi poštenije prema vijećnicima, skupštinarima, da ste rekli ne, i gradonačelnici određivati svoja tijela, svoja poglavarstva i tako će funkcionirati. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Kosora.
Pa ja bi samo htio dati još jedno pojašnjenje u ulogama vijeća i gradskih skupština. Znači nije točno da vijeće i skupština Grada Zagreba nemaju nikakve ovlasti. Prema statutu Grada Zagreba, predsjednik gradske skupštine je zadužen za provedbu odluka donesenih na gradskoj skupštini. A u Gradu Zagrebu, sve odluke preko milijun kuna se donose u gradsku skupštinu. Pa znači zadužen je i za provedbu proračuna koji je usvoji ta skupština. Znate koje alate ima predsjednik gradske skupštine Grada Zagreba ili bilo koji predsjednik bilo kojeg drugog vijeća za osiguranje provedbe tih odluka? Nikakve. Trećina odluka u Gradu Zagrebu u mandatu 3 g. koje sam ja predsjedao nisu provedene i predsjednik skupštine ili predsjednik nekog vijeća nema nikakav alat da bi kontrolirao tu provedbu. S druge strane nema niti odgovornosti za neizvršenje proračuna od strane gradonačelnika i načelnika. Znači ako se proračun ne izvrši, nema apsolutne nikakve odgovornosti. U pravilu idu izmjene putem rebalansa. Evo, jedno pojašnjenje zastupniku Bulj.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnice Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Kolega Kosor vi ste rekli da ove izmjene i dopune zakona ne možete podržati, zato ako one budu donesene da ćemo imati gubitnike, pobjednike i gubitnike. Naime, ako ne usvoji gradsko, odnosno općinsko vijeće ili županijska skupština proračun, kako će time biti oni raspušteni. Oni će biti gubitnici, a imati ćemo pobjednike župane, načelnike i gradonačelnike. Govorili ste nadalje o odgovornosti, ravnopravnosti tijela i slično. Zar ne mislite da je upravo ovim izmjenama i dopunama dobivamo jaču odgovornost i ravnopravnost tijela. Ako gradonačelnik, odnosno, čelnik izvršno tijelo predloži proračun, jel on svoj dio posla napravio? Ja mislim da da. Ako to predstavničko tijelo putem amandmana korigira kako god ono želi, naravno u zakonskim okvirima i ponovno ga vrati izvršnom tijelu i ovaj povuče svoj prijedlog, ponovno dolazi do opoziva gradonačelnika, načelnika i župana. A u slučaju ako predstavničko tijelo ne želi usvojiti proračun, niti ga modelirati kako god želi da onda dolazi do razrješenja predstavničkog tijela. Ja mislim da upravo ove izmjene i dopune dovode do jače odgovornosti svakog pojedinačno i do ravnopravnosti ta dva tijela.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Darinka Kosora.
Pa danas se puno govorilo o tome da se vijeća odnosno vijeća odnosno vijećnici trebaju dogovarati sa načelnicima, gradonačelnicima, županima ja se apsolutno s tim slažem. Pa nitko valjda ne ide na izbore da bi odmah za godinu dana rušio izvršnu vlast. Ja govorim o svim onim ljudima koji odgovorno pristupaju političkom poslu kojim se mi bavimo. Ali pogledajte i naš odnos na razini države, neko je danas ovdje krivo uspoređivao predsjednika Vlade koji se bira iz Sabora i Parlament, ali imamo predsjednicu koja se bira direktno i obavlja svoju dužnost prema Ustavu, a mi obavljamo svoju dužnost ovdje u Hrvatskom saboru prema Ustavu. I nadam se da se ni vi niti ja niti bilo tko tko je ovdje ne smatra manje vrijedan od predsjednice koja je izabrana za drugu funkciju isto direktno od građana jer smo i mi izabrani direktno od građana i imamo vrlo važnu ulogu, a to je usvajanje svih zakona. Zakoni se odnose na svakodnevni život svih građana RH. Znači svako tijelo u političkom životu ima svoju funkciju. Po meni nije niko više ili manje vrijedan, svi smo izabrani po određenim zakonima ili Ustavu i obnašamo svoju funkciju. Vi ste ovdje govorili o odnosu vijeća skupština gradonačelnika i načelnika, pa normalno to sam govorio i u svom izlaganju, normalno da će svi načelnici, gradonačelnici, to je rekao i vaš kolega iz HDZ-a predložiti proračun zato što nemaju nikakvu odgovornost ako se on u tekućoj idućoj tekućoj godini ne ispuni i u pravilu se to događa i mijenja se rebalansima. A vijeće ako ne glasa ima konkretnu posljedicu, a to je da više nisu vijećnici. U mentalitetu našeg naroda kada vi više nešto niste, kada niste u poziciji vlasti vi ste gubitnik, a onaj koji ostaje na vlasti taj je pobjednik. Ja sam samo o tome govorio i tu percepciju mi ne možemo ovdje promijeniti, tako razmišlja 90% hrvatskih građana i birača i u tom smislu se sigurno ovim izmjenama slabi pozicija vijeća ili gradske skupštine i jača još pozicija načelnika i gradonačelnika jer sam rekao da oni nemaju samo ovlasti izvršne vlasti nego i skupštine trgovačkih društava i biraju upravna vijeća mislim osim u kulturi sva ostala biraju direktno bez parlamenta, bez skupština, bez vijeća itd. Ovo je još jedno jačanje izvršne vlasti.
Hvala. E sada na poštovanog zastupnika Branka Hrga opet ima repliku cijenjena zastupnica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Hrg, vi ste govorili kako je besmisleno podnositi polugodišnja izvješća gradonačelnika kada već imamo polugodišnja izvješća proračuna. Ja se s time ne bih složila, je da su svi projekti gotovo na neki način vezani na proračun i vezani su uz financijska sredstva, ali npr. grad Vodice je u proteklom mandatu imao i još uvijek je u tijeku izgradnja kanalizacijskog sustava. Prva faza izgradnje kanalizacijskog sustava vrijedna 147 milijuna kuna je nešto što uopće ne prolazi kroz gradski proračun. Uredu je da vijećnici budu izvješteni u kojoj fazi je taj projekt. Izgradnja zaobilaznice Vodice, to je projekt koji je u cijelosti financiran iz europskih sredstava iz sredstava Hrvatskih cesta, također nije prolazio kroz proračun. Tako da ne smatram besmislenim da gradonačelnik svakih šest mjeseci, godinu dana izvijesti svoje gradsko vijeće o tome što je učinio u proteklom periodu jer sigurno da ima i projekata da ne kažem od onih u socijali i slično koji ne prolaze kroz proračun. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog Branka Hrga.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, tu ste vi apsolutno upravu, ja govorimo ovo isto kao i vi iz prakse. Činjenica jest da se onda u tom polugodišnjem ili godišnjem izvješću čelnika lokalne samouprave spominju sve aktivnosti koje je on imao i činjenica jest da onda oporba u predstavničkom tijelu također napada to jer kaže, a zašto vi to sada govorite, a to uopće nije dio posla grada jer to ne ide kroz proračun. Znači to je stvar koja dolazi. Svaki čelnik lokalne samouprave apsolutno će iskoristiti zbog izvješćivanja javnosti upravo ovaj dio, isto kao vi ste govorili o projektima u Vodicama ja bi tako mogao govoriti o nekim projektima u Križevcima i o tim svim kritikama koje su dolazile nakon toga. Ali realno gledajući na neki način čelnik lokalne samouprave kod i usvajanja proračuna i kod izvješća o izvršenju proračuna ima mogućnost spomenuti i navesti sve te projekte. Ja ne kažem da to nije baš u toj mjeri dobro, ali ponavljam da 90% tog izvješća se odnosi na proračun 90%, a 10% se odnosi na ono drugo sa strane što je u principu neki projekti koji prolaze, za koje se je čelnik lokalne samouprave žestoko morao boriti da do njih dođe, to je apsolutno točno. Ali kažem, ima priliku u tom i predlaganju proračuna i u izvješću o proračunu dodatno malo programski to opisati i dati svoj sud o tome u kontekstu sam govorio.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Hrg, ja sam jutros prvi otvori upravo tu temu odnosno mogućnost da se čelnika jedinica lokalne odnosno područne ili regionalne samouprave može opozvati na predstavničkom tijelu. Zašto sam to rekao? Ja ne mislim da je baš nešto previše dobro da se rušenje predstavničkog tijela ili čelnika izvršne vlasti događa na temeljnom financijskom dokumentu i da samo zbog političkih neslaganja ili nekih drugih razloga se ne donosi proračun jedinice lokalne samouprave koji je temeljni razvojni akt, temeljni financijski dokument jedinice lokalne samouprave kako bi se rušilo ili predstavničko tijelo ili čelnika jedinice lokalne samouprave. Ja mislim ukoliko je pojedini čelnik izvršne vlasti u jedinici lokalne odnosno područne samouprave napravio neko nezakonito djelo koje će možda pravosuđe tek naknadno procesuirati i razriješiti, ukoliko je izgubio povjerenje, ukoliko bilo koji događaj se dogodio zašto se cijeni da je on kriv, mislim da se kvalificiranom većinom, bila ona dvotrećinska ili tročetvrtinska ostavi mogućnost predstavničkom tijelu da pokrene proceduru njegovog opoziva. Ako je prema člankom 105. Ustava moguće da dvije trećine saborskih zastupnika u određenom trenutku pokrenu pitanje odgovornosti predsjednika države prema Ustavnom sudu i dvije trećine ustavnih sudaca to potvrde i od tada predsjednik države više ne može obnašati dužnost. Ako mi u Saboru možemo pokrenut proceduru opoziva predsjednika Vlade i dovoljno je da nadpolovična većina svih saborskih zastupnika ruši Vladu onda je na vidim zašto bi tako bio zaštićen čelnik jedinice područje, odnosno lokalne samouprave, premda je izabran neposredno zašto bi on bio na takav način zaštićen. Ja sad ne govorim unaprijed koja je to parcijalna većina ali evo to je za raspravu do drugog čitanja da se o tome razmisli.
Odgovor poštovanog Branka Hrga.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Bačić, ja sam slušao vašu repliku kad ste to iznijeli i zato sam još jedanput apostrofirao taj dio i rekao sam da je to apsolutno točno i da je na dobrom tragu. Jer to se ustvari i poslaguje čak i sa načinom izbora. Parlament se bira na listama, predsjednica se bira neposredno, predstavničko tijelo se bira na listama, čelnik lokalne samouprave se bira neposredno. Znači vrlo je slično ustvari na lokalnu razinu prijenos. I apsolutno podržavam to i mislim da bi to trebalo ugraditi da bi to ustvari smanjilo niz kritika koje su sada i na ovaj Prijedlog izmijenja zakona ustvari upućeni. A s druge strane, ovako reći ću, da čelnik lokalne samouprave koji ne može u svojem općinskom ili gradskom vijeću ili županijskoj skupštini osigurati potrebnu većinu, jednostavno paralizira sustav te lokalne regionalne samouprave i bolje je da u krajnjem slučaju dođe što prije do izbora nego da takav paralizirani sustav traje. Svaki čelnik lokalne samouprave naravno ima ulogu i obavezu da si ostvari većinu u svojem predstavničkom tijelu kako bi mogao u suradnji sa predstavničkim tijelom provoditi projekte i programe koje su zacrtani. I ja tu ne vidim nikakvih velikih problema mislim da je ovo dobar prijedlog i da bi ga trebalo ugraditi u zakon do drugog čitanja.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Hrg, govorili ste u svojoj raspravi o profesionalizmu, tj. profesionalizmu izvršnog tijela, gradonačelnika i njegovih zamjenika. Evo ja ću vam reći svoj primjer, iz svoje općine. I tu je problem u zakonu što zakon znači određuje da plaća ako je zamjenik profesionalac može biti do 0,85% plaće načelnika. Ja već 6 mjeseci, evo jučer sam uspio tu odluku donijeti konačno na vijeću nakon što su neke poništene jer su bile nezakonite, ništa ne obvezuje vijeće da donese plaću, visinu plaće i to može trajati cijeli mandat. A vi kad ste si odredili zakonom, a to morate 8 dana od kad su objavljeni službeni rezultati morate dati izjavu hoćete li biti volonter, hoćete li biti profesionalac, vi morate krenuti sa svojim primanjima, davanjima itd. doprinosima itd. Znači evo moja sugestija ministarstvu i njima sam se obraćao zakon. Državni ured u Rijeci je poništio jednu odluku koja je bila sramotna, da vi možete kao vijeće odrediti ne znam zamjeniku načelnika plaću od 100 kuna. Mislim to je ispod svake razine i ne pridonosi rješavanju problema. Znači tu se moraju naći kvalitetna rješenja koja neće ograničiti neku samostalnost i načelnika i zamjenika ali i predstavničkog tijela i njegove uloge. Da li da vijeće daje samo suglasnost, da li to mora biti riješeno odmah na nekoj prvoj sjednici nakon konstituirajuće da se taj akt mora donositi. Jer imamo različite slučajeve i ako mi kao čelnici procjenjujemo da taj proračun može biti, da može nositi dvije plaće što imate u mnogim slučajevima i gradonačelnika i zamjenika. Ali ako je netko volonter, pa mislim da netko mora biti profesionalac u toj lokalnoj samoupravi i ako su svi volonteri onda već to ide u jedan smjer možemo reći bez obzira na onu odgovornost koju nosi čelnik lokalne samouprave pitanje je koliki je daj moment njegove volje i da nešto radi onako kako to treba biti i da li je to praktično.
Hvala. Odgovor poštovanog Branka Hrga.
Apsolutno na istom smo tragu i ja sam isto rekao u svojoj raspravi da nemam ništa protiv toga da čelnici lokalnih samouprava posebno gradonačelnici budu profesionalci i da za taj svoj rad budu adekvatno nagrađeni. Ali definitivni imamo situacija da imamo stvarno male jedinice lokalne samouprave, male općine koje su čak u nekim situacijama manje nego što su nekada bile mjesne zajednice u onom sustavu do 93. godine. I da imate mogućnost imati tamo dva profesionalca na proračunčiću nekom koji je onako minoran. Drugi problem koji ste vi naveli je točno ovaj gdje predstavničko tijelo u koliko je u kohabitaciji sa čelnikom lokalne samouprave može stvarno degradirati dakle, ulogu čelnika lokalne samouprave i to treba spriječiti. To zakon jednostavno treba spriječiti mora se odrediti da predstavničko tijelo ne može ispod onog minimuma koji je zakonom određen donijeti takvu odluku. Tu postoji još niz problema, ja se stvarno veselim, recimo da je ovo neka predrasprava budućem zakonu u krajnjem slučaju cjelovitom jer tu stvarno ima jako puno posla, posebno u tom dijelu profesionalizma. Nije isto ako u nekom gradu na plaće godišnje od ne znam, 600 tisuća kuna ili ako na plaće ode milijun kuna. Kroz četiri godine to je velika razlika, to je velika razlika, a sadašnji zakon to omogućuje. I ove izmjene neće to spriječiti takve stvari ni ove o kojima ste vi govorili ni ove o kojima ja u ovom drugom dijelu govorim. I mislim da bi tu morali malo zarezati isto kao što je broj zamjenika određen po veličini lokalne samouprave tako bi se moralo nešto napraviti i po plaćama profesionalcima.
Hvala. Sad ćemo ići na Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Danas kad raspravljamo kao što znamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj odnosno regionalnoj samoupravi. Tu ima desetak, petnaestak izmjena koja se tiču ne znam heraldičkih obilježja, referenduma, nekih naknada, izmjene termina, ne znam mjesnih odbora itd. koji su više-manje, više ili manje u redu. Nema tu nekih bitnih promjena. Međutim, onaj dio koji je sam sukus ovog zakona vjerojatno i njegov povod je svakako dio koji se odnosi zbog čega je i prozvan lex šerif, lex faraon ili kako tko hoće, koji se odnosi na odgovornost odnosno na odnos, na međuodnos između načelnika i župana i pripadajućeg vijeća gradskog, općinskog ili županijskog. Evo prije nego krenem na sukus rasprave htio bih samo reći u kojem kontekstu ovakav zakon dolazi. Dakle, imamo ovog časa 428 općina, 128 gradova, 20 županija. Imamo malih općina, općina od svega nekoliko stotina stanovnika kojima situacija je katastrofalna. Znači stanovništvo pada već dugi niz godina, negdje i desetljećima mladih ljudi. Ima možda svega nekoliko. Upitni su stručni kapaciteti, odnosno upitno je koliko sposobnih ljudi uopće općina ima da napravi neki projekt, da financira samu sebe. Jedan od primjera općine koja je u velikim problemima je općina Ribnik u Karlovačkoj županiji i općina od petstotinjak stanovnika. Ako se sjećam ima nekih dvadesetak stanovnika mlađih od 20 godina, ima dosta naselja koja su prazna, gdje ne živi više niti jedan čovjek. I što će s tom općinom biti za 5 ili 10 godina. Po sadašnjem sustavu jedinica lokalne samouprave to je vrlo upitno. A upitno je što će biti i sa gradom Karlovcem koji ima 50000 stanovnika u ovom sustavu, a kamo ne sa malim općinama. Nemam ništa ni protiv općina, ni protiv gradova, niti protiv županija da sustav funkcionira. Međutim, mi se nalazimo u sustavu koji ne funkcionira, sustav na koji se primjenjuju svi ovi kriteriji koje sam rekao, dakle nedostatak kadra i kapaciteta da se napravi projekt. Zatim dakle odljev stanovništva, nemogućnost da se i oni prihodi općine i grada ili županije koji im pripadaju da se naplate, iskoriste. Dakle, tu je cijeli niz problema. S druge strane imamo bujanje nepotizma, klijentelizma. S jedne strane govorimo o decentralizaciji koja nikako da dođe niti od strane HDZ-ovih niti SDP-ovih Vlada. S druge strane nismo nikad imali više općina. Prema tome, decentralizacija nije uopće povezana sa brojem jedinica lokalne samouprave nego sa njihovom funkcionalnošću. Ovdje odnosno od strane Vlade nema volje za reformom jedinice lokalne samouprave oni ne vjerujem da imaju hrabrosti dirati u svoje biračko tijelo koje je velikim dijelom vezano uz funkcije i poslove, pa i projekte u jedinicama lokalna samouprave. Pa se to daju nekakvi pokušaji pokušaja reforme, neka mala usklađivanja. Europski standardi ili ono što vam govore vaše cijenjene institucije MMF-a, Svjetske banke, ne znam Europske komisije koje inače cijenite, u ovakvim stvarima ne. Ovdje očito nije bitno. Ja njihova mišljenja ne cijenim, ali mislim da svaki hrvatski građanin koji promišlja logično zna da je ovakvo stanje neodrživo. Međutim, nećemo sad raspravljati o toj reformi, idemo na sukus ovoga zakona. Imali smo nekada zakon prema kojem se gradonačelnik birao između vijećnika, iz redova vijećnika. Onda je došla reforma. Imamo sistem u kojem se posebno bira izvršna vlast, posebno se dakle bira zakonodavna vlast. I sada bi išli u neki treći model u kojemu bismo opet birali posebno zakonodavnu vlast ali bi ova izvršna vlast dobila znatno više odgovornosti, znatno manje prava. Kad imate s jedne strane svu odgovornost, nikakva prava govorimo o diktaturi. Kad imamo s druge strane sva prava nikakvu odgovornost govorimo o anarhiji. Sve između toga negdje je demokracija. Moje viđenje sadašnjeg sustava je da su gradonačelnici reći ću na primjer od gradonačelnika mali diktatori. Nakon što im prođe proračun zapravo mogu raditi gotovo što hoće. Vijeće naravno radi svojim tokom, mora potvrđivati svakakve odluke, od nekih odluka za vrtiće do odluka koji se tiču drugih stvari. Međutim, izmjenom ovog zakona gradonačelnici, načelnici i župani bi postali veliki diktatori. Tko bi se usudio ako ova izmjena zakona prođe rušiti proračun? Tko bi se usudio rušiti proračun, ako to znači ostanak bez fotelje. Vama kad gledate iz pozicija stranaka koje imaju veliku infrastrukturu, koje postoje već desetljećima ne znam ako u nekom gradu od 25 vijećnika netko ima u vlasti 13, ima stabilnu većinu i ovaj zakon na njega se neće primjenjivati, može vladati mirno 4 godine. Međutim, što ako ima 12 ili 11 vijećnika pa nema dovoljno, pa mora ići u nekakve koalicije, dogovore. Ne daj Bože korupciju, trgovanje, ucjenjivanje ili neke druge načine da sastavi većinu tu se sad postavlja pitanje kako će se ovaj zakon primijeniti na njih. Tko će se usuditi inatiti se ili zahtijevati neke svoje izmjene proračuna, ako to znači gubitak mjesta u takvom vijeću, općinskom, županijskom ili gradskom. Ako to znači pad proračuna reset sustava. Gradonačelnik ne bi odgovarao za ništa, vijećnici bi odgovarali za sve. lako bi bilo na nekom recimo HDZ-u koji je, ima jaku lokalnu infrastrukturu ako se opet zavrti priča i opet budu izbori vjerojatno bi opet dobio u tom slučaju nekih 12, 13 vijećnika. Tu je negdje. Znači šta je ili sa SDP-om na drugom kraju Hrvatske, ili HNS-om ili IDS-om. Međutim, što je sa tzv. trećim opcijama, što je sa nezavisnim listama, što je sa malim strankama koji imaju vijećnika ili dva i koji često su presudni pogotovo kod manjih gradova i općina za sastavljanje većine recimo za proračun? U tom slučaju, oni ako se ne daju kupiti ili ako se s njima ne može dogovoriti, što radi gradonačelnik ide ponovo na izbore, njemu se ne događa ništa, a postoji velika opasnost da će ti nezavisni vijećnici ili članovi malih stranaka nestati. Prema tome, što se tu događa? Jača se partitokracija, vladavina dvije velike stranke, guši se demokracija i razvoj demokracije, osim što vidimo taj princip u ovoj reformi u pokušaju nekakve reforma jedinica lokalne samouprave vidimo takve tendencije i na drugim razinama pa tako se govori da bi trebalo hrvatskog predsjednika birati u Hrvatskom saboru, odvojenog od volje birača, da ga biraju zastupnici u Hrvatskom saboru. A znamo koliko volja zastupnika može biti udaljena ili iščašena od volje hrvatskih birača. To se najbolje vidjelo po raspoloženju recimo stanovništva po pristupanju Europskoj uniji, koliko je bilo za, koliko protiv, koliko je bio omjer u Hrvatskom saboru ili sad po euru po nekakvim istraživanjima, koliko ljudi je za euro ili protiv, kolika je projekcija njihovih zastupnika ovdje. I po brojnim drugim pitanjima. Imamo također najave gospodina Šeksa, za kojeg smatram da ima ogroman utjecaj na ovu Vladu, pogotovo na gospodina Plenkovića, da bi u Hrvatskoj trebalo uvesti dvostranaćje. Pazite. Da isto ove malo stranke koje sad pokušavaju i nezavisne liste koje pokušavate ugušiti na lokalnoj razini. Da njih treba ugušiti, zategnuti im vratom i na nacionalnoj razini. Dignimo prag na 7% 10% i svatko tko je ispod toga ne bi smio ući u Hrvatsko sabor. Gospodin Šeks se očito zamislio da HDZ i SDP trebaju vječno vladati u Hrvatskoj. Da kao i sunce i mjesec što se prividno vrte po nebu da tako i oni se trebaju izmjenjivati. Da nikako i nikada nikakva treća opcija ne bi smjela imati tu nikakvog upliva. I umjesto da dozvoli se da se ide u ovu drugu stranu u demokratizaciju, ide se u ovu drugu stranu totalitarizma i bliže se ide ovoj strani diktature. Umjesto da se dozvoli da nova generacija iznese političke promjene što se događa, mijenja se izborni sustav ili se najavljuje izmjena izbornog sustava na svim razinama, predsjedničkoj, parlamentarnoj, lokalnoj, da se uguše takve tendencije. Da se pošalje ona poruka koju je davno poslao Andrija Hebrang da se samo kroz velike stranke može u politici nešto napraviti. To je jako teška poruka, to je put ka diktaturi. Neću reći u diktaturu, ali u tom smjeru. Gdje ćete se zaustaviti to će se vidjeti. Ovo mi se uopće ne sviđa. Teza koja se spominje u zakonu je stvaranje novog mehanizma ravnoteže dva tijela. Ovaj i sadašnji sustav nije idealan, ali je bolji od onog prethodnog i bolji je od ovog koji sada hoćete promijeniti. Kakva takva ravnoteža sada postoji. Izglasavanjem ovog zakona ona će se u potpunosti izgubiti. Umjesto da težimo sustavu koji će funkcionirati i politički i financijski i demografski na svake druge načine, ne, mi se dodatno ukopavamo. Umjesto demokracije mi težimo partitokraciji, umjesto slobode, mi težimo totalitarizmu ovim zakonom. Ne znam jeste li pratili kolege iz HDZ-a, izgubili ste vlast na ovim izborima u Gospiću i Kninu, novi gradonačelnik znate što predlaže, e-referendum. Predlaže da se uspostavi platforma na internetu na kojoj će građani moći glasovati o razno raznim odlukama. To je put u direktnu demokraciju. Umjesto da idemo ka direktnoj demokraciji, ne mi se vraćamo unazad. Prvo bi išli u dvostranačje, a možda negdje u zakucima mozga gospodina Šeksa on sanja jednostranačje, je li ovo međukorak do jednostranačja? Ako je tako recite to odmah odmah proglasite taj zakon i završite priču, nemojte nas zavlačiti. Prema tome, postoje te tri tendencije na više razina. Umjesto da se vodimo onime čemu teži polako cijeli svijet da postoje mediji koji neće biti u službi korporacija nego koji će biti slobodni mediji, istinski slobodni, gdje će građani moći birati sadržaj koji žele jer će biti pravilno informirani ne indoktrinirani ili dezinformirani, pa da na temelju toga na referendumima donose odluke mi idemo u suprotnom smjeru. Švicarska ima po desetak pa i više referenduma na godinu. Ako se ne varam jedan je bio treba li više u glazbe u školama. Zvuči smješno ili banalno, ali eto. Napredne zemlje idu u tom smjeru da se pita građane za što je više moguće stvari. Da naravno da to košta, međutim, ako ćemo ići sa principom koštanja onda idemo ukinuti i ove parlamentarne izbore, oni isto koštaju. Znači, ako ćemo imati demokratski sustav neke troškove on mora imati. Spominjanje nestabilnosti je deplasirano, imali smo svega koliko 50 slučajeva pada vijeća u jedinicama lokalne samouprave u 4 godine. To znači nekih 2,5% godišnje. Uopće nije alarmantno, taj argument jednostavno ne stoji. Nestaje korektiv. Do sada je vijeće pogotovo tamo naravno gdje jedna stranka ne dominira, vijeće bilo korektiv gradonačelniku. I on je bio nekakav korektiv tome vijeću. To sada nestaje. Gotovo sva se moć stavlja u ruke gradonačelnika, a vijeće tu postaje nebitno, čak gotovo i suvišno. Dakle, ako moj proračun se vama ne sviđa kolegice i kolege vijećnici onda ću ja vas raspustiti i raspuštat ću vas doduše samo jednom se može, ali tko zna možda ćete izmijeniti i zakon uskoro pa će biti moguće beskonačan broj puta raspustiti vijeće, dok god ne dođe neko vijeće koje će eto reći, vi ste gradonačelniče u pravu ovo vam je najbolji proračun. To nije demokratski i to je jednostavno korak u nazad. Zamislite slučaj za Hrvatskim saborom kada bi bio premijer biran direktno a znamo da nije, ali kada bi bio i da mi ovdje odbijemo proračun i da onda idemo svi mi na izbore, a gospodin premijer ostaje i dalje premijer. I onda ako mu se ne sviđa i novi Sabor i novi saziv što dođe, onda i njega raspusti, pa dok ne dođe eto neki koji će mu se sviđati. To je neka krajnost koju možda možemo očekivati jednoga dana. Prema tome, Klub Živog zida i Snage neće poduprijeti ovaj zakon. Zašto je on došao baš sada i za koga je on pisan, to ćemo vjerojatno uskoro saznati. Vjerojatno je napisan za Grad Zagreb. Sumnjam da je središnjoj hrvatski državi stalo do nekih malih općina kao što je općina Ribnik, Kukuruzari ili Bosiljevo i neka peta. Vjerojatno je pisan zato da se počisti, raščisti, resetira stanje u Gradu Zagrebu. I dok god budemo pisali zakone za pojedince i po potrebama pojedinaca, a ne radi općeg razvoja mi nećemo biti pravna država, nego na žalost nekakva „banana država“ što mi je strašno žao. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Sinčić pratio sam vaše izlaganje, pa imam dva pitanja za vas. Zamislite da je gradsko vijeće, Županijsko vijeće, skupština dioničara s tim da oni predstavljaju ovdje narod, ne znači dioničare. I sada uprava podnosi financijski izvještaj, negativan financijski izvještaj sa problemima i da postoji zakon promijenjeni Zakon o trgovačkim društvima gdje njima bez obzira na takav izvještaj nitko ne može znači ništa i ne može ga smijeniti. Jel' to za vas normalno? Drugo, treba li prema toj logici ministru financija Republike Hrvatske jednostavno unijeti u zakon odredbu da ga nitko ne može pitati za zdravlje odnosno smijeniti zbog istih razloga i premijera? To je jedno pitanje. Drugo, navodno se priča da je ovaj zakon užurbani poguran zbog gradonačelnika Milana Bandića i još par gradonačelnika većih gradova gdje je tanka većina vrlo upitna, pa da ih se ne bi moglo smjenjivati, je li mislite da je to zbog njih? I treće, spominjali ste gospodina Šeksa koji teži dvostranačju u Hrvatskoj. Mislite li da je, spomenuli ste riječ totalitarizam, ja se slažem s vama, međutim mislite li da je on sada samo na riječima ili se ubrzano i praktično u Saboru i u drugim segmentima ide ubrzano prema totalitarizmu u Hrvatskoj?
Odgovor poštovanog zastupnika Ivana Sinčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Lovrinović prvo ste me pitali za slučaj trgovačkog društva. Tamo se naravno glasa kapitalom. Ali primjer je itekako na mjestu. On stoji. Hoćemo li jednoga dana imati slučaj da ne može ministar biti nepogrešiv i da ako eto se zastupnicima ne sviđa proračun da onda oni moraju otići i da dok ne dođe nekakav potrčko, posluško koji će dignuti ruku za taj njegov proračun. Suština je demokracije da institucije kontroliraju jedna drugu. U ovom slučaju jedna od tih veza, spona između institucija a to je vijeće i gradonačelnik recimo se prekida. Tu će kontrola biti znatno smanjena. Pitali ste me je li zakon napisan za veće gradove. Da, slažem se. To sam rekao i u svojoj raspravi. Sigurno nije pisan za neke male općine. Postavlja se također pitanje trenutka. Zašto baš sada idemo sa ovakvim izmjenama. On je sigurno pisan za veće gradove. Prije svega za Grad Zagreb gdje se vjerojatno Hrvatska demokratska zajednica hoće osvetiti nekim svojim prebjezima u nekakvom resetiranom stanju … [[Govornik se ne razumije]] izborima smanjiti ili potpuno uništiti njihov utjecaj u skupštini i povratiti snagu u Zagrebu. Ne bi bilo prvi puta da se zakon mijenja za jedan određeni poseban slučaj. Što se tiče gospodina Šeksa, mislim da ipak nismo više u 90-tima i da nije njegov utjecaj baš toliko velik da će sve ono što je najavio javnosti oko izmjena zakona biti ispoštovano. Dvije najveće stranke, najveće stranke svakako se boje promjena koje su se dogodile u zadnje dvije godine političkih i sigurno hoće naštimati politički sustav da i dalje zadrže svoj položaj i vlast. Vidimo to i ovako rade na lokalnoj razini. Prema tome, ne bi me iznenadilo da to uskoro i naprave. Ali toliko radikalno koliko je gospodin Šeks predložio, mislim da toliko ipak ne. Hvala.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Alena Preleca.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Sinčić slušao sam pozorno vašu raspravu i jasno da se sa nekim stvarima mogu složiti, s nekim se ne mogu složiti. Ne mogu se složiti u potpunosti kada kažete da gradonačelnici i načelnici mogu raditi što hoće. Ja mislim da ne mogu raditi što hoće, ali evo to je moje iskustvo i tu vam neću replicirati. Vi imate svoje mišljenje i o.k. Hajmo uzeti da imate vi svoje mišljenje, a mislim da to tako ne funkcionira. Replicirat ću vam u onom dijelu u kojem nisam shvatio kada ste govorili o decentralizaciji i o malim općinama i o tome da imamo sve manje mladih ljudi u tim općinama, ali niste rekli svoj stav da li decentralizacija znači smanjenje broja općina odnosno vi ste rekli - nije vezana decentralizacija sa brojem općina nego sa funkcionalnošću. Pa jasno da funkcionalnost općina mora biti. Jasno da funkcionalnost općina ovisi o kadru, ovisi o financijskim mogućnostima svake općine i tu se slažem. Međutim, ne mogu se složiti da decentralizacija znači veći broj odnosno manji broj općina. To se ne mogu složiti jer znamo kako funkcioniraju jedinice lokalne samouprave. A kada govorimo o jedinicama lokalne samouprave onda možemo reći da mi svi živimo u nekim od jedinica lokalne samouprave. I ako želimo imati jaku, dobru hrvatsku državu, državu u kojoj će ljudi dobro živjeti moramo imati na što više odnosno po meni ovaj broj jedinica lokalne samouprave ja bih rekao da je optimalan. Postoji jako puno država u Europi koje imaju puno više jedinica lokalne samouprave i puno su bogatije. I postoji na drugoj strani one države u Europi koje imaju manje jedinica lokalne samouprave i one su u pravilu siromašnije. Znači moramo govoriti o tome da treba napraviti decentralizaciju, ali i fiskalnu decentralizaciju Hrvatske. Ne smanjivati broj jedinica lokalne samouprave nego im dati sredstva u kojima će načelnik ili gradonačelnik moći osigurati bolje uvjete života svojim građanima.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Ivana Vilibora Sinčića.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Tako je, rekao sam tezu da dakle pitanje decentralizacije i nije povezano sa brojem jedinica lokalne samouprave ili ako hoćete županija ili regija o kojima govorimo, nego sa njihovom funkcionalnošću. Prema našem sudu, sudu Živog zida Hrvatska ovoga časa nije nikada bila centraliziranija. U isto vrijeme koliko mi je poznato nikada nije imala veći broj jedinica lokalne samouprave. Da, vi imate u Francuskoj ako se ne varam 10-tke tisuća općina. Međutim, ako računate koliko vam stanovnika dođe u jednu općinu pri jednoj takvoj raspodjeli dakle nije isto je li u nekoj općini imate 500 stanovnika ili imate 5 tisuća stanovnika. Pa lakše se naći hajmo reći 5 vrhunskih ekonomista u jednom Gradu Zagrebu, nego u nekoj maloj općini od 500 stanovnika. Prema tome, mi moramo posložiti tako naše jedinice lokalne samouprave da svaka jedinica može funkcionirati. Ako nam se dogodi da imamo neku općinu gdje je uglavnom neobrazovano staro stanovništvo, siromašno koje nema kapaciteta da sama sebe izdigne, onda takva općina nema nikakvu budućnost i pitanje je vremena hoćemo ju mi ukinuti ili će ona sama sebe ukinuti. Prema tome, u tom slučaju trebalo bi udružiti i tako reorganizirati teritorijalne općine da one budu funkcionalne. To je jedan opsežan proces i svakako bi trebao brojne studije, a ja sada ovdje ne mogu to elaborirati. Znamo i sami da ako ste slušali izvješće Državne revizije o tome kako funkcioniraju proračuni jedinica lokalne samouprave, ne mogu ovoga časa navesti točan broj, ali značajan je broj onih koji nisu u stanju naplatiti niti komunalnu naknadu, niti komunalni doprinos i jednostavno niti nemaju nekoga tko bi to mogao sve dovesti u red. Jednostavno nema kadrovskog kapaciteta. Nitko ne želi na tom mjestu raditi i to je naš problem. Mislim da je funkcionalnost na prvom mjestu i da ona mora biti nadređena broju jedinica lokalne samouprave.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Sinčić vi ste govorili o tome kako se predstavnička vijeća u lokalnoj samoupravi misle svesti na nekakvo ukrasno tijelo slično kao što je i Ured predsjednice Republike na primjer, znači neko tijelo koje postoji radi forme, a u biti nema nikakvog sadržaja. Tu dolazimo otprilike na isti model kakav sada vidimo u Saboru. Klupe su potpuno prazne ili poluprazne, a u petak će svi glasati o zakonima o kojima ništa ne znaju, o kojima ništa nisu čuli i ne znaju čak niti kako se zovu. Glasat će o kadrovskim rješenjima o ljudima za koja isto tako nemaju nikakve informacije, ali će to učiniti po principu glasačke mašine, po principu stranačke podobnosti i to je doista vrlo ponižavajuće da se ljudi svode na razinu robota. To je ustvari neka razina one komunističke uranilovke gdje su ljudi u stvari izvršavali svoje zadatke bez razmišljanja o njima, jer ako bi kojim slučajem oni donosili neke svoj vrijednosni sud onda bi slijedile sankcije. I tako mi ovdje sada imamo situaciju da će ta neka predstavnička vijeća, u Hrvatskoj imamo 11 ili čak 15 tisuća vijećnika ako bi uračunali naravno i mjesne odbore, oni će jednostavno morati glasati za proračun ili će biti smijenjeni. I ta priča kako se tu štedi na nekakvim izborima ustvari mi možemo vidjeti da će se sa ovim zakonom broj izbora u stvari povećavati, jer ako dođe do pada proračuna neće biti održani samo jedni izbori, nego će potencijalno morati biti održani dvostruki izbori. Znači jedni za predstavničko tijelo, pa onda još eventualno za načelnika. Znači, sva ta argumentacija koju nam Vlada nudi ustvari je kontradiktorna sama sebi i slažem se da bi ovaj zakon bilo najbolje povući iz procedure da se predlagatelj dalje ne sramoti s tim. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika [[Upadica Sinčić: Odgovor.]] Pardon. Odgovor poštovanog Ivana Sinčića. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče Sabora. Da kolega Bunjac govorio sam o deficitu demokracije na više razina od ovih pokušaja da se ukine izravan izbor predsjednika Republike, od toga da je Sabor na žalost često sveden na nekakav automat zakona, da je podređen predsjedniku Vlade i Vladi i da Vlada zapravo je spremna napraviti sve da na ovaj ili onaj način sklepa većinu, da se pojavi ovdje jednom mjesečno i da zapravo četiri godine radi što hoće umjesto da je težište upravo na Hrvatskom saboru i saborskim zastupnicima imamo sada pokušaj iste stvari na lokalnoj razini. To je sve put u partitokraciju, jačanje partitokracije odnosno jačanje uloge predsjednika stranaka odnosno dolazi do toga da manji broj ljudi odlučuje o onome o čemu je prije odlučivao veći broj ljudi. I umjesto da pratimo nekakve svjetske trendove gdje ćemo imati efikasniju upravu, gdje ćemo imati efikasniju izvršnu i zakonodavnu vlast, gdje ćemo evo i putem referenduma svakako dakle, to je jedan vid direktne demokracije. Mi trebamo težiti k direktnoj demokraciji a ne k partitokraciji. Čak jednoga dana ako Bog da ukinuti političke stranke, pa neka građani ali informirani građani koji imaju na temelju čega suditi i prosuđivati o odlukama donesu odluke na referendumima ili na nekim drugim oblicima izražavanja. To će biti mnogo brže, mnogo efikasnije. Gotovo će se eliminirati politička korupcija. Međutim u svemu tome i kakav god sustav bio važno je osigurati da uvijek meritum presuđuje. Dakle ne mogu ja suditi o vožnji zrakoplova ako ja ne znam voziti zrakoplov, nego onaj tko ima takve kompetencije treba biti onaj tko će predlagati zapravo građanima i informirati ih u tom slučaju. Hvala.
Hvala. Sada zadnja replika poštovani zastupnik Ante Sanader. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega vi ste rekli da su gradska vijeća bila korektiv rada gradonačelnika i da sada sa ovim zakonom gube tu mogućnost. Ja mislim osobno da oni ne gube ništa od svojih mogućnosti jer ako je samo rušenje proračuna i rušenje gradonačelnika jedini smisao, jedina aktivnost gradskog vijeća odnosno županijske skupštine onda bi oni bili besmisleni, ali mi moramo uvažavati i gradonačelnike, načelnike odnosno župane. I sramotno je da se proturuje naziv šerifi ili lex šerif jer to je vrijeđanje građana. pa građani su dali mandat da bude gradonačelnik odnosno načelnik-župan nekog grada, znači da vrijeđamo i njih tim činom, a osim toga i drugog. Gledajte gradsko vijeće rušeći proračun ruši gradonačelnika, načelnika odnosno župana, ali taj gradonačelnik, načelnik odnosno župan je izišao na kampanju i on je dao nekakav program svoj. Znači gradskom vijeću je po sadašnjem zakonu dana mogućnost da oni totalno mijenjaju taj proračun da jednostavno mogu ne dozvoliti uopće gradonačelniku da on izvrši sve ono što je obećao u svom programu, a u protivnom bi bilo da će ga oni srušiti. Tako da mislim da je ovaj zakon jedno pošteno ispravljanje nepravde prema ljudima koji izlaze samostalno na izbore. Da govorimo o izborima u gradskom vijeću, županijskoj skupštini svaka čast, ali rušenje gradonačelnika proračunom i rušenje njegovog programa i uopće mogućnost realiziranja njegovog programa je sramotno, tako da mislim da je ovaj zakon minimalno korektno ispravljanje nepravdi koja je bila napravljena prema gradonačelniku, načelniku odnosno županu.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Sinčića. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kada sam govorio o korektivu, nije korektiva samo glasovanje i proces glasovanja, korektiva je i proces govorena. Ako imate slučaj gdje je zastupnik odnosno vijećnik ucijenjen ako mu da kažem visi fotelja upitno je koliko će on se truditi i koliko će uopće kritizirati ikakav proračun. Tu je također sam pojam straha kod gradonačelnika da postoji alat kojim će on biti sankcioniran. Ako on unaprijed zna da uopće ne postoji niti teoretski alat kojim on može biti sankcioniran onda je to za mene gubitak korektiva. Govorili ste da je možda pogrdni naziv šerifa ili faraona, mogu se čak s time i složiti, međutim to je s jedne strane dobro jel će se lakše zapamtiti što se ovdje danas radi i što je napravljeno. Što se tiče korektiva, jako je važno reći ako pogledate recimo, mislim da se to najbolje vidi u izborima za županije gdje imate češće manji broj kandidata za župana nego što imate broj lista. To je u pravili tako jel je potrebno skupljati potpise za kandidate, vidjet ćete da neki kandidat koji je dobio možda 30% glasova, njegova lista nije dobila 30% glasova, dobila je možda 15 ili 20 i tu građani pokazuju, dakle građanin koji dođe na izbore ima četiri liste sa sobom župan, županijsko vijeće, grad i gradsko vijeće ili općinsko općinsko vijeće isti čovjek da glas jednom županu iz jedne stranke, ali kada glasaš za županijsko vijeće ne daje istoj toj stranci glas. Znači on hoće s jedne strane da jedan župan recimo iz HDZ-a bude župan da bude izabran s druge strane glasa recimo za SDP-ovca da ga SDP-ovac pazi na njega da mu bude korektiv. I ne želim da se to izgubi u hrvatskoj demokraciji na lokalnoj razini.
Hvala. Sada ćemo prijeći na sljedeći klub, a to je Klub zastupnika HNS-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Milorad Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Tema lokalne samouprave je tema o kojoj bi mogli puno pričati. Ono što se može zaključiti iz dosadašnje rasprave obično kada se raspravljalo o lokalnoj samoupravi bilo je da imamo podijeljena mišljenja promišljanja, naravno i stavove. Ovaj zakon sam govori za sebe znači izmjene i dopune. Nije kao što se tu bilo pokušalo ga okarakterizirati kao nešto revolucionarno međutim ipak donosi određene promjene, ali promjene na način ono što je trebalo bilo napraviti mislim koliko se sjećam 2013. godine kada su bile izmjene, a glede odnosi se i na određene tadašnje korekcije odnosno stavljanje u ravan i predstavničkog tijela i izvršne vlasti. Vrlo kratko, ja ću paralelno sa raspravom iznositi određene prijedloge naša promišljanja, stoga ministre vidim da bilježite. Znači onaj dio kada se govori da se član predstavničkog tijela ima pravo na opravdani neplaćeni izostanak, apsolutno podržavam, međutim bojim se koliko će to biti primjenjivo i u dogovoru sa poslodavcima, ali možemo prihvatiti. I obično upravo iz tih razloga su i gradska i općinska vijeća uglavnom u večernjim satima, ali možemo prihvatiti, a sklon sam tome vjerovati temeljem informacija da određeni poslodavci nisu skloni s obzirom i na organizaciju proizvodnju o kojima su jesu neki vijećnici jer smo komentirali to s njima čak dati i neplaćeni dopust. Ali dobro. Nadalje, što se tiče naknade tu bi naše promišljanje bilo da se prepusti predstavničkom tijelu da samo regulira kao što je to bilo do sada na koji način će se isplaćivati naknade, da li prema sjednici, da li određeni paušal. Jer konkretno imate svaki mjesec sjednicu gradskog vijeća, tu smo čuli da svaka tri mjeseca, a vijećnici oni u principu njihova aktivnost isto ko i naša, … ovisi o ponaosob svakome od nas, ali uglavnom aktivnosti postoje. Tako da velim promišljanje je da se prepusti tijelima, ali da se pokuša na neki način uravnotežiti što se tiče i iznosa, da li ćete limitirati s obzirom na općine, na male gradove, srednje gradove, velike ili kako možda u tom smjeru da se pokuša vidjeti na koji način. Ono što je suština promjena i po nama u HNS-u stižu prekasno, to je da su … [[Govornik se ne razumije.]] kod donošenja proračuna, znači predstavničko tijelo i čelnik. Možemo sada razgovarati o nekoliko situacija. Ukoliko imaš većinu u gradskom vijeću onda ovaj zakon manje-više, potpuno je nebitno što i kako. Ukoliko nemaš većinu u gradskom vijeću tada je odgovornost podijeljena između jednih i drugih. Naime, nitko nije ovdje progovorio a smatram za bitno, gradonačelnici, načelnici, župani birani su direktno, to je već treći puta. Prvi puta je 2009. godine voljom građana i svaki od njih ako je dobio u prvom krugu znači da je dobio preko 50% glasova, ako je u drugom krugu isto je morao dobiti 50% izašlih, niti jedna lista za gradska, općinska vijeća, županijsku skupštinu nije dobila toliki broj glasova u apsolutnom iznosu. Ako idemo parirati, to je jedno. Drugo, ne mogu se složiti s time da ovaj zakon još više osnažuje čelnike lokalne samouprave naprosto iz razloga što oni i tako i tako podliježu odgovornosti dok predstavničko tijelo, članovi, gradska, općinska vijeća, skupštine županijske, za što su odgovorni, gospodo, za što? Zakon o proračunu, sankcije, kaznene odredbe, pročitajte. Niz ostalih zakona, o Zakonu o lokalnoj samoupravi, govorim o penalizaciji kazne direktno ne koliko se pravna osoba kazni, općina, grad ili županija, nego osoba, čelnik lokalne samouprave. Kad pogledate niz zakona koji smo donosili u ovom Saboru, piše odgovornost čelnika. Tko je odgovoran? I lokalna samouprava i čelnik lokalne samouprave. Ono što bi želio također skrenuti pozornost a upravo svi su se fokusirali u raspravi što se tiče donošenja proračuna da će se tu lomiti, vrlo malo se govorilo o proceduralnom dijelu donošenja proračuna kojega definira Zakon o proračunu i Zakon o izvršavanju proračuna koji se donosi svake godine, a još manje se govori o načinu funkcioniranja, odnosno vođenja lokalne i regionalne samouprave. Tu je bilo čuo se komentar, može gradsko vijeće, većina, jedan kapitalni projekt investiciju uvrstiti u proračun koju gradonačelnik nije, pa ona prođe, dobro, može. Da li je ta investicija u strateškom dokumentu lokalne samouprave. Da li su izvršene pripremne radnje da ona može ući? Nisu, a zašto nisu? Znači postoji niz stvari i smatram iz još jednog razloga ovaj zakon vrlo dobro što će predstavnička tijela općina, gradova i županija, što će vijećnici morati malo čitati zakone. I postupak donošenja proračuna, zakone o JLS-ima, morat će čitati poslovnike, morat će čitati statut jer ne može se mijenjati proračun onako kako se njima zamisli. Što je sa planom višegodišnjeg programa koje je donijelo možda ne to gradsko vijeće nego ono prije ovoga gdje je čelnik lokalne samouprave dužan uvrstiti u proračun i postupati po tome. Naime, imamo nekoliko vrsta rasprava, oni koji imaju iskustvo u lokalnoj samoupravi, koji znaju što znači voditi, upravljati općinom, gradom ili županijom. Ima onih koji imaju iskustva u predstavničkom tijelu, a ima onih koji nemaju iskustva niti u jednom niti u drugom, a neće nažalost nikad niti imati. Potpuno je legitimno da svatko iskaže svoje mišljenje međutim previše se buke diglo oko ovih izmjena, ništa spektakularno. Čak sam čuo jednog župana, friškog koji pita da li će ovaj zakon biti donesen do ove Nove godine, a reko ne znam, to je stvar ministarstva, politike vjerojatno da, pa kaže to mi ne ide u prilog, pa reko zašto, znam da nema većinu, veli ne mogu izazvati izbore da bi možda drugi puta rušio sebe i gradsko vijeće da bi mogao dobiti nadam se posložiti si drugu strukturu. Onda nemojmo glasati za taj zakon. Statistički gledano, nije bilo puno, da, ali zašto je uopće potrebno, zar nije intencija ne samo zakona nego i koji smo se dali birati za čelnike ili za predstavnička tijela da zajedničkim snagama, znanjem, svime, učinimo bolje svojoj lokalnoj samoupravi ili županiji ili gradu ili općini. Gdje smo? Pa zar je cilj politikanstvo? Nažalost. A zašto je politikanstvo? Pa ja ću vam reći. Naprosto iz razloga što se vrlo malo vodilo brige, nije pravilo, nije generalno upravo ovim sredinama gdje se te stvari dešavale, htjelo se preko koljena silom promijeniti volju birača. Ne mogu se složiti sa time, ovaj prijedlog što je bio iznesen od kolege Bačića, mislim da je vrijedno vidjeti, raspraviti, a analizirati da li 2/3 može pokrenuti smjenu, međutim i sada imamo mogućnosti kontrole nadzora gradonačelnika od revizije, od niza izvještaja koje on mora predati gdje se isključivo vrednuje rad da li je dobro radio, da li je radio u skladu sa zakonima. Meni je žao ministre, volio bi ako vi ne napravite ja ću napraviti da za idući puta kolegicama i kolegama pokušam sistematizirati prekršajne odredbe svih zakona koje moraju provoditi lokalne samouprave i gdje je čelnik lokalne samouprave odgovoran imenom i prezimenom, gdje mora platiti kaznu ukoliko ne postupi po tome zakonu. Vjerujte mi kolegice i kolege, biti će svakako deblje od ovoga prijedloga zakona. Stoga Klub HNS će podržati ovaj prijedlog zakona. Vjerujemo da će ove primjedbe ministarstvo razmotriti i ništa spektakularno i ja razumijem da je politička retorika takva kakva je. Međutim, mislim da nije vrijeme, pogotovo što se tiče ovih izmjena, da se koristi argument snage. Kolege koristimo snage argumenta, snaga argumenta je … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepo.
Imamo više replika. Ali, bez naočala ne mogu pročitati tko je. Evo, ga prvi je znači na redu Anđelko Stričak. Izvolite.
Predsjedniče, kolegice i kolege. Pa danas smo mogli ovdje puno toga čuti oko lex šerif, lex faraon, lex diktator, a najmanje samo o najmanjoj temi. Kolega Batiniću, vi ste 4 ili 5 mandata gradonačelnik, od toga 3 puta neposredno birani. Smatram da jako dobro poznate tematiku i tu ste u svojoj raspravi dali jednu ključnu rečenicu, a to je da se najmanje pričalo o suštini, a puno o svemu. Najmanju se pričalo o tome čime se sve gradonačelnici i načelnici bave, odnosno, gradska, općinska vijeća, a puno više o demagogiji. Npr. da li bi u našoj županiji danas bile izgrađene poduzetničke zone koje su među najuspješnije u cijeloj državi, a nalaze se u malim općinama. Npr. nema kolege Križanića, koji je kao načelnik započeo s izgradnjom jedne poduzetničke zone, kojoj je unazad 3 godine investirano preko milijardu kuna stranih ulaganja. Da li bi u poduzetničkoj zoni u Knegincu, koja ima kojih 4000 stanovnika bila poduzetnička zona iz koje izvoz 800 milijuna kuna. Netko je trebao pripremiti prostorne planove, otkupiti zemljište, raspalcelirati, uvesti komunalnu infrastrukturu, naći način da privuče strane ulagače i investitore, izgraditi sve te hale i postrojenja da bi naši sugrađani mogli raditi, zaraditi svoju plaću i naravno između ostalog i svi oni platiti porez. Prema tome, danas se o svemu pričalo, a najmanje o onome što je bitno, a to su čime se ti načelnici i gradonačelnici bave i zbog čega su bitni. Pa između ostalog nema tog dijela društvenog života, a da se ne tiče samog rada gradonačelnika i načelnika. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa kolega Striček, to je i moja rasprava išla u pozitivnom kontekstu, jer velim vrlo, vrlo je mali broj sredina, gdje će se desiti, ja se nadam da se nebi, po meni se ne bi trebalo ni jednom desiti vanredne situacije. Međutim, uvijek kad se hoće ocrniti nekoga, onda se priča svašta. Činjenica je da nitko nije govorio o pozitivnim trendovima, pozitivnim stvarima. I da funkcija nije jednostavna, tim više što su mnogi pokušati. Ili nisu bili uspješni pa su izgubili izbore, ili im građani nisu ni dali, priliku da se okušaju. Mislim da govorite o svemu. I ovo što me posebno ljuti, sa direktnim izborom, čelnih ljudi, općina, gradova i županije, pa zar to manje vrijedi, a ispada da da, nego kad si biran sa liste u predstavničko tijelo? Po meni je to identično. Pa zar gradonačelnike, čelnike, biraju svemirci, netko drugi. Pa isti ti građani koji biraju predstavnike u općinska, gradska vijeća i županijske skupštine. S pod uvjetom i točno matematički da liste dobivaju u principu manje glasova nego čelnik koji je izabran. Kolegice i kolege nemojmo to smesti s uma kad raspravljamo i ajmo koristiti argumente. I zato velim, podržati ćemo ovaj zakon, naravno, tema lokalne samouprave je široka i ima puno još, a i prema najavama ministra, vjerujem da ćemo u idućoj godini imati prilike raspravljati, upravo o ovim nekim temama koje jesu. Međutim, ovo je stavljanje u istu ravan. Nikome se ne pogoduje i nitko ne dobiva nikakve velike ili nekakve veće ovlasti nego što ima sada.
Druga replika, poštovani kolega Jovanović. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Batinć, uvažavam zaista što vi govorite o ovoj temi, obzirom na vaše ogromno iskustvo i kao načelnika, saborskog zastupnika, člana nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije. Ali, čini mi se da ste i vi u svojoj raspravi i koliko god to možda niste htjeli naglasiti između redaka, poručili, da ovaj zakon u ovom trenutku zapravo nepotreban. I da je ovo jedno parcijalno rješenje koje je trenutačno rješenje, a da bi imali jedino smisla, da imamo cjelokupni zakonski paket i da u tom zakonskom paketu napokon uredimo lokalnu, regionalnu samoupravu. Meni se čini da je kolega Hrg najbolje rekao, da on ovo doživljava kao predraspravu za neki budući zakon. Pa i meni se čini da je ovo jedna predrasprava, predrasprava koja samo zapravo prekriva neke osnovne ciljeve, koje ovaj zakon ima, a to nisu interesi svih građana Hrvatske, nego parcijalni interes za zadovoljavanje nekih lokalnih moćnika i zato s pravom možemo nazivati ovaj zakon, zakon šerif. Mene zanima, da što vi mislite, da li će nakon ovog zakona povećati se interes građana za izlazak na izbore. I da li će se tim predkorakom, međukorakom koji je uveden ovim zakonom, na tim narodnim izborima u tim jedinicama gdje se izbori budu odvijali, izaći veći broj građana na izbore? Ja mislim da neće, i zapravo će biti sve gore i gore i izgubiti će se u potpunosti smisao, koji bi trebalo imati kroz izbora jedinicama lokalne, područne, regionalne samouprave.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Jovanović, ja nisam kazao da nije potreban, ali nije revolucionaran, ali ako nije revolucija, što nije evolucija je. Znači napredujemo u određenom, to smo trebali i spomenuo sam da smo trebali odraditi 2013. g. Bilo je je u planu zašto nismo ok. Da li će ovaj zakon povećati izlazak građana. Pa ja ne vidim nigdje odredbu da u tom smjeru da idem. Međutim, smatram, znam što hoćete kazati. Slijedi nam kompletna jedna reforma, odnosno ja bih rekao rasprava prije svega općinama, gradovima i županijama. Što želimo? Da li je toliki broj općina, da li taj organizacijski oblik, da li neki drugi? Županije, županije su trenutno transfer novca. Da li bi trebale dobit u budućnosti neku drugu ulogu? Apsolutno da. Što se tiče da li će, ako sam dobro shvatio, znači po vama sada čelnici lokalne samouprave dobivaju veće ovlasti i da li će to povećati izlazak građana. Kolega Jovanović imam iskustva, da upravo govorim temeljem iskustva, ali nikada nisam podcijenio nikoga, ni jednog člana predstavničkog tijela niti iz oporbene strane, niti iz svoje pozicijske. Međutim, njih građani ne zaustavljaju, zaustavljaju mene za svoje probleme kao i svakog čelnika. Da li će to povećati? Pa ja vjerujem da konstruktivne rasprave prvenstveno ovdje na općinskim gradskim vijećima, kvalitetni prijedlozi ali ne politikantstvo, ne vrijeđanje apsolutno da, povećat će se izlazak na izbore.
Iduća replika poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Batinić, dakle vi ste upravo na primjeru župana kojeg ste spomenuli prikazali malo i slikovito važnost ovog zakona kojeg ste nazvali da nije spektakularan. Naime, vi ste rekli da bi, župan je rekao da nije mu zapravo korist ako dođe ovaj zakon, jer onda neće moći raščistiti odnose koje ima on između svoga predstavničkog tijela, tj. skupštine. I upravo mi se čini da to ide u prilog tvrdnji da ovaj zakon ne koristi zapravo ni predstavničkom tijelu, ni izvršnom tijelu. On će, zašto je to tome tako? Zato što da bi se ti odnosi pravilno uredili treba nam malo dublja promjena zakona. Istina na površini ako promatramo ove izmjene one možda mogu sad donesti, spriječiti u budućnosti neke zloupotrebe predstavničkog tijela, a kad to kažem onda dolazimo u veliku opasnost. Jer predstavničko tijelo predstavlja građane. I mislim da bi buduće izmjene zakona i drago mi je da ministar na godinu razmišlja o tome. Buduće izmjene zakona bi morale uvažiti i zborove građana i mjesnu samoupravu, mi imamo mjesnu samoupravu koja služi samo kao ures. Nemate, pogledajte u RH koliko mjesnih odbora ima otvorene žiro račune. Vrlo mali broj. Dakle, jedinicama lokalne samouprave treba pomoći da one stvarno zažive punim kapacitetima, a ovaj odnos između predstavničkog tijela, izvršnog tijela nećemo na ovaj način najsretnije urediti ako nam je samo na pameti to tko će koga pod kojim uvjetima urušiti. Istina je da je demokracija proces i da vjerojatno u budućnosti nećemo na ovaj način morati razgovarati, ali sad kad moramo razgovarati moramo bit obazriviji, da nikoga ne uvrijedimo. Vi ste dobro rekli pa ni članove predstavničkog tijela, ni izvršnog tijela jer ne smatram da ni jedan vijećnik je manje vrijedan ako nije izabran direktnim putem. Uostalom uvedimo većinski sustav pa neka i on bude izabran direktnim sustavom.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala. Kolega Žagar, ovisno je od sredine do sredine, ovisno je tko je čelnik, ovisno je naravno i tko su članice i članovi predstavničkog tijela, tako da velim nisam generalizirao u raspravi. Uvijek spominjemo ili loše primjere ili jako dobre, ali negdje sredina kao što je Gaus, Gausova krivulja tako je negdje Hrvatska u nekoj sredini. Što se tiče tko će polučiti neke benefite prvenstveno od ovih zakona polučit će vijećnici, jer će bit prisiljeni čitati, učiti, proučavati zakone. Ako će htjeti podnositi amandmane i biti svjesni za što mogu predložiti amandman, a što ne. Do sada to nije bio slučaj, to je istina, to je realnost. Što se tiče mjesnih odbora opet, znači u zakonu je potpuno regulirano njihovo pitanje, njihovo stanje konkretno iako nismo veliki grad 14 hiljada stanovnika ima ih 30. Svako naselje hoće bit mjesni odbor, pa evo vam, pa imajmo to. Imamo. Velite zborovi građana, da. Ove godine samo i prije i sad poslije izbora pogotovo mislim da jedno tri javne rasprave, očitovanja mjesnih odbora ovisno kako tko radi. Ali sve su te mogućnosti date u zakonu. Mjesni odbori čak imaju pravnu osobnost što je po meni dosta upitno, jer to automatski bi povećalo troškove poslovanja lokalne uprave. Mora imat svoj račun, računovođu, bla, bla, bla itd. Ljudi svjesni toga sami su rekli ne, idemo sve preko gradskog računa ili pogotovo u manjim općinama. Znači kažem ovo je jedan od segmenata ka tome da se stvari uravnoteže, jer nije smisao politike makar ju ja tako gledam politikantstvo, nego činiti dobro.
Hvala. Idemo dalje. Poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Batinić govorili ste da nema snage argumenata u ovim raspravama. Cijelo vrijeme se ovdje spominju amandmani, kao do sada nisu bili mogući amandmani na proračun, kao i do sada nije bio temeljni akt jedinice lokalne samouprave proračun. Prema tome, ništa ovdje novo nema. Ovdje ima samo jedna čudna situacija, gdje je nakon provedenih izbora, niti par mjeseci mijenja se znači prijedlog izmjena i dopuna, tj. Zakon o lokalnoj i područnoj samoupravi. Ja tu nikakvu logiku ne vidim jer ovdje u biti i nema nikakvih promjena osim što se degradira predstavničko tijelo, tijelo koje je također narod birao da ih predstavlja u vijećima i skupštinama. Zbog čega je to tako bilo prije izbora i ovi sad mandati su po tome zakonu i sad jednom mi nakon par mjeseci zbog stabilnosti Andreju Plenkoviću, vi znate, odgovara stabilnost od mjesnog odbora da nema izbora, općina, pa čak on bi bio najsretniji vi to znate da nema ni europskih izbora, da ne bi se ugrozila njegova stabilnost, ali njegova, isključivo njegov rejting i politička stabilnost. Prema tome, ovo je bespotreban zakon, ako treba cjeloviti novi zakon imali smo u idućoj godini. naravno da je tu presudila Ledo škrinja, naravno ako se budemo ponašali kao do sada da s jedne liste budemo izabrani koja politička opcija, a … na druge ili u općinskim ili gradskim to je ravno korupciji, to je ravno prevari birača. I ne vidim uopće smisao sada promjena ovih zakona ako ministar jel on sam kaže, on se poziva ovdje na proračun, ovo je jednostavno pa senati su imali svoja vijeća za vrijeme stare Grčke, Rima. Ovo je vraćeno u Egipat stari Egipat, faraon nije imao vijeća. Demokracija je počela davno. Ovo je degradiranje predstavničkog tijela. Ako triba novi zakon onda raspišite nove izbore po tome zakonu, a sada su i predstavnička i tijela i lokalni čelnici izabrani po ovome zakonu. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Pa vi ste kolega Bulj tu puno toga izrekli, potrudit ću se da odgovorim na sva pitanja. Prije svega govorimo o izmjenama zakona o lokalnoj samoupravi što se tiče Izbornog zakona morali bi analogno tome ukoliko ovdje promijenimo koncept mijenjati izborni zakon. Čuje se također hoćemo li vraćati poglavarstva, ja mislim da je to korak nazad jer ipak direktniji neposredan izbor to je napredak i manje-više čitava hrvatska javnost se sa time složila. Ne, ovaj zakon ne derogira i ne degradira predstavničko tijelo, samo ga stavlja u istu ravan kao i onoga koji je izabran istim glasovima birača kao i predstavničko tijelo što do sada nije bio slučaj. Nadalje, ovo je pozitivno za članice i članove predstavničkih tijela uz dužno poštovanje oni koji su do sada bili aktivni, koji su čitali propise, sada će morati i ostali koji će htjeti aktivno raditi i sudjelovati. Što se tiče nekih drugih, nisam uspio dalje, puno ste toga kazali nisam uspio uhvatiti, ali kažem ovo je jedan izmjene zakona koje su trebale biti unatrag nekoliko godina donesene. Mislim da je bilo 2013. godine, da bili smo dio vlade predlagali smo, nažalost nismo napravili, da jesmo sada ne bi imali temu. A zašto do sada to nije napravljeno? Pa ja ne bi želio da se nađete prozvani, ali zapitajte se tko je usporavao funkcioniranje vlade do prije lokalnih izbora.
Hvala. Iduća replika poštovani kolega Ante Sanader.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega, vi ste otvorili jedno pitanje dobro ovo pitanje velikih projekata koje eventualno može ubaciti predstavničko tijelo i usvojiti na proračun, to je jedna vrlo interesantna tema i mislim da bi zakonodavac i o tome trebao razmišljati jer na taj način se po meni onda poništavaju rezultati izbora. Naime, čelnik lokalne odnosno kandidat za gradonačelnika, načelnika odnosno župana izlazi u kampanju sa svojim programom i ja sam uvjeren da veliki broj naših građana ili … apsolutna većina bira ljude dobro i po osobi normalno, ali i po tom kakav program ponudi za svoju lokalnu sredinu jer znamo da mnogi čelnici daju vrlo kvalitetne programe, pripreme se za to i daju programe. I onda se postavlja mogućnost da o njemu gradsko vijeće … bez rušenja čak gradonačelnika usvoji odnosno predloži neki veliki projekat kao što ste dobro rekli nepripremljen, čak i oni prethodni nastavljanje nekih projekata. Ako su oni započeti o.k., ali neko može u zadnjoj godini mandata usvojiti nekakav veliki projekat koji će cijeli sljedeći mandat nekom načelniku, gradonačelniku, županu blokirati praktično s tim i to gradsko vijeće kao usvoji. Mislim da se treba ovdje primarno poštivati volja građana, a volja građana je izražena kroz neposredni izbor gradonačelnika, načelnika odnosno župana i da gradsko vijeće treba biti samo korektiv, da prati to, da prati ispunjavanje obećanja jer to više građani praktično teško mogu osim nekih tribina ili drugih demokratskih principa, ali mislim da bi čak ovaj vaš prijedlog trebalo staviti u zakon i da se tu nađe neka forma da je ipak gradonačelnik odnosno načelnik taj čiji program bi se trebao izrealizirati u četverogodišnjem mandatu.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala. Znači sam Zakon o proračunu veli da se može do 15% vi to vrlo dobro znate, godinama ste bili na regionalnoj razini, 5% se može unutar pozicije itd. činjenica je da to ne bi bilo dovoljno za ovako nešto. Međutim načela koja govore kako čelnik ali jednako tako i predstavničko tijelo, a ovim izmjenama će se to pojačati moraju voditi računa o održivosti jedinica lokalne samouprave i povećanu odgovornost. Čelnici lokalne samouprave potpisujemo fiskalnu odgovornost. Mogao bi sada neko kazati analogiju, pa mi u Saboru isto ne potpisujemo pa možemo kroz amandmane svašta. Da, ali Sabor bira Vladu, lokalnog čelnika biraju građani, predstavničko tijelo građani, pa kada bi se našla ministre za predstavnička tijela nekakva ajmo reći kvaka, začkoljica ili nešto slično pa da se preispita njihova odgovornost za donošenje odluka na gradskim vijećima.
I zadnja replika poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Batinić. Vi ste ovdje ne znam pričali ste o nekakvim floskulama kako je ovo sve politikantstvo, kako se koriste teške riječi, izrazi, kako se koristi nekakav snaga, a ne argumenti što apsolutno ne stoji. znači primjedbe na ovaj prijedlog zakona su dali mnogi stručnjaci za javnu upravu poput profesora Koprića, imali ste ovdje izlaganje našeg zastupnika Podolnjaka koji je govorio o konkretnim problemima ovog zakona ne znam gdje ste bili. Jasno mi je da ćete vi braniti sve ono što HDZ predlaže i da će s vama sve kliziti. S nama nije klizilo, mi smo ono što je bilo loše osporavali, a gurali smo stvari koje je HDZ opstruirao. Oni su čuvali vaše HDS-ove kadrove u ovim energetskim tvrtkama jer su se pripremali za ovaj svič koji su napravili. I nemojte molim vas govoriti o tome da je MOST nešto opstruirao. Mi smo opstruirali ono što je bilo loše i to bi trebao biti vaš zadatak ali vi ćete braniti sve ono što HDZ predloži, biti ćete najodaniji vojnici HDZ-a. Ja to, ja razumijem tu vašu poziciju, razumijem da vi nemate gdje na trag, ne možete na izbore, nitko s vama, SDP vas više neće, HDZ-u ste šteta ako bi se išlo na izbore i vi ste nigdje i vi sada morate sve braniti. A mi se tako nismo ponašali. I upravo ono što nam se najviše predbacuje da smo dva puta ušli u Vladu sa HDZ-om, da to je, to pokazuje da smo dva puta imali hrabrosti preuzeti odgovornost a dva puta branili ideale i principe i odbili se preslagivati i ostati na pozicijama, znači i borili se za jednu bolju Hrvatsku i nastaviti ćemo se dalje boriti. Vama su bitne pozicije o energetskim tvrtkama. I nemojte govoriti o tome da smo mi nešto opstruirali, mi smo opstruirali ono što je bilo loše a vi sve podržavate, to je vaš izbor, odnosno vi nemate izbora.
Odgovor na repliku kolega Batinić.
Znači kolega Grmoja kada sam kazao da se koristi argument snage, snage glasa, ne naših kolega nego glasno govorimo. Ne toliko u saboru koliko u javnosti. Vi ste tu spomenuli određene stručnjake, kolegu Podolnjaka znam, vrlo dobro, žao mi je što ga nema ovdje a bio sam tu kada je raspravljao a gdje ste vi bili? [[Upadica Grmoja: Ja sam tu bio.]] Pa onda ste me mogli vidjeti. O gospodinu Podolnjaku kao i o svakome imam određeno mišljenje. Ima iskustva u predstavničkog tijelu, bio je tajnik grada a u izvršnoj vlasti nikada. Nikada nije imao prilike preuzeti odgovornost za vođenje nečega. Koprić, profesor ex katedra, praksa 0 bodova. Imali smo niz aktivnosti gdje je bio predavač itd., cijenim njegovo mišljenje, međutim ne može on u svojoj teoriji broja jedinica lokalne samouprave derogira mogućnost da građani sami odabiru što hoće, to je meni neprihvatljivo. On kaže treba biti 100 jedinica lokalne samouprave ni jedna više niti manje, a reko' profesore a građani? Pa tko pita građane. Ja ne mogu s tim čovjekom na zajednički jezik, vjerujem da nećete ni vi na kojega se pozivate. Što se tiče floskule, nisu floskule, floskula je nešto drugo kolega Grmoja. Činjenica zašto ste vi bili za nešto a za nešto niste, to je vaša stvar, vaši razlozi. Međutim, ponavljao sam masu puta zašto smo ušli u koaliciju i ponoviti ću još i vama, dosta je podjela, dosta je Drugog svjetskog rata, dosta je da ne kažem prosto čega, ajmo raditi ljudi, ajmo nešto korisno napraviti za Hrvatsku jer u ovom trenutku da to nismo napravili da li bi danas imali Vladu kolega Grmoja? Očito ne, … … [[Upadica se ne čuje.]] očito ne bi imali, imali bi Vladu na čelu sa HDZ-om i ne znam sa kime, da li bi se našla većina.
Dobro. Idemo sada na pojedinačne rasprave. Prvi je na redu poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Puno toga je rečeno pa ću nastojati u jednoj kratkoj raspravi reći samo svoje viđenje ove cijele stvari. Riječ je doista o važnom pitanju za RH. I kada govorimo o lokalnoj samoupravi i reformi lokalne samouprave onda možemo govoriti i o općenito razvoju RH jer RH se sastoji od mnogih općina, gradova, županija i nisu sve jednako razvijene, nisu sve u jednakoj poziciji. Naravno da Vlada RH kada šalje zakon u Hrvatski sabor ona ga šalje u određenim okvirima koje smatra da su bitne za izmjenu. Ovdje je riječ o izmjenama i dopunama zakona. I ono što nama zastupnicima ostaje da govorimo u okviru tih izmjena. Mi ne možemo govoriti više od toga jer to onda nije predmet samog zakona koji je poslan. Ovo više govorim zbog javnosti jer ono što je u rukama Vlade a nije u rukama zastupnika je reforma, provođenje reforme. I ja osobno se nadam i vjerujem da je ministar govorio iskreno kada je rekao da će od iduće godine doista ovdje doći u Sabor prijedlog reformskog zakona koji će onda omogućiti promjene koje nužne. Ovaj zakon u najbitnijem dijelu zapravo uređuje odnose između predstavničkog tijela i izvršnog tijela. I to na ključnom pitanju a to je pitanje proračuna. Zapravo na onom pitanju prema kojem je do sada jedino bilo moguće urušiti, da se tako izrazim urušiti načelnika, gradonačelnika ili župana. Jedino na taj način da mu se, da se ne izglasa proračun, jer pitanje referenduma je jedno složeno pitanje gdje zapravo mnogi su rekli da je to zapravo nemoguć zadatak. Ono što se ja bojim, meni nije problem ovaj zakonski sad, zakonsko rješenje prema kojem se predlaže ovaj slučaj raspuštanja predstavničkog tijela ukoliko ono ne donese proračun ali ja se bojim da je to cementiranje stanja i upravo mi to služi kao argument da do reformi neće doći. Jer ako se cementira ovo stanje onda čemu reforma koja bi se trebala provesti. A reforme su bitne. Mi smo ovdje u raspravi spominjali i mjesnu samoupravu i institut zborova građana. Ti svi instituti se slabo koriste u praksi a ovaj zakon se naravno poziva u praksu i on nastoji riješiti probleme koji se pojavljuju u praksi. I onda se događa i to da, kaže ovako, evo jedan od problema je naknada u radu predstavničkog tijela. Kolega, žao mi je što je kolega Batinić izašao, kada govori o edukaciji člana predstavničkog tijela a on je bio gradonačelnik u 4 mandata. Ne znam je li razgovarao možda i sa općinskim načelnicima i je li vidio možda kakvo je stanje danas na terenu i kada govorimo općenito o članovima predstavničkih tijela, koliko su ljudi zapravo ti plaćeni za svoju, kroz tu naknadu i koliko oni isto imaju obaveza. On govori nemaju odgovornosti, to je istina da nema odgovornosti ali i oni moraju odraditi dio svoga posla, doći na sjednicu vijeća. Često puta evo ako je to problem onda je problem svih nas, nije samo jedinica lokalne samouprave. Ako ni oni nisu dovoljno educirani pa donose odluke koje do kraja ne razumiju. Onda je to jedno pitanje isto pitanje reforme na koji način te ljude upoznati sa njihovim pravilima. Istina je, ako vi kažete ne mogu mjesečno se, dobivati naknadu ali znate tko dobiva naknadu mjesečno? Dobiva i predsjednik vijeća i zamjenik predsjednika vijeća. I dalje ostavljamo mogućnost, a što radi predsjednika vijeća. I dalje ostavljamo mogućnost da se na neki način politički trguje sa tom pozicijom, pa kaže evo bit ćeš zamjenik predsjednika vijeća, dobivat ćeš tu stalnu naknadu, pa eto daj pomozi sa svojim glasom da se određene odluke provedu. Izostanak sa posla i financiranje tog. To mi nije do kraja jasno. Volio bih da ministar to pojasni tko će platiti taj izostanak s posla i hoće li to važiti za sve firme, a pogotovo za privatna poduzeća. Ponovo naglašavam ne sviđa mi se ova odredba o uvođenju mogućnosti formiranja jedinstvenog upravnog odjela u općinama koje su manje od, koje imaju manje od 3000 stanovnika. Toga se bojim, jer znam da mnogi pročelnici koji sad su na tom položaju ako se odluči čelnik da ukine jedinstveni upravni odjel, jer ga po ovome može osnovati postoji neki drugi upravni odjel. Mogu oni ostati bez svog posala, a ponovo naglašavam većina njih ima, nema visoku stručnu spremu i srednju stručnu spremu, što ćete ljudi raditi. Što se tiče obavljanja poslova više jedinica lokalne samouprave možda i ta odredba nije, je dobra što kaže da ne moraju biti one posebno povezane, jer mnoge jedinice imaju slične probleme, čak i geografski ne moraju biti blizu. Ali se onda opet postavlja pitanje organizacije kako to sve riješiti. Što se tiče mjesnih odbora dobro ovaj prijedlog oko toga da i predstavnička tijela mogu, članovi predstavničkog tijela mogu nadzirati. Ali kako da zažive doista mjesni odbori to je ključno pitanje. I nadam se da će to reforma koju očekujemo iduće godine, da će to reforma omogućiti. Nije najsretnije rješenje, ja inače ne smatram da je, ovdje se u zakonu to ponovo definira slanje povjerenika. Ja baš nisam nekako mi to, nekako mi ta riječ samo povjerenik izaziva averziju. Mislim da bi postojala i druga rješenja da se jedinice lokalne samouprave u tom periodu dok nema, dok nije riješeno pitanje ili čelnika ili predstavničkog tijela da se to riješi. Dobro je rješenje da to bude pročelnik, samo isto me sad zanima kako je moguće? Koji pročelnici mogu se javiti? Jel' oni mogu uz svoj posao u drugoj jedinici lokalne samouprave još obaviti ovaj posao ili to može biti pročelnik iz te jedinice lokane samouprave nije mi to najjasnije. Promjena načina obavljanja dužnosti, ovdje se vjerojatno misli da volonter ne može na kraju u zadnjoj godini mandata promijeniti, ako je bio volonter pa da sad bude profesionalac, zato da ne bi zloupotrijebio zbog onih šest mjeseci. Ali tu postoji nepravda prema načelnicima, jer oni čelnicima, jer godinu dana se valjda ne mogu zaposlit na nekim poslovima, a šest mjeseci imaju pravo na naknadu, a to smo već upozoravali. To nije samo sad slučaj za načelnike. Na kraju da zaključim ovu svoju raspravu. Nije dobro kad se u raspravi, nije dobro nazivati ni čelnike lokalnim šerifima, a isto tako nije dobro nazivati članove predstavničkih tijela neznalicama. I jedni i drugi obavljaju odgovoran posao. Ono što mene brine hoće li u budućnosti biti takvih ljudi koji žele raditi za opće dobro, koji se želi uopće kandidirati i na mjesto čelnika i na mjesto člana vijeća. Pa u tom smislu kažem i ove naknade što se tu, nekako mi to nije najsretnije. Pa nije istina da baš svaki vijećnik ide samo zbog naknade. Ako se predstavničko tijelo odluči da mu da mjesečno ostavite tu mogućnost. Zašto da se država miješa u to. Valjalo bi prije toga riješiti da svi načelnici u RH za isti posao dobiju jednaku plaću. Mi imamo sad slučaj, to predstavnička tijela omogućuju doista meni kolega Klarić nije vjerovao. Ja ću vam pokazati, postoji načelnik u RH koji ima 15000 kuna plaću, nije saborski zastupnik, a postoji načelnik koji ima naknadu 2 i pol tisuće kuna. I mislim da buduća reforma se tim pitanjima treba baviti. Naravno pitanje službenika vjerojatno koliko su oni tu educirani, je li riješeno kolektivnim ugovorima, nije, imaju li oni sindikate. Ali mislim da tu postoji isto značajna odstupanja. Na kraju jedinicama lokalne samouprave u svakom slučaju treba pomoći i predstavničkim tijelima pomoći, a onda i čelnicima da što bolje i što kvalitetnije obavljaju svoj posao. Hvala.
Idemo na replike. Prvi je poštovani kolega Vučetić.
Poštovani kolega Žagar, činjenica da i ovim izmjenama zakona da je iščeznula lokalna samouprava makar u onim dimenzijama i onim intencijama kojima je mišljenja ustavnim odredbama i odredbama Europske povelje o lokalnoj samoupravi jer je došlo do potpune dekonstrukcije lokalne demokracije, a ona se sukladno ovim odredbama očituje upravo u predstavničkom tijelu. Nadalje, ukoliko sagledamo ovu napisanu intenciju predlagatelja da se želi uspostaviti ravnoteža između izvršnog tijela i predstavničkog tijela to jednostavno nije istina i to nije logička istina. Možda nekome jest estetska istina da lijepo izgleda, ali s logičke razine ne možemo govoriti o ravnoteži ukoliko u nekom činu sudjeluju dva entiteta. Jedan entitet je izvršni, drugi entitet je predstavnički i zbog onog što su učinili odgovara samo jedan entitet. Dakle, ne možemo uopće govoriti o nikakvoj ravnoteži, nego možemo govoriti o logičkoj neistini. A od neistine, nepravilnosti, nelogičnosti i antinomije se najbolje braniti ironijom. I ukoliko ironijski sagledamo ovaj prijedlog izmjena i zakona, onda možemo reći da se ne radi ni o kakvom lex šerifu, nego da se uistinu radi o preciznim uputama na hrvatski način kako stvoriti individualne predatore. Ti individualni predatori su nekad bili načelnici, gradonačelnici, župani. To više nisu jer im je ovaj zakon dao i stvorio ih je, dao im je određenu prednost i stvorio ih je u onoj dimenziji u kojoj ne bi trebali bit stvoreni jer ne predstavljaju volju građana. Zahvaljujem.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega Vučetić, dobro s vama se slažem u većini dijela ali vi ste upotrijebili dosta, da kažem ovako oštru riječ. Ali slažem se sa vama kad govorim o predstavničkom tijelu mi imamo i kad ovdje dolazimo u da kažem tako u jedan problem izražaja, predstavničko tijelo, pa ne može nitko biti veći predstavničkog tijela. Mi govorimo o izvršnom tijelu. Izvršno tijelo ono izvršava naloge i predstavničkog tijela, ono bi trebalo izvršavati naloge mjesnog odbora, izvršavati naloge zbora građana, ono bi trebalo slušati ljude, svoje predstavnike, na kraju krajeva ako kažemo u direktnoj demokraciji i svoj narod. I onda bi oni bili pravi izvršnjaci onoga što im se stavlja kao zadatak. Izvršnost znači dobiti nalog da se nešto izvršava, u tome se samo radi, predstavničko tijelo u tom smislu mora biti glavno i zato nije dobro da se predstavničko tijelo dovodi u situaciju da će ono biti raspušteno zbog svoje odluke jer kad sam prvi put bio član općinskog vijeća, tad sam prvi put susreo s tim da ne mogu odgovarati za glasanje o predstavničkom tijelu. Znači ja ako glasam ne mogu biti odgovoran zbog tog glasanja. Mi u Saboru idemo još korak dalje pa imamo imunitet. Možemo govoriti što nas se hoće. Ti ljudi u vijeću ne govoriti što hoće jer oni će automatski završiti na sudu ali nemojmo ih tjerati da sad oni budu kažnjeni jer su glasovali protiv proračuna. To vidim kao opasnost i to vidim kao sistemsku grešku i zato zazivam reformu jer mi sad ispravljamo nešto što nije dobro nečim što je manje loše.
Idemo dalje, druga je na redu poštovana kolegica Perić, izvolite.
Poštovani predsjedniče. Poštovani kolega Žagar, vi ste spominjali ovdje pitanje odgovornosti, pa evo ovo što su kolege i do sad spominjale, dakle kada se donosi određeni program od strane gradonačelnika, načelnika, za to su potrebna sredstva. Međutim nekada u predstavničkim tijelima se događa da se stvara jedna kritična masa koja će modificirati sve to, tražiti nešto drugo i onda normalno ne izglasa se proračun i taj gradonačelnik odnosno načelnik pada što sigurno da nije dobro. Intencija ovog zakona je sigurno ispraviti te nedostatke da se zaista može pokazati što za neku zajednicu iz samog programa je na kraju krajeva, taj gradonačelnik, načelnik ili župan očekivao odnosno predlagao. Ovdje u članku 7. a mijenja članak 31. ako se ne varam, govori se o isto tako visinama naknada za članove predstavničkih tijela odnosno za predsjednike i potpredsjednike. Ovdje se fiksira iznose ono što ste i vi rekli za predsjednike i potpredsjednike što nije loše dapače, međutim ovdje je pitanje intencije zakona isto tako da se vjerojatno članove predstavničkog tijela na jedan način stimulira da budu prisutni i da sudjeluju u samom radu jer se događa da se izaberu i onda imate pitanje isto tako utvrđivanja i kvoruma i donošenja valjanih odluka upravo zato što te osobe ne dolaze. Evo to je možda jedan način da se i na određeni način prisili da oni dolaze i na same sjednice.
Hvala. Želite li odgovor na repliku?
Predsjedniče, vrlo kratko. Dakle kolegice Perić, mi se oko dosta stvari slažemo zapravo, ono što bi trebalo vidjeti u budućnosti kad govorimo o odgovornosti članova predstavničkih tijela, to je bilo riječi oko njihove edukacije i svega, doista je potreba reforma da bi svi članovi predstavničkog tijela mogli svoju dužnost obavljati doista sa punom odgovornošću jer često puta oni nisu vjerojatno dovoljno educirano ne svojom krivnjom da bi mogli donositi takve odluke. Ali još jednom da se vratimo, mi zapravo imamo problem što sad gasimo vatru koja možda i ne postoji toliko. Jer kad vi kažete da će čelnik morat popuštati pojedinom vijećniku kad on bude iznosio amandmane, ali to smo imali dosad. I do sad su vijećnici, vi ste morali popustiti ako ste željeli da imate njegov glas jer su imali uvijek nekakve zahtjeve samo sad se mijenja utoliko situacija što vi njemu prijetite ako ti sad budeš na tome inzistirao, može se dogoditi da budete raspušteni svi.
Idemo dalje, poštovana kolegica Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Pa kolega Žagar, evo ja ću nastavno na ovo, govorili ste o educiranosti, odnosno ne educiranosti najčešće općinskih vijećnika. Zar nije došlo vrijeme da konačno vijećnik ima bar osnovno znanje i sposobnost na koji način će realizirati projekte građana koji su mu dali mandat da upravo sjedi u tom vijeću? Zar nije konačno došlo vrijeme da i političke stranke kada stavljaju na listu određenu osobu da gledaju da li će ona znati napraviti i doći do onog cilja što se sve govorilo u kampanji. Naime, znamo da udruge gradova, udruge općina često u posljednje vrijeme imaju edukaciju i obuku za gradske odnosno općinske vijećnike. Međutim, ja sam imala slučaja, pretpostavljam i vi i brojni načelnici i gradonačelnici da kada ti vijećnik kaže zašto mi ne promijenimo ovaj zakon, ja kažem zakon ne mijenjamo mi, ne donosimo nego Sabor, zašto mi tu sjedimo ako mi ne možemo promijeniti zakon, ja kažem dobro, ajmo mi ukinuti PDV na području grada. Želim reći kak malo pojedini vijećnici znaju ali to jako rado naši građani čuju. Evo on bi npr. karikiram ali on bi ukinuo PDV na području grada Vodica i oni svi njemu u narednom mandatu ponovno daju glas jer on se za to bori a ne znam, neki zločesti čelnik, gradonačelnik ili načelnik mu to ne može omogućiti. Kad su u pitanju osobni dohodci onda ste rekli da postoji načelnik male opčine koji prima 15 000 kuna plaću, nije mi to baš jasno jer mi znamo da je donesen Zakon o plaćama u lokalnoj i područnoj samoupravi koji kaže da npr. općinski načelnik u mjestu do 3 000 stanovnika ne može imati veći koeficijent od umnoška osnovice i 4,26 a to znamo da je daleko, daleko manje od 10000 kn. A čini mi se da taj ili radi protuzakonito, ili se radi o velikoj jedinici lokalne samouprave, pa mu to zakon dozvoljava.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Uvažena kolegice, dakle, svašta čovjek u praksi vidi, jel. Bio sam na jednom sastanku općinskog vijeća, kad je čovjek rekao, bilo je pitanje da se usvoji zapisnik, jel se slažete s zapisnikom, on je rekao ne slažem se. Nikako nismo mogli rastumačiti, on je tvrdio da jedan od vijećnika nije rekao istinu, da je to laž, to je rekao. Mi nismo mogli utvrdi, ja ne ustanovljujem, jel to laž ili istina, nego samo jel je on to rekao, on je to rekao. To su problemi. A sada vratimo se, dakle, vidite kako smo otišli. A kad bi razgovarali o ovoj temi ozbiljno, sve više i više, došli bi vrlo brzo i na obrazovni sustav, došli bi na sve ovo, što u ovoj državi je potrebno reforme, da bi što prije oslobodili da kažimo sve proaktivno snage u ovoj državi da svede na bolje. Jer mnogi, danas sam to čuo na radio, bio je ministar, gdje je mislim taj profesor, koji je bio gost, je rekao, da bi zapravo, jedinica ili državna uprava, jedinica lokalne samouprave, trebale biti nositelji inovacije. Znači ovo je ozbiljna tema i ako na tome budemo ozbiljno radili, postići ćemo cilj.
Poštovani kolega Ante Sanader, vi ste sada na redu.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega, rekli ste par stvari koje nisu baš jasne. Vi kažete da nitko ne može biti veći od predstavničkog tijela. Pa gledajte, ravnopravno se biraju na izborima i čelnici, odnosno, načelnici, gradonačelnici, župani i članovi predstavničkog tijela. Znači u najmanjem slučaju su ravnopravni. Jer ne vidim po čemu bi to predstavničko tijelo bilo veće od izabranog čelnika. Drugo, ovo, da svi načelnici trebaju imati istu plaću, točno ovo … [[Govornik se ne razumije.]] da koeficijenti su definirani, ali nije ni logično da načelnik neke male općine od 500 stanovnika, i načelnik neke općine sa 5, 6, 7 tisuća stanovnik, a sa većim proračunom, ne znam, nije mi to baš logično da bi imali. Mislim nisu iste obveze, nisu iste odgovornosti, nisu isti poslovi koji oni rade. I vijećnici koji imaju veću odgovornost, vijećnik ili čelna osoba. Ja mislim da čelnik ima veću odgovornost, jer čelnik, direktno je odgovoran, direktno raspolaže sredstvima, odgovoran, potpisuje financijsku odgovornost. Odgovoran je za provođenje projekata, tako uvažavajući i uvažene članove predstavničkog tijela, mislim da je to ipak malo neusporedivo, što se odgovornosti tiče. Jer vijećnici, ne znam, ne vidim neku veliku odgovornost osim moralnim i pred svojim, što je veliko pred svojim biračima odgovaraju i sigurno će njihovi birači pratiti, dal oni se zalažu ili ne zalažu za nešto. To je najveća kazna i najveća nagrada za njih. A čelnik je ipak predugovorna stvar, to vi jako dobro znate, jer ste bili čelnik.
Odgovor na repluku.
Hvala predsjedniče. Uvaženi kolega Sanader, jedan kolega je rekao, kad smo bili na, mislim da je Državna uprava za zaštitu i spašavanja, imala jedan seminar načelnika, onda je jedan kolega rekao, e da sam ja znao, za što sam sve odgovoran, nikada se ne bih kandidirao. Vi ste u pravu, mnogi načelnici nisu ni svjesni, vjerojatno za što su sve odgovorni. Pogotovo ako netko ide ulicom, pa mu padne grana na glavu, da je i zato čovjek odgovoran. Dobro, možda kad sam rekao vrijednost, ne mislim, sigurno da čelnik koji je izabran na neposrednim izborima ima taj legitimitet koji su mu ljudi dali. Moja samo, intencija, ono rješenje koje je bilo prije 2000. da se biraju i članovi vijeća na taj način, većinski u svome da kažem kvartu, u svome mjesnom odboru, možda bi i njima dalo taj još, tu važnost, samo onda bi, ko zna kako bi onda tek zakomplicirali još njihove međusobne odnose. U svakom slučaju, vrijednost i predstavničkog tijela i čelnika, mora biti jednaka da bi oni mogli ostvariti kako se u zakonu kaže ravnopravni odnos. Hoće li se to ovim zakonom postići, tek ćemo vidjeti. Ja se bojim baš upravo toga, da će mnogi članovi predstavničkog tijela biti u strahu, pa će glasati za proračun samo zato da ne budu raspušteni, iako se s tim ne slažem.
I zadnja replika, poštovani kolega Prelec. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Žagar, ja ću vam samo replicirati u onom dijelu kad ste rekli, nije lijepo da čelnike zovemo šerifi, niti da vijećnike zovemo neznalicama. Ja s slažem da vijećnike ne bi smjeli znati neznalicama, jer stvarno ima tamo visokoobrazovanih vijećnika, koji imaju dobre rasprave, koji daju dobre prijedloge, koji unaprjeđuju rad vijećnika, pomažu načelnicima i gradonačelnicima i sigurno vijeće ima svoju funkciju. Ali jednako tako, ne znam koja je smisao zvati lokalne čelnike šerifima. Ja kad sam bio mali, a svi smo mi bili nekad mali, onda smo se igrali kauboja i Indijanaca, pa samo rekli i svi smo se mi borili da budemo šerif. Zašto šerif? Zato što su oni postavili zakon, uvodili su red. Pa ako uzimamo to da lokalni čelnici, poštuju zakon, uvode red, onda se slažem, zovite nas šerif. Ali, da mnogi smatraju, kad se zovu lokalni čelnici šerifi, da su to neki koji rade na svoju ruku i nekakvi lokalni, ne znam tko, onda je to … [[Govornik se ne razumije.]] Da ima takvih, ima takvih i načelnika, i gradonačelnika, koji u onom negativnom kontekstu možemo zvati šerifima, da. Ali bi onda bi bio možda dobar prijedlog da ih zovemo kauboji. Jer ima, doslovno ima takvih kauboja, ali ja bi rekao, to su izuzeci, a izuzeci potvrđuju pravilo, da ima izuzetno kvalitetnih načelnika i gradonačelnika i da ih stvarno ne bi trebali zvati posprdno šerif. I ovaj lex šerif nije pravi naziv po meni.
Odgovor. Izvolite.
Ukratko s vama se slažem, ne treba ljude na taj način ljude generalizirati. Pa da možda se i slažem, šerif ne mora značiti nužno nešto negativno. Međutim, u onom smislu ako čelnik jedinica lokalne samouprave, gradonačelnik, načelnik ima određenu moć, vlast, a zloupotrebljava ju prilikom zapošljavanja, prilikom donošenja nekakvih odluka posebno kod javne nabave, onda on nije, onda je on doista kauboj jel profiter. Možda bi trebalo u budućnosti razmišljati i ja o tome malo znam, nešto sam čitao, postoje razvijene zemlje u kojima na lokalnoj razini nemate opoziciju nego vi proporcionalno koliko dobijete glasova toliko učestvujete u vlasti i vjerojatno ne bi imali ovaj problem. čelnik bi bio izabran direktno, a vijećnici bi provodili politike na kraju krajeva što su govorili u svome programu, svako za svoj resor, svako za ono za što je zadužen i tada ne bi došlo do ovoga problema da neko nekoga ruši već bi se više oni borili da izvuku sredstva koja su potrebna za njihov projekt. Jer jedino što mislim, to su kolege spominjale, jedino što mislim vrijedno je i na čemu treba dobivati izbore su projekti. I o tome kada se govori, kada se ide prema projektima, kada se i liste sastavljaju onda se to, da kažete ovako lako se može detektirati ona skupina vijećnika ili oni koji to ne žele koji opstruiraju, a ne žele da se projekt provede do kraja. I bolje je onda načelniku da sam odstupi i kaže ma gospodo ako vi ne želite projekt koji je dobar za našu općinu, naš grad onda se ja sam mičem.
Dobro, sada smo iscrpili replike. Idemo na drugu pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Alen Prelec. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Ne znam hoću li govoriti kao šerif ili kao lokalni čelnik, ali evo ja ću uzeti u onom dobrom kontekstu ovaj šerif. Ja bih rekao da je ovaj zakon mogao bih konkretno reći tresla se brda rodio se miš. Novinari i mediji pišu lex šerif novi zakon, ajmo iskreno ovaj zakon nije spektakularan, nije ništa posebno. I evo kao čelnik lokalne samouprave rekao bih da zbog njega građani neće živjeti ništa bolje. Uvijek ga možemo gledati sa dva nivoa, ja ga gledam kao čelnik jedinice lokalne samouprave, međutim kada gledam neki problem onda ga pokušavam gledati sa jedne druge strane, evo u ovom trenutku mogu ga gledati i sa pozicije vijećnika. Da li on ide k tome da nam bude bolje ili lošije evo mislim da ovu situaciju ne mogu okarakterizirati ni crno ni bijelo. Činjenica je da bi u jedinicama lokalne samouprave potrebniji bili puno važniji zakoni koji će omogućavati bolji život građana, to mislim da se svi možemo složiti. Da li je ovaj zakon postojeći dobar? Nije dobar. Činjenica da se većina ovog zakona fokusira, ja bih rekao 80% ovog zakona je odnos između čelnika jedinica lokalne samouprave i vijeća. Da li je tu važnije čelnik ili vijeće? Ja mogu reći iz svog iskustva jasno da mi ovaj zakon ide u prilog, definitivno mi ide u prilog i vijeće me teže može smijeniti, iako evo u mojoj jedinici lokalne samouprave ja nemam problema sa vijećem imam većinu u vijeću, ali smatram da ipak na neki način smanjujemo mogućnosti vijeća i vijećnika kao izabrano tijelo koje ima pravo utjecati na politiku svakog načelnika i gradonačelnika. Jednako tako imam i argumenat i na drugoj strani, činjenica da su nas čelnike jedinica lokalne samouprave birali većina građana. nitko nije izabran ispod 50%, neki su možda i u prvom krugu izabrani sa 80 ili 90% ne zato što su jedini jel ili da ih ima samo dvoje nego ih je bilo više. Znači apsolutno nam daje za pravo da vodimo grad i općinu da u konačnici smo fiskalno odgovorni i mislim da imamo pravo o velikom broju pitanja samostalno odlučivati. I tu mogu se složiti da ovaj zakon ide na ruku tim čelnicima, međutim jasno da istina nije uvijek samo tako niti bijela, niti crna. Jasno da će mi olakšat, svakom čelniku će olakšat ovaj zakon i kada smo imali raspravu između čelnika gradova i općina gotovo nijedan načelnik ili gradonačelnik nije bio protiv ovog zakona i to mi je jasno. Jasno mi je zbog toga što oni na neki način ovdje imaju sigurnost. Mogu biti na njihovoj strani kada kažu da dosadašnjim zakonom su bili podložni tome da ih je mogao nekog jedan vijećnik koji je bio možda presudan, a koji je u konačnici dobio 5% glasova i može ucjenjivati jel samo uz tog jednog vijećnika može imati većinu u vijeću i to je točno. E sada možemo govoriti o tome da mi kao društvo nismo evoluirali, da nismo došli na jednu takvu razinu moralnu, etičnu da vijećnici neće vijeće koristiti za populizam i politikantstvo što uglavnom je. I pogotovo oni oporbeni vijećnici koriste svoju poziciju da ucjenjuju gradonačelnika ili načelnika. Ja znam takve primjere, imao sam pokušaj i u svojem vijeću i zato je u tom smjeru ovaj zakon dobar i omogućava da čelnika koji je fiskalno odgovoran koji je neposredno izabran da može donositi odluku, a da ga vijećnici i vijeće ne ucjenjuje. Ali ja bih rekao da zakoni nisu ti koji sami moraju osigurati zakonitost odnosno vijećnici nisu ti koji su korektor. Ja bi rekao da tu imamo dosta veliki problem u zakonima odnosno u sudovima. Kada govorim o tome da su neki čelnici rade po svojem, da imaju izuzetno veliki broj kaznenih prijava, a znamo takve čelnike jedinica lokalne samouprave i da oni iz godine u godinu rade prekršaje, rade krivična djela i da ih zakoni ne procesuiraju, tu ja vidim ključni problem. Vidim ključni problem na taj način da jednostavno za čelnike se smatra da su evo u ovom slučaju posprdno šerifi, da rade što hoće, a zakon je taj koji ih ne sprečava u takvim kaznenim djelima. To se događa ovdje u bližem okruženju, događa se da vijećnici i vijeće i skupštine ne mogu ništa takvom lokalnom čelniku i tu bi ustvari trebalo napisati zakon kako onemogućiti da nam se neka pokretanje određenih kaznenih djela i krivice lokalnih čelnika ne odvija pet, šest ili deset godina. Prođe dva, tri mandata, pa lokalni čelnik ništa, evo prošao 2, 3 mandata i ne dogodi se ništa a optužen je za koruptivna djela, za protuzakonite radnje, za interese. Evo ja mislim da je tu jedan vrlo važan i ključan problem kako tu riješiti zakonsku regulativu da takve čelnike onemogućimo u daljnjem izboru, u radu i da jednostavno zakon se sprovodi po hitnom postupku. Nije moguće da velim, takvih primjera imamo, neću ja reći jako puno, ima ih. I onda gledamo u globalu, kao čelnike lokalne samouprave, kao ljude koji rade protuzakonito. A znamo da čelnici sigurno ne rade, većina sigurno ne radi protuzakonito. Da kada gledamo da smo najviše kontroliraniji. Ja ne znam da li postoji čelnik jedinice lokalne samouprave koji u 4 godine mandata nije imao neku reviziju u svakoj godini. Ja imam svake godine reviziju. Pa dolaze ovi za vatrogasce, pa dolaze ovi za komunalno, pa dolaze državna revizija. Svake godine imam nekakvu reviziju. I mi smo najkontroliraniji. E sada, da li čelnik jedinice lokalne samouprave može potrošiti 1000 kuna a da to nije u općinskom proračunu? Ne može. Da li može zadužiti jedinicu lokalne samouprave za 1000 kuna više nego što ima godišnje prihode? Ne može. E u tom smislu mi smo u jednom neravnopravnom odnosu prema recimo ministru, ministru financija RH. Govorimo o tome da smo u ovoj godini smanjili deficit sa ne znam 12, 13 milijardi na 8 milijardi. I to je veliki uspjeh ministra financija, smanjili smo deficit za, na 8 milijardi kuna. A čelnik jedinice lokalne samouprave ako napravi minus u tekućoj godini za 100 kuna ili ne daj Bože za milijun kuna odmah ide u Remetinec. E, velim tu bi morali svesti stvari na svoje mjesto i da kažemo da jednostavno morali bi svi biti u istom položaju. Ali jasno da imam i argumente koji govore o tome da ovaj zakon, da ovaj zakon definitivno nije po jednim demokratskim standardima. Smatram da ovaj zakonski prijedlog na prvi prijedlog je simpatičan, možda ide na ruku jedinici, čelnicima jedinica lokalne samouprave međutim on je u konačnici jednako loš kao i za predstavničko tijelo tako i za čelnike lokalnih samouprava. Ovaj zakonski prijedlog korak je unatrag u razvoju demokratičnosti, transparentnosti, učinkovitosti i participacije građana na lokalnoj razini. Ja to moram priznati. Velim, drago mi je kao čelniku za ovaj zakon. Međutim, ako gledam stvarno kaj se tiče demokracije u potpunosti smo smanjili mogućnost da vijećnici i vijeće ima neku ključnu ulogu u svemu tome skupa. Nekako mi se čini da ovaj zakon možda malo štiman prema nekim čelnicima koji u ovom trenutku im odgovara da imaju veće ovlasti, da imaju manje mogućnosti da im vijeće i gradska vijeća i vijećnici pomrse račune. Evo nekako tako imam ocjenu. Demokracija je u konačnici između ostalog i procedura. Kad, ona može biti dosadna, frustrirajuća, može biti spora, ali i činjenica je demokracija je takva da nije demokracija ako i jedan čovjek odlučuje o svemu tome skupa. Velim tu sam uvijek u onom raskoraku kao čelnik jedinice lokalne samouprave kojoj ovaj zakon odgovara i kao čovjek koji se stavlja u poziciju vijećnika i koji neće imati, odnosno imati će manji utjecaj na politiku u svojoj jedinici lokalne samouprave nego što je imao do sada. Iskreno rečeno, evo i naš klub je rekao da će biti protiv zakona. Ja smatram da nije zakon u konačnici ništa spektakularno, ništa tako loše. Treba ga popraviti, treba saslušati čelnike gradova, općina da ga popravimo i onda ćemo imati jedan dobar zakon ali suštinski ovaj zakon neće omogućiti bolji život građana, ajmo se fokusirati na neke druge zakone koji će omogućiti jedinicama lokalne samouprave da imaju više financijskog potencijala i da rade bolje za boljitak svih svojih građana. Hvala lijepa.
Imamo dvije replike, prvi je poštovani kolega Jovanović. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Prelec, na samom kraju ste rekli najbitnije. Dakle ovaj zakon neće poboljšati kvalitetu života građana niti demokratičnosti. Govorili ste iz perspektive vijećnika i čelnika. Jer, ovaj zakon je vrlo zanimljiv, ovisno iz koje ga perspektive gledate. On čak nije uskostranački ni obilježen. Dakle ovaj zakon može gledati jednako gradonačelnik Rijeke i gradonačelnik Splita, ali će ga različito gledati HDZ-ov vijećnik u Splitu i HDZ-ov vijećnik u Rijeci. Ili SDP-ov vijećnik u Rijeci i SDP-ov vijećnik u Splitu. Gledati će ga različito. Dakle zbog toga ovaj zakon ne ide u prilog povećanja demokratičnosti građana i zato je on loš. I zato on je parcijalno rješenje i zato ga nije trebalo sada donositi. I zato se stvara taj osjećaj, osjećaj sumnje u namjere ovog zakona. I možda ste u pravu, možda zaista ne bi trebalo govoriti o šerifu, o lex šeriru. Ali zašto ne bi govorili o les šerif Bandić?
Odgovor na repliku.
Hvala. Kolega Jovanović pa evo ja sam rekao i na kraju da mi se čini da je ovaj zakon pisan zbog nekoga, oprosti, ispričavam se ako griješim dušu međutim čini mi se da on velim nije ništa spektakularan, ništa neće poboljšati kvalitetu života u jedinicama lokalne samouprave a evo on je onako, ja bih rekao na n-tu potenciju stavljen u javnost i kao da je nešto spektakularno napravljeno po pitanju jedinica lokalne samouprave. Mislim da nije ništa. Da li će biti on dobar ili loš, vidjeti ćemo da li će biti u drugom čitanju jednako takav, da li ćemo ga donijeti u ovom Saboru. Mislim da se on može popraviti, mislim da može biti bolji ali u konačnici mislim da iza ovoga zakona moraju dolaziti drugi zakoni koji će popraviti situaciju u jedinicama lokalne samouprave. Mislim da a to sam govorio u jednim od prijašnjih izlaganja vezano uz financiranje jedinica lokalne samouprave. Jedinice lokalne samouprave koriste svega 16% državnih sredstava, 16% a država koristi tih preostalih 84%. Mislim da je tu ključni problem. Tu se radi o boljem životu jedinica, svakog građanina u općinama i gradovima. I to je krucijalni zakon. A ovaj zakon, jasno demokracija košta, demokracija nije baš nešto jednostavno. Nekim čelnicima će ovo odgovarati, nekim neće odgovarati. Nije ni jedan zakon bio crno-bijelo, tako neće ni ovaj biti zakon, niti će ga svi prihvatiti, niti će svi reći da je loš. U konačnici vjerojatno ćemo ga donijeti, nadam se ne u ovakvom obliku. Ali da bi ga trebalo malo popraviti, mislim da bi ga trebalo.
Druga replika poštovani kolega Milošević, izvolite.
Poštovani kolega bili ste spomenuli u svom izlaganju da ste čelnik jedinica lokalne samouprave i da sami u svojoj jedinici nemate problema sa većinom, a ovaj zakon upravo se bavi s tim problemom kad čelnik ima problema sa većinom. Znate sami ste rekli u svom izlaganju da imate primjera i poznati su vam primjeri, sami ste doživjeli kad vijećnik ucjenjuje sa svojom podrškom prema proračunu. I to se zapravo najčešće događa kod proračuna. Ovaj prijedlog zakona na neki način rješava tu situaciju kod proračuna, riješio bi taj pritisak na načelnika kod proračuna. Ali ja sam danas isto u raspravi postavio pitanje pa i vama postavljam pitanje. Da li to rješava sukob vijeća i načelnika općenito, dakle ne samo kod proračuna. Da li će se ovim zakonom taj sukob razriješiti, odnosno da li će taj pritisak nestati i kod drugih odluka? Ovdje neće biti više mogućnosti ako se zakon, naravno usvoji, da vijećnik ucjenjuje načelnika jer će se proračun na neki način morati donijeti. Ali da li će oni naći zajednički jezik da li će ovaj zakon ponuditi rješenje da oni to, taj svoj sukob prevladaju. Drugo što bih vam htio reći i sami ste rekli i ja se slažem sa vama. Načelnik je fiskalno i kazneno odgovoran, njega se nadzire, vrše se revizije i kontrole. Ali evo, imamo jednu anegdotu, realitet u našoj lokalnoj samoupravi da je jedan čelnik optužen za koruptivne radnje, uhapšen je, završio je u zatvoru vrlo pošteno kad mu je određen pritvor, dao je ostavku, izašao je iz pritvora. U međuvremenu su raspisani izbori, on je pobijedio, ali ne samo to, on je bio jedini kandidat na tim prijevremenim izborima [[Upadica predsjednik: Hvala.]] i ostalo je na tome.
Odgovor na repliku.
Ne znam da li ste me čuli, ja sam rekao da ja nemam problema s tim. Ja imam u vijeću većinu. Međutim, kad vi kažete da li će riješiti ovaj problem ucjenjivanja vijećnika načelno. Ja mislim da neće, jasno da neće. Ali sve je to stvar samog čelnika jedinice lokalne samouprave koji treba imati toliko takta, toliko duha da može jednostavno dogovoriti sa vijećnicima neke projekte koji su od općeg značaja za svaku jedinicu lokalne samouprave. Preglasavanje, nadglasavanje, svađa a što je često u svim skupštinama i vijeću to ne vodi ničemu. I mislim da bi trebalo ono što sam govorio imati više poštenja, etike, morala u toj politici i kod vijećnika i kod čelnika jedinice lokalne samouprave. Ali bit je toga da ovaj zakon će smanjiti značaj vijećnika i vijeća, to je bit svega. I meni to kao čelniku ne odgovara, ali iskreno rečeno umanjit će značaj. Do sada su vijećnici tako mogli vrlo malo utjecati na politiku jedinice lokalne samouprave, a svojim zakonom će vjerojatno još i moći, manje moći utjecati na politiku. Eto to je ono što ćemo ipak na toj ljestvici demokracije malo spustit se koji korak niže.
Hvala. Idemo sad na treću pojedinačnu raspravu to je poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolegice i kolege, pa već je dosta rečeno. Ono što na početku mogu ponoviti da mi u klubu SDP-a smatramo da ovaj zakon nije dobar, da je parcijalno rješenje unutar jednog potrebnog cjelovitog paketa i da bi bilo puno bolje da smo dobili takav paket ili sačekali, tako da nam nije jasno, odnosno jasno nam je zašto se uopće gura u ovom trenutku. Također mi u SDP-u nismo uvjereni da nije ustavno usuglašen. Dakle, smatramo da postoji problem usmene usuglašenosti ovog zakona i naravno da nije u skladu sa Europskom poveljom o regionalnoj samoupravi. Svaki zakon koji donosimo ovdje u Saboru trebao bi imati za cilj jačanje integriteta, odgovornosti, učinkovitosti svih dužnosnika, pa tako i dužnosnika u jedinicama lokalne samouprave, naravno i vijećnika, članova skupštine, svih zaposlenih u korist građana. Da li to ovaj zakon donosi? Mi smatramo da ne donosi i zato ga nije dobro donositi i bilo bi idealno da se zapravo zakon povuče iz procedure i da onda dobijemo u idućoj godini jedan cjeloviti zakonski paket o kompletnom sustavu lokalne, područne (regionalne) samouprave. Danas smo čuli dosta riječi, evo upravo je i kolega Milošević istaknuo jedan raritetan primjer možda čak i u svijetu da čelnik koji je sigurno ogrezao u korupciji bude ponovno izabran. Jedan Oxfordski doktorand poznat, vjerojatno ste čuli za njega Vuk Vuković čak radi jedno istraživanje, vrlo dugoročno istraživanje u kojem istražuje utjecaj korupcije u jedinicama lokalne samouprave na ponovni izbor čelnika tih jedinica i njegova su zapažanja vrlo zanimljiva. Ta zapažanja govore gotovo o tome da je u jednom dobrom dijelu jedinica lokalne samouprave došlo do institucionaliziranja korupcije u tim sredinama koje u konačnici dovode do ponovnog izbora tih čelnika. Stoga je naš zadatak upravo učiniti suprotno, dakle našim zakonskim rješenjima deinstitucionalizirati potencijalnu korupciju na razinama jedinca lokalne samouprave i na taj način osigurati da građani odlučuju i da se donose rješenja koja su na korist građana, a ne na korist jednog kruga ljudi, moćnika, šerifa, raznih ortaka koji stvaraju mrežu, pravu koruptivnu mrežu kojoj nije bitan građanin, nego su bitni pojedinačni koalicijski interesi. I na taj način, sklapanje takvih ortačkih ugovora omogućuje se ostanak na vlasti a na štetu građana. I zato nama sve ovo jako, jako skreće pažnju na mogućnost da se radi o jednom ortaštvu u kojem glavnu ulogu igra naš poznati šerif Bandić. Ono što svakako treba naglasiti da rješenja u ovom zakonu zapravo nisu važna, a da 99% nekih drugih problema koje bi trebalo rješavati uopće ne dotiče. Kolegica Anka Mrak-Taritaš je sjajno izračunala, dakle da se zbog problema koje ovaj zakon pokušava riješiti, bar nam se tako prodaje priča raspuštalo svega 1,5% proračuna u RH. Prema tome, to nije dobro i nije uvjerljivo obrazloženje, da to je razlog zašto donosimo ovaj današnji zakon. Prema tome i s time zaključujem, dakle donošenjem ovog zakona stvaramo opet jednu sumnju u želju da integritet na razini jedinica lokalne i područne samouprave, svih političara bude veći, da građani povećaju svoje povjerenje u institucije. A ako pogledamo cjelokupno okruženje u kojem danas građani Hrvatske žive, gdje se čak za korupciju hapse i suci onda je pitanje u kojoj mjeri će želja građana da uopće sudjeluju u demokratskim procesima, u izlascima na izbore biti na ovaj način povećana. Prema tome, na žalost smatramo da je ovaj zakon loš, da ne povećava integritet, odgovornost političara čelnika jedinica lokalne, područne samouprave, te zbog toga ga ne treba podržati. Hvala lijepa.
Imamo dvije replike. Prva je poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Kolega Jovanović, vi ste zaista u vašem izlaganju spomenuli vrlo interesantnu studiju gospodina Vuka Vukovića za koju ja ovako ako mogu sugerirati ne bi bilo loše da ju se pročita. Ona je vrlo dobro napravljena i na svašta ukazuje. No međutim, ja sam se javila iz jednog drugog razloga, jer vi ste u svom izlaganju govorili da bi ipak trebali dobiti jedno cjelovito rješenje. Mi danas raspravljamo više-manje o proračunu, raspravljamo o odnosu zastupnika, odnosno vijećnika i izvršne vlasti. No međutim, možda je to netko spomenuo, pa ako je, ja se unaprijed ispričavam ali nismo raspravljali ni u jednom trenutku koji su to uvjeti pod kojim bi pojedini gradonačelnik, načelnik ili župan trebao odstupiti sa svoje dužnosti. Činjenica je da su oni direktno izabrani, no međutim činjenica je da možda postoje određeni slučajevi u kojim bi oni trebali odstupiti. Mi smo ne tako davno imali slučaj jednog župana koji ima u porodici, odnosno u svojoj obitelji očito nekih problema, pa je neki dan nastavak priče bio. Ja vam zaista se ne usudim suditi, niti bih htjela suditi no međutim i tu je uvažena kolegica Martinčev-Juričev ja sam je jedanput čula, odnosno Juričev-Martinčev, kad je ona rekla za radno mjesto da budete dakle obični službenik trebate imati nekakve dokaze i sve ostalo. Ali za radno mjesto u konkretnom slučaju župana ne. To nam je nekako prošlo ispod radara. Ako želimo razvijat demokraciju, a sigurna sam da će nam puna usta biti tog da razvijamo, ovaj zakon to nije, to je nama svima jasno. Uopće ni u jednom času više ne raspravljamo da je možda došlo vrijeme da i zakonom propišemo neke uvjete pod kojim netko mora odstupiti s te časne dužnosti bez obzira što su ga građani izabrali. Hvala.
Odgovor na repliku.
Pa kolegice Mrak-Taritaš potpuno se slažem sa vama. Ja sam evo inače bio u lokalnoj samoupravi od '93. do 2009. i kao član Gradskog vijeća i kao član Poglavarstva i kao zamjenik, predsjednik Gradskog vijeća, kao zamjenik gradonačelnika tako da zaista smatram da imam i iskustvo i znanje koje mogu govoriti o funkcioniranju jedinica lokalne i područne samouprave. A ovo što ste rekli upravo je to ključno. Dakle, svako naše zakonsko rješenje mora imati u temelju povećanje integriteta čelnika dužnosnika, ali istovremeno i odgovornosti. I ako u tom zakonskom rješenju nema mogućnosti da se pokrene pitanje odgovornosti lokalnog čelnika, onda taj zakon nije dobar a primjeri koje ste istakli su vrlo zorni primjeri i nadam se da će u ovom možda drugom čitanju naći se rješenje i za to.
Kolega Prelec, izvolite i vi.
Kolega Jovanović samo ste spomenuli onako usput sudove, a govorim o ovoj novoj aferi sutkinje i stečajnog upravitelja koji su na žalost vrlo blizu … [[Govornik se ne razumije.]] kod nekih odluka koje su bile u najmanju ruku čudne i sumnjive. Mi sumnjamo u čelnike zato što sudovi ne rade posao, to je definitivno točno. I ono što sam govorio u svojoj raspravi, kad sudovi budu radili svoj posao, kad ne budemo procesuirali čelnike koji su radili i zloupotrebljavali svoj položaj pet, šest ili više godina, onda će biti manje sumnje u sve nas. Nećemo generalizirati. Jer kad imamo dva, tri primjera gradonačelnika ili načelnika protiv kojih se vode sudski postupci, onda govorimo svi su oni lopovi. Ne, nismo svi lopovi ali moramo rješavati upravo ovaj problem sudova a oni su jedan od najvećih problema u Hrvatskoj državi da sudovi i postupci traju godinama, doslovno godinama, da ljudi već zaborave zbog čega je netko bio uhićen i onda generaliziramo problem i kažemo svi su oni lopovi. Ne nisu.
Odgovor na repliku.
Slažem se kolega. Dakle, postoji ona izreka pravda je spora ali dostižna. Kod nas je ona vrlo, vrlo spora ali uopće nije dostižna i ako pitate građane Hrvatske nedavno je provedeno jedno veliko istraživanje na uzorku od 62 zemlje u svijetu gdje su građani Hrvatske 74% njih istaknulo da ne vjeruje hrvatskom pravosuđu i smatra da hrvatsko pravosuđe nije u stanju boriti se korupcijom.
Idemo dalje. Sada je na redu poštovana kolegica Roščić, izvolite.
Evo ja bih htjela prvo na početku reći da kako se ovaj zakon odnosi na gospodina Bandića i Zagreb mene iskreno ne zanima, jer ja dolazim iz desete izborne jedinice i želim pričati o svemu onome što ovaj zakon donosi pozitivno u puno drugih općina koji stalno naglašavamo da je preko 550 u Republici Hrvatskoj. A kako i ministar dolazi iz 10 izborne jedinice vjerujem da i on vidi puno takvih primjera koji će doista u kratkom roku doprinijeti većoj stabilnosti u jedinicama lokalne samouprave i riješiti one goruće probleme. Možemo reći da ovo nije reformski veliki zakon, ali da on mora brzo riješiti ono što nas svakodnevno čeka, tako da ću početi od ovog dijela koji se odnosi na promjenu područja. Neću, a kasnije ću nešto reći i o znanju naših vijećnika i o trgovini koja se dešava u jedinicama lokalne samouprave. Znači, da bismo mogli koristiti mjeru 7.4. i druge razne mjere na europskim fondovima važno je da naša naselja budu definirana do 5000 stanovnika jedinice lokalne samouprave. Ono što se dešava u Dalmaciji je da mnoga sela, zaseoci nisu izdvojena u posebna područja koja su definirana u zakonu i da zbog toga ulaze u statistiku puno većih naselja i ova im sredstva nisu moguća. Nekad devedesetih kada su se donosila ta ustrojstva ljudi iz nekih manjih sela, zaseoka jednostavno su htjeli biti dio veće nekakve ustrojstvene jedinice kao tu će biti više para bolje da budemo svi zajedno i kako vidim to se nije dešavalo u Slavoniji tako da oni imaju jasnu raspodjelu selo jednako naselje. A kod nas ima dosta tih zaseoka koji su doista unutar većih naselja od 10 tisuća stanovnika i to je doista problematično. Program ruralnog razvoja kojim se financira rješavanje infrastrukture u tim malim naseljima se treba odnosno provodio 2014. počeo se je provoditi u 2017. godini. ali ono što je važno da mi više nemamo vremena za čekanje i moramo pojednostavnit tu proceduru da doista ona mala naselja kojima je dobra infrastruktura da se evidentiraju kao takva odnosno sela i zaseoci kao posebna naselja. Što se tiče komentara vezanih za znanje pojedinih vijećnika o donošenju proračuna, mislim da je jako važno da vijećnici imaju znanje i sposobnost za obavljanje svojih funkcija i da oni imaju pregršt ovlasti zahvaljujući kojima mogu utjecati na rad u jednoj općini, ali budimo realni ono što se dešava kod donošenja proračuna imali smo sada i kod donošenja rebalansa na razini nacionalnoj je da i mi zastupnici dajemo amandmane i da većina njih nije u skladu sa zakonom. Znači da mi zastupnici ne znamo na koji način pravilno podnijeti amandman na državni proračun i jako je nezgodno ako se lokalni proračun koristi kako bi se manipuliralo, kako bi se poticala politička trgovina, rušila stabilnost odnosno rušili načelnici. Zašto je važno da zaštiti jedinice lokalne samouprave od nestabilnosti? Prva stvar je što mi ovdje ipak saborski zastupnici dosta obveza za razliku od sredstava delegiramo na jedinice odnosno decentraliziramo na jedinice lokalne samouprave, puno brže im namećemo obveze nego što im dodjeljujemo novce, a zakoni kojima mi podliježemo ipak donosimo ovdje u Hrvatskom saboru. Druga stvar je i što većina kako je spomenula gospođa Juričev-Martinčev i gospodin Žagar većina vijećnika misli da su im ovlasti veće nego što jesu i često krivi naše načelnike i gradonačelnike za ono što nije u njihovim ovlastima, pa je ona spomenula tu i krajnji primjer gdje oni krive načelnika ili gradonačelnika zašto se negdje PDV ne smanji, zašto je neko vijećnik ako ne može utjecati na promjenu zakona. Tako definitivno smatram da trebamo smanjiti trgovinu i ja sam radila na području 19 jedinica lokalne samouprave i tu je u dvije došlo do rušenja načelnika, a četiri nisu imale većinsko vijeće. Ono što je nekako u svemu tome najgore, ne samo ta blokada koja se dešava prema općini i načelniku nego dešava se blokada prema našim građanima, a još veće ono što trebamo riješiti ovim zakonom je ona trgovina koja se dešava ispod stola da se ne bi blokirao rad načelnika i gradonačelnika. Tako da smatram da svak onaj kome je lakše možda kupiti vijećnike, srušiti vijeće nego raditi i pripremat se i za korištenje fondova EU koje evo i ovo mijenjanje područja će pridonijeti da se to lakše provodi. Naravno jako je važno kako bismo koristili fondove EU to proračunski na vrijeme i dobro planirat, svi oni kojima je lakše raditi suprotno će biti protiv ovog zakona ili da se zadrži stari. Tako da ovaj zakon podržavam i osobno, ne samo u ime kluba i svih nas koji to donosimo nego doista zato što će i u 10. izbornoj jedinici pozitivne promjene. Hvala.
Hvala. Imamo samo jednu repliku poštovana kolegica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, dakle zaista od početka rasprave osim lex šerif ja sam bila također jedna od tih koja je rekla da možda ipak nazovemo taj zakon pravim imenom lex šerif Bandić. To nije slučajno. Dakle zagrebački Parlament je drugi po veličini u Hrvatskoj, sedam saborskih zastupnika osim što sjedi ovdje i saborski zastupnici su i zastupnici su u Zagrebačkoj skupštini, ali možda je ostala neprimijećena jedna druga činjenica. Činjenica da se je u Skupštini grada Zagreba na zadnja skupština kada je bila na dnevni red uvrstila i rasprava o prijedlogu zakona koji je tada prošao proceduru e-Savjetovanja i u toj raspravi dosta žestoko se raspravljalo što to znači, što to znači, što to znači za demokraciju, što to znači za uopće rad u gradskoj skupštini i bez obzira što gradonačelnik Bandić ima većinu mi smo većinom glasova izglasali zaključak kojim predlažemo resornom ministarstvu odnosno da se ipak taj zakon povuče iz procedure. U gradu Zagrebu je jedna vrlo interesantna situacija, tamo za razliku od Sabora u bilo kojem trenutku vi računate većina koja je većina i 26 i nema nijedne točke koja vam se čini čak i u dnevnom redu da je najbezazlenija gdje se ne računa ta većina. Ja iako se ja mogu složiti da možda smo se trebali odmaknuti od gospodina Bandića, iako je on vrlo rano još u 9. mjesecu rekao da će biti donesen zakon i da on više neće morati toliko strepiti nad proračunom. On je se pokazao tako umješan sve ovo vrijeme da on ne treba zakon, on će uvijek uspjeti vezano uz proračun skupiti tih 26 ruku i imati točno onakav proračun kakav hoće. Ali bi bilo dobro za znati da je u gradskoj skupštini donešen zaključak kojim se predlaže da se ovaj zakon ne usvoji.
Odgovor na repliku kolegica Roščić.
Zahvaljujem. Dosta današnje rasprave se provodi na pitanju problema u Zagrebu i općenito u gradu Zagrebu i radu gradske skupštine, međutim ja se ovdje moram boriti da ima i drugih dijelova Hrvatske i da ćemo o njima pričati. Mislim da je u ostatku Hrvatske još više ih brine osim ovog zakona na koju ruku ide gradu Zagrebu to što su dosta kapaciteta, dosta sredstava je centralizirano upravo u središtu Hrvatske u Zagrebu, a dosta obveza se decentralizira manjim jedinicama lokalne samouprave i gradovima koji to ne mogu podnijeti. I ja ću se bez obzira što neko želio reć i naravno da je to opravdano i zato ste i zaduženi da pričate kako se ovi zakoni odnosi na područje s kojeg dolazite, ali ja sam zadužena za svoje. Hvala.
Idemo dalje. idući je na redu poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Uvaženi kolegice i kolege, poštovani gosti. Pred nama je danas zakon koji je u javnosti dobio ime lex šerif. Sasvim sigurno ne slučajno. To je zakon koji u biti nema prvi smisao, osim da ide na ruku joj stranci i njezinim satelitima i to u vrlo vrlo ograničenim slučajevima, dakle, u nekoliko gradova i općina. A to ću probati obrazložiti tijekom svojeg izlaganja. Naime, tvrdi se da ovaj zakon ima namjeru uvesti stabilnost vlasti, jer kao predstavnička tijela u lokalnoj samoupravi često ruše proračune, pa samim time izazivaju izbore. Međutim, statistika pokazuje da u zadnje 4 godine od 2400 donošenja proračuna, samo 50 proračuna je osporena, a 38 puta su održani izbori, što pokazuje da je dakle, načelnik općine, gradonačelnik pao u 1,6% slučajeva. S druge strane, znači već ovim postojeći zakonom, ti načelnici su jako zaštićeni, oni navodno mogu pasti i zbog referenduma građana, međutim, pokazalo se da je dakle, od 2400 slučajeva, referendum održan ukupno 2 puta. Znači referendum je mrtvo slovo na papiru, on ne postoji u praksi. A ne postoji u praksi iz razloga, što se ovim zakonom, između ostaloga uvode dvostruki kriteriji, pa ta je tako teže organizirati referendum na lokalnoj razini, nego na nacionalnoj. Na nacionalnoj razini je potrebno 10% potpisa skupine za održavanje referenduma, a na lokalnoj čak 20%. Što znači da je takvu inicijativu praktički nemoguće provesti. Ako bi se usvojio ovaj zakon, postavlja se sasvim realno pitanje, koja je funkcija predstavničkog tijela, što to predstavničko tijelo radi? Hoće li to predstavničko tijelo biti samo nekakva kulisa, nekakav privjesak, načelniku, koji će doista šerif, odnosno, Bog i batina, slično kao što se to radi u Zagrebu, gdje imate u kvartovima i u mjesnim odborima 1600 vijećnika. Pazite 1600 vijećnika koji svi primaju naknade, a koji ne odučavamo baš nikome, jer je njihova funkcija isključivo savjetnička. I sad kad već imamo u tim mjesnim odborima 1000 i 1000 vijećnika koji ne odlučuju nikome, sada s ovim zakonima i 9000 vijećnika u općinskim, županijskim i gradskim skupštinama, također želi svesti na funkciju nekakvog savjetnika odnosno, sam je sebi svrha. Odnosno želi ih se, idemo to tako reći disciplinirati, da postanu glasačka mašina bez mozga. Da imamo u Saboru jednoga koji sve može i da isto takvog koji sve može imamo u općini, i da jednoga koji tako sve može imamo u gradovima, a najvažnije u Gradu Zagrebu, gdje HDZ ima svog zamjenskog gradonačelnika, s obzirom da nema nikakve izglede, da u sljedećih 100 g. dobije svojeg gradonačelnika. To smo vidjeli na ovim zadnjim izborima, gdje je čak i otpadnik iz HDZ-a dobio duplo više glasova, nego vaš kandidat, koji je isto bio otpadnik, sli ste ga lijepo radi primili nazad, pa kandidirali za gradonačelnika Zagreba. I sad gledajte, kako to u Zagrebu funkcionira, da vam velim, što moraju vijećnici prihvatit, kad kraj njih dođe proračun, evo vidjeli smo, ovdje imamo i neke vijećnike u gradskoj skupštini, recimo u Zagrebu je određeno, da montaža jedne kante za smeće košta 1000 kn. U Zagrebu je određeno da postavljanje klupe u parku košta 5000 kn. Znači ne nabava klupe, nego montiranje klupe. U Zagrebu je određeno da par stotina vrtića mora biti ograđeno ogradom visokom 2 metra žicom, ali jedan metar postavljanje te ograde košta 1500 kn. I sad kad vi dođete zdravom pameti, na koncu konca, ljudi se javljaju, koji kažu pa daj ja ću ti postaviti žicu za 200 kn ili montirati ću ti klupu za 300 kn. Ne ne može to tako, jer je šerif rekao da je montiranje klupe 5000 kn. I sada, kad on to donese takav proračun u gradsku skupštinu, po ovomu zakonu, morati će se tako prihvatiti ili će on imati mogućnosti, pazite sad, raspustiti predstavničko tijelo. On ostaje na položaju, a predstavničko tijelo će biti raspušteno i ići će se na izbore. Je li onda funkcija predstavničkog tijela da štiti građane, da donosi realan proračun, a ne štetan ili je funkcija predstavničkog tijela da glasa ucijenjena od strane načelnika i gradonačelnika, kako ne bi bila raspuštena. I onda kao zakonodavac, kaže, e dobro, ali ako budu izbori za predstavničko tijelo, onda mogu za 3 mjeseca eventualno biti u novom sazivu i izboru za načelnika. Što znači da ustvari zakonodavac predviđa dvostruke izbore, dvostruke troškove, dvostruku gnjavažu, a ne skraćivanje postupka. Ja znam, da bi se gospoda iz HDZ-a rado riješila gospodina Hasanbegavića u gradskoj skupštini i još nekih sličnih slučajeva, da im je on sada trnu u peti iako su ga sami stvorili. Ali, mi je vrlo žao da se piše zakon za par pojedinaca. Da se piše zakon u funkciji jedne stranke. Da se tako zloupotrebljavaju institucije. I da ti koji zloupotrebljavaju institucije, donose ovakve nakarane zakone u Sabor, onda kažu, nama iz Živoga zida ili dijelu oporbe, vi ste populist, destruktivci i ne znate što govorite. A šteta je da to radimo. Ili recimo, što ćete gospodine Kušćeviću, kad u Čemincu, vaš načelnik općine propiše porez na traktore, koji ne postoji nigdje u Hrvatskoj. Na koji način ćete vi njemu stati na kraj? I na koji način uopće možete stati već sad po postojećem zakonu županu Tomaševiću? Kako mu možete stati na kraj? On isto može što hoće. Vidim. U Engleskoj, u ne znam Austriji, tamo se spomene za nekoga ministra da je prije 20 godina ne znam, pogledao neku novinarku i on podnosi ostavku a ovdje se žena tuče, trga joj se daljinski iz ruke zbog utakmice Hrvatska-Grčka, nikome ništa, on je i dalje šerif, on će raspustiti predsjedničko vijeće, neće oni njega raspustiti, znači već sada je to pretjerano. Mi smo dali tim načelnicima vrlo dobar alat u ruke kada smo izglasali u ruke kada smo izglasali zakon odnosno u prijašnjem sazivu za neposredne izbore. Postoje neposredni izbori. I ti neposredni izbori su strašna zaštita za gradonačelnike i načelnike, sasvim dovoljna. Čemu sad još ovo, koja panika vas hvata, paranoja da sada morate jedan ovakav zakon donositi a imamo toliko posla neodgodivoga koji bi trebali raditi u korist hrvatskih građana? I tu ste govorili da ćete skratit na dva mandata, trebalo bi, da, smanjiti onda te mandate na dva ako su neposredni izbori, ako su neposredni izbori za Predsjednicu Republike pa su joj mandati smanjeni na dva onda bi neposredni izbori i na lokalnoj razini biti smanjeni na dva, ovako ćemo opet imati doživotne kraljeve, vidimo da postoje u nekim općinama i gradovima čak tendencija pojedinih političara da ih na funkciji naslijede njihova rodbina, sinovi. Znači mi ćemo doslovce uvesti s ovim feudalizam. Doživotna vlast. Jedna stranka. Znači u biti što se promijenilo 27 godina, suštinski ništa, mi imamo i dalje Hitlera iz našeg sokaka koji će vladati dok god bude živ. Sad nekad su bili crveni, sad su plavi a navodno su se stvari promijenile ali bit je ostao isti. Prema tome, ovaj zakon je potpuno nepotreban, ako imate razumijevanja, povucite ga iz daljnje procedure a ako već želite rješavati pitanje lokalne samouprave i pitanje izbora i općenito veće efikasnosti, tada vam predlažem da se prije svega pozabavite javnim natječajima koji se provode na lokalnoj razini, zapošljavanjima koje se tamo provode, javnim nabavama, mislim da tu imate daleko više prostora za poboljšanje te lokalne uprave nego na ovakvim zakonima. I opće je poznato da tu vlada jedan kaos, da tu vlada jedan krajnji primitivizam, da se danas više ni čistačica ne može zaposliti u tim lokalnim upravama državnih institucija bez da ima stranačku iskaznicu i općenito biste trebali poraditi na teritorijalnom preustroju. Evo recimo još jedan slučaj kratko stignem, imate te naknade za koje vi kažete da ih treba nivelirati a koliko uopće jedinice lokalne uprave te naknade ne isplaćuju? I kakva je onda svrha općina i gradova ako nisu u stanju čak ni isplatiti te vijećničke naknade ni sad u ovom ni u prošlom mandatu ni nikad.
Hvala. Imamo dvije replike, prvi je poštovani kolega Prelec.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Pa evo ja bi baš htio znati kakav je to recept koji kažete da se može čelno mjesto nasljeđivati? Baš me to interesira jer ja sam čelnik, imam 3 sina pa baš bi htio vidjeti kako je to, koji je to zakon, koji im omogućava da moraju bar jedan od mojih tri sina da ostane načelnik ovako par mandata, ma jedan mandat je dosta ustvari. Pa velim, mislim da znamo konkretno to, ja bi baš htio naučiti nešto.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Meni je žao gospodine Prelec što vi poput nekih zastupnika u Saboru spavate na ušima, rekao sam da postoji tendencija da se u obitelj uključuje u politiku, vi ste vrlo uvijek uvrijeđeni kad se spomene lokalne uprave jer ste vi u toj lokalnoj upravi veličanstveni Alen Prelec koji ne smije nitko o tome ništa govoriti, ali ja vam moram reći jednu vrlo žalosnu činjenicu a to je da svaki put dok se vi javite za riječ mi mještani vaše općine pišu u inbox, puno poruka mi pošalju i kažu kako vi vodite tu općinu i vi ste u svakom slučaju jedan od razloga zašto bi ovaj zakon ne trebali mijenjati. Hvala lijepa.
Uf, kakav udarac. Idemo dalje, poštovani kolega Lončar, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani kolega Bunjac, sjedimo ovdje cijeli dan i slušam toliko praznih priča kad je u pitanju jedinice lokalnih uprava i samouprava, da ne mogu vjerovati ali isto tako moram odgovoriti na neke stvari. Vi apsolutno niste upoznati načelno rada jedinica lokalnih uprava, ovo je za ove jedinice lokalne uprave i odgovornost čelnih ljudi jedinica lokalnih uprava. Generalizirati i staviti sve u istu hrpu je vaša sramota i moram kazati da ovaj zakon koji je upravo ovdje je samo korekcija dosadašnjeg zakona a ne da daje mogućnost čelnom čovjeku bez obzira iz koje jedinice lokalne uprave dolazi, sa stvara nered na svom terenu i da sa vijećem igre ili igrice kako vi to kažete. Nema načelnika, gradonačelnika i župana u Hrvatskoj kome je stalo do nereda u dijelu u kojem on odgovara i za kojega vodi tu jedinicu lokalne uprave. Ja ću vam samo reći jedan podatak, ja dolazim iz jedne općine u kojoj su uložene milijarde kuna. Zaposleno 2 000 ljudi i sad ono što ste rekli mome kolegi Prelcu, volio bi da u toj mojoj općini pozovete neke ljude da vam dadu konkretne podatke pa da možete slijedeći put iznijeti te podatke ovdje u Saboru. Prema tome, sve to što vi kažete, sve to što vi iznosite, ja bi volio da najprije proučite situaciju i obveze koje imaju jedinice lokalnih uprava i da onda zajedno ako treba dva dana sjedimo tu ili na bilo kojem drugom mjestu i da raspravimo o činjenicama, dokazima, što rade jedinice lokalnih uprave. A odgovorno tvrdim da nije bilo jedinica lokalnih uprava, vjerujte one su bile i nositeljice razvoja ove države i vi na retorici ljudi u Hrvatskoj, ljudi koji vode županije, gradove i općine, koji su istina što kaže kolega Prelec, napravili određene propuste, sve stavljate u isti koš i niste u tome u pravu. Hvala vam lijepa.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Lončar, pa ne stavljam sve u isti koš. Evo recimo za vas mi nije još nitko ništa napisao. Znači prema tome, za neke pišu, za neke ne pišu. Htio bih vam skrenuti pažnju na jednu stvar. Evo recimo imate slučaj u mojoj županiji, tu sam prouči dobro sve … [[Govornik se ne razumije.]] rezultate. Župan pobjedi sa 60% glasova. Znači prvi listić koji uzmu građani je 60% a onda njegova lista dobije 30% ili duplo manje. Što nam to govori. To nam govori da su naši birači dovoljno inteligentni i da postave nekakav, nekakvu zaštitu na samovolju načelnika, odnosno župana i da oni svjesno stavljaju određeni nadzor, različitim glasanjem. Jer da je on htio da načelnik ili župan im apsolutnu vlast, on bi isto zaokružio i listić kao što je zakružio i kandidata. Međutim to se u praksi ne dešava. Imate čak slučajeve da ne znam gradonačelnik dobije 30, 40% a njegova lista 10-ak posto. Zašto? Zato što građani žele da jedni druge međusobno kontroliraju. I tu imate u tom samom izbornom sustavu imate sistem kontrole. Znači nepotrebno. Znači vi kažete teško je u vijećima sa vijećnicima izići na kraj ali to je želja građana. To je bila želja građana i zato oni različito glasuju. I nemojte podcjenjivati njihova razmišljanja. Oni u stvari doista žele da vijeća vrše nadzor nad načelnicima. Ako je načelnicima to naporno a takva je politika. Politika je jedan veliki izazov, tko na to nije spreman najbolje da se niti ne kandidira. Ja razumije da bi netko htio da mu sve ide glatko, ali eto građani imaju drukčije mišljenje. Hvala lijepo.
Idemo dalje. Iduća pojedinačna rasprava poštovani kolega Arsen Bauk.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege. Zakon o lokalnoj samoupravi nekako ima sudbinu da ga se u prvom čitanju raspravlja u 11. mjesecu a onda u drugom čitanju odmah u 12. mjesecu tako da se nema baš vremena puno ni analizirati prijedloge koji dođu poznavajući proceduru donošenja, dakle očitovanja ministarstava, koordinacije Vlada a vi ćete morati prekosutra uputiti u drugo čitanje prijedlog, konačni prijedlog zakona, ako ne prekosutra onda najkasnije u ponedjeljak. Dakle, prvo izmjene 2012. godine su bile dvosmjerne. One su u jednom dijelu jačale gradonačelnike i načelnike, dakle izvršna tijela dajući im ovlasti imenovanja u tvrtke i u ostala, ostale institucije gdje grad imenuje svoje predstavnike, osim ako to posebnim zakonom nije drugačije određeno ali im je oslabila pregovaračku poziciju u odnosu sa većinom u predstavničkom tijelu zbog toga što je implicirala ako se ne uspije dogovoriti oko proračuna da riskiraju jedni i drugi odlazak na izbore i izborni poraz, jednu od te dvije opcije. To se iskoristilo, odnosno ta vrsta izbora dogodila se u 50-ak slučajeva u 4 godine što ja ne mislim da je neki veliki, pretjerano veliki problem da bi opravdavalo značajnu izmjenu sustava. Nisam također niti pristalica rasprave oko toga tko ima legitimitet, da li veći legitimitet ima gradonačelnik ili veći legitimitet imaju vijećnici u gradskom vijeću. Dakle gradonačelnik ima pojedinačno veći legitimitet od svakog vijećnika ali skupno imaju jednaki legitimitet koji gradsko vijeće iz jednostavnog razloga jer su ih izabrali isto biračko tijelo. Dapače gradonačelnik može predstavljati od 51 do 99% glasaća. A gradsko vijeće ili općinsko vijeće predstavlja skoro sve glasaće osim one liste u kojoj nisu prešle prag. Dakle u tom kontekstu je ta rasprava potpuno nepotrebna. Dakle do sada smo imali slučaj da se politički prijepori rješavaju kod proračuna, to ne mora nužno biti kod proračuna, može biti kod izvješća o radu koji ide 6.-to mjesečno. Može biti u nekom drugom slučaju. Ali činjenica je da se rasprava o neslaganju vijeća i gradonačelnika treba omogućiti jednom godišnje dakle da se vidi kako stvari stoje. Ponekad se parlamentarne većine mijenjaju, to se uostalom i ovdje dogodilo pa onda ne treba uopće spominjati dalje. Poneka gradonačelnik promijeni stranku, ponekad ga izbace iz stranke, ponekad se promjene, vijećnici promijene boju, dresa itd. i dolazi do određenih političkih kriza za koje treba imati predviđene mehanizme rješavanja. Sadašnje rješenje u zakonu je jedna vrsta atomske bombe, dakle svatko ima pravo baciti atomsku bombu ali onda uništi sve i ide se ponovno na izbore. U ovome slučaju, ovako kako je predloženo. Gospodine predsjedniče, mene kolege iza mene ipak malo ometaju pa ako ih možete upozoriti.
Ali kakva je to koalicija da vi to tek vidite. … [[Upadica se ne čuje.]] Ajde, adje, dobro, molim vas za korektnost. Izvolite kolega Bauk.
Mogu oni pričati ali tiše [[Upadica predsjednik: Ali tiho.]] I 20 sekundi ako je moguće vratiti. Dakle u svim rješenjima od '93. do danas bila je opcija da se ne donošenjem proračuna raspisuju prijevremeni izbori. Ja sam danas u dvije replike ustvari predložio da se uopće ne raspisuju izbori zbog ne donošenja proračuna nego neka svi koji sudjeluju u tome dok je privremeno financiranje da to može trajati 4 godine ili 3 godine. Pa neka objašnjavaju u narodu zašto su na hladnom pogonu. Ali za to vrijeme dok traje privremeno financiranje neka se načelniku isplaćuje prosječna plaća u RH a vijećnici da nemaju vijećničke naknade. Pa mi se čini da bi se vrlo brzo dogovorili ili oko proračuna ili oko novih izbora. To bi možda bila jedna promjena koja bi riješila mnoge političke krize, dakle tzv. metodom po džepu. Ono što bih u prijedlogu zakona dao novu ovlast gradonačelnicima, to je imenovanje pročelnika. Dakle da pročelnici dobiju dužnosnički status a ne da se gradonačelnici moraju dosjetiti da mijenjaju, da mijenjaju sistematizaciju da bi formirali nove upravne odjele pa onda kao smijenili pročelnika ili dali novog pročelnika. Taj prijedlog je inače bio u prvom čitanju zakona iz 2012. godine ali je onda jedna principijelna koalicija gradonačelnika i svih stranaka koji su tada bili u Saboru se zalagala da to rješenje, da to rješenje takvo ne bude. Mislim da su na njih utjecali službenici koji su u tom trenutku bili u njihovim jedinicama lokalne samouprave, to mi se čini. Naravno u ovome zakonu ima i dobrih stvari o kojima smo razmišljali i mi dok smo obnašali vlast da ih promijenimo, jedna od ovih je neplaćeni dan godišnjeg za vijećnike koji idu na sjednice vijeća. To je bilo već zahtjev unutar ministarstva. Ipak vratit ću se na ovaj najvažniji dio, a to je mehanizam rješavanja u slučaju ne donošenja proračuna. Mislim da je prijedlog u članku 21., a to je da su moguć izbori samo za gradonačelnika ako vijeće svojim amandmanima toliko izmijeni ili da kolokvijalno kažem izmasakrira proračun da ga je ovaj prisiljen povući, da onda on samo ide na izbore, to je jedna vrsta ipak ja bih predložio da taj članak uklonite iz konačnog prijedloga zakona. Dakle prava vlast je ipak gradonačelnik i puno je veći motiv vijeću „neprijateljskom“ da smijeni gradonačelnika nego šta je gradonačelniku motiv da ode na izbore i smijeni vijeće. I svaki gradonačelnik se više-manje trudi da mu proračun prođe da ne mora ići na izbore, ali ponekad gradonačelnik osjeti da građani znaju da je ta većina u vijeću destruktivna da on želi izazvati izbore i ja bi mu taj mehanizam omogućio. Dakle ponovit ću, mislim da je veća motivacija vijeću da smijeni gradonačelnika nego gradonačelniku da smijeni vijeće. Ali ako su oni toliko destruktivni da čak i gradonačelnik, evo vidim da kolege načelnici iz HDZ-a klimaju glavom, ako su oni toliko destruktivni da izazivaju i isprovociraju amandmanima na proračun da se proračun ne usvoji da ga gradonačelnik povuče, trebalo bi omogućiti gradonačelniku da sam izazove izbore za gradsko i općinsko vijeće. Dakle vi ovim člankom kojega ste ubacili u zakon nakon javne rasprave niste uspjeli skinuti ovaj lex šerif sa naziva ovog zakona iako bi on sa ovim odredbama bio ustvari lex fikus više nego lex šerif, ali moj prijedlog je da ovaj mehanizam ne bude u konačnom prijedlogu zakona, da se omogući da ako gradonačelnik povuče proračun da onda idu izbori za oboje. I drugo, ovi tzv. ponovljeni izbori nakon prvih izbora, ja mislim da bi bilo pošteno ako je prvi put išlo vijeće na izbore pa građani toj većini u vijeću dali novu potvrdu da oni ne moraju tražiti treću potvrdu onda neka ovu u 7. mjesec kada budu ponovljeni izbori ide samo gradonačelnik. Onda će vijeće imati na neki način mogućnost da riskira da prvi put žrtvuje samo sebe, ali onda drugi put ako to vijeće dobije većinu glasova pobijedi kod građana onda neka gradonačelnik traži kod građana svoju potvrdu, a ne ponovo vijeće po treći put. To bi recimo bila jedna stvar koja daje ravnotežu, dakle da izbacite ovo da ide sam načelnik na izbore prije nove godine, ali da ga pošaljete samog na izbore u ljeto kada je on dva puta izgubio. Izgubio je prvi put za vijeće na redovnim izborima i drugi put je izgubio za vijeće na izvanrednim izborima jer vijeće drugi put ne prihvaća njegov proračun. U tom slučaju onda bi se moglo samo u drugim izborima poslat samo načelnika na izbore pa se ne mora konstituirati vijeće nego će novi načelnik predložiti starom vijeću proračun koji se može usvojiti. Ostale odredbe u Zakonu o lokalnoj samoupravi popravljaju u određenoj mjeri ovaj zakon. Zbog ovoga i zbog stava kluba i ovoga dijela koji se tiče mehanizma donošenja zakona i donošenja proračuna, mislim da ovako kako je napisano je sadašnje rješenje bolje. A ako u drugom čitanju budu određene promjene onda ćemo u klubu razmotriti i eventualno ako tako odlučimo korigirati svoj stav oko ovoga zakona. Nisam sklon da se traži prisilna kohabitacija, jesam za to da se problemi rješavaju, ako ne nikako drugačije izborima jer ponekad je bolje ići u izbore odmah i riješiti političku krizu izborima, to se ponekad riješi, nego držati općinu i grad zarobljenicima odnosima vijeća i gradonačelnika. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike, prvi je poštovani kolega Klarić.
Uvaženi kolega Bauk, govoreći da li se ovaj zakon zove lex šerif, lex fikus ili kakogod mislim da se ova čitava današnja rasprava svela samo na jednu temu, kako izazvati krizu, kako smijeniti ovog ili onog, kako izazvati nekakve nove izbore, a ne u onom smislu kako omogućiti da se kriza izbjegne, da se vijeće normalnije funkcionira i da taj gradonačelnik kao neposredno izabrani čelnik jedinice lokalne samouprave nekakva izvršna vlast, što efikasnije, što kvalitetnije realizira sve one projekte koji su odrađeni. Međutim za repliku sam se javio u onom trenutku kada ste rekli mogućnost reizbora pročelnika upravnih odjela. Tu praksu smo već imali i ona je živjela negdje čini mi se do 2004., 2005. godine onda je taj dio ukinut. Ja bih se ovdje dotaknuo o tome sam razgovarao i na odboru kada je ministar izlagao ovaj zakon, a što je nama odnosno svim čelnicima jedinica lokalne samouprave itekako pomagalo u radu, a onda na neki način i čvršće vezalo predstavničko tijelo uz tog i takvog gradonačelnika iako je on u vrijeme bio biran iz redova vijećnika, to je ono tijelo koje je bilo 2009.-2013., a odnosilo se na samo poglavarstvo. Dakle članove poglavarstva koji su u tom vašem zakonu kojeg ste svojevremeno bili mijenjali odnosno i 2009. bilo u potpunosti eliminirano i napravilo se nekakav oblik savjetničkog tijela koji apsolutno nije imao nikakve odgovornosti u onom smislu realizacije projekata kako je imalo poglavarstvo. Članovi poglavarstva koji su četiri godine bili u mandatu sa nekakvim gradonačelnikom, poglavarstvo koje je raspravljalo o svim bitnim stvarima u realizaciji projekata je bilo itekako bi to tijelo u tome gradu i gradonačelniku kao izvršnom tijelu davalo snagu i mogućnost za realizaciju brojnih projekata. Jer je sam i svojim radom.
Hvala. Kolega Bauk. Izvolite.
Poglavarstvo je uklonjeno iz zakona izmjenama 2007. odnosno, 2008. i čini mi se, dakle, tada je Ustavni sud, odnosno, bivši ustavni suda gospodin Paladić bio državni tajnik i bio je jedan čitav set zakona. Tad sam bio, ja mislim da ste i vi bili tada u Saboru, a možda i niste, koji smo promijenili jedno 50-tak zakona, gdje se ovlasti poglavarstva prebacivali ili načelniku ili predstavničkom tijelu. Pri čemu se došlo do jednoga apsurda, a to je da je da predstavničko tijelo sudjeluje na kraju u upravnom postupku. Dakle, primjerice dodjela koncesija na pomorskom dobru u konačnu odluku donosi predstavničko tijelo, iako se radi o natječaju. A predstavničko tijelo kao parlament ima pravo glasati ionako i ovako. Prema tome, uloga predstavničkog tijela u recimo upravnom postupku je potrebna nepotrebna. Predstavničko tijelo je političko tijelo, parlament i ono ne bi trebalo sudjelovati u tome. Treba li uvesti ponovno poglavarstva. Da, ali bilo je i ona rješenja ako se sjećate u malim općinama gdje je bio načelnik bez poglavarstva, koji je ujedano bio i predsjednik vijeća. I takvo smo rješenje imali. Da je izvršna vlast bila na čelu predstavničkog tijela. Načelnik je bio ujedno i predsjednik vijeća. Tako je bilo do 2005. čini mi se ili 2004. Dakle, imali smo različita rješenja. Što se tiče toga, dakle, dok se bira gradonačelnik neposredno, on je čelnik izvršne vlasti, ne treba imati većinu u predstavničkom tijelu, iz nje ne proizlazi. Treba li imati neko tijelo koje mu pomaže? Da treba li imati neko tijelo koje mu pomaže, vjerojatno da. Ali, je onda to opet savjetodavno tijelo gradonačelnika, jer nema ga tko izabrati. Predstavničko tijelo ga neće izabrati, jer ne predstavlja većinu. A na izbore nećete ići sa gradonačelnikom i članovima poglavarstva posebno. Dakle, može ga jedino imenovati gradonačelnik. Nema tu sredine, barem po mom shvaćanju.
Hvala. Hvala vam iduća 2 zastupnika nisu ovdje, Miro Bulj i Ivan Vilibor Sinčić, dakle gube pravo na raspravu i prelazimo na završno obraćanje predlagatelja, poštovani ministar Lovro Kuščević. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege saborske zastupnice i saborski zastupnici. Pa evo od gotovo 10-tak sati smo tu. Slušamo jednu dobru konstruktivnu raspravu. U većini slučajeva, dakle, u većini po mom mišljenju dobru konstruktivnu raspravu, sa dobrim prijedlozima i uopće ne dvojim sa dobrim namjerama, dobrim željama, da ovaj zakon zaista poluči onu svrhu koju predlagatelj ima a to je da popravi sustav, da omogući bolje funkcioniranje jedinica lokalne i regionalne samouprave. Međutim, na samom kraju, evo kao predlagatelj, predstavnik predlagatelja zakona, moram još jednom napomenuti i upozoriti na neke teze koje su se ovdje pojavljivale, a koje zaista nemaju veze sa stvarnošću, sa realnošću i sa onime što se događa. Prvo, usklađenost zakona sa Ustavom. Odbijam, zakon je usklađen sa Ustavom sa europskom poveljom sa svim pozitivnim, pravnim propisima u RH. Tu dvojbe nema. Drugo, što me isto, recimo kao predlagatelja malo nekad zasmeta, donošenja zakona radi Bandića, donošenje zakona radi malih jedinica lokalne samouprave, donošenje zakona radi velikih jedinica lokalne samouprave, radi jedne stranke, radi druge stranke, radi većine radi manjine, zaista se predlagatelj, Ministarstvo upravo nije vodilo ni interesima bilo kojeg pojedinačno gradonačelnika, načelnika, bilo koje pojedinačno političke stranke, opcije, pozicije ili opozicije. Zakon je donesen, tj. prijedlog zakona je napravljen, sa nakanom da bude usvojen u Hrvatskom saboru i da vrijedi za sve jedinice lokalne i regionalne samouprave u RH, za sve političke stranke, za sve dužnosnike, bez obzira na političku pripadnost i tako će to i biti. Da čuli smo ovdje temeljita reforma, je, držim da je to zaista potrebno, da je potrebno napraviti reformu ne samo lokalnu i regionalnu samouprave, nego javne uprave. To je jedna od reformska mjera koju je Vlada RH usvojila, na kojoj radi i iduće godine, kao što sam najavio, ćemo imati tu ja se nadam, konkretne, dobre i kvalitetne poteze. E sad što se tiče konkretno zakona. Mislim da je evo ipak ovdje iz ove rasprave razvidno, pa evo čak i predsjednik Kluba SDP-a je to potvrdio, da bio on prije rekao da je to lex fiksu nego lex šerif. Naravno, da ja ne bih rekao ni da je lex šerif, ni lex fiksu, ni lex vijeće. Ovim prijedlogom zakona, se ne jačaju ovlasti, pardon, čelnika tijela, sa ovim prijedlogom zakonom se zaista jača neposredna direktna demokracija, kroz predstavničko vijeće. I ne samo kroz vijeće, nego kroz neke direktne oblike, ne … [[Govornik se ne razumije.]] demokracije, referendum, o tome sam govorio, tu u nekoliko navrata. Dakle, želja nam je napraviti, bolji, kvalitetniji odnos predstavničkog tijela i izvršnog tijela, kako bi se poboljšala kvaliteta rada jedinica lokalne i regionalne samouprave. Ne možemo, ovdje smo čuli prijedloge čak od jednog gospodina zastupnika, priča je o skupštini trgovačkog društva, pa kako to da skupština ne može razriješiti upravo, pa mislim da to uopće nije primjereno za ovu raspravu. Uspoređivati skupštinu i trgovačkog društva i predstavnička tijela i naravno da to nije uopće usporedivoga, kao ni ovaj odnos Sabor-Vlada, jer ovo su ljudi izabrani direktno na izborima gradonačelnici, načelnici, dok Sabor bira Vladu i dok skupština trgovačkog društva bira upravu, pa mislim da nemojmo tu brkat osnovne pojmove. I na kraju mogu zaključiti, zahvaliti vam još jednom, zaista na dobroj raspravi. Ima stvari koje odmah sada ću, vam mogu, na neki saopćiti da ćemo staviti na proceduru, staviti na stol ispred radne skupine, ispred mojih kolegica i kolega u ministarstvu tipa ono odluka u službenom glasniku, objavljivanje odluke u službenom glasniku glede imenovanja ili razrješenja članova trgovačkih društava. Treba razmislit o ovome što je rekao i kolega Bačić, a čuli smo i raspravu to je raspisivanje referenduma. … [[Govornik se ne razumije.]] omogućiti predstavničkom tijelu da može raspisat referendum, ali opet samo referendumom da se može raspustiti jer samo građani su ga i birali čelnika. Vijećničke naknade da li prepustiti jedinicama lokalne samouprave, da li ih detaljnije urediti ili još više prepustiti jedinicama lokalne samouprave. Mislim da je to dobro. Evo kolega Bauk jesam na kraju rekao neku kombinatoriku, ali nisam to uspio pohvatati, pa ćemo gospodine zastupniče ja i vi na tome možda kasnije sutra u četiri oka porazgovoriti, da čujem koji je to vaš prijedlog. Svakako cijenim sve što je rečeno, izrečeno u najboljoj namjeri i evo očekujem da ćemo vrlo skoro usvojiti i ovaj prijedlog zakona ovakav ili u određenom dijelu modificiran uskoro u Hrvatskom saboru i da će se proračuni jedinica lokalne i regionalne samouprave, barem velike većine za 2018. donositi već po ovom zakonu. Evo hvala vam na raspravi, hvala vama predsjedniče. Hvala.
Zahvaljujem Ministru uprave gospodinu Lovri Kuščeviću na ovoj završnoj riječi. Ovime smo iscrpili rasprave. Zaključujem raspravu. Još jednom zahvaljujem ministru Lovri Kuščeviću i državnom tajniku gospodinu Darku Nekiću na obrazloženjima. Hvala lijepo. Glasovat ćemo o ovoj točki kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi, prvo čitanje, P.Z. br. 2015. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo prihvaća se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lokalnoj, područnoj, regionalnoj samoupravi i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom 78 za, 1 suzdržan i 46 protiv, donijeti zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda - Prijedlog zakona o pružanju usluga u turizmu, prvo čitanje, P.Z.E. br. 209. Predlagatelje je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika Hrvatskog sabora koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za turizam i Odbor za poljoprivredu. Pozivam predstavnika predlagatelja, državnog tajnika gospodina Franu Matušića da nam dodatno obrazložiti ovaj prijedlog zakona.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo saborski zastupnice i saborski zastupnici. Evo pred vama je novi Prijedlog zakona o pružanju usluga u turizmu, a razlog zbog čega predlažemo novi zakon je što važeći zakon iz 2007. godine se ocjenjuje ograničavajućim za razvoj ukupnosti pružanja usluga u turizmu i jačanje konkurentnosti hrvatskog turizma, a i zbog obveze prenošenja direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. godine o putovanjima u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima. Bitne novine koje se predlažu u ovom zakonskom prijedlogu su sljedeće. Dakle, prije svega usklađivanje sa Direktivom 2015/2302. o putovanju u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima. Države članice dužne su donijeti i objaviti zakone i druge propise potrebne za usklađivanje sa ovom direktivom do 1. siječnja 2018. godine s početkom primjene od 1. srpnja sljedeće, dakle 2018. godine. Zakonodavni okvir potrebno je prilagoditi razvoju tržišta kako bi ga se učinilo prikladnijim za unutarnje tržište EU s ciljem uklanjanja nejasnoća i rješavanja problema povezanih sa zatvaranjem postojećih pravnih praznina vezanih za pravo potrošača u odnosu na putovanja u paket aranžmanima i povezanim putnim aranžmanima, prilagođavanja područja zaštite putnika s obzirom na razvoj interneta kao novog medija putem kojeg se usluge i putovanja on-line nude ili prodaju, te poboljšanja transparentnosti i povećanja pravne sigurnosti za putnike i trgovce. Nadalje novine u ovom zakonu su smanjenje administrativnih prepreka radi rasterećenja poduzetnika, pa tako više nije potrebno ishođenje rješenja za turističku agenciju, ispunjavanje minimalnih tehničkih uvjeta za turističku agenciju i minimalnih uvjeta za poslovnicu turističke agencije, ishođenje rješenja za pružanje turističkih usluga na poljoprivrednom gospodarstvu, ishođenje rješenja za pružanje turističkih usluga zdravstvenog turizma, kategorizacija plovnih objekata nautičkog turizma te ishođenje rješenja za pružanje ostalih turističkih usluga, iznajmljivanje pribora i opreme za šport i rekreaciju kao što su sandoline, daske za jedrenje, bicikli na vodi, suncobrani, ležaljke i slično. Novina u prijedlogu novog zakona je i stručni ispit turističkih vodiča koji će se sastojati od općeg dijela za područje cijele RH i od posebnog dijela za zaštićene cjeline, odnosno lokalitete po županijama kojeg će program propisati ministar pravilnikom na način da se poveća broj nastavnih sati i praktične nastave. Također ovim prijedlogom zakona se daje ovlaštenje ministru turizma da uz prethodno mišljenje ministara nadležnih za kulturu i zaštitu prirode Pravilnikom propiše popis zaštićenih cjelina. Pravilnik o zaštićenim cjelinama obuhvatit će turističke cjeline i lokalitete iz sada važećeg pravilnika o popisu turističkih cjelina lokaliteta po županijama, kao i upisana dobra RH na UNESCO-vom popisu svjetske baštine. Nadalje, uređuje se i pružanje usluga turističkog vodiča državljana druge države ugovornice ugovora o europskom gospodarskom prostoru i švicarske konfederacije na privremenoj ili povremenoj osnovi. Obzirom da je već bilo nekih upita prije sjednice Hrvatskog sabora vezano za ove članke. Ja moram napomenuti da je naša obveza poštivati već prenešene direktive koje su prenešene temeljem drugih zakona u hrvatsko zakonodavstvo pa tako obavljanje ovih poslova na privremenoj i … [[Govornik se ne razumije.]] osnovi je već obuhvaćeno Zakonom o reguliranim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija kojim se u pravni poredak Republike Hrvatske prenijela direktiva 2005./36 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija, te njene izmjene i dopune koje su napravljene direktivom 2013./55 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. godine, tako da bude jasno da je to obveza prema direktivi. Također propisivanje turističke usluge zdravstvenog turizma i pružatelja tih usluga koji u konačnici ovisi o propisima koji uređuju zdravstvenu zaštitu su novina u ovom zakonu, gdje naravno omogućujemo da se razne institucije mogu baviti zdravstvenim turizmom ali ukoliko im to dopušta njihov temeljni Zakon o zdravstvenoj zaštiti. Dalje, dodatno se uređuju turističke usluge u kongresnom turizmu. Turističke usluge u kongresnom turizmu su i usluge osmišljavanja idejnih rješenja, planiranja, savjetovanja, promocije, registracije sudionika, te sadržajne i tehničke organizacije i provedba samih skupova i događanja. Ugostitelji mogu u ovom ugostiteljskom objektu pružati usluge tehničke organizacije i provedbe skupova i događanja koji uključuju i usluge smještaja. Novina je i dodatno uređivanje turističkih usluga aktivnog i poslovnog turizma jer zakonom koji je na snazi iz 2007. nisu bile predviđene neke aktivnosti kao što je pustolovni turizam, a na ovaj način smo otvorili prostor da doista reagiramo na potrebe koje se na tržištu svakodnevno događaju i da ovo područje uredimo zakonom. Dodatno se uređuju i usluge i na poljoprivrednim gospodarstvima i lovištima. Prema važećem zakonu određene turističke usluge su se mogle pružati na OPG-u i šumama šumoposjednika, a sada će moći i na svim ostalim poljoprivrednim gospodarstvima organiziranim bilo kao trgovačko društvo, obrt ili kao OPG, te šumama šumoposjednika i u lovištima. Dodatno novi zakon predviđa i uređenje usluge turističkog transfera. Turistički transfer je usluga koja se ugovara za poznatog putnika, korisnika usluge a koja se sastoji od organiziranja turističke asistencije i prijevoza putnika, njegove prtljage između mjesta pružanja različitih usluga putovanja, a naročito između putničkih terminala, odnosno kolodvora, luka, pomorskog, riječnog i zračnog prijevoza i smještajnih objekata u dolasku ili povratku između smještajnih objekata, odnosno do ili od mjesta pružanja neke druge ugovorene ugostiteljske ili turističke usluge. Također ovim prijedlogom zakona po prvi puta omogućujemo na zakonski način omogućujemo crkvi i vjerskim zajednicama organiziranje hodočašća i drugih putovanja u funkciji promicanja i očitovanja vjere. Nadalje, uređuje se i pružanje usluga iznajmljivanja osobnih vozila, rent a car bez vozača. Važećim zakonom to nije bilo uređeno, a iznajmljivanje vozila sa vozačem će biti uređeno propisom koji se uređuje prijevoz u cestovnom prometu, dakle u nadležnosti drugog ministarstva ali smo mi već u ovom prijedlogu uskladili naše stavove. Također uređuje se i pitanje turističkog ronjenja koje do sada nije bilo ni na koji način uređeno. Također, sljedeća novina je podizanje nivoa znanja stranog jezika za turističke vodiče i voditelje poslovnica. Nadalje, smanjenje iznosa prekršajnih kazni, uvođenje mogućnosti da se bez kažnjavanja otklone nepravilnosti i nedostatci utvrđeni inspekcijskom nadzoru. Ovo je jedna novina koja je zatražena od svih subjekata. Jednostavno bilo je potrebno da se određeni subjekti koji nemaju adekvatna rješenja kod inspekcijskog nadzora da se upozore da to moraju izmijeniti i usklade u nekom razumnom vremenskom roku, nakon čega im naravno ukoliko to ne naprave u prvom valu rekao bih tako se neće naplaćivati nikakve kazne. Međutim, već kod sljedećeg ponovljenog prijestupa, odnosno nepoštivanje zakona bi se naplatile kazne. I navedenim rješenjem ispunit će se očekivanja, dakle pružatelja usluga u turizmu i njihovih strukovnih udruga odnosno komora koje su uz prijedloge za snižavanje prekršajnih kazni u više navrata predlagali slična rješenja. I konačno za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH, niti u proračunima jedinica lokalne i područne samouprave. Zahvaljujem.
Zahvaljujem državnom tajniku gospodinu Frani Matušiću. Imamo dvije replike. Poštovana kolegica Dragica Roščić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega, evo drago mi je da vi sad upravo dolazite nakon izlaganja o ovom jednom drugom zakonu koji je bio prije vas. A o čemu se radi? Znači i ovaj prošli zakon i ovaj zakon koji vi sada izlažete Zakon o uslugama u turizmu omogućava provedbu programa ruralnog razvoja. Šta se dešava? Znači našim programom ruralnog razvoja zamislili smo, odnosno isprogramirali smo financiranje dodatnih nepoljoprivrednih djelatnosti, odnosno turizma na svim poljoprivrednim gospodarstvima i onim obiteljskima i obrtima i trgovačkim društvima i to se sada ovim zakonom omogućava. Znači ono što već 2014. smo unijeli u program, znači sada ovim zakonom, a provedba se očekuje, odnosno raspis natječaja za financiranje ruralnog turizma, odnosno podmjera 6.2 i 6.4 do kraja godine. Evo ovo će bit moguće ukoliko usvojimo u drugom čitanju prije raspisa samih natječaja. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Dragici Roščić. Imate odgovor? Izvolite državni tajnik gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem vama poštovana zastupnice. Vidimo doista veliki potencijal u ruralnom turizmu i smatramo naravno da je ovo omogućavanje svima onima koji se bave poljoprivredom da još dodatno kroz turističke usluge ne samo da prošire turističke usluge u turizmu u cijeloj Hrvatskoj, nego prije svega da kontinentalni dio Hrvatske bude još aktivnije uključen i svojom proizvodnjom posebice u ovom dijelu poljoprivrednih proizvoda i da je zapravo taj plasman koji će imati direktno prema turistima, prema onima koji će dolaziti na njihova poljoprivredna gospodarstva da im omoguće naravno i bolju zaradu i bolji život, a svim sudionicima u turizmu osigurat će jednu novu nišu kako ne bismo imali zatrpane pojedine centre u kojima se najveći dio turističkog prometa odvija. Na taj način ćemo rasteretiti i bolje upravljati i samim tim destinacijama. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom državnom tajniku. Imamo još jednu repliku. Poštovana kolegica Ivana Ninčević-Lesandrić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, pozdravljam svakako ovu odluku, odnosno izmjenu zakona gdje rješavamo ovu situaciju gdje su zapravo strani državljani, turistički vodiči mogli doći u RH i zapravo pružati usluge turističkog vodiča kako god su htjeli i gdje god su htjeli. Dok su istovremeno naši turistički vodiči morali polagati stručni ispit za svaku županiju zasebno. Međutim, onda se postavlja pitanje sada kada su izjednačeni da li je uopće potrebno da budu izjednačeni i na koji način zapravo hoćete li i ako hoćete na koji način ćete regulirati to da zapravo zaštitimo naše građane i naše turističke vodiče, da nam se ne dogodi da mi zapravo dajemo mogućnost stranom državljaninu da odrađuje nešto za što naš turistički vodič stoji na birou ili zapravo ne može odraditi taj posao. Jer kad pogledamo malo druge članice, države članice EU i nije baš takva situacija da Hrvati mogu doći u druge države i određivati, pružati usluge turističkog vodiča kao što stranci mogu doći u Hrvatsku. Dakle, druge su se države ograničile, pa neke do te mjere kao Austrija gdje uopće nije dozvoljeno da hrvatski državljanin turistički vodič dođe i pruža uslugu turističkog vodiča zapravo plaća ogromne novčane kazne a mjera ide do toga da čak protjerivanja iz zemlje. Pa me zanima na koji način ćemo mi zaštiti naše građane, odnosno naše, odnosno ljude Hrvate koji se bave pružanjem usluga turističkog vodiča. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici, odgovor državni tajnik, gospodin Matušić.
Samo kratko, naime, primjena ove direktive o kojoj sam već govorio, uvoda koji se odnosi i na stručne kvalifikacije i na priznavanje i na regulirane profesije. Dakle tom primjenom mi smo bili dužni u naše zakonodavstvo uvesti tu osnovu po kojoj strani vodiči mogu, strani vodiči koji se tiču europskog prostora, dakle EU, ajmo tako govoriti i Švicarska konfederacija dakle koji mogu obavljati tu djelatnost privremeno i povremeno. Dakle mi smo bili dužni to osigurati svim njihovim vodičima koji prilože dokaze da su vodiči i da su u određenom razdoblju bili vodiči u tim zemljama. S druge strane, naši vodiči, sve ono što je dopušteno sada stranim vodičima u Hrvatskoj to isto mogu naši vodiči u drugim zemljama. Mogu, da, točno mogu ovo što govorim je točno. Dakle mogu po toj istoj osnovi jer to je direktiva koja je obvezna za sve zemlje EU i to je točno podatak, vjerujte mi da je točan podatak, to možete i provjeriti. Ono što je novina ovog zakona, točno je da je pravilnik 2014. koji je donesen bio na neki način diskriminirajući. I to je bila zapravo osnova za donošenje ovih novina u ovom zakonu gdje smo izjednačili de facto domaće vodiče sa stranim vodičima na način da strani vodiči ako dođu u Hrvatsku i mogu voditi po cijeloj Hrvatskoj ali ne na zaštićenim lokalitetima kao što je to bio do sada slučaj. Dakle naši vodiči koji imaju položene ispite za zaštićene lokalitete su samo oni vodiči koji mogu voditi ili strani vodiči koji će sutra morati nakon donošenja ovog zakona će morati polagati sve ono što su naši vodiči polagali za zaštićene lokalitete dakle po županijama. Dakle i druga stvar, konkretno, u Hrvatskoj imamo situaciju da naši vodiči koji polažu u određenoj županiji zaštićene lokalitete ili opći dio mogu voditi samo u toj županiji po zaštićenim lokalitetima, ne mogu u drugim županijama voditi. Dakle mogu samo za one županije za koje su položili. Situacija je bila takva da naši vodiči do sada nisu mogli voditi recimo u drugim županijama a da su strani mogli voditi. Dakle to smo sada potpuno izmijenili, potpuno ide u prilog zaštite i bolje interpretacije naših lokaliteta i u tom smislu je velika novina. Hvala.
Zahvaljujem državnom tajniku. Želi li možda izvjestitelji odbora uzeti riječ? [[Upadica: Ne.]] Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj [[Upadica: Nema ga.]] Nije nazočan, gubi pravo. U ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Nakon rasprave od nekoliko sati vezano uz tzv. lex., pa bez obzira kako ga zvali kad je riječ o lokalnoj i regionalnoj samoupravi dolazi jedan onako, ja bih rekla ipak olakšavajući zakon o pružanju usluga u turizmu. I tri osnovna elementa toga zakona ja iščitavam a to je da on radi poboljšanje vezano uz razvoj turizma uz mogućnosti zapošljavanja u turizmu i produljenje turističke sezone. Dakle svi koji se bave turizmom ili direktno ili indirektno ili raspravljaju o tome govore o želji da se u Hrvatskoj produži turistička sezona. Turistička sezona se neće produžiti zato što mi imamo dobre želje nego moramo stvoriti određene uvjete. I to se dobro vidi u turizmu i vidi se i u nekim drugim granama. Dakle, ono s čime se naši, s čime se mi svi bavimo, poslove koje obavljamo se puno brže i propulzivnije mijenjaju nego što smo mi to spremni mijenjati neke propise i priznati u propisima da su se neke stvari promijenile. I tu je naravno kritika i za bivši i sadašnji i budući, tu zaista moramo biti puno brži. O čemu zapravo dobar primjer toga. Dakle, tema zdravstvenog turizma. Tamo negdje pred jedno 4, 5 godina, na jednom našem otoku se pokazala želja za formiranjem u prostornom planu jedne zone i htjelo se da ta zona bude namijenjena za zdravstveni turizam. Ja neću reći koliko smo mi vremena, energije i truda potrošili da vidimo što je to, što je to u smislu turizma, pa što je to u smislu zakona, tada je još bio Zakon o prostornom uređenju, pa kako će se to definirati i ostalo. Dakle ono što je naša karakteristika, volimo sve regulirati. Ja bih rekla da volim i neke stvari preregulirati a onda svatko brani svoj resor do zadnje kapi krvi i objašnjava ne kako nešto može i koji su to uvjeti i kako može nego kako nešto ne može. Zato izuzetno cijenim što su vezano uz, ja tu čitam produljenje turističke sezone da su u ovom zakonu i definirani određeni elementi vezani uz kongresni turizam, pa se onda tu spominju i nekakvi drugi vidovi turizma. Pa je poseban naglasak na zdravstvenom turizmu jer to u naravi zaista funkcionira, funkcionira čak i u nekim gradovima da ne govorim vezano uz usluge gdje su usluga, dakle zubara kod nas znatno jeftinija pa se, dakle život ide dalje, ljudi zarađuju, ljudi rade, neovisno o tome kako mi to zakonima definiramo. Tako da je vezano uz zdravstveni turizam, to apsolutno cijenim, no međutim uvijek tu nastaje jedan mali problem u kojem problemu treba malo uskladiti sve zakonodavstvo pa na to treba upozoriti i kada se daju mišljenja na ovaj zakon. Jednako tako je dobro da se regulira i vjerski turizam, iz jednostavnog razloga što je to do sada bilo neregulirano, bilo je tko se s tim može baviti, pod kojim uvjetima i to je zaista na terenu bio jedan određen prijepor. Ja moram priznati, evo već je i dosta kasno, kada ste i to je i državni tajnik rekao, kaže vozilo bez vozača, ja sam tu bila u jednoj posve drugoj priči jer već postoje vani vozila koje ne voze vozači, pa sam ja mislila čekaj malo, što smo mi sad napravili iskorak dalje pa već uvodimo, kroz turizma, naravno, bilo je riječ o fizičkoj osobi a ne ono što dalje je, ali šalu na stranu. Ja bih tu posebno naglasila Običaj koji je u ovom Saboru u posljednje vrijeme a to je kad netko dođe od strane oporbe, to se ne sluša i automatski se odbacuje jer kao to nije važno. Ja bih tu kazala na neke stvari, samo razmislite pa možda stvarno ima određenog potencijala i mogućnosti da se o tome malo promisli. Prva tema koja je meni malo sporna to vam je odredba članka 14. stavak 3. i to je prostor u kojem djeluje turistička agencija. To je u želji da se zaista olakša i to je ovaj dio zapošljavanja gdje kaže da turistička agencija koja posluje jedino da svoje usluge pruža i ugovore sklapa putem internetskih stranica ili sličnih online sustava, to može raditi u prostoru stambene namjene. Dakle, meni principijelno to nije strano, ja sam, ima jedno petnaestak godina, čitala jednu vrlo zanimljivu knjigu jedne mlade australske arhitektice koja je govorila o izmišljenom gradu budućnosti, to je davala kroz primjer jednog čovjeka koji iz svog stana cijeli svoj život nije izašao jer sve što je radio, radio je iz svog stana. Imao je internetsku nabavu hrane što tad apsolutno onu dostavu nemoguće, radio je sve što je trebao iz stana i meni je izgledalo da ja za svog radnog i životnog vijeka neću vidjeti no međutim očito ću vidjeti i to meni nije problem ali malo pogledajte regulativu da tu ne nastaje problem oko registracije i nekih drugih stvari, lijepo ukazujem na to da to vam se ne otvorio kao problem nego da to vidite. U želji zapošljavanja imate i ja sam tu uvijek vrlo oprezna i mislim da tu treba olakšati, imate stručni ispit za voditelja poslova koji se bavi turizmom i on se polaže pred ispitnom komisijom ministarstva. Mi zaista imamo tu želju jednu da se sve zajedno prereguliramo pa da to malo razmislimo zajedno da budemo malo liberalniji odnosno fleksibilniji i da to malo zaista razmislite da li treba, zašto treba, kakva iskustva imate, u kojim dijelu je to potrebno, oko turističkih vodiča, ono što ste i odgovarali zaista u jednom času je bili veliki prijepor vezan uz turističke vodiče koji su naši i stranci koji dođu jer je u onom prvom naletu kad to nismo imali definirano, ono što je bilo važno za turističke vodiče koji su turistički vodiči u svojoj zemlji, za njih su vrijedili isti uvjeti u Hrvatskoj a u Hrvatskoj za naše su bili znatno strožiji. I u kontekstu turističkih vodiča i zaštićenih prostora, vi odredbom članka 70. govorite o pravilniku kojim će se definirati zaštićeni lokaliteti i na taj pravilnik treba dati mišljenje ministar nadležan za kulturu i poslove zaštite prirode, to je u ovom slučaju to su sva ministarstva. I tu uvijek može nastati određena dilema da međusobno ne bude u skladu, da ovo budu neki zaštićeni koji nisu tamo. Možda razmisliti pa nekakav zajednički pravilnik ili se vezati, referirati se nešto iz onih resora, dakle riječ je o 3 resora da pojednostavim. Resor turizma će donijeti u suglasnost dva druga ministra koji je za zaštitu kulturne baštine i za zaštitu prirodne baštine, oni će dati suglasnost na pravilnik kojim će se sa aspekta turizma definirati zaštićeni objekti zbog rada turističkih vodiča. Dakle, to nisu nikakvi novi zaštićeni, oni su zaštićeni sukladno odredbama drugih propisa a ovdje su pravilnikom samo definirani da možete razlikovati vodiče tko što radi. Ja tu dakle, ako dobro razumijem a mislim da razumijem i da dobro iščitavam to sve zajedno, meni se čini da bi to možda bilo bolje vezati uz te pravilnike koje već postoje ili bilo šta jer na ovaj način imate uvijek u opasnosti da vi se ili nešto preregulirate, kad je sa aspekta zaštite kulturne baštine, nekad se nešto i sa aspekta kulturne može skinuti zaštita ali vi ostajete nekako apsolutno dosta mekano govorim. Dosta mekano i afirmativno govorim jer mislim da je riječ o jednom vrlo korektnom zakonu i zakonu koji je afirmativan, koji dalje poboljšice i u tom smislu o njemu tako treba govoriti. Pa zato ukazujem, ima tu možda još nekih tema, ali ukazujem na te tri teme, dakle mislim da je ovaj stručni ispit za voditelja malo ograničavajući pa to razmislite da tu možda budete fleksibilniji, govorimo o prostoru, ne zato što to nije dobro rješenje nego zato što neka druga regulativa možda to ne prati pa će imati problema koji će to koristiti i govorim o tim zaštićenim prostorima, riječ je dakle da su oni zaštićeni po drugom propisu, pravilnik donose ovo ministarstvo uz suglasnost druga dva ministarstva i tu uvijek postoji opasnost međusobne neusklađenosti da netko preregulira a da netko drugi od nečeg odustane pa da to ne možete na adekvatan način tim više što sa aspekta zaštite prirode … [[Govornik se ne razumije.]] pa nakon određenog vremena pa ta preventivna zaštita dalje više ne ostaje pa samo mislim da tu ne dovedete, jedan kolega je za jedan drugi zakon rekao da ne želi biti veći papa od pape ili ne znam, tako da možda i tu vodimo računa. U svakom slučaju klub GLAS-a i HSU-a će podržati u prvom čitanju ovaj zakon, za drugo čitanje ako neke stvari vidimo da je, bit će slobodno amandman, ali mislim da ima mjesta da se o tome razmisli eventualno malo detaljnije regulira taj dio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Anki Mrak-Taritaš na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Anton Kliman, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo kolegice Taritaš, ono što se napomenuli za poslovne prostore, dakle za regulaciju minimalno tehničkih uvjeta ako sam uspio shvatiti dobro, mislim da prevelika deregulacija toga pitanja može dovesti u pitanje uopće pružanja kvalitete usluge. Ovaj zakon regulira veoma složeno pitanje paket aranžmana koje više nije jednostavna priča jer je sve regulirano kroz taj zakon, prije to bilo djelom regulirano kroz Zakon o obveznim odnosima, to je sad sve dakle u ovom zakonu i nije jednostavno doći u ne uvjetan prostor kako ga je sada zakon regulirao, koji nije ga definirao kakav treba biti i sjesti ljude, pola sata, sat vremena s njima raspraviti i da budu u prostoru nedefinirani po minimalno tehničkim uvjetima. Mislim da bi tu ministarstvo trebalo malo porazmisliti o tome, da ipak osmisli kako bi taj prostor trebao biti i možda kroz nekakav pravilnik, kroz neku drugu novelu, vidjeti da li se može nekakve minimalne tehničke uvjete za putničke agencije, koje rade u poslovnim prostorima ipak propisati jednu komociju, kada dođe čovjek ostaviti svoj novac, kada mora koncentrirano slušati o čemu se radi da ipak bude u primjernom prostoru. Ovaj drugi dio, što se tiče stambenog dijela gdje su internetske agencije, to je sve jasno, dakle, tu ne treba previše reguliranih normi, ali evo, tu mi se čini da u ovom dijelu gdje su poslovni prostori u pitanju, da ima prostora za razmisliti o drugim rješenjima.
Zahvaljujem kolegi Klimanu. Odgovor kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ja principalom uvijek razmišljam o načinu, da ako nešto prestrogo regulirate, da onda zapravo maksimalno energiju i uvijek kaže iznimno uz neke uvjete, da se onda maksimalna energija troši da se koriste te iznimke. Sad je zapravo uopće, imamo određene standarde, imamo određene normative. Imamo nešto što koristimo u zgradarstvu, imamo nekakav normativ, koliko osoba može biti u kojem prostoru. Pa ja sam sigurna da kada je riječ o agencijama i te normative možemo koristiti, ali zasigurno vi imate određeno bolje iskustva, nego što imam ja u ovoj djelatnosti, pa možda zaista vidjeti kad je riječ o agencijama da se uvede nekakve minimalne standarde. Ali, apsolutno se mogu koristiti standardi i iz nekih drugih elemenata, pa koristiti za agencije da to bude poslovni prostor, kao što su kancelarije u kojem točno, već imamo prije definirano koja veličina, odnosno, kubatura prostora je potrebno za jednog čovjeka, za 2. Ako dolaze, dakle, možda se može tu napraviti poveznica na već postojeće.
Zahvaljujem kolegici Anki Mrak Taritaš na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani kolega Anton Kliman. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, gospodična pomoćnice ministra, kolegice više savjetnice, kolegice Senka lijep pozdrav. Prvo što bi rekao čestitke na ovom prijedlogu zakona u provom čitanju. Veselim se u jednom dijelu da u ovakvu složenu materiju nisam ja moramo rješavati, kad sam ja bio ministar. Malo je bio vremena, ali ovo su zaista složena pitanja. Iz ovog prijedloga zakona se vidi zaista, da se jako puno komuniciralo s strukom. To je ono što moram pohvaliti definitivno. A najbolja rješenja se upravo dobiju kada se s strukom razgovara, kada se s strukom nađu kompromisna rješenja. Na neki način Ministarstvo predstavlja državu, ali ovo ministarstvo je specifično zato što zastupa i struku. Dakle, tu se uvijek mora naći nekakva mjera. I mislim da u tom djelu se uspjelo u ovom prijedlogu zakona pomiriti ti interesi. I u svakom slučaju ovo je dobar prijedlog zakona i Klub HDZ-a će podržati u prvom čitanju ovaj zakon. U svakom slučaju ono što je jako bitno za reći, a to je da se je sada upravo ono što sam maloprije rekao, riješilo pitanje da jedan zakon regulira sve donose za paket aranžmane. Što je jako jako bitno u toj cijeloj priči. Ne trebamo lutati po zakonskom rješenju i po drugim zakonima koji su po nama, koji smo bili u struci ili jesmo u struci malo nepoznanica ovdje, sve je apsolutno ovdje definiralo do zadnje riječi i to je jedno kompleksno područje koje jej danas u sferi rezervacije paket aranžmana. Dolazi čak nekad i u pitanje, kad se nešto uplaćuje preko internetske platforme. Vi radite u ministarstvu, dobivati svaki dan i pisma, što nije nekad ni na ono što se kaže na našu slavu kada budu i prevare. Kad se nešto kupi preko internetske platforme pa se dođe na lice mjesta, pa nije to ono što smo platili. Prema tome ovaj dio koji rješava pitanje osiguranja je upravo i to riješilo u jednom dijelu, neće se nikada može suzbiti svaka manipulacija i zlouporaba, a i u ovom smislu mislimo da smo na dobrom putu i da se učinilo i propisalo ono što je moguće u ovom trenutku. U svakom slučaju, ipak bi napomenuo ono što sam malo prije rekao da se razmisli o tome, da se jedan dignitet struke očuva kroz te minimalne tehničke uvjete. Dakle, ne treba predimenzionirani nekakve uvjete, zato se i kažu minimalno tehnički uvjeti. Dakle, minimalne uvjete da se može čovjek koji dođe se informirati, kupiti jedan paket aranžman, koji nisu, koji ne košta malo, da se osjeća kao jedan poželjan kupac, da se osjeća kao čovjek, jer ipak se tu ostavlja značajan dio sredstava. Evo, to bi vas molio da razmislite o tome, ipak treba sačuvati dignitet struke i dignitet kupaca. Kad već smo i u ovim zakonskom prijedlogu, zakonskih rešenja, zaštitili kupca kao takvoga, jako dobro, čini mi se, sve u skladu s ovom direktivom EU, pa probajmo razmisliti da li ima tu prostora i za ta intervenciju. Ono što mislim da je jako dobro, to je da je zaštita kupca, izuzetno dobro postavljenja, više nema puno laviranja, da li ovako, da li onako, nego je to direktivom jako dobro postavljeno i dobra im je implementacija u ovom zakonu. Nama treba biti zaista deviza da mora biti kupac u krivu, ali mora biti kupac zadovoljan. Mi ovdje prodajemo ne samo hotelsku sobu nego prodajemo destinaciju, prodajemo imidž države, prodajemo imidž sigurne države i sve ono što se dešava danas na tržištu je povezano. Dakle kada imamo uplatu prema Hrvatskoj, tada se dolazi u hrvatski kapacitet koji moramo reći da imamo jednu od najboljih standardiziranih objekata u čitavoj Europi ako ne u svijetu kada dolazi u takav standardizirani objekat tada mora imati sve uredu. Dakle kada ga kupi, od početka kada dolazi do trenutka kada odlazi, kada koristi renta car ono što smo sve ovdje pročitali i ono što je sve propisano do svih ovih usluga koje će koristiti u paket aranžmanu sve je to dobro propisano i sve mora biti na najvišoj razini. Do sada je Ministarstvo turizma sa svojim službama odlično radilo posao, mi smo dignuli i kategoriju i minimalne tehničke uvjete u hotelima u kampovima u apartmanima i sobama na najvišu razinu. S onim što nismo zadovoljni evo čujem od kolegice to je bila inicijativa i dok sam ja bio u ministarstvu da ide se na rekategorizaciju apartmana i soba, odlična priča i to morate nastaviti i tome se predati maksimalno i u tom smislu treba zadržati te standarde visoko, ne spuštat se ispod toga po tome smo već poznati na tržištima i zadržimo taj nivo usluge u tom smislu. Ono što je jako bitno reći, a to je da se je po prvi puta pruža nekakvo rješenje i za turističke usluge zdravstvenog turizma i kategorizacije plovnih objekata nautičkog turizma gdje je tu opet sada sve deregulirano i tu moramo malo promisliti o tome. Ja nisam da me se krivo shvati pobornik velike regulacije, ali moramo imati jedan dignitet prema svemu onome što prodajemo, to moramo imati. Dakle ja mislim da u tom smislu treba razmišljati. Jednom sam bio rekao dok sam bio u ministarstvu da je najveći problem hrvatskog turizma Ministarstvo turizma. Htio sam šokirati javnost iz razloga toga što Ministarstvo turizma je svugdje horizontalno prisutno, evo rekla je kolegica TAritaš malo prije vezano za zdravstveni turizam. Ministarstvo turizma nema u svom resoru nautički turizam, možete li to zamisliti? Nema u svom resoru ruralni turizam, nema u svom resoru pitanje zdravstvenog turizma, dakle to je bilo pitanje gdje sam htio reći. Od nas se traži jako puno da reguliramo neka pitanja, ali nemamo alate definitivno od početka do kraja da to odradimo i to je glavni problem Ministarstva turizma. A turizam je horizontalno povezan sa puno, puno aktivnosti. Dakle tu mi se čini da bi Ministarstvo turizma trebalo biti možda drugo ili treće ministarstvo u hrvatskoj Vladi jer to zaslužuje i po rezultatima i po onom što u ovom trenutku Hrvatska kao turistička zemlja pruža. Ovo je jedan dobar korak prema tome, evo mi ćemo u svakom slučaju, nabrojali smo sve ono što smo nabrajati jer uvijek ćemo se ponavljati u tom dijelu. Ovo je dobar zakon. Što se tiče turističkih vodiča, da ima nekih zemalja koje nisu se još uskladile sa ovim direktivama, postoje. Mi smo tada razmišljati da bi neki reciprocitet radili sa njima ali i oni će se morati uključiti u ovo kolo oko ove direktive i doći će dan kada će i oni morati pristupiti direktivi. U svakom slučaju ovo je jedan pomak od onog prošlog zakona koji je bio totalno dereguliran u smislu da su se mogli na svakom lokalitetu strani vodiči pojavljivati i raditi taj posao. Ovo je ipak jedan korak naprijed, ministar će u pravilniku još neke dodatne korake poduzeti i mislim da ovo ide u dobrom smjeru. Razgovarali smo bili u nekoliko navrata o tome, ali to nije pitanje ovog zakona, ali iskoristiti ću priliku saborske govornice da i to kažem. U jednom trenutku dok sam čitao zakon dok sam razmišljao o njemu palo mi je na pamet ovi veliki troškovi koje mi imamo kao država kada nam se dese nezgodne neopreznih i neodgovornih turista koji dolaze na hrvatski Jadran između ostaloga. Znate onu poznatu priču o japankama i Biokovu, čuli ste je više puta. Dakle turisti koji sa neadekvatnom obućom odu na Biokovo, uhvati ga nevrijeme itd. pa se diže pola države da ga spasi, traganje, troškovi koji su jako veliki to sve plaća iz državnog proračuna, HGSS i sve ostalo to ide na naš račun. Mislio sam možda da ima nekih prostora ovdje kroz ovaj zakon regulirati, međutim teško, ali mislim da bi možda Ministarstvo turizma kao prvo trebalo pokrenuti to pitanje kako osigurati ili kako se osigurati od takvih pojavnosti jer definitivno mi imamo velike, velike troškove iz proračuna. Pa zamislite samo sada helikopter kada se digne koliko on košta, koliko kada brodica neodgovorno ode, kada je bura, kada je najava da će biti ružno vrijeme pa neko nadobudno krene prema pučini pa se onda dešava to što se dešava? To svi mi plaćamo kao porezni obveznici. Pa možda evo da budete inicijatori te priče da se vidi da li je moguće da nađemo nekakvo rješenje jer znam dobro kada dođu vrijedni ljudi iz HGSS-a, ljudi koji se žrtvuju za svoj posao tražiti, moliti, kumiti za nekakvu kunu da bi mogli preživjeti, da bi mogli organizirati svoj rad. Dakle evo ono sve što ste nabrojali stoji i pozdravljam ovaj zakon, evo neke moje primjedbe su tu kakve jesu. Probajte razmisliti o tome u drugom čitanje, inače evo još jednom ću ponoviti da klub HDZ-a će podržati ovaj zakon u prvom čitanju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Klimanu na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku poštovani, kolega Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Kolega Kliman. Bilo je pitanje dana kada ćemo morati riješiti pitanje putnih aranžmana, kvalitete tih putnih aranžmana i odnosa između kupca i onoga koji prodaje aranžman. To druge zemlje uređene imaju već duže vrijeme i taj dio funkcionira. Međutim, mi imamo jedan veliki dio turizma koji se odnosi na male iznajmljivače, apartmane znači koji doseže gotovo i do 50% svih naših noćenja i prodaje u turizmu i tu se događaju razne stvari. Znači imali smo nebrojeno slučajeva pogotovo sada kada je riječ sve više i više turista u prostoru Hrvatske na Jadranu, da dođe turist u određenu destinaciju, bukirao je određenu kuću ili apartman ali te kuće, ni tog apartmana jednostavno nema. Netko zloupotrebljava znači tuđe prostore koje reklamira, uplaćuju se aranžmani, međutim događa se da ti aranžmani nisu ostvareni. Imamo razočarane turiste. S druge strane mali iznajmljivači isto on line prodaju svoje usluge putem određenih web stranica itd. reklamiraju se. U privatnom odnosu su sa tim turistom koji treba doći i naravno ne dolazi do rješavanja tog aranžmana, do realizacija aranžmana i nastaju problemi. Znači, to je nešto što se pojavi u našem prostoru i mislim da Ministarstvo turizma mora određenu razinu aktivnosti posvetiti i malim iznajmljivačima, da se i njih pomalo ili educira u svojem dijelu i njihovim obvezama ali da i oni imaju određenu razinu zaštite da se ne događaju takve stvari. Jer činjenica je da tu imamo obostrano razočarenje ljudi koji žele nešto postignuti, nešto zaraditi i netko se želi negdje provesti. Tako da ja znam da je tu više-manje posla za policiju, ali jednostavno da nam se ne događa kao uređenoj zemlji takve stvari jer toga će biti sve više i više, a mislim da bi to trebali spriječiti.
Zahvaljujem gospodinu Boriću. Odgovor gospodin Kliman, izvolite.
Da, to su pojavnosti od kojih ne možemo pobjeći. Što bih prvo rekao? Probajmo se organizirati na bukiranje preko agencije. Ovaj zakon to jako dobro rješava. Dakle, preko interneta probajmo se organizirati što manje da idemo u rizik, da idemo direktnim odnosom sa kupcem izvana. To je uvijek rizik koji može dovesti do neželjenih posljedica, a to je upravo ovo što ste sad rekli kolega da se ne realizira, dakle ljetovanje, odnosno ne popuni se kapacitet. Vi ostanete prazni. Dođe do problema, ostanete 10, 15 dana prazni, teško je to kasnije napuniti itd. Dakle, prva stvar trebate doći do situacije da sa ozbiljnom agencijom dođete u odnos, jer kroz upravo ovo što je ovaj zakon propisao se regulira pitanje osiguranja. Dakle, tu ćete moći tražiti neku svoju reparaciju za troškove koji nastanu itd. Ovaj drugi dio je veoma kompliciran. Je li to privatni odnos nekoga iz inozemstva, recimo iz Njemačke, Britanije, Švedske i ne znam i vas na Rabu. Ja se nadam da vam se to nije desilo. Pa gle to vjerojatno vas svrbi, pa onda to i pitate. Ne? To je to pitanje. Ali uglavnom je to jedan privatni odnos koji je teško kasnije nadoknadivo. Evo moja uputa bi bila što više napraviti posla sa agencijama. Ali vi ste veoma mudar iznajmljivač već dugogodišnji, dakle pa možete znati da je ta situacija takva da obično se vraćaju uz dobru uslugu u godini prije ili godini poslije uvijek se popuni sa starim gostima tako da je za nove goste manje, manje vremena. Jedino će biti dobro zato što se produžuje sezona, pa u predsezoni i post sezoni će biti više gostiju.
Zahvaljujem kolegi Klimanu na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Tomislav Saucha. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega državni tajniče sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Mogao bih vas pozdraviti ponaosob koliko nas ima u ovoj dvorani ali to je tako kada se jedna rasprava o jednoj ovako važnoj temi odvija u principu jedno nedoba, jedna tako važna djelatnost kao što je turizam, jedan ovako važan zakon možda jedan od najvažnijih u gospodarskoj grani u kojoj uprihodujemo svake godine ako se ne varam preko 8 milijardi dolara i jedno 18% GDP-a. Mi na žalost o tome razgovaramo na kraju jednog ovako prilično teškoga dana, ali dobro mislim bolje bi bilo naravno da smo to organizirali u nekom drugom trenutku, ali takav je raspored. Tu u stvari ću se nadovezati iako naravno smatramo da ovaj zakon je pozitivan i da donosi dobre promjene i pomake moram uputiti jednu onako laganu konstruktivnu kritiku kolegama iz ministarstva. Jer baš kao što je sada nedoba dok ovdje raspravljamo tako i mislim da je bilo poprilično nedoba kada se ovaj zakon pustio u javnu raspravu. Nemojte se ljutiti, ali to vam moram reći. Naime, od ako se ne varam 21.6. do negdje 30.8. je bila javna rasprava što je kad se radi o zakonu koji regulira usluge u turizmu je ne mogu zamisliti gore vrijeme kada se može pustiti jedan ovakav zakon u javnu raspravu. Ljudi koji su, će biti direktno dakle regulirani ovim zakonom u tom periodu su, srcu sezone su radili od jutra do mraka i mislim da nisu baš imali pretjerano puno vremena ni da proučavaju, niti da sudjeluju iako se to ne bi moglo reći po broju komentara koji je ostavljen putem e-savjetovanja na ovaj zakon, jedno preko 320 stranica mahom nezadovoljnih turističkih radnika u pravilu turističkih vodiča, naših turističkih vodiča, građana i građanki Republike Hrvatske koji uplaćuju porez, prirez i ostale dadžbine za čiji glas bih volio da se čuje. I koliko sam ja tu uspio pogledati, a dao sam si nešto truda iako nisam uspio pročitati baš svih 320 str. većina primjedaba i bojazni ide prema radnom mjestu tj. poslu djelatnosti turističkog vodiča. Što je nekako normalno i razumljivo i te ljude treba shvatiti i ja sam proučio načina koji se sada pristupilo toj problematici, svjestan sam da od 1.7.2013. se tržište radne snage dereguliralo u odnosu na državljane EU. I ja sam svjestan da se mi tome moramo prilagođavati, da do sada je situacija bila kud i kamo gora. I da ovo sada na neki način nivelira odnos između naših domaćih, ajmo ih tako nazvati, domaćih turističkih vodiča i državljana članica EU. No međutim, ja bi volio da mi na neki način pokušamo između dva čitanja vidjeti baš, tj. da li se može išta više još dodatno napraviti, da se postojeći turistički vodiči na neki način zaštite, iako ovo sad, možda će zvučati grubo, ali tu se radi, o potencijalnim sudbinama preko 3500 izuzetno angažiranih, marljivih, vrijednih ljudi, djelatnika u turizmu, koji su u principu naši prvi kontakti, dobro, ne baš prvi kontakti, ali jedno od najvažnijih kontaktima sa našim turistima, koji prodaju hrvatski turistički proizvod, uslugu. Koji se u principu na neki način i brinu da nam se ti turisti vrate iduće godine, jer mi prodajemo uslugu u turizmu, to nam je primarna stvar koju prodajemo. I kada je turist zadovoljan, on će već te godine reći, pa dobro vratiti ću se i iduće godine. Hrvatska je mala, ali nije toliko mala, da bi ju bilo tko mogao pogledati u nekakvih tjedan dana, ili 2 tjedna ili 3 tjedna. Mislim da je izuzetno važno, da su ti naši turistički radnici, turistički vodiči izuzetni važni da taj naš gost već ove godine kaže ja se želim vratiti iduće godine, želim pogledati još neki dio Hrvatske. Nisam vidio ne znam Mljet, nisam vidio Rab, možda nisam vidio Zagorje, nisam vidio Slavoniju. Turistički vodič mi je pričao o tome. Mislim da je to važno iako sam svjestan da se krećemo u jednom zajedničkom zakonodavnom, tj. legislativnom europskom okviru, no međutim, ove pomake, koje ste sad već napravili s time da se uvodi taj stručni ispit, koji su obvezni položiti svi državljani EU, mislim da je to već jedan pozitivan korak, jer mislim da ne možemo baš očekivati, tj. da su bojazni turističkih vodiča, turističkih djelatnika, možda na neki način, pa ne bi rekao da su pretjerani. Ustvari, oni najbolje znaju, je li pretjerano ili nije, svaki strah je opravdan, no nekako mi se čini da neće baš sve doći do nekoga stampeda turističkih vodiča novih iz nekih udaljenijih destinacija, obzirom da ipak, kao što vidimo, moraju položiti i opći dio stručnog ispita i posebni dio ispita, za svaku lokaciju. Istina će to donekle ipak iznivelirati razinu. Ono što bi htio tu reći, da ne pretjeranost, ne samo ne pričamo o ovom dijelu, ali još bi htio dodati, vezano za turističke vodiče, državljane trećih zemalja, dakle, koji nisu državljani EU. Tu treba razmisliti, mislim, isto tako kažem, neće isto tako, ne vjerujem da će sada doći do nekakvog stampeda turističkog vodiča iz trećih zemalja, primarno azijskih zemalja, velika je to govorna, tj. jezična barijera. No, međutim, mislim da možda ne bi bilo loše, da ipak gledamo dugoročno, pa da pokušamo s nekim poticajnim mjerama potaknuti naše recimo, buduće turističke vodiče, turističke vodič je jedna od izuzetno važna i ozbiljna profesija, cijeloživotna, koja zahtjeva konstantno usavršavanje. Da ih potaknemo da se obrazuju, da uče te egzotične i teške jezike i da jednog dana oni budu ti, koji će možda biti najkonkurentniji na tržištu. Ali ja znam, da ja kao turista dođem bilo gdje na svijetu, da bi radije da mi lokalitete tumači i povijest neke zemlje i nekog određenog lokaliteta tumači, lokalni čovjek, a ne netko tko je došao, može biti čak i Hrvat, ali ako smo ne znam u Shanghaiu ili ako smo ne znam u Pittsburghu radije bi da je to netko tko je od tamo. S time da tu imam nekih primjedaba, ali to su više, imam tehničko pravničke naravno i mislim da sad u ovome trenutku, bilo bi neprimjereno, mislim da bi se zakopali u zamrzlane, a o tome možemo razgovarati kasnije. Kao što sam rekao ovo je prvo čitanje, ima prostore. Sad da ne shvatite da vas hudim, ovo je dobar zakon, kažem, možda neke male, male da pokušamo napraviti zajedničke napore, htio sam reći, također, vidio sam u komentarima, da su se dosta ovako, turistički vodiči bili uvrijedili na činjenicu da se smatra da se treba poboljšati razina znanja stranih jezika. To vi znate bolje od mene, ja vam tu neću sigurno sugerirati jel to činjenica ili nije, ali vidio sam da jedan veliki broj ljudi na koji su se onda kasnije referirali drugi turistički vodiči, dakle, očito ljudi koji imaju nekakvog utjecaja u toj zajednici, su rekli da im je to krajnje, tko reći, malo vredljivo, a s druge strane, za turističke vodiče koji eventualno ne bi bili Hrvatski državljani traže se da poznaju jezik na kojem će pružati usluge na razini B2. A za hrvatski jezik, koji će se koristiti u Hrvatskoj daje se jedna definicija dostatno. I sad, to je recimo, ja bi predložio da možda da tu ne bi bilo neka … [[Govornik se ne razumije.]] što znači dostatno, da se stavi definicija ista, da se stavi B2, da ne bude sad opet previše ograničavajući, da ne stavimo recimo C1 pa da ne bi ispalo da nitko od stranaca ne može položiti taj, zadovoljiti taj jezični kriterij. Ali mislim da bi bio primjereno, obzirom da se ipak radi o ljudima koji neki u kriznim situacijama moraju komunicirati s određenim službama da zaista poznaju hrvatski jezik, jer ne bi baš imalo puno smisla da turističkom vodiču u nekom trenutku treba prevoditelja jel ako treba prevoditelja onda možemo riješiti problem naših gostiju iz Azije tako što će imati uz sebe prevoditelja, a naš turistički vodič će na perfektnom engleskom tumačiti recimo lokalitet Markovog trga. Pa će znati pobrojati svašta pa možda čak ne znam i aktualnu političku situaciju ako ih to zanima, vjerojatno ih to ne zanima, ali bi mogao kada bi htjeli. A recimo turistički vodič nisam siguran da će stranac to moći na taj način prezentirati. A moramo se zapitati šta rade turistički vodiči, da li je to samo puko pokazivanje nekakvih općih informacija koje možemo u današnje vrijeme naći na internetu ili je to dočaravanje duha jedne sredine, jednog lokaliteta. Mislim da je to ipak nešto, da je to jedno specifično zanimanje i ja na neki način mogu kao diplomirani pravnik reći da isto tako ja recimo ne mogu očekivati da sada mogu otić ne znam recimo npr. raditi u Njemačku kao diplomirani pravnik i očekivati da u Njemačkoj dobijem posao kao što bi ga dobio u Zagrebu. Naprosto odabrao sam takvu profesiju, ona je usko lokalizirana za jednu državu. Ako želim raditi u Njemačkoj morat ću položiti pravosudni ispit u Njemačkoj što mi neće biti jednostavno. Tako da nije ista stvar mobilnost recimo turističkih vodiča, diplomiranih pravnika ili recimo IT-vaca koji mogu raditi od bilo kuda, bilo gdje. Evo da vas mislim kasno je, malo nas je u ovoj dvorani, šteta, zanimljiva je tema i važan je zakon, uvode se neke važne novine, reguliraju se neke određene usluge što je dobro. Ja mislim da u jednoj ovako važnoj gospodarskoj grani kao što je turizam ne bi trebali tj. da bi trebali tu naći jednu dobru mjeru reguliranosti, s jedne strane želimo odvratiti potencijalne investitore, no međutim isto tako ovo je Hrvatska članica EU ima svoja pravila i ta pravila vrijede za sve i moramo se znati postaviti. A isto tako moramo biti svjesni da ova … gospodarska grana u kojoj se uvijek može dešavati raznoraznih da ne kažem malverzacija je malo preteška riječ, ali ljudi vole iskoristiti kada … negdje postoji kakva nedorečenost. Tako da je pozdravljam činjenicu da su se neke nove usluge izregulirale i to sve skupa mislim da će doprinijeti daljnjem jačanju turizma kao jedne grane gospodarstva koja kao što sam rekao toliko puno doprinosi hrvatskom proračunu i nadamo se da će tako to i nastaviti u idućim godinama. Znamo da je turizam jedna osjetljiva grana koja može zbog stvari na koje ne možemo utjecati strahovito se promijenit preko noći, ali nadamo se da će sve biti uredu. I lagano mi se vrijeme primiče kraju, htio bi jednu samo stvar apelirati, vidio sam da Savez gorskih vodiča Hrvatske je dao jedan dobar argument. Dakle ako imamo nautički turizam, imamo seoski turizam, imamo kontinentalni, imamo ne znam kako smo rekli pustolovni, kongresni, ja mislim da su gorski vodiči zaslužili da im se da jednaki status kao i ronilačkom turizmu koji je inače jedna fenomenalna stvar. Mislim da je Hrvatska jedna od top destinacija za ronjenje rekreativno i mislim da bi bilo dobro pošto je to jedna grana turizma tj. može biti jedna vrlo važna grana turizma po meni nedovoljno iskorištena dakle govorim o našim planinskim područjima, govorimo o jednoj izuzetno osjetljivoj ekološkoj sferi gdje ti gorski vodiči nisu samo u funkciji prodaje nekakvih sadržaja u smislu da tako kažem hrane i pića. Oni imaju jedan vrlo važan edukativan, preventivan karakter, to su zaista pravi zaljubljenici u prirodu u ono što rade. Mislim da bi to doprinijelo njihovoj nekakvoj ajmo tako reći poboljšanju njih kao jedne određene vrsta usluga, njima bi to bilo veliko priznanje i ja mislim da bi to isto tako puno značilo na kraju i za naš okoliš i prirodu, a na kraju krajeva i za sve stanovnike tih krajeva koji bi se onda turistički vrlo vjerojatno dalje unapređivali i razvijali. Za kraj htio bi reći da klub HNS-a će podržati ovaj zakon u prvom čitanju i da se mi evo iskreno nadamo da će sve ove rasprave koje su danas bile, večeras tu iznesene i eventualne rasprave koje će možda doći od strane turističkih djelatnika, dakle od strane struke da će se uvažiti i da ćemo do idućeg čitanja imati još malo bolji zakon i da ćemo ga usvojiti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Sauchi na ovoj raspravi. Imamo dvije replike. Prva replika poštovani kolega Anton Kliman. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega SAucha rekli ste jednu istinu, a to je kada gosti iz onih kao što ste rekli vi egzotičnih zemalja kao što su Kinezi, Japanci, Koreanci itd. imaju problem kod vodiča u Hrvatskoj. Ja se sjećam pretprošle godine bila je delegacija ministarstva Kine sa nekim svojim partnerima odnosno djelatnicima iz Kine koji su bili turoperatori i s obzirom da je Budimpešta bila njihov homeport za daleke letove imali su problem kako angažirati ovdje naše vodiče koji poznaju kineski jezik. Kada su došle dvije do tri grupe u Zagreb, konkretno u Zagreb nismo mogli angažirati više ljudi, to je problem. I sada onda moramo naći načina kako ćemo mi onda izregulirati ovo pitanje lokacije koja će biti propisane od strane ministarstva. Da li mi imamo, tu moramo voditi računa, dovoljan broj vodiča koji će moći dati kvalitetnu uslugu, a to nam je u prvom redu jako veliki interes ili onda prepustiti da ipak ti vodiči koji dođu sa grupom u paketnom aranžmanu to odrade. Tu ćemo morati vidjeti da li mi imamo i moramo stalno raditi na edukaciji ovo što ste rekli, poticati ljude tu ministarstvo ima ključnu ulogu da čak iz svojih nevelikih, moram to reći, sredstava možda rade na edukaciji vodiča u tom smislu da bude u kontaktu sa udrugom vodiča radi edukacije za ove egzotične jezike a vidimo iz godine i godinu da sve više i više gostiju dolazi iz tih destinacija kod nas.
Zahvaljujem kolegi Kliman, odgovor kolega Saucha, izvolite.
Pa ja se s vama slažem, mislim gledajte, ovdje radimo, svaki dan vidimo grupe turista iz azijskih zemalja, ja tu na kraju krajeva živim na ovom lokalitetu pa viđam ih možda i malo češće nego ostali. Ja sam svjestan, to je vrlo veliki problem. I to je vrlo usko grlo kroz koje mi kao turistička zemlja moramo nekako naći put i naravno da ne smijemo dozvoliti niti da jedan gost ode iz Hrvatske nezadovoljan i mislim to da su oni isto tako jedna specifična skupina gostiju koji isto tako imaju svoje kulturološke i svoje nekakve kako da kažem, isto tako treba se znati njima neke se stvari prezentirati, brinut se o njima na primjeren način. Ja sam siguran da je to nešto što je veliki problem da se to mora riješiti, siguran sam da u Zagrebu nema više od nekoliko vodiča koji znaju kineski jezik ili japanski ili korejski, no međutim mislim da se to može privremeno recimo premostiti sa prevoditeljima, mislim da sam tako nešto bio do sam i viđao ovdje po centru grada, osim ako to nisu bili krivolovci, turistički vodiči pa za to nismo znali. Ali kažem, dugoročno ne bi bilo loše možda da se upravo tu investira, da se ljude pošalje na neka studijska putovanja, na kraju da i oni upoznaju njih kao gosta da mogu bolje njima pripremiti kao organizatori putovanja aranžman. Mislim na kraju, kažem, mislim da upravo ti gosti, eventualno njihovi turistički vodiči ne predstavljaju za nas ugrozu jer ne vjerujem da će sad biti više od nekolicine možda eventualno takvih aspiranata kroz jednu godinu koji bi htjeli doći iz Kine u Hrvatsku raditi kao turistički vodiči ako mora zadovoljiti sve ove uvjete, ne.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Sauchi na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Kolega Saucha, pozorno sam slušao vaše i slažem se s vama da treba prijedlog pustiti u drugo čitanje i glasat ću također za.
Hvala lijepo kolegi Pernaru na replici da je tako nazovemo. Prelazimo na slijedeću raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega profesor Branko Grčić, izvolite.
Potpredsjedniče Sabora, uvaženi državni tajniče, pomoćnice, savjetnice, kolegice i kolege. Evo već smo čuli dosta toga, mi smo i na odboru raspravljali o tome, o nekoliko ključnih stvari koje se u javnosti najviše komentirale vezane uz ovaj zakon i manje-više smo se složili oko toga da je prilika između dva čitanja da se neke stvari eventualno korigiraju i dogovore sa zainteresiranim zajednicama turističkih djelatnika da tako kažemo. Naravno ova pitanja najviše su vezana za status turističkih vodiča i stanja na tržištu da tako kažem te turističke djelatnosti a nešto što danas, barem ja nisam, možda je netko spomenuo, imamo dakle još jednu grupaciju koja se zove turistički pratitelji. Dakle, to su ljudi koji bi trebali prvenstveno se baviti organizacijom putovanja i pratiti zapravo turiste međutim činjenica je da u praksi vrlo često se to prometne da i ti ljudi zapravo obavljaju poslove vodiča, na neki način neformalno. U ovom zakonu je predviđeno da njihov status bude takav da ne moraju ubuduće polagati nikakve ispite da bi bili turistički pratitelji i tu je od jednog djela zajednice ovih turističkih vodiča na neki način i primjedba i apel s obzirom da su mnogi od njih već prošli i određene tečajeve i plaćali su nekakve novce i trebali su polagati neke ispite dodatne bez obzira iz koje škole ili kojeg fakulteta dolazili, možda su nekakve kolegije te polagali i prije itd., itd. Znači u svakom slučaju uložili su neke resurse, morali su nešto obaviti a događa se naravno da imaju i nelojalnu konkurenciju. Možda u tom smislu bi se moglo nešto eventualno još preciznije regulirati i generalno, problem je taj što u takvoj situaciji se može stvoriti nekakva rupa kroz koju se mogu provući mnogi koji možda nemaju te temeljnu kvalifikaciju a da obavljaju posao koji će ubuduće obavljati. Generalno evo to ću još reći vezano za taj segment edukacije, generalno mi imamo ozbiljan problem sa ljudskim resursima u turizmu i to je svima nama jasno, to je za jedan takav sektor koji je od izuzetnog strateškog značenja za Hrvatsku, 20% praktički BDP-a tamo ostvarujemo, u ovom trenutku to je sigurno jedan od najvećih problema. Znači na stranu investicije, poboljšanje kvalitete smještaja, stalno unapređenje usluga kojima će barem u ovom legislativnom smislu doprinijeti ovaj zakon ali ostaje onaj nerješivi ja bih rekao u ovom trenutku problem, a to je problem radne snage u turizmu. Ja sam razgovarao s nekim ljudima iz tog sektora obrazovanja prije svega srednjeg obrazovanja gdje se regrutira najveći broj turističkih djelatnika, znači u strukama ugostiteljskih djelatnika, konobari, kuhari, spremačice, ovi, oni, dakle tu imamo ogroman problem. U školama, posebno u Dalmaciji, dakle na Jadranu koje se bave obrazovanjem, u tim strukama vi danas imate po 3, 4 učenika u razredu upisana, po 15-tak profesora radi praktički za jedan mali broj ljudi koji se tamo obrazuju i to je već pošast da tako kažemo i to je ozbiljan problem. S druge strane naši mladi ljudi koji su ljeti u sezoni spuštali se da tako kažem na Jadran, prije svega iz ovih kontinentalnih dijelova iz Slavonije, oni su sad pronašli neke nove niše. Sada je njihovo odredište negdje izvan Hrvatske. Je li to Irska, je li to Njemačka, je li to Velika Britanija ne znam gdje sve ne. I zapravo i to na neki način, to preusmjeravanje naše domaće radne snage u tom segmentu stvara jedan dodatni problem. To su pravi izazovi po meni za vas u Ministarstvu turizma kako to nadomjestiti. Ja znam da i operativno-turističke kompanije i poduzeća rješavaju to na razno razne načine, a Vlada je tu da promisli kako može pomoći, što je sa ovim radnim kvotama, kako zadovoljit tu potražnju i sve skupa na neki način izbalansirati, a da se ne dogodi zapravo taj debalans koji bi mogao umanjiti rezultate u ukupnom turističkom sektoru. Imamo i nepredviđene situacije. Dakle evo, imamo situaciju Agrokora gdje je jedna od non cor tako da kažem djelatnosti je i turistička djelatnost. Tu su se planirale neke investicije, ušli su neki turoperatori, ponudili su već neke turističke usluge gostima prije svega iz inozemstva. Te usluge zbog ukupne situacije neće moći omogućiti, dakle kapaciteti neće biti na raspolaganju itd. itd. Dakle, puno je tih nepredviđenih situacija i koje naravno onda država ne može ignorirati nego mora pomoći na način na koji može. I ja ću samo zaključno reći mi smo i na odboru manje-više podržali u globalu ovaj zakon sa ovim nekakvim primjedbama koje smo i tamo iznijeli. I kažem evo nadam se da će se ovaj period od drugog čitanja iskoristiti za odgovarajuća poboljšanja i za uvažavanje dijela svih onih primjedbe koje su tamo u zakonu u javnom savjetovanju dane, dakle na ogromnom broju stranica. Evo hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Branku Grčiću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Ante Babić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Javio sam se samo kratko gospodinu Grčiću na repliku, jer zapravo ono što je govorio potaklo me na razmišljanje, a i prethodno gospodin Saucha je imao dobrih prijedloga vezano za ovaj zakon i nadam se da će do drugog čitanja se one popraviti kada je govorio i o onim gorskim vodičima. Zapravo ja bih volio i da Ministarstvo turizma i ljudi koji se bave turizmom uvijek imaju u vidu da područje i tržište koje nama pripada u našem bližem okruženju je gotovo tržište od 500 milijuna ljudi i da zapravo ne samo u tom priobalnom dijelu već i u ruralnom dijelu, odnosno zagorskom dijelu RH ima mjesta za razvoj turizma, odnosno za širenje turističke sezone. Neki dan smo ovdje samo zbog jednog spota, jednog odličnog spota koji je napravljen imali smo i kratku stanku zato što se nije u tom spotu jedan dio kontinentalne Hrvatske prikazao. No, ono što me je potaklo vama na repliku gospodine Grčić sjetio sam se nekad davno kao student na istom fakultetu polagao sam za turističkog vodiča i tada nam je jedan osebujan profesor Lapenda zapravo održao ta predavanja za turističke vodiče i zapravo njegovo veliko znanje i … [[Govornik se ne razumije.]] je pomoglo svim turističkim vodičima u Splitu da dobivaju prestižne nagrade, odnosno da turisti budu zadovoljni. Ono što se tiče turističkih vodiča kao nelojalne konkurencije, a vi ste o tome gospodine državni tajniče govorili jest sljedeće. Taj opći dio je možda i moguć i prihvatljiv, međutim ona specijalistički pogotovo vezan za pojedine lokacije u RH sigurno ne bi smjeli voditi stranci ukoliko oni sami nemaju položene iste ispite kao što imaju i naši turistički vodiči. I ja sam siguran da vrlo brzo će tamo već na granici Bregani, na nekoj od turističkih sezona stajati da je sve zauzeto i da je pravac recimo Srbija ili Mađarska jer će biti nedovoljni kapaciteti za pojest i popit. Hvala.
Zahvaljujem kolega Babiću. Ne vidim u vašoj replici bilo što sadržajno što bi mogli replicirati gospodinu Grčiću, ali ako je gospodin Grčić našao nešto imate odgovor? Nemate. Hvala lijepo. Prelazimo dalje na sljedeću raspravu. Poštovana kolegica Dragica Roščić, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, pozdravljam predstavnike predlagača. Ovo je jedna važna tema i na žalost jedan je trend u Saboru do kad god su važne teme, iako svaki prijedlog koji dođe uvijek ga možemo doraditi i vjerojatno ćemo u nekom budućem razdoblju i mijenjati ovaj zakon. Kada je inicijalni prijedlog dobar onda nas baš i nema previše u raspravi, jer da bi takve prijedloge mogli nadograđivati onda treba puno raditi, proučavati, ići u detalje kako bi oni bili bolji. Kada razgovaramo o razdoblju od četrnaeste do dvadesete za koje su donesene Strategije razvoja turizma bilo pojedinačno lokalne samouprave, bilo ova nacionalna nevjerojatno koliko se pojavljuju ključne riječi vjerski turizam, aktivni turizam, pustolovni turizam i nevjerojatno je da sad tek 2017. godine u jednom zakonu to detaljno definiramo jer ovaj zakon ne donosimo samo radi ove direktive. Kolega Bulj molim vas tišinu dok razgovaram, kolege iz MOST-a molim vas! Znači ne donosimo samo radi zaštite potrošača i ove direktive nego donosimo zbog velikog niza ograničavajućih faktora za razvoj svih ovih drugih oblika turizma osim sunca i mora. I ono što se dešavalo u praksi da bismo rekli da to želimo razviti, to bismo predstavljali kao turistički proizvod. Radili bi recimo razne karte za aktivni i pustolovni turizam, ljude bi slali u planinu, ali ne bi bilo one osobe, onog vodiča pustolovnog aktivnog koji će u stvari izdati račun za tu uslugu koju nudimo. Promovirali bi recimo muzeje ili vjerski turizam, a u tom muzeju koji je u sklopu nekog vjerskog objekta ne bi nitko mogao izdati račun i mi bismo to klasificirali kao turizam, a mislim da, kao turistički proizvod a nešto što ne možemo naplatiti mislim da ne možemo ni zvati proizvod jer nije na tržištu. Ovdje bi htjela naglasiti da pošto dolazim sa najviše planine u RH Biokovo da mi je drago i da oni svi pohvaljuju koji su se javili ispred Saveza gorskih vodiča na raspravu i u ovom toku savjetovanja gdje se odgovorilo na te zahtjeve, pozivam vas da i sve ostale dobro sagledate koliko mogu da se oni usvoje, bilo kasnije u obliku pravilnika, ali je jako važno jel naše područje u turističkom smislu najviše znate po suncu i moru i po spašavanju onih nesretnih turista na Biokovu. I jako nam je važno da se ovo dobro uredi kao što je rekao i kolega ispred kluba HNS-a jako je važno da imamo uređen taj oblik planinskog turizma. I što bi naglasila upravo definiranje ovih aktivnosti nam omogućava što sam i ranije rekla korištenje eu fondova. 2015. Hrvatska je izgubila iz Europskog socijalnog fonda 30 milijuna kuna koji se odnosio na povećanje zapošljivosti zbog sporosti. Teško bi bilo provoditi taj program jel ukoliko ste htjeli povećati zapošljivost, prekvalifikacijom različitih ljudi koji su na zavodu da provode ove oblike turizma koji su potrebni bilo na našem području tu niste mogli jel je teško bilo definirati na koji način oni mogu dobiti odobrenje za rad. Pošto je turizam jako povezan sa drugim resorima i sredstva za turizam se većinom provode kroz druga ministarstva, nažalost i ovaj dio koji se odnosi i na, sada je uskoro gotov na rekonstrukciju hotela uopće se ne provodi kroz Ministarstvo turizma nego kroz Ministarstvo gospodarstva. tako i ovaj veliki dio koji se odnosi na ključne probleme edukaciju, ljudske kapacitete će se provoditi kroz Europski socijalni fond i Ministarstvo turizma neće imati dodira sa tim zato je važna ta suradnja. A i u onim stvarima gdje će imati dodira, evo na Danima turizma smo slušali o centrima kompetencije, čak je 314 milijuna kuna rezervirano za to i tu vas pozivam da budete jako fleksibilni odnosno možda to treba više uputiti prema Ministarstvu obrazovanja zato što je jako važno s obzirom da turizam nije najrazvijeniji u onim dijelima gdje su razvijene javne ustanove za obrazovanje i mislim da je jako važno dopustiti osnivanje takvih centara za kompetenciju i od strane drugih subjekata, naravno uz nadzor i odobrenje ovih institucija. Ali mislim da će to sve olakšati provedbu ovog zakona usluga u turizmu i evo to je najvažnije od ovoga što želim reći nećemo dužit dalje. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Dragici Roščić na ovoj raspravi. Imamo završnu riječ, poštovani državni tajnik gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kratko bi se osvrnuo na ono što smo mogli čuti u raspravama. Prvo bih se zahvalio svim saborskim zastupnicama i zastupnicima koji su sudjelovali u raspravi i na njihovim konstruktivnim prijedlozima i nadam se da ćemo do drugog čitanja koliko toliko moći neke stvari ugraditi. Ali obzirom na sve pohvale koje je dobio ovaj zakon u prvom čitanju ja mislim da je toga vrlo malo, ali evo nastojat ću izaći u susret svim ovim zahtjevima koje smo čuli u raspravi. Samo kratko da odgovorim na neke stvari koje su se pojavile, a koje možda nisu utemeljene na činjenicama ili možda nedovoljnom poznavanju prethodnih radnji koje su prethodile određenim stvarima koje su bile u pripremi ovog zakona. Mislim da je gospodin Saucha spomenuo odvijanje javne rasprave tijekom turističke sezone, to je točno. Međutim ono što je prethodilo toj javnoj raspravi je činjenica da su postojale radne grupe u kojima su bili involvirani svi zainteresirani dakle sve grupacije, sve doista smo maksimalno koristili struku da nam pomogne u pripremi ovog zakona i u tom smislu su svi sudjelovali od turističkih vodiča, od hotelijera od putničkih agencija, dakle svi su oni sudjelovali u izradi prijedlog. Evo u tom smislu samo vrijeme rasprave nije toliko bitno bilo u smislu da je to bilo onemogućilo sudjelovanje struke u pripremi samog zakona jer su oni doista sudjelovali prethodno prije toga. U tom smislu ja se nadam da će i sama struka biti zadovoljna. Što se tiče vodiča još jedanput da ponovimo, dakle novina ovog zakona da vodiči koji imaju pravo temeljem europske direktive i temeljem našeg zakonodavstva koje je prihvatilo tu direktivu 2015. godine, oni imaju pravo privremeno i povremeno obavljati djelatnost turističkih vodiča u Hrvatskoj. Međutim, do sada su to mogli i na zaštićenim lokalitetima. Po novom zakonu koji je po ovom prijedlogu pred vama to neće moći osim ukoliko ne polože jednako kao hrvatski vodiči ispite koji su potrebni da bi vodili po takvim lokalitetima. Evo u tom smislu mislimo da je to značajna novina. Također osobe iz trećih zemalja, neće moći voditi u Hrvatskoj osim ukoliko imaju prijavljeno prebivalište u Hrvatskoj. Dakle tu smo izašli u susret, doista zahvaljujem na ovom pitanju potaknuli, a tiče se jezika koji se ne uče toliko u Hrvatskoj kao što su jezici sa Dalekog Istoka recimo kineski, korejski itd. i u tom smislu smo izašli na način da postoje ljudi koji su iz tih zemalja u Hrvatskoj nastanjeni jer naravno njima je omogućeno voditi ali moraju jednako položiti ispite kao što moraju hrvatski vodiči. Dakle i oni imaju isto obvezu polaganja ispita i za opći dio i za zaštićene lokalitete. I na taj način smo zaštitili struku jer smatramo da su vodiči izuzetno bitni kada govorimo o turizmu jer sasvim sigurno oni su oni koji dolaze prvi u doticaj sa turistima i koji na najbolji mogući način interpretiraju našu kulturnu, povijesnu i prirodnu baštinu. U to smislu smatramo ih doista partnerima i ja vjerujem da će u konačnici biti zadovoljni sa rješenjima koji se nude u ovom zakonu. Bilo je spomenuto ovdje gospodin Grčić je govorio i oko ljudskih potencijala, ja se nadam da će doista centri kompetencije koji su predviđeni i našom strategijom i koji će biti predviđeni novim zakonom odnosno izmjenama Zakona o obrazovanju, a koji će vrlo skoro doći u Hrvatski sabor, da će ti centri kompetencije na najbolji mogući način odgovoriti na pitanje kadrova u turizmu i naravno sredstva koja su nam na raspolaganju su ogromna za uspostavljanje centara kompetencije i vjerujemo da ćemo generalno zanimanja koja su u turizmu podići na jednu veću razinu upravo zahvaljujući centrima za kompetencije i tu vjerujem da ćemo naići na potporu svih, ne samo u Hrvatskom saboru, nego i na potporu cjelokupne struke, koja je jako zainteresirana, da se što prije centra kompetencije jednostavno osnuju, kako bi se moglo početi raditi i kako bi dali konkretne rezultate. Bilo je još govora oko minimalnih uvjeta, mislim da sugestije čak gospođe Mrak Taritaš je na dobrom tragu, jer smatramo da neki drugi zakoni već reguliraju pitanje koliko je potrebno kancelarijskog prostora i općenito prostora za rad osoba u određenim institucijama i u tom smislu i tržište samo regulira. Ja sam uvjeren gospodine Kliman, da ako ste vi potrošač koji želi surađivati s nekom agencijom koja vodi određene programe na tržištu, turističkom, da kad dođete u tu agenciju, ako vidite da je to neuredan prostor, da ćete se okrenuti, poć u neku drugu agenciju u kojoj je to na sasvim višoj razini. Dakle, sasvim sigurno je da bi mi trebamo voditi brigu o tome da ne padne razina kvaliteta usluge u putničkim agencijama, ali više će to oni morati, jer je veliko tržište i velika je konkurencija na tom tržištu i u tom smislu doista ne trebamo prenomirati stvar, nastojimo ih olakšati. Ali, ćemo razmisliti o ovom vašem prijedlogu, da imamo barem neke minimalne uvjete, da li je to kroz pravilnik ili kroz nešto drugo, to ćemo još vidjeti do drugog čitanja, pa ćemo svakako imati odgovore i na te zahtjeve. Evo to bi bilo što se tiče primjedbi. Mislim da sam odgovorio na one nepoznanice koje su bile postavljene u raspravama, još jedanput zahvaljujem na konstruktivnim prijedlozima i nadam se da ćemo, obzirom da nas rok za donošenje ovoga prijedloga zakona, a usklađivanje s direktivom o putnim aranžmanima, je da se zakon donese do 1.1.2018. Vjerujem da ćemo do početka 12. mjeseca imati i drugo čitanje i da ćemo stići vremenski odgovoriti na zahtjeve koje je pred nas postavila i direktiva. Hvala lijepo.
Zahvaljujem državnom tajniku, gospodinu Matušiću. Imamo jednu repliku, poštovana kolegica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, evo u svom završnom obraćanju, spomenuli ste centre kompetencija u turizmu. I tu postoji apsolutno suglasnost ključnih političkih čimbenika. Ti centri kompetencija su ušli u strategiju znanosti, obrazovanja i tehnologije, zalaganjem bivšeg pomoćnika ministra gospodina Kramarića, koji više nije u ministarstvu. Oni su u suradnju s našim Ministarstvom obrazovanja 2015. g. ušli i u operativne programe konkurentnost, kohezija i učinkoviti ljudski potencijali. Znači, nama tu već stoje na raspolaganju sredstava iz … [[Govornik se ne razumije.]] i ono što ja vas molim, je da vi nastavite vršiti pritisak kakav je svojevremeno vršio gospodin Kramarić na naše Ministarstvo obrazovanja. Bez obzira sad na zakon, mislim da vi trebate biti taj pokretač i pritiskati Ministarstvo obrazovanja kako bi zaista se neke konkretnije radnje poduzele, da nam ne propadaju sredstva. A isto tako i sami ste spomenuli, ne samo vi, nego i drugi govornici, mi imamo veliki problem s kadrovima u turizmu. Turizam je ključna grana u našem gospodarstvu i na kojemu počiva zapravo veliki dio izvora prihoda naše države. I s tim moramo krenuti, to treba biti prioritet. Ja znam da to vama jest prioritet, ali vas molim da vršite pritisak na Ministarstvo obrazovanja, jer bez njih to naprosto neće ići. Vrijeme ide, novci stoje, 2020. perspektiva je do 2020. bojim se da nećemo moći iskoristiti sve ono što smo mogli. Imamo još malo vremena, ali nek se to ubrza, jer se u 2 g. ništa nije napravilo. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Sabini Glasovac. Odgovor na repliku, poštovani kolega Matušić. Izvolite.
Evo samo kratko, neće biti potrebno raditi neki poseban pritisak, jer evo izmjene zakona, dolaze pred Hrvatski sabor, već je dogovoreno i uspostaviti će se centre kompetencije, iskoristiti ćemo sredstva, u SF-u imamo 315 milijuna kuna i natječaj za ta sredstva ćemo mi raspisati, dakle, Ministarstvo turizma. A ovaj drugi dio za obnovu, adaptaciju, nadogradnju, dakle, za ovaj drugi dio građanskih radova, kako bi se ti centri negdje i postavili, kako bi se alocirali, će odraditi Ministarstvo znanosti i obrazovanja, kao i za sve ostale centre kompetencija, koji su u 5 područja zamišljenih kroz strategije. Što se tiče same strategije, naravno i onaj, kao što ste rekli gospodin Kramarić i ekipa koja je radila tada u Ministarstvu turizma, su to predvidjeli da uđu u strategije i operativne programe i konkurentnosti i kohezije i učinkoviti ljudski potencijali i ja sam siguran da ćemo ta sredstava iskoristiti na dobrobit hrvatskog školstva, a u ovom slučaju pozvao bi se na dobrobit hrvatskog turizma i svih onih koji su zaposleni u turizmu. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom kolegi, državnom tajniku Franu Matušiću. Ovime smo iscrpili sve prijavljene govornike za raspravu. Zaključujem raspravu. Još jednom zahvaljujem se državnom tajniku u Ministarstvu turizma gospodinu Frani Matušiću. Pomoćnici ministra, gospođi Moniki Udovičić, glavnoj savjetnici ministra turizma, gospođi Barbari Mesić i načelnici sektora u Ministarstvu turizma gospođi Senki Jajanjin. Glasovati ćemo o ovoj točci kad se za to steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o pružanju usluga u turizmu, prvo čitanje, P.Z.E br. 209. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo, prihvaća se prijedlog Zakona o pružanju usluga u turizmu i drugo svi primjedbi i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju, da ih razmotri prilikom utvrđivanju teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 102 za i 22 suzdržan, donijeti zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda: - Prijedlog Zakona o posebnom porezu na imovinu kreditnih institucija, prvo čitanje, P.Z. br.148 Predlagatelj je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, na temelju članaka85. Ustava RH. i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda, primjenjuju se odredbe poslovnika Hrvatskog sabora, koje se odnosi na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli nadležni Odbor za zakonodavstvo, nadležni Odbor za financije i državni proračun, Vlada je dostavila svoje mišljenje. Pozivam predstavnika predlagatelja, da da dodatno obrazloženje ako želi, poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Pred vama je danas Prijedlog Zakona o posebnom porezu na imovinu kreditnih institucija, lex specijalist napisan od početka, od strane Kluba zastupnika Živoga zida i SNAGA-e. Bit ovoga zakona u najkraćim mogućim crtama u jednoj definiciji bila bi slijedeća. Ovim zakonom predviđeno je da se uvede porez na kreditne institucije prije svega banke, na njihovu cjelokupnu imovinu u iznosu 0,64%, znači vrlo skromno, a taj porez godišnje bi donosio u proračun 2 milijarde 518 milijuna kuna. I tu je zanimljivo primijetiti odmah na samom početku da tako mali iznos u postotku bi donosio tako velike prihode i mi bi se doista morali zapitati kako je uopće moguće da strane banke posjeduju 400 milijardi kuna, dakle nešto više od 3 hrvatska proračuna a sve do danas one nisu bile oporezivane. To govorim iz razloga zato što svugdje u Europi postoji oporezivanje banaka. Znači nema države u Europi u kojoj se banke na ovaj ili onaj način ne oporezuju, njihovi prohodi, osobna dobit. A postoje i posebni porezi na imovinu banaka u mnogim državama Europe. Pa između ostaloga takav porez postoji i u Poljskoj gdje za razliku od Hrvatske se uzima 8 milijardi kuna, dakle mi smo predvidjeli 2,5. Sredstva koja bi se dobila prikupljanjem ovog poreza bila bi utrošena namjenski znači isključivo na mjere demografske obnove i to na način na koji bi odredila Vlada. Znači uzima se bankama odnosno kreditnim institucijama i sredstva se preusmjeruju za demografsku obnovu. Zbog čega baš za demografsku obnovu, pa zbog toga što je pitanje demografije u Hrvatskoj krucijalno pitanje našega opstanka, opstanka kao naroda, opstanka kao države i u tome u javnosti postoji konsenzus od ureda Predsjednice Republike od zadnjega čelnika lokalne uprave da to pitanje u Hrvatskoj se mora riješiti pod hitno. Pitanje naše djece, pitanje naše budućnosti. I doista je nevjerojatno da su banke u svim ovim godinama, u godinama najteže krize, kad su ljudi doslovce kopali po smeću i kad 75% hrvatskih građana nije moglo preživjeti sa svojom plaćom ili sa svojom mirovinom nego su se morali zaduživati da bi pokrili najosnovnije egzistencijalne potrebe kao što su recimo plaćanje režija, kupovina hrane ili kupovina nekakve odjeće, da su banke u isto to vrijeme ostvarila abnormalne profite, ogromnu dobit koju su iznosili iz Hrvatske što je najgore od svega i hranili debele guske uprave u stranim država gdje su one ostvarivale milijarde i milijarde kuna na krvavom radu naših radnika i na teškim mukama naših građana. Da, Hrvatska za banke predstavlja porezni raj. Ovdje je njima najbolja zemlja u Europi u kojoj mogu poslovati. Evo raspravljali smo ovdje u Hrvatskom saboru da samo na naknadama banke uzmu građanima 4 milijarde kuna godišnje a te iste naknade koje kod nas naplaćuju, oni ne naplaćuju u zemljama od kuda dolaze. Kakvu su samo prevaru banke napravile sa švicarskim frankom gdje su prebacile valutni rizik na građane iako taj rizik u praksi nije postojao jer banke ustvari nikada nisu kupovale niti imale niti davale švicarske franke. Dakle, banke su na građane prebacivale rizik koji za njih u b iti nije ni postojao. Zamislite samo da je u razdoblju u 6 godina, u vrijeme najteže recesije, kad je hrvatski BDP tonuo i preko 8%, da su banke ostvarile 28 milijardi kuna dobiti. 28 milijardi. I mi sada kada dolazimo u Sabor i kad dolazimo na odbore gdje smo sudjelovali danas, kad kažemo dajte samo 2,5 milijarde vratite građanima, onda se svi složno a posebno predstavnici banaka, ustanu na stražnje noge i kažu taj zakon nije dobar. On nema svrhu, a ima itekakvu svrhu. Prije svega ima svrhu jer konačno u ovom društvu nekoga poziva na solidarnost. Na raspodjelu tereta. Ta solidarnost u hrvatskom društvu očajnički nedostaje. Da se financijski tereti i životni tereti prebace djelom sa onih koji nemaju na one koji imaju za 1000 života i previše. I koji još dandanas ostvaruju dobiti od kojima se čovjeku zavrti u glavi kad čujete cifru. Evo banke svake godine u Hrvatskoj samo 5 milijardi kuna dobiti ostvaruju. Znači ovaj zakon bi ustvari njima u najgorem slučaju uzeo polovicu te godišnje dobiti. S druge strane kad bi se tih 2,5 milijarde kuna prebacilo u demografske mjere, ostvarili bi se brojni pozitivni efekti na samo gospodarstvo. Između ostaloga, bili bi smanjeni loši krediti. Između ostaloga, povećala bi se gospodarska aktivnost usred povećane potrošnje a samim time bi i banke mogle plasirati nove kredite. Oni uporno govore smanjit će se kreditna aktivnost, ne, ovim mjerama će se povećati kreditna aktivnost. I ove mjere koje mi danas ovdje predlažemo, one u stvari predstavljaju kompenzaciju za sve ono loše za sve ono loše što se dogodilo u Hrvatskoj u proteklih 25 godina a osobito u proteklih 10 godina. Ja bih htio danas ovdje napomenuti još jednom da cijela Hrvatska je suglasna oko toga da je kod nas zavladala demografska katastrofa. Pa pogledajmo malo brojke, pogledajmo za što se danas mi, o čemu mi danas ovdje raspravljamo. O čemu raspravljamo pred 6 zastupnika? Ja znam da građani gledaju, ja se u stvari i njima obraćam. Kratki rezime. U 10 godina broj učenika u hrvatskim školama smanjio se za 63000. U Hrvatskoj ove godine imamo 317000 učenika, a 2007. smo ih imali 380000. To je pad broja učenika u osnovnim školama za 17%. U 10 godina Hrvatska je izgubila 2521 razred sa 25 učenika, a u četvrt stoljeća 9600 razreda sa po 30 učenika. Tomu broju treba nadodati ogromni broj iseljenih ljudi koji su završili školu. Samo od 2011. godine u Hrvatskoj imamo 300 tisuća iseljenih stanovnika. Svake godine u Hrvatskoj 17000 ljudi više umre nego što ih se rodi. Ako se nešto ne promijeni Hrvatska će do 2031. godine imati manje od 3 milijuna stanovnika. Ako se ovakav trend nastavi po optimističnom scenariju Hrvatska će imati oko 3,2 milijuna stanovnika. Hrvatsku svakoga dana napuštaju stotine ljudi. Znači svakoga dana mi gubimo između 200 i 300 stanovnika. Evo i u ovom trenutku dok sada ja govorim građani napuštaju Hrvatsku svakoga dana. Najstrašnije od svega to su građani koji su radno sposobni. ¾ hrvatskih građana koji odlaze radno su sposobni. Mi sada imamo situaciju da broj umirovljenika i zaposlenih iznosi jedan umirovljenik 1,16 zaposlenika, a u nekim županijama posebno u Slavoniji broj zaposlenika niži je nego što je broj zaposlenih, broj zaposlenih niži je nego što je broj umirovljenika. I sada se tu normalno postavlja uopće pitanje kako ćemo mi u budućnosti isplaćivati mirovine ako se ovakav trend bude nastavio i sljedećih godina. Evo službena statistika kaže da u Splitu svake godine 1100 godina manje počevši od 1991. Osijek je 2011. imao 108000 stanovnika, sada ih ima 68000. Hrvatska je 1991. imala 4,6 milijuna stanovnika sa milijun 700 tisuća zaposlenih i 655 tisuća umirovljenika koji su primali mirovinu u visini 75% plaće. Danas je zaposlenih milijun i 200 tisuća, umirovljenika milijun i 100 a mirovine iznose samo 39% plaće zaposlenih. Znate li istovremeno koliko je Hrvatska 1991. imala blokiranih građana? Nula. Koliko je imala ovršenih građana? Nula. Koliki je bio dug RH? 4 milijarde dolara. Koliki je danas? 64 milijarde dolara. Tko je kriv za tu katastrofu? Tko je za to odgovoran? Ako nisu oni koji su vodili ovu državu i koji su se obogatili na svim tim događajima koji su od tada uslijedili. I mi ponavljamo danas hrvatskomu narodu, jer zastupnika nema, da ovaj zakon ima namjeru pomoći hrvatskoj djeci, a prije svega siromašnoj djeci, djeci koja nemaju. I strašna je istina koja je objavljena u analizama između ostaloga i Ekonomskog instituta da je u Hrvatskoj svako peto dijete siromašno, da roditelji mnoge djece odlaze na spavanje gladni da bi svojem djetetu mogli dati obrok. Da je Hrvatska prema stopi dugotrajnog siromaštva i prema stopi siromaštva djece od 2013. godine se nalazi na samom europskom dnu. Da trećina roditelja iz tih obitelji ne može priuštiti svojoj djeci svježe voće, da im ne može priuštiti školski izlet, da im ne može priuštiti 50 kuna tjedno đeparca, da polovica djece nema računalo kod kuće, da svako peto dijete nema svoj vlastiti krevet. Da roditelji moraju posuđivati a što je vrlo teško, vrlo je teško posuditi i vrlo je teško vratiti. Da nemaju za grijanje, a sad ide zima. Da ljudi dolaze pred dilemu hoće li platiti režije ili će dati hranu djeci, da ljudi moraju umjesto da djeci kupuju računala i igračke reći slušaj sine tata je platio struju. I to je strašna situacija, to je svakodnevica našeg građana koju gospoda iz HDZ-a i SDP-a ne žele čak niti slušati nego su pobjegli glavom bez obzira. Zašto? Pa zato što su oni de facto zaposlenici banaka, oni rade u njihovom interesu, oni žele da oni nastave ostvarivati profit kako bi njima, jednoj maloj povlaštenoj eliti bacila mrvice od toga kolača. Pogledajte, neka su u Zagrebu, po Hrvatskoj najveće zgrade bile fakulteti, bile su škole, bili su muzeji a danas najveće zgrade su zgrade uprave banaka, palače na desetine katova u kojima sjede ljudi koji si isplaćuju milijunske bonuse koji iznose milijarde iz naše zemlje i ne zanima ih što djeca ujutro nemaju za doručak, niti im roditelji mogu platiti školsku kuhinju. Evo, ovo vam je slika stanja u hrvatskom društvu. Kada se govori o siromašnoj djeci, kada se govori o demografskoj obnovi, kada se govori o sirotinji i gladnima, hrvatskih zastupnika nema, to su vam narodni zastupnici. A banke, ponavljam, svake godine uzmu 5 milijardi dobiti, pojedine banke uzmu i po 600 i po 700 milijardi svaka za sebe a 600 ili 700 milijuna. Što bi sve mogli učiniti sa tim novcem, zamislite samo? Mogli bi uvesti cjeloviti dječji doplatak, mogli bi platiti svoj djeci besplatnu školsku užinu, mogli bi osigurati prijevoz svim učenicima, pa čak i studentima, mogli bi uvesti fond za stipendije, mogli bi uvesti jednokratne naknade bilo da su porodiljne, bilo da su prilikom rođenja djeteta. Mogli bi kupiti lijekove za bolesnu djecu i mi svaki dan čitamo u novinama da djeca ne mogu dobiti lijekove, da su oni skupi. Evo s ovim mjerama samo je potrebno dignuti ruku sva djeca će dobiti potrebni lijek. Mogli bi uvesti bonove za … [[Govornik se ne razumije.]] , mogli bi riješiti pitanje predškolskog godina, kolika djeca uopće ne mogu ići u vrtić. Prva stvar nema dovoljno mjesta, druga stvar kada ima mjesta roditelji ne mogu to plaćati i financirati. I što nama naša Vlada predlaže? Naša Vlada nama predlaže za mjeru, to ćete vidjeti u proračunu za par dana da se uzmu naknade ne znam za roditelje, ljudi, pa da se onda ta naknada za roditelje prebaci kao za djecu, nešto sitno. 100 kuna će dobivati, 100 kuna će dobivati roditelji više djece, dječji doplatak, presipavanje iz šupljeg u prazno. Tih 100 kuna neka si uzme Ministar Marić i neka si zalijepi na čelo kao Željko Kerum onaj pršut, eto to mu je tih njegovih 100 kuna i neka prestane raditi građane ove zemlje budalama, neka ih prestane ponižavati. To je poruka koju vam mi danas želimo poslati. Ponavljam, nemam je kome poslati pa stoga razloga se ne bavim toliko tehničkim stvarima nego više govorim o samoj srži problema. Prema tome, ovaj zakon koji je pred nama nudi sasvim konkretna rješenje za pitanje demografske katastrofe u RH. Ako provedemo ovaj zakon u Hrvatskoj će sasvim sigurno doći do porasta broja stanovništva, smanjiti će se stopa siromaštva, smanjiti će se broj siromašne djece, smanjiti će se broj ovrha, blokada, deložacija, smanjiti će se negativni trendovi koje imamo a ono što će se uzeti bankama, one ni na koji način neće osjetiti nego u biti te iste banke su već odavno, odavno trebale platiti ono što im se sada ovim zakonom oduzima. Tu sam za kraj želim još jednom podsjetiti na cijelu onu priču oko sanacije banaka, oko dokapitalizacije banaka kolike milijarde puste su hrvatski građani dali da saniraju banke, samo za sanaciju ne znam Dubrovačke banke smo dali mislim 5 ili 6 milijardi kuna da bi danas imali to da niti jedna banka osim par banaka nije u hrvatskom vlasništvu HPB-a na primjer i da bismo danas imali to da je Hrvatska postala kolonija u rukama stranih interesa i da je uopće pitanje da li će itko od hrvatskih građana koji još ima snage, koji još ima zdravlja u budućnosti htjeti živjeti u našoj zemlji. Vjerujem da i vi vrlo dobro znate da svi vaši prijatelji, svi vaši poznanici su više ili manje već razmišljali o odlasku iz RH. Dakle gospodo draga, ovdje je rješenje, molim vas za podršku i da ovo pitanje konačno skinemo sa dnevnog reda. A vjerujem da ako ovaj zakon bude izglasan da će to biti jedan od onih povijesnih dana u dakle radu ovoga Sabora koji će se pamtiti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem kolegi Branimiru Bunjcu na ovom obrazloženju prijedloga zakona. Imamo dvije replike. Poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi kolega Bunjac, slušao sam vaše izlaganje i u jednom trenutku pala mi je na misao to što je sabornica prazna. I logičkim zaključivanjem došao sam do zaključka da oni ljudi koji optužuju Živi zid da nema konkretni prijedlog njih danas ovdje nema. Znači oni dolaze ovdje u sabornicu, blate i vrijeđaju, u pravilu iz redova HDZ-a i govore što ste vi predložili, koja su vaša rješenja, što vi nudite. Međutim, kada je rasprava o ovako bitnom zakonskom prijedlogom kojim se u proračun stavlja više od 2 milijarde kuna, kojim se predlaže zakon koji već postoji u mnogim zemljama na svijetu, među ostalim i EU, jednostavno muk, šutnja, silenzio stampa, njih nema. I pitam se zapravo gospodine Bunjac, kome mi danas ovdje govorimo, kome mi danas govorimo. Zašto? Pa zato jer će ti isti koji danas nema sutra govoriti a šta ste vi iz Živog zida napravili? Što ste vi gospodo predložili, što ste vi učinili, itd., itd. Hvala.
Zahvaljujem kolega Pernar na replici. Odgovor kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Pernar. Evo mi danas svjedočimo recimo to tako kulminaciji licemjerstva u RH. Ovo je vrhunac, vrhunac licemjerstva sastoji se u tome da su ovi isti zastupnici koji sada nema da su im puna usta demografske obnove. Kad se treba kod Hanžekovića ili kod nekog drugog takovog koji organizira neki stol okrugli, kad treba tamo jesti na domjenku i piti, e onda su oni svi za demografsku obnovu, ali kad u Sabor dođe zakon koji rješava pitanje demografske obnove onda oni svi pobjegnu, a znate zašto? Svi udžbenici psihologije vam pokazuju jednu zanimljivu činjenicu a to je da ljudi ne vole slušati istinu. Ne vole slušati. Istina im je jako neugodna. Oni žele slušati o nekakvim nevažnim temama, o bizarnostima, ali istinu ne, to ne mogu čuti. I zato ih ovdje nema. Oni vrlo dobro znaju da neće ništa poduzeti po pitanju demografske obnove i nemaju se snage suočiti sami sa svojom savješću. A drugi razlog zašto ih nema vam je strah. Oni se boje banaka. Boje se banaka jer ovise o njima. Jer ako banke steknu o njima loše mišljenje bilo kao o stranci, bilo kao o pojedincima, onda bi oni možda mogli izgubiti neku sinekuru, oni se jako boje, oni se bolje izgubiti 150 kuna za nedolazak u sabora kamoli šta drugo. I to je problem, to je problem i drago mi je da smo danas doživjeli ovaj trenutak da su maske pale i sto kao u onoj priči o Šumi Striborovoj kad je snaha konačno pokazala kakav jezik ima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bunjac na odgovoru. Slijedeća replika poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Pa evo poštovani kolega Bunjac, morala sam se javiti zbog toga što se nitko ne boji nikakvog prijedloga i vi ste trebali reći isto tako u svom prijedlogu da ste ovim zakonom obuhvatili i stambene štedionice to znači koje bi isto tako plaćale porez i kojim bi se indirektno zapravo sve one poticajne mjere anulirale, to je jako važno. Osim toga, u prijedlogu samom koji Vlada predlaže a koji prihvaćaju i većina država koje su do sada imale ovakav tip zakona kojeg vi sada predlažete, zapravo se predlaže drugi model a to je oporezivanje financijskih transakcija između financijskih institucija što bi bilo puno bolje i pametnije jer ne bi opteretilo građane kad znamo da u imovini banaka imamo imovine i kredita građana, poduzeća i sl., to je ono što ste zaboravili reći. A ja mislim da se vi više bojite jer vi sav svoj gnjev zapravo prevaljujete na banke jer ste očito vi najveći ili veliki dužnik.
Zahvaljujem kolegici Perić na replici. Odgovor kolega Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Zastupnice Perić, moram i vama ponoviti jednu staru grčku maksimu. Naime starogrčki govornik koji je umjesto argumenata počeo koristiti napade ad hominem smatra se poraženim prije nego što je čuo odgovor. Prema tome u cijeloj ovoj priči vašeg sramotnog bijega iz Sabora kad se govori o siromašnoj djeci, vi ste od svega toga našli mene napadati na osobnoj razini, tipa rekla-kazala priča, tračeva i ostalih bapskih izmišljotina. Prema tome, žao mi je što ste se spustili na tu razinu a samim time samo se potvrdili sve ono što sam ja rekao. prema tome, raspravljati s vama dalje nema nikakvog smisla. Bolje bi bilo kad ste već jedina tu ostala, daste šutili nego da ste na takav način ulazili u polemiku sa mnom. Hvala vam lijepo.
Poštovani kolega Bunjac, hvala na odgovoru. Ja vas molim da u svojim odgovorima i u svojim raspravama na nedoličan način ne obraćate se kolegama i kolegicama saborskim zastupnicima i ne omalovažavate ih kao osobe. Hvala lijepo. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prije početka rasprave, dajem stanku od 10 minuta, nastavljamo u 21 i 10. Hvala lijepo. STANKA U 21,00 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 21,10 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, dakle otvorena je rasprava. Prvi se za raspravu prijavio u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovani kolega Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ova zakonska inicijativa je inicijativa koja u biti je trebala biti normalan propis u RH ili činjenica da banke ne samo oporezivanju imovine, nego i na naknadama i provizijama četiri milijarde kuna godišnje izvuču od hrvatskih građana i fizičkih i pravnih osoba. Činjenica da je to ogroman novac, činjenica da taj novac odlazi u treće zemlje, u zemlje gdje mladi odlaze i ove inicijative su dobre i rasprave su dobre i o tome treba razgovarati. Vidimo da razgovara i Predsjednica Republike, jer ovo je posljedica i demografskog kraha RH. Republika Hrvatska danas ima dvije trećine praznoga teritorija, doslovno praznoga i to je i strateški problem i problem što jednostavno prazan prostor nikome ne donosi dobro. Imamo nešto oko Zagreba stanovnika i mogućnosti da obitelji žive i oko par većih gradova. Ovo ostalo je prazno i taj novac koji bi se oporezovao od imovine banaka šta bi sasvim bilo normalno i prirodno i to bankama ne bi bilo u biti ništa koliko su izvukle do sada ali mi uvijek naravno krivimo banke, ali krive su politike, politike koje su dozvolile da se banke ponašaju na način u Hrvatskoj kako se ne ponašaju u svojim matičnim državama, ne ponašaju se zbog toga šta nemaju svoje agente u političkim opcijama svih vlada. I prema tome, smatram da ovaj, osobno ću podržati ovaj zakon Živog zida. Nadam se da će kolege saborski zastupnici i slijeva i s desna, jer o ovome treba raspravljati i vrijeme da i Hrvatska narodna banka zaustavi ovaj monopol stranih banaka ne samo da im bude mjenjačnica, nego i vrijeme da Hrvatska banka zaštiti monetarni sustav RH jer jednostavno toliki novac koliki izvlače banke iz RH je ogroman. I zbog toga danas kao što sam rekao imamo 2/3 Hrvatske prazne, nemamo osigurane besplatne udžbenike, nemamo besplatan prijevoz, nemamo zdravstvenu zaštitu. Sad zamislite samo ove četiri milijarde naknade i proviziju koliko može u Hrvatskoj godišnje se napraviti dobra na tim područjima gdje je demografska slika u katastrofalnoj situaciji gora nego za vrijeme Turskoga carstva. Više je bilo stanovnika na tim područjima dok su svi okupatori prošli kroz Hrvatsku bilo sa istoka, okupatori sa zapada ili bilo kojega smjera. Na žalost sad kada imamo slobodnu, neovisnu Hrvatsku na žalost nemamo suverenistički koncept upravljanja Hrvatskom, hrvatskim politikama, niti monetarnu politiku, niti teritorijalnu politiku nismo zaštitili, ni gospodarski pojas. Nismo zaštitili ni telekomunikacije niti prirodne resurse, niti koncesije, niti izvore vode, ništa nije zaštićeno. Prema tome, ovaj zakon ću podržati. Nadam se da će otići prijedlog Živog zida i SNAGA-e u drugo čitanje i da ćemo u drugom čitanju zajednički naći najbolje rješenje, a rješenje da se oporezuje imovina je sasvim normalno. To i druge države koriste. Znači ništa nije to sad da je palo s neba, da je nekom palo na pamet nešto što nije već primijenjeno u drugim zakonodavstvima. I smatram da ovaj prijedlog treba ići u drugo čitanje. Žao mi je što nije više kolega saborskih zastupnika na ovoj raspravi, jer ova rasprava ima smisla bez obzira što je se želi degradirati, šta se u ovako kasne sate gurnulo ovu priču, ali je činjenica da hrvatska politika koja nema veze sa suvremenom politikom, koja je antisuverenistička, koja pogoduje bankama da je vrijeme da se razgovara o ovim temama ozbiljno, da se uzmu primjeri drugih država i da taj novac koji se oporezuje da se upotrijebi u svrhe kako je navedeno u socijalne mjere, u demografske mjere, u mjere opstanka ljudi na područjima koja su raseljena. A ponavljam kakva je tendencija dvije trećine Hrvatske su prazne. I na kraju još jednom kažem ovaj zakon ću podržati i nadam se da će proći u drugo čitanje i da će biti taj zakon primijenjen što prije po pitanju oporezivanja imovine. I ne samo to, da će krenuti i druge mjere jer oni koji su se obogatili vrijeme je da vrate novac narodu i da narod opstane na ovim područjima. A ne da naša djeca odlaze u treće zemlje u koje banke koje izvlače novac ulažu tamo taj naš novac. Jednostavno narod više nema novca, nema mogućnosti, nema plaća da može živjeti na ovim prostorima. Ne poduzme li se ti koraci, ovi koraci koji su u ovome zakonskom prijedlogu, koje treba naravno u drugom čitanju i ne vidim razlog zašto HDZ ne bi ovo … [[Govornik se ne razumije.]] u drugo čitanje sa svojim primjedbama naravno svaka primjedba koja bude dobra da će i Živi zid i SNAGA prihvatiti, nema problema. Međutim, ako se odbije u prvome čitanju znači da namjera hrvatske Vlade nije interes naroda nego bankarskih lobija i da je Hrvatska Vlada u biti agent stranih banaka. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Miri Bulju. Imamo jednu repliku poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Bulj, znači vi ste u pravu kada ste rekli da se ovaj zakon primjenjuje u mnogim europskim državama. I mi smo prije nego smo ovaj zakon poslali u proceduru kontaktirali parlamente nekih država, vidjeli kakve oni zakone imaju i ustvari nismo izmislili ništa posebno. Čak u nekim državama postoji ovaj ista mjera koju mi predlažemo a to je da se novac od oporezivanja banaka troši za demografske mjere. Evo recimo imate isti takav zakon, imate u Poljskoj. I sada mi u Hrvatskoj, ja sam rekao imali smo prije 25 godina milijun 700 tisuća zaposlenih, sada ih imamo oko milijun i 200 tisuća. I vi kada odbijete još zaposlene u državnoj upravi, znači one ljude koji ne rade u realnom sektoru mi ustvari imamo oko 950 tisuća ljudi koji pune proračun. I postavlja se pitanje da li 950 tisuća ljudi može davati plaće zaposlenima u državnoj upravi i da li može isplaćivati mirovine. Do kada? Sve ozbiljne analize, međunarodne, neovisne studije, kažu da Hrvatska bez radne snage u vrlo skoroj budućnosti neizbježno mora potonuti u novu recesiju, mora potonuti u novu recesiju. Pa zar nam nije bilo dosta rezova, zar nam nije bilo dosta mjera štednje, zar nam nije bilo dosta smanjivanja prava, nije li nam bilo dosta blokada i ovrha da mi moramo još jednu recesiju potonuti a da nitko u ovoj državi ne želi ništa konkretno poduzeti. I žao mi je doista da se ova Vlada ponaša kao cvrčak u onoj priči o mravima koji svira cijelo ljeto a onda kada dođe zima onda se odjedanput čudi i kaže gledaj što sad moram umrijeti jer nisam razmišljao o onome što dolazi, a mravi će preživjeti jer su cijelo ljeto razmišljali o zimi. Nama dolazi dakle pred vrata nova recesija a mi dopuštamo da nam radno sposobno stanovništvo u tisućama i stotinama tisuća napušta zemlju. Hvala lijepo.
Hvala poštovanom kolegi Bunjcu. Imamo odgovor na repliku, poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bunjac, slažem se s vama da u ovim vremenima, jutros je spomenuto da čak i banka koja ne poštuje zakone vaš kolega iz, zajednički klub imate, gospodin Aleksić spomenuo da su dobili „Zlatnu kunu“, banka koja ne poštuje zakon, koja pljačka hrvatske građane, gospodarstvenike i koja koči razvoj ili moguće zapošljavanje ovih novih radnih mjesta, oni dobivaju „Zlatnu kunu“, „Zlatnu kunu“ zbog demografskog sloma hrvatskoga društva. I tu bih se složio i sa predsjednicom Republike u ovome trenutku što govori da su mjere hitne i ovo je jedna od mjera oporezivanje onih koji su u biti isisali novac od hrvatskih građana ali uz pomoć, moram naglasiti hrvatskih politika. Da nije bilo hrvatskih političara koji su sjedili u ovome Saboru to banke ne bi radile, sami ste i spomenuli da su banke privatizirane na način kako su privatizirane i kada su dokapitalizirane milijardama, onda su ih za puno manje novaca kupili strani vlasnici, tako da je Hrvatska izgubila dio suvereniteta. I takve priče koje su bacane, te zlatne kune koje bacaju sjaj jer to ljudi gledaju, misle da je priča drugačija. Međutim, istina je, istina je da Hrvatska je dvije trećine prazne. Evo jutros sam spomenuo jedan slučaj sinjske Dalmatinke, tvornice konca gdje radnice imaju potraživanja u stečaju 10 milijuna kuna, radnice koje su radile krvavo za strojevima od 2009. i čekaju tu plaću, ne mogu to dobiti jer nisu u stečajnom redu, po tome redu jer će najprije, ovi, nisu naredili da dobiju taj novac, jednostavno država, lokalna samouprava, osiguranja, banke, svi su ispred radnika. I rad se čak ne plaća. I naravno gdje će ti ljudi, gdje će te radnice, moraju ići u treće zemlje bez obzira što su u visokoj dobi godina oni će morati također ići, boriti se za kruh u treće zemlje. To je sramotno i žalosno. I ovakve inicijative su inicijative o kojima treba razgovarati i treba ih podržati naravno. Hvala.
Zahvaljujem kolega Bulj na odgovoru. U ime predlagatelja poštovani kolega Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo, nalazim se pred praznom sabornicom. Ovog trena ispred mene, tj. u sabornici nas je ukupno osmero iz redova HDZ-a 4, iz SDP-a vjerovali ili ne nema žive duše. Rasprava je o prijedlogu koji predviđa socijalnu pravdu, prijedlogu koji čini stvari poštenijima, ajmo tako reći. Naša država kuka stalno da nema novaca, evo premijer Plenković stalno izmišlja koji novi namet udariti, isto i ministar Marić. I htjeli su uvesti porez na nekretnine. Međutim, mi smo ih spriječili u tome, premijer je odustao, međutim mi mu nismo sada rekli e prijatelju, snađi se, ono radi što hoćeš. Ne, mi smo mu rekli gospodine Plenković, ovo, porez na nekretnine tu smo vas zaustavili. Ali imamo za vas još jedno još bolje rješenje, zove se porez nad imovinom banaka, porez kojim će se godišnje uzeti samo zanemariv dio aktive banaka i to zamislite koji postotak, 0,6%. Pa nije to neka divlja, velika lova. I s tim novcima 0,7 tako nešto posto, mi uzimamo 2 milijarde kuna u proračun i sa 2 milijarde kuna možemo financirati, znači poticati demografsku obnovu. Međutim, nažalost, HDZ će ovaj prijedlog odbiti, HDZ ne zanimaju konkretna rješenja, HDZ služi s onom Gebelsovom, ponavljaj laž što više puta, odnosno, ponavljaj sve dok ne postane istina. Znači svaki put, iz redova HZD-a slušamo to kako Živi zid nema konkretnih rješenja, kako ne dajemo zakonske prijedloge, kako ništa konkretno ne nudimo, da smo destruktivci itd. Međutim, kada iz tjedna u tjedan, novi naš zakon dolazi na dnevni red, na raspravu, jednostavno HDZ-ovaca nema, HDZ-ovci odbijaju itd. Htio bi još jednu stvar reći. Puno puta sam u Sabor govorio. Ali, rijetko kada napadam, zastupnike zato jer ih nema su sabornici, rijetko kada, međutim, naši građani koji prate sabornicu, mogu često vidjeti da je ona prazna. Ali, dajte onda molim, one zastupnike, kojih nema, koji ne slušaju kad se predlaže zakon, da onda kad padnu s Marsa, kak se kaže iz neba pa u rebra u sabornicu, da više ne optužuju. Da ne govore, onda kad se ono pojave, ma šta vi iz Živog zida, niste ništa preložili, ja nisam vidio ni jedan prijedlog od vas itd. Zašto? Pa naravno da nisi vidio ni čuo kad te nije bilo ovdje. Pa naravno. Pa ne bi ja onda vidjeti niti čuti recimo Bulja da govori ako sad nisam ovdje i ne gledam ga i ne slušam. I onda zamislite onda ja dođem svake prijestupne godine u sabornicu i onda kažem, šta vi Bulj, šta vi nikad se niste javljali za riječ. Čovjek se javlja 1000 puta za riječ. Tako se ponaša HDZ kad su u pitanju naši zakonski prijedlozi. Znači ti koji nas optužuju i napadaju, apstiniraju, ne dolaze na sjednice, onda lupetaju. Kaže, neki dan, kaže Plenković kolegi Sinčiću, kao šta, kao, odakle ste vi ispali, sami ste. Dok je kolega Bunjac bio dobrovoljac na prvoj liniji, premjer je imao anemiju, izbjegava. I onda kaže, šta ja vas ne poznam. Pa naravno da ga ne poznam, naravno, kad su imali drugi životni put. Netko je živio hrvatsku stvarnost, netko je godinama provodio u Bruxellesu na visokoj plaći, odvojen od hrvatske stvarnosti. Znači molim članove HDZ-a da počnu dolaziti na sjednice, da počnu pratiti zakonske prijedloge koji Živi zid predlaže, da ih podrže. Ili ako ih već ne podrže da ne govore da ih nije bilo. Jednostavno recite, kolege iz Živog zida mi se s vašim rješenjima ne slažemo. Nemojte lagati da ih nema. Vi znate da ih ima, mi znamo da ih imam. Javnost čuje i vidi da raspravljamo o zakonu kojeg predlažemo. Pa nemojte onda biti toliko licemjerni. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Replika, poštovani kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Pernar, vidite zanimljivo je ovdje ste rekli da je 8 zastupnika, s time da potpredsjednik mora biti po službenoj dužnosti. A kad sam ja govorio, išao je prijenos uživo, na stranici Živi zid, gledalo je 1000 ljudi, 7 saborskih dvorana je bilo puno dok sam govorio. Ja sam ih osjećao srcem, nisam ih vidio, ali znao sam da su tu i pokazuje statistika. 300 komentara je bilo. Otvorite gospodo iz HDZ-a stranicu Živog zida, pročitajte komentare, od 300 komentara, ni jedan jedini nije u vašu korist. A onda ćete se poslije čudit zašto je vaš premjer najomraženiji čovjek u državi. Evo zbog čega. Zato što ga nije briga za život hrvatskih građana. A ovo što je rekao gospodin Bulj, da evo, to vam isto mogu potvrditi, recimo u vrijeme prvog sv. rata, čak ni u vrijeme tako velikog rata, hrvatski građani nisu bili gladni, nego se u Hrvatskoj skupljala humanitarna pomoć, nećete vjerovati čak i za Njemačku, u vrijeme rata. U Hrvatskoj skupljali humanitarnu pomoć i slala Nijemcima. Znači Hrvatska ima sve preduvjete, da nahrani svoje građane i da im osigura sve ono što im je potrebno. I n vjerojatno je da mi danas imamo 20% gladne djece i 20% siromašnih građana. Samo Erste banka godišnje iznese iz Hrvatske 400 milijuna kuna dobiti, 400 milijuna kuna da se uloži u hrvatske škole, sva djeca, ne siromašna. Sva djeca od prvog do zadnjeg, imala bi besplatni školski obrok. Pa dobro, jesmo mi pri zdravoj svjesni, da mi dajemo drugima dok naša djeca gledaju? Kakvi smo mi to ljudi? A posebno, kakvi smo političari? Pa mi moramo predstavljati građane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bunjac na replici. Odgovor kolega Pernar izvolite.
Kolega Bunjac, evo vam konkretna stvar i jedna šokantna misao, ako vi ovaj mobitel kupite za 2000 kuna, a prodate ga za 4, vi na 2000 kuna tu razliku morate platiti PDV. Međutim, ako vi date kredit, nekome od 2000 i kroz kamate naplatite 3, vi na onih 1000 kuna ne morate platiti ni jedne lipe PDV-a. Ako vi date kredit od 100000 eura, a vrati vam se 300000 eura, jer ste iskamatarili građane na dugi rok, ni kune PDV-a banke u Hrvatskoj ne moraju platiti. Jel ste vi svjesni što to znači kolega Bunjac. To znači, da su banke porezno amnestirane, da je Hrvatska za strane banke porezna oaza i el dorado. To znači to gospodine Bunjac. I sad što ste događa? Banke ostvaruju valjda više nego pola od ukupne što se zemlji ustvari, ne vjerojatno, sigurno i plaćaju minimalne poreze na to i vi dolazite skupa samnom, kolega Aleksić, također s nama, dolazimo u zakon, kažemo hajmo malo ispraviti tu nepravdu hajmo im uzeti koliko kolega hajmo im uzeti 0,6% od aktive iz te dvije milijarde kuna, hajmo poticati demografiju idemo u konkretne projekte stvari uložiti. Evo rekli ste za 400 milijuna kuna to je dobit jedne banke, sva djeca u Hrvatskoj mogu imati besplatan obrok bila siromašna ili ne. Međutim ova država kaže ne, nećemo. Banka će ta lova ostati, a narod će i dalje morat kopat po smeću. To je socijalna pravda na HDZ-ova način. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Pernar na odgovoru. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege. Mislim da nisam pred manje zastupnika govorio do sada, ali ima to i svoju pozitivnu stranu, ženska kvota gotovo da je ispunjena, gotovo da je 40% žena u odnosu na muškarce, ali još uvijek nije dovoljno. Ja bih volio da se jednog dana dogodi da stvarno bude barem 40% žena, a još bi bio sretniji da ih ima više nego muškaraca. Žene su bolje od muškaraca u svakom slučaju, no dobro nije ovo tema ovdje sada. Dakle zašto nema danas ljudi u sabornici? Zato jer je predlagatelj Živi zid. Kolege iz Živog zida vas jednostavno zastupnici i lijeve i desne strane ne obožavaju zbog toga jer ste vi populisti, ali ja moram reći da ste vi pozitivni populisti. Zašto? Zato jer vaš populizam je pomogao da Hrvatski sabor postane zanimljivo mjesto. Ustvari zahvaljujući vašim ajde reći ću ispadima, hrvatski građani su počeli pratiti rad zastupnica i zastupnika u Hrvatskom saboru. Ja mislim da nikada prije ulaska Živog zida u Hrvatski sabor, Sabor nije bio ovoliko praćen, ma gotovo sam siguran da je tako. Tako da je ta vaša uloga vrlo pozitivna. Postoji negativna populistička uloga, a tu negativnu populističku ulogu uglavnom imaju velike stranke. Koja je to negativna populistička uloga? Ta da oni kada krenu u predizbornu kampanju onda svašta obećaju, a to što obećaju onda ne ispune i to je taj negativni populizam. Imamo pozitivni i negativni. Dobro, pokušao sam objasniti zašto je sabornica prazna. Ja isto tako ne dolazim u sabornicu kada je rasprava o nekim predmetima koji su meni strani o kojima ne mogu ništa baš pametno za reći i gdje ne mogu doprinijeti svojom nekakvom diskusijom, a istovremeno ne mogu ništa ni naučiti. Dakle isto i ja ne dolazim na takve sjednice. Budem negdje dolje ispod sabornice, ali sve je to normalno. Ali danas je ipak premalo ljudi u odnosu na to o kakvom se prijedlogu zakona radi jer ipak ovaj prijedlog zakona nije baš bezveze. I šteta je da Hrvatska nije već prije uvela porez na imovinu banaka jer te iste banke dan danas pelješe hrvatske građane nezakonitim kamatnim stopama, te iste hrvatska banke u stranom vlasništvu pokrenule su arbitražu u Washingtonu gdje žele iskamčiti od Hrvatske ne znam ni ja koliko milijardi kuna, a za to vrijeme, moram ponoviti te banke i dalje pelješe hrvatske građane, a opelješile su ih i do sada u zadnjih 15 godina nezakonitim povećanjem kamata u iznosima od 5 do 10 milijardi kuna. Te iznose ja ne mogu znati točno, zbog toga što jednostavno nemam te podatke. Ali nekakva moja procjena kaže da su banke uzele nezakonito hrvatskim građanima 5 do 10 milijardi kuna. A da je to nezakonito dokaz je presuda u kolektivnom slučaju Franak gdje nije presuđeno valuti nego je presuđeno kamati. Dakle banke su imale dobit od 2005. do 2014. godine 40 milijardi kuna bruto, od toga ZABA 13, PBZ 10,5 milijardi to su najjače banke, sve ukupno 40 milijardi kuna bruto u 10 godina. Onda je došla 2015. godina kada su banke zbog konverzije CHF kredita imale minus od preko 4,5 milijarde kuna. Taj minus se dogodio zbog troška konverzije. Međutim nakon što je prošla konverzija već 2016. godine banke imaju neto dobit 5,1 milijardu kuna. Zamislite vi u jednoj zemlji koja je tek počela izlaziti iz krize, koja je tek počela izlaziti iz recesije na pravi način u vrijeme najvećeg pada BDP-a u vrijeme recesije, banke enormno zarađuju. Zašto one tako zarađuju? Zato jer im se dopušta. Porez na imovinu da je prije bio uveden umanjio bi tu njihovu dobit za taj porez i nekako bi se iznivelirala ta enormna dobit koja nije opravdana, posebice nije opravdana u onom dijelu koji je neosnovano stečena dobit, a ne osnovano je stečeno sve ono što je nezakonito uzeto građanima. U ovome trenutku, otprilike u ovome trenutku banke drže 274 milijarde kuna depozita hrvatskih građana i istovremeno su plasirale 255 milijardi kuna kredita. Što banke rade? Banke vrte novac, one dobiju novac hrvatskih građana i onda taj novac vrte, oplođuju, davanjem kredita, ulaganjem u fondove, kroz derivatne poslove s bankama majkama, kroz naknade troškova tako banke zarađuju enormnu dobit samo na proizvodima koji su u biti apstraktni, to nije niti automobil, niti kuća, niti je to nekakva materijalna vrijednost nego je to jednostavno jedan apstraktni posao koji se zove vrtimo novce. Banke koje rade u RH ne uzimaju vani kredite da bi plasirale kredite nama. One hrvatskim novcem barataju i od hrvatskog novca plasiraju nama svima kredite. I budući da imaju toliko enormnu dobit, zar ne bi bilo logično da im jednim porezom koji nije tako velik evo 0,64%, točno kolega Pernar, nije 0,6 ni 0,7, nego 0,64% predloženo da bude taj porez, dakle zašto im se ne bi uzelo još malo i još uvijek bi one jako, jako dobro zarađivale u RH. Taj porez nije nikakva novost, taj porez imale su zemlje koje se zovu Belgija, Finska, Francuska, Njemačka, Mađarska, Island, Nizozemska, Portugal, Slovačka, Slovenija, Velika Britanija, sve te zemlje su imale ili još uvijek imaju porez na imovinu banaka. I ništa se bankama zbog toga nije dogodilo. Nisu propale. Malo su imale manju dobit. Dakle, osim što im nismo uveli porez na imovinu do sad, dapače, početkom ove godine kao i svim drugim poduzetnicima, kao i svim drugim korporacijama, manjim ili većim, bankama je smanjen porez na dobit. Do 31. prosinca 2016. godine porez na dobit je iznosio 20% a od 1. siječnja 2017. porez na dobit iznosi 18%. Dakle, mi smo bankama smanjenjem poreza na dobit, povećali njihovu dobit u poreznom djelu za 10%. pa dokle ćemo mi njima biti Eldorado? Dokle ćemo mi njima davati šakom i kapom, dokle ćemo služiti stranom kapitalu? Jer taj strani kapital u stvari nije ništa uložio, on ustvari vrti naš kapital da bi sebe oplodio. A kroz derivatne poslove su banke majke zaradile oko 7 milijardi kuna u zadnjih 7 godina zbog valutne klauzule CHF. Ne 7 nego čak 10 godina i više. Dakle, oko 7 milijardi kuna su zaradile kroz derivatne poslove banke majke bez ijedne lipe poreza. Derivatni poslovi su vrlo zanimljiva knjigovodstvena metoda gdje se razmjenjuje uvijek ista suma novca kratkoročno i uvijek se ista suma novca vraća jedni drugima, a taj nova ustvari nikuda ne ide nego se samo knjigovodstveno prikazuje kao da je netko nekome dao eure, netko nekome švicarce i tečajnu razliku u slučaju kad švicarac raste, plaćaju dužnici u kreditima CHF. I ti dužnici u kreditima CHF plaćali su to sve dok se nije izvršila konverzija CHF kredita. Tako da banke u principu iako domaće banke imaju gubitak odnosno trošak konverzije od nekih ukupno 7,5 milijardi kuna, tog troška u stvari nema jer su banke majke to već zaradile. Tako da su oni što se toga tiče na nuli. A osim toga na tom trošku banke su dobile poreznu olakšicu. Dakle na poreznoj olakšici, banke su u RH tijekom 2016. godine dobile nekih milijardu i pol kuna. Toliko su manje platile poreza. Dakle, uistinu je žalosno da nema ovdje zastupnika koji bi mogli o tome govoriti jer je tema zanimljiva pa bez obzira na to što će zakon biti odbijen, to je sigurno, moglo se barem razgovarati o tome. I šteta je da u trenutku kad banke u Washingtonu onako bezobrazno nastupaju kroz arbitražu, nismo u stanju uvesti porez na imovinu i tako im barem malo zapapriti to što oni rade nama, a rade nam potpuno neosnovano. Jer arbitraža nije u skladu sa EU pravom, to je rekla i EU komisija, to je rekao i sud EU-a, a uostalom proces u kolektivnom slučaju Franak još uvijek nije završio. Taj proces je trenutno na Viskom trgovačkom sudu, vraćen je s Vrhovnog suda na Visoki trgovački sud i nije isključeno da će Visoki trgovački sud na kraju potvrditi presudu suca Radovana Dobronića. Ukoliko se ta presuda potvrdi, banke će morati CHF dužnicima inkasirati još nekih 10 milijardi kuna. Jedva čekam da se to dogodi. Neki građani su pokrenuli prekršajne postupke protiv banaka, ja sam jedan od njih, ja sam protiv Adikko banke pokrenuo prekršajni postupak i Adikko banka je kažnjena sa 90 tisuća kuna kazne jer sa mnom nije ugovorila maržu. Dobio sam još jednu pravomoćnu presudu od jednog drugog dužnika gdje je Adikko banka kažnjena sa 100 tisuća prekršajne kazne a odgovorna osoba u Adikko banci 20 tisuća kuna. Dakle, ukoliko presuda koju sam ja dobio na prvom stupnju prekršajnog suda postane pravomoćna, na temelju mojeg optužnog prijedloga, banka će u državni proračun platiti 90 tisuća. Nažalost, Državno odvjetništvo RH nije pokrenulo sveopći postupak protiv banaka iako je prekršajni postupak pokrenut što se tiče udruge Franak predložen je ali DORH nema snage boriti se s bankama ali zato ima snage boriti se sa Agrokorom. Slučaj banaka je možda težak nekih 10 do 15 milijardi kuna što se tiče građana i još nekih 9 milijardi kuna prekršajnih kazni. Dakle, banke su dužne hrvatskim građanima zbog nezakonitih kamata i zbog klauzule CHF i još nekih 10 do 15 milijardi kuna a da su svi građani pokrenuli prekršajne postupke koji su oštećeni nezakonitim promjenama kamatnih stopa odnosno nezakonitim definiranjima marži u državni proračun bi bilo inkasirano još 9 milijardi kuna. Budući da tih 9 milijardi kuna neće biti inkasirano onda bi bio red da se uvede ovaj porez na imovinu da se tako nekako iznivelira ono što je moglo biti uplaćeno u državni proračun. U svakom slučaju ja ću biti svakako za ovaj zakon iako sam svjestan da on neće dobiti zeleno svjetlo. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Aleksiću na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Aleksić, lijepo je kad podsjetite na priču Islanda, tamo je narod ustao, opkolio Parlament i nije htio otići tako dugo dok vodeći bankari nisu završili u zatvoru gdje im je i mjesto. Zato Island danas prosperira za razliku od Hrvatske. Međutim, htio bih se osvrnuti na neke druge stvari koje ste rekli, a to je da dakle postoji pravomoćna presuda da su banke nezakonito uzimale ljudima preplaćene kamate. I ta pravomoćna presuda se ne provodi, znači čak ni onda kad je sasvim bjelodano da je učinjena kriminalna radnja i kad je pravna država svoje rekla čak niti to Vlada nije u stanju naplatiti, a kamoli bi ona nešto drugo naplatila. Pa je vaš zakon u petak kao da će proći nešto drukčije od ovog našeg zakona. Neće! A vidimo da ne samo kao što ste sami rekli Vlada nije u stanju uvesti porez, nego ona bankama daje još porezne olakšice. Znači još im daje veće pogodnosti nego što imaju. A puna su im usta demografske obnove. I zanimljivo ovaj zakon, mi u stvari dajemo novac njima, Vladi da se napuni proračun, da oni s njime raspolažu, da oni odrede koje su to demografske mjere koje će se provoditi, ali oni nisu zainteresirani, nisu zainteresirani. Njima je samo da se održava status quo, pa dok ide, glavno da smo mi u svojim foteljama. Nama će bit dobro, a to kako je hrvatskim građanima i to kakva je nepravda u društvu to je manje bitno, to je ta jedna krajnja neodgovornost za koju bih se usudio reći dopustite mi teška balkanska. Hvala lijepa.
Zahvaljujem kolegi Bunjcu na replici. Odgovor kolega Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bunjac, mi nismo Islanđani. Islanđani su vrlo samosvjestan narod koji se bori za svoja prava. Mi smo u stanju boriti se za svoja prava samo u ratu i samo ako nas povede neki karizmatični vođa, jer mi jednostavno ne mislimo svojom glavom, nego nam treba stalno nekakav jarac predvodnik, bik predvodnik da idemo za njim i nismo u stanju se boriti za svoja prava. Dokaz je i ova pravomoćna presuda u konkretnom slučaju franak, gdje preko stotinu tisuća ljudi ima mogućnost da sudski dobije svoje preplaćene kamate. Međutim, na sudovima trenutno ima svega 3000 procesa jer se ljudi boje, jer su neosviješteni. Pogotovo oni ljudi koji imaju kunske kredite i euro kredite koji uopće nisu svjesni da su im banke opelješile pet milijardi kuna preplaćenih kamata zbog nezakonitog povećanja kamatnih stopa. Dakle, jednostavno mi nismo u stanju izboriti se za svoja prava. Kolektivna presuda je vrlo jasna. Ona kaže banke su se nezakonito ponašale i one se više ne smiju u nastavku tako ponašati. Međutim, one se ponašaju i dalje, a Vlada RH ništa nije poduzela da to spriječi, a ima presudu pravomoćnu na temelju koje može ih spriječiti u tome. Hrvatski sabor također ništa nije učinio u tome pogledu, jer je odbacio onaj prvi zakon koji sam predložio, a mogao je prihvatiti unatoč tome što je Vlada to odbacila i barem dopustiti da uđe u drugo čitanje pa da pokušamo nešto između dvaju čitanja napraviti. Ali se nadam da će se možda malo prosvijetliti nešto u glavama zastupnika koji ne razumiju veličinu bankarske pljačke i da će ipak dati zeleno svjetlo ovom zakonu koji je na redu u petak, jer taj zakon je čak i važniji od onog prvog jer taj zakon koji će se raspravljati u petak ne može se riješiti sudskim putem nego isključivo zakonodavno. Sudovi nisu arbitri i oni ne smiju određivati parametre kamatnih stopa. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Aleksiću na odgovoru. U ime predlagatelja poštovani kolega Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, Gebels je svojedobno rekao da ako se laž ponovi dovoljan broj puta da ona u konačnici postaje istina, odnosno ljudi je prihvaćaju kao istinu. Tako i u ovoj našoj Hrvatskoj laž se ponavlja puno puta, laž da Živi zid nema konkretnih prijedloga, laž da Živi zid ništa nije napravio, laž da Živi zid samo priča itd. Međutim, danas u ove sitne sate mi predlažemo prijedlog zakona kojim bi se oporezivala imovina banaka, prijedlog zakona kojim bi se banke oporezovalo samo sa 0,6% na njihovu aktivu, 0,6% čime bi država uprihodila 2 milijarde kuna godišnje. Moram objasnit zašto ovaj porez. Jedan od razloga je u tome što banke ne plaćaju PDV. Znači kad banka da kredit od 100 tisuća eura i vi vratite 200 tisuća, banka na onih 100 tisuća koje je kroz kamate zaradila, odnosno na tu slikovito rečenu dodatnu vrijednost ne plaća ama baš nikakav PDV. Luda situacija. Znači, općenito su recimo vjerske institucije oslobođene PDV-a. Na primjer Katolička crkva ne plaća PDV. Mogu to razumjeti iako se radi o žešćim bogatašima, ali hajde neka. Međutim šta, nemaju banke nikakvu vjersku ili humanitarnu ulogu u našem društvu. Ne vidim zašto bi bile oslobođene PDV-a? S druge strane smanjena im je porez na dobit sa 20 na 18% od 1.1. ove godine. Znači plaćaju sve manje nameta, a u isto vrijeme Plenković kaže uvodimo porez na nekretnine. Kakav porez na nekretnine čovječe božji? Zašto? Cilj je udarit na 99% građana. To je cilj njegove politike. I Živi zid je ponudio alternativu konkretnu kroz ovaj Zakon o porezu na imovinu banaka. Međutim, taj isti HDZ koji nas napada da smo populisti, demagozi, da nemamo nikakva rješenja, da samo pričamo danas tih HDZ-ovaca koji nas za to optužuju u Saboru nema. I ja se iskreno, najiskrenije pitam hoće li i idući put kada bude saborska rasprava neki zombij iz HDZ-a ustat sa svoje stolice i počet pričat vi iz Živog zida nemate nikakve zakonske prijedloge niti rješenja, vi ništa ne nudite, vi ste anarhisti itd. I ja se danas otvoreno i iskreno pitam koliko zakona mi iz Živog zida moramo predložit da bi kolege iz HDZ-a nas za to prestali optuživati? Nije problem. Idući tjedan ja ću predati jedan zakon u zakonsku proceduru. Radi se o tome da u Hrvatskoj ako ste vi ajmo reći na papiru otac djeteta, odnosno u braku ste sa ženom i razvedete se nakon 7 godina, odnosno nakon što je dijete navršilo 7 godina, čak i ako dokažete da niste otac djeteta, vi morate plaćati alimentaciju. Zašto? Ha, zato jer se očinstvo može od strane oca osporavati samo do djetetove 7 godine. Ta nelogičnost, recimo u mnogim američkim državama može se dokle god je čovjek, odnosno dokle god je dijete živo se može osporavati očinstvo a može se osporavati u većini država do 18 godine života, kod nas samo do 7 godine. I dati ću taj konkretan prijedlog zakona da čovjek koji nije otac nekog djeteta, koji je bio prevaren, koji to nije znao da ne mora plaćati alimentaciju za dijete koje nije njegovo. Ali ja znam da će, tj. pretpostavljam da će opet biti odbijenica od strane HDZ-a. I meni nije jasno zašto on nas stalno pozivaju da dajemo zakone, dajte konkretne prijedloge a onda kao na pokretnoj traci jedno za drugim sve odbijaju. To meni ne ide u glavu. Žao mi je što imaju tako kruta srca i žao mi je najviše zbog njih jer ponavljaju laži. A laži, onaj tko živi od laži, tko ponavlja laž, na kraju krajeva i sam povjeruje u laž, on živi život laži i tako će i umrijeti. A u Otkrivanju, posljednjoj knjizi Svetog pisma piše da niti jedan lažac neće ući u Kraljevstvo nebesko. Zato pozivam sve članove HDZ-a koji govore da Živi zid nema konkretnih zakonskih prijedloga da odu na Internet Sabora, da pogledaju naš Klub zastupnika, da vide koliko smo prijedloga zakonskih dali, da shvate da su oni sve te naše prijedloge zakona i amandmane odbijali i da na kraju krajeva, kažem prihvate očitu istinu. Hvala. A to je da smo konstruktivni.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Imamo jednu repliku. Poštovani kolega Branimir Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Pernar. Pa evo idemo na trenutak razmišljati zdravom logikom. Ja dajem gospodinu Milijanu Brkiću ili ne znam zastupnici Roščić i zastupnici Juričev, dajem im 2,5 milijarde kuna u ruke, njima dajem, ovim zakonom. I velim, evo vam gospodo 2,5 milijarde, podijelite djeci na način koji vi mislite da je dobar, ne ja ovo ništa ne uvjetujem. Ne kažem morate dati za hranu, evo dajte za pelene, svejedno, dajte za vrtić. I dajem im novac u ruke, Živi zid im to daje kao svoj prijedlog zakona i oni mrtvi hladni niti da trepnu. Ne žele to, ne žele. Ne razumijem to. Pa ja sam mislio ako im kažem evo dam vam 2,5 hiljade kuna da ćete uzeti a kamoli 2,5 milijarde. A s druge strane kukaju odu na neki okrugli stol Jutarnjeg lista i Hanžekovića i kažu Hrvatska je u demografskoj katastrofi od 4,5 milijuna ćemo pasti na 3 milijuna, građani će biti u prosjeku stari preko 50 godina, nema više djece, nema škole, kuće zjape prazne, sela, gradovi, iseljavanje, puna im usta te teme. I dobro je da smo imali ovu raspravu ako ništa drugo što sada svaki puta kada će govoriti o demografskoj obnovi moći ćemo im ovaj zakon staviti pod nos pa ih pitati a gdje ste bili kada smo raspravljali o demografiji. Nije vas bilo, nije vas bilo. A ja i vi gospodine Pernar i svi ostali zastupnici uvijek smo tu kada su njihovi zakoni i raspravljamo jer to je naš posao. I kao političara a i kao ljudi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bunjac. Odgovor kolega Pernar, izvolite.
Kolega Bunjac, vi ste rekli, gospodo iz HDZ-a, gospođo Dragice Roščić, evo gledam u vas, mi vam dajemo ovim prijedlogom izmjena zakona, dajemo vam 2,5 milijarde kuna. Evo gospođo Roščić mi ne kažemo vama radite sa tim novcem ono što vam mi kažemo. Ne, vi samo napravite ono što ste vi rekli svojim biračima. Imali ste u program 1000 eura za svako novorođeno dijete. Evo kažete nema novaca za to, evo kolega Bunjac vam je dao zakonski prijedlog, daje vam 2,5 milijarde kuna u ruke, ispunite svoje obećanje, pomognite djeci, pomognite roditeljima. Rekli ste da ćete dati, vi iz HDZ-a majkama 3 i više djece status majke odgajateljice. Niste im to dali. Bože mili, govorili ste da nema novaca. Evo mi vam dajemo taj novac. Međutim, o čemu se radi? Ovdje uopće nije pitanje ima li novaca ili nema novaca, nije pitanje treba li djeci dati ili ne, nego je pitanje treba li dotaknuti imovinu, kapital, stranih financijskih institucija, kreditnih, stranih banaka koje pljačkaju i izrabljuju našu djecu. To je pitanje. I na to pitanje vi iz HDZ-a kažete sljedeći odgovor. Nas ne zanima što u drugim državama postoji taj porez na aktivu banaka. Jednostavno u Hrvatskoj se on neće uvoditi. A zašto se neće uvoditi zato jer Hrvatska država, odnosno oni koji ju predstavljaju ne štite i ne zagovaraju interese hrvatskog naroda nego stranih kreditnih institucija. Zašto? Zato jer je Vlada upravljana od strane njih, Vlada je marionetska a ovaj Sabor jedan žalostan cirkus i zapravo nakaradan prikaz stvarnog mentalnog stanja u našem društvu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Pernaru, molim vas gospodine Pernar da se držite općih pravila ponašanja da na nedoličan način ne titulirate Hrvatski sabor jer ste i vi dio Hrvatskog sabora i mislim da niste tu izabrani da radite cirkus nego da predstavljate hrvatske građane koji su vam dali glas. U ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegice Dragica Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Zakon Živog zida, kluba Živog zida, SNAG-e u Hrvatskom saboru znači koji se odnosi na porez na imovinu kreditnih institucija i naravno kada ovako to sve onako pojednostavimo i kažemo dat ćemo ljudima dvije milijarde kuna, oni će se koristiti za demografsku obnovu, to nikome ne zvuči loše. Ali gdje ćemo uzeti te novce? Kako ćemo ih uzeti? Uzet ćemo ih od gospodarstva i uzimanjem takvih novaca upravo će se poskupiti građanima temeljne usluge odnosno kapital u RH. Ovaj zakon u prijedlogu nema analizu učinaka i kažnjavaju se čak i one uspješne banke, one koje su dobre prema našim građanima. Najlakše je pričati da je bilo svakakvih banaka i kako su koje radile, najbolje se pokazalo nakon krize, ali najlakše je pričat da su sve banke loše, da sve trebamo kažnjavati, da su oni babaroge od kojih trebamo uzimati novac, a zaboravljate s druge strane da su oni upravo pokretači gospodarske aktivnosti u RH i sve strpavati u isti koš. Ispred kluba sam predstavlja niz zakona kojima se upravo radi razlika između onih banaka koji daju neophodan kapital za razvoj gospodarstva, koje daju neophodan kapital za rješavanje stambenih i ostalih pitanja naših građana, ali isto tako i prema ovim zakonima moram imati negativan stav i naglašavam da će klub HDZ-a odbiti podržavanje ovog zakona. Što se još dešava kod ovog zakona? On npr. oporezuje banke u slučaju da su oni imali gubitak, jako je negativan prema malim i slabim kreditnim institucijama i uopće i činjenica je da bi ovim zakonom poskupili kreditni plasmani. Prijedlog ovog zakona nije nikakva novost i kao što ste sami rekli on se primjenjivao u nekim drugim državama kao što su Njemačka, Francuska, Italija, Austrija, ali sve one su ustanovile da on ima svoje negativnosti, a naše gospodarstvo ne može podnijeti one negativne strane koje bi došle ovim zakonom. I mislim da moramo biti korak naprijed, učiti od negativnih stvari koje su druge države provodile, a upravo i na razini EU i direktiva odnosno donošenje direktive kojim bi se doskočilo oporezivanjem banaka, ali na taj način da se doista osiguraju sredstva u proračunu država, a da se time ne poremeti odnosno ne poskupe kreditni plasmani, da se pravedno na neki način oporezuju banke na način koji neće štetiti našim građanima i našem gospodarstvu. I ne samo banke nego sve financijske institucije i to je ono ključno. I prijedlog je da se oporezuje one financijske transakcije koje neće se odnositi na one linije koje će poskupiti kredite za građane i poduzetnike. I molim da se u suprotnom ne raspravlja jel ste vi vidjeli mišljenje Vlade RH i ja tu nisam da branim Vladu nego da branim građane i naše poduzetnike. Tako još jednom ponavljam ovaj prijedlog nećemo podržati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegici Dragici Roščić. Imamo jednu repliku poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice Roščić. Evo vas je valjda kao najmlađu zastupnicu HDZ-a pripao teret da odgovorite na ovaj prijedlog zakona u ime kluba. Ja u biti nemam šta puno vama replicirati osim da smo čuli jedan kratki alibi u trajanju od 120 sekundi koji je bio očekivan. Vi ste pronašli sada neke tehničke stvari u zakonu ovakve onakve, nešto ste čuli od same udruge banaka, nešto ste čuli od HGK, to ste sada na brzinu sklepali u par rečenica i to će vama poslužiti kao izgovor da ovaj zakon odbijete jel vi se kao navodno brinete za poduzetnike, za gospodarstvenike. A evo što vam je rekao gospodin Aleksić, pa banke tuže RH pa treba li vam još veće poniženje da vas banke tuže u Washingtonu i da vi i dalje prema njima postupate na takav ponizan način, da im ispunjavate sve želje, da i dalje ne rješavate pitanje demografske obnove, pitanje gladne djece. To vam je zastupnice Roščić vrlo jednostavno pitanje. Ovo pitanje koje smo mi danas postavili u saboru je krajnje jednostavno, da, birate li profit banaka ili interese hrvatskih građana? Što birate? Ne može jedno i drugo. Ili jedni ili drugi. Evo ja sam izabrao i zastupnici Živog zida su izabrali. Mi smo izabrali demografske mjere, izabrali smo siromašnu djecu. Vi ste izabrali kreditne institucije. svakome na njegovu savjest. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Bunjac. Odgovor kolegica Roščić. Izvolite.
Poštovani kolega Bunjac, vi imate pravo donositi svoje mišljenje i svoj sud, ali naravno svoj sud konačni donose naši građani i poduzetnici. Nažalost jedan dobar dio njih je oštećen sa aktivnostima banaka koje nisu onakve kakve bi trebale biti, ali većina naših građana nije naivna i neće jednostavno dati se zavarati jednostavnim rješenjima koje nudite što se i vidi po odnosu snaga u Saboru. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Dragici Roščić na odgovoru na repliku. Završna riječ u ime predlagatelja poštovani kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege. Pa evo na kraju moram reći da ova zemlja nije siromašna. Hrvatska nije siromašna zemlja. Mi imamo sve resurse da budemo bogata zemlja, imamo infrastrukturu, imamo zemlju, imamo vodu, imamo more, imamo klimu, imamo pametne ljude koji su tu već 1300 godina i nema potrebe da bilo ko u ovoj zemlji bude siromašan, a najmanje da budu siromašna djeca. Ponavljam još jednom 1991. godine nije bilo ovršenih, nije bilo blokiranih, tri puta je bilo više zaposlenih nego umirovljenika, deset puta su bili manji dugovi očito neki poremećaj u društvu se dogodio. I ono što je najgore od svega taj poremećaj u društvu nije se dogodio za vrijeme tokom Domovinskog rata, nego se dogodio od 2007. godine pa na ovamo. I to je razlog zašto je nastao Živi zid, zašto su nastale treće opcije, jer nije Živi zid jedini. Ima još nekih drugih. I zašto rastu? Jer probleme treba rješavati. Jer nitko neće ići sam protiv sebe. Svatko tko vidi da ne može živjeti, da su mu djeca gladna, da nema ne znam za školske izlete, za neke normalne aktivnosti pobunit će se. I ta pobuna je prirodna. Prema tome, naše je mišljenje da banke u Hrvatskoj uz potporu politike nisu vodile poštenu praksu, da su gledale isključivo vlastite interese, da su bile vođene nesagledivom pohlepom, da su jednostavno svjesno išle za time da uništavaju ljudske živote i da je došlo vrijeme da se stvari vrate u normalu. I vratit će se bez obzira na to što ćete vi ovaj zakon odbiti i bez obzira na to što će banke i dalje nastaviti se ponašati kao što su se ponašale. Doći će dan kad će im biti rečeno dosta. Island je samo jedan od svijetlih primjera u suvremenoj povijesti kada su građani rekli dosta. I ovdje će reći dosta. I možete se vi nadati da taj dan neće doći, ali on neumitno dolazi. Takvu su vam jednostavno povijesni procesi. Možete raditi što god hoćete, ali nećete dokle hoćete. Puno veći političari, puno snažnije strukture padale su onda kad bi narod rekao dosta, pa tako će i vaš. Vi ćete svakako zastupnice Roščić to moći gledati vlastitim očima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bunjcu na ovoj završenoj riječi u ime predlagatelja. Ovime smo iscrpili sve rasprave po ovoj točki dnevnog reda. Još jednom se zahvaljujem predstavnicima predlagatelja gospodinu Bunjcu i gospodinu Pernaru. Glasovat ćemo o ovoj točki dnevnog reda kad se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, sutra nastavljamo sa radom ujutro u 9,30 s točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o Obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, prvo čitanje, P.Z. br. 213. Zahvaljujem i ugodan ostatak večeri. SJEDNICA PREKINUTA U 22,10 SATI.
Prijedlog zakona o posebnom porezu na imovinu kreditnih institucija, prvo čitanje, P.Z. br. 148. Predlagatelj je Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog zakona o posebnom porezu na imovinu kreditnih institucija. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 77 glasova za, 2 suzdržana i 46 protiv, dakle većinom glasova donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Ovim smo iscrpili rasprave nakon stanke pa prelazimo sada na dnevni red. Prvo je. - Prijedlog zakona o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, prvo čitanje, P.Z. br. 213. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Molio bih predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje. S nama je državni tajnik u Ministarstvu poljoprivrede poštovani Tugomir Majdak. Izvolite.