Gospođe i gospodo zastupnici dobro jutro! Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 10. sjednice sa 8 novih točaka. Prijedlog dopune vam je dostavljen elektroničkim putem. Naglašavam da se točka 8. uvrštava u dnevni red sjednice na temelju članka 242. stavka 5. Poslovnika. To je prigovor protiv stegovne mjere udaljenja sa sjednice Hrvatskog sabora podnositelja zastupnika Kreše Beljaka. Kako sukladno članku 225. stavku 4. Poslovnika pisanih prigovora na prijedlog dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su predložene točke uvrštene u dnevni red 10. sjednice. Nadalje, prije nego što prijeđemo na današnji rad temeljem članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem da provedemo objedinjenu raspravu o dvije novo uvrštene točke dnevnog reda zbog dobro poznatih okolnosti. Točku koju smo trebali raspravljati danas kao drugu nećemo jer je automatizmom skinuta s dnevnog reda i rasprave, pa ćemo umjesto toga raspraviti Prijedlog strategije razvitka službene statistike Republike Hrvatske od 2021. do 2030. I prijedlog programa statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2021. do 2027. Jeste li suglasni s tim prijedlogom? Ako nema primjedbi o navedenim točkama provest ćemo objedinjenu raspravu. Sada prelazimo na iznošenje stajališta. Prvi je na redu poštovani kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Mi u Hrvatskom saboru često raspravljamo o temama koje možda nisu toliko bitne na prvi pogled. Katkada raspravljamo o stvarno trivijalnim stvarima, pa često mediji zbog toga što nemaju važnijih tema trivijalne stvari stavljaju u fokus, tako da zapravo i odgajaju društvo na jedan način kako ne bi trebalo. A postoje bitne teme, ključne teme o kojima se ne govori. Ja sam o ovoj temi već govorio prije par tjedana, danas moram govoriti na žalost reći ću opet a radi se o situaciji na istoku Europe, radi se o situaciji u Ukrajini. Dakle, treći svjetski rat je prije nekoliko tjedana, mjeseci ili godina izgledao kao znanstvena fantastika. Jutros na radiju slušam ozbiljne komentatore, ozbiljne analitičare koji govore i o mogućnosti tog scenarija. Ponovit ću treći svjetski rat. Dakle, ne radi se o znanstvenoj fantastici, radi se o nečemu za što postoji realna stvarna prijetnja. Ta prijetnja se događa na istoku Europe, odnosno tamo je žarište. Ono što vjerujem svi znate, pa čak su i hrvatski mediji koji se često bave trivijama to prenijeli čuli ste govor Vladimira Putina, možda jednih od najvažnijih govora u povijesti modernih tehnologija, neću reći čovječanstva jer je vjerojatno nekoć bilo i važnijih, sudbonosnijih govora. Ali govor koji će definitivno bolje obilježiti, odnosno obilježio je 21. stoljeće i čitavu budućnost čovječanstva. Ono što vjerujem svi vi znate, a ja ću napomenuti deseci i stotine tisuća ruskih vojnika upravo ulaze u Ukrajinu, ovoga trenutka ulaze u Ukrajinu. Radi se o tisućama tenkova, višecjevnih raketnih bacača lansera, helikopteri slijeću na teritorij nezavisne države Ukrajine. Ponovit ću nezavisne, samostalne, suverene. Nemam nikakvih konotacija gospođo Kekin. I nije smiješno kolega Grbin. Ja znam da vi možda s obzirom na partiju koju zastupate možda i gajite neke simpatije prema Rusima i njihovoj politici, međutim to što se događa jednoj nezavisnoj, samostalnoj suverenoj državi, a to je Ukrajina nije smiješno.
Samo malo kolega Zekanović. Kolegice i kolege, mislim da se nekorektno ponašate. Dakle, govorit ćete uskoro i neki od vas pa će se onda drugi smijati. Hajde molim vas! Izvolite kolega Zekanović!
Dakle isto kao što je i vaš politički mentor Zoran Milanović napravio ono što niti jedan državnik u Europi nije napravio, jedino je slična njegova reakcija predsjedniku Venezuele. Naravno da ćete vi kolega Grbin i vi kolegice Kekin i ostali se ponašati na sličan način i stati na stranu onoga koga ne bi trebalo stati stranu, a to je u ovom trenutku Rusija. Dakle, mi smo u NATO savezu sviđalo se to vama predsjedniče Milanoviću i kolega Grbine. Jesmo mi smo u NATO savezu i nije smiješno što se događa u Ukrajini, nipošto nije smiješno. Jer ukrajinskom narodu prijeti čak i gora kataklizma ili tragedija koja je prijetila hrvatskom narodu '91. godine.
Idemo na sedmu raspravu. Na redu je poštovani kolega Bartulica, Klub zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Sa velikim dijelom ovoga što smo već čuli se mogu složiti, međutim mnogi naši ljudi su na neki način glasovali nogama i napustili Hrvatsku, više nisu mogli ni preživjeti u ovoj zemlji iz poznatih razloga i nalaze se na žalost u velikom broju izvan naše zemlje gdje su otišli da bi ekonomski preživjeli. Dakle i to je jedan način odgovora naroda na ovo stanje. Međutim, ja ću malo govoriti danas o sluganskom mentalitetu i na žalost onaj mentalitet pobjednički koji smo izgubili nakon Domovinskog rata, dakle podsjeti ću. U gotovo nemogućim okolnostima smo uspjeli obraniti zemlju, osloboditi zemlju i stvoriti državu, a danas ni traga tog pobjedničkog mentaliteta. Možda postoji i dalje među našim sportašima, nogometašima, to znaju pokazati na terenu. Međutim u visokoj politici toga na žalost nema, a cijena je sve veća. Dakle, otac Domovine Ante Starčević je rekao narod koji uvijek traži zaštitnika nije vrijedan slobode. Sad se postavlja pitanje šta radimo sa svojom državom koju smo krvavo stekli, na koji način se upravlja njome? Trebali smo danas raspravljati o bivšem ministru Horvatu. Žao mi je da neće doći do te rasprave, međutim postavio sam pitanje već ranije. Bez obzira tko je ministar stvari će ići dalje kako do sada su išle. Dakle, imamo na žalost ponovit ću jednu disfunkcionalnu javnu upravu koja nije u stanju odgovoriti na stvarne potrebe naših građana. Ovo što smo dobili produženje zapravo je više znak slabosti nego snage. Dakle, postavlja se pitanje kada je već premijer potrošio značajan dio političkog kapitala u Bruxellesu što će biti sljedeći put kad nešto zatreba. Dakle, stvari stoje kako stoje i ne može ih se, ne može nitko ih uljepšati. Vidimo na žalost sa kojom lakoćom se dijeli novac poreznih obveznika. Dakle, imamo i dalje paralelne stvarnosti. Ona koja vrijedi za dužnosnike, za političare na svim razinama od lokalne do centralne vlasti koji upravljaju novcima kao da pada s neba i nisu svjesni kako obični ljudi žive, nisu svjesni. I to vrijedi sve do Bruxellesa, nije to samo jedna iznimna situacija u Hrvatskoj. To je možda još jače se osjeti što se ide prema gore. Dakle, rekao bih da uz ovo sve što se događa vrlo krupne stvari se događaju i ne obraćamo uopće pažnju na to, jer smo fokusirani na dnevne afere što je na neki način i logično. Međutim, imamo situaciju da nedavno je prodana jedna ruska banka, Sberbank u Hrvatskoj. To je jedna akvizicija koju je vodio srpski poduzetnik Miodrag Kostić. I sad postavlja se pitanje kako on gleda na hrvatsku kulturu, je li slično razmišlja kao u Srbiji kad su htjeli i žele i dalje svojatati dubrovačke književnike kao svoje. Je li on ima razumijevanje za naše ljude i sve što je Hrvatska prošla u Domovinskom ratu. Dakle, postavlja se pitanje, mi znamo tko je na vlasti u Hrvatskoj, to vidimo svaki dan. A postavlja se pitanje tko stvarno upravlja našom zemljom? Tko stvarno upravlja našom zemljom? Ovih dana je isto prodana jedna privatna televizijska kuća, novi vlasnik je PPF grupa, ko su ti ljudi, je li oni znaju razlikovati Hrvatsku od Slovenije, je li uopće imaju razumijevanje za naše običaje, za hrvatski identitet, ko su ti ljudi? Oni će danas sutra upravljati Hrvatskom i stvarati javno mijenje u našoj zemlji. Niko ne postavlja ta pitanja jer smo jednostavno u ovoj močvari svakodnevnoj gdje se teško nalazi sad i novog ministra, bazen kadrovski je sve plići i narod, narode moj budno pratite što se događa. Hvala.
Hvala vam. Idemo na treću raspravu, poštovani kolega Sačić u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovane dame i gospodo, kolegice i kolege, hrvatska javnosti, evo malo prebirem po sjećanju 1.3., 2.3. nam se bliži to je bila '91. prva, prva ovako dramatična, iznimna jedna okolnost hrvatski branitelji su se po prvi puta i mi policajci susreli sa jednom oružanom silom JNA, tzv. JNA i četničkim formacijama na području Pakraca, gdje smo prvi puta doživjeli što nikom nije bilo na pameti, čuli smo ovdje mi se sad čudimo hoće li biti 3. Svjetski rat, tada gotovo nitko od nas nije vjerovao, nas policajaca da bi moglo doći do rata i da bi na području Hrvatske te '90.-te, '91. moglo doći do pucnjave, do bombi, do mitraljeza i to smo doživjeli 1.3.'91., 2.3.'91. godine. I pod tim dojmom sjećam se ovaj toga, strahovito smo bili, bar ja sam bio strahovito prepadnut, preplašen, mnogi drugi dok se nismo, nismo vjerovali da se to događa, ali eto kroz vrijeme smo se prilagodili tome i hvala Bogu opstali, branili se, oslobodili. Međutim, u najtežim trenucima ovaj naše borbe za slobodu domovine uvijek, baš uvijek našim hrvatskim braniteljima kolegicama i kolegama, naši ratnicima je bilo da se borimo za dobru Hrvatsku, za, za Hrvatsku koja će biti kao Švicarska, za, izdržat ćemo sve te žrtve i Veleb i zlo i Vukovar i Dubrovnik, ali će biti dobro, bit će iznimno dobro živjeti u toj našoj domovini jer sve ima. To nas je vodilo, to nas je nosilo, u to smo strašno vjerovali i svaku žrtvu smo zapravo kroz tu našu budućnost promatrali i rekli vrijedna je, vrijedna je žrtva za tu, za našu djecu za obitelj. Međutim, evo danas, danas imamo situaciju 2022. godine, postavili smo Ustav, sve smo obranili itd. ali imamo poziciju da nažalost naše demokratske institucije, naše komisije antikoruptivne koje su zadužene na svim razinama, prije svega političari da ne kradu, da ne korumpiraju, da ne zloupotrebljavaju svoje pozicije i položaje, da štite nacionalna bogatstva, oni to nisu odradili. Budimo realni i priznajte svi koji jeste u ovom saboru duže od mene 30.g. i više koji se bavite politikom vi ste pali na ispitu, demokracija vam je dala u ruke alate koje niste znali, niste htjeli, niste smjeli koristiti. Danas imamo jednu jedinu mogućnost, to je, to je strašna pogubna konstatacija koju ću sad izreći, nama je jedina mogućnost da kao društvo opstanemo danas DORH-okracija, znači državno odvjetništvo i krim policija, njih moramo ojačati maksimalno, pojačati ih kadrovski, financijski, na bilo koji drugi način materijalno tehnički jer oni su nam jedina sada i zadnja brana nastupa korupcije. Mi se politički korupciji očito u ovoj konsilaciji odnosa ne možemo branit, a korupcija guši našu Hrvatsku, ona je uništava. Znači kada imamo, kada imamo priliku čuti prije nekoliko dana da vladajući političari prozivaju i pozivaju na red državnu odvjetnicu RH da zašto je nekog hapsila, to je sumrak svake razumne i demokracije i pravne države i kršenja ustavnih načela. To je ono što ja kao diplomirani pravnik ne mogu shvatiti jel svi mi studenti u drugoj, trećoj godini smo učili što se smije reći prema sudovima, što se ne smije reći prema državnim odvjetnicima. Stoga državni odvjetnici na svim razinama maksimalno radite svoj posao, vi ste nam jedina mogućnost da spasimo Hrvatsku, kao što to bude u zemljama, europskim zemljama, kao što je bilo u Italiji, kao što je bilo u SAD-u kad je FBI rekao Billu Clintonu predsjedniku SAD-a izvoli oćemo to je … [[Govornik se ne razumije]] da vidimo jel na haljini Monike, Monike Lewinsky. Tako mi moramo danas državni odvjetnici uz vašu pomoć i pomoć USKOK-a stvari dotjerat do razine da se konačno poštiva ustav i zakon RH. Nedopustivo je ako je iko od vas spriječio izvršenje zakona zato što je Milošević Boris potpredsjednik vlade iz SDSS-a. Ne smijete to radit, dajemo vam potporu, obranite Hrvatsku, vi ste nam jedina nada. DORH-okracija nakon demokracije je za Hrvate jedini spas.
Hvala lijepa. Idemo dalje, kolegica Posavec Krivec u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i poštovani kolege. A što sada reći, da li reći dobro jutro, da li reći dobar dan ili je možda najprimjerenije reći laku noć Hrvatska. Što se to nama događa, trebamo li mi mijenjati slogane po kojima smo poznati u svijetu, trebamo li mi dičiti se time da je Hrvatska jedna posebna jedinstvena zemlja, zemlja u kojoj caruje korupcija? Ljudi je li to moguće, je li moguće da smo došli do faze da je korupcija obuzela sve pore hrvatskoga društva, ali da je korupcija sada ušla u ono što bi trebalo biti čast i dignitet jedne države, ušla je u vladu. Nije ušla sada, potpuno je jasno i očito da je ta korupcija tamo već dugo. Korupcija na način ne samo uzimanja onoga što ti ne pripada, ne samo raspolaganja javnim na način kao da raspolažeš privatnim, ne samo trgovanjem utjecajem, korupcija je danas od najniže do najviše razine zadrla u ovo društvo. To je teško čuti u hrvatskom Parlamentu, ali naša je obveza i naša je zadaća o tome govoriti, to moramo činiti i danas bez obzira što danas na dnevnom redu nema one točke koju smo svi skupa očekivali, a to je točka o smjeni ministra Horvata. Ali to nas neće spriječiti ja sam sigurna da to oporbu neće spriječiti da u svakoj točki dnevnoga reda ukazuje na ono što je problem ovoga društva, a problem ovoga društva izvire s najviših pozicija, izvire iz kršitelja zakona, izvire nažalost iz članova ove Vlade, izvire iz HDZ-a. Mene je sram kao državljanku RH da to moram ovdje u svom Parlamentu reći, ali to je činjenica. To više nisu medijska naklapanja, to su rekle neovisne institucije ove države, to govore u kontinuitetu. Možebitno, možebitno evo, evo zadržat ću se i na taj ogradi da je možebitno da pustimo da institucije odrade svoj posao, da ne prejudiciramo, ali nažalost dojam nije dobar. Zašto to govorim? Pa ljudi moji od 19. listopada 2016. kada je konstituirana 14. saziv Vlade, a pod vodstvom današnjeg premijera Andreja Plenkovića, danas u Banskim dvorima ostali su samo Tomislav Ćorić, Zdravko Marić, Tomo Medved, Oleg Butković i Nina Obuljen Koržinek. Svi ostali ministri od tada do danas po izboru premijera Plenkovića uz podršku koalicijskih partnera nisu preživjeli. Smijenjeno ih je ili ih je otišlo 22, 15 ih je u potpunosti smijenjeno. Simbolika je u tom broju 15 kad znamo da današnja Vlada RH ima 16 resora, ima 16 ministara, možemo reći da je Andrej Plenković od kada je premijer smijenio jedan potpuni saziv Vlade i to je učinio, budimo realni, bez izbora. I zato što je to učinio bez izbora on je izgubio legitimitet, ova Vlada je izgubila legitimitet. I ona prošla ga je izgubila, ali je našla žetončiće, sjetite se te situacije, ona prošla vlada preživjela je zahvaljujući žetončićima. I to kojim žetončićima? Nažalost žetončićima koji su mijenjali mišljenje, koji su mišljenje ideologiju i koji su mijenjali lojalnost, upravo ti žetončići bazirali su se na osobnoj koristi i za nas je to krajnje, krajnje sramotno. Zato Socijaldemokrati cijelo ovo vrijeme od kada se u subotu dogodila i ova afera jesu na tragu onoga što zagovara progresivna oporba, a to je da mandat treba vratiti narodu, da treba ići na prijevremene izbore, da treba promiješati karte i da treba ovaj hrvatski narod još jednom izabrati one za koje smatra da su ih dostojni voditi u bolju budućnost. U bolju budućnost bez korupcije jer nije li sramota kolegice i kolege, da po ispitivanjima korupcije, da po ispitivanjima svega onoga što je negativno Hrvatska jest među prvima državama članicama? Zar nije sramotno da uvijek na ljestvicama onog najgoreg mi budemo među prvima? A po onome što bi trebalo biti progresivno uvijek se nalazimo negdje na dnu EU. Zadnji je trenutak da to promijenimo jer nastavimo li ovako političkim smjenama nećemo imati ni obnovu [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] ali nećemo imati ni uspješnu članicu EU.
Sada je na redu kolegica Mrak Taritaš u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege. Još u petak, dakle prije pet dana očekivali smo da će danas biti taj dan kad ovdje u saboru raspravljamo o opozivu ministra Horvata zbog nesposobnosti, neznanja i sporosti, zbog toga što je bilo sasvim očito da je potpuno nesposoban provesti bilo kakvu obnovu nakon potresa i da se s njim na čelu od tog posla neće biti od obnove niti O. U petak smo kao i obično završili s raspravom za taj dan, iz Tajništva sabora postali su nam plan rasprave za idući odnosno ovaj tjedan i otišli smo kući pripremati se za tu važnu raspravu koja je trebala biti danas, raspravu o nesposobnosti jednog ministra, ali i o nesposobnosti cijele Vlade. Ali došla je subota ujutro samo dan nakon i planovi su se raspali, ministar Horvat je uhićen. Još jedno lice pod maskom koje na stražnjem sjedalu policijskog Forda prolazi kroz ogradu USKOK-a u Vlaškoj ulici. I svi su bili jako iznenađeni, nitko to nije mogao ni naslutiti ni predvidjeti. Premijer je bio bijesan na glavnu državnu odvjetnicu. Samo da kažem i da se ne lažemo previše, oni iskusniji ili informiraniji u hrvatskoj politici znali su ili barem pretpostavljali da ministar Horvat neće dočekati saborsku raspravu o samom sebi. Tko bi to mogao braniti? Pa i samom premijeru je bilo sigurno jasno da tu nije bilo ama baš ništa za niti za obraniti, niti za opravdati. Jedan od razloga zašto je premijer bio jako ljut zbog uhićenja ministra Horvata je i to što je ono došlo samo nekoliko dana nakon nečeg što se pokušalo predstaviti kao veliki uspjeh. Radi se o produljenju roka za iskorištenje novca iz Fonda solidarnosti, dobro je da je taj rok produžen, ali nije to neki uspjeh, to je samo potvrda sramote zbog kojeg smo između ostalog i pokrenuli opoziv ministra Horvata. U godini dana iskorišteno je 3% sredstava. Inače ta cijela reakcije Vlade na prijedlog opoziva zapravo je smiješna, nemam drugu riječ, nažalost. Na sve primjedbe na rad ministra dobili smo odgovore koji su zapravo potvrdili ono što govorimo. Da, procedure su komplicirane i teško prohodne za građane, da, nismo započeli konstruktivnu obnovu, nismo započeli ni izgradnju niti jedne kuće, da, Fond za obnovu nije služio baš ničemu, da, nismo iskoristili gotovo ništa novca iz Fonda solidarnosti. Obnova Zagreba i susjednih županije te Banije odnosno Banovine je najveća sramota ove Vlade, naravno zajedno s korupcijom i to sad ne smijemo smetnuti s uma ni izgubiti iz vida. To što ministra Horvata više nema u fotelji, to što je dobiveno produženje roka iz Fonda solidarnosti i to što nema saborske rasprave o obnovi, to sve zajedno ne mijenja ama baš ništa, ljudi i dalje žive u kontejnerima i ne znaju do kada će. Tipskih ili bilo kakvih kuća i dalje nema. Javne zgrade i dalje se uglavnom ne obnavljaju čak ni one opasne u centru Zagreba nisu uklonjene, ni sanirane, sve je to i dalje tako i ništa se nije promijenilo. Jest, da je u pripremi za raspravu ministru Horvatu se pokušala stvoriti, pokušao stvoriti dojam da je obnova krenula, upregnule su se sve sile da ljudi se učini da vide ono čega nema, ali to je ubrzo stalo i stvari su se vratile u rutinu nečinjenja. Zakon je još uvijek loš i neprovediv. Procedure su još uvijek nepotrebno komplicirane i neshvatljive za građane, a i onaj tika taka Fonda solidarnosti i dalje otkucava. To što smo dobili produženje ne znači da roka nema. A ne vidim ništa što bi upućivalo na to da se način rada promijenio i da će sada se bolje raditi i više koristiti taj novac. Dakle, u 5 dana sve se promijenilo, ali se zapravo i nije ništa promijenilo i sad čekamo novog ministra. Po onom što se najavljuje ako kriterij bude politička matematika umjesto ozbiljne stručnosti kao što se već pokušalo onda vam mogu reći samo jedno. Vidimo se za godinu dana na raspravi o opozivu ministra prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine, ali samo ako ga prije toga ne uhapse.
Imamo povredu Poslovnika, kolegica Murganić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora povrijeđen je Član 238., zastupnica sa visine naravno govori o tome što je pripremalo se u opozivu i mogućoj raspravi za ministra Horvata, meni je isto žao što nema te rasprave i možda bi ona odgovorila što i koje su posljedice obnove Gunje, preplaćenih kvadrata, preplaćenih wc četki, sud oko obnove stana isto tako [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] i sukob interesa u 3 navrata.
Kolegice Murganić dobivate opomenu ovo nije bila povreda Poslovnika nego replika. Imamo sada još nove povrede, kolegice Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče sabora. Povrijeđen je Članak 238., uvažena saborska zastupnica Murganić je povrijedila me je direktno jer je rekla da govorim s visine. Dobro je poznato koliko sam ja visoka prema tome nisam mogla govoriti uopće s visine. Hvala.
Dobro, dobivate i vi opomenu s obzirom da to nije bila povreda Poslovnika. Idemo sada kolega Beljak, izvolite, povreda Poslovnika, molim vas. Izvolite kolega Beljak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Povrijeđen je Članak 238., povrijedili ste ga vi jer unatoč tome što govorite da imate iste kriterije, nemate ih. Dakle, niste ih imali ne vi osobno nego gospodin vitez Reiner prema meni neki dan kad me prekinuo i u jednoj rečenici dao 3 opomene i isključenje, danas ste isto vi napravili kolegi Vrkljanu, a niste napravili niti kolegi Bačiću, niti kolegici Murganić, niti sad Anki Mrak Taritaš. Hvala lijepo na opomeni.
Evo vidite sad, vi ste izgovorili sve do kraja i svi koji su danas govorili izgovorili su sve do kraja i kolegica Mrak Taritaš. Kolegi Vrkljanu nisam dao opomenu zbog onoga što je govorio, nego zbog toga što je odavde, a ne s mjesta govorio, a nije se želio maknuti, nije tražio povredu Poslovnika i to su bili razlozi za opomenu. A znate i sami da svaki puta prije nego što krenem davati opomene tijekom govora upozorim kad se počne gubiti kontrola, kad se počne nekontrolirano dizati povrede Poslovnika onda upozorim to, ali nikada ovako na prvu da nekome ne dam da završi svoju misao. … [[Upadica: Ne razumije se.]] Sad ste govorili do kraja. 8. rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovana kolegica Kekin, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani kolege. Evo prošlo je jedva dva mjeseca kad sam stajala ovdje i nabrajala sam sve afere Plenkovićevih ministara, dakle ministara novog HDZ-a da bi mi na kraju mog nabrajanja predsjednik sabora šaljivo dobacio, kolegice Kekin, pa nije valjda sve tako sivo. Nakon jedva dva mjeseca u svjetla najnovijih vikend afera koje potresaju vladu i Hrvatsku sve što ga mogu pitati je, poštovani predsjedniče je li vam se barem malo naoblačilo? Nama ostalima naime…
Poslije ću vam reć.
… hvala, nama ostalima naime već odavno se sasvim smračilo, a s novim aferama i vašim odgovorima na iste nije nam se samo smračila svjetla budućnost, nije nam se samo smračila perspektiva i vjera u bolje sutra nego nam se smračila i zdrava pamet dok u nevjerici pratimo nevjerojatne mentalne akrobacije kojima pokušavate opravdati svrhu i funkcionalnost ove vlade. Tako pratimo kako se zabavljate napadima na pravosudne institucije, slušamo kako se zgražavate nad tajmingom uhićenja, dvojite treba li ministra Horvata uopće smijeniti ili ne, niste skroz sigurni, potom iz usluge i geste prema koalicijskim partnerima za ministra upravo onog resora koji već 2.g. ne uspijeva u svojem najvažnijem zadatku vi nudite čovjeka koji nema nikakve reference i kojeg javnost uglavnom zna samo po tome da živi u najskupljem stanu od svih dužnosnika, potom se zabavljamo time kako vaši koalicijski partneri hrabro ustaju protiv tog istog čovjeka, a sve u svrhu toga da ne bismo razgovarali o suštini, suštini koju ne čini bivši ministar Horvat koji ionako treba otići radi toga što je svoj glavni zadatak maestralno ne odradio, dapače mislim da ga ništa lošije ne bi odrađivao niti iz sobe slavnih u Remetincu. Dapače, ta prevara koju nam pokušavate servirati, dakle ta ideja da je smjena ministra Horvata rješenje, ta bajka koja bi nas trebala uvjeriti da se radi o akutnoj upali, o nekoj zubobolji koju ćete riješiti tako da izvadite zub i stavite manje ili više prikladan implantat vam više ne prolazi. Dakle, to kako nas vi uvjeravate da su boljke vaše vlade zubobolja, upala slijepog crijeva, infekcija, nešto što je možda bolno i neugodno, ali lako rješivo, lokalno, znate samo taj dio riješimo. To više ne prolazi. Bolest vaše vlade je kronična i teška, bolest vaše vlade zove se korupcija i odavno je metastazirala, dapače neizlječiva je i nadamo se da je konačno u terminalnoj fazi. Naime, smjena ministra Horvata, a uskoro i smjena možda Aladrovića, možda Ćorića, ima ih još na koje se kladimo, ne znam da li ste svjesni, po najčitanijim portalima otvorene su kladionice, pa svatko može glasati za svog budućeg remetinačkog favorita. Te smjene su besmislene. Gledali smo taj film već 15-tak puta, gledali smo hrabre poteze u borbi s korupcijom kroz smjene Martine Dalić, Gabrijele Žalac, Gorana Marića, Milana Kujundžića, Lovre Kuščevića, Tomislava Tolušića, Damira Krstičevića, Pave Barišića, smjene kojima vi pokušavate očistiti HDZ od korupcije su kao da pokušavate očistiti rak s karcinoma, to tako ne ide. I baš zato je vrijeme da se raspišu prijevremeni izbori jer svaki novi dan s ovom vladom je izbjegavanje nužno potrebnih zahvata kako bismo preživjeli. Naime, rijeliti ček kad se izmaknemo iz šećerne vate i ružičastih jednoroga koje nam podvaljujete kaže da su za hrvatske građane ionako teška vremena oblikovana pandemijom i potresom kudikamo teža nego što bi trebala biti jer se vi umjesto da se bavite razvojem ove zemlje bavite razvojem koruptivnih modela, bavite se njihovim grananjem, njihovim ukorjenjivanjem i njihovim metastaziranjem. Vidjeli smo to na nizu primjera, a najnovija epizoda koja je čini se krenula od afere vjetroelektrane, afere o kojoj smo govorili još 2020. kada smo spominjali ministre koji se sada spominju i koji i dalje sjede u vašoj vladi, ne znamo doduše do kada, samo podcrtava ono što je jasno, nema liječenja, nema lijeka, nema oporavka, s vama bojim se nema ozdravljenja, nema spasa za ovo društvo dok vi ne odete s vlasti. S vama da se okrenem vašoj retorici i vašim referencama predsjedniče koji volite citirati hrvatske glazbenike, pa sam sigurna da ćete i ovo prepoznati, s vama tu, tu, tu nema nam pomoći. Vrijeme je za prijevremene izbore.
Reći ništa neću. Izvolite kolega Miletić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Jandrokoviću, poštovani gospodine Bukarica, poštovane kolegice i kolege, dok uhićeni ministar Horvat da će jedan dan aktivirati svoj saborski mandat kako bi primao 6 mjeseci punu plaću, dok Zlata Hrvoj Šipek glavna državna odvjetnica s rukama sve rupe na brodu hrvatskom koji pušta, koji god stavi ruku voda ide pa tamo, pa tamo rupa, dakle dok se ona muči pokrpati sve a ne može, ne može nikako koliko god bila u multitaskingu ljudi se pitaju imate li srama. Dakle, građanin RH postavio je meni na mom profilu pitanje imate li srama? E sad ću ja vas pitati građani RH, hrvatski narode, imaš li ti srama, vi ste odgovorni, vi ste oni nas koji nas ovdje dovodite, vi ste oni, mi slika ovdje u Hrvatskom saboru smo vaša slika, točno takvi kakvi jesmo, sa svojim manama, sa svojim ranama, s svojim ispadima, sa svojim mafijaškim strukturama, sa svojim zlom, sa svojim nepotizmom, sa svojim uhljebima. Vi točno znate neću vam se dodvoravati hrvatski narode ti si kriv, ti si odgovoran za sve ovo što mi imamo ovdje, za 30 godina što nam pljačkaju zemlju, za 30 godina što su im prsa poplavila u busanje. Od busanja u ime svetog domoljublja, a onda su punili svoje džepove, kao i oni koji su izigrali u ime Isusa Krista, ovi iz mog dvorišta, pa opet se dodvoravaju vlasti, opet šute i biskupi kad trebaju govoriti i svećenici kad trebaju jasnije govoriti protiv korupcije i pastori kad trebaju vikati i imami kad trebaju govoriti i rabini kad trebaju vikati, odgovornost je svih nas zar ne. Od nas roditelja koji odgajamo svoju djecu, kako odgajamo svoju djecu da budu čestiti, pravedni, da se bore, da nikada ne sudjeluju u nikakvoj korupciji u nepotizmu. Hrvatski narode ti si odgovoran, a najviše si odgovoran ti koji doma spavaš. Vi heroji dnevnog boravka, mangupi, heroji dnevnog boravka koji ne izlazite na izbore i onda vi činite da mi ovo danas imamo ovdje. Zato šutite, šutite molim vas! A kad dođu izbori, onda pokažite sve ono što biste trebali kao odgovorni građani pokazati. Grijeh se oprašta, korupcija se neće oprostiti! Ona prije svega treba biti izliječena. Kaže papa Frane korupcija ne predstavlja zbir grijeha ma koliko teških, a nije ni jedan od tolikih poroka srca. Korupcija je kvalitativno drukčije zlo. Korumpiran čovjek nije svjestan svoga stanja, postaje zaraza za društvo. Korupcija je paučina koja se širi namećući suučesništvo. Kaže papa Franjo korupcija je korov našeg vremena, napada politiku, gospodarstvo, društvo, prijeti i crkvi. Korumpirana osoba je osoba koja odašilje neugodan miris trulog srca, vonj koja je u temelju iskorištavanja, propadanja, društvene nepravde i nedostataka usluga potrebnih ljudima, onoga koji je u korijenu ropstva, nebrige za gradove, za opće dobro, za prirodu. Korupcija je najčešći govor mafije, mafije bez obzira kakva odijela nose. Pa u stvari mafija i nosi odijela i kravate. Proces smrti koji prekida suživot ljudi, podupire zločin i u konačnici uništava čovjeka. Korupcija je metastaza, metastaza koja napada unutarnje stanje osobe, a onda se prelijeva na čitavo društvo. Korupcija smrdi, istaknuo je papa Franjo. Korumpirana osoba je osoba koja odašilje neugodan miris, a on je u temelju svega onoga što ne valja. Hrvatski narode, građani Republike Hrvatske vi ste krivi, vi. Ja taj prst u vas upirem, vi ste krivi jer sjedite doma, jer ste heroji dnevnog boravka, jer ste jaki na riječima po društvenim mrežama, a kad dođu izbori. Šta? Prema tome, sve ovo što mi imamo danas ja vama plješćem, vi ste suodgovorni kakvu mi Hrvatsku imamo, a kakvu bismo mogli imati. Tu je vaša najveća odgovornost. Hvala.
Kao 11 govorit će u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Grbin, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, u subotu je uhapšen član Vlade RH, uhapšen u tijeku svojeg mandata dok obnaša dužnost ministra. Prvi put nakon više od 20 godina. Protiv potpredsjednika Vlade to sada i službeno znamo vodi se istraga, protiv aktualnog potpredsjednika Vlade. I koja je reakcija premijera Plenkovića na to optužbe na račun Državnog odvjetništva. Nikakva odgovornost, nikakvo zgražanje nad onime što se ministru i potpredsjedniku Vlade stavlja na teret. Niti jedna jedina crtica toga da kaže ovo što radimo je krivo, pogriješio sam. Toga kod Plenkovića nema. A poštovane kolegice i kolege i dopustite mi da ovo pročitam jer vjerojatno i čitajući ću nekoga zaboraviti: Rimac, Kuščević, Žalac, Tolušić, Horvat, Milošević jučer, Aladrović, Ćorić, Vučković. Tko još zna osobe koje će se naći na tom popisu sutra. Ovo je poštovane kolegice i kolege sukus rada Plenkovićeve Vlade. I može li itko ovdje zamisliti da premijer nije znao ama baš ništa o tome? Može li itko ovdje zamisliti da je jedan ministar dogovarao sa važnim koalicijskim partnerom u Vladi neke nezakonite radnje, a da predsjednik Vlade nije znao za to. Da je taj ministar onda odlazio kod ministra financija da bi se povećao proračun, bez da je predsjednik Vlade znao za to. Ako nije znao kapa mu do poda kako ne vodi svoju Vladu i kako ne zna što ljudi oko njega rade. Ali poštovane kolegice i kolege tko može u to vjerovati. Kao i pitanje tko može vjerovati da je to bilo samo 2018. godine? To je situacija u kojoj se Hrvatska danas nalazi. U trenutku covid krize 15000 mrtvih, obnove koja stoji a vladajući se ne mogu dogovoriti tko će je voditi. Pa HDZ nema adekvatnog čovjeka, pa to nudi HNS-ovcu Ćuraju. Pa nemate koga boljega za ponuditi iz svojih redova kolegice i kolege? Pa jel' to normalno? Naravno da nije. I ono najgore od svega Europi prijeti rat, izbjeglička kriza, porast cijena, rat. Ali rat koji će imati posljedice za Hrvatsku, jer iz zemlje agresora dolaze dvije banke koje upravljaju najvećim trgovačkim društvom u Hrvatskoj, jednim od najvećih. Ako se njima zatvore financijski tokovi kako ćemo mi funkcionirati. Gdje je odgovor Vlade na bilo što od ovoga? Nema ga. A zašto? Jer se Vlada brine samo oko toga tko će pojedinom ministru pozvoniti u pet ili šest u jutro na vrata. Poštovane kolegice i kolege, Hrvatska na ovaj način kao država ne može funkcionirati. Demokratski su okviri narušeni. Danas je oporba pokazala poprilično jedinstveno koji je put za Hrvatsku i u kojem putu Hrvatska mora ići. Potpuno je jasno da je vraćanje demokratskog legitimiteta institucijama moguće jedino i isključivo putem izbora. I mi vas na te izbore pozivamo. Međutim, oporba sama tu odluku ne može donijeti. Da može, ne bi bila oporba nego većina. I zato šaljem jednu posebnu poruku HDZ-ovim koalicijskim partnerima. Pred vama je jednostavan izbor. Vi morate odlučiti je li vam u ovom trenutku prioritet spašavati Vladu, Plenkovića i HDZ ili vam je prioritet spasiti Hrvatsku. A poštovane kolegice jedno isključuje drugo. Hvala.
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Članak 238. Kolega Grbin omalovažava nas ovdje kao članove ovog Sabora govoreći o tome da mi nešto nismo prepoznali. Pa mi njega pitamo ovdje što je on prepoznao sa svojim djelom? On u ovu sabornicu ulazi moralno oštećen i uzima riječ u ime kluba SDP-a i govori nakon toga što je učinio, znači da uzima nešto što mu ne pripada. Onda kaže da će to vratiti jer mu ne pripada, a moj mu je savjet da se prijavi DORH-u s obzirom da smo imali slučajeve [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] upravo iz vašeg kluba zlouporaba prava [[Upadica predsjednik: Hvala kolega Borić.]] koji su završili sa osuđujućom presudom.
Dobivate opomenu, ovo je bila neka vrsta replike. Idemo sada dalje. Na redu je Klub zastupnika HDZ-a i kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Protekli tjedan u Hrvatskoj bio je jedan od najturbulentnijih u posljednje vrijeme. Najprije smo svjedočili paketu ekonomskih mjera kojima Vlada RH planira umanjiti žestinu udara na standard naših sugrađana i zdravlje naših poduzetnika, a koje bi u svakom slučaju bilo jako snažno zbog rasta cijene energenata na svjetskome tržištu. Drugi značajan događaj koji je obilježio protekli tjedan je dogovor predsjednika vlade Andreja Plenkovića i predsjednice Europske komisije na sastanku Europskog vijeća kojim se dogovorom, a na temelju opravdanog, dokumentiranog, argumentiranog stava Vlada RH omogućuje produženje roka za korištenje sredstava fonda solidarnosti za obnovu objekata javne namjene stradalim u zagrebačkom potresu. Treći izniman događaj je bio potpisivanje ugovora za dovršetak izgradnje autoceste od Zagreba do Siska. No, svakako da je činjenica da je u subotu ujutro priveden i uhićen ministar Horvat bio jedan od najneugodnijih događaja u radu vlade i ove vladajuće većine. I mi u Klubu zastupnika HDZ-a svakako podupiremo rad državnog odvjetništva, ne možemo prijeći preko činjenice da bi se u vladi bilo koji ministar služio nezakonitostima. Jasno smo definirali nultu stopu tolerancije na korupciju i na tome inzistiramo, ali i inzistiramo u isto vrijeme na potpunoj neovisnosti državnog odvjetništva i sudbene vlasti. Ja se, ja ne mogu zaboraviti da je manje od 3 mjeseca prošlo da je ovdje u HS kroz raspravu o radu državnog odvjetništva oporba govorila kako takav DORH treba demontirati jer je produžena ruka HDZ-a, kako HDZ drži šapu nad hrvatskim pravosuđem, prije svega na DORH-u, kako HDZ drži pravosuđe i državno odvjetništvo za gušu i tražili ste kroz zaključak smjenu glavne državne odvjetnice zbog njene nesposobnosti, neznanja i držanja strane nezakonitostima koje se provode na razini vlade i HDZ-a. Upravo iz činjenice što ova vlada i HDZ poštivajući ustavno načelo trodiobe vlasti na niti jedan način ne utječe na rad državnog odvjetništva i sudstva u RH možemo svjedočiti da je predsjednik vlade doznao da mu je jedan ministar uhićen onog trenutka kad se to doista i dogodilo. Pitam vas svih, je li se to moglo događati i prije, je li se to moglo događati u vrijeme vlade SDP-a jer smo svjedočili i čuli na vlastite uši kako je tadašnji predsjednik vlade, a danas predsjednik republike rekao kako je bio upoznat sa svim izvidima i nije i niste u pravu kad tvrdite da je Andrej Plenković kao predsjednik vlade imao nezapamćen napad na državnu odvjetnicu, niste u pravu. Dapače, iskrivljujete opet iz vama meni jasnih razloga kako bite još i više utjecali na državno odvjetništvo, pa i na sudbenu vlast proglašavajući krivim ljude prije, prije presude. Predsjednik vlade je u subotu u svom nastupu tražio od DORH-a potpuno poštivanje zakona da ne cure iz institucija selektivni navodi kako bi se osobe koje su inkriminirane doista osudile prije nego što se taj proces dovrši. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo povredu Poslovnika, kolega Grbin izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, povrijeđen je čl. 238. jer se ovdje vrijeđa dostojanstvo i integritet saborskih zastupnika valjda implicirajući da smo zaboravili kako smo gotovo nedavno sa ove iste govornice iz ovog istog sabora tražili osnivanje istražnog povjerenstva i utvrđivanje toga otkud cure informacije iz istraga, a tada je upravo HDZ bio rukama i nogama protiv toga [[Upadica: Kolega Grbin, hvala vam lijepo]] Ajmo to osnovati i ajmo to otkriti kolegice i kolege.
Kolega Grbin, dobivate opomenu, ovo nije bila povreda Poslovnika. Sada je na redu kolegica Peović, izvolite. Klub zastupnika HSS-a i Radničke fronte.
Dobar dan! Možemo govoriti o HDZ-u kao trećoj elementarnoj nepogodi. Imali smo pandemiju, imali smo potres. Evo možda smo i na pragu ako ne trećeg svjetskog rata onda rekonstrukciji hladno-ratovskog okružja. No, ja bih vas upozorila na to zašto je ministar Horvat pao a svi znate zašto je pao. Jel'? 100 do 200000 kuna potpora malim poduzetnicima, ali ne na transparentan način, na način na koji se to radi, znači po pravilima, to su optužbe. No, 2018. godine kada je ministar Horvat razmjenjivao svoje poruke sa svojom suradnicom gdje mu govori i jedan po tvom izboru, ja ću vas podsjetiti da Uljanik i radnici Uljanika doživljavaju agoniju gdje je jedino što je bilo potrebno da bi se održala proizvodnja i da bi se održala radna mjesta, stotine radnih mjesta, bila državna garancija od 150.000 kuna da bi se izgradio zadnji brod. Nije bilo potrebe, nije bilo volje, davalo se dakle malim poduzetnicima bez da se kaže po kojim kriterijima odnosno bez da oni imaju očito pravo na te potpore. I nije to samo loše zato što je neko odabrao, možda tajnica evo ministra Horvata da netko dobije tih 150.000 umjesto radnika Uljanika koji su mahom iselili gdje se danas gleda kako se rasprodaje za budzašto imovina Uljanik Standarda i to samački hoteli gdje žive znači ljudi koji su slabijeg socijalnog statusa i bivši Uljanikovi radnici koji će završiti na cesti zato što je neki privatnik za bagatelu kupio ono što je bilo imovina Uljanik Standarda, ali ne samo zato što je neka tajnica odlučila da netko drugi eto tu potporu od 150.000 kuna, a ne Uljanik nego i zato kolegice i kolege zato što mali poduzetnici nemaju mogućnost nositi taj privredni razvoj i to je evidentno nakon 30 godina da veliki privredni subjekti kakva je bila brodogradnja mogu nositi taj privredni razvoj, a ne da se svodimo na tu utrku prema dnu koju vodi Plenkovićeva vlada. I ono što vam želim reći je ono što je ovdje na tapetu zadnjih par dana je otprilike stvarno Al Capone koji je pao zbog utaje poreza. Ono što je ministar Horvat napravio legalnim putem, a to je Uljanik, Brodotrogir, Orljava, zadnja žrtva Brodarski institut će biti puno opasnije i snosit ćemo posljedice svi u Hrvatskoj puno ozbiljnije od onoga što je njemu sad stavljeno na teret. Javljaju mi se radnici Brodotrogira koji kažu 12 radnika još uvijek nije niti dobilo otpremnine, znači u svim tim situacijama scenarij je isti, restrukturiranje, pronalazak strateškog partnera, vrlo brzo znači stečaj tvrtke, radnici završavaju na burzi, nije to počelo niti da budemo iskreni za vrijeme ovog ministra, prije njega je to sve taj scenarij poznat, ali nakon toga opet isto i to za državnu tvrtku Orljavu. Radnice Orljave su doslovno gladne i bolesne. Ministar Horvat je donedavno govorio ono što je govorio stalno Uljanikovcima više ćemo znati idući tjedan zato su ga znali, zvali ministar idući tjedan, ništa se nije desilo idući tjedan. I zadnja žrtva Brodarski institut. Ukoliko želimo imati tu steam revoluciju koja je svima na pameti, ukoliko želimo imati taj privredni razvoj temeljen na znanosti i istraživanju zadnji čas je da spasimo Brodarski institut gdje su mi se javili ljudi jer eto zadnji odgovor na pitanje sam baš dobila od ministra Horvata, zašto je uništio Brodarski institut, dao mi je niz odgovora od toga da sve se svodi uglavnom na to da su radnici sami krivi, da su se dizali krediti koji nisu bili opravdani, da nije bilo tržišne vrijednosti Brodarskog instituta. Najprije stavite Brodarski institut na tržište i proglasite ga jednom tržišnom tvrtkom koja se mora snaći na tržištu, a onda kao vlasnik te tvrtke tvrdite da uopće niste odgovorni, da nitko nije kriv. Sad je trenutak da se Brodarski institut spasi, da spasimo ono što su radili ti HDZ-ovi ministri već godinama i to ne samo zbog tih firmi, ne samo zbog tih radnika nego zbog nas svih kolegice i kolege.
Idemo na 10. raspravu u ime Kluba zastupnika IDS-a poštovani kolega Daus. Izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Prijevremeni izbori nemaju alternativu, ne možemo niti smijemo zatvarati oči pred onom što se dogodilo posljednjih dana. Kakvu poruku bismo zapravo time poslali građanima RH? Kako uopće očekivati da građani poštuju zakone ako ih oni koji ih moraju provoditi krše? Svi zastupnici bez obzira na političke, ideološke razlike imaju ili imamo jednu zajedničku obavezu, a to je da uz obavezu predstavljanja interesa i potreba naših građana i naše zemlje moramo voditi računa o integritetu najvažnije institucije u Hrvatskoj, a to je baš ovaj dom, to je HS. Zastupnici svi mi u HS-u izabrani smo od strane građana jer su nam baš građani dali povjerenje i zbog toga imamo obavezu vratiti, blago rečeno poljuljano povjerenje građana u politiku, ne samo u Vladu nego i u ovu instituciju u HS, bez toga koji je smisao svega onoga što ovdje radimo. Drage kolegice i kolege, klub IDS-a je stava da odgovornost svih nas prema građanima nadilazi bez daljnjeg interesa pojedinih stranaka. To se posebno odnosi i na zastupnice i zastupnike vladajuće većine koji moraju pokazati političku zrelost i odgovornost i napraviti već jednom toliko očekivan iskorak u političkoj kulturi naše zemlje jer nama je u ovom trenutku potrebna stabilnost. Naši građani trebaju, moraju imati povjerenja u Vladu, trebaju čvrstu ruku za koju se uhvatiti, a ne ovo što se događa posljednje vrijeme, posebno u ovim izazovnim vremenima kad je pandemija koronavirusa još uvijek prisutna, kada cijene energenata i hrane divljaju, kada se obnova nakon potresa gotovo nije maknula s mrtve točke, kad je turistička sezona koja je veoma važna u ovoj zemlji pred vratima. U protivnom ovoj smjeni ministara, uhićenju uslijedit će kad-tad neke druge smjene i tako ćemo se vrtiti u krug u nedogled, a to je film koji gledamo već jedno dulje vrijeme. Građani koji su nas zadužili da ih u ovom domu predstavljamo žele napokon vidjeti odgovornost, zato je klub IDS-a uvjeren da u prijevremenim izborima nema valjane alternative. Hvala.
Idemo na 13., čini mi se i zadnju raspravu, kolega Pupovac u ime Kluba zastupnika SDSS-a, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Postoje ljudi svih vjera i nacija, svih ideoloških i političkih pripadnosti koji svoj položaj i svoje ovlasti koriste vođeni društvenom i javnom moralnošću i ličnom čestitošću u svemu što čine, prema svakom na koga njihovo činjenje je usmjereno, bili oni pravni savjetnici, pomoćnici ministra, zastupnici ili potpredsjednici vlade, oni ne zloupotrebljavaju svoj položaj i svoje ovlasti, oni svojim položajem i ovlastima služe onima koji su ih takvi položaj i ovlasti, zbog kojih su takvi položaji i ovlasti ustanovljeni. Služe im bez obzira na njihovu vjeru ili naciju, ideološko ili političko uvjerenje, takvi ljudi se zovu Miloševići, Boris Milošević. Postoje ljudi svih vjera i nacija, svih ideoloških i političkih pripadnosti koji svoj položaj i svoje ovlasti koriste vođeni društvenom i javnom difamacijom drugih ljudi i osobnim i političkim interesom u svemu što u svojem političkom djelovanju čine i prema svakom na koga njihovo činjenje je usmjereno bili oni stranački glasnogovornici, zastupnici ili predsjednici antikorupcijskih vijeća. Oni svoje položaje i ovlasti ne upotrebljavaju za istinsku borbu protiv korupcije, već za … difamaciju pa makar objekti difamacije bili rođeni '90.-te zvali se Mihajlo, bavili se popravkom auta i živjeli u Vukovaru. Takvi ljudi se ne zovu Boris Milošević. Postoje ljudi u svim vremenima i svim prostorima pa i u ovom današnjem vremenu i prostoru zagovaraju ravnopravnost i zakonitost za one čiju ravnopravnost nitko ne brine i čija zakonita prava malotko priznaje. Zagovaranje ravnopravnih uvjeta života sa strujom, vodom, putevima, OGP-ovima, obrtom bez diskriminacije po etničkoj, vjerskoj ili političkoj osnovi oni koji te uvjete na nekom prostoru nemaju kao što većina prostora u kojima žive pripadnici nacionalnih manjina nemaju, uključujući i Srbe koji tamo žive. Tako se otklanja ne samo neravnopravnost i nezakonita diskriminacija, već jača mir i povjerenje među ljudima od kojih su mnogi ratni stradalnici. Ljudi to rade, ovdje koji to rade ovdje i sada zovu se Milošević, Boris Milošević. Postoje drugi ljudi u svim vremenima i svim prostorima, pa i ovdje i sada koji tobože zagovaraju pravednost i zakonitost, a rade to tako da huškaju i potiču na mržnju. Huškanjem i mržnjom ne uništavaju samo ljude prema koji su oni upućeni, na koje su one usmjerene nego se uništava i sama mogućnost pravednosti i zakonitosti, a poticanje na mržnju lako se druge potiče na nasilje. Takvi ljudi se ne zovu Boris Milošević. Postoje ljudi i uvijek će ih biti koji grade društvo osjećaja za drugog, za njegovu brigu za sutrašnjicu, patnje u današnjici, stradanje u jučerašnjici, bila ta briga za preživljavanje u Dvoru, patnja u Okučanima ili stradanje na Ovčari, takvi ljudi bit te tamo gdje je briga velika, patnja teška, a stradanje jezivo. Takvi ljudi imaju osjećaj za drugog, takvi ljudi zovu se Milošević, Boris Milošević. Postoje ljudi i uvijek će ih biti koji ne znaju za društvo osjećaja, koji nisu vođeni istinskim osjećajem za drugoga, njihove brige za sutrašnjicu, patnje u današnjici i stradanje u jučerašnjici, bila ta briga za preživljavanjem u Donjem Lapcu, patnja u Voćinu ili stradanje u Varivodima ili Gruborima. Takvi ljudi neće biti tamo gdje je briga velika, patnja teška, a stradanje jezivo. Takvi ljudi nemaju osjećaja za drugoga, takvi ljudi se zovu Grmoja, Nikola Grmoja ili [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] dr. Mito, dr. Mito Vrkljan.
Hvala vam lijepa. Imamo dvije povrede poslovnika, prvi je na redu kolega Sačić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora. Svjedočili smo jednoj povredi poslovnika, povredi ustavnih načela, a opisan je u čl. 238. st. 1., alineja 6, a to je govor koji svojim ponašanjem odstupa od općih pravila u saboru. Naime, kolega Pupovac je ovdje glorificirao i stavio kao u bastion poštenja čovjeka Borisa Miloševića koji je pod istragom [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] [[Govornik se ne razumije.]] Morali ste ga opomenuti. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Da sam opomenuo kolegu Pupovca onda bi vjerojatno opomenuo još svih ovih prethodnih 12 zastupnika i zastupnica pa molim vas da ovdje se iznose stavovi, iznose se razmišljanja i to je to. Dobivate opomenu. Kolega Grmoja, izvolite.
Povrijeđen je čl. 238., kolega Pupovac ja imam osjećaja za svakog hrvatskog građanina neovisno o njegovoj nacionalnosti ili stranačkim preferencijama, a vi imate osjećaja samo za susjede Dragane Jeckov koji ne ispunjavaju kriterije u Negoslavcima za automehaničarske radnje s Trpinjske ceste u Vukovaru. Za takvu Hrvatsku se hrvatski branitelji nisu borili [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa kolega Grmoja.]] u kojoj će poticaje dobivati članovi [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja, vrijeme je isteklo.]] HDZ-a i SDSS-a i vaši bliski prijatelji …
/Upadica predsjednik: Kolega Grmoja dobivate opomenu./
… i susjedi.
Molim vas držite se reda, recite to u 30 sekundi. Dobivate opomenu ovo nije bila povreda poslovnika. Kolegice Jeckov, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege. Povrijeđen je čl. 238., kolega Grmoja naravno neutemeljeno kao i uobičajeno proziva me, a s tim u vezi ja imam samo jednu jedinu poruku. Postoje oni koji bi hapsili Srbe jednako onako kao što su to radili '90.-te i '91., s tim što je vrlo često se događalo da poslije toga se za njihovu sudbinu ne zna i nikad se nije doznalo. Hvala Bogu u drugim smo vremenima i drugim okolnostima.
Kolegice Jeckov dobivate opomenu, ovo nema nikakve veze sa ovim o čemu mi danas govorimo. Kolega Grmoja izvolite opomenu odnosno povreda poslovnika.
Povrijeđen je čl. 238., ja nikoga ne bih hapsio nego bi dopustio neovisnim tijelima da uhićuju korumpirane Srbe i puno više korumpiranih Hrvata, znači puno više korumpiranih Hrvata iz HDZ-a i troje korumpiranih Srba iz SDSS-a.
Kolega Grmoja dobivate opomenu ponovo. Kolega Deur izvolite povreda poslovnika.
Hvala predsjedniče. Povreda poslovnika, gospođa Jeckov, 238., što se tiče '90.-te, '91. gospođo Jeckov, zna se tko je napravio zločin nad hrvatskim narodom, a iz vašeg mjesta ih je bilo puno. To je jedno. Danas u uređenoj Hrvatskoj državi imamo jasne zakone koji će regulirati ko je se ogriješio o njega. Hvala vam.
Kolega Deur i ovo je bila isto tako replika pa i vi dobivate opomenu. Kolegice Jeckov ponovo ste tražili povredu poslovnika.
Čl. 238., uvaženi kolega Deur nema kolektivne krivice samo pojedinačna, samo pojedinačna za koju svako treba da odgovara. Također nije naodmet spomenuti istrage koje nikada nisu do kraja sprovedene, a tiču se upravo Vukovara.
Kolegice Jeckov, dobivate ponovo opomenu, ovo je isto bila replika. Kolega Deur, molim vas i vi ponovo isto tražite povredu Poslovnika.
Hvala predsjedniče. Povreda 238., da dobro ste Vukovar rekli gdje je hrvatski narod doživio jedan od najvećih zločina, gdje je napravljen zločin i genocid i molim vas bar imajte malo u ovom HS poštovanja prema žrtvi i narodu koji je srpska agresija ubila, uništila i ponizila.
Kolega Deur i ovo je bila replika, tako da i vi dobivate drugu opomenu. Sada se javio kolega Glavašević čini mi se, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, ja mislim da povrijeđen je čl. 238., ali treba reći da ako igdje trebamo poštivati sve žrtve onda je to ovo mjesto i negirati da je bilo u Vukovaru nedužnih Srba koji su ubijani je naprosto falsifikacija povijesti, isto kao što je, kao što bi bila falsifikacija reći da nije napravljen zločin u Vukovaru, ajmo ne to raditi.
Kolega Glavašević, dobivate i vi opomenu, isto tako nema nikakve veze sa raspravom koju smo vodili i uopće ne znam zašto se ovih zadnjih nekoliko povreda Poslovnika dogodilo jer su otišli u potpuno krivom smjeru i raspravu odveli negdje gdje nije trebala otići. Idemo na 4. raspravu u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku, kolega Vrkljan izvolite.
Gospodine predsjedniče sabora, kolegice i kolege. Subota u 6 i 30 DORH je pokucao na vrata ministra Horvata i napravio spektakularno uhićenje, a u toj cijeloj priči spominju se jedan bivši ministar i dva aktualna ministra Milošević i Aladrović. I što je zajedničko svim tim ljudima? Zajedničko je da oni nemaju svoje stručne kompetencije, oni nisu napravili nigdje svoju karijeru, oni nisu ljudi koji su došli na te pozicije sa nekog drugog radnog mjesta gdje su se iskazali i pokazali svoje kvalitete. Oni su vrlo upitne, njihov doseg i njihove mogućnosti su vrlo upitne, a i sama procedura njihovog izbora je vrlo nejasna. Pod sumnjom su da su netransparentno trošili proračunski novac, ali je za mene fascinantnije drskost i upornost kojom su oni to radili i unatoč tome što su u zadnjih par godina bili prozivani, pa i mi ovdje u parlamentu smo o tome govorili. I tog trećeg odnosno subotu Zlata Šipek je poslala jasnu poruku premijeru Plenkoviću da su njegovi ministri korumpirani, da potkradaju proračun RH odnosno potkradaju naša sredstva, naše novce. I što je bila reakcija? To je bio jedan od najgorih govora koje sam ja vidio. Premijer Plenković je sa drhtavim glasom i tresle su mu se ruke prozivao državnu odvjetnicu da se ona javno očituje, da se očituje zašto je taj tajming, da predoči javnosti jasne dokaze, čvrste dokaze, a vrhunac tog ne govora je da je premijer rekao da je saborska većina ni par mjeseci prije toga dala podršku Zlati odnosno državnoj odvjetnici za njen rad, pa kako je moguće da sad ona tako postupi. Posljedica takve politike su teška devastacija institucija, cvjetanje korupcije, kriminala, nepotizma i pad životnog standarda građana RH i 240.000 ovršenih, 500.000 iseljenih, 150.000 nezaposlenih i nažalost što je kolega prije mene govorio, deseci tisuća samoubojstava hrvatskih branitelja koji su ovakvom politikom koja je skoro kompromitirala samu ideju stvaranja hrvatske države dovedeni pred zid i nisu imali nažalost drugog rješenja. Ja bi se ovdje osvrnuo na jednog ministra koji se isto ovdje spominje, čini mi se da je malo u zavjetrini, to je ministar Josip Aladrović koji je točno primjer jednog mladca koji je sa 30.g. ili godinu dvije više dobio priliku da bude ministar. U njegovoj biografiji apsolutno ne postoji ništa što bi bilo vrijedno toga da on dobije takvu poziciju. On niti je stručno kompetentan, on je jedna ljenčina koji je svoj posao radio sa jednim omalovažavanjem bez socijalne inteligencije. Naime, prije godinu dana u ovom istom saboru mi i vi saborska većina dali smo njemu podršku za Zakon o nacionalnim naknadama. Ja sam bio tada vrlo zadovoljan, mislio sam da je to jedan odličan zakon i tada se moglo iščitati da je što nam je on prezentirao da u Hrvatskoj postoji 20.000 obitelji koje su na rubu egzistencije. Svi smo to podržali. Godinu dana nakon toga, evo sad prije mjesec dana isti taj ministar je kroz svoje kanale obavijestio nas da od 20.000 najugroženijih Hrvata da je svega on kroz svoj sustav pronašao 5.000, 5.000 i osiguranih 16 milijuna kuna uspio je potrošiti samo 5 milijuna kuna, 4 milijuna kuna, a svi ovi ostali 15.000 najugroženijih obitelji ostali su bez tih sredstava godinu dana. I na upit kad sam ga osobno pitao zbog čega je organizirao i ustrojio takvo ministarstvo da nisu došli do tih 15.000 ljudi, on je rekao mi smo to postavili na mrežne stranice i tu je naša obaveza završila. Pozivam premijera Plenkovića da djeluje [[Upadica predsjednik: Hvala vam lijepa.]] i da ovakve ljude miče iz sustava [[Upadica predsjednik: Hvala lijepa.]]
Kolega Vrkljan ne ulazeći u sadržaj onoga što govorite, ali mislim da je potpuno nekorektno govoriti o nekom ko se ne može obraniti ad hominem kao što ste napravili ocjenjivati njegove ljudske kvalitete, pamet, socijalnu inteligenciju. Ne znam zašto vi mislite da imate pravo jer smatram da to jednostavno nije korektno. Neću vam dati opomenu, ali nije mi lijepo da govorite o nekom ko nije ovdje na taj način. Političke ocjene možete davati protiv toga nemam ništa i grubi možete biti i jaki u izričaju, ali ovo mi je bilo ispod razine. Hvala vam lijepa.
Gospodine predsjedniče niste pozvani da [[Upadica predsjednik: Možete otići na svoje mjesto.]] komentirate [[Upadica predsjednik: Izvolite na svoje mjesto i od tamo možete.]] politički komentirate moj govor.
Kolega Vrkljan molim vas, kolega Vrkljan izvolite na svoje mjesto, dignite povredu poslovnika [[Upadica Vrkljan: Vi trebate davati povrede poslovnika.]] ne možete odavde govoriti [[Upadica Vrkljan: Davati povrede poslovnika, trebate ispravak krivih navoda, trebate replike.]] Izvolite tamo [[Upadica Vrkljan: Ali ne možete …]] Upadica predsjednik: Kolega Vrkljan dobivate prvu opomenu./… komentirati moj politički govor.
Vi ste samo jedan od nas.
Izvolite na svoje mjesto, dobivate drugu opomenu sada.
… [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Vrkljan dat ću vam i treću opomenu, izvolite sjednite na svoje mjesto. … [[Upadica se ne razumije.]] Gubite pravo govora za današnji dan. Kolega Bačić mislim da sam rekao sve što je trebalo tako da izvolite povreda poslovnika.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika, kolega Vrkljan omalovažava ostale zastupnike u HS-u. Ja bih samo postavio pitanje kolega Vrkljan jel je on najprikladnija osoba koja ovdje u ovom saboru može držati moralne pridike, s obzirom na činjenicu da hrvatska javnost i mi zastupnici znamo na koji je način završio njegov imao epilog njegov pravosudni postupak. Najmanje što je trebao šutjeti od ovome, a ne ovdje moralizirati ostalim zastupnicima u HS-u.
Kolega Bačić razumijem što ste rekli, ali ovo je povreda poslovnika, dakle ovo je bila replika i dobit ćete opomenu. Sada se vraćamo na naše točke dnevnog reda, prva na redu, Prijedlog Zakona o registru osoba s invaliditetom, stanka, dajte samo da, da završim. - Prijedlog Zakona o registru osoba s invaliditetom, prvo čitanje, br. P.Z. br. 244. Predlagatelj je vlada na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. I sada ćemo prije nego što dam riječ predlagatelju ići sa stankama, vidio sam da su se javili kolega Grbin, kolegica Benčić je bila prije, pa evo izvolite kolegice Benčić.
Zahvaljujem se. Tražim stanku u ime Kluba zeleno-lijevog bloka kako bismo zapravo sa ostalim oporbenim odnosno opozicijskim strankama još jednom raspravili situaciju u kojoj o, zapravo nemogućnosti bilo kakve suvisle rasprave o prijedlozima zakona kada imamo situaciju i potpuno nestabilne vlade, nismo sigurni da vlada u ovom trenutku ima većinu, uputili smo kao 7 oporbenih klubova jučer zahtjev, dakle za raspuštanjem sabora, imamo situaciju u kojoj je aktivni ministar uhapšen, nalazi se u istražnom zatvoru u Remetincu, isti taj ministar aktivirao je [[Upadica: Kolegice Benčić]] preko odvjetnika, preko odvjetnika [[Upadica: Kolegice Benčić]] svoj saborski mandat ne bi li uzimao plaću 6 mjeseci dok…
Kolegice Benčić, molim vas, isključio sam vam zvuk, kolegice Benčić dobivate opomenu. Dakle, jako dobro znadete da se stanka traži, kolega Borić molim vas, stanka se traži po točci dnevnog reda. Pustio sam vas, a onda ste pretvorili to u politički govor sa nečim sasvim drugim, pa vam dajem opomenu. Kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku, ali dopustite mi samo jednu rečenicu vezano uz ovo što ste rekli. Ako u HS nećemo voditi političke govore onda gdje ćemo? HS je mjesto u kojem se itekako moraju voditi…
Kolega Grbin…
Izvolite predsjedniče.
Pa sada ste imali političke govore 5 minuta i imamo slobodne govore upravo zato da se može govoriti o temama koje nisu vezane za dnevni red i da svaki zastupnik i zastupnica ima pravo reći ono što želi i svi ste kazali, 13 vas je bilo, upravo ono što ste htjeli. I sada mi kažete da sabor treba raspravljati o svim temama, da, ali ne u ovome trenutku. Stanka se traži po točci dnevnog reda. To jasno piše u Poslovniku oko kojeg smo se bili dogovorili, pa vas molim da se držite onda toga, izvolite.
Upravo tako g. predsjedniče i vezano uz točku i vezano uz točku dnevnog reda. O točkama dnevnog reda možemo razgovarati sadržajno, a možemo poštovani g. predsjedniče i uvažene kolegice i kolege iz vladajuće većine razgovarati i proceduralno, a ono o čemu ću ja govoriti je procedura, ali usko vezana uz sadržaj. Poštovane kolegice i kolege, predsjednik Vlade RH svoj je govor u subotu završio riječima business as usual. Ovo je važan zakon, ovo je važan zakon, ovo je bitan zakon, zakon koji regulira prava osiguranika, ali poštovane kolegice i kolege, nemojmo se praviti i zavaravati da je u Hrvatskoj u ovom trenutku business as usual. Vladajuća većina se ne može dogovoriti oko toga koga će predložiti za ministra za najvažniji resor u trenutku kada imamo obnovu tešku 80 milijardi kuna, a mi se pravimo da se ovdje radi o business as usual.
Kolega Grbin, ajde molim vas.
Poštovane kolegice i kolege, ne može biti business as usual dok se hapse ministri i vode kazneni postupci protiv potpredsjednika vlade. Hvala.
Kolega Grbin, morati ću vam dati opomenu. Ja vas molim da ne nastavljamo dalje na ovaj način jer sad koristite povredu Poslovnika opet da bi držali političke govore, tražite stanku na način na koji nije dozvoljeno Poslovnikom, tako da pozivam sve da ne činimo to. Kolegice Raukar vi ste se javili? Ne, odustali ste. Kolegice Benčić onda, izvolite.
Povreda čl. 248. od strane predsjedajućeg. Stanka kaže tijekom sjednice sabora predstavnik kluba zastupnika jednom tijekom dana može zatražiti stanku za sastanak kluba zastupnika. Predstavnik kluba dužan je iznijeti i razloge zbog kojih traži stanku i prijedlog duljine njezinog trajanja u izlaganju ne duljem od dvije minute. Predsjedatelj će odobriti stanku s tim da ne može dati manje od 10 niti dulje od 30 minuta. Razlozi za neodobravanje, predsjedatelj neće odobriti stanku za sastanak kluba zastupnika ako se zahtjev za stanku podnosi prije utvrđenog dnevnog reda i prelaska na dnevni red nigdje ne stoji u Poslovniku da zahtjev za stanku mora biti vezan točno za onu točku o kojoj se narednoj raspravlja. Dakle, povrijedili ste Poslovnik i tražit ćemo od Odbora za Ustav i Poslovnik tumačenje primjene Članka 248. Poslovnika. Hvala.
Kolegice Benčić sad ćemo vam naći ovaj gdje je jasno definirana u ovom uvodnom dijelu kada se traži stanka jer smo to učinili zadnjim promjenama Poslovnika, evo sada će tajnik plenarne sjednice to pronaći pa ću vam reći, ali vi se slobodno možete obratiti. Definirano je što je stanka. Dakle, stanka je vrijeme određeno ovim Poslovnikom radi sastanka i konzultacija kluba zastupnika o točki utvrđenog dnevnog reda sjednice sabora. Dakle, prije nego što krenete u napad pročitajte, pročitajte u cijelosti Poslovnik pa ćete onda vjerojatno imati malo bolje argumente nego što ste ih imali sada. Dakle, stanka je vrijeme određeno ovim Poslovnikom radi sastanka i konzultacija kluba zastupnika o točki utvrđenog dnevnog reda sjednice sabora. Dakle, vrlo jasno i precizno je definirano što je stanka. Ali to niste pročitali nego ste uhvatili Članka 248. Sad ponovo poreda Poslovnika, ali prvo kolegica Lukačić, izvolite. Izvolite kolegice Lukačić.
Zahvaljujem gospodine i predsjedniče. Povrijeđen je Članak 238., jer kolega Grbin uopće nije govorio o ovoj točki dnevnog reda, dakle o zakonu koji je jako važan već je iskoristio ovaj zakon pa ja ću reći osobe s invaliditetom kako bi skupljao moram reći političke poene i to nije fer i to nije u redu. Hvala.
Kolegice Lukačić zato sam i upozorio da se to ne treba činiti, niste sad trebali ni vi reagirati, tako da samo ste ponovili ono što već i kazali. Kolegice Benčić, izvolite sada ponovo, kolegice Benčić vi ste tražili povredu Poslovnika, izvolite.
Tako je jesam. Dakle, u pravu ste dakle predsjedavajući, ali kada govorimo o točki sjednice, sjednice dakle ne govorimo samo o onoj točci koja je danas nego o točci koja je točka sjednice, jel tako? [[Upadica: Nemojte kolegice.]] A ja imam 2 minute da obrazložim, a vi ste me prekinuli nakon jedne da obrazložim uz koju točku sjednice, sjednica nije srijeda dnevni red ili četvrtak dnevni red jel tako. Dnevni red sjednice utvrđujemo na početku sjednice.
Kolegice Benčić, ajde obratite se, dobivate opomenu sada, obratite se ovaj Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, mislim da je vrlo jasno sad znam da ste malo zašli u ofsajd pa sad nastojite argumentima koji baš nisu jako čvrsti popraviti svoju poziciju, ali ok i to je legitimno. Kolegice Glasovac, izvolite.
Smatram da ste povrijedili Članak 247., 248., 249. uz dodatke koje smo izmijenili i koje ste maloprije citirali. Čak i da ste u pravu u ovome što ste citirali, niste u pravu jer ako zastupnik u ime kluba traži stanku prije početka određene točke dnevnog reda da bi održao sastanak svog kluba može doći u dvojbu što mi zapravo ovdje radimo, u kakvom mi kazalištu lutaka sudjelujemo i moramo donijeti odluku hoćemo li uopće sudjelovati recimo o raspravi o ovoj točki dnevnog reda dok se država raspada pod korupcijom. Eto o tome se radi.
Kolegice Glasovac, hvala vam lijepa. To, ima, za to postoje slobodni govor i kolega Grbin i svi vi [[Upadica: Ne, ne.]] sjednite, svi vi koji ste željeli to ste mogli reći na taj način [[Upadica: Pa to su pokušali obrazložiti.]] kada se ovdje razgovaralo, kada se ovo događalo, kada se ovo događalo to je bilo izvan onoga što predviđa Poslovnik. Hvala vam i sad ćemo uzeti zaista stanku u trajanju od 10 minuta. STANKA U 11,01 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,12 SATI]] Evo, poštovane kolegice i kolege, ovaj, poštovani državni tajniče, ne, sve, sve u redu, ovaj, imate repliku na ovo što sam ja rekao, poštovane kolegice i kolege? ... [[Govornik se ne razumije.]] da ste digli repliku pa zato pitam. ... [[Upadica se ne čuje.]] Aha, dobro. Pa ajmo prvo početi, je l'? Ovaj, evo ga, dakle ovaj, formalno moram pitati želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik Ministarstva zdravstva, Željko Plazonić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani i uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Dakle Zakonom o Hrvatskom registru osoba sa invaliditetom koji je donesen prije 20 godina, a s obzirom da je u međuvremenu došlo do niza promjena u sustavima i izvora podataka o osobama s invaliditetom kao i informatizacije njihovih službenih evidencija, odnosno registara, potrebno je ovo područje urediti novim Zakonom o Registru osoba sa invaliditetom. Prema procjenama UN-a, problem invaliditeta je mnogo rašireniji nego što se inače mislili i što je percepcija u javnosti. Naime, po njihovim podacima, od 10 stanovnika svake zemlje, barem je jedan u izvjesnoj mjeri osoba s invaliditetom, što bi prevedeno matematički pokazatelji bilo oko 10%, a po mojim podacima, odnosno našim podacima, negdje u Hrvatskoj postoji oko 400 tisuća osoba s nekim od stupnjeva ili vrsta invaliditeta. Registar podataka o invaliditetu preduvjet je za planiranje preventivnih mjera, donošenje programa za osobe s invaliditetom, koji pridonose unaprjeđenju njihovog zdravlja i nacionalnu povećanju životne dobi građana i broja života bez bolesti i bez invaliditeta. Registar se vodi u HZJZ-u, a on je počeo sa radom 2002. g. te je izvor epidemioloških podataka za nacionalne i međunarodne potrebne i temelj je za provjera statusa osoba s invaliditetom. Predloženim Zakonom osigurat će se bolji obuhvat podataka o osobama s invaliditetom i to na bazi podataka Registra, kao i ono što je bitno, kontinuirano unaprjeđenje i praćenje kvalitete epidemioloških podataka te će se na taj način ubrzati razmjena podataka sa osobama s invaliditetom, putem automatske razmjene podataka i službenih evidencija i registara, i ti će sustavi, koji skrbe za osobe s invaliditetom moći se na jednostavniji način temeljiti o tim podacima odnosno temeljiti te podatke i donositi politike i odluke o ovoj izrazito vulnerabilnoj populaciji, kao i ostvarivanju njihovih prava iz djelokruga svoje nadležnosti te će na taj način unaprijediti komunikaciju između izbora podataka elektronskim putem i ukloniti one nepotrebne administrativne procedure koje ponekad znaju trajati predugo. Slijedom svega navedenoga mi predlažemo usvajanje ovoga zakonskoga prijedloga. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa, ima više replika, prva je poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani tajniče znamo da u našoj državi nažalost postoje višestruka mjerila za mnoge postupke i za dodijele besplatnih sredstava, dodijele poticaja poljoprivredi i dodijeli poslova na javnim natječajima, dodijele državnog zemljišta itd., itd. Nažalost i osobe sa invaliditetom ste uveli, za osobe s invaliditetom ste uveli dvostruka pravila i mjerila i izuzetke pa tako vještačenja za ostvarivanje prava prema Zakonu o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovim obitelji te Zakona o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata umjesto Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom obavlja liječnička vijeća u nadležnom Ministarstvu hrvatskih branitelja, a njihova je metodologija rada umjesto uredbom o metodologijama vještačenja propisana pravilnicima koje donosi ministar hrvatskih branitelja. Namjeravate li to i kada to mislite vratiti u ingerenciju Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom pa da imamo jedinstvena pravila.
Poštovani državni tajnik.
Ja bih rekao da taj dio ipak je drugi segment, ovaj zakon to, ovim zakonom to nije obuhvaćeno [[Upadica: Je.]] ovim ne, invalidi Domovinskog rata …
Ovako, ne možemo iz klupe komunicirati osim govornika.
Mislim da su baš izuzeti ti svi naši građani koji su invalidi civilni ili vojni iz Domovinskog rada iz ovoga zakona. To je sada prepušteno Ministarstvu hrvatskih branitelja. … [[Upadica: Ne razumije se.]] sada ne.
Molim vas, kolega Pavić nemojmo iz klupe.
Ovim zakonom danas … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]] segment niti jednoga članka ovoga zakona … [[Upadica: Ne razumije se.]] di.
Molim vas, molim vas, molim vas, molim vas, smisao replika, smisao pojedinačnih govora je upravo u tome da kažete što mislite ali ne da iz klupa vičete govorniku bilo tko bio govornik jel. Kolega Pavić u čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani predsjedniče povrijeđen je Poslovnik Članak 238., što zbog toga što tajnik krivo govori, krivo tumači zakon. Znači u zakonu eksplicite piše što će biti u registru i na jednom mjestu piše unutra da će se podaci o invalidima koji su iz Domovinskoga rata i članovi njihovi obitelji voditi drugačije. Znači samo jedan podatak će se voditi drugačije, a svi će biti u tom registru.
Kolega Pavić, [[Upadica: Gledajte, ja ću vam …]] ne, ne, molim vas ne možete govoriti. Kolega Pavić i vi i ja znamo da to je bila replika, a ne povreda Poslovnika da li državni tajnik dobro tumači zakon, loše tumači zakon, zna zakon, ne zna zakon, govori točno ili ne govori točno nije stvar povrede Poslovnika stoga vam moram dati opomenu.
Mislim ono što je bitno, ja ću vam pročitati taj Članak 5., ako vam treba …
Kolega pa nisam vam dao riječ kolega, dajte molim vas, kolega Plazonić ne možete odgovarati. Ovaj, poštovana zastupnica Majda Burić jel vi odustajete od povrede Poslovnika nadam se? Dobro, izvolite, u čem je povrijeđen Poslovnik?
U Članku 238., omalovažavanje saborskih zastupnica i zastupnika naime kolega Pavić je omalovažio i mene kao saborsku zastupnicu budući da iznimno puno imam uvida u situaciju i problematiku osoba s invaliditetom i Članak 5. i Članak 7., da ste ga pročitali upravo potvrđuju ono što je državni tajnik Plazonić kazao.
Dobro, isto, isto vrijedi to je bila replika dobijate i vi opomenu, ajde nemojmo tako, ajmo biti parlamentarni jel. Evo imamo sad repliku poštovane zastupnice Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče Plazoniću, dakle smatram da je ovaj Zakon o registru osoba s invaliditetom iznimno bitan zakon. Zbog čega? Zato što on određuje i uzrok oštećenja i vrste oštećenja i same dijagnoze, a sve zbog daljnjeg ostvarivanja prava osoba s invaliditetom vezano uz reguliranje statusa osobe s invaliditetom. Ja vas molim da nam kažete više od 20 parametara koje sadrži Članak 8. i molim vas da nam kažete nešto više, a vezano uz vaš veliki angažman u KBC-u Rijeka, da nam kažete ustvari vaša iskustva i ishode riječkoga KBC-a vezano uz osobe s invaliditetom, a posebice u ovim pandemijskim uvjetima. Naime, imam informaciju, a iskustava da su one, da su oni jako dobri pa vas želim ustvari pitati je li to odista tako.
Poštovani državni tajnik.
Evo hvala lijepo. Pa evo samo da vam pročitam od ovih 20 parametara koji će ući u registar, znači dijagnoze i šifre oštećenje funkcionalnosti prema međunarodnoj klasifikaciji funkcioniranja onesposobljenosti zdravlja osim za hrvatske ratne vojne invalide i civilne invalide iz Domovinskog rata te mirnodobske vojne invalide i civilni invalidi iz Drugog svjetskog rata. Znači to piše u ovim podacima iz registra. Znači o tome se radi oni su izuzeti to je u drugome. Što se tiče zbrinjavanja naših invalida na području Primorsko-goranske županije i svih ostalih pripadajućih županija moramo reći da su oni kod nas u našem KBC-u kojem sam ja slučajem predsjednik upravnog vijeća, uvijek bili prioritetne skupine naših pacijenata, a mi smo u ovoj '21. protekloj pandemijskoj godini povećali sve svoje parametre od ukupnog broja primljenih bolesnika na stacionarno liječenje, jednodnevnih bolnica svih tipova od interne, kardiologije, kirurgije do ambulantnog ovaj programa koji je recimo sa milion i 100 povećan na milion i 800 tisuća što znači … [[Govornici govore istovremeni, ne razumije se.]]
Hvala, hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Poštovani državni tajniče, svjedoci smo da su danas brojne osobe sa invaliditetom prisiljene ponavljati vještačenje u različitim sustavima u kojima pokušavaju ostvariti svoja prava, što svakako nije primjer racionalnog raspolaganja resursima, a predstavlja i opterećenje za tu osjetljivu populaciju. Mišljenja sam da je ovim Zakonom propuštena mogućnost izdavanja dobivanja statusa osobe invaliditetom, odnosno izdavanja službene potvrde o statusu osobe s invaliditetom jer kao bi se ta potvrda u budućnosti zaista primjenjivala u svim sustavima u kojima osobe s invaliditetom ostvaruju svoja prava, poput socijalnog, mirovinskog, zdravstvenog i drugih sustava, sigurno bi to u velikoj mjeri racionaliziralo sadašnji način rada i smanjilo opterećenje Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom. Hvala vam lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Ovaj Zakon regulira samo pitanje Registra invalida, osoba s invaliditetom u RH, koji onda imaju u tom Registru sve bitne podatke čime će se pokušati, ja sam, vjerujem, kad se donesu i određena operativna pravila, međusobna komunikacija ili administriranje na svim razinama za ostvarivanje svih ovih prava koje ste vi rekli. To nam je ustvari intencija ovoga Zakona i ovoga Registra, da imamo sve na jednom mjestu kako bi onda mogli izdavati jednu potvrdu koja bi služila u svim onim društvenim potrebama koje bi takav naš pacijent sa invaliditetom trebao ostvariti. To je poanta i to je bit ovoga Registra i odnosno ovoga novog Zakona.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Baradić.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Evo, naveli ste već kako se ovim prijedlogom Zakona namjerava osigurati bolji obuhvat podataka o osobama s invaliditetom u bazi podataka Registra te unaprijediti kvalitetu epidemioloških podataka o osobama s invaliditetom putem automatske razmjene iz službenih evidencija izvora podataka. Znamo da i danas imamo Registar te njime upravlja HZJZ, dakle moje pitanje je što se ovim novim prijedlogom Zakona mijenja i što će se njime donijeti osobama s invaliditetom?
Poštovani državni tajnik.
Dakle s ovim novim Zakonom će se prije svega, poboljšati svih, odnosno dobit ćemo na jednom mjestu svih ovih 20 parametara koji su u ovome čl. 8 navedeni, da ih sada ne čitam jer to je 20 parametara i spriječit ćemo nepotrebno šetanje, da tako kažem, naših osoba s invaliditetom u ostvarivanju i dobivanju njihovih administrativnih potvrda za bilo koju funkciju ili bilo koju potrebu unutar našeg društva, a svi oni koji su vezani za taj dio administriranja će biti između sebe povezani, na taj način će razmjenjivati podatke i onda će osobe s invaliditetom moći dobiti sve na jednom mjestu odnosno u hrvatskom zavodu koji će voditi ove novi Registar koji će jasno, onda sa svojom informatičkom sposobnošću moći to na jednom mjesto i izdavati. To je poanta, znači da se invalidi ne šeću od jedne do druge institucije nego da to imaju sve na jednom mjestu i da sve dobiju u jednom zahvatu, jednoj ovaj, zahtjevu i da s njime onda mogu ostvarivati sva svoja prava koja im po zakonu pripadaju.
Poštovana zastupnica Sabljar-Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Slažem se s ovim što ste rekli. Da, treba sve bit objedinjeno, sve treba bit na mjestu, mi u principu smatramo da je, da ovaj Zakon jedan napredak i da je dobar. Jedina ozbiljna zamjerka, dobro ovo što su kolege spominjale da postoji razlika odnosno neki su građani prvog reda, drugi su građani drugog reda, ako ste ovaj, klasični, znači spadate u osobe s invaliditetom, a niste iz Domovinskog rata ili iz Drugog svjetskog rata ili ste žrtva ste u drugačijoj poziciji. Ali, zanemarimo to. Ono što vas želim pitati. Zašto ne omogućimo nastajanje jednog jedinstvenog dokumenta koji bi bio priznat na razini EU o invalidnosti nego se to sad prebacuje prema dakle sustavu korištenja osoba s invaliditetom u području mobilnosti koje je zadala EU komisija te je pod nadležnošću Ministarstva zdravstva i HZJZ-a, ali vi u odgovoru pravobraniteljici to jedinstveni dokument koji bi naši invalidi mogli koristiti u cijeloj Europi, provedena je i pilot-projekt, to je sve vezano za, u raspravi ću malo više o tome govoriti, zašto ne pristanete na prijedlog pravobraniteljice [[Upadica: Ah, oprostite, oprostite, malo ste prekardašili s vremenom,…]] zašto nemamo jedinstveni dokument? Hvala.
…a ja nisam gledao na vrijeme isto. Ovaj, moja je to greška, izvolite poštovani državni tajnik.
Ovako, pošto je ovo prvo čitanje, to znači da smo mi još uvijek otvoreni za sve sugestije koje mogu doći nakon prvog čitanja i onda ćemo ih vrlo savjesno i ja mislim i korektno razmotriti, pa ako to je unaprjeđenje koje će našim invalidima omogućiti jednostavnije, kvalitetnije i lakši i bolji način ostvarivanja njihovih prava i u domovini i van domovine, to ćemo mi onda usvojiti i inkorporirati u ovaj zakonski tekst, nema nikakvih problema. Zato i jesmo ovdje da o tome razgovaramo, zato postoji i prvo, drugo, a ponekad i treće čitanje.
Poštovana zastupnica Pocrnić-Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Znači Registar osoba s invaliditetom je centralno mjesto na kojem se vodi evidencija o osobama s invaliditetom u RH i o njemu skrbi HZJZ. Znači u njega se unose podaci iz više izvora, Zavoda za zdravstveno, mirovinsko, Zavoda za zapošljavanje, ministarstava, upravnih odjela, županija, bolnica i slično, međutim, znači svi oni imaju obvezu ažurirati podatke u skladu s nastalim promjenama, a čl. 12 st. 1 kaže da osoba koja nije upisana u Registar može podnijeti zavodu za javno zdravstvo zahtjev za upis u Registar. Znači kako će neka osoba koja evo, sad, recimo sluša ovo i saznala je da postoji taj Registar, kako će ona saznati je li upisana u Registar i kako je moguće da osobe s invaliditetom koja je prošle sve procedure u nekom od prethodnih navedenih tijela nije uvedena do sada u Registar. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Pa ona će se vjerojatno interesirati da li je u Registru ili nije, to će biti elektroničkim putem dostupno, vrlo jednostavno, a ako je to novonastala situacija, onda će onaj koji je dao status invalida, bez obzira u kojem međunarodnoj klasifikaciji, obavijestiti i sam Registar o tome da je ta i ta osoba upisana u Registar i .../nerazumljivo/... osoba s invaliditetom i to će biti samoj osobi dostavljeno, to je .../nerazumljivo/... jedan, sad ja bih rekao operativni dio, a operativni dio obično se regulira pravilnicima, ne sa zakonom tako da ćemo te sve operativne elemente sigurno inkorporirati u pravilnike da budu što je moguće operativniji, jednostavniji i pristupačniji svim osobama sa invalidom, koristeći se i razmišljajući upravo u tome da se radi o invalidima kao o posebnoj kategoriji naših građana.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče. Postavit ću vam pitanje koje sam postavila i na Odboru za zdravstvo vašem kolegi državnom tajniku, ali oni suradnici mi nisu znali odgovoriti pa ćete valjda vi znati. Koja IT tvrtka podržava digitalnu obradu podataka ovog registra, koliko novaca godišnje ide na to? Da li svaki zavod po županijama, obzirom da registar ima za svaku županiju podatke, da li svaki zavod ima posebno ljude ili imate na nivou HZJZ neki određeni broj djelatnika? Hvala lijepa.
Nisam čuo onaj početak vašeg pitanja.
Koja IT tvrtka podržava [[Upadica Plazonić: Koja tvrtka?]] IT tvrtka [[Upadica Reiner: IT tvrtka.]] IT tvrtka [[Upadica Plazonić: aha IT tvrtka.]] IT tvrtka sam rekla.
Izvolite, poštovani državni tajnik.
Pa moram priznati da se ja oko IT tvrtki ne mogu očitovati, ja ne znam koja će to IT tvrtka dobiti jer to još ja mislim i nije predmet tog segmenta inkorporiranja IT sustava u Zavod za javno zdravstvo, tako da to ne znam. Ne znam ni koliko to košta moram priznati jer to obično nije moj dio posla, ja se ne bavim sa nabavkom i javnom nabavom po tom pitanju niti ja se razumijem u IT tehnologiju da bi bio relevantna osoba da o tome odlučujem, za to postoje stručne službe tako da taj dio ne znam koliko to košta. Ali da će morati zadovoljavati sve naše kriterije koje mi postavimo toj platformi to je neosporno i to je ono na čemu ću ja kao državni tajnik inzistirati. Upravo sa ovih osnovnih elemenata, a to je da svi naši invalidi budu dostupni im podaci što je moguće jednostavnije i što je moguće brže na jednom jedinom mjestu, to je poanta za invalide koje mi imamo kao glavni parametar odabira svih IT tehnologija koje su nam danas, hvala ti ga Bože na raznoraznim mogućnostima, raznoraznim stupnjevima razvoja i savršenosti.
Poštovana zastupnica Lukačić.
Zahvaljujem. Poštovani državni tajniče. Ovo je drugi zakon u ovoj godini koji za osobe s invaliditetom donosi nešto novo i nešto dobro. Ja vjerujem da će potvrda koja je predviđena ovim zakonom doista biti dokumenat koji će osobama s invaliditetom omogućiti da ostvaruju svoja prava u svim sustavima. Ono što je najvažnije to je da u njoj piše da je netko osoba s invaliditetom i vjerujem da će to tako biti jer osobe s invaliditetom to očekujem. I ono što zahvaljujem vama i resornom ministarstvu i predsjedniku Vlade koji je shvatio da je potrebno sa osobe s invaliditetom rekla bih provesti reformu i to se u ovoj godini događa [[Upadica Reiner: Hvala.]] Recite hoće li ta potvrda biti doista takva?
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala. Ja se duboko nadam da hoće, ali ono na što bih ja posebno naglasio svima nama, pogotovo kolegicama mojim liječnicama koje će to vjerojatno automatski me podržati, invalidnost nije trajna kategorija, ona je promjenjiva s obzirom na naše dobe života i na osnovu čega je invalidnost kao takva stvorena. Ona je dinamična, ona ima svoju evoluciju, prema pogoršanju, a rijetko ima i prema poboljšanju. Upravo sa ovakvim registrom i praćenjem toga bez učešća invalida u praćenju da će to biti sa svih segmenata medicinske struke direktno javljeno registru će se osloboditi nepotrebnih lutanja i onoga što i danas te naše invalide odbijalo od toga da recimo dobiju veći postotak invalidnosti kad su znali koji cijeli proces oni moraju u svom životu proći da bi taj postotak recimo za 5, 10% ostvarili. To je poanta ovoga zakona i općenito ove naše namjere u zakonu.
Poštovana zastupnica Peović.
Zahvaljujem. Ova invalidnost nije trajna rekli ste, ali je očito vezana uz to kako se ona stječe i to kako se ona stječe izgleda da je trajno i nepromjenjivo. Meni je fascinantno da smo vas ovdje pitali nekoliko nas, zašto se invalidnost stječe na drugačiji način ako ste ratni vojni invalid ili ako ste civilni invalid i onda nam odgovarate to nije točno oni su u registru razdvojeni. Pa u tome i je problem, znači to vam mi govorimo. Što znači čl. 5. st. 3. „U posebni dio registra unose se podaci o vrstama oštećenja, šiframa bolesti, srodnim zdravstvenim poteškoćama“ itd. „odnosno to se vrši za ratne vojne invalide i civilne invalide iz Domovinskog rata u skladu s propisima“ itd., „a to su oštećenja vida, oštećenja sluha, gluhoslijepoća“. Jel oštećenje vida drugačije s obzirom kako smo ga stekli? Oštećenje sluha je li ono drugačije s obzirom kako smo ga stekli? Gluhosljepoća je li ono drugačije s obzirom kako smo ga stekli?
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Pa ja mislim da sam ja vam to već razgovarao, ja se ne bavim s onim što nije legalistički, ja bi rekao potpuno korektno, kako ko stiče stupanj invalidnosti kad bi ja sada o tome razmišljao onda bi ja ovdje bio jedan u nekoj drugoj funkciji, a ne u funkciji državnog tajnika u Ministarstvu zdravstva. Meni je važno da to sve šta bude od onih koji su za to zaduženi registrirano i dijagnosticirano kao stupanj invalidnosti bude doista u onome oštećenju koji ta osoba ima, a ne da li je ona na bilo koji način to došla na ovaj ili onaj, to mislim da to nije bitno uopće za ovaj zakon niti to možemo mi na ovaj način o tome razgovarat. Znači zakon nikad ne regulira zloporabe zakona, to sigurno ne i prema tome i kako ste stiče invalidnost. A da li su ovi odvijeni, vjerojatno postoji neki razlog koji je to do sada jer to imate i iz II. Svjetskog rata i iz Domovinskog rata itd., itd. nije isto invalid medicine rada koji je dobio u svom profesionalnom životu i onaj koji to dobije za vrijeme Domovinskog rata ili II. Svjetskog rata [[Upadica Reiner: Hvala.]] itd., itd., postoji razlika u stjecanju invalidnosti i kategorijama invalidnosti.
Hvala. Povredu poslovnika digla je poštovana zastupnica Peović. U čem je povrijeđen poslovnik?
Hvala. 238. omalovažavanje zastupnika i zastupnice, ja iskreno ne znam da li ste uopće slušali što sam vam rekla, znači odgovarate da ste vi legalist, pa ako ste legalist, ako vas zanima samo legalna strana ovog zakona onda upravo trebate postaviti sebi ova pitanja. Zašto se ta kategorija odvaja ako govorimo o stupnjevima i vrsti invaliditeta? Znači ona nema kako ste i sami rekli uostalom nikakve veze s tim kako se ona stekla.
Hvala, hvala, naravno da to nije povreda Poslovnika, pa dobijate opomenu. Ja vas molim nemojmo zlorabit tu instituciju. Poštovana zastupnica Raukar Gamulin ima repliku.
Zahvaljujem. Poštovani g. tajniče, ovaj zakon naravno ne, se ne, ne, u njemu se ne reguliraju te različite mjere tj. za različita mjerila prema dvjema vrstama invaliditeta, ali vi kao i svi mi znamo da taj problem postoji i da je generiran u promjenama, izmjenama Zakona o braniteljima i to jest tema koja je vezana uz ovaj zakon. To svakako svi isto tako znamo. No dobro, o tome ćemo već sigurno puno govorit danas, ali ja bih vas htjela pitati da li, zbog čega se nije iskoristila mogućnost i da li ćete možda jel ovo je tek prvo čitanje, prema tome još uvijek postoji, da se u registar unose i podaci o sociodemokratskom statusu i recimo npr. kretanja u sustavu obrazovanja, rada, stanovanja itd., mislimo da bi, da bi takvi podaci također dobro došli za, za sva prava koja invaliditeti mogu … [[Govornik se ne razumije]] okej, hvala.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Ove podatke koje ste vi naveli oni doista ja mislim da nisu od bitne važnosti za ovaj registar invalidnosti, nisu bitni, po meni isto također nisu bitni, ali to ne znači ako vi to nama predložite kao jedan od amandmana na ove javne, ove rasprave koje će uslijediti da o tome ne možemo na jednome skupu oni koji su pisali ove, ovaj zakon raspravljati i razmatrati i vidjeti da li bi to bilo od interesa i da li bi invalidi s time nešto konačno dobili kao pozitivan efekt toga. To je najvažnije, prema tome mi smo otvoreni za sve moguće sugestije koje idu samo u korist invalidnosti jer je taj zakon i pisan samo za invalide, a ne za nas u Ministarstvu zdravstva.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovani, registar se stvarao na osnovu jedinstvene metodologije i to u periodu od 2007.g. do 2014., od 2014. se vještačenje za osobe s invaliditetom provodi jedinstveno tijelo vještačenja, zavod za vještačenje, osim za ostvarivanje prava prema ovdje spomenutom Zakonu o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji i za Zakon o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata za koje vještačenje znači obavljaju liječnička povjerenstva pri Ministarstvu hrvatskih branitelja, što je izmijenjeno 2021.g.. Dakle, vještačenja koje obavljaju ta liječnička vijeća pri Ministarstvu hrvatskih branitelja je vještače prema drukčijoj metodologiji nego prema metodologiji koja je utvrđena Uredbom o metodologijama vještačenja, te je očito da se vodi kao zasebni dio zapravo izmjena metodologije i ne mogu se primijeniti podaci s jednog vještačenja i s drugog vještačenja na jednom mjestu. Nije li to zapravo pokazatelj koliko je to bilo krivo da se izdvoji vještačenje za hrvatske branitelje izvan zavoda za vještačenje i nije li to zapravo trajna šteta registru ovom i koji je mogao zapravo planirati potrebe za sve invalide ravnopravno?
Hvala, hvala vam lijepo, hvala. Poštovani državni tajnik.
Ja bih volio da vi meni dokažete da vještačenje u jednome i drugome nije identično za istu stvar onda bi mogli govorit o tome da postoje dva načina primjene određenih metodologija vještačenja i klasificiranja vještačenja. Ovdje se radi o međunarodnoj klasifikaciji, ne radi se o tome tko to klasificira nego se radi o međunarodnoj i mi moramo kao europska država poštivati međunarodne standarde u vještačenju svih oblika invalidnosti bez obzira tko to u hrvatskoj državi radi.
Hvala vam lijepo. Sada bih [[upadica: Povreda Poslovnika]] ko [[Upadica: Iljkić Vlašić]] Povredu Poslovnika je digla poštovana zastupnica Iljkić Vlašić, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Zahvaljujem. Povreda 238., zapravo ono da što ste rekli da volili biste da dokažemo da je znači drukčije vještačenje za jednu i drugu skupinu, al to vam i piše u obrazloženju zakona gdje stoji da vještačenje za ostvarivanje obavljaju liječnička vijeća u nadležnosti Ministarstva hrvatskih branitelja prema donesenim pravilnicima koje donosi ministar branitelja, a ne prama znači Uredbi o metodologiji vještačenja za sve druge osobe s invaliditetom. Pročitajte obrazloženje i pogledajte, usporedite uredbu i pravilnike.
Hvala vam, hvala vam lijepo. Ovaj naravno, naravno da to nije ništa povrijeđeno u Poslovniku. Ja vas još jedanput lijepo molim, vidim da gotovo svi koji sjede ovdje ili su sjedili ovdje su dobili opomene. Ja vas lijepo molim nemojmo zlorabiti instituciju povrede Poslovnika. Ona očito postaje potpuno besmislena jer umjesto da se replicira, umjesto da se ne znam govori završno u ime kluba, svi ljudi se javljaju i govore nešto što nema veze. Naravno da dajem opomenu kolegici. Hvala vam lijepo državni tajniče.
Hvala lijepo vama g. predsjedniče.
Otvaram raspravu i u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govorit će poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani g. državni tajniče, dakle Klub zeleno-lijevog bloka podržava donošenje ovog Zakona o registru osoba s invaliditetom koji uz ostalo omogućava uvid u različita obilježja osoba s invaliditetom, ali i jednostavnu, jednostavnu razmjenu potrebnih podataka između različitih tijela uprava i ono što je najvažnije izdavat će potvrde o utvrđenom statusu invaliditeta i na zahtjev fizičkih osoba prema kriterijima utvrđenima metodologijom o vještačenju, što cijeli taj postupak čini administrativno jednostavnijim. No ovdje postoje stvari koje se mogu poboljšati ili proširiti. U javnoj raspravi pučka pravobraniteljica je predložila da se u ovaj zakon unesu i odredbe koje bi omogućile izdavanje europske iskaznice za osobe s invaliditetom. Potrebno je izgleda ponovno naglasiti da je pučka pravobraniteljica opunomoćenica Hrvatskog sabora za promicanje i zaštitu ljudskih prava. Sad to baš čitam i sloboda utvrđenih hrvatskim zakonodavstvom i međunarodnim pravnim aktima koje je Hrvatska prihvatila. To je institucija čiji je zadatak da prati i europsku i nacionalnu legislativu i njenu primjenu, pa bi bilo uputno s više pažnje i razumijevanja prihvaćati i primjedbe i prijedloge koji dolaze s te strane. Dakle, uvođenje europske iskaznice za osobe sa invaliditetom predviđeno je i dokumentom EU. Dakle, Unija ravnopravnosti, Strategija o pravima osoba sa invaliditetom za razdoblje od 2021. do 2030. ali i projektom i Nacionalnog plana oporavka i otpornosti za razdoblje 2021. do 2026. koje je prijavila Republika Hrvatska, pa je posve logično da se pitanje europske iskaznice za mobilnost uredi pravilnikom čije donošenje bi trebalo biti definirano ovim Zakonom o registru koji omogućava prikupljanje svih relevantnih podataka za osobe sa invaliditetom na jednom mjestu i trebalo bi predstavljati okvir za donošenje strateških dokumenata u planiranju politika za osobe sa invaliditetom. U Strategiji o pravima osoba sa invaliditetom za razdoblje 2021. do tridesete jedan od primarnih ciljeva je upravo da se osobe sa invaliditetom mogu slobodno kretati EU bez obzira na to koje su im potrebe za potporom kao i da imaju jednake mogućnosti i jednaki pristup sudjelovanju u društvu i gospodarstvu za što je sloboda kretanja jedan od primarnih uvjeta. Naravno, time se osiguravaju i njihova ljudska prava i smanjuje se diskriminacija kojom su osobe sa invaliditetom na žalost izložene. U sklopu mjera koje sadrži ova strategija na prvom mjestu je upravo mogućnost slobodnog kretanja i boravka, a vodeća inicijativa je uvođenje europske iskaznice za osobe sa invaliditetom koja bi bila priznata u svim zemljama članicama i to do kraja 2023. godine što znači da nije ostalo baš previše vremena. Osim toga zakonodavno reguliranje ovog pitanja je preduvjet za povlačenje europskih sredstava, to je isto tako određeno. Iz Ureda pučke pravobraniteljice napominju da je taj prijedlog temeljen i na njihovim dodatnim konzultacijama sa Agencijom za komercijalne djelatnosti koja je istaknula ponovno da je preduvjet za donošenje ove iskaznice upravo zakonsko reguliranje. Navedeni prijedlog se osim toga prethodno raspravio i sa Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo koji se suglasio sa istim kao tijelo nadležno za vođenje registara osoba sa invaliditetom. I dakle, iz svega toga proizlazi da nema valjanih i uvjerljivih razloga za neprihvaćanje ovog prijedloga sa opravdanjem da bi ovo pitanje trebalo urediti zakonom, odnosno propisima koji reguliraju promet ili nekim posebnim zakonom. To bi, budući da imamo opet malo vremena nepotrebno odugovlačilo i kompliciralo uređenje ovog pitanja koje je da ponovno naglasimo preduvjet za povlačenje europskih sredstava. Dakle, nema niti jednog objektivnog razloga da se pitanje uvođenja europskih iskaznica za osobe sa invaliditetom ne riješi upravo ovim zakonom u kojem je potrebno predvidjeti i propisati donošenje Pravilnika o europskoj iskaznici za osobe sa invaliditetom kojim bi se onda naravno detaljnije uredila pravila izdavanja i korištenja same iskaznice. Nadamo se da će do drugog čitanja i europska iskaznica za osobe sa invaliditetom biti uvrštena u ovaj tekst zakona. Nemoguće je da i ovaj put ne podcrtamo nejednakost civilnih i ratnih invalida čemu su dodatno pridonijele posljednje izmjene Zakona o braniteljima koji se vještače temeljem različitih metodologija kao što je to naznačeno i u članku 5. ovog prijedloga i na temelju različitih metodologija vještačenja za istovrsno oštećenje priznaju im se prava različitog opsega. Kao što je više puta naglašeno i u javnoj raspravi za ovaj prijedlog zakona ova situacija jest dugoročno neodrživa, jer je nepravedna, nesolidarna i diskriminatorna. Također smatramo da je potrebno ponovno razmotriti još jednu primjedbu pučke pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom u kojem se traži da osoba sa invaliditetom može zatražiti ovjerenu presliku isprave na temelju koje je izvršen upis u registar ako je ta isprava uvjet za ostvarivanje prava i ako je ne može prijaviti od donositelja isprave ili na neki drugi način. Pa evo mislimo da ne treba posebno naglašavati da je pučka pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom doista osoba koja je u svakodnevnom kontaktu sa tim problemima i da je ova primjedba izašla upravo iz tog iskustva, iz prakse pa je uputno promisliti o prihvaćanju u drugom čitanju. Kao što sam već u replici rekla mislim da bi bilo dobro iskoristiti ovu priliku i predvidjeti da se u registar unose i podaci o socio-demokratskom statusu, kretanju u sustavu obrazovanja ili rada i slično, no o tome će moja kolegica, dakle kolegica Kekin više govoriti u pojedinačnoj raspravi. Zaključno klub Zeleno-lijevog bloka će podržati ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju uz napomenu potrebe ponovnog razmatranja pa posljedično i prihvaćanja primjedbi pučke pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom koje smo poduprli i u ovoj sada raspravi kao i drugih argumentiranih prijedloga u saborskoj raspravi kako bismo u konačnici dobili zakon koji će našim sugrađanima sa invaliditetom olakšati rješavanje administrativnih problema o kojima naravno ovisi i kvaliteta života i bolje uključivanje u sve društvene situacije. Hvala.
Slijedeći klub zastupnika biti će onaj MOST-a, a govorit će poštovani zastupnik Marin Miletić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Reiner, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice, kolege, ovaj ja bi ovdje htio nekoliko stavit stvari naglasak, a poslije će onda naša Marija Selak to ipak malo onako taksativnije ona je sva u zakona pa će onda ona to obratiti još vjerujem i kvalitetnije. Ja bi ovdje htio samo nekoliko stvari. Prvo ovo je definitivno pomak naprijed, dakle korak naprijed i uvijek ovdje kad sam govorio u Hrvatskom saboru, gdje god je u čemu god je korak naprijed bolje je nego korak nazad npr. je li tako da u svakom slučaju taj dio je dobar i to i mi u Klubu MOST-a možemo pohvaliti. Ono što mislim da bi bilo sjajno da smo isto uveli, to je ta priča, o njoj su evo kolegica Uršula je već govorila o tome prije mene, dakle vidjeli smo u strategiji da nemamo i dalje tu famoznu EU iskaznicu i držim da bi bilo jako dobro, dakle to je jedna od vodećih inicijativa, citiram ovdje dokument do kraja 2023. koja je trebala uvesti europsku iskaznicu za osobe s invaliditetom koja bi trebala biti priznata u svim državama članica, članicama. Ova iskaznica temelji se na iskustvu iz pilot projekta iskaznice EU za osobe s invaliditetom koje se provodi u 8 država članica i na europskoj parkirnoj karti za osobe s invaliditetom. Ja ću govoriti još nešto građanin me tu pita, mogu li postaviti javno pitanje zbog čega evo Ivan Milatić, zbog čega civilni 100% invalid imam invalidninu 1.500 kuna, a civilni invalid rata također 100% ima preko 5.000 kuna, pa to bi trebalo provjeriti pa državni tajniče bilo bi dobro da nam ljudi koji su osobe sa invaliditetom da jednako vrijede. Trebali bi izgraditi takav sustav. Dakle, neovisno koju boju nosimo bijelu, zelenu ne znam crvenu neku drugu je li, da izgradimo sustav gdje nam ljudi koji imaju invaliditet jednako vrijede. I da država prema njima se ponaša na jednak način i da država prema njima pokazuje poštovanje na jednak način. Ja imam tu dva primjera evo gospođa je tu isto zastupnica HDZ-a i koja sama je dakle osoba s invaliditetom i ustvari je najdublje involvirana, ja sam imao 2 situacije koje su važne, želim podijeliti sa hrvatskim narodom, jedna je za koju sam javno reagirao sad se njegova situacija uspjela riješiti, kada prije nekih 2 godine u gradu Rijeci, to sam bio i kod pravobraniteljice o tome govorio i slao mailove je osoba sa teškom bolesti radi koje je ostao bez obje noge, moj Riječanin dobio je nužni smještaj od grada 46 stepenica dakle je vodilo do njegovog stana od grada Rijeke, 46 stepenica čovjek na 2 štake. Dakle, ne možete vjerovati je li kako sustav nekad može biti hladan i kako nema u fokusu čovjeka i evo to je jedan konkretan primjer znači u mojoj Rijeci, u mom gradu, lokalna vlast, čovjek je upao u neke probleme, nebitno, završio je dakle u nužnom smještaju, teška bolest, dakle nema obje noge operirane su, znači nema noge i dobio je stan gradski 46 stepenica. Pa to misliš da je Alan Ford i da je neki comic books i da sad ćeš ti to čitat ne zna čovjek dal bi plakao, šta bi i evo na koncu uspjelo se riješiti, otišao u privatan smještaj kod neke djevojke je li, dakle ali to je nedopustivo da mi kao država, a onda i lokalna vlast je li da možemo biti tankoćutni i da ljude gledamo kao brojeve. Mi ne smijemo ljude gledati kao brojeve. Druga stvar je jedna Riječanka isto kad mi je rekla, i isto u mojoj Rijeci na koji način se ponašaju određeni dio institucija prema njima, onda ona meni kaže ajd sa mnom u kolica, pa jedno 2-3 sata da idemo po Rijeci u kolicima, prije moje politike, dakle da ne kažu sad je tu nešto je li gledao, dakle prije politike ne. I ja kažem dobro znate kao ajde ono ne, pa to je kaos. Znači vi dođete na bankinu onu od parkinga i prijelaz na pješači, a grad je napravio tamo ili ceste sad da ne budem i ja da ne znam sad udaram na grad, ali ceste su napravile onaj slivni odvod voda i ona kaže ne možemo tu jer ako idemo tu upast ćemo. I stvarno dakle vi krenete s kolicima i prevrnete se ne, onda dakle toliko tih nekih stvari gdje vi ne možete doći u neke institucije, u gradske knjižnice u neke priče gdje bi uistinu javni prijevoz sve trebao biti prilagođen na svaki način, na svaki način osobama s invaliditetom. I zato držim da mi kao država na najvećim instancama, ovdje naravno da vladajući imate mandat, upravljate državnom, donosite zakone, imate 76 oprostite 77 ruku je li dakle pa onda donosite zakone ali je jako bitno da uvijek tu u fokus imamo čovjeka. Mislim da je to izrazito važno i da na koncu i ti svi zakoni ne donosimo ih je li evo tako radi reda nego da uvijek bude usmjereno na čovjeka. Ja osobno isto imam neke traume u pogledu ovog vještačenja jer sam u obitelji dakle imao pokojnu suprugu koja mi je prolazila bolesti pa smo išli na neka vještačenja i to isto bi preporučio da se čim je moguće pojednostavi i mislim ako ti dođeš sa papirima da imaš neku tešku bolest pogotovo ako si operiran ili nešto mislim jasno je malom djetetu može li neka osoba raditi neki posao ili ne može. A onda ljude koji su teško bolesni pa ih se poziva na te komisije državni tajniče ono po 10 puta da dolaze dakle to je ono baš potrebno meditirati dok ideš na ta vještačenja da zadržiš mir u sebi i da ne dobiješ poticaj ne znam ono biti bezobrazan je li ne. Tako da država mora uvijek tu napraviti sve što može i kroz edukaciju i kroz zakone i kroz sve da i ljudi koji rade ta vještačenja pa brate znaš koga imaš ispred sebe. Ako vidiš u nekim papirima, medicinskoj dokumentaciji da ta osoba ima taj neki stupanj invaliditeta, da ne može nešto, da je bolesna onda nemoj ljude mrcvarit nego ne znam neke stvari se mogu riješiti u današnje vrijeme, valjda i preko mailova i svega. Mi u klubu MOST-a isto mislimo da je trebalo ujednačiti to vještačenje osoba dvije skupine sa invaliditetom, to je ta priča o kojoj cijeli dan danas se manje-više govori barem mi ovdje u oporbi, a to su vojni i osobe sa invaliditetom čiji uzrok invaliditeta nije vezan uz ratna razdoblja jer se trenutno vještače temeljem različitih metodologija, te im se priznaju prava različitih opsega. I mi stvarno držimo, ja ću sad biti plastičan, možda građani kad nas slušaju pa onda kad i koristi struka, ovdje ima ljudi kojima je to baš struka, pa koriste onda stručne neke izraze, pa onda. Ja vam dođem u Rijeku znaju me ljudi pitati, a o čemu vi to u stvari, šta ste vi mislili, o čemu. Jer građani ne znaju. Pa otprilike možda da pojednostavimo. Dakle, zakon trenutno drugačije gleda ako je neki civil ostao bez obje ruke u Domovinskom ratu ili ako je ostao, dakle neka osoba sa invaliditetom ako je čovjek ostao sa obje ruke u drugoj situaciji, a mi to ne želimo. Dakle, mi želimo da te dvije skupine, dakle vojni i osobe sa invaliditetom da se ujednače jer ljudi trebaju imati jednaka prava. Čovjek je čovjek, dakle ako su nastale neke teškoće i ako je osoba postala osoba sa invaliditetom, onda držimo dakle da treba imati ujednačena prava. Ovo drugo brzo se i pročita, 25 stranica tako da nije ništa posebno. Dakle, mi pohvaljujemo definitivno taj registar koji je u stvari prije koliko dvadesetak godina već je krenula priča. Sada se to usustavlja, slaže se kako treba, mi to podupiremo. Došlo je do niza tih promjena pa onda cijeli taj sustav je u stvari izmijenjen, sustav vještačenja osoba sa invaliditetom kroz utvrđivanje njihove funkcionalne sposobnosti, tako da mi kao klub MOST-a tu smo dosta otvoreni svim mojim poboljšanjima. Ali kažem držimo da ipak je trebalo izjednačiti ovu priču koju oporba cijelo jutro govori i ta evo iskaznica je dobra stvar, pa i u tom smjeru bi trebali ići vladajući. Hvala.
Hvala. Sada će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Renata Sabljar Dračevac. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Prijedlog zakona o registru osoba sa invaliditetom je dobar prijedlog zakona, jer znamo da u RH imamo registriranih 586153 osobe sa invaliditetom. To daleko odudara od broja koje Svjetska zdravstvena organizacija verbalizira gdje bi svaki deseti stanovnik trebao biti osoba sa invaliditetom. Kod nas je to po sadašnjem popisu stanovnika čak i više od svake četvrte osobe, znači jedan naprama tri, a čak i jedan naprama 2,9. Nisam točno računala. To je veliki problem, jer tako veliki broj osoba sa invaliditetom su produkt nečega. Jedan dio njih je iz Domovinskog rata, ali veliki dio njih je, dakle dobilo vještačenjem invalidnost zbog različitih vrsta bolesti. Mogu se složiti sa državnim tajnikom da to nisu trajna stanja negdje, ali negdje su bome i trajna stanja, pa bi to trebalo verificirati, da ono što na žalost ne možemo popraviti i promijeniti, dakle smatrati trajnim stanjem i ne te osobe ponovno slati na nekakva vještačenja. Građani su time frustrirani, jer taj sam proces dobivanja invalidnosti je zahtjevan. Zahtijeva puno vremena, skupljanja papira i dakle ako je netko već dobio nema potrebe za trajna stanja provoditi različite ponovne pretrage. Dakle, ovdje imamo na jednom mjestu nalaze se svi podaci vezani za osobe sa invaliditetom, ali ono što bi svakako nam trebalo da se omogući izdavanje službene potvrde o statusu osobe sa invaliditetom. Naravno potrebna nam je i EU iskaznica koja je kao pilot projekt provođena u osam država i ne vidimo nikakav razlog da se to treba regulirati sa propisima u prometu. To se mora objediniti, to se mora riješiti i do drugog čitanja sve to moramo imati na jednom mjestu. I ja tu držim za riječ državnog tajnika da će on to napraviti. Republika Hrvatska je donijela 2021. Zakon o hrvatskom registru osoba sa invaliditetom. Kako je Zakon o hrvatskom registru o sobama sa invaliditetom donesen prije 20 godina došlo je do niza promjena u sustavu izvora podataka o osobama sa invaliditetom, informacijama njihovih službenih evidencijama, registrom i potrebno je ovo područje urediti novim zakonom što svakako podržava i klub Socijaldemokrata. Registar se vodi u Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo i počeo je sa radom 2002. godine. On je izvor epidemioloških podataka za nacionalne i međunarodne potrebe, te temelj za provjeru statusa osoba sa invaliditetom. Podaci iz registra redovno se godišnje publiciraju na mrežnim stranicama zavoda, ali su i dostupni u svrhu svih mogućih istraživanja. Ovaj zakon osigurat će bolji obuhvat podataka o osobama sa invaliditetom u bazi podataka registra i kontinuirano unapređenje kvalitete epidemioloških podataka, te će se i ubrzati razmjena podataka za osobe sa invaliditetom putem automatske razmjene podataka i službenih evidencija registra i izvora podataka. To će unaprijediti komunikaciju između podataka elektroničkim putem i ukloniti nepotrebne administrativne procedure. O vještačenju ćemo malo kasnije. Raspolaganje odgovarajućih podataka o dizabiletetu invaliditetu preduvjet je za planiranje odgovarajućih preventivnih mjera i donošenje programa za osobe s invaliditetom. Moram se osvrnuti još jedanput na uvođenje europske iskaznice osoba s invaliditetom koje nije prihvaćeno. Znači Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje od 2021.-20230.g. ali i NPOO za razdoblje od 2021.-2026., pravobraniteljica je upozorila, upoznata sa činjenicom da je uvođenje jedinstvenog dokumenta za osobe s invaliditetom jedan od indikatora praćenja prijavljenog projekta dakle unapređenje sustava korištenja prava osoba s invaliditetom u području mobilnosti. Vodeća inicijativa prema spomenutoj strategiji uvođenja europske iskaznice za osobe s invaliditetom koja bi bila priznata u svim zemljama članicama. Znači preduvjet je i za povlačenje europskih sredstava, dakle mi smo dužni to regulirati mislimo li povući sredstva iz EU. I sada bih se vratila na vještačenja koja su se otvorila kao problem. Dakle, osobito je važno istaknuti da je 2014.u cijelosti izmijenjen sustav vještačenja osoba s invaliditetom kroz uvođenje njihove funkcionalne sposobnosti što je propisano Zakonom o jedinstvenom tijelu vještačenja. E sad, mi se vraćamo tu korak nazad, to nije regulirano ovim zakonom, ali ovaj zakon jasno stvara dvije pozicije, građane jedne kategorije i građane druge kategorije odnosno kategorije niže vrijednosti. Uvjeti bi morali dobivanje invaliditeta biti jednaki, ali bi i nadoknade trebale biti jednake, pa ja onda predlažem da se to uskladi sa ovim zakonima npr. zakonom koji je nedavno donesen zakonom o civilnom stradanju iz Domovinskog rata, ali i Zakonom o hrvatskim braniteljima. Mi ćemo kao klub podržati ovaj prijedlog zakona s time što očekujemo da će se do drugog čitanja pa makar ove eu iskaznice uvesti unutar zakona, a ovo da ćemo imati različite kategorije građana je nešto što svakako treba promijeniti. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj HDZ-a, a govorit će poštovana zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo kao što sam već danas rekla ovo je drugi zakon u ovoj godini koji za osobe s invaliditetom donosi nešto novo i nešto dobro. Ovim će se zakonom konačno omogućiti osobama s invaliditetom da na jednom mjestu dobiju potvrdu koja će dokazivati njihov invaliditetom. Tom bi potvrdom osoba s invaliditetom trebale moći ostvarivati prava u svim sustavima. Nakon dugo godina došli smo do toga da rekla bih kompletne politike za osoba s invaliditetom reformiramo, pa je tako i ovaj zakon došao na red jer postojeći zakon je na snazi već 20 godina, a samom promjenom načina vještačenja moralo se ići u izmjene i ovoga zakona jer ništa više u Hrvatskoj nije kao prije od 2014.g. imamo Zakon o jedinstvenom tijelu vještačenja i imamo novi način vještačenja kako se uopće to radi, dakle temeljem metodologija o vještačenju, ali i drugo tijelo to više nije HZMO već je to Zavod za vještačenje profesionalnu rehabilitaciju i osoba s invaliditetom. Dakle, u ovom zakonu evo ja bi molila državni tajniče da do drugog čitanja pokušamo urediti čl. 18. koji upravo govori o toj potvrdi da ju nazovemo drugim imenom i da ako je potrebno još nešto definiramo kako bi ta potvrda doista mogla biti nešto što može biti dokaz. Temeljem te potvrde i kad ovaj zakon stupi na snagu vrlo vjerojatno će doći, a već su se vodili razgovori i o tome do izdavanja iskaznica različitih boja kako se ne bi samo potvrdom odnosno kako ne bi osobe s invaliditetom morale nositi potvrdu nego će moći iskaznicom dokazati da su osobe s invaliditetom, ali o tim iskaznicama će još biti govora u budućnosti, pa ja danas neću o njima previše duljiti. Osobe s invaliditetom su imale interes sve na jednom mjestu, dakle to je ono što žele osobe s invaliditetom da ih se ne šeta po svim sustavima kako bi dobili nekakav dokumenat ili kako bi ostvarili neko svoje pravo. Ovo je sada nešto što smo očekivali, dakle potvrda i sve na jednome mjestu, a s druge strane vještačenje na jednome mjestu, dakle to je ono što smo željeli i ova potvrda će na neki način biti kao dokumenat jednaka rješenju o tjelesnom oštećenju i sada ćemo konačno znati koliko osoba ima s invaliditetom, a koliko je osoba s tjelesnim oštećenjem. Ja vjerujem da će HZMO jednako tako voditi registar o osobama s tjelesnim oštećenjem. Da bi osobe s invaliditetom mogle u potpunosti participirati u svim sustavima ova potvrda im je potrebna jer manje-više u svakom sustavu moraju dokazivati svoj invaliditet. Danas najnoviji podatak HZJZ jest da u Hrvatskoj imamo već 608.000 osoba s invaliditetom, dakle to je velika brojka, to je više nego što evo ovdje piše, dakle u ovom kratkom vremenu toliko nam se povećao broj osoba s invaliditetom. To je jedna respektabilna brojka koja zaslužuje da se o njoj vodi računa. U svakoj državi, pa tako i u Hrvatskoj imamo sreću i ja to moram evo i sada ovdje reći što je predsjednik vlade doista shvatio i razumio, on je osoba koja je brzo shvatila da što se osoba s invaliditetom tiče da treba promijeniti puno toga. Kad kažem puno toga onda je to niz zakona, neke od njih smo mi ovdje već izmijenili, a neki tek dolaze na red, dakle tu je svaki sustav u pitanju, niz zakona, niz podzakonskih akata koje je trebalo mijenjati kako bi se izjednačile mogućnosti za osobe s invaliditetom. Stoga evo ja državni tajniče i vašem ministarstvu i vama osobno zahvaljujem, a naravno i predsjedniku vlade što je evo ovo drugi od 4 ili možda čak i 5 zakona koji bi u ovoj godini trebali donijeti, a kako bismo kao što sam rekla izjednačili mogućnosti za osobe s invaliditetom i kako bismo njihov život na neki način poboljšali, a kvalitetu života naravno također poboljšali kako bi osobe s invaliditetom mogle reći da žive život dostojan čovjeka. Ja sam sigurna da ćemo ovim zakonom ići korak dalje, a do drugog čitanja vjerojatno postoje još mogućnosti da se možda neke nedoumice ako ih ima razjasne i isprave kao što je ova potvrda ili možda nešto još drugo. Za ovaj zakon osigurana su sredstva za njegovu provedbu u državnom proračunu i Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon u prvom čitanju. Hvala vam lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče, uvažene kolegice i uvaženi kolege. Pokušat ću samo u nekoliko rečenica povezati činjenicu da nosim ružičastu majicu kao što to rade i danas kolegice i kolege sa obje strane naše sabornice sa današnjom temom. Nažalost, vršnjačko nasilje, kao i nasilje općenito ponekad nas eto nužno i teško je to čut i vodi prema ovakvom razgovoru. Daleke 1999. na jednoj manifestaciji u Karlovcu teško je pretučen mladi sportaš koji je ostao 100%-tni invalid, pravdu je čekao 14.g., 27. kolovoza 2018. i Ivan Mikuljan je nakon brutalnog premlaćivanja ostao potpuno slijep, dakle ostao je invalid. Nažalost danas je dan ružičastih majica dan u kojem moramo osvijestiti probleme vršnjačkog nasilja među onima najmlađima i među onima najranjivijima, ali nažalost i podsjetiti da osim najtežih smrtnih ishoda ponekad nasilje završava i invaliditetom i da se cijelo društvo treba oštro pokrenuti i donijeti kvalitetne zakone, ali između ostaloga ono što je jako bitno o nasilju prvenstveno treba razgovarati unutar obitelji kao apsolutno najvažnijeg društvenog segmenta u kojem se takve stvari mogu prevenirati da se dakle nikada ne dogode. Ispričavam se poštovani predsjedavajući zbog malog izlaska izvan teme. Što se tiče osnivanja registra osoba sa invaliditetom Klub zastupnika Domovinskog pokreta već evo i ovdje u prvom čitanju podržava naravno apsolutno ovaj zakon. Vidjeli smo ovih 20 baza podataka odnosno podataka koji će biti baza u registru. Apsolutno vidimo među njima sve što tu i treba biti. Registar će biti naravno u elektroničkom obliku i tu apsolutno ne vidimo nijedan problem. Moramo naravno samo još upozoriti na poštivanje čuvenog GDPR-a te naravno vjerujem da će nadležne službe znati provesti i zaštitu mjere sigurnosti izvora podataka. Po Članku 7. izvori podataka su slijedeći tj. HZJZ podatke će prikupiti od zavoda nadležnog za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom, zavoda nadležnog za obvezno zdravstveno osiguranje, zavoda nadležnog za mirovinsko osiguranje, zavoda nadležnog za zapošljavanje te ministarstava nadležnih za upravu, obrazovanje i branitelje. Nadalje, od upravnih tijela županije nadležnih za poslove obrazovanja odnosno upravnih tijela Grada Zagreba te završno zdravstvenih ustanova na primarnoj, sekundarnoj i tercijarnoj razini zdravstvene zaštite te drugih korisnika osobnog identifikacijskog broja. To će sasvim sigurno biti jedan veliki, opsežan i zahtjevan posao za nadati se da će navedena tijela smoći snage da ove zadatke obave unutar postojećih kadrovskih resursa te da potreba za dostavom i ažuriranjem podataka zavodu neće zahtijevati otvaranje novih radnih mjesta jer znate i sami da što se tiče tih tzv. birokratskih mjesta imamo ih već i previše. Što se tiče Glave 4. korištenje podataka iz registra i roka čuvanja, svakako je potrebno pohvaliti zakonsku odredbu o izdavanju potvrda bez naknade kako osobama upisanima u registar tako i izvorima podataka, ali i kako se navodi u Članku 19. stavak 3. drugim pravnim i fizičkim osobama za precizno definirane namjene. Pa će dakle u doglednoj budućnosti registar moći biti od pomoći i kao baza podataka za eventualne znanstvene radove ili neke druge društveno korisne svrhe. Posebno je bitna činjenica da će ubuduće osobe sa invaliditetom moći ishoditi pravovaljanu potvrdu svoga statusa na jednostavan i učinkovit način. Ako bi se ta potvrda u budućnosti zaista primjenjivala u svim sustavima u kojima osobe sa invaliditetom ostvaruju svoja prava kao što su socijalno, mirovinsko, zdravstveno ili neki drugi sustavi sigurno je da bi to u velikoj mjeri racionaliziralo sadašnji način rada, smanjilo opterećenje Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanja osoba s invaliditetom. Vidimo i sami danas su brojne osobe sa invaliditetom prisiljene ponavljati vještačenje u različitim sustavima unutar kojih pokušavaju ostvariti svoja prava što svakako nije primjer racionalnog raspolaganja resursima te naravno predstavljaju opterećenje za tu osjetljivu populaciju. Često smo u proteklih nekoliko mjeseci ovdje raspravljali o problemima osoba sa invaliditetom, podsjetit ću naravno da smo razgovarali i o njihovom potpuno jednakom pravu na pristupanje tržištu radne snage i podsjetili na problem sa onom elementarnom fizičkom pristupačnosti. Dakle, spomenu je i poštovani kolega Miletić ovdje probleme sa stepenicama znamo i sami koliko su to i teško nerješivi problemi za osobe sa invaliditetom naročito onima koji imaju otežano kretanje ili su u kolicima pa pozivam još jednom cjelokupnu javnost da pomognemo na taj vrlo jednostavan način. Što se tiče uvođenja europske iskaznice za osobe sa invaliditetom vidjeli smo unutar javne rasprave da je predlagatelj rekao da to nije dio ovog zakonskog prijedloga, ali u svakom slučaju treba podsjetiti kao što su poštovane kolegice i kolege i ovdje podsjetili. Postavljeni cilj tog projekta je brže i jednostavnije ostvarivanje prava osoba sa invaliditetom na području mobilnosti, uvođenje jedinstvenog dokumenata kojim će osobe s invaliditetom ostvarivati sva prava iz područja mobilnosti te naravno i pojednostavljenje administrativnog okruženja krajnjem korisniku te povećanje dostupnosti interoperabilnih digitalnih javnih usluga osoba sa invaliditetom. Dakle, svakako prema modernizaciji treba ići kako u bilo koje društvenom segmentu pa tako i u pravima te naravno mogućnosti uključenja u društvo svih osoba sa invaliditetom. I za kraj još jednom naglasit ćemo da smo suglasni sa svima ovdje koji su spomenuli da je neodrživo stanje u kojem se dvije skupine osoba sa invaliditetom vještače temeljem različitih metodologija i na temelju različitih metodologija vještačenja te se za istovrsno oštećenje priznaju prava različitih opsega. Predlažemo naravno predlagatelju da to malo razmotri pa da onda svi zajedno još jednom u drugom čitanju sudjelujemo naravno u nekoj završnoj raspravi u kojoj bi se vjerujem išlo u smjeru da se prava svih u potpunosti izjednače jer na koncu konca prava se i nazivaju upravo prava zato što na njih sve osobe jednakog stupnja invaliditeta imaju i jednaka prava. Za sada Klub zastupnika Domovinskog pokreta u prvom čitanju podržava ovaj prijedlog zakona. Hvala.
U ime kluba zastupnika SDP-a sad će govoriti poštovana zastupnica Martina Vlašić Iljkić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice zastupnice i kolege zastupnici pred nama je Prijedlog Zakona o registru osoba s invaliditetom budući je trenutno važeći Zakon o registru osoba s invaliditetom iz 2001. godine te je od tada došlo do niza sustavnih promjena u evidenciji podataka i informatizaciji službenih evidencija. Nažalost, ono što su očekivale glavne osobe s invaliditetom, a to je da će na jednom mjestu moći dobiti potvrdu svoje invalidnosti nije ono što zakon regulira. Danas čujemo u raspravi da će do drugog čitanja možda doći do promjene u tom dijelu, ali evo zasad ono što smo dobili na uvid u tom prijedlogu to ne stoji. Prema Zakonu o općem upravnom postupku takvu potvrdu može izdati javnopravno tijelo koje vodi evidenciju o svakom priznatom pravu, izjednačavanje mogućnosti osobama s invaliditetom se odnosi i na administrativne barijere. Trebao bi se iznaći način da osobe s invaliditetom mogu dobiti potvrde na jednostavniji način o svom invaliditetu za dokazivanje svog statusa a koji će objediniti prava i utvrđenu invalidnost, te da je takva zaista potvrda valjana za dokazivanje statusa osobe s invaliditetom. Iako je bila intencija zavoda odnosno jedinstvenog tijela vještačenja da se na jednom mjestu vještači objedinjeno jedna osoba, za sva prava još uvijek se pri tom tijelu zasebno vještači osoba s invaliditetom za pojedina prava, bilo to za dječji doplatak, pravo na skraćeno radno vrijeme, prava iz sustava socijalne skrbi, mirovinskog sustava. No unatoč tim problemima dobro je što će ove izmjene doprinjeti boljoj informatičkoj razmjeni podataka zavoda za vještačenje sa registrom osoba sa invaliditetom. Iako postoje informacije da je putem aplikacije već osigurana i funkcionalnost za preuzimanje zahtjeva i medicinske dokumentacije u elektroničkom obliku, kao i dostava nalaza i mišljenja tijelu koje je zatražilo vještačenje i osigurava prava korisnika u praksi to još uvijek nije tako. Primjerice, centri za socijalnu skrb i dalje šalju dokumentaciju i dobivaju nalaze i mišljenja u papirnatom obliku od zavoda za vještačenje. Svakako olakšavanje i svako olakšavanje svih administrativnih barijera je u interesu osobama s invaliditetom. U svrhu pojednostavljivanja procesa ostvarivanja prava osoba s invaliditetom, što je sukladno dokumentu EU, Unija ravnopravnosti, Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje od 2021. do 2030.g., kao i u projektu NPOO-a, unaprjeđenje sustava korištenja prava osoba s invaliditetom u području mobilnosti potrebno je uvesti europsku iskaznicu za osobe s invaliditetom. Za stvaranje potrebnih preduvjeta potrebno je Zakonom o registru osoba s invaliditetom predvidjeti i propisati donošenje Pravilnika o europskoj iskaznici za osobe s invaliditetom odnosno regulirati europsku iskaznicu kako bi se daljnje uredila pravila izdavanja i korištenje same iskaznice. Iz ovog prijedloga zakona to nije vidljivo, a možda do drugog čitanja se nešto u tom dijelu i promijeni, što je naš prijedlog. Prema podacima HZJZ od rujna 2021.g. u Hrvatskoj živi 586.153 osobe s invaliditetom. Danas smo čuli da je taj podatak 608.000, znači od čega je 58% muškaraca i 43% žena. Najveći broj osoba s invaliditetom je u radnoj i aktivnoj dobi 45% u dobi od 20 do 64.g., dok je 44% osoba u dobnoj skupini iznad 65.g.. Registar osoba s invaliditetom se vodi u HZJZ-u, a počeo je s radom 2002.g., te je zapravo izvor epidemioloških podataka za nacionalne i međunarodne potrebe. Izmjenama će se doprinjeti svakako bolja analiza sustavima koje skrbe za osobe s invaliditetom zapravo za donošenje politika i usmjeravanje odluka o ovoj ranjivoj skupini. Na temelju registra zapravo i svog tog nastojanja svih tih ljudi koji godinama radi je došlo do primjene međunarodne klasifikacije funkcioniranja onesposobljenosti i zdravlja Svjetske zdravstvene organizacije, stvorena je vizija primjene ove klasifikacije u sustavu i reforme metodologije, a samim tim i sustava vještačenja za osobe s invaliditetom. Sav taj proces izrade nove metodologije i taj veliki posao je trajao od 2007. do 2014.g., a osnovna novost u pristupu metodologiji vještačenja u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije i međunarodne klasifikacije funkcioniranja onesposobljenosti i zdravlja i temelji se zapravo na nužnosti sveobuhvatnije procijene osobe s invaliditetom pri čemu se u obzir uzima i funkcioniranje osobe, a ne isključivo vrsta oštećenja koje je uzrokovalo invaliditet. Zato je dobro da se ovim zakonom propisuju izvori podataka registra iz kojeg se prikupljaju podaci o osobama s invaliditetom u skladu sa tim izmijenjenim sustavom vještačenja koji se dogodio znači 2014.g. kroz utvrđivanje funkcionalne sposobnosti. Znači od 2014.g. jedinstveno tijelo vještačenja provodi vještačenje za sve osobe s invaliditetom i tako je sve bilo do 2021.g. kada je propisano novim zakonima, Zakonom o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji i Zakonu o civilnim stradalnicima iz Domovinskog rata za koje se promijenila nadležnost vještačenja i vještačenje se provodi pri liječničkim vijećima pri Ministarstvu hrvatskim, hrvatskih branitelja, a njihova metodologija rada se razlikuje od one metodologije rada koja je propisana Uredbom o metodologijama vještačenja. Znači nova metodologija vještačenja je propisana pravilnikom koji je donio ministar. Budući da je registar osoba s invaliditetom povezan sa zavodom za vještačenje za očekivati je bilo da se, da su ta povjerenstva odnosno liječnička vijeća već sada bila u prilici razmjenjivati podatke sa, sa znači zavodom, sa zavodom za vještačenje odnosno dostavljati na vrijeme podatke pri registru za osobe s invaliditetom ili se čeka ovaj zakon. No sada vidimo da u zakonu će se ipak ti podaci voditi odvojeno, što zapravo nije dobro za objedinjavanje podataka na jednom mjestu i zapravo za praćenje potreba osoba s invaliditetom na jedan ravnopravan način. Naime, novi zakon što se tiče reguliranja prava hrvatskih branitelja i civilnih stradalnika je trebao ubrzati postupke i vještačenja branitelja budući da su postupci takvi trajali i 2.g.. Izdvajanjem branitelja se doprinijelo povećavanje zapravo nejednakosti koje osobe s invaliditetom sada imaju jer organizirao se sustav vještačenja bez obzira što je u Zavodu za vještačenje već postojao odjel za vještačenje branitelja i cjelokupnoj toj ideji reorganizacije sustava vještačenja se protivila i pravobraniteljica za osobe s invaliditetom. No, unatoč tome Zakon se donio, reorganizacija vještačenja se dogodila i sad imamo zapravo problem da metodologija jedna i druga ne prate, ne prate se, ne mogu se na jednak način analizirati. A onda i planirati daljnje mjere i odluke. Registar prema novom Zakonu predstavlja sveobuhvatno i cjelovitu metodološki standardiziranu i ažuriranu evidenciju osoba s invaliditetom i djece sa teškoćama u razvoju, a podaci se koriste za osiguravanje transparentnosti, točnosti i dosljednosti, usporedivosti i potpunosti podataka potrebnih za analitiku podataka osoba s invaliditetom. Upravo je to svrha Registra, očekujemo punu provedbu ovog Zakona budući da su osobe s invaliditetom ranjiva skupina i dobra evidencija i praćenje mogu usmjeriti politiku i donijeti odluke za dobrobit osoba s invaliditetom. Dobra analiza zapravo i prikupljanja su preduvjet za planiranje odgovarajućih mjera i preventivnih programa. Zavod za javno zdravstvo redovito izrađuje izvješća o osobama s invaliditetom, o ženama s invaliditetom, no zbog, kako sam i rekla, različitih metodologija nećemo moći na jednom mjestu zajedno objedinjavati podatke da bi zapravo pratili sve pokazatelje osoba s invaliditetom bez obzira na invalidnost, na koji način je invalidnost, do invalidnosti došlo. Podaci u tim izvješćima svim koji su zaista dobri pokazatelji su prikazani prema županijama, tako da se mogu određene potrebe usmjeriti osim sa nacionalne i na regionalnu i lokalnu politiku prema specifičnostima koje prevladavaju u pojedinim županijama. Važnost Registra je prepoznata i u Nacionalnom planu izjednačavanja mogućnosti za osobe s invaliditetom od 2021.-2027. g. upravo u području istraživanja i razvoja. Smatramo da je novi Zakon o Registru potreban, da će doprinijeti boljom objedinjenosti podataka, s obzirom na sve zakonske izmjene te da ćemo moći usmjeriti politike za razvoj prava i [[Upadica: Hvala.]] usluga osobama s invaliditetom te da će [[Upadica: Hvala.]] Klub SDP-a ovaj Zakon podržati. Zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Dakle, kad u ovu sabornicu dolaze teme osoba s invaliditetom, bez obzira da li je to izvješće pravobraniteljice za prava osoba s invaliditetom, da li je to niz zakonskih prijedloga koje dobijemo koji će poboljšati pojedini statuse, mi uvijek, bez obzira s koje, na kojoj strani ove sabornice sjedimo, bez obzira da li je riječ o vladajući ili oporbi, i oporbi, podržavamo to. Ovo je jedan od zakona, jednako tako kojeg ćemo podržati iz jednostavnog razloga što apsolutno mislimo da je nakon 20 godina došlo vrijeme da se to regulira, dakle da se Registar složi na odgovarajući način, ali jednako tako ono što je važno, važno je da kad imate dobre podatke i kad opće bazirate daljnje vezano uz dobre podatke, onda možete i planirati i preventivne mjere i donošenje programa i sve ostalo i važno je da su ti podaci dobro složeni i budu na jednom mjestu. Ali, rasprava o ovom Zakonu traži i da se raspravi o nekoliko stvari. Prva stvar koju traži da se raspravi je sljedeće, mi kad dobijemo ovdje izvješća pravobraniteljica jer mi imamo pravobraniteljice, onda u tim izvješćima stoji i onaj dio gdje oni daju određene prijedloge, daju određene teme, traže da se u određenim zakonima nešto promijeni i onda kad pitamo između ostalog koji je otprilike postotak da je, da su vas institucije poslušale, onda tu dobivamo za pravo vrlo, vrlo mali postotak, mislim da u jednom trenutku jedna od pravobraniteljica je rekla otprilike 20%. I ovdje imamo točno primjer kako to u životu i u stvarnom životu ide. Dakle, nadležno ministarstvo napravi prijedlog zakona, taj prijedlog zakona ide u proceduru, u proceduri pravobraniteljica ukaže na nešto što je po meni, što nije, što je odmah trebalo biti prihvaćeno i u prvom čitanju, u biti jer ona ukazuje na nešto što treba bit i sad je ključno pitanje taj odnos između ministarstva i odnos između dakle izvršne vlasti i pravobraniteljice. Uloga i značaj pravobraniteljice, bez obzira da li je to pravobraniteljica za osobe s invaliditetom, da li je to pučka pravobraniteljica, da li je to pravobraniteljica za ravnopravnost spolova, one su dužne upozoriti kroz svoja izvješća na ono što su radile kroz svoj rad na procese koji jesu u društvu, nešto što se treba u zakonima promijeniti i nešto na što u zakonima treba djelovati da bi zakoni bili bolji, da bi bili primjenjiviji i sve ostalo. I ovdje je to točno učinjeno. I sad je ključno pitanje koji je bio argument, koji je bio razlog, razlog da sve što ti netko kaže odbija? Dakle mi ne govorimo o zakonu koji ima 300 članaka, koji u sebi ujedinjuje različite priče i različite probleme, mi govorimo o jednom vrlo jednostavnom zakonu, dakle ja ovakav tip zakona gdje zapravo vi, jednostavan je zakon, jednostavan je, jednostavno se čita, jednostavan je za primjenu, ima 22 odredbe dok ne dođete do prijelaznih i završnih odredbi. Dakle nije tu ni u javnoj raspravi bilo strašno puno nekakvih važnih i primjedbi i dobijete nešto što je normalno, nešto što je suština, nešto što mi svi zajedno podržavamo i na to .../nerazumljivo/... onako, olako odnosite. Mislim da to zapravo ukazuje na onu suštinu problema. Bit će nam jednostavnije, bit će nam lakše kad će u javnoj raspravi ili u postupku donošenja nekog zakona se malo poslušati i malo vidjeti netko tko ima što o tome reći i reći prihvaćamo i nije i to jednostavno nije problem. Drugu stvar koju želim naglasiti kroz ovu raspravu je sljedeće. Dakle, kad malo se pripremate za ovakve rasprave onda naravno mi svi volimo, odnosno ja volim baratati i podacima i brojkama i svim ostalima i kaže da otprilike kada je riječ o zemljama da na 10 stanovnika svake zemlje je otprilike jedan u izvjesnoj, dakle jedna osoba koja je u izvjesnoj mjeri osoba sa invaliditetom. I sada dolazimo do naše situacije. Ako nas ima 3 milijuna 880 000 koliko zadnji podatak je koji je neslužben i služben, ako je kao što su već prethodnici navodili brojke a ja ih ne želim citirati u drugu decimalu ali hajmo reći da je to 600 000. Onda kod nas na šest i pol stanovnika imamo jednu osobu sa invaliditetom, samo to podijelite i vidite. I sad je pitanje čemu je to tako? U čem je problem? Što se to specifično, koje su posljedice? Da li su neke povijesne posljedice? Što se tu kod nas događa i što tu, koji su to procesi koji su u Hrvatskoj. S druge strane, dakle imate tu situaciju, a s druge strane onda kad gledate neke druge zakone i neke druge propise koje donosimo, gdje bi se trebalo aktivnije uključiti, dati priliku da osoba sa invaliditetom ima normalan stvaran život i da ima priliku za stvaran život i onda kad, dakle za sve one prilike koje imaju neki i drugi koji dakle i sad tu je jedna od tema o kojoj bi valjalo raspraviti i kojoj bi valjalo razmisliti i vidjeti što tu je specifično. Ja ću to samo povezati sa nečim što je vrlo aktualno. Pogledajte temu corone. Mi svaki dan imamo svaki dan sve manje zaraženih, to je činjenica. Ali nama broj umrlih od corone ili sa coronom vrlo slabo pada. Dakle, došli smo sad ovih dana zadnjih na 35, 36 inače smo se stalno vrtili između jednog autobusa ljudi koji dnevno umiru. Sad samo je pitanje da li je to onaj normalni autobus ili autobus na kat. Ali još uvijek je to 35, 36 ljudi. Dakle, neka iskustva koja iz ovog bi trebali izvući zašto je tome tako. Ja ne mislim da nekog treba pritom dovesti na Markov trg i ritualno gađati jajima ili ne znam što sve ne. Ali mislim da trebamo postati svjesni činjenice i vidjeti zašto je to tako. I treću stvar koju hoću naglasiti je sljedeće: nema nama naprijed i nema nama iskoraka kad mi uvijek imamo različite, dakle ista tema isti problem, ali imamo različite niše u koje stavljamo ljude. Osoba sa invaliditetom je osoba sa invaliditetom, ali ako mi imamo dvije grupe ili ako imamo nekoliko grupa i ako imamo nekoliko pokazatelja i ako je to na nekoliko načina regulirano pa ne može to, dakle to je svaki put mi pokušavamo imati nekoliko skupina. I čemu se onda čudimo? Čemu se čudimo i u društvu kad imamo ekstremne stavove? Čemu se čudimo isključivosti? Čemu se mi sve zajedno čudimo kad u ovom zakonu imamo registar osoba sa invaliditetom i onda jasno u zakonu kaže za cijelu koju skupinu se i vještačenje i sve o ostalo radi na drugi način. Zašto? Zašto nam to treba? Čemu to činimo u zemlji koja ima tri milijuna 880 000 stanovnika i ako su podaci koji su se iznijeli točni, dakle ako je na 10 osoba u nekim drugim zemljama jedna osoba sa invaliditetom, a kod nas je to na šest, sedam osoba jedna. I čemu onda ovo radimo i što želimo s tim postići? I što želimo složiti nekoliko kategorija ili nekoliko skupina ili nekoliko vrijednih ili manje vrijednih osoba sa invaliditetom. Poruka je ne to raditi, poruka je ne to činiti, poruka je ne imati jedan registar za jednu skupinu, a drugi registar za drugu skupinu. To da netko nema dvije ruke, da nema dvije noge je činjenica i ide u isti registar i hajde pomoći i hajde stvoriti uvjete da su uvjeti za školovanje i za rad, za život otprilike da imaju nekakve uvjete iste kao i svi drugi. Ali u trenutku, dakle i ovim zakonom ovaj registar će se odnositi samo na jedne, ali se neće odnositi na sve. Hvala lijepo.
Sada će u ime Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan Koja bi trebala biti osnovna zadaća zakona? Po meni osnovna zadaća zakona bi trebala biti da osiguraju jednakost. Ako se ovdje postavlja pitanje već nekoliko puta zašto ne samo ovim zakonom, nego i drugim zakonima imamo izdvojenu kategoriju invalida, osoba sa invaliditetom, branitelja. Ako imamo sad Zakon o registru koji će potvrditi tu izdvojenost i neku specifičnost koja ne može biti iz aspekta zdravstvenih okolnosti onda meni nije jasno kako i državni tajnik cijelo vrijeme u potpunosti ignorira ta naša pitanja. Ja ću vam reći zašto su ljudi ogorčeni, nije samo riječ o ovom tu zakonu. Znači mi u populaciji umirovljenika od 1,1 milijun umirovljenika imamo umirovljenike koji imaju preko 8000 kuna tek nešto oko 3600 takvih umirovljenika. U populaciji od 70.000 veterana imamo preko 11.000 onih koji imaju mirovinu veću od 8.000 kuna, znači ljudi vide da su stvari nejednake, neravnopravne. I sad naravno da je potreban ovaj Zakon o Registru osoba s invaliditetom, ali ako vam i udruge govore ovo što sam upozorila, ako vam i pravobraniteljica govori da to morate izmijenit, da poseban status nije potreban. Znači na jedno pitanje ste odgovorili, pa ne nije poseban status samo u stjecanju invaliditeta nego je poseban status i u tome da se u registru isto to misli voditi kao poseban status. Mislim, malo se igramo gluhog telefona. Znači imamo taj čl. 5. st. 3. u kojem stoji „U posebni dio registra unose se podaci o vrstama oštećenja, šiframa bolesti, srodnim zdravstvenim poteškoćama prema međunarodnoj klasifikaciji bolesti u skladu s Uredbom kojom je propisana metodologija vještačenja odnosno za HRVI i civilne invalide iz Domovinskog rata u skladu s propisima metodologije i vještačenja hrvatskih branitelja i civilnih invalida iz Domovinskog rada i to“, i sad se navodi oštećenje vida, je li drugačije oštećenje vide s obzirom kako smo ga stekli, oštećenje sluha drugačije s obzirom kako smo ga stekli, gluhosljepoća, oštećenje govorno glasovne komunikacije itd. Znači ako vas na to upozoravaju udruge, kažu smatramo da bi trebali načeti ne samo vještačenje nego i to da se u registru to ne razdvaja, znači vještačenje osoba dvije skupina osoba s invaliditetom jer se trenutno vještače temeljem različitih metodologija te im se priznaju prava različitih opsega trebalo bi naravno ujednačiti njihova prava. Pučka pravobraniteljica kaže prava i osnove invaliditeta trebaju biti jednaka za osobe s invaliditetom neovisno o uzroku invaliditeta i sad vam tu saborski zastupnici to isto ponavljaju onda mi nije jasno kako državni tajnik ne vidi apsolutni nikakvih problema u tome niti ima potrebu to opravdat nego kaže invalidnost nije trajno, mi moramo jel fluidno pristupiti tom problemu. Mislim očito je trajna nejednakost ako nije invalidnost. Isto tako na pitanje državni tajniče koje je bilo postavljeno vezano uz tehničke uvjete tog softvera koji će biti nabavljen, moram reći da ste malo skromni i kažete ne bavim se javnom nabavom bavite se kadroviranjem u KBC-u Rijeka tako da mislim da biste se mogli možda i osvrnuti na to koji će to softver biti nabavljen. Mislim postavljeno je pitanje s razlogom zato šta imamo iskustva biranja softvera na taj način da se pogoduje nekim skupinama i da softver sve radi osim ono što bi on trebao raditi, ali pogoduje se nekome i dobiju se prilično dobri novci. Znači nekakva uputa o tome koji će bit barem kriteriji bi bila onako da kažem nekakav pristojan odgovor od vas da nam objasnite na koji način po kojim kriterijima će se to tražiti. I s obzirom da kažem imate dosta iskustva i u kadroviranju jel kao član uprave Riječkog KBC-a i to baš osobe koja je voditelj tehničkih poslova u KBC-u Rijeka, mislim da ste čovjek sa više interesa tako da bismo mogli dobiti i taj odgovor na to pitanje od vas na koji način će se taj softver nabavljati. Znači ukratko da skratim, ono što je ovdje problematično je problematično da zakon ne ostvaruje svoju temeljnu zadaću, a to je jednakost, jednakost pred zakonom. Znači to je ono što je problem sa mnogim ovdje zakonima da oni zapravo ozakonjuju bezakonje i daju privilegije koje neki nisu trebali imati.
Prelazimo na pojedinačne rasprave pa će prva govoriti poštovana kolegica Ivana Kekin. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče i svi zastupnici. Prije svega pozdravljam dakle donošenje novog Zakona o registru obzirom na to da se od 2002. kad je donesen prvi zakon zapravo promijenila cjelokupna metodologija vještačenja invaliditeta, a dogodile su se i mnoge formalne i stvarne promjene u sustavima koji su izvori podataka. Najvažniji krajnji domet za osobe s invaliditetom odnose se na činjenicu da će moći brzo i lako doći do potvrde svoga statusa iz registra na online način, a također da će i sustavi u kojima ostvaruju svoja prava to moći učiniti na isti način umjesto njih. HZZO je jedina ovlaštena institucija u RH koja cjelovito pravo i evidentira status i obilježja vezana za invaliditet i zato je važno propisati način korištenja i manipuliranja tim podacima. Moramo biti svjesni da čak 14% osoba u RH ima neki oblik i stupanj invaliditeta i važno je da taj značajan broj naših građana i građanki bude doista uključen u zajednicu i da doista mogu ostvariti svoja prava. Da bismo to ostvarili nužno je da se na brigu i skrb o osobama s invaliditetom konačno primjeni multisektorski pristup jer ako želimo osigurati donošenje, no ne samo donošenje nego i provođenje odgovarajućih i pravovremenih mjera u politikama za poboljšanje kvalitete života osoba s invaliditetom i njihovih obitelji, potrebno je aktivno uključiti i sektor obrazovanja i sektor zdravstva i sektor rada i zapošljavanja i sektor gradnje i urbanog planiranja i sektor stanovanja i sektor socijalne skrbi i sektor sporta i kulture. A kako bi ta multisektorska suradnja bila uspješna nužno je moći pratiti zapravo cjelovite podatke sa svim njihovim obilježjima. I zato mi se zapravo nameće jedno veliko pitanje, registar prema predloženom sadržaju nažalost ne vodi izuzetno važne podatke o sociodemografskom statusu kao što ne vodi izuzetno važne podatke o kretanju u sustavu obrazovanja i rada i o nizu drugih obilježja vezanih za svaku osobu s invaliditetom. Dakle, ovo o čemu smo maloprije pričali de facto nije moguće ako ne objedinimo i te podatke. U procesu vještačenja sasvim sigurno se takvi podaci uzimaju u obzir i uključuju u konačnu procjenu. Smatram da bi se trebao naći način uključivanja svih relevantnih obilježja vezanih za osobu čiji se podaci unose u registar, a to definitivno nisu samo obilježja koja su vezana uz njegovo zdravstveno stanje odnosno uz invaliditet. Ona jesu iscrpna, ali nisu dovoljna za dinamičko praćenje. A pretpostavljam da nadležna ministarstva prate podatke značajne za ostvarivanje pojedinih prava u svojim nadležnostima ali tu opet izostaje taj nekakav multisektorski pristup i premreživanje. Uz to istaknut ću, mnogi su to ovdje već istaknuli ali da UN konvencija o pravima osoba s invaliditetom koju je RH među prvima prihvatila i potpisala se zalaže za jednaka prava osoba s invaliditetom kako jednaka prava njih sa drugim građanima tako i jednaka prava među njima obzirom na nastanak invaliditeta. A opet u ovom prijedlogu zakona ozakonjuje se posebno vještačenje i vrednovanje invaliditeta kod invalida Domovinskog rata. I postavlja se pitanje čemu to? Zar se ne vjeruje stručnjacima koji zapravo vještače sve ostale osobe sa invaliditetima. I još jednom ću podcrtati na kraju ono o čemu je već govorila kolegica Raukar Gamulin. Ovim se prijedlogom bez valjanog razloga popušta unijeti odredbe koje bi omogućile izdavanje europske iskaznice osoba s invaliditetom. Za to ponovo ističemo nema niti jednog valjanog razloga kao što isti ističe i pučka pravobraniteljica. Potrebno je upravo u ovom zakonu predvidjeti i propisati donošenje pravilnika o europskoj iskaznici za osobe s invaliditetom kako bi se detaljnije uredila njihova prava, kako bi se detaljnije uredila pravila izdavanja i korištenja iskaznice i nadamo se da ćete te primjedbe uzeti u obzir do drugoga čitanja. Hvala vam.
Imamo dvije replike, prva je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice govorili ste o multisektorskom pristupu s čime se zapravo potpuno slažem, uvijek govorimo o toj interdisciplinarnoj suradnji. Zaista se slažemo da trebaju biti inkorporirani različiti podaci. Između ostaloga i razina obrazovanja osoba s invaliditetom što i je navedeno među onih 20 stavki i upravo zato da bi oni i lakše pristupili tržištu rada, nešto ću o tome više govoriti u pojedinačnoj raspravi, međutim problem na koji nailazimo je i nedovoljno zapošljavanje osoba sa invaliditetom i u zdravstvenim ustanovama. Nas dvije radimo jel u zdravstvu pa je onda nekako poruka i našem resornom ministarstvu da malo više stimulira i zapravo zdravstvene ustanove kako bi se osobe s invaliditetom mogle što više zaposliti i u krajnjoj liniji kako se ne bi plaćali penali. Kakav je vaš komentar?
Poštovana zastupnica Kekin.
Hvala vam kolegice Marić na ovom komentaru. Ja se s vama slažem i dapače smatram da bi upravo naše ministarstvo, dakle Ministarstvo zdravstva trebalo biti predvodnik u toj pozitivnoj diskriminaciji da tako kažem osoba sa invaliditetom i mislim da tu imamo izuzetno puno prostora za poboljšanje. Također mislim da ne moramo izmišljati toplu vodu, da vidimo primjere dobre prakse po cijeloj Europi. Evo i iz samo moje uže specijalnosti dakle samo kada dođe do, dakle duševnih bolesnika odnosno ljudi sa mentalnim poremećajima u Hrvatskoj nažalost ne postoje uopće programi kojima bi se takvim osobama omogućila pozitivna diskriminacija prilikom zapošljavanja nego kada jednom prime svoju dijagnozu zapravo padaju na teret svoje obitelji i nikoga de facto više nije briga, a mnogi od njih bi i duže bili funkcionalni i bili vrlo kvalitetni i korisni članovi društva samo kad bi se te stvari uzele u obzir..
Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Uvažena kolegice više puta smo čuli i danas s ove govornice da od ovog zakona očekujemo da će omogućiti veću dostupnost bazama podataka različitih tijela, razmjenu podataka između tijela u postupcima koje vode bilo po zahtjevu osoba s invaliditetom ili po službenoj dužnosti što bi osobama s invaliditetom trebalo pojednostavniti procedure i olakšati rješavanje određenih statusnih pitanja poput dokazivanja invaliditeta. Danas sam već pitala, ali evo poštovana kolegice zanima me i vaše cijenjeno mišljenje o tome kako je ovim zakonom propuštena mogućnost izdavanja službene potvrde o statusu osobe s invaliditetom jer ako bi se ta potvrda u budućnosti primjenjivala u svim sustavima u kojima osobe s invaliditetom ostvaruju svoja prava poput socijalnog, mirovinskog, zdravstvenog i drugih sustava sigurno bi u toj velikoj mjeri racionalizirano sadašnji način rada i smanjilo opterećenje Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom. Hvala vam lijepa.
Poštovana zastupnica Kekin.
Evo hvala vam doista na vašem pitanju. Pa slažem se da ovaj prijedlog zakona, srećom je prvo čitanje možda uvaže naše komentare ostavlja još dosta prostora da dodatno olakšamo osobama sa invaliditetom ostvarivanje njihovog prava i kvalitetno i jednakomjerno i jednakopravno uključivanje u zajednicu pa na koncu konca i sa vašim prijedlogom.
Sada će pojedinačno govoriti poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
U ovom izlaganju želim se osvrnuti na dvije stvari. Prva s odnosi na ove konkretne zakonske izmjene odnosno Nacrt prijedloga Zakona o registru osoba s invaliditetom, a druga se odnosi na aktualnu situaciju koja zapravo otvara pitanja o tome kako je dosada funkcionirao registar i kako je moguće da imamo ovakve izmjene pravilnika o upisima u srednju školu koje potpuno negiraju prava osoba s invaliditetom. Dakle, što se tiče samih zakonskih izmjena na tragu onoga što je već ovdje rečeno naravno da se i mi zalažemo za europsku iskaznicu za osobe s invaliditetom. Ukoliko smo mogli tako brzi biti da prvi uvodimo sustav Covid potvrda ne vidim razloga da se ovom sustavu ne priključimo, a ažurnost nam očito nije problem kada nam je to u političkom interesu. Svakako budući da smo dio istog političkog prostora, da smo dio EU osobama s invaliditetom treba olakšati pristup njihovim pravima i uopće pokazivanje njihovog statusa budući da su to osobe, dolazim iz Filozofskog fakulteta, koje su također mobilne i koje također sudjeluju i u različitim akademskim razmjenama, a dapače te njihove razmjene treba dodatno ohrabrivati tako da bi im takav tip statusa svakako olakšao putovanja u druge zemlje, a onda i njihov akademski razvoj, a da ne spominjem i sve ostalo što se tiče bilo kakvog radnog prostora ili putovanja u druge zemlje. Međutim, ovaj dio koji se odnosi na pravobraniteljicu za osobe s invaliditetom, a koji se tiče tog Pravilnika o sadržaju, načinu prikupljanja podataka i vođenja evidencija u registru osoba s invaliditetom, nisam sklona pravilnicima, mi imamo problem toga da se često naši zakoni derogiraju i da kasnije se mimo zakona donose različiti pravilnici. Stoga smatram da bi bilo korisnije da unutar ovih zakonskih odredbi detaljnije razradimo način prikupljanja podataka i vođenja evidencija nego da uvodimo zasebne pravilnike o kojima nećemo moći raspraviti i nad kojima nemamo nikakve kontrole. A sada ću doći do onog dijela koji je aktualan i koji postavlja pitanje toga što je registar radio do danas. Naime, mi trenutno govorimo o osnaživanju prava osoba s invaliditetom omogućavanjem lakšeg pristupa tom registru i njegovim elektroniziranjem, a istodobno imamo Pravilnik o upisima u srednje škole gdje se jedan dodatni bod, minorni bod za zdravstvene poteškoće koji se do sada davao ukida. A zašto se on ukida? E pa ukida se zato i tu dolazimo do ključnog problema, zato što su do sada bile prisutne iako to nije objašnjeno unutar samog pravilnika ali evo neslužbeno je poznato, malverzacije u smislu toga da ste imali situaciju da se recimo u MIOC prije 2 godine od 200-tinjak učenika 80 njih upisalo sa dodatnim bodom za zdravstvene poteškoće. I što se sad tu događa? Dakle, različiti roditelji su si išli priskrbiti za zdravstvene poteškoće da bi osigurali upis djece u kompetitivne gimnazije. Međutim, netko je taj bod davao. HZJZ registar vodi od 2002. godine. Od 2014. godine mi imamo novi sustav vještačenja. I moje je pitanje kako je moguće da je ne provjerljivo koja doista ima zdravstvene poteškoće na temelju kojih zaslužuje bod i koji treba ostati prilikom upisa u srednje škole, a tko su oni koji manevriraju s tim terminom da bi si priskrbili dodatne privilegije neopravdano i osigurali upis u srednje škole. Dakle, odgovornost je kod onih koji te bodove izdaju. To je s jedne strane Zavod za zapošljavanje prilikom profesionalne orijentacije učenika u 8. razredu na temelju preporuke školskih liječnika i Nastavnog zavoda za javno zdravstvo Dr. Andrija Štampar. Postoji registar osoba s invaliditetom od 2002. godine, postoji sustav vještačenja, a mi imamo situaciju da se bodovi mimo kontrole očito dodjeljuju bez ikakvih kriterija, bodovi za zdravstvene poteškoće. Kako je taj problem u sustavu riješen? Je li provjereno tko ne zna postupati s davanjem boda za zdravstvene poteškoće? Je li provjereno, je li registar dovoljno kvalitetan i jesu li u njemu sve osobe koje trebaju biti? Ili je jednostavno zaključeno da ćemo se mi tog boda riješiti pa nema više ni problema, a za osobe s invaliditetom ćemo se pobrinuti neki drugi put. E to nije pravi način nošenja s ovim problemom, registar će pomoći ali imamo i probleme sada u sustavu koji nisu riješeni ovim zakonskim izmjenama i na koje se treba detaljnije osvrnuti.
Prva replika, poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Poštovana kolegice sam registar počeo je gubiti svoju svrhu i nailazi na probleme 2010. godine kad je zabilježen najveći broj osoba s invaliditetom preko 500.000 osoba. Naime, jedinstveni matični broj građana u skladu s ustavnim jamstvom zaštite osobnih podataka nije navođen na dokumentaciji osoba s invaliditetom. Sve je to dovelo do situacije da je bilo otežano jednoznačno povezivanje osoba pogotovo s bazom umrlih koja je imala matični broj tj. došlo je u tom razdoblju do dvostrukog povećanja broja osoba, ali i broja osoba umrlih koje nisu bile tako označene. Ovo iskustvo ukazuje na važnost spoznaje zakonodavstva da bi trebao voditi računa nacionalni zdravstveni registri koji moraju imati dostupne osobne identifikatore jer u protivnom dolazi do iskrivljene epidemiološke slike. Stoga vas molim vaše mišljenje.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Slažem se s vama kolegice, mislim da se u tom smislu i kasni s ovakvim tipom zakona. Već je odavno trebalo provjeriti sustave i pitanje je tko će nadoknaditi svo propušteno vrijeme i probleme koji su iz toga proizašli za one koji, čiji podaci nisu bili usklađeni. I na temelju ovog primjera koje sam sama navela vidimo da očito postoje problemi s korištenjem registra u praksi, a to je ono čemu on u konačnici i služi. Registar nije tu da bi postojala neka baza podataka za jednog državnog službenika nego da bi putem njega ljudi mogli ostvarivati svoja prava. Tko odgovara za to što to u praksi nije slučaj i hoće li se to riješiti samo zakonskim izmjenama ako nismo dosada sanirali one posljedice koje proizlaze iz dosadašnjeg registra, a koje nemaju veze s ovim zakonom ja se bojim da onda neće ni ovo biti dovoljno iako je korak u dobrom smjeru s čime se svi naravno slažemo.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovana zastupnice Selak Raspudić od malo smo proširili temu, ali smatram da je uvijek i u svakom trenutku potrebno razgovarati o svim aspektima problema osoba sa invaliditetom, pa da samo malo naglasimo problem koji je at možemo reći na nivou cijele Hrvatske to su asistenti u nastavi za invalidnu djecu odnosno djecu učenike sa invaliditetom ili djecu s poteškoćama u razvoju. Znamo da je dosta komplicirana procedura da se dođe do prava odnosno da ostvarivanja prava za asistenta u nastavi, a i da ih je i mali broj i da ih počesto naročito u urbanim sredinama jednostavno fizički škola nema gdje smjestiti. Pa bih lijepo molio vaš komentar. Hvala.
Poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Nedopustivo mala naknada, nedopustivo mali broj ljudi i nedopustivo loša radnička prava kada govorimo o osobama koje su asistenti u nastavi. A taj će se problem i potencirati, slažem se s vama da je on izrazito važan i da trebamo proširiti ovo i na njega pogotovo zašto što se ove zakonske izmjene odnose i na korištenje registra i u sustavu obrazovanja i u svim drugim institucijama. Dakle, on će konkretno i služiti za sve te sustave o kojima sada govorimo. Znači imate trenutno situaciju da kada se piše matura da imaju osobe s invaliditetom pravo na asistenta, nekoga tko će im pomoći ukoliko imaju određene zdravstvene poteškoće. Međutim, što će biti sada s ovim pod navodnicima malim maturama, sada škole mogu odlučiti prilikom upisa u srednju školu da imaju prijemne ispite. Nitko nije riječ rekao u pravilniku o tome na koji način će se omogućiti pristup tim primijenim ispitima, hoće li se asistenti jel ih ima dovoljno i dodatno platiti zato osobama s invaliditetom koje žele konkurirati za srednje škole [[Upadica Reiner: Hvala.]] koje imaju prijemne ispite.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovana zastupnice. U svojoj ste raspravi postavili nekoliko retoričkih pitanja pa ću vam na jedan dio tih pitanja pokušati odgovoriti. Dakle, lako je provjeriti da li je netko stvarna osoba s invaliditetom, lako je i provjeriti tko mu je taj invaliditet dao to nije problem. Međutim, mi umjesto da se borimo protiv korupcije, umjesto da se borimo protiv ovakvih pojava u našem društvu, ne, mi ćemo tim ljudima koji su sa invaliditetom radije ukinuti bod jer netko to zlorabi, u tome je problem. Znači nama borba protiv korupcije apsolutno nije u interesu, nama kao oporbi, ali nekom nije.
Poštovana zastupnica Selak RAspudić. Slažem se s vama kolega Pavić i mogu reći da sam zgrožena ovakvim prijedlogom pravilnika koji je samom izmjenom ukidanjem boda za zdravstvene poteškoće pokazao da prepoznaje problem njegove zlouporabe na terenu. Ako prepoznajete problem zlouporabe onda prvo što trebate napraviti je onemogućiti zlouporabu, ali ne to nije dovoljno i kazniti sve one koji su činili zlouporabu jer neka su djeca konkretno i oštećena time što je netko radio malverzacije s dodatnim bodovima, a ne samo da su oni oštećeni sada će očito biti oštećene sve osobe s invaliditetom jer nemaju taj dodatni bod, a on im je potreban jer su u vrlo kompleksnoj situaciji koja je drugačija od osoba koje nemaju invaliditet. I mi smo razvijali senzibilno društvo koje je trebalo omogućiti njima lakši upis u srednje škole, a sada se nismo kao što i vi kažete obračunali s korupcijom nego smo jednostavno odlučili ignorirati cijelu situaciju [[Upadica Reiner: Hvala.]] na štetu osoba s invaliditetom.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče, uvažene kolegice i kolege. Prvo bi se osvrnula na nekoliko podataka i podsjetila vas iz Izvješća pravobraniteljice za osobe s invaliditetom za 2020.g. bit će zanimljivo vidjeti za 2021., znači za 2020.je bilo zaprimljeno 2.266 pritužbi od fizičkih i pravnih osoba, a najviše je bilo pritužbi za vrijeme epidemije na prava iz radnog odnosa na mogućnost rada od kuće, potrebu rada od kuće zbog djeteta s invaliditetom u slučaju samoizolacije itd., također niski iznosi socijalnih naknada i strogi cenzusi ograničili su dosege socijalne intervencije, epidemija je još dodatno otežala i onemogućila pružanje podrške kroz savjetovanje i osnaživanje. Također navodi da postoji izrazite prepreke u pristupu informacijama, zdravstvu, obrazovanju, zapošljavanju, radu i ostvarivanju prava na naknadu s osnove invaliditeta i također na dostupnost zdravstvenih usluga uslijed epidemije, ostvarivanja prava na liječenje, fizikalnu terapiju, zdravstvenu njegu u kući kao i bolničku rehabilitaciju. Zašto to govorim? To je kao nekakav ipak poticaj ministarstvu da ako još nisu da pošalju nekakav dopis zdravstvenim ustanovama kao što su radili za onkološke bolesnike da se osobama s invaliditetom pogotovo onima, a to su mi se ljudi osobno javljali koji radi potrebe vještačenja ne mogu doći do određenih pretraga odnosno dijagnostike dakle da se im da prioritet. Rekla sam već nešto da u čl. 8. ovog zakona od onih 20 parametara o kojima govorimo pod osam piše razina obrazovanja to je vrlo važno da imamo i takve podatke kako bi osobi s invaliditetom što lakše koje mogu jel što lakše pristupile tržištu rada. Budući da radim u zdravstvu imam naravno saznanja da i u zdravstvenim ustanovama, nemam naravno za sve ustanove, ali da ipak ima situacija da bi se mogle prema određenim potrebama odnosno prema zakonu zaposliti osobe s invaliditetom, ali se to iz nekih razloga ne čini pa se onda plaćaju penali. Evo imam podatak da je 975 kuna po osobi je penal. Kad smo razgovarali o Zakonu o tržištu rada onda sam baš to i pitala pa mi je rečeno da 9.000 poslodavaca sve skupa u Hrvatskoj ima obavezu zaposliti osobe s invaliditetom, ali očito to baš svi ne čine pa onda evo ovim putem bi trebala resorna ministarstva što bolje stimulirati bar ove koji su obavezni zaposliti osobe s invaliditetom da onda pristupe ispunjavanju kvota na zamjenski način, a lijepo se može naći i na web-u koje su to mogućnosti kako se može ispuniti kvote na zamjenski način. Kada gledate malo Registar osoba s invaliditetom s datumom za 9.9.2021., čuli smo već 586.153 osobe s invaliditetom od čega 335.050 muškog spola 57%, 251.103 ženskog spola 43% i to je zapravo 14,4% ukupnog stanovništva. Mi smo govorili čak tu jedan na deset, a ovo ispada više projekcije su rađene prema procjenama stanovništva za 2019. I sad što se tiče osoba koje su radno aktivne, dakle 45% od tog navedenog broja su radno aktivne osobe znači 263.526 i onda malo gledate podatke očevidnika zaposlenih osoba s invaliditetom tu vam je 24.566 osoba, a oni koji podliježu što ih se može računati u kvoti 14.794 osobe, dakle to mi se čini prilično malo u odnosu na ovaj sveukupan broj osoba s invaliditetom. A onda kada gledate kakva je situacija za žene s invaliditetom tu imamo podatke za 16.11., znači ukupno je za 9.9., za žene za 16.11. i tu kaže da u RH živi 255.236 žena s invaliditetom, dakle one čine opet 12,3% znači više od onog 1/10 ukupnog stanovništva ženskog spola RH, od toga je radno aktivne dobi 101.889 žena, a u očevidniku zaposleni svega 12.279, a osobe koje idu pod onu kvotu 5.570 osoba. Dakle, postavlja se onda pitanje u cijeloj ovoj priči možemo li mi ipak malo više zaposliti osobe s invaliditetom. Po podatku od prije mjesec dana rečeno mi je 6.231 osoba s invaliditetom koja je nezaposlena, međutim obzirom na ove podatke koje sam iznijela, a i s obzirom ove usklađivanje podataka po novom registru s obzirom na popis stanovništva pitanje je kakve će biti buduće brojke.
Hvala. Repliku ima poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Uvažena kolegice Marić, kako komentirate odgovor prijedloga zakona na prijedlog uvođenja europske zdravstvene iskaznice gdje se kaže da je nju potrebno regulirati zakonom koji regulira promet ili posebnim zakonom obzirom da je europskoj iskaznici namjena ostvarivanje pogodnosti u prometu i ne odnosi se na sve osobe s invaliditetom. Dakle, mi opet nemamo obuhvatni pristup gdje kada govorimo o pravima osoba s invaliditetom imamo jedan paket zakona, strategiju i sustav putem kojeg ćemo osnažiti sva njihova prava nego ista osoba koja nam nudi Zakon o registru nam govori da je se ovo otprilike pojednostavljeno ne tiče. Kako izmijeniti taj pristup i zašto nemamo ovakav tip zakona koji bi dodatno regulirao prava osoba s invaliditetom kada govorimo o registru osoba s invaliditetom.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Pa mislim da smo svi barem s ove strane koju smo danas raspravljali govorili o potrebi ujednačavanja prava osoba s invaliditetom, govorili smo o ovoj europskoj iskaznici za osobe s invaliditetom i ja se nadam da će državni tajnik da ne sjedi tu samo zato gdje mora sjediti nego da će i uvažiti ovo sve što govorimo. Dakle, raditi nekakve izmjene, registre, promjene zakona da se tu nešto malo napravi, a onda ovo drugo nas se ne tiče, to zaista ne stoji i nadamo se da će se do drugog čitanja ovo sve što ste naveli i što govorimo da će uvažiti.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice, govorili ste o zapošljavanju osoba s invaliditetom. Danas ste svjesni toga da poslodavci nije da ne žele zaposlit te osobe nego jednostavno nemaju popunjena radna mjesta za te osobe sa invaliditetom. Činjenica je da postoje različiti stupnjevi invaliditeta, pa vjerojatno postoji i mogućnost da se neke osobe zaposle. I ono što je tu jedino pozitivno je to što kazne koje se zapravo propisuju i kasnije uplaćuju idu zapravo za rad sa osobama sa invaliditetom koje onda kasnije se to, zapravo se taj novac potroši na nekakvu prekvalifikaciju, pa postoji mogućnost da se nakon prekvalifikacije osobe sa invaliditetom ipak zaposle u nekim poduzećima. Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Da, evo hvala, pa evo obzirom da me ta tema stvarno interesira stvarno dala sam si truda, evo i u replikama nešto saznati i nešto ovoga sam iznijela, dosta toga se može i naći ako čačkate podatke. Kako sam rekla 9.000 poslodavaca ima obavezu zaposliti. E sad, imate tu još, to nisam niti stigla govoriti, imate još tu nekakve akte po kojima se određene, određene jel ustanove ako smatraju da nekoga ne mogu zaposliti s invaliditetom da mogu oni još jel poslati nekakve svoje, svoju dokumentaciju da ih se oslobodi od zapošljavanja osoba s invaliditetom. Mislim da bi ovakvi penali zaista trebali biti poticaj tim poslodavcima da, da zaposle osobe s invaliditetom, da im pruže mogućnost da naprave možda nekakvu preraspodjelu u svojoj ustanovi gdje bi se te osobe mogle zaposliti. Vi u zdravstvu ne možete nekoga na određenom radnom mjestu zaposliti, ali imate mogućnost, možda u kuhinji, možda u ne znam tehničkoj službi, dakle treba samo si dati truda i vidjeti koje su mogućnosti, a ako to ne ispunite onda su penali tu jel.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana kolegice zastupnice, koliko mislite zapravo da se prava osoba s invaliditetom kreiraju s obzirom na prikupljene podatke u registru osoba s invaliditetom odnosno koliko se donose odluke što se tiče povećanja prava, primjerice imali smo pravo na povećanje osobama s invaliditetom koje primaju osobnu invalidninu, no ne i za doplatke za pomoć i njegu, a s druge strane imamo i ovu promašenu nacionalnu naknadu za starije osobu koje od pretpostavke da će tu naknadu primat 20.000 ljudi na kraju prima otprilike oko 5.000 korisnika, koliko mislite zapravo da je registar prepoznat i koliko služi u kreiranju zapravo svih politika usmjerenih na osobe s invaliditetom. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Marić.
E sad kad bi registar bio sveobuhvatan koji bi inkorporirao zaista sve podatke koji se tiču osobe s invaliditetom i kad bi bila ta jedna međusektorska suradnja i multidisciplinarni pristup e onda bi mogli nešto i napraviti u tom smislu. Ako radite registar samo zato da evo tu nekakve podatke obuhvatite, a da onda nekakav drugi sektor o tome pojma nema, e to onda nema svrhe. Upravo zato se i registri bi trebali na takav način raditi, to smo i govorili, a vjerojatno će biti riječi i o IT sektoru koji tu može nešto pridonijeti da taj registar ima svoju svrhu i da može onda sa sveobuhvatnim podacima koristiti što u zdravstvu, što za socijalnu skrb, što za zapošljavanje itd..
Poštovana zastupnica Raukar Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, ja bih se opet vratila na ovu europsku iskaznicu za osobe s invaliditetom iz jednostavnog razloga što je u odgovoru na, na primjedbu pučke pravobraniteljice zakonodavac to stavio samo u zonu prometa, a svrha europske iskaznice za osobe s invaliditetom je puno šira, dapače to je iskaznica koja omogućava sva prava koja ta osoba ima da mu se odobravaju i u cijeloj EU. Znači ne možemo ju sužavati samo na promet, to nije iskaznica za mobilnost, to je iskaznica za sva prava. Osim toga, rok je do kraja '23.g., osim toga to je preduvjet za povlačenje sredstava EU, pa bi vas, ja smatram da je to potrebno ponovno naglasiti, pa vas molim za komentar. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Pa evo, kao što sam rekla, vjerujem da državni tajnik pažljivo sluša o čemu govorimo mi stalno neke stvari koje idu za dobrobit naših građana radimo parcijalno odnosno radimo tek nakon što nas EU natjera na to. Tako da je ovo sad prvo čitanje, prilika je naravno da do drugog čitanja uvrste i ovu europsku iskaznicu i sve ono što piše u javnom savjetovanju, slažemo se naravno, ovaj, pročitale smo jedna i druga odnosno i kolegice koja je komentirala, dakle to nije samo za putovanje nego za širi spektar prava koje osoba s invaliditetom mora imati, prema tome, državni tajniče, bi lepo prosila. Hvala.
Poštovana zastupnica Benčić.
Zahvaljujem se. Evo kolegice, ako, s obzirom da ste te struke, evo, voljela bih da mi vi odgovorite, da li vi vidite ikakvo opravdanje da postoje različite metodologije vještačenje, različita tijela vještačenja za različite skupine osoba s invaliditetom i to ne s obzirom na vrstu invalidnosti nego s obzirom na to da li se radi o vojnim ili civilnim stradalnicima Domovinskog rata i svima ostalima. Dakle, vidimo da su i određene udruge istaknule činim mi se, čak i pravobraniteljica, da nema potrebe da imamo 2 različite metodologije i različita tijela koja to utvrđuju s obzirom na to da bi se primarno kod utvrđivanja i vještačenja trebalo raditi o stručnosti tih osoba i naravno, nalazima koji će onda omogućiti ostvarivanje prava osobama s invaliditetom. Hvala.
Poštovana zastupnica Marić.
Hvala. Evo, još jednom pitanje koje je evo, malo zbunjen bio državni tajnik pa je tvrdio da su iste metodologije, nisu iste metodologije i moraju biti iste metodologije. Osim toga, invalid koji je, ne znam, stradao pa izgubio vid, sluh, itd., iz jednog područja, isto tako iz drugog područja trebao bi imati ista prava i potcrtavamo još jedanput, znači treba uskladiti te metodologije kod vještačenja. Nadam se da ste i to.
Poštovana zastupnica Burić.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Marić, moram reći da sam pozorno slušala vaše izlaganje i vi ste ustvari cijelo vrijeme govorili o Zakonu o vještačenju, profesionalnoj rehabilitaciji, zapošljavanju osoba s invaliditetom, a ne o Zakonu o Registru. Temeljem tog zakona koji ste vi spominjali i o kojem ste govorili, moram podsjetiti da svaki poslodavac koji ima više od 20 zaposlenih, ustvari ima dužnost zaposliti određen broj osoba s invaliditetom. Međutim, ja vas pitam što ako se na natječaj nitko ne javi? Što ako je naprosto nemoguće da određenom području naći osobu s invaliditetom koja može zadovoljiti te kriterije i uvjete? E upravo zbog toga postoje zamjenski načini ispunjavanja zakonskih odredbi. Ti zamjenski načini, od stipendiranja učenika osoba s invaliditetom do korištenja usluga odnosno ugovaranja usluga sa zaštitnim radionicama, itd., [[Upadica: Hvala.]] te usluge su najšire u svim zemljama EU upravo [[Upadica: Hvala lijepa.]] u RH.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa poštovana kolegice. Pa evo, zbog nedostatka vremena ovu čitabu koju sam vam pokazala koju ste vi naveli, nisam naravno čitala detaljno, slažem se da se nekad ne može netko javiti na natječaj, da jednostavno ne možete prilagoditi radno mjesto za osobu s invaliditetom, ali upravo zato da bi mogli ispuniti ovu zamjenski način ispunjavanja kvota, jedan dio ste rekli, postoji primanje na praksu učenika s teškoćama u razvoju, studenata s invaliditetom, primanje na praksu rehabilitanata u sklopu profesionalne rehabilitacije, sklapanje ugovora o obavljaju studenskog posla sa studentom s invaliditetom, primanje osoba s invaliditetom na stručno osposobljavanje za rad bez zasnivanja radnog odnosa, sklapanje ugovora o poslovnoj suradnji s osobom s invaliditetom koja se zapošljava, stipendiranje redovnog školovanja osoba s invaliditetom, to bi svaki poslodavac mogao, je l' tak? Prema tome, načina ima, samo je pitanje da li si netko da truda ili jednostavno plaća penale pa baš ga briga, a tako ne bi trebalo biti. Slažete se, je l'?
Hvala. Hvala lijepa. Idemo na pojedinačno sljedeću rapravu, a ta je poštovanog zastupnika Željka Pavića, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, kolegice i kolege. Ja sam imao jednu repliku na koju baš nisam dobio zadovoljavajući odgovor pa ću to još malo razraditi u ovoj svojoj raspravi. Dakle, u ovom momentu vještačenja se provode u Zavodu za vještačenje i profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom i pred liječničkim vijećima koja su u nadležnosti Ministarstva hrvatskih branitelja. Evo čuli smo već i nekoliko puta i u raspravama i u replikama i u odgovorima na replike da se smatra i od strane struke, evo, sad je bila tu kolegica koja je te struke, da se smatra da to nije dobro, da imamo različite kriterije. Metodologija rada Zavoda za vještačenje definirana je uredbom o metodologijama vještačenja, a metodologija rada liječničkih vijeća propisana je pravilnicima koje donosi ministar hrvatskih branitelja. Ako su kriteriji za dodjelu invaliditeta isti, zašto se onda vještačenje treba provoditi od strane različitih tijela po različitim metodologijama? To je prvo pitanje. Kad sam postavio pitanje da li se namjerava to nekako uskladiti i da li se to namjerava vratiti u ingerenciju Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom, pa da imamo jedinstvena mjerila, dobio sam odgovor da se o ovom Registru neće voditi podaci vezano za HRVI i civilne invalide iz Domovinskog rata. Međutim, u Zakon explicite piše da se u Registru vode i navedeni podaci, ali sve zavisno od koga tko je vještačenje proveo u Registar se upisuju i različiti tipovi podataka za pojedine atribute. Znači to je čl. 5 i čl. 8. Nadam se da smo to pročitali i da smo se s tim složili. Kad sam vidio da je Zakon pušten u proceduru, nadao sam se da ćemo napraviti iskorak i napokon objediniti sve registre čiji su podaci osnova za ostvarivanje svih socijalnih prava, te da ćemo se napokon osposobiti za transparentnije djelovanje i transparentnije dodjele i praćenje svih naknada koje osobe dobivaju po osnovi socijalnih prava što je izuzetno važno, jer jedno pravo isključuje drugo, a institucije koje dodjeljuju prava i sredstva nemaju razmjenu podataka putem servisa što se često zlorabi. O tome sam već govorio tu jedanput u svojoj raspravi i u replikama, međutim evo nije se desilo ništa. Osim toga možemo i moramo govoriti i o troškovima razvoja, implementacije i održavanja mnogih informacijskih sustava koji su u upotrebi u zavodima, agencijama, ministarstvima, javnim poduzećima i inim institucijama a sadržavaju iste podatke uz male ili neznatne izmjene ili dopune. Zar ne bi bilo bolje, kvalitetnije, funkcionalnije i transparentnije, a uz to i jeftinije da postoji jedinstveni registar svih socijalnih prava bez obzira gdje ih ostvaruje, bez obzira po kojem kriteriju ga ostvaruje, bez obzira dobiva li naknade iz sredstava HZZO-a, iz državnog proračuna, proračuna županija ili iz proračuna jedinica lokalnih samouprava ili na primjer iz Zavoda za socijalnu skrb i da ne nabrajam dalje. I sada umjesto da napravimo jedan veliki korak naprijed mi ćemo napraviti koračić koji već u startu u jedinstvenom registru osoba sa invaliditetom predviđa obuhvat podataka po različitim kriterijima što je izuzetno loše i za našu demokraciju i za daljnji razvoj transparentnosti u Republici Hrvatskoj pogotovo po pitanju socijalnih prava. Kako ćemo u bliskoj budućnosti krenuti u izradu jedinstvenog registra svih socijalnih prava i svih osoba koja ta prava ostvaruju kad nemamo jedinstveni obuhvat podataka. U postojećim registrima mi jednostavno nemamo što objediniti jer su nam podaci različiti i ne možemo ih objedinjavati, nego ih trebamo ponovno ručno unositi, ponovno utvrđivati kriterije da bismo dobili jedan jedinstveni registar. Ovdje ne govorim samo o pravima invalida, ovdje govorim i o pravima za ostvarivanje zdravstvenog osiguranja i za mirovine i sve ostalo što zapravo proizlazi iz tih socijalnih prava. Hvala.
Hvala. Imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Pavić, zanima me vaše mišljenje kako vi objašnjavate da imamo različite sustave vještačenja s obzirom na hrvatsku praksu i je li razlog tome i činjenici da se ni sada oni ne ujednačavaju putem ovog registra lakše manipuliranje registrima osoba sa invaliditetom i mogućnost utjecanja na njih i bilo kakvih drugih malverzacija.
Poštovani zastupnik Pavić.
O tome smo već pokušali malo u svojim replikama nešto raspraviti i ja sam isto pokušao sa vama kroz repliku neke stvari, odnosno razmijeniti stavove u vezi toga. Znamo i da je državna pravobraniteljica rekla da to nije dobro. Ne možemo imati različite kriterije za ista prava, odnosno za ostvarivanje istih prava, a nakon toga što je još najgore što se svi ti podaci nalaze u đuture u jednom registru i nakon toga se više ne razlikuju. Osim dobro moram priznati ovdje u članku 8. ako se ne varam se navodi da će podaci koji su navedeni pod brojem 12. biti drugačije registrirani s obzirom da imaju drugi osnov za utvrđivanje s obzirom da se utvrđuju po drugom zakonu. Ali to je jedan atribut se razlikuje, a sve ostalo ostaje isto. To nije dobro.
Poštovana zastupnica Šimunić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega. U svojoj raspravi govorili ste o jedinstvenom registru u kojem bi se vodili podaci, odnosno evidencije o svim socijalnim pravima. Molim kratko još pojašnjenje kako ste to zamislili i zbog čega je sve to važno? Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Evo ja ću vam reći. Trenutno radim na jednom projektu Svjetske banke u Sjevernoj Makedoniji, gdje radimo baš na tome da se napravi jedan jedinstveni registar za sva socijalna prava koja će građani Sjeverne Makedonije ostvarivati. I stvari su veoma jednostavne. Trebala se napraviti snimka stanja u svim ministarstvima, u svim agencijama, zavodima i institucijama koje vode pojedine registre. Nakon toga sve te registre objediniti i dodati unutra još one atribute koji nedostaju da bi se mogla ostvarivati sva ona prava koja su eventualno zaboravljena ili za koja trebaju nekakvi dodatni atributi, odnosno trebaju nekakvi dodatni podaci. I stvar je jako jednostavna. Naravno to iziskuje vrijeme, to iziskuje novac, iziskuje organizaciju, možda iziskuje još jednu instituciju koja će to pratiti ali ćemo dobiti sigurno transparentnije podatke.
Poštovana zastupnica Vlašić Iljkić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani kolega zastupniče. Na raspravi Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, te Zakona o civilnim stradalnicima smo ukazivali na dugoročne štetnosti zapravo izdvajanja vještačenja posebne populacije, znači braniteljske populacije i Zavoda za vještačenje. Jedna između ostalih štetnost je zapravo da sad imamo situaciju gdje ne možemo s obzirom na različitu metodologiju objediniti podatke i planirati mjere ravnopravno za sve osobe sa invaliditetom. Koliko vi mislite da zapravo ovaj registar osoba sa invaliditetom je sad informatički dobro hajmo reći potkovan za ažuriranje svih podataka i koliko zapravo može on bit provedbeno koristan za sve druge ustanove koje će koristiti te podatke?
Poštovani zastupnik Pavić.
Prvo bih htio da iznesem svoj stav koji sam već ovdje iznio za ovom govornicom, a to je da smatram da se svi trebamo duboko pokloniti svim našim braniteljima kao i civilnim žrtvama rata našeg Domovinskog rata. Prema tome, tu uopće nikakve dileme nema. Ali zašto da ih stavljamo u negativan kontekst? Zbog čega? Zbog čega i zakonodavac stavlja negativno u tekst? I sada kad gledamo ovaj registar, gledamo Zakon o ovom registru onda vidite i popis institucija iz kojih ćemo samo kliknuti podatke, a ne znamo koliko su ti podaci kvalitetni. Što ćemo napraviti? Vidite kako je tamo definirano kako će se ti podaci prikupljati, kojim metodama? Znači nemamo jedinstveni pristup. Mi nemamo jedinstveni obuhvat podataka u Ministarstvu branitelja, u Zavodu za vještačenje odnosno za javno zdravstvo, u ostalim ministarstvima i drugim institucijama. Da bismo to imali jedinstveno onda bi to prikupljanje imalo smisla. Ovako jedino što dolazi u obzir to je ručni unos podataka sa pravim kriterijima koji su utvrđeni.
Hvala. Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. Ja bih vas upozorila na nešto što vam je odgovorio sam državni tajnik u svojem odgovoru na vaše pitanje, znači da li imamo opravdanja za izdvajanje kategorija osoba sa invaliditetom na ovaj način. Vama je odgovorio ili nekom tko je postavio to pitanje manje važno, odgovorio je da bi volio znati po kojem mi to kriteriju mislimo da su ti kriteriji za stjecanje statusa osoba sa invaliditetom drugačiji? Znači po čemu mi mislimo da su oni drugačiji? Pa ako nisu drugačiji, ako su ti kriteriji jednaki onda tek ima smisla ono što mi upozoravamo, a to je da tu nema razlike. Znači da se izjednače sve osobe sa invaliditetom prema zdravstvenim kriterijima. Znači ako postoje različiti kriteriji onda možda i točno stoji ono što je meni odgovorio državni tajnik trebamo imati različitu legislativu, mislim bez obzira jel' to pravedno ili nije. Ali ako je tek tako kako je on rekao da nema razlike u vještačenju [[Upadica Reiner: Hvala.]] onda nema razloga ni da se legislativom na to odgovara.
Poštovani zastupnik Pavić.
Ono što možemo sigurno tvrditi je da metodologija vještačenja nije ista. Znači jedna je metodologija u zavodu, druga je u ministarstvu koji radi liječnički konzilij. To je definitivno, tako je napisano i u zakonu, tako je napisano i u Zakonu o braniteljima i u Zakonu o civilnim žrtvama domovinskog rata, tako da tu uopće nema dileme. E sad, da imamo jedinstvene kriterije to sam rekao u jednom dijelu i u svojoj raspravi, da imamo jedinstvene kriterije onda ne bismo trebali razdvajati i pojedine podatke, odnosno tipove podataka unutar ove baze podataka. Jer mi sada recimo u zakonu piše da će voditi opći i poseban dio registra, s time da kad tamo spominjemo onaj posebni dio registra, tamo će se voditi neki podaci malo drugačije. Zašto drugačije? Zbog toga jer su drugačije ustanovljeni kriteriji za, odnosno ne čak i kriteriji, nego drugačije je ustanovljen invaliditet za pojedine osobe. I onda ćemo drugačije to pratiti unutra, a zapravo ćemo imati sve podatke zajedno. Što ćemo dobiti nakon toga?
Hvala. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega evo tu lijepo kaže u registru za 2021. Odnosno 9.9. da od ovog ukupnog 186153 osoba sa invaliditetom. Oko tog ukupnog broja u RH žive 64000 branitelja sa invaliditetom, 4618 osoba koje imaju posljedice ratnih djelovanja iz Drugog svjetskog rata ili su civilni invalidi rata i poraća. I sad u našem ovom zakonu puno razgovaramo o metodologijama koje nisu iste. Jedno je naravno Zavod za vještačenja, a drugo su liječnička vijeća iz nadležnosti Ministarstva hrvatskih branitelja. I sad nama u zakonu kažu da će ovaj novi zakon unaprijediti komunikaciju, ukloniti nepotrebne administrativne procedure, a cijelo vrijeme zapravo govorimo o tome da sumnjamo da će biti nekakvog olakšanja. Zato vas molim da kao nekakav IT stručnjak ipak date savjet što napraviti, da možemo biti koliko toliko sigurni da će biti podaci adekvatni, odnosno jednoznačni, a sad nisu. Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Da, govorili smo o tome i smatramo i mi kao klub i vidim da danas to smatra i veći dio oporbe da će to biti zapravo otežavajući faktor. S obzirom da imamo dvije metodologije bit će otežana komunikacija, bit će otežano praćenje podataka. Nakon toga će biti otežano praćenje tih podataka, izmjene, dopune tako da mislim da nam predstoje veliki problemi. I u ni kom slučaju nećemo imati jedinstvene kriterije za dobivanje invaliditeta osoba koji su civili i ovi koji su bili ili branitelji ili ovi koji su žrtve, civilne žrtve Domovinskog rata. I tu ćemo imati definitivno dodatnih problema. Umjesto da sad to ujednačimo i da se uskladimo, da budemo transparentniji, evo mi si opet kompliciramo život.
Poštovani zastupnik Đakić.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa kolega Pavić govorili ste o ovom Zakonu o registru invalida u RH i stalno je naglasak na hrvatskim invalidima iz Domovinskog rata. I pitate se zašto su dvostruki kriteriji, zašto su posebna vještačenja? Naime, izmjene zakona koje su se dogodile 2019. godine jasno su definirale zbog čega se išlo u promjenu zakona. S obzirom na jedinstveno tijelo vještačenja koje nije obavljalo svoj posao onako kako treba prema hrvatskim braniteljima u stotinama tisućama tužbi koje su bile zaprimljene na hrvatskim sudovima jedan razlog, drugi razlog je što jedinstveno tijelo vještačenja nije primjenjivalo pravilnike koje je ministarstvo u prijašnjim vremenima imalo, a to su za eksplozivne rane, za stradanja od psiho poremećaja i ostaloga što ne vidim ni u ovom sadržaju registra da bi mogli svrstati u više vrsta [[Upadica Reiner: Hvala.]] oštećenja što je i prostrijelna rana [[Upadica Reiner: Hvala.]] i eksplozivna rana [[Upadica Reiner: Hvala lijepo. Shvatili smo.]] i sve ostalo.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovani zastupniče, ja sam svoj stav o braniteljima jasno izrekao ovdje za ovom govornicom nekoliko puta i mislim da ga ne trebam ponavljati, a što se tiče utvrđivanja da li smo pozvali za ovo vještačenje liječnike iz inozemstva, pa to su naši liječnici. Zar nismo te iste liječnike mogli staviti u zavod da odrađuju taj isti posao? Sad kada ćemo utvrditi da ni ovi liječnici ne rade dobro, hoćemo li osnovati još jedan zavod, hoćemo li osnovati još neko povjerenstvo, još neke komisije dodatne? Ili ćemo ove koji rade loše napokon sankcionirati. Dokle tako? Ovo nema smisla. Hvala lijepo.
Hvala. Sada idemo na završna izlaganja klubova. Najprije Klub zastupnika HDZ-a završno poštovana zastupnica Ljubica Lukačić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Evo na kraju ove rasprave o ovom jako važnom zakonu, Zakonu o Registru osoba s invaliditetom koji bi svim osobama s invaliditetom trebao omogućiti lakši pristup svakom sustavu i konačno dobivanje potvrde o svom invaliditetu. Ovaj zakon morao se donijeti novi, morat će se donijet novi iz razloga što je u mnogim sustavima su nastale promjene, a najveće promjene nastale su u načinu vještačenja. Nedavno evo sad kolegu Đakića i onda mi padnu branitelji na pamet, nedavno su se branitelji odvojili iz načina vještačenja u jedinstvenom tijelu vještačenja, pa se evo ja nadam da će sada vještačenje za HRVI biti nešto brže nego što je to bilo ovdje. A jesmo li se trebali razdvajati, to će vrijeme pokazati. U ovoj raspravi čuli smo svašta danas od asistenata do vještačenja, proširile su se teme koje jesu važne za osobe s invaliditetom, ali nekako nisu danas najvažnije i prioritetne. Ako ćemo već govoriti, ne znam, o asistentima onda mogli bismo govoriti naširoko i nadugačko obzirom da je evo ovaj prošli tjedan i tjedan prije da je podijeljeno na stotine ugovora diljem cijele Hrvatske i ministar Aladrović podijelio je i njegove državne tajnice ugovore za osobne asistente, nastavak projekta u Zagrebu, Rijeci, u Osijeku, u Slavonskome Brodu itd., dakle diljem cijele Hrvatske. Što se tiče asistenata u nastavi moram se kratko osvrnuti imam manje-više svako dijete koje je trebalo dobiti dobilo je, a asistente moram ovdje sada reći, već sam o tome i govorila i prije, imaju i oni koji ne bi trebali imati. Pa kad govorimo o osobnim asistentima svi kolege malo bolje se odnosno asistentima u nastavi da se malo bolje upoznaju s tim pa da vide gdje asistent u nastavi možda više šteti nego donosi koristi. Eto ja vjerujem da će ovaj zakon doživjeti eto možda još do drugog čitanja i neke promjene, da bi bio što bolji i kvalitetniji, ali sam sigurna da evo već i ovakav kakav je donosi korak naprijed za osobe s invaliditetom. I još jednom klub HDZ-a podržat će donošenje ovog zakona. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a završno će govoriti poštovana zastupnica Andreja Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Evo završno podcrtat ću da će klub SDP-a podržati ovaj zakon u prvom čitanju, naravno da treba nakon 20 godina osuvremeniti registar, međutim podcrtavam još jedanput da je najviše bilo prijepora oko metodologija vještačenja. Kakogod tvrdite da će se unaprijediti komunikacija, ukloniti nepotrebne administrativne procedure smatramo da će biti određenih problema, da nema jedinstvenih kriterija to vam je bilo evo rečeno i na javnom savjetovanju jer se trenutno ove dvije kategorije, ajmo ih tako podijeliti, vještače temeljem različitih metodologija, priznaju se prava različitih opsega i stav je i ovih udruga osoba s invaliditetom da treba ujednačiti njihova prava. Nadalje što bih podcrtala, svakako je potrebno uvesti europsku iskaznicu za osobe s invaliditetom o tome smo puno govorili tako da se nadam da ćete do drugog čitanja to i napraviti. Jedan upit koji mi baš nije potpuno jasan pa možda ćete nam se obratiti što se tiče čl. 7., tu lijepo piše da se u registar upisuju podaci koji se prikupljaju iz zdravstvenih ustanova na primarnoj, sekundarnoj i tercijarnoj razini zdravstvene zaštite i onda kad čitate registar lijepo kaže da prima na zdravstvenu zaštitu specijalističko konzilijarna zdravstvena zaštita prijave dostavljaju na obrascu o invaliditetu, da li je to elektronski ili je ručno to ne znam, koji je propisan pravilnikom o obrascu za dostavljanje podataka. I sada je pitanje da li se tu upisuju svi boravci u bolnicama, svi pregledi? Znate i sami da mi kad šaljemo nalaze na CEZIH moramo se prištekati sa iskaznicom. Što ako se neko ne uključi sa iskaznicom, znači automatski taj nalaz se ne šalje. Također važno je kad govorimo o razini obrazovanja sve ono što smo pričali da resorna ministarstva moraju raditi na tome da se što više osoba s invaliditetom može zaposliti. Nadalje, ovi provedeni postupci liječenja opet upit da li se upisuju sve hospitalizacije, svi nalazi to nam probajte nekako protumačiti kako je to zamišljeno. Onda od onih 20 stavki pod čl. 8., 20. je datum smrti i mislimo da bi možda trebali uvesti i uzrok smrti pogotovo razlučiti da li je vezan uz sam invaliditet ili je nekakvi dodatni uzrok smrti. Dakle, uz datum smrti vidite da li i uzrok smrti, to bi bio prijedlog, to smo i na odboru raspravljali i vezano uz samo obrazovanje odnosno zapošljavanje osoba s invaliditetom, svakako potičemo resorna ministarstva da povećaju zapošljavanje, da stimuliraju ustanove, ako treba dopise poslati, zdravstvenim ustanovama, itd., da se primjenjuju zamjenski programi, ako se osoba ne može direktno zaposliti, kako se ne bi plaćali penali. I na kraju, bilo je govora tu, vezano i uz čl. 18, gdje je Zavod dužan osobi upisanoj u Registar na njezin zahtjev izdati potvrdu o podacima upisanim u Registar. Naravno da bi tu trebalo biti ime, prezime, ali i kategorija i koliki postotak oštećenja, dakle zapravo bi trebala biti jedinstvena potvrda za sve osobe s invaliditetom na nivou RH. Pa evo, kažem, podržat ćemo ovo u prvom čitanju, nadamo se da ćete uvažiti ono o čemu smo pričali. Hvala.
Završno u ime Kluba zastupnika Mosta govorit će poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić, izvolite.
Kratko, naravno, Klub zastupnika Mosta će podržati ove zakonske izmjene zato što nam treba novi Zakon o Registru osoba s invaliditetom koji će jasnije urediti prava osoba s invaliditetom. Međutim, to nije dovoljno. Ono što mi u Klubu zastupnika Mosta očekujemo, s obzirom da smo vrlo aktivno sudjelovali u svim raspravama koje su se odnosile na prava osoba s invaliditetom, jednako kao i u raspravi o izvješću pravobraniteljice za osobe s invaliditetom, njihovom uključivanju na tržište rada i svim ostalim problemima s kojima smo se susretali u posljednje vrijeme i pokušajima zakonskih rješenja je jasna strategija. Dakle, očekujemo da se problemima s kojima se susreću osobe s invaliditetom u smislu zakonskih uređenja pristupa obuhvatno. To znači vrlo jednostavno, kada govorimo o ovim zakonskim izmjenama da ne možemo reći da se pitanje Europske iskaznice za osobe s invaliditetom tiče nekih drugih zakonskih izmjena, a da nismo unaprijed pripremili i te iste zakonske izmjene, ukoliko ćemo ih uređivati putem toga. Dakle očekujemo da se predlažu paketi zakona koji će obuhvatno urediti prava osoba s invaliditetom, što će pokazati jasnu strategiju pristupa osobama s invaliditetom u smislu ostvarivanja njihovih prava, a čime će se i pokazati senzibilitet ovog Sabora, odnosno senzibilitet Vlade RH za prava osoba s invaliditetom, što će omogućiti podizanju društvene svijesti o specifičnostima njihovog statusa. Dakle to je prva stvar koju tražimo. Druga stvar koja se odnosi na ove zakonske izmjene, tiče se načina kako urediti zakon u odnosu na pravilnike. Slažemo se s time da sadržaj, način prikupljanja podataka i vođenja evidencija u Registru koji se odnosi na čl. 8, 9, 10, 11 i 12 treba detaljnije urediti, međutim, kao i u svim drugim zakonskim izmjenama, smatramo da je prikladnije da zakon, što je jasnije moguće uredi način prikupljanja podataka i vođenja evidencija u Registru, nego da idemo na dodatne pravilnike na čiji sadržaj ne možemo imati utjecaja. I ono treće o čemu sam ovdje govorila, a tiče se itekako i ovog Registra, pitanje Pravilnika o upisima u srednje škole, dakle prakse korištenja Registra unutar obrazovnog sustava, što se uređuje i ovim Zakonom, trebamo provjeriti sve malverzacije koje se događaju u praksi, trebamo provjeriti kako funkcioniraju školski liječnici, kako funkcionira HZJZ i profesionalna orijentacija, kada govorimo o dodjeljivanju dodatnog boda za zdravstvene poteškoće prilikom upisa u srednje škole, taj sustav treba unaprijediti. Ukoliko postoji sustavni propusti koje su određeni roditelji iskorištavali da bi manipulirali dodatnim bodom za zdravstvene poteškoće, dakle ukoliko institucije, koje sam ovdje nabrojala, ne rade svoj posao, ili ne znaju koristiti Registar ili Registar na razini vještačenja nije ujednačen, o čemu je također, bilo rasprave, onda te stvari treba dodatno urediti, a ne možemo ovdje licemjerno govoriti o pravima osoba s invaliditetom, a da paralelno u obrazovnom sustavu idu zakonske izmjene koje će riješiti problem koji je ozbiljan i koji postoji, manipulacije bodom sa zdravstvenim poteškoćama i problem superodlikaša na način da smanjuju prava osoba s invaliditetom. Dakle, osim ovih zakonskih izmjena, za ovom govornicom bitno je reći da treba provjeriti i svo dosadašnje postupanje u dodjeljivanju bodova za zdravstvene poteškoće i uopće funkcioniranja Registra i ostvarivanja prava osoba s invaliditetom. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka završno govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, ispred Kluba zeleno-lijevog bloka već smo izrazili neke zabrinutosti oko odredbi zakona, odnosno više bismo mogli to nazvati nepotpunostima i stvarima koje ovaj Zakon o Registru nije pokrio. Dakle, vidjeli ste da se zapravo ovdje svi klubovi unisono zalažu dakle za uvođenje Europske iskaznice za osobe sa invaliditetom koja bi omogućila lakše i brže ostvarivanje prava osoba s invaliditetom i na području dakle mobilnosti unutar EU, ali, ali, posebno važno, isto tako, ostvarivanje prava kod različitih institucija i unutar RH. Naime, jedan od najvećih razloga primjedbi zbog kojih nam se osobe s invaliditetom obraćaju i našem klubu, ali vjerujem i brojnim drugima jest upravo kontinuirana potreba da prikupljaju dokumentaciju, novu dokumentaciju, traženje novih vještačenja, itd., da bi ostvarili određena prava. Vrlo često, dakle i osobe koje imaju nekorektabilni invaliditet, dakle nešto što se neće popraviti s godinama i kao takav je i vještačen, budu iz godine u godine pri ostvarenju određenih prava traženi da ponovno donose određenu dokumentaciju, kao da bi se to stanje u međuvremenu moglo promijeniti i to je ono gdje se zaista zapravo stavlja ogroman administrativni teret upravo na osobe s invaliditetom da bi određeno pravo ostvarili. Ovime se u jednom dijelu to rješava. Rješava se upravo ovom činjenicom i mislim da je jako dobro da je usvojena primjedba u e-Savjetovanju Grada Zagreba koji je tražio da se u područje rješavanja prava djece sa teškoćama, dakle da budu uvršteni kao izvor podataka, a samim time što su izvor podataka, onda mogu i sami dobivati bez naknade podatke iz samog Registra. To bi konkretno značilo, da kada građanin/građanka dođe zbog ostvarenja određenih prava u gradsku upravu, da tada ne mora one podatke koji se nalaze u Registru sama tražiti nego da zapravo sama upravna tijela mogu do tih podataka doći. Međutim, smatram da to treba proširi zapravo na sva upravna tijela županije, ovdje je Grad Zagreb u ulozi zapravo županije, s obzirom na njegovu dvojnu ulogu, na sva upravna tijela, županijska koja imaju u svojoj ingerenciji ostvarenje bilo kojeg prava vezano za osobe sa invaliditetom jer na taj način ćemo omogućiti da zaista ljude ne tjeramo okolo po institucijama da prikupljaju papire. Jedna od važnijih, vrlo važnih funkcija zapravo države, a i ovog Registra, ali i Državnog zavoda za statistiku, to je jedna tema o kojoj ćemo sada kasnije govoriti, trebala bi se koncentrirati na prikupljanje ekonomsko-socijalnih podataka o osobama s invaliditetom. Prikupljanje tih ekonomsko-socijalnih podataka o osoba s invaliditetom ključno je, ključno je za planiranje i stambene politike, dakle i politike dakle stambenog zbrinjavanja osoba s invaliditetom, planiranja stambenih jedinica za osobe s invaliditetom jer bi možda mogli znati koliko od njih zapravo svega živi u onim stanovima ili kućama koje su prilagođene za osobe s invaliditetom. Planiranja, dakle smještajnih jedinica na, u studentskim domovima, itd., za osobe s invaliditetom, zatim, stanje, ekonomsko-socijalno stanje osoba s invaliditetom da bi mogli planirati uopće da napokon, kao zemlja uvedemo dakle integracijski dodatak za osobe s invaliditetom i da točno vidimo koje sve vrste troškova bi on trebao pokrivati s obzirom na ekonomsko-socijalna obilježja populacije, najčešće probleme koje imaju i mogli bi doslovno individualno targetirati takvu vrstu integracijskog dodatka. Također, podržavamo kao i stali klubovi ovdje da se donese pravilnik o sadržaju i načinu prikupljanja podataka i vođenja evidencija u Registru kojim će se detaljnije propisati stvari i omogućit zapravo svima onima koji rade na ostvarenju prava osoba s invaliditetom da imaju i pristup podacima iz Registra. Nadamo se zapravo da će se u, kroz samu implementaciju, je li, i kroz rad tijela državne uprave, sve to o čemu smo danas govorili i što je naglašavala i pravobraniteljica za osobe s invaliditetom, zaista realizirati i da ćemo tokom provedbe imati neki sustav praćenja da bi ovo mogli unaprjeđivati. Jer kažem, ključna stvar je da ovaj Registar omogući lako, brzo i efikasno ostvarivanje prava za sve osobe s invaliditetom [[Upadica: Hvala.]] bez obzira na izvor invaliditeta. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika socijaldemokrata završno govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući. Poštovani tajniče, kolegice i kolege. Mislim da smo u današnjim raspravama čuli stvarno puno prijedloga, puno sugestija od strane oporbe i nadam se da će barem jedan dio tih sugestija biti usvojen. Nisam još danas završio do kraja onu svoju tezu da smatram da bi trebalo biti jedinstveno vještačenje ukoliko je stvarno postojao veliki, su postojali veliki problemi kod utvrđivanja invaliditeta za sudionike Domovinskog rata i civilne žrtve Domovinskog rata, smatram da se može oformiti nekoliko timova unutar Zavoda za vještačenje sa ovim istim liječnicima koji su trenutno u Ministarstvu branitelja i da se nakon toga primjenjuje ista metodologija, to bi bilo puno poštenije za sve invalide, odnosno osobe s invaliditetom jer bismo onda imali .../nerazumljivo/... barem jedinstvenu metodologiju. Rekao sam i prije, smatram da ne možemo tvrditi i ne smijemo tvrditi da postoje različiti kriteriji, ali definitivno metodologija nije ista. Isto tako, molio bih da se razmotri onaj naš prijedlog o jedinstvenom registru svih korisnika socijalnih prava jer bismo na taj način napravili korak naprijed prema transparentnosti za dobivanje svih naknada koje se dobivaju na temelju tih socijalnih prava i mislim da bi svi bili puno zadovoljniji i da bismo bili kao država efikasniji u tom dijelu. Znamo koliko imamo korisnika socijalne pomoći, koliko imamo korisnika zdravstvene skrbi, koliko imamo penzionera, znači ne govorimo tu samo o invaliditetu i socijalnim pomoći, govorimo i o svim ostalim socijalnim pravima, tako da kad bismo imali jedan jedinstveni registar u kojem bismo imali još nekakve dodatne podatke za praćenje ostalih događaja i ostalih eventualnih problema, za pojedinog korisnika, mislim da bismo postigli daleko veći efekt. Napominjem da je to intencija i u Europi, i da se zapravo iz pretpristupnih fondova plaćaju takvi projekti u zemljama u našoj bližoj okolici, a isto tako, takve projekte plaća i Svjetska banka, tako da s obzirom da mi imamo iskustva, znamo što treba napraviti, znamo kako trebamo napraviti, znamo s kim i kud trebamo krenuti, mislim da možemo to bez problema napraviti, da ćemo imati daleko, daleko transparentniji i bolji sustav. Osim toga, mislim da bi se na taj način ujednačila i dobivanja svih ostalih pomoći jer trenutno sustavi ne komuniciraju, znači sustav jedinica lokalne samouprave, jedinice područje uprave i ministarstva ne komuniciraju međusobno i ta se prava nakon toga nekima zbrajaju, nažalost, nekima oduzimaju. Isto tako, smatram da treba pomoći i osobama s invaliditetom da se na jednostavniji način utvrdi taj invaliditet i da se ta prava što je moguće prije ostvaruju. Što se tiče nas kao kluba, mi ćemo taj zakon podržati u nadi da će se barem jedan dio naših sugestija saslušati još jedanput, odnosno preslušati i da će se jedan dio implementirati do drugog čitanja. Hvala lijepa.
Hvala. Sad će još u ime predlagatelja završno govoriti poštovani državni tajnik u Ministarstvu zdravstva, Željko Plazonić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Evo na kraju, ja ne bih dugo govorio nego samo bi se svim učesnicima ove današnje naše rasprave o ovom prijedlogu zakona zahvalio na njihovim konstruktivnim prijedlozima, pogotovo kad ste se referirali sam na tekst ovoga Zakona i mi ćemo sve to jako, jako savjesno prostudirati i pokušati za sljedeće čitanje dati još kvalitetniji tekst u interesu naših invalida jer to nam je praktično jedina i najbitnija cilj ove naše promjene ovoga novoga, ovoga prijedloga zakona ... [[Govornik se ne razumije.]]
I na vaše izlaganje ima replike, ovaj, to su poštovana zastupnica Selak Raspudić.
Dakle ostalo je nekih pitanja općenito iz rasprave pa je sada prilika da se postavi i ... [[Govornik se ne razumije.]] Zanima me s obzirom da evo, sada ovim Registrom se uređuje lakša dostupnost pravima osobama s invaliditetom, s obzirom da je bilo očitih malverzacija s bodom za zdravstvene poteškoće, zbog čega se i mijenja Pravilnik o upisu u srednje škole jer je određeni broj roditelja sebi priskrbljivao očito taj bod bez da su bile prisutne zdravstvene poteškoće pa smo imali tako velik porast davanja broja na zdravstvene poteškoće. Gdje vi smatrate da je u sustavu moglo doći do propusta, koja institucija, jesu li to školski liječnici, HZJZ, nije radila svoj posao kako spada i treba li to detaljno istražiti ili je rješenje ovo što predlaže ministar obrazovanje, a to je jednostavno da se bog za zdravstvene poteškoće ukine, a time i smanje prava osoba s invaliditetom?
Poštovani državni tajnik.
S obzirom na to da ja nemam nikoga u školama koji idu u osnovnu ili bilo koju drugu u familiji, ja nisam baš tako jako dobro upoznat sa ovim zlorabljenjem ovoga boda famoznoga, a vidite da je to donijelo Ministarstvo obrazovanja, a ne Ministarstvo zdravstva. Jasno, ako se to ukaže nama u Ministarstvu na takvu zlouporabu, da smo onda mi dužni to inspekcijskim nadzorom provjeriti, ali do sada ja ne znam da li smo primili ili jedan takav zahtjev za inspekcijski nadzor s obzirom na taj nezasluženi bog za upis bilo koga, u bilo koji dio škole.
Poštovana zastupnica Peović.
Hvala. U svojoj replici ste nekom od zastupnika odgovorili da je, da su zapravo kriteriji za stjecanje statusa invalida jednaki za sve kategorije pa vam sad dajem priliku da se ispravite ako to nije točno ili da zapravo demantirate one koji su ovdje utvrdili, mislim, što je evidentna činjenica, da kriteriji nisu jednaki. Znači nisu jednaki od kad se maklo vještačenje iz Zavoda za vještačenje u Ministarstvo znači za stjecanje statusa invalida putem znači braniteljskog statusa i stjecanje invaliditeta, civilnog, običnog znači invalida su različiti kriteriji. Ne znam da li je to bila omaška ili ste željeli nešto drugo reći.
Poštovani državni tajnik.
Kad se govori o invalidnosti, onda prvenstveno mislim na etiologiju onoga i one bolesti koja je dovela do invalidnosti i medicinski aspekt te invalidnosti. Za mene je to najbitnije, a metodologija vjerojatno ne može biti ista iz jednostavnog razloga što i stjecanje te invalidnosti, razlika između učesnika u Domovinskom ratu, bilo branitelja, bilo civilnih žrtava i ovih koji su to stekli u ovoj državi za vrijeme mirnodopskih uvjeta.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Poštovane zastupnice i zastupnici, kao što smo jutros odlučili, sad prelazimo na objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke. Prva: - Prijedlog Strategije razvitka službene statistike RH 2021.-2030.; i druga je: - Prijedlog Programa statističkih aktivnosti RH 2021.-2027.; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 29 i 31 Zakona o službenoj statistici. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Ah, pardon, imamo zahtjev za stanku poštovane zastupnice Katarine Peović u ime kluba. Izvolite.
Hvala. Znači ove objedinjene točke, ova objedinjena rasprava zamjenjuje točku o kojoj smo trebali raspravljati, znači smjenu ministra Darka Horvata, vjerojatno bi ovdje bilo više zastupnika i zastupnica da je ta točka bila na dnevnom redu, reći ću, nepravedno zato što, ne znam koliko zastupnice i zastupnici su svjesni koliko je statistika od ključne važnosti za ovu zemlju i za bilo koju drugu jer ona određuje je li smjer kojim mi idemo dobar ili ne. Može se manipulirati statistikom, ali statistika ipak donosi neke podatke koji nam govore idemo li u pravom smjeru ili ne idemo u pravom smjeru. Materijalni pokazatelji siromaštva i deprivacije govore da smo 8. u Europi po siromaštvu i to je podatak koji demantira svu onu statističku manipulaciju koju ovdje vrlo često možemo čuti kako nam je dobro, kako smo smanjili nezaposlenost, kako ima više osoba koje su zaposlene, brojeći, je l' osiguranike na mirovinskom, itd., znači to su stvari koje su ključne. Meni je žao što se vidi i iz glasanja na Odboru za financije da možda zastupnici i nisu pročitali ovaj vrlo važan dokument Strategiju razvitka službene statistike jer su svi glasali za taj dokument iako je taj dokument cut and paste preslika Zakona o statistici, što mislim da je u potpunosti neprihvatljivo. Znači Strategija mora biti ozbiljan dokument koji nam mora reći koji su to problemi, kako ćemo riješiti te probleme, a ne da se preslikavaju članci Zakona o statistici. Morali smo dobiti odgovor na pitanje kad ćemo uvesti registar stanovništva koji treba zamijeniti registar popis stanovništva, trebali smo dobiti pitanje zašto inicijative kao što je bilo kvartalno računanje troškove života nisu ušle u prijedlog Programa statističkih aktivnosti, iako je Vlada napomenula da je to moguće, da se to uvrsti i kako ćemo riješiti odljev kadrova iz DZS-a, to sigurno nećemo napraviti na [[Upadica: Hvala.]] način na koji je to ovdje napravljeno u statistici.
Hvala. Naravno da ću odobriti stanku. Stanku je predložio u ime kluba također, i poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, molim stanku u ime Kluba Centra i GLAS-a. Dakle riječ je o točci koja je danas uvrštena u dnevni iako smo to već znali u ponedjeljak, utorak da će biti. Vidite iz ovog što imamo prilike da su se klubovi pripremili i da žele raspravljati o ovoj temi, ali zaista želim naglasiti važnost ove teme. Važnost teme iz jednostavnog razloga što nam svi pokazatelji koji dobijemo iz statističkih podataka ukazuju na niz stvari. Mi smo ovdje, između ostalog, razgovarali o Strategiji razvoja RH kakvu to zemlju vidimo u budućnosti. Ja sam apsolutno sigurna u jednu stvar, a to je da bi danas trebali razgovarati, između ostalog kakvu to zemlju vidimo odnosno Hrvatsku vidimo 2030., odnosno 2050., a kud treba ići, to vidimo iz statističkih podataka, oni nam zapravo za svaki pojedini segmenata pokazuju jasne aspekte gdje smo, što smo i iz toga bi trebalo dobiti zaključak kuda idemo dalje. Stoga ova stanka iz jednostavnog razloga da još jedanput naglasimo važnost ove točke. Ja znam da u Saboru sve točke nisu jednako važne, znam da one ne izazivaju kod saborskih zastupnika jednako zanimanje, ali kad smo raspravljali o ovoj točci koja je bila prethodna, tada između ostalog, svjetski pokazatelji pokazuju da na 10 stanovnika imamo otprilike jednu osobu s invaliditetom, samom da pojačam ono o čemu govorim. Kad pogledate statističke podatke koji su u Hrvatskoj, u Hrvatskoj jedna osoba s invaliditetom na 6,5 stanovnika. I ključno pitanje je zašto je tome tako i odgovor treba dobiti zašto je tome tako. Dakle statistika je baza. Osnov iz kog moramo prepoznati u kojem smjeru ide RH.
Naravno da ću odobriti i tu stanku, sukladno čl. 293b mi ćemo nastaviti sa radom pa će u ime predlagatelja govoriti državni tajnik iz Ministarstva financija, poštovani Stipe Župan, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. Strategija razvitka službene statistike za razdoblje od 2021. do 2030. je dugoročni strateški dokument koji je u skladu s temeljnim načelima za izradu objektivnih, pouzdanih i pravodobnih službenih statističkih podataka o gospodarskim i društvenim kretanjima u RH, određuje misiju, viziju te definira prioritete usmjerene na razvoj sustava službene statističke u RH. Strategije dakle upućuje na smjer u kojem se planira razvoj nacionalnog sustava službene statistike. Polazeći od zatečenog stanja, potreba i zahtjeva korisnika te predviđene dinamike razvoja, Strategija definira viziju razvoja hrvatskog statističkog sustava kao suvremene, relevantne i inovativne statistike koja vjerodostojno prikazuje stanje društvenih i ekonomskih pojava, a ostvarit će se kroz sinergijskog djelovanje strateških ciljeva, definiranih unutar sljedeća 3 prioritetna područja. Dakle, prvi prioritet je daljnje jačanje nacionalnog statističkog sustava te uspješna suradnja s Europskim statističkim sustavom, drugi prioritet je modernizacija i razvoj statističkih procesa, a treći prioritet je osiguravanje kvalitetnih, usporedivih i pravodobnih službenih statističkih podataka te njihovo unaprjeđivanje. Usmjerenost na kvalitetu službene statistike koja je određena kodeksom prakse europske statistike i obvezujuća je za sve članice statističkog sustava bitno određuje smjerove u kojima će sustav ulagati napore u budućem višegodišnjem razdoblju. Ostvarenje strateških ciljeva planira se provedbom niza mjera i aktivnosti koje se detaljnije definiraju u srednjoročnim i kratkoročnim planovima, srednjoročni kao programi statističkih aktivnosti te kratkoročni kao godišnji provedbe planovi. Financijski okvir za provedbu ove Strategije sadržan je u državnom proračunu, odnosno proračunima nositelja službene statistike te drugim izvorima sredstava, a posebno Eurostatove darovnice te strukturni fondovi EU. Vezano za program statističkih aktivnosti RH za razdoblje 2021.-2027., isti je srednjoročni akt strateškog planiranja, koji se odnosi na 7-godišnje razdoblje te detaljnije određuje razvojne ciljeve i načine ostvarenja pojedinih strateških ciljeva definiranih prethodno navedenom Strategijom razvoja službene statistike dok će se za svaku godinu trajanja programa donositi kratkoročni godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti RH. Specifičnost programa je usklađivanje s Europskim statističkim sustavom te se donosi te se donosi za razdoblje koje je istovjetno razdoblju trajanja Europskog statističkog programa, koji je ujedno predstavljao okvir za planiranje aktivnosti nacionalnog statističkog sustava. U sljedećem programskom razdoblju do 2027., Europski statistički program dio je program, dio je programa jedinstvenog tržišta EU, koji čini 14% ukupnog proračuna navedenog programa, točnije 552 milijuna eura. Financijska sredstva pružat će se i nacionalnim uredima za statistiku u svrhu izrada i disaminacija visokokvalitetnih statističkih podataka. Službena statistika važna je, ne samo nacionalnim nego i u međunarodnim okvirima, jer omogućuje usporedbu pojedinih aspekata društvenog i ekonomskog razvitka s drugim zemljama. S obzirom na članstvo RH u EU, poseban naglasak stavlja se na ulogu nacionalnog statističkog sustava u Europskom statističkom sustavu te omogućavanje usporedivosti statističkih podataka RH s podacima država članica EU. Stoga je Program akt strateškog planiranja kojim se utvrđuju statističke aktivnosti za višegodišnje razdoblje u skladu sa zakonom, nacionalnim potrebama i obvezama koje proizlaze iz članstva RH u EU. Donošenje programa također je značajno i radi definiranja ostalih nositelja službene statistike koji pored zakonom određenih DZS-a i HNB-a čine nacionalni sustav službene statistike. Stoga se predmetnim programom za sljedeće razdoblje utvrđuju sljedeća ovlaštena tijela kao nositelji službene statistike, Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja te HZJZ. Sve navedene institucije čine nacionalni sustav službene statistike. Program obuhvaća prioritetna područja, aktivnosti koje hrvatski statistički sustav treba obuhvatiti u razdoblju na koje se odnosi, pregled razvojnih ciljeva službene statistike po statističkim područjima, glavne rezultate koje treba proizvesti i diseminirati odgovorne nositelje službene statistike te osnovnu namjenu i glavne korisnike statističkih podataka. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dosta replika. Prva je poštovane zastupnice Benčić.
Zahvaljujem se. Dakle, pitala bih vas ovako, prvo kako namjeravamo ukinuti zapravo popis stanovništva i drugim alatima imati podatke o stanovništvu ako nismo ovdje razradili i predvidjeli uvođenje registra stanova i zgrada koji je jedan od ključnih alata za to? I drugo pitanje jako važno za nas koji smo ovdje, koja su to unapređenja u prikupljanju i obrati i naravno objavi podataka o ekonomsko-socijalnom stanju građana, ali i nejednakostima u RH, koja do sada niste imali, a koja su nam nužna zapravo za planiranje politika, smanjenja nejednakosti i ocjene kvalitete života građana RH? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice. Da, dobro ste istaknuli u godišnjem u prijedlogu programa statističkih aktivnosti za razdoblje od 2021.-2027.na stranici 23 pod poglavljem demografske i društvene statistike je upravo navedeni cilj ali i pokazatelji rezultata i rok za ostvarenje kako bi se integrirali administrativni izvori podataka u statističku proizvodnju radi stvaranja preduvjeta za uspostavu statističkog registra stanovništva. Složio bih se s vama da je to izuzetno bitno i podsjetio na to da rekao bih velika većina zemalja članica EU zapravo i ne provodi popise stanovništva na način na koji smo mi navikli, već se ti podaci uzimaju iz administrativnih izvora podataka odnosno iz registra stanovništva.
Poštovana zastupnica Peović.
Da, ajmo još jednom ponoviti, znači u ovom programu niti znači u strategiji niti u … programa statističkih aktivnosti nema ničeg što bi bila naznaka prelaska na registar stanovništva umjesto popisa stanovništva, to je ono što je bilo i postavljeno kao pitanje, to vas molim da jasno odgovorite. Druga stvar, vezano uz prikupljanje podataka koji bi nam bili ključni za smanjenje nejednakosti u zemlji, ono što je izuzetno važno je postavljanje pitanja zašto se ne prikupljaju podaci o visini plaća u gradovima već samo za Zagreb imamo taj podatak. Drugo, znači RF je dala zahtjev da se kvartalno donosi izračun minimalnih troškova života u RH iako je Vlada obila naš prijedlog, rekla je da će u srednjoročnim strateškim dokumentima to biti uvršteno, a to je upravo ovaj program statističkih aktivnosti RH, no ni ovdje nema ništa od toga. Znači troškovi života bi bili ključni za određivanje minimalne plaće, za indeksaciju mirovina i svega onog što ulazi u kategoriju [[Upadica Reiner: Hvala.]] tih socijalnih prava.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice. Dakle, kao što sam i prije naveo program obuhvaća prioritetna područja i aktivnosti koje hrvatski statistički sustav treba obuhvatiti u razdoblju na koje se odnosi te pregled ciljeva službene statistike po tim područjima. Proizvodnja službene statistike uređena je zapravo strogim pravnim okvirom odnosno čak i ugovorom o funkcioniranju EU i dopunjena snažnim autonomnim okvirom kvalitete čija je okosnica kodeks prakse europske statistike i okvir za osiguranje kvalitete europskog statističkog sustava. Ovi detalji koje vi navodite da nedostaju u navedenom dokumentu će biti dio, a i to sam isto naveo kratkoročnih dakle godišnjih provedbenih planova statističkih aktivnosti RH koji se zapravo donose svaku godinu na temelju ovog programa.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovani državni tajniče. DZS je glavni nositelj i diseminator službene statistike u RH i predstavlja našu zemlju i u međunarodnim tijelima nadležnim za statistiku. Evo imamo podatak da na mrežnim stranicama DZS-a svakim danom pristupi oko dvije do tri tisuće posjetitelja što znači da je ukazuje na interes različitih korisnika. Da bi se sve te potrebne aktivnosti kvalitetno i pravodobno mogle dati korisnicima potreban je svakako stručni kadar koji bi morali izvršavati obveze kako prema korisnicima podataka, koordinirati stvaratelje podataka i uobličiti ih u nekom prihvatljivom obliku. Predviđa li ova strategija značajnije ulaganje u kadrovske potencijale, ljudske potencijale koji im mogu dati relevantne, pravodobne informacije i kako uopće osnažiti ljudske potencijale u ovim specifičnim i zahtjevnim poslovima? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice. Da, u pravu ste i dobro da ste istaknuli ljudski kadar odnosno ljudske resurse koji su iznimno bitni, poglavito u području statistike. Mogu samo reći da strategija sadržava i taj dio i pogled i na razvijanje ljudskih resursa i zapravo na korištenje ogromnih sredstava koja su na raspolaganju DZS-u iz Europskog statističkog programa, kao što sam rekao više od 550 milijuna eura u sedmogodišnjem razdoblju koje će se pružiti nacionalnim uredima za statistiku u svrhu razvoja i ljudskih kapaciteta, ali i izrade i diseminacije visokokvalitetnih statističkih podataka. Naravno tu je i kao najbitniji zapravo izvor financiranja državni proračun RH i Vlada RH odnosno Ministarstvo financija je uvijek otvoreno za razgovor i dogovor sa DZS-om ukoliko postoji potreba za [[Upadica Reiner: Hvala.]] osiguravanjem dodatnih sredstava.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Vjerujem da vam nije lako odgovarati na pitanja zašto što ipak je ovo specifično jedno područje koje bi možda bilo bolje jel tu je ovdje tako i Vlada navela da možda i ravnateljica odgovori na nekakva pitanja koja su potpuno stručna koja možda samo ona zna. Vjerujem teško da i vi možete znati ni mi ovdje tako da budući da je i ovdje Vlada navela možda bi bilo dobro da onda odgovori i ona i pomogne u odgovoru nekakva takva pitanja. To je čisto moj prijedlog budući da piše tu kao dokument. A s druge strane možda isto pitanje, kako se DZS priprema za uvođenje eura jel znamo da je to sad veliki zahtjev, specifičan zahtjev i da li će to značiti dodatna nekakva kadrovska pitanja i za euro i za strategiju svega toga, ali je jako bitno u ovoj da će se sada prema EUROSTAT-om znam da postoji već komunikacija, međutim da li značajnije još što znači uvođenje eura za DZS. Evo zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče Lalovac. U pravu ste, uvođenje eura je izazovno i za DZS iz nekoliko aspekata u cijelom nizu područja, poglavito vezanim za ekonomske statistike skraćuju se rokovi, proširuje se opseg podataka koje je potrebno objavljivati, međutim ono što je bitno je da će i DZS biti nadležan za onu mjeru mjesečnog praćenja cijena odnosno grupe proizvoda u razdoblju dvojnog iskazivanja cijena, dakle od rujna ove godine do prosinca 2023.g. i bit će zadužen za mjesečnu objavu podataka u praćenju čini mi se stotinjak najvažnijih artikala i njihovih cijena.
Poštovani zastupnik Glavašević.
Hvala g. potpredsjedniče. Ja imam dva pitanja. Prvo, ne znam koje je jednostavnije. Prvo pitanje, zašto još uvijek imate web stranice iz 2006. one su poprilično nepregledne, a beta verzija novih stranica DZS-a bila je gotova još 2019.? Dakle, ako pogledate EUROSTAT npr. mislim to je televizor u boji za vaše web stranice. I drugo pitanje, možda i teže. Zašto je nakon popisa stanovništva nije rađen kontrolni popis? Dakle, imali smo jako puno slučajeva da su ljudi govorili da nisu popisani, mislim jasno je naša politička ocjena da je popisa bio nepripremljen, da je dosta traljavo odrađeni i mislim zapravo je bilo ključno odraditi upravo kontrolni popis. Dakle, evo to su moja dva pitanja za vas. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče. Da, u pravu ste beta verzija web stranice je bila izrađena 2019.g., međutim potrajalo je do izrade prave web stranice. Prema informacijama koje sam dobio od DZS-a isto se očekuje u narednom razdoblju i to vrlo brzo. Bilo je tu i nekih objektivnih razloga u ove dvije godine pandemije vezano za razvoj te web stranice, tako da evo očekujemo svi unapređenje iste u najmanju ruku da bude jednaka kao ona od EUROSTAT-a koju ste naveli kao dobar primjer. Vezano za kontrolni popis nakon popisa stanovništva, evo nastavno i na ovo što je uvaženi zastupnik Lalovac rekao, nisam osoba koja može odgovoriti na to pitanje. Međutim, ono što znam je da ubrzo u narednim danima slijedi objava određenog seta podataka, dodatnog seta podataka po županijama koje su dobiveni i sa popisom stanovništva i da bi negdje do polovice ove godine zapravo već trebali imati sve objavljene podatke [[Upadica Reiner: Hvala.]] koji su proizašli iz popisa.
Poštovana zastupnica Perić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Ono što je evidentno iz svih ovih pokazatelja koji su ovdje prikazani i ciljane vrijednosti koje se žele postići zaista se teži kroz tu aktivnu suradnju sa europskim sustavom odnosno statističkim sustavom da se provede i veliki broj projekata koje će biti financirani sredstvima EU. Ovdje kao što vidimo je to naznačeno sa 128 na 198 projekata, dakle značajno ulaganje u poboljšanje samog sustava i to je ono što treba posebno istaknuti.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice. U pravu ste, da naveden je značajan porast broja projekata koji se namjeravaju provesti u idućem razdoblju, osim suradnje sa EUROSTAT-om odnosno Europskim statističkim sustavom ovdje bih istaknuo i dosta je bitno za hrvatski statistički sustav i podatke koje imamo suradnja između DZS-a HNB-a, ali i svih ovih ostalih nositelja službene statistike poput Ministarstva financija, poljoprivrede, gospodarstva te HZJZ jer samo takva kvalitetna suradnja može dovesti do kvalitetnih statističkih podataka.
Poštovana zastupnica Puljak.
Evo poštovani, htjela sam zapravo pitati, svi smo ovdje rekli dakle statistika je jako važna za određivanje i smjera razvoja jedne zemlje i obično se kaže statistika ne laže, lažu oni koji je krivo tumače, tako nekako ide nekakva izreka. Radi li DZS, ima li ikakvih aktivnosti, nisam ih našla u ovoj strategiji, na povećanju statističke pismenosti, dakle nekakvim aktivnostima u opismenjavanju ljudi, školaraca, škola i podizanju statističke pismenosti jer evo kažem statistika je važna od malih nogu pa evo i do nas ovdje u Parlamentu da razumijemo brojke i prema tim brojkama onda možemo donositi nekakve odluke. Evo hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Poštovana zastupnice. Pa upravo i na web stranicama odnosno i Facebook stranicama DZS-a možemo vidjeti da DZS radi na povećanju te statističke pismenosti. Cijeli je niz radionica, edukativnih materijala baš prilagođenih i djeci i određenim uzrastima koji inače i ne bi bili zainteresirani za statističke podatke i sve je to lijepo objavljeno i na kao što sam rekao na Facebook stranicama Državnog zavoda za statistiku.
Poštovana zastupnica Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče zadnji popis stanovništva je pokazao da imamo 9,25% stanovnika manje, a 4,6% stambenih jedinica više. Hrvatska se polako, ali sigurno pretvara u dom europskih umirovljenika, turistički resort za bogatije stanovnike EU i neku kombinaciju Vojne krajine. Pa me interesira, dosta se ovdje spominje registar stanovništva bez parcijalnih registara poput registra stambenih jedinica taj registar nema previše smisla. Razmišljate li nešto u tom pravcu i hoćete li konačno kad se uspostavi registar stambenih jedinica razmisliti i o tome da se uvede porez na imovinu kako bi ovi bogatiji malo više punili državni proračun, pa da ne morate naše koji su trbuhom za kruhom otišli iz Hrvatske hvatat po svijetu da plate porez.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa poštovana zastupnice. Da, u pravu ste kada ste rekli da je statistika pokazala 4,6% stambenih jedinica više. Vjerojatno je to i rezultat pojačane turističke aktivnosti posljednjih desetljeća. Vidimo i sami, svjesni smo izgradnje brojnih objekata u proteklih deset godina. I u pravu ste i vezano zapravo za čini mi se prvi odgovor na repliku vezano za registar stanovništva. Tu je ključna uspostava registra zgrada i stambenih objekata koja bi onda, koja je zapravo preduvjet da imamo ovaj cjeloviti registar stanovništva a koji je vidljivo je u planu, odnosno programu za naredno sedmogodišnje razdoblje.
Hvala vam lijepa. Možete otići na svoje mjesto. Sada idemo na raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice sa suradnicom, kolegice i kolege. Što je to statistika? Enciklopedija kaže statistika je grana primijenjene matematike koja se bavi prikupljanjem, uređivanjem, analizom i tumačenjem podataka i donošenjem zaključaka o pojavama i procesima koje ti podaci predočuju. Znači u širem smislu podaci o različitim prirodnim, društvenim i drugim pojavama i procesima. Zvuči dosta suhoparno ali u principu nije. Bez te statistike ne možemo donijeti ni jednu kvalitetnu odluku i osim ove definicije često čujemo u javnosti i neke druge definicije koje kažu da je statistika točan zbroj netočnih podataka, pa se tako nakon zadnjeg popisa stanovništva javilo puno onih koji nisu popisani, onih koji jesu itd. Teško mi možemo uvijek dobiti podatak koji će biti sto posto točan i ne treba to previše tome davati na važnosti. Često čujemo i određene dvojbe vezano za inflaciju i izračun same inflacije pa se javljaju čak po meni neopravdano insinuacije da se radi čak i o friziranju podataka, ali pritom zaboravljaju da u ovaj izračun inflacije ulazi preko 700, 800 različitih artikala, pa tu onda dolazimo do one čuvene statističke sarme koja po nekima ne prikazuje stvarno stanje stvari. No, statistika nije samo aritmetička sredina i banaliziranje same statistike i statističkih podataka ne treba raditi jer time se vrši degradacija jedne izuzetno važne struke i brojnih ljudi koji savjesno rade svoj posao. Stoga moramo u ovim dokumentima naglasiti i pohvaliti činjenicu da se ovom strategijom povećava broj analiza i podataka koji će biti dostupno besplatno kako javnosti, tako i znanstvenoj zajednici. Danas bez ozbiljnijih istraživanja ne možete napraviti ni završni rad nakon tri godine fakulteta, pa je onda uistinu od iznimne važnosti povećati dostupnost tih podataka i to svim kategorijama korisnika poglavito onima koji ih znaju čitati i pravilno koristiti i interpretirati. Naime, manipuliranje statističkim podacima je u javnom prostoru na žalost postalo svakodnevno. Nekad se koriste podaci u postotku, odnosno relativni broj, a ponekad podaci u nominalnom, odnosno apsolutnom iznosu. Omjer duga u BDP-u vam je jedan najbolji pokazatelj. U nominalnom iznosu dug raste, ali se to vješto kamuflira korištenjem podataka koji to na neki način prikrivaju u postotku, odnosno u relativnom broju. Korištenje samo tog prosjeka u vidu aritmetičke sredine je u principu varka jer ima široko značenje i najčešće se koristi kako bi se oblikovalo javno mnijenje. Tek kada se taj prosjek upotpuni sa medijanom i modom možemo govoriti o objektivnom i ispravnom korištenju i prezentaciji statističkih podataka. Sve ostalo nas opet vodi ka onoj poznatoj statističkoj sarmi. Malo ću se osvrnuti i na rezultate popisa stanovništva. Znači ima nas tri milijuna i 800 malo više tisuća stanovnika. Birača ima 3 milijuna i 600 tisuća. Zdravstvenih osiguranika ima 4 milijuna. Malo veći cirkus moglo bi se reći. Znači zdravstveno koristi 200 000 ljudi više, a birača bi bilo otprilike pola milijuna više od broja punoljetnih građana odnosno stanovnika. Pa onda nije ni čudo da su sva istraživanja vezana uz izborne rezultate od izbora za Europski parlament preko predsjedničkih do parlamentarnih promašila apsolutno sve. Po tim istraživanjima Ruža Tomašić nije osvojila mandat u Europskom parlamentu, a osvojila je preko 8%. Trenutno je u Hrvatskoj na vlasti po tim istraživanjima Restart koalicija, a meni se čini da su oni u opoziciji ili se možda varam. Pa se moram zapitat uistinu čemu služi to senzacionalističko objavljivanje rezultata istraživanja svaki mjesec u medijima? Je li to u funkciji istraživanja ili oblikovanja javnog mnijenja? Upravo sva ta istraživanja koriste podatke i službene iz popisa stanovništva koje radi DZS kako bi strukturirali uzorak po osnovnim sociodemografskim parametrima. Stoga je iznimno važno ovo što stoji u strategiji, a to je da su nositelji službene statistike u svom radu profesionalno neovisni, nepristrani prema svim korisnicima, objektivni, pouzdani te poštuju načela statističke povjerljivosti i troškovne učinkovitosti. Razvoj, proizvodnja i diseminacija službenih statističkih podataka temelje se na propisanim metodologijama najboljim međunarodnim standardima te transparentno dokumentiranim odgovarajućim postupcima prema kriterijima kvalitete, a to su relevantnost, točnost, pravodobnost, poštivanje rokova objavljivanja, usklađenost, usporedivost, dostupnost i jasnoća podataka. Osim toga istaknut ću i ovaj dio vezano za registar stanovništva. Moram reći da DZS je korisnik tih podataka, trebao bi ga ustanoviti Državni ured za demografiju, znači njih moramo čekati da oni naprave registar stanovništva, ali još ću jednom istaknuti da bez parcijalnih registara, poput registra o umirovljenicima, zdravstvenim osiguranicima, zaposlenima itd., neće se riješiti svi ovi problemi koje smo sada evidentirali i koji su bjelodani nakon ovog popisa stanovništva jer vidimo da se ništa s ničim ne poklapa, da su odstupanja uistinu prevelika. Još jednom ću istaknuti da je ključno napraviti i registar stambenih jedinica, znači parcijalni registar od iznimne važnosti za provođenje fiskalne politike kako bi se konačno mogao uvesti upravo taj porez na imovinu koji je nužan i vidimo iz svih pokazatelja da je neizbježan. Podatke iz registra stanovništva brojne države koriste i za izradu biračkih spiskova, tako da ako dobro funkcionira taj sustav registracije stanovništva onda ne možemo imati ovakvu situaciju koju mi imamo gdje nam je gotovo identičan broj stanovnika i broj birača. Ono što je pohvalno to je da se planira skraćivanje rokova objavljivanja podataka i to smo vidjeli kod zadnjeg popisa koliko se kasnilo i koliko je ovo od velike važnosti. Koliko je to realno sa ovim brojem zaposlenih, to je sada već drugo pitanje za ravnateljicu. Vidim da klima glavom, bit će tu problema. Pri izradi programa statističkih aktivnosti krenulo se od potreba korisnika i naravno obveze koje proizlaze iz članstva RH u EU. Razrada je znači napravljena prema statističkim područjima, a u skladu sa međunarodnom klasifikacijom statističkih aktivnostima. Program je opširan, sveobuhvatan, pokriva sva relevantna područja. DZS je stavio pred sebe hvale vrijedne ciljeve i neće ih biti jednostavno ostvariti, to se vidi. Uistinu je opširan program jer oni će se susresti sa dva ograničavajuća čimbenika, a to su financije i ljudski resursi. Evo kako je ovdje i predstavnik Ministarstva financija ja se nadam da će financijska sredstva biti dostatna, a što se tiče broja zaposlenih i njihovih kompetencija morat ćemo staviti upitnik. I imali smo to negativno iskustvo s popisom stanovništva, kašnjenje je bio jedan dio, znači jedan dio ostao nepopisan, drugi dio fiktivno popisan, ali kako kažu iz akademske zajednice, prof. Akrap i svi relevantni demografi, to je u principu neizbježno pa nećemo tome toliko davati na važnosti. Evo na kraju ću samo reći da u svakom slučaju nadam se da ćemo podatke koje objavi DZS svi koristiti savjesno i u skladu sa pravilima struke, a u javnom prostoru očekujem manje manipulacija te neizbježne statističke sarme, a više vjerodostojnih, kvalitetnih podataka koji će biti podloga za javne politike koje će biti na koristi građanima i svim stanovnicima RH. Hrvatski suverenisti će ovo podržati. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS. Državni tajniče sa suradnicima. Prijedlog Strategije razvitka službene statistike za razdoblje 2021.-2023., ali objedinjena rasprava sa Prijedlogom programa statističkih aktivnosti RH od 2021.-2027. izuzetno je važna točka dnevnoga reda, važna je točka zato što danas ovdje kroz rasprave o statistici, statističkim pokazateljima zapravo raspravljamo o tome gdje smo, što smo i u kom smjeru želimo ići. Pa tako Strategija razvitka službene statistike za razdoblje 2021.-2030. je dugoročni strateški dokument u koji u skladu s temeljnim načelima za izradu objektivnih, pouzdanih i pravodobnih službenih statističkih podataka o gospodarskim društvenim kretanjima u RH određuje misiju, viziju te definira prioritete usmjerene za razvoj sustava službene statistike u RH. I zapravo u tom smjeru na tragu svega onoga što je rekao državni tajnik ovdje u uvodu, pa mi nemamo što prigovoriti, to je vrlo stručno napravljen dokument iza njega stoje stručnjaci. No postavlja se pitanje, da li je on u onom smislu odgovorio na potrebe društva? Da li mi potpuno jasno kroz viziju i misiju dobivamo ono što bi trebali? Upravo ova strategija na neki način upućuje na smjer u kojem se planira razvoj nacionalnog sustava službene statistike. S druge strane program koji na neki način proizlazi iz Zakona o službenoj statistici je srednjoročni akt kako ste rekli strateškog planiranja, on je ovdje od dvadeset i prve do dvadeset i sedme godine detaljno određuje razvojne ciljeve, način ostvarivanja pojedinačnih strateških ciljeva definiranih Strategijom razvitka statistike upravo ove o kojoj govorimo i zapravo se donosi kao godišnji provedbeni plan statističkih aktivnosti. I kao što su i moje kolege prije mene, odnosno kolegice i kolegice izuzetno naglasili službena statistika jako je važna. Ona je važna ne samo nama u nacionalnim, nego i u međunarodnim okvirima jer osim što statistički trebamo sagledavati uspoređivati i mjeriti razne aspekte društvenog i ekonomskog razvitka unutar zemlje, mi to trebamo unutar naših regija, unutar naših naselja, unutar naših jedinica lokalne samouprave primjerice. Mi to trebamo činiti i komparirati se sa zemljama u međunarodnom okruženju. Prvenstveno je ovdje izuzetno bitan aspekt nas kao članice EU . O tome smo već danas u sabornici govorili o tome koliko je jako bitno da na području europske statistike mi budemo, da mi pokažemo koliko smo dobri i koliko možemo biti još bolji, da neke statističke trendove okrenemo i zapravo da ona sredstva koja dobivamo kroz fondove, da ulovimo prosjek EU, iskoristimo na što bolji način. E pa sad kada bismo s tog aspekta gledali, onda možda ovi dokumenti ne daju one odgovore koje bismo mi možda željeli čuti i vidjeti u ovome Parlamentu. Dakle, jasno je reći da je program iz toga svega proizlazi akt strateškog planiranja kojim se utvrđuju statističke aktivnosti za višegodišnje razdoblje. Znači ne samo u nacionalnom, nego i u EU. Pa sad onda idem na ono što smatram najbitnijim. Zadatak Vlade i zadatak Sabora jest stvaranje uvjeta, dakle stvaranje klime za poboljšanje životnih uvjeta stanovnika, s tim ćemo se vjerojatno svi složiti. Ali prije svega da bismo uopće razvijali neke politike, da bismo uopće razvijali neke programe potrebno je imati podatke, analitičke podatke na čemu ćemo te politike i programe razvijati. Potrebno je pratiti socijalnu, zdravstvenu sliku stanovništva posebno sliku onih najugroženijih skupina građana. Tako je nedavno provedeno najveće statističko istraživanje u RH ono koje zovemo popisom stanovništva. Svi znamo jako dobro bez obzira koliko smo stari i u nekoliko smo popisa stanovništva sudjelovali ono se provodi svakih deset godina. Iz njega se prikupljaju različiti podaci. Sjetit ćete se da su nas pitali u ovom popisu stanovništva koliko imamo ukućana, koliko imamo soba, imamo li vodovod, kanalizaciju, na koji način se grijemo itd. To su sve podaci koji su izuzetno bitni za statistiku. Ja to ne sporim. Uz te podatke prikupljaju se i drugi osnovni podaci koji su izuzetno bitni u demografskim, ekonomskim, obrazovnim, migracijskim i ostalim obilježjima. No međutim, ono što je meni malo više sporno da li se ti podaci mogu pravovremeno, brzo i analitički primjenjivati upravo u stvaranju podloga za razne politike koje evo i ova Vlada sada provodi, planira reformske zahvate itd. Da li se oni mogu koristiti pravovremeno u raznim znanstvenim istraživanjima? Dakle, da li mi danas našim znanstvenim institucijama možemo dati zadnje podatke ili se oni još uvijek naslanjaju na popis stanovništva iz 2011. godine. To je sad jedno od mojih pitanja. Za popis stanovništva se uvijek kaže kako je jedan od temeljnih dokumenata svake države na osnovu kojeg se rade planovi i procjene. I sad mi smo imali situaciju da nas je zadesila pandemija, da smo taj popis stanovništva odgađali, da se je on malo produljio, tri puta mu se produljivao rok. Zaključen je 14. Studenog. Taj popis stanovništva je u Hrvatskoj prvi puta proveden bez papira, odnosno potpuno digitalno. S obzirom da je proveden digitalno ostaje meni za naći razlog. Ja se nadam da će mi ga netko ovdje znat dat zašto Državni zavod za statistiku čeka sa objavom potpunih rezultata popisa upravo dobiveni tom automatskom obradom podataka. Državni zavod za statistiku nama je svima podastro samo one šture, osnovne podatke i po meni nepotpune. Ali da, dovoljno zabrinjavajuće jer je rečeno da smo pali z a 9,25% u odnosu na 2011. godinu, odnosno gotovo 400 000 stanovnika manje. Manje je kućanstava i sve to u odnosu na 2011. Zadnji popis smo imali tada, no kolegice i kolege mi svi jako dobro znamo da ovakve popise stanovnika kakve ima Hrvatska ima još svega nekoliko zemalja u Europi, u Europskoj uniji. Svi drugi prešli su na registar stanovništva. Ovo što ste vi nama iz Državnog zavoda za statistiku podastrli su samo popisi stanovništva bez dobne i spolne strukture, bez svih onih nužnih elemenata kojima bismo mogli upravljati zemljom kao resursima i to nakon ponavljam prvog digitalnog popisa, a on je predstavio krvnu sliku Hrvatske, on je prilagođen upravo svim zahtjevima. I na što smo se sveli? Da imamo nekoliko mjeseci nakon tog automatskog popisa samo šture podatke. Postavlja se pitanje da li u RH taj popis stanovništva shvaćamo kao neku političku kategoriju kojom se možda broj stanovnika, dobna, spolna struktura, razvijenost, kontingent radne snage i sve ostalo koristi u političke sfere. Da li se nešto još uvijek ne želi prikazati? Da li nas stvarno ima toliko koliko nas ima, ali nije bitno sad taj broj koliko nas ima nego je jako, jako bitna ova dobna struktura i jako je bitna struktura po ne samo zaposlivosti, nego i po tome obrazovna struktura. Stoga se mi svakako zalažemo i to ćemo vam predložiti za uspostavu registra stanovništva, kao što to imaju većine država EU koja je nužan za efikasnu javnu politiku, za funkcionalnu vladu, za funkcionalno upravljanje resursima. Potpuno je evidentno nakon ovog popisa stanovništva da mi to u Hrvatskoj nemamo. Registrom stanovništva dobili bi točne i ažurne podatke o stanovništvu bitne za ciljano usmjeravanje mjera i programa. Struktura odavno upozorava kako nam je nužan registar stanovništva, to upozorava i struka za upravljanje zemljom, a koji će biti objedinjeni podaci o učenicima, studentima, zaposlenicima, umirovljenicima itd. Ponavljam, mi ne znamo niti koji nam je kontingent radne snage. I upravo temeljeno na svemu tome EUROSTAT krovno statističko tijelo EU preporučuje da zemlje članice stvore preduvjete da nakon popisa '21. znači koji smo obavili, dostavljaju ključne demografske popise na godišnjoj razini. Kako ćemo mi to izvesti na godišnjoj razini, moje je pitanje? Znači za uspostavu registra zalažu se i većina demografa ne samo na razini Hrvatske već i na razini Europske unije. U Europskoj uniji samo je nekoliko zemalja među i njima Francuska i Hrvatska da nemaju administrativne registre, Bugarska, Rumunjska, Slovačka i Mađarska provode popis stanovništva na razini na kojoj ga provodimo mi. Dakle, da bi nam dugoročno registri pa i ovaj imali smisla potrebno je da budu interoperabilni, što predstavlja sposobnost različitih sustava da djeluju jedinstveno. I na samome kraju, mi ćemo se zalagati za princip … only koji bi trebao biti temelj svake statističke uspostave registra.
Hvala. U ime Kluba zastupnika SDP-a sad će govorit poštovani zastupnik Boris Lalovac. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče sa suradnicima. Evo danas je pred nama objedinjena rasprava o strategiji i o programima. Strategija je znači za desetogodišnje razdoblje, provedbene aktivnosti su za sedmogodišnje i onaj treći dokument su nekakvi godišnji plan aktivnosti statističkih aktivnosti tako da su to nekako najvažniji dokumenti koji se usvajaju u ovome Visokome domu, a vezano je za Državni zavod za statistiku i zato, moj nekakav prijedlog je možda kad se bude drugi put nekakvo mijenjao poslovnik jel da ovdje stvarno omogućimo i ravnateljici, glavnoj ravnateljici Državnog zavoda za statistiku da može reći, to je jako bitno ovdje. Jel ajmo bit iskreni, da ne može ova sva pitanja znati državni tajnik, pokriva puno područja ovdje su vrlo specifična pitanja koja vjerujem da neće lako odgovorit ni ravnateljica. Teško je za sve te nać odgovore na ovdje koja dobijete pitanja, državnog tajnika kojeg ovdje dovodimo nažalost u neugodnu situaciju da mora odgovorit na vrlo specifična pitanja koja kažem može odgovorit glava državna iz Državnog zavoda za statistiku. Tako da evo mislim da je to nekakav doprinos ovoj raspravi da bi bila puno kvalitetnija da omogućimo ne samo njoj, nego svim onima koji zapravo upravljaju ovako specifičnim upravama, vrlo, vrlo specifičnim upravama, da im damo da govore, jel. To je nekakav doprinos i to je bitno ne samo da tu zapravo nešto mogu kasnije ponovno preko nekakvog državnog tajnika reći. Mislim da bi to bio nekakav iskorak u našoj ovoj raspravi oko statistike jel. Mene ovdje više zanima nekoliko tehničkih ovako pitanja, ono vjerojatno može odgovoriti, znači da bi kontrolirali koliko su nam kvalitetna uopće naša statistika to ne možemo mi ovdje u Saboru reći, jel. Nemamo ni informacija, nemamo nekakve validne informacije. O tome jedino može reći EUROSTAT. I to je bitno da ovdje se kaže vrlo jasno, da li EUROSTAT ima nekakve primjedbe na našu statistiku, to bi bilo bitno jel to ipak su nekako kolege kontroliraju im podatke, uspoređuju podatke, dobivaju nekako na važnosti tih podataka. Ipak te podaci se sad objedinjuju na razini Europske unije, zbog tog jedinstvenog Europskog tržišta cjelokupne te politike ovdje je vrlo bitno, bilo bi bitno u nekakvoj da ne bi sad rekli, jel uvijek je najgore kada kažem jedan podatak se može tumačiti ovako i onako i nepovjerenje u određene te nekakve podatke. Sigurno ne isto povjerenje u nekakve podatke u društvu kada vi prikupljate sami za sebe ili kad ste na primjer članica EUROSTATA. Kada ste članica EUROSTATA morate zadovoljiti stroge kriterije, tu moraju doći i vjerojatno kontrole od njih, morate poslati u određenim rokovima te podatke, oni dolaze u izvide i kontrole itd. Bilo bi dobro nekakvo mišljenje EUROSTATA, ne nego da čisto kaže o toj kvaliteti podataka pa onda bi mi ovdje kad imamo takvo mišljenje nekog EUROSTATA jer ipak nekom morate vjerovati, tako da bi puno lakše se odnosili ovim podacima koji zapravo prezentira Državni zavod za statistiku, a i svakako ih ukomponirali u cjelokupnu strategiju. Jel vidim da jedan od ciljeva zapravo ovdje u strategiji je puno jača i bolja suradnja sa EUROSTATOM. To je jedan to je drugi cilj osim jačanja nacionalne statistike sa EUROSTATOM tako da ne znam u budućnosti ja ne znam da li tako te podatke EUROSTAT izdaje za druge zemlje, ali bi bilo dobro da čujemo što EUROSTAT misli o našim podacima i onda da se zapravo makne od tih da li netko manipulira s tim podacima. To je jako bitno i politički u tom nekom cilju, da se uopće da znamo da je to taj podatak. Evo danas, danas su evo baš EUROSTAT je iznio te podatke o inflaciji, danas su izašli podaci za inflaciju za siječanj 2022. godine pa je Hrvatska nešto malo veća inflacija negdje 5,5% u siječnju. Ali drugačije je to ponovo kad obavi EUROSTAT, a drugačije u Hrvatskoj to gledaju kad objavi Državni zavod za statistiku. To je jednostavno tako. Tako da je ovdje jako bitno da komuniciramo s EUROSTATOM i da oni također dobijemo možda od njih nekakvu kažem, ne znam da li oni daju nekakva takva i ono što trebamo popravit da popravljamo itd. jel ovo su vrlo specifične, vrlo detaljne te procedure prikupljanja podataka, koji su to statistički procesi, koji kadrovi u tome rade tako da kažem vrlo specifična materija i zbog toga je u ovoj strategiji ovdje koja se danas usvaja. Ovaj prijedlog strategije koliko sam ja ovdje pročitao izradio je Državni zavod za statistiku, jel tako? Znači to je nešto što do sad su ono kad inače zakonske prijedloge ili strategije uglavnom izrađuje Vlada, jel tako ili nekakvo ministarstvo, ovdje ponovno je specifičan jedan dokument i zbog toga izrađuje ga Državni zavod za statistiku, a ne damo im da govore, a oni su ga izradili. Tako da tu i nekakve stvari moramo popravljati mi sami sebi ovdje kod donošenja ovakvih zakona. Ali sve u skladu je sa, kažem sa strukom. Tako da vezano za ovu strategiju kao dugoročni strateški dokument ovdje se fokusira na jačanje nacionalnog statističkog sustava. To je ono što je jako bitno i to je ono što ovdje želimo čuti koliko ima sredstava u ovome. Mi smo čuli da postoje ovdje određena sredstva negdje oko pola milijarde eura na razini Europe za EUROSTAT. Pa kasnije će se to dijeliti. Tu su, plus domaća sredstva plus razno razne još omotnice i korištenje nekih europskih sredstava. Ali je svakako najvažnije, bitno je ovdje to su kadrovi i to smo svi ovdje zapravo danas uopće, koliko uopće sa fakulteta izlazi tih kadrova, te statističke struke da se uopće mogu i ne znam koliko uopće kada raspisujete natječaj da vam se uopće javljaju ljudi za takva specifična određena mjesta kakva su uopće primanja. To je nešto vrlo slično kao što smo govorili u Državnom uredu za reviziju. Vrlo specifična struka itd. Isto ovdje u ovome dijelu, tako da svakako treba se tu odgovoriti kad govorimo o ovoj strategiji do 2030. Godine kakva je naša kadrovska struktura iznošenja svih ovih procesa do 2030. sa kadrovima. Ne samo sa kadrovima koji su najvažniji ovdje u statistici u obradi tih podataka, nego i u tehnici obrade tih podataka. Jer ono što je činjenica, ja ne znam kako je na razini drugih europskih unija. Znači sve podatke koji se zapravo ovdje Državni zavod za statistiku je nositelj svih statističkih podataka, a zapravo sve podatke prikuplja država. Sve prikuplja država. Da li to prikuplja kroz Državni zavod za statistiku, da li to prikuplja kroz Hrvatsku narodnu banku, da li to prikuplja kroz FINA-u, kroz Poreznu upravu, kroz razno razne REGOS-e itd. registre, ali zapravo održava, prikuplja sve podatke. I to je najveća vrijednost zapravo danas je najveća vrijednost bio sam na jednom skupu kada su zapravo i nekakve međunarodne institucije govorile o vrijednosti podataka koje prikuplja država. Užasno vrijedni podaci kada bi išli na tržište nekako komunicirati, jer utječu na cjelokupne procese. I ovo što će danas, ne znam objaviti EUROSTAT, što objavljuje Državni zavod za statistiku zapravo pokazuje nekakve gledajte dnevni nekakav barometar informacija i političke neke rasprave se odnose na tome što se tu objavljuje. Tako da je jako bitno ovdje voditi strukturu o kadrovima. Mislim da je to najbolje bi zapravo trebao znati Državni zavod za statistiku, imati povjerenje da oni imaju taj plan što se tiče kadrova do 2030. godine. Ovdje sam govorio o odnosu sa EUROSTAT-om tako da je ovdje kao jedna druga suradnja sa europskim statističkim sustavom. I treća je ova usporedivost podataka. To je ono što je Hrvatska ulaskom u EU dobija još više na značenju, jer gledajte kada ste izvan svih tih institucija i kada neka zemlja ako želi prikupiti određena novčana sredstva, kad dođu veliki svjetski financijski investitori i kada vi kažete objavljujete podatak koliko vam je inflacija, BDP, ne znam deficit itd. potpuno drugačije vas gledaju ako ste vi to objavili ili ako ste to objavili kroz EUROSTAT. Znači to je ponovno nekakvo dio povjerenja gdje je Hrvatska i ovim sasvim znači ulaskom u sustav europskih nacionalnih računa, jer pogledajte ovdje se uvodi sve … [[Govornik se ne razumije.]] 2010. Metodologiji. Prema ESA 2010. Metodologiji, znači europskom sustavu računa koji kaže ako uspoređuje kakav će izgledati budžet ne znan u Belgiji, aha znamo da je po istoj toj metodologiji napravljene je i u Hrvatskoj. Moram reći da tu ono niste uključili ovoga, isključili ste ovoga, a niste onoga. Znači oni koji vam daju novac imaju puno veće povjerenje da ste podatke koje iznosite da vam je deficit 4&, 5% itd. da imaju povjerenje da je to u skladu sa svim europskim standardima. Ali vjerujte, da to nije lagan proces, jer treba sve te europske, sve zemlje koje imaju svoje specifičnosti svesti ih na jednu mjeru. To je izuzetno težak i kompliciran proces i dugotrajan. I nemojmo zaboraviti da kad je kriza bila, kad je krenula kriza u Grčkoj, a vidjet ćete me vi to bolje još poznajete? Upravo je postala krize zbog sumnje u statističke podatke grčke vlade koja je bila tamo 2008. godine u grčkoj vladi, koji su čak im sudjelovali američki bankari kada su ih propitkivali te podatke. Kada je nastala određena kriza oni su rekli pa ljudi moji pa vi i ne znate koliki vam je javni dug. I onda je nastala panika. Znači gledajte koliko to znači drugačije u percepciji javnosti i percepciji investitora da je Hrvatska u toj, u EUROSTAT-u i što se tiče kvalitete tih podataka. Zato još jednom završno. Znači molim vas omogućite da Državni zavod za statistiku ovdje može govoriti, izradili su kvalitetan dokument. Mi ćemo ga podržati, ali da zapravo ta rasprava bude puno kvalitetnija.
Vrijeme. Gospođa Marijana Puljak, Klub zastupnika CENTRA i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Evo već smo nekoliko puta čuli ovdje pitanje, dakle zašto je statistika važna. Kao što ona izrijeka kaže „statistika ne laže“, lažu oni koji je ne razumiju. Statistika nam tako danas kaže da je u Hrvatskoj u 2020. godini umrlo čak 10,1% više ljudi nego godinu ranije. Statistika nam dalje kaže da promatrani pokazatelji o siromaštvu za Hrvatsku od 2015. Do 2020. Kontinuirano bilježe rast na godišnjoj razini. Hrvatska je prema podacima EUROSTAT-a potvrdila poziciju druge najsiromašnije zemlje u EU. Od nas je gora i dalje samo Bugarska. I standard u Hrvatskoj je 56% slabiji nego u Njemačkoj. Statistika dalje je, dakle u jednom tjednu u siječnju kazala da je hrvatska izbila na prvo mjesto u svijetu po umiranju od covida tjedno u odnosu na broj stanovnika. Statistika isto tako kaže da je u RH u prosincu 2021. Bilo 7313 umrlih, odnosno broj umrlih u prosincu 2021. je porastao za 57,6% u odnosu na petogodišnji prosjek od 2015. do devetnaeste za isti mjesec. Isto tako vidjeli smo nakon popisa stanovništva da u Hrvatskoj živi 396 tisuća 360 stanovnika ili 9,25% manje nego 2011., dakle sve su ti podaci i statistike. Dakle, statistika je, su činjenice ili informacije dobivene iz skupa numeričkih podataka koje su važne za planiranje na svim razinama, kako za pojedinca tako i za pojedinačne poslovne subjekte, gospodarski i te za gospodarski i društveni razvoj zemlje u cjelini. Službena statistika je važna ne samo u nacionalnim nego i u međunarodnim okvirima jer omogućuje usporedbu pojedinih aspekata društvenog i ekonomskog razvitka s drugim zemljama. Statistika je posebno važna danas u doba globalne krize kad svakodnevno pratimo broj zaraženih, broj umrlih, broj umrlih na milijun stanovnika, broj cijepljenih, postotak procijepljenih u zemlji, broj ozbiljno oboljelih na respiratoru i slično, dakle svi smo danas postali svjesni koliko su važni brojevi, ali isto tako je vrlo važno te brojeve ispravno i tumačiti kako bi se mogle donositi pravovremene odluke. Važno je pratiti i statistiku nakon donošenja tih odluka kako bi vidjeli imaju li mjere smisla, daju li efekta ili ih treba prilagođavati i mijenjati sukladno novim podacima. Dakle, ono što, čemu bi trebalo težiti je politika temeljena na dokazima, dakle… [[Govornik se ne razumije]] Statistika, evo kako se i u uvodu ovih dokumenata kaže treba i može odgovoriti na mnoga pitanja poput toga kreće li se društvo u željenom smjeru, je li nezaposlenost povećana ili smanjena, jesu li emisije CO2 veće nego prije 10.g., kakva je uspješnost nacionalnog gospodarstva u usporedbi s drugim državama članicama EU, dakle statistički podaci su važni za objektivno mjerenje okružja u kojem živimo. Proizvodnja službene statistike uređena je kako smo vidjeli evo strogim pravnim okvirom, dopunjena snažnim autonomnim okvirom kvalitete, a okosnice su joj kodeks prakse europske statistike i europski statistički sustav. Za dobre odluke potrebni su visokokvalitetni statistički podaci, točnije, točni, dosljedni, pravodobni i dobiveni u skladu sa međunarodnim normama bez vanjskih utjecaja, dakle neovisnost službene statistike je suštinski važna za njenu kvalitetu. Npr. evo što o važnosti detaljnih podataka kaže Europska središnja banka, kažu oni dakle u globalnoj financijskoj krizi postala je očita potreba za prikupljanjem relevantnih i detaljnijih podataka, zbog toga su statistički podaci središnjih banaka više dakle ne obuhvaćaju samo agregirane podatke koji uvijek uključuju prosječne vrijednosti nego i detaljnije podatke tzv. mikro podatke, kako bi se u ranoj fazi uočili znakovi upozorenja u financijskom sustavu, npr. na podatke na razini pojedinačnih kredita, transakcija i banaka, dakle detaljni i detaljniji podaci mogu pridonijet razumijevanju prijenosa monetarne politike u sve segmente gospodarstva. A što se događa u Hrvatskoj kad centralna banka, Centralna narodna banka ima detaljne podatke? Djelatnici narodne banke onda te podatke iskorištavaju u osobnu korist ili trguju dionicama banaka koje nadziru i čije detaljne podatke posjeduju, dakle znaju jel dionice vrijede više ili manje i iskorištavaju ili iskorištavaju drugi tip podataka da bi kupili nekretnine po nevjerojatno niskim cijenama koje nisu ni blizu običnim građanima, u navodnike obični. Dakle, evo da sad ne spominjem operativne probleme koji su ustanovljeni pri popisu stanovništva i namjeravaju se riješit registrom stanovništva o kojem je ovdje već govoreno, dakle isto tako nije dakle jasno hoće li sve potrebne registre, hoće li svi potrebni registri za taj registar stanovništva bit obuhvaćeni. Spomenut ću evo samo dvije teme, a to je statistička pismenost i evo ponovo ljudske kapacitete Državnog zavoda za statistiku. Kad govorim o statističkoj pismenosti ovdje ću citirati rad dr. Žmuka s Ekonomskog fakulteta u Zagrebu koji govori o važnosti statističke pismenosti u modernom okruženju. Dakle, statistička pismenost kao što sam već i ranije navela postala je neophodan dio privatnog i poslovnog života. Ako nismo u mogućnosti pravilno i ispravno razumjeti statističke rezultate to utječe na donošenje pogrešnih stavova i zaključaka. Navedene pogreške posebno dolaze do izražaja u poslovnom okruženju gdje se zbog pogrešnih zaključaka donose i pogrešne odluke koje onda rezultiraju manjim rezultatima poslovanja. Zbog toga je vrlo važno raditi na podizanju statističke pismenosti, a međutim proces povećanja razine statističke pismenosti nije ni jednostavan, ni kratkotrajan, a kako bi uspio nužna je intenzivna suradnja između institucija i profesionalnih udruga kojima je zajednički cilj upravo podizanje razine statističke pismenosti. Sukladno tome na području unaprjeđenja razine statističke pismenosti potrebno je osigurati suradnju između Državnog zavoda za statistiku svih sveučilišta i Hrvatskog statističkog društva. Nositelji službene statistike u RH su Državni zavod za statistiku kao središnje tijelo, HNB i druga ovlaštena tijela kao što su Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja i HZJZ, dakle sve te institucije čine nacionalni sustav službene statistike. Postoji nekoliko izravnih načina putem koje bi Državni zavod za statistiku mogao utjecati na razinu statističke pismenosti. Prvi način je dakle objavom sažetih lako shvatljivih statističkih informacija na odgovarajućim mjestima npr. na mrežnim stranicama državnog zavoda. Ovdje smo rekli da su te mrežne stranice, dakle ima mjesta za unaprjeđenje obzirom su rađene još 2006.g.. Osim na mrežnim stranicama zavoda informacije se mogu javno objavljivati dakle i na, u medijima, televiziji, radiju, dnevnom tisku, vidim ovdje evo i zavod ima aktivnu mrežnu, mrežu stranicu, na društvenim mrežama su dosta aktivni. Slijedeći izravni način je savjetovanje o ispravnom korištenju i tumačenju statističkih podataka, dakle organizacija različitih seminara za korisnike statističkih podataka, različitih evo i natjecanja i sličnih, sličnih događaja. Sveučilišni nastavnici imaju važnu ulogu u promicanju i unaprjeđivanju statističke pismenosti ne samo kod studenata već i kod njihovih privatnih i poslovnih okruženja a imaju obvezu i odgajati slijedeće generacije nastavnika koji neće prenositi svoja stečena znanja samo studentima već i učenicima u osnovnim i srednjim školama. Hrvatska ima Sveučilišni specijalistički studij, ali stručni kurikul za stjecanje kvalifikacije ekonomist predviđa samo jedan nastavni predmet sa dva sata tjedno i to u trećem razredu, dakle u trajanju od dva sata tjedno iz statistike. Jesu određene metode statističke zastupljene u okviru nastave iz matematike, međutim u nedovoljnoj mjeri, dakle nastavu je zaista potrebno prilagoditi uzrastu učenika, prethodnom znanju i uvrstiti dakle više nastave iz područja statistike. Druga tema o kojoj sam evo htjela reći, ostalo je kratko vremena, to su dakle ljudski potencijali u Državnom zavodi za statistiku. Obzirom na današnje vrijeme, evo i u samom ovom dokumentu kaže se da postoji rizik od nedostatka odgovarajućih kvalitetnih stručnjaka. Među ciljeve je stavljen podizanje dakle kapaciteta zaposlenika, međutim kroz povećani udio zaposlenika koji bi pohađali neki oblik izobrazbe internih radionica, tečajeva i seminara, međutim to svakako u današnje vrijeme nije dovoljno za privlačenje stručnjaka … [[Govornik se ne razumije]] inženjera, IT-ijevaca, koji sigurno na tržištu mogu ostvariti puno veće osobne, osobna primanja nego u zavodu, evo. Hvala.
Hvala vam lijepa. Gospodin Bajs, Klub zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen]] zavoda za statistiku, dozvolite da sve pozdravim u svoje osobno ime, a i ispred Kluba Fokus i nezavisni zastupnici. Kad govorimo o statistici reći ću da je ona neupitno bitna za sve na koje se to odnosi. To znači za demografe koji mogu gledati kratkoročne ili dugoročne kretanje u društvu u RH, za gospodarstvo da se vidi na koji način gospodarski pokazatelji nas guraju naprijed ili nazad, ali malo ljudi zapravo zna da je Državni zavod za statistiku i naša metodologija bila od posebne važnosti za EU kod ulaska Hrvatske u istu. Naime, to poglavlje je bilo toliko nadzirano zbog jednostavnog razloga, Europa dijeli sredstva i prava sukladno statističkim podacima. To znači koliko ste siromašni, koliko ste razvijeni, koliko imate zaposlenih, kakva vam je socijalna situacija, ovisi koliko ćete i dobiti sredstava u raspodjeli proračuna EU. Ako je to važno za EU važno je i za RH. Moram naglasiti da kada pogledamo gdje smo sada, a posebice u ovoj strategiji koja je pred nama, ispada da nismo posebno ja bih rekao ambiciozni. Naime, tek 5 država u EU vrši popis na način na koji mi radimo. To znači ja bih rekao kombinacijom u ovom slučaju samo popisivanja i izlaska na teren. Taj toliko spominjani registar koji bi trebao unijeti mogućnost da pratimo na tekućoj, dnevnoj bazi situaciju u Hrvatskoj kod nas nije sada, za sada niti naznačen kao potpuno sigurna mogućnost koja se mora desit prije 2031.g.. Ja bih rekao da možemo pogledati kako to rade naši susjedi Slovenci koji su preko puta naše granice. Oni su ušli prije nas u EU, oni naravno to imaju i popisi stanovništva koje oni rade primjerice radovi se puno brži i puno jeftiniji. Ako se da usporedba 2011. i 2021. zapravo oni osiguravaju milijun do dva milijuna eura za popis dva milijuna Slovenaca, a mi 24 milijuna eura za popis nas u ovom slučaju manje od 4 milijuna, očito je da je nesrazmjer vrlo veliki i financijski i bilo kakav. O rezultatima popisa Slovenaca i nas neću ni pričati. Naime, kada se gleda popis stanovništva Republike Slovenije za 2011. i 2021. ispada da su oni povećali broj stanovnika sa dva milijuna i 50 tisuća na preko 2 milijuna i 100 tisuća. RH je u isto vrijeme smanjila broj stanovništva za 400.000 i u toj statistici nažalost možemo povezati i europske brojke, a europske brojke su potpuno jasne. Taj broj umanjenih ljudi koji žive u Hrvatskoj sigurno je jedna od činjenica da smo sad pretposljednja zemlja u EU po kupovnoj moći, da idemo prema rubu siromaštva, a da kada govorimo o drugim pokazateljima sasvim sigurno ne možemo se pohvaliti ničim, pa čak ni ovim najnovijim vezanim uz korona krizu gdje smo kako kažu 8. u svijetu po smrtnosti ukupno, a ponekad prvi na tjednoj bazi. Mislim da moramo raditi kao oni koji su ispred nas, uvesti taj registar što je prije moguće, prikazati podatke da znamo kuda idemo i u konačnici da onaj dio koji se tiče svih nas, a to je racionalnost i ekonomičnost se mora pokazati i u ovom popisu. Nema razloga da budemo bitno skuplji 10-tke puta od Slovenije, a podatke koje ima Slovenija nažalost to ćemo se načekati jel povećanje broja stanovnika i njihov ja bi rekao porast unutar EU u mnogim segmentima jednostavno za nas ovog trenutka nije… [[Govornik se ne razumije]] cilj. Mi ovog trenutka po državnoj statistici želimo samo jedno, smanjiti pad, stabilizirati se i možda jednog dana krenuti na gore, međutim brojke pokazuju upravo obratno. Hvala.
Hvala i vama. Gđa. Katarina Peović, Klub zastupnika HSS-a i RF-a, izvolite.
Dobar dan, pozdrav državnom tajniku i suradnicima. Znači ja ću ovdje probat iznijet neki afirmativan predmet, a i predat ćemo amandmane znači vezano uz samu znači uz oba dakle zakona odnosno oba, oba prijedloga. Ono što sam rekla prvo znači prvo mi je stvarno žao da se ovakve teme svode znači na ovakav auditorij zato što je riječ o izuzetno važnim prijedlozima i o tome ovisi i naša na neki način politika i ono što ćemo kao i opozicija i pozicija evo postavljati kao neki okvir onog što se treba napraviti. Zakon o službenoj statistici je u velikoj mjeri zapravo prepisan i ovdje stavljen u ovu strategiju i to je loše zato što strategija ne bi trebala biti prepisivanje zakona nego bi uistinu trebala detektirati probleme i dati neka rješenja. Procjene znači smjera kojim mi idemo ovise o tim alatima koji su ovdje kao statistički alati stavljeni znači i u ovakve strategije. Ono što je ovdje postavljeno kao nekakav okvir i je detektirano kao, kao problem, ajde preskočit ću ove kritike jer stvarno bilo bi, svašta bi se tu moglo reć, mislim dokumenti su doslovno puni floskula kao što je da će se razviti relevantna i suvremena inovativna statistika, pa se onda strateške odrednice statističkog sustava postavljaju doslovno u tri rečenice jednog paragrafa koji kaže da otprilike nastavljamo s onim što radimo, moderniziramo ono što radimo i osiguravamo ono što radimo. To je 5. Poglavlje strateški znači od strateške odrednice kaže, daljnje jačanje nacionalno statističkog sustava, te uspješna suradnja s europskim statističkim sustavom, druga točka modernizacija i treća osiguravanje statističkih podataka, znači otprilike točke ne govore gotovo pa ništa. No ono što bi trebali bit ciljevi službene statistike i ovdje je detektirano nešto od tih problema je, jest adresiranje znači nekih ključnih problema, a to je prije svega dakle i u ovoj čak ovako reduktivnom dokumentu koji ja mislim da stvarno neki članovi tog Odbora za financije možda nisu ni pročitali jer zbilja mi je čudno da je jednoglasno podržano, a to je znači nedostatak stručnog kadra i dobro da se to lociralo kao problem, ali s ovom strategijom se taj problem ni na koji način ne može riješiti, znači problem Državnog zavoda za statistiku kao središnje institucije koja treba osigurati taj alat koji će biti temeljni alat za političko djelovanje jer mimo svih rasprava znači lijeve, desne strane, centra, ono što je važno je uistinu potvrđeno i statistikom i brojkama koje ne lažu ili njima se može manipulirati, ali samo do jedne mjere, nedostatak stručnog kadra. No, kolegice i kolege znači u Državnom zavodu za statistiku plaće su uistinu bijedne, znači nije nedostatak stručnog kadra moguće riješiti onako kako taj dokument znači strategije to misli riješiti, a tamo piše doslovno da će se provesti dodatne edukacije, znači najobrazovaniji kadar u toj instituciji može imati plaću do 9.000 kuna. To su ljudi znači o kojima ovisi naša sudbina doslovno, to su druge najlošije plaće u državnoj upravi u Hrvatskoj, gori od njih su samo Državni meteorološki zavod, ali oni su barem znanstvena ustanova i to bi možda bilo rješenje za Državni zavod za statistiku da je barem znanstvena ustanova jer bi onda kroz znanstvenu verifikaciju svojih kadrova moglo dati neku potvrdu i nekakvo osnaženje toj jako važnoj djelatnosti, a mi ovdje nemamo niti znanstvenu potvrdu, niti dakle visinu plaće koja bi uistinu bila relevantna i ono što Državni zavod za statistiku neprestano muči je odljev kadrova, znači svi ti ljudi jednostavno tu djelatnost mogu raditi za puno više plaće negdje drugdje. No znači u ovoj strategiji se to misli riješiti dodatnim edukacijama, one garantirano neće moći riješiti taj problem, znači problem institucije koja ima druge najgore koeficijente odnosno najniže plaće u cijeloj državnoj upravi. Nadalje, znači ono što bi bilo jako važno postaviti kao jedan okvir jest da se u program statističkih aktivnosti RH kao taj srednjoročni strateški dokument uvrste neki statistički podaci koji bi uistinu koristili za prevladavanje te društvene nejednakosti. Ovdje je kolega Lalovac istaknuo da je nama najvažniji Eurostat. Ne, nama nije najvažniji Eurostat, nama je stvarno Eurostat važan, ali nama je važno da razvijamo autonomnu statistiku koja je korisna nama u ovom trenutku znači, a jedna od najvažnijih stvari bi bilo uistinu prevladavanje nejednakosti. Da bi to postigli, da bismo to postigli ključna odrednica bi bila i podatak koji mi nemamo, a koji bi Državni zavod za statistiku mogao pribaviti je znači visina mjesečnih minimalnih troškova života. To je nešto što smo mi tražili od Vlade RH da uvrsti u svoje planove, dobili smo negativni odgovor, ali je vlada obećala u tom odgovoru da će Državni zavod za statistiku uvrstiti taj izračun u svoje srednjoročne planove. E sad, srednjoročni plan je upravo ovo znači taj dokument, program statističkih aktivnosti RH i onda sam postavila pitanje državnom tajniku, on je rekao neće to tu biti uvršteno nego u kratkoročne programe kao i drugi problem koji sam spomenula registar stanovništva o kojem su drugi govorili, znači dobili smo to uvjerenje da će to bit uvršteno u ovakav dokument. Zašto bi bilo to ključno, znači da bismo imali, to kod nas danas jedino sindikati računaju taj, tu potrošačku košaricu, znači nedovoljno je računati potrošačku aktivnost koja se računa u Državnom zavodu za statistiku, potrošačku aktivnost pojedine aktivnosti, znači jer nije riječ o potrošnji nego je riječ o osnovnim troškovima i to je stvarno ne samo semantička razlika nego uistinu krucijalna razlika, mi ne govorimo o potrošačima i potrošnji što samo po sebi već zvuči kao nešto što eto tako znači možemo trošit za ovo ili ono. 70% potrošačke košarice umirovljenika su hrana i režije, mi govorimo o temeljnim potrebama, znači to ne smiju radit samo sindikati, to mora radit i Državni zavod za statistiku zato da se minimalna plaća povezuje s tim troškovima, da se zna da je minimalna plaća u raskoraku s tim osnovnim minimalnim troškovima toliko i toliko, da se indeksacija mirovina provodi tako da znamo u kojem je raskoraku minimalan trošak života i ono što umirovljenik dobiva kao svoju mirovinu ili ono što mi svake godine donosimo uredbom kao minimalnu plaću. Ne možemo možda odmah dovesti tu minimalnu plaću do te razine, ali moramo znati u kojem smo raskoraku u odnosu na troškove života. Također znači trebalo bi postaviti pitanje u kojoj je fazi uvođenje registra stanovništva. Znači tu se demografi u potpunosti znači svi slažu i za to su, umjesto popisa stanovništva trebali smo imati već registar stanovništva. Ovaj popis stanovništva je trebao bit zadnji popis stanovništva, mi smo trebali imati znači registar koji bi sadržavao sve strukturne podatke o kućanstvima, od broja članova kućanstva preko spola, zanimanja, bračnog i obiteljskog stanja do nacionalnosti drugih društvenih odrednica. Registar zgrada i stanova bi pak imao podatke o svakom stanu u zgradi, razmještaju soba, kuhinja i kupatila i to bi se mijenjalo pri svakom znači renoviranju recimo stana i kuće. To su stvari koje bi bile dostupne znači svake godine i ažurirane i to bi bio podatak koji nam je nužan i bez kojega ne možemo. Također dakle postavlja se pitanje zašto nemamo izračun prosječne plaće u drugim gradovima nego samo u Zagrebu. U Zagrebu je također postojalo jedno službeno statističko tijelo koje je ukinuto znači reduciraju se ti statistički podaci i na lokalnoj razini, no svakako još uvijek imamo izračun podatka o visini plaća u Zagrebu, ali nemamo u drugim gradovima i to je već bilo u planu za 2019., zašto to nije ovdje to je uistinu pitanje. Ono što se ovdje isto navelo u raspravi, još ću jednom samo podcrtati ovisnost o europskoj statistici i ovdje se u ovom strateškom planu ističe da je potrebno donijeti autonomni okvir kvalitete, ali pazite u ovom statističkom dokumentu kažu to je ono autonomni okvir čije su okosnice kodeks prakse europske statistike je ESS, znači Europski statistički sustav. To nije autonomna statistička politika ako se ona u konačnici oslanja samo na europsku statistiku, dobra europska statistika moramo imat usporedne podatke, to je i je ključ znači da se možemo uspoređivat s drugima, ali moramo imati i autonomne podatke koji su nama važni da bismo uistinu došli do nekih izračuna i prijedloga. Mi ćemo bit svakako protiv ovog dokumenta, znači, a predat ćemo neke amandmane.
Sad je na redu gđa. Marijana Balić koja će govorit u ime HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice Državnog zavoda za statistiku sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Na samom početku današnjeg izlaganja želim istaknuti kako će prijedlog Strategije razvitka službene statistike RH za razdoblje od 2021. do 2030.g., kao i prijedlog programa statističkih aktivnosti za razdoblje od 2021. do 2027.g. ova dva vrlo važna strateška dokumenta Klub zastupnika HDZ-a podržati. Ali jednako tako želim reći kako smatram da se uz ova dva prijedloga koja se danas nalaze pred nama moglo raspraviti i o trećem dokumentu iz istog paketa kojeg je Državni zavod za statistiku pripremio, a to je prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti za 2021.g.. To govorim iz razloga budući da svaki od ova 3 dokumenta predstavlja strateški dokument na kojem se temelji razvoj, proizvodnja i diseminacija službene statistike, te sustav službene statistike RH za dugoročno razdoblje što bi se odnosilo na strategiju, zatim srednjoročno razdoblje koje bi se odnosilo na program, te kratkoročno razdoblje odnosno godišnji plan statističkih aktivnosti. No krenimo redom. Strategija razvitka službene statistike RH za razdoblje od 2021. do 2030.g. dakle predstavlja kako sam već i naglasila dugoročni strateški dokument koji u skladu sa temeljnim načelima za izradu objektivnih, pouzdanih i pravodobnih službenih statističkih podataka o gospodarskim i društvenim kretanjima u RH, određuje prije svega viziju, misiju, te jasno definira strateške ciljeve usmjerene na razvoj sustava službene statistike u RH u nadolazećim godinama. Ujedno ne i manje bitno strategijom se nastoji širom javnosti pružiti odgovore na pitanja o ulozi statističkog sustava i njegovu doprinosu razvoja društva ili gospodarstva u cjelini. Čuli smo i iz uvodnih izlaganja kako se ostvarenje strateških ciljeva planira provedbom niza mjera i aktivnosti koje se detaljnije definiraju u srednjoročnim i kratkoročnim planovima, dakle programima statističkih aktivnosti i godišnjim provedbenim planovima. Nadalje, treba također naglasiti da je za provedbu ove strategije financijski okvir sadržan u državnom proračunu odnosno u proračunima nositeljima službene statistike, te drugim izvorima sredstava odnosno Eurostatovim darovnicama, te strukturnim fondovima EU kojima se najčešće financiraju aktivnosti koje se odnose na razvoj i unaprjeđenje sustava. Kada je riječ o prijedlogu programa statističkih aktivnosti za razdoblje od 2021. do 2017.g. on dakle predstavlja strateški dokument koji detaljnije razrađuje provedbu definiranih strateških ciljeva u srednjoročnom razdoblju, te način ostvarenja pojedinih strateških ciljeva definiranih predmetnom strategijom razvitka službene statistike za 10-godišnje razdoblje. Specifičnost ovog programa je da se on usklađuje sa europskim statističkim sustavom, te se donosi za razdoblje koje je istovjetno razdoblju trajanja europskog statističkog programa, a koji ujedno predstavlja okvir za planiranja aktivnosti nacionalnog statističkog sustava, a sve u cilju omogućavanja usporedbe statističkih podataka RH s podacima država članica EU. Što program statističkih aktivnosti obuhvaća? On obuhvaća prioritetna područja, aktivnosti koje Hrvatski statistički sustav treba obuhvatiti u razdoblju na koje se odnosi, pregled razvojnih ciljeva službene statistike po statističkim područjima, glavne rezultate koje treba proizvesti i disemenirati odgovorno nositelje službene statistike, te osnovnu namjeru i glavne karakteristike statističkih podataka. U tom kontekstu službena statistika odnosno statistički podaci imaju veliku važnost u državama, gospodarstvima, socijalnim i drugim područjima života i rada. No ta važnost se ne očituje samo u nacionalnom nego i u međunarodnim okvirima budući da omogućuju usporedbu pojedinih aspekata društvenog i ekonomskog razvitka s drugim zemljama. Stoga ti podaci moraju biti što vjerodostojniji kako bi se donijele što kvalitetnije odluke za daljnji razvoj primjerice nekog sektora u gospodarstvu. Sam razvoj statističkog sustava složen je proces koji zahtjeva stalni dijalog s korisnicima statističkih podataka, davateljima podataka i drugim nositeljima aktivnosti službene statistike uz sustavno praćenje i primjenu međunarodnih standarda. Posebnu važnost pri tome ima stalna briga o poštivanju pravila statističke povjerljivosti i osiguranju međunarodne usporedivosti statističkih pokazatelja, programi dakle akti strateškog planiranja kojim bi se utvrđuje statističke aktivnosti za višegodišnje razdoblje u skladu sa zakonom, nacionalnim potrebama i obvezama koje proizlaze iz članstva RH u EU. Zašto je još značajno donošenje ovog programa? Značajno je i radi definiranja ostalih nositelja službene statistike koji pored zakonom određenih Državnog zavoda za statistiku i HNB-a čine nacionalni sustav službene statistike. Stoga se predmetnim prijedlogom utvrđuju slijedeća ovlaštena tijela kao nositelji službene statistike, Ministarstvo financija, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja i HZJZ. Slijedom svega navedenoga sve navedene institucije čine nacionalni sustav službene statistike RH. Nositelji službene statistike su u svojem radu profesionalno odnosno stručno neovisni, nepristrani prema svim korisnicima, objektivni i pouzdani, te poštuju načela statističke povjerljivosti i troškovne učinkovitosti. Neovisnost službene statistike suštinski je važna za njezinu kvalitetu i podrazumijeva potpunu samostalnost u stručnim pitanjima kako bi se osigurao potpuno ravnopravan položaj svih sudionika u Hrvatskom statističkom sustavu. To se jednako odnosi i na nositelje statističkih aktivnosti i na davatelje podataka i na korisnike. Pri izradi programa statističkih aktivnosti krenulo se od potreba korisnika, ali i od obveze koje proizlaze kako sam već rekla iz članstva RH u EU, te ga je moguće mijenjati i dopunjavati kako bi se uključili naknadni zahtjevi korisnika i obveze dostave statističkih podataka Europske komisije definirale novim zakonodavstvom. Jednako tako navodi se kako postoji mogućnost naknadnih izmjena sadržaja programa ovisno o raspoloživim financijskim sredstvima, te se takve izmjene i dopune programa navodno, naravno provode u skladu s odredbama Zakona o službenoj statistici. Na kraju treba naglasiti činjenicu kako je u budućem razdoblju nužno jačati sustav upravljanja kvalitetom na provedbenoj razini i proširivati obuhvat kontrole kvalitete statističkih podataka. Hvala lijepa.
Gđa. Sandra Benčić govorit će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Zahvaljujem se. Pa prvo bi podcrtala i ovo što je kolegica Katarina Peović rekla, a to je da se ovdje radi o izuzetno bitnoj ovaj strategiji i programu jer možda nedovoljno zastupnika razumije da je upravo kvaliteta i dostupnost statističkih podataka osnova, osnova izgradnje bilo koje javne politike. I prvo bi to rekla da zapravo ono što meni fali i u strategiji i u programu je nepovezanost zapravo i nigdi se ne naglašava koje sve vrste statističkih podataka su nužne zapravo za izradu i praćenje određenih javnih politika na razini RH. Mi i prečesto ovdje smo svjesni da donosimo i zakone i propise i druge strategije i druge strategije bez da imamo zapravo kvalitete, kvalitetan Evidence-based, a kvalitetan Evidence-based najčešće ovisi i o podacima koje naravno uzimamo od Državnog zavoda za statistiku. Ja sam u brojnim navratima zapravo kontaktirala sa zavodom još u mom prijašnjem radu, ono što mogu uvijek pohvaliti je njihova spremnost i brzina da dostave određene podatke u tabličnom i pretraživom u obliku na zahtjev, međutim isti ti podaci u pretraživom tabličnom obliku i obliku za … [[Govornik se ne razumije]] ono da ga možete ponovno koristiti, nisu vrlo često dostupni na samim stranicama, o tome smo vas već nešto pitali zašto pobogu imamo stranice iz 2006., ono to je zbilja nešto što se mora unaprijediti. Cijela strategija je malo djeluje kad ju pogledate, to je dobro naš kolega rekao Gordan, malo je … [[Govornik se ne razumije]] malo je ono kak da kažem iz, iz nekog drugog vremena ne samo po svojoj strukturi, ne samo po svojoj strukturi gdje indikatori su redoviti, dakle svi indikatori su popisani u ono broj novih podataka, broj novih izvještaja ili broj, dakle nema kvantitativnih, kvalitativnih podataka, isključivo su kvantitativni i to mi se čini također kao pristup uopće izradi strategije ne dobar, ne dobar pristup jer nije važno koliko ćemo više imati izvještaja ako ti izvještaji ne doprinose nekakvim osnovnim ciljevima, a to su upravo ovi ciljevi stvaranja dobrog Evidence-baseda za izradu javnih, za izradu javnih politika. Nas posebice zapravo je u ovoj strategiji interesiralo da li će se napraviti iskorak u praćenju podataka stanovništva koji nam daju uvid u razine nejednakosti, ekonomske nejednakosti, socijalne nejednakosti i socijalne isključenosti. Naravno državni zavod prati određene te podatke, znamo podatke o materijalnoj deprivaciji, znamo podatke o socijalnoj isključenosti, znamo podatke o riziku od siromaštva međutim, ono što nemamo na redovitoj bazi kao dostupne podatke jesu podaci o distribuciji dohotka u formatu dakle dohodovnih decila kako bismo zapravo mogli pratiti i čak na kvartalnoj razini promjene u dakle distribuciji dohotka to nam je posebno sad bilo važno tokom pandemije da bi mogli pratiti, da bi mogli pratiti kako je pandemija eventualno utjecala na, na razlike u dohotku različitih vrsta kućanstava da li nam se primjerice kvinterni omjer povećao ili smanjio. Znači za 2019. da je on bio 4,8 što znači da vam 20% onih u najvišim dohodovnim decilima su zarađivali u prosjeku imali dohodak u prosjeku 4,8 puta veći od onih u najnižem. Znamo za 2019. da nam je Gini bio 29,8 čini mi se dakle malo nešto ispod 30, ali ne znamo dakle, nismo mjerili ne znamo koji je utjecaj pandemije na Gini koeficijent u protekle, u protekle 2 godine. Dakle, to su podaci koje bi mi trebali imati stalno jer su osnova zapravo za to da možemo dobro planirati politike, da možemo dobro targetrati socijalne mjere. Jedna od ključnih stvari, dobro to doduše radi u jednom dijelu HNB. Dakle, HNB ima izvješća o raspodjeli i nejednakosti u raspodjeli različitih vrsta imovine, a na temelju dakle isto tako ta izvješća radi na temelju ankete o financijama i potrošnji kućanstva, međutim i oni sami kažu da je jedan od problema da se ta anketa radi na bruto dohotku, a ne na neto raspoloživom dohotku i onda zapravo imate vrlo često i netočne odnosno netočne podatke koji, o distribuciji imovine koji nisu onakvi kako se radi u velikom dijelu drugih zemalja u Hrvatskoj. Tako primjerice znamo iz tih izvješća da nam je jedna od najvećih nejednakosti zapravo imamo u raspodjeli financijske imovine nešto i niža u raspodjeli imovine vezane za nekretnine i tu dolazimo do jednog od ključnih stvari. Šta je ono što Hrvatska nema? Dakle, da bi uopće mogli pratiti primjerice i kreirati stambenu politiku, da bi mogli smanjivati nejednakost u pristupu stanovanja, da bi mogli, dakle u tim ključnim socijalnim kategorijama uopće razvijati programe i na nacionalnoj razini i na lokalnoj razini nama bi zapravo trebao registar stanova i zgrada kako bismo znali zapravo u svakom trenutku koliko imamo ljudi, koji su u podstanarskom statusu, koliko imamo ljudi koji imaju vlasništvo, kako je to raspoređeno i također po nekakvim dohodovnim decilima u kojoj je to vezi sa time. Dakle, na taj način tek možemo targetirati zapravo sa stambenom politikom one kojima to treba, a ne dijeliti ovak lovu bankama za smanjenje kamatne stope kroz APN-ov program da bi kupili stanove oni koji su kreditno sposobni, a za sve one druge koji nisu nam u toj dohodovnom rangu da uopće mogu dići kredit za njih stambenu politiku niti nemamo. Zašto nam je još bitan taj registar stanova i zgrada? On nam je ključan ako želimo raditi popis stanovništva na način da ga ne radimo kao do sada nego da zapravo imamo sve one podatke koje trebamo u tim registrima. I ono što je zanimljivo zapravo je da osim nordijskih zemalja za koje ono možemo reći ok mi nemamo takav standard, ali zapravo jedna od najuređenijih zemalja po pitanju dostupnosti i kvaliteti statističkih podataka i javnih registra koje vodi je Slovenija. Ok, oni su nešto bliže nama i sa njima se možda već možemo uspoređivati. Dakle, oni kada su, prije nego su uveli zapravo porez na nekretnine oni su napravili upravo taj registar stanova i zgrada još 2011. godine, ušli u svaku kuću, u svaki stan, u svaku poslovnu zgradu, popisali, izračunali vrijednost, ukupnu vrijednost te imovine jer je i to bitan podatak i onda od tada oni zapravo mogu pratiti kakvo je stanje njihovo i na tržištu nekretnina, kakva je dostupnost stanovanja i mogu imati kvalitetnije stambene, stambene politike. Dakle, ono što je također istaknula kolegica Katarina Peović je nešto što smo također podržali i tražili, a to je da imamo podatke o visini mjesečnih troškova života. Znači trebaju nam podaci šta ono što prosječno kućanstvo i to jednočlano kućanstvo, pa imamo kućanstvo sa uzdržavanom djecom, staračko kućanstvo itd., što je ono što su minimalni troškovi tog kućanstva u smislu prehrane, u smislu stanovanja, u smislu režijskih troškova itd. Ti podaci nam također bi trebali kvartalno da možemo pratiti naravno koje su mijene u tom, promjene u tom dijelu i da bi mogli brzo i efikasno targetirati socijalne mjere za ona kućanstva za koja vidimo, za koja vidimo da istovremeno dohodak dakle nije rasao, a da su im rasli troškovi života. Tada bismo imali puno kvalitetnije socijalne politike i mjere jel i ne bi išle prema onima kojima možda to i nije nužno nego bi zaista išle točno prema onima koji su dosada vrlo često ostajali izvan dosega tih socijalnih, tih socijalnih mjera. I zapravo me čudi da dakle postojalo obećanje da će se to početi pratiti, a vidimo da to sada nije ovdje, nije ovdje navedeno. Također, ono što u smislu koordinacije svih proizvođača službene statistike imamo dakle spominje se taj odbor koordinaciju između vas HNB-a i drugih proizvođača statistike u samom zakonu, međutim ja sam evo zaista pokušala ali ja nisam našla da se taj odbor sastaje. Ja ne znam jel se on sastaje, jel se on ne sastaje, jel on djeluje, ako da možete nam možda na to odgovoriti, ali evo ja nisam uspjela naći niti zapisnike da se to događa. Napomenula bih još jednu stvar, ostalo ću ostavit za završnu, a to je da ova strategija ne predviđa onaj ključni moment koji bi trebala početi pratiti, a to jesu indikatori vezani uz zelenu tranziciju, to nije dovoljno naglašeno ovdje otvoren onako ostalo je [[Upadica: Hvala.]] otvoreno i na nijednoj generalnoj razini a to su zapravo ključne stvari koje u narednih 10.g. moramo pratiti. Hvala.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačne rasprave, prva je gđa. Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, ravnateljica Državnog zavoda za statistiku i suradnice. Dakle, pred nama je objedinjena rasprava o jako važnoj temi i koja nam svima puno znači u donošenju i uopće u raspravama i u HS, a i inače, dakle radi se o Strategiji razvitka službene statistike za, od 2021. do 2030. i prijedlog programa aktivnosti statističkih u periodu 2021. do 2027.. Dakle, strategija je dugoročni strateški dokument, a sam program aktivnosti predstavlja srednjoročni dokument koji onda ima i kraća razdoblja u kojima godišnjim aktivnostima se razrađuje zapravo pojedine aktivnosti. Ono što je već spomenuto da sam Državni zavod za statistiku je glavni nositelj i desiminator i koordinator sustava, a uz to je i vrlo značajan i podatke koje prikuplja HNB, te ostali nositelji kao što su to Ministarstvo financija, poljoprivrede, gospodarstva i održivog razvoja, te HZJZ, sve je to zapravo nacionalni sustav službene statistike koji je jako važan i koji nam daje vrlo značajne podatke. Ono što bih htjela istaknuti da se i ova strategija je definirala viziju i to razradila kroz pojedine prioritete, dakle kroz tri prioriteta koja su naznačena, a to je jačanje samog nacionalne statistike i sustava i uspješnija suradnja sa Eurostatom, zatim modernizacija i razvoj procesa i osiguravanje kvalitetnih i usporedivih podataka i pravodobnih, te njihovo unaprjeđenje. Ono što bih htjela posebno istaknuti, ovdje je bilo kritika vezano uz to da se nije, nisu razradili pojedine, pojedini prioriteti i ciljevi. Ja bi upozorila na tabličnu, tablični prikaz kojim je dat zapravo na koji način će se prioriteti i strateški ciljevi postizati, pa kada pogledate početne vrijednosti u 2020. i one koje su ciljane u 2030. ja bi podsjetila da je ovdje povećan npr. broj sporazuma o razmjeni podataka i izvorima podataka sa 73 na 105, da je, da se povećava broj provedenih projekata financiranim sredstvima EU na 198 od 128 početnih, da se povećava broj i oblik izobrazbe koji je bitan za praćenje svih tih podataka sa 7% na 50%. Isto tako između ostalih možete to pogledati, dakle pokazuje se i broj statističkih aktivnosti kod kojih je skraćen rok za objavljivanje podataka, pa upravo evo ovo što su kolegice navodile da nema u sadašnjoj statistici zaista se u tim pokazateljima povećava sa dakle početne vrijednosti nula na 7, a to je, to su moduli koji se odnose na zaposlenost i nezaposlenost, na zaposlenost i plaće za nacionalne potrebe, na dohodak i socijalnu uključenost i životni uvjeti, regionalni računi, organska proizvodnja i gospodarenje, statistika transporta, zračnog prijevoza i monetarni računi okoliša. Kada to pogledate kroz sve ostale strateške ciljeve onda se vidi da je tu itekako veliki obuhvat poboljšica i područja koja će ovim novim metodologijom se zapravo pratiti i time ćemo biti još pouzdaniji i imat ćemo puno kvalitetnije podatke koji se onda mogu upravo svi ovi elementi puno bolje i kvalitetnije pratiti, dakle tu je, tu su dati i rokovi za izvršenje, a očekujemo svi da i sama stranica, web stranica Državnog zavoda za statistiku bude što kvalitetnija da onda to pretraživanje bude brže i, i lakše.
Hvala. Prva replika gđa. Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovana kolegice Perić, složili smo se danas u više navrata da je razina stručnosti i broj zaposlenih na poslovima obrade statističkih podataka značajno utječe na kvalitetu i pravodobnost službene statistike i da ova strategija predviđa ulaganje u ljudske potencijale, ali isto tako moramo znati da su brojna državna tijela na svim razinama uključena u statističke procese i da je potrebno jačati i njihove potencijale modernizacijom, uvođenjem nekih automatiziranih procesa uz primjenu informacijsko komunikacijskih modernijih rješenja. Znači s jedne strane imamo Državni zavod za statistiku, a s druge strane imamo tijela koji, koji su davatelji podataka i kojima to nije osnovni, osnovni posao, niti djelatnost i svakako ih je kao davatelje podataka i oni koji vode evidencije iz kojih se kreiraju statistički podaci potrebno ih je rasteretiti i nepotrebnog administriranja i ubrzati procese kako bi oni gubili manje vremena [[Upadica: Hvala]] za poslove koji, hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo. Da, upravo je bitno da svi oni koji su sudionici i iz čijih baza podataka se onda prikupljaju određeni podaci da budu i brzi i učinkoviti i kapacitirani jednako tako kao i Državni zavod za statistiku i tu zaista treba voditi računa i o ovom segmentu da se ti ljudi i takvi ljudi omogućava i obrazovanje, dodatno obrazovanje i konstantno obrazovanje, bez toga zapravo nećemo imati kvalitetne podatke ali je isto tako i materijalni preduvjet ono što smo tražili i dosada i to je prepoznato i kroz proračun dakle da se osnaži i materijalni status državnog zavoda da bi mogao i objedinjavati te podatke i onda ih kvalitetno zapravo i prezentirati.
Gospođa Benčić.
Zahvaljujem se. Pa evo kolegice recite mi s obzirom da ste vi ovdje ipak ispred vladajuće stranke, smatrate li da bi Hrvatska trebala u ovoj strategiji poimenice naglasiti da će uvesti i kada će uvesti registar nekretnina ili registar stanova i zgrada, nazovite kako god to želite i slažete li se s time da je zapravo preduvjet za uređenje svih socijalnih politika uključujući i stambenu politiku da imamo taj registar. I ako jeste zašto on ovdje nije jasno predviđen i ne znamo točno kad ćemo ga, kad ćemo ga dobiti. Kako ćemo raditi podatke umjesto popisa stanovništva, podatke o stanovništvu ako to nemamo? Hvala.
Odgovor.
Mnogi registri ovdje i u samoj strategiji su navedeni kao nešto što će se dodatno popravljati i raditi poboljšice do 2030. pogotovo u strategiji. Dakle, sigurno da registar imovine zgrada i poslovnih prostora i stanova treba, treba se napraviti i treba biti kvalitetan jer bez toga na kraju krajeva ne možemo ono što ste i sami rekli ne možemo imati niti kvalitetne nekakve druge politike. Ono što mislim da bi sada iz postojećih baza se moglo puno toga izvući, a to je kada bi u samom registru u ovoj imovine dakle u sudu, sudskom registru kada bi bio pridružen OIB svakoj od imovine.
Hvala. Gospođa Peović.
Hvala. Isto možda kao jel predstavnici vladajuće stranke? Postavljam ovo pitanje koje sam i u raspravi istaknula, mislim da je to bio stvarno dobar prijedlog i ide u smjeru unapređenja, prevladavanja tih socijalnih razlika, zašto ne zadužiti Državni zavod za statistiku da računa minimalne troškove života koji bi nam onda dali informaciju u kojem je raskoraku minimalna plaća recimo sa tim osnovnim troškovima života, u kojem je raskoraku mirovina sa tim troškovima života i slični socijalni transferi. Dobili smo kažem odgovor od same vlade da će to biti uvršteno u te srednjoročne planove, no sada ovdje vidimo iz ove strategije, iz ovog plana da to nije uvršteno. Možda vi to, možda i državni tajnik je bio na tom tragu kažete možda je to uopćeno rečeno pa će biti u nekim konkretnim znači programima uvršteno, no iz ovoga se to ne da iščitati.
Hvala. Odgovor.
Pa evo ja sam upravo pročitala jer me je zanimalo što je to gdje je skraćen rok za objavljivanje podataka i upravo je kroz strateški cilj 3.5 tih 7 ciljanih vrijednosti, između ostalih je i modul evo npr. …/nerazumljivo/… zaposlenosti plaće 1.2.3 i modul 1.5.2 dohodak socijalna uključenost i životni uvjeti. Dakle, to je nešto što je u samoj strategiji definirano i vjerujem da će i to pomoći zapravo da se onda ubrza, a to je s obzirom na skraćeni rok za objavljivanje podataka koji je ovdje zadan da će onda uključivati upravo i ove parametre gdje ćemo onda imati puno detaljnije podatke o samim dohocima, o životnim uvjetima, o plaćama i zaposlenosti mimo ovih već postojećih baza. Dakle, tu očekujemo da u okviru ovih modula se to dodatno razradi.
Hvala, nemate više replika i sada je na redu gospodin Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, ovaj put na hrvatskom za promjenu malo. Ovako, što se tiče strategije ona djeluje kada ju se čita, kada ju ja kao sociolog, kao netko tko statistiku voli i više nego što bi se smatralo normalnim u nekakvom razgovoru ili u nekakvom društvu mogu vam reći ovako. Ona djeluje strahovito konzervativno, djeluje neinventivno i djeluje neusklađeno s trenutnim društvenim potrebama i to na više načina. Evo jedan primjer, ako pogledamo samo Državni zavod za statistiku u vremenu pandemije Covida-19, svi podaci koje o tome imamo na stranicama iz 2006. godine, ponovit ćemo još jednom kao poticaj da se aktivirate oko toga, povezani su s praćenjem uvijek istih pokazatelja tako da imamo usporedbu što se s njima dogodilo tijekom krize. Dakle, nemamo ništa više od toga. Dakle, vi niste, dakle Državni zavod za statistiku nije statistikom pomogao u ovoj krizi u smislu bilo kakvog brzog odlučivanja. Svu statistiku koju imamo proizvodio je HZJZ iako zavod za statistiku ima podatke, ima pokazatelje, resurse, ima metodologiju da podatke ove svakodnevne o pandemiji poveže sa pokazateljima iz drugih razina. To bi, ha to ovisi i o donositeljima odluka, ali recimo u nekom idealnom slučaju dovelo do promišljenijeg korištenja statistike tijekom pandemije i svrhovitijeg korištenja na kraju krajeva dakle možemo se zapitati zašto Državni zavod za statistiku nije bio institucija koja će pomoći HZJZ u ovom kriznom trenutku svojim iskustvom, svojom metodologijom i podacima koje ste onda mogli uklapati u podatke HZJZ. Npr. ako odete na stranice britanskog zavoda za statistiku možete vidjeti kako su se oni bavili time, oni su okupljali partnere i napravili su cijeli projekt oko toga. Dakle, način na koji je ova strategija napisana i način na koji je zamišljena ne predviđa fleksibilnost, niti brzo promišljanje korištenja metodologije u svrhu donošenja kvalitetnih javnih politika, niti brzu pomoć institucijama u krizi i u potrebi podataka već samo programiranje i modeliranje na duge staze. Pitanje koje zapravo ovim želim otvoriti da li mi živimo u vremenu trenutno u kojemu je 10-godišnje recimo planiranje ili, ili isključivo dugoročno planiranje jedan održivi model i mislim odgovor je dakako ne i pitanje je kad smo zadnji puta živjeli u takvom vremenu kada vam isključivo dugoročno i 10-godišnje recimo planiranje je nešto što vam odgovara. Dakle, u strategiji također ne spominje se u biti otvorenost prema javnosti u smislu educiranja javnosti o tome kako se koristi statistika u svakodnevnom životu, nema statističkog opismenjavanja. Dojam je da zavod za statistiku ima ulogu i da je okrenut isključivo prema institucijama, a ne prema javnosti. Dakle, dojam je da, da je ideja nekakva iza da ako je baza podataka dostupna da je to dovoljan iskorak prema javnosti, a ta javnost je izgubila pri tom vjeru u institucije i izgubila je vjeru u brojke mislim jer uglavnom naprosto nema dovoljno statističke pismenosti. Pri tom zavod za statistiku isporučuje proizvode pod navodnicima koji su traženi u smislu koristi za praćenje statistika pojedinih institucija, ali ne može se brzo transformirati u praćenje recimo inovativnih preko institucijskih statistika u času kada se za to pokaže potreba u smislu nekakve vlastite proaktivnosti prema tijelima na koja se referira kao ključna u donošenju odluka o promjenama, u temama i ciljevima. Dakle, mislim da bi trebalo raditi na, prije svega na toj fleksibilnosti i otvaranju prema javnosti i na tretiranju statistike kao vrlo, vrlo žive stvari koja je interesantna, koja je životna, a ne kao tablice i zbirke podataka, to naprosto odbija svakoga.
Hvala i vama. Nemate replika. Sad je na redu gđa. Katarina Peović, izvolite.
Ma evo još samo par natuknica koje nisam stigla u raspravi u ime kluba. Ono što smo također tražili i što bi također bilo dosta važno vezano je uz HNB, znači osim Državnog zavoda za statistiku HNB je isto tako jako važan, važna institucija za ono o čemu je govorila i kolegica Benčić, znači prikupljanje podataka koji nam mogu pomoći u prevladavanju tog znači jaza socijalnog i nejednakosti koji se sve više kod nas pojavljuje. Jedna od tih stvari je i podatak o štednji, znači tek 2014.g. je HNB, znači od tad nemamo taj podatak, iznijela taj podatak na naše traženje i tu stvarno zahvaljujemo HNB-u, to nam je dosta važan podatak, o visini pojedinačnih depozita. Znači, visina pojedinih depozita na računima je jako važna jer često znate i sami ne u novinskim natpisima vam izađe da prosječni Hrvat ima ušteđeno 10.000 eura jel mislim većina Hrvata kad to pročita se smiju odakle im te, ti novci. Znači, da bismo dobili realan pokazatelj koliko ko ima štednje trebamo dobiti informaciju o visini pojedinačnih depozita, znači koliko ljudi ima od određene cifre do određene cifre u bankama. Opet ono što smo dobili i što potvrđuje i sve druge podatke da je ogroman jaz, znači ogroman jaz između onih koji imaju jako puno i većine ljudi koji imaju, znači većina ima 10.000 kuna, to je, to je, a veliki broj ljudi nema ništa na računu odnosno nema gotovo nikakvu štednju. Uglavnom, važno bi nam bilo da dobivamo visine pojedinačnih depozita u nekom periodu jel, to je isto jedno od tih stvari koju je ovdje već nekoliko puta su bile napomenute, znači dohodak, štednja, troškovi života, registar nekretnina i onda uz to vezano stambene politike. Znači sve je to ono što mi možemo dobiti od Državnog zavoda za statistiku, od HNB-a, ali bez toga nemamo podatke po kojima bi usmjeravali naše politike, znači naše politike trebaju bit prije svega socijalno osjetljive. I još samo jedan podatak znači navela sam u svojem izlaganju da je nedostatak stručnog kadra, što je locirano i u ovoj strategiji i svi to znamo jel da Državni zavod za statistiku gubi svoje dobre kadrove. Ja ću vam samo navesti par podataka zašto je to tako. Znači, ljudi odlaze ili u privatni sektor ili u HNB jel koji ima ogromno veće plaće od Državnog zavoda za statistiku, a nije opravdano jel, nije opravdano da su te plaće toliko veće, koeficijenti plaća također u državnim agencijama za razliku od Državnog zavoda za statistiku u državnim agencijama koje rade s EU projektima su značajno viši nego u Državnom zavodu za statistiku mada je potrebna niža razina ekspertize. Znači agencije imaju više plaće, između ostalog i zbog tzv. viših koeficijenata jel rade sa EU, a Državni zavod za statistiku koji mislim to je paradoksalno ima obvezu surađivati sa Eurostatom i izvještavati ga, pokazatelje znači donositi znači u odnosu na Eurostat nema te europske koeficijente daleko znači ima niže koeficijente i to sam navela to je drugi najniže plaće u državnom, državnoj upravi. Tako da mislim da ono što je tamo navedeno kao rješenje znači to je još edukacija neće baš toliko zadržati taj kadar pogotovo imamo li u vidu da je riječ o visokom ekspertnom kadru. I stvarno tu mogu se pridružiti tom, tim pohvala Državnom zavodu za statistiku jer mi mislim bez Državnog zavoda za statistiku uopće ne bi imali nikakve podatke o tome što i kako i na koji način bismo mi uopće trebali usmjeravati naše politike. Evo toliko samo sam to htjela napomenuti i voljela bi da je ono što je kolegica Perić rekla točno, ja ću vas držati za riječi i podsjetiti na to u budućim raspravama, znači da je ovo ne znam načelno postavljeno tako da se izračunavaju i podaci o dohotku i razredi znači dohodovni i troškovi života i znači, pogotovo znači ono što je vrlo konkretno, a to je nešto što se navodilo i već prelazilo to je, to je registar stanovništva znači da on je u tom dokumentu iz kojeg mi to doduše nismo iščitali i da će se to u konkretnim dokumentima onda i razviti to bi svakako bilo dobro. Hvala.
Ostanite, ostanite, ostanite gospođa Peović, ako želite odgovoriti jer gospodin Ivanović ima repliku.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Uvažena zastupnice i ova moja replika će ići u smislu statistike i statističkog mjerenja aktivnosti saborskih zastupnika. Kažu za statistiku da je to točan skup netočnih podataka i to neka mantra i floskula koja se u biti koristi u javnom komuniciranju za koju smatram osobno da nije dobra. Statistika je zaglavni kamen mjerenja uspješnosti jednog, jednog društva. Mi smo ovdje političari i često slušamo razne statističke podatke koji su uglavnom netočni i temelje se na vlastitim izračunima i ne doprinose razvoju hrvatskog društva u tom smislu da statistiku stvarno tretiramo kao nešto što je vrlo bitno u artikulaciji jedne, jedne države naravno uspoređuju se tu i sa Eurostatom i svim onim što je bitno. Kakvo je vaše mišljenje uopće o poimanju statistike kao nečemu što nije prihvaćeno baš najbolje [[Upadica: Hvala.]] u hrvatskom društvu?
Odgovor.
Pa hvala na pitanju. Ono što stvarno često upozoravam u raspravama je da imamo statističke podatke koje često treba uzimati sa dozom ili zrnom jel skepse i činjenica je da kad premijer kaže da mi imamo recimo rast BDP-a da to treba ipak uzeti sa u kritičnom tonu. Zašto? Zašto što kad vi imate rast BDP ove godine, a prošle godine ste imali ogroman pad BDP u odnosu na druge u Europi onda nije dovoljno reći mi ove godine imamo rast BDP-a jel, mislim u usporedbi s čim koliko su drugi imali rast itd., ali u svakom slučaju statistika je ipak alat bez kojeg ne možete govoriti recimo o društvenoj nejednakosti što je meni jako važno koliko god se mi možda ne slagali u nečem, ali mi nitko od nas ne može spočitnuti niti osporiti podatak da smo mi znači po toj socijalnoj deprivaciji, siromaštvu, isključenosti 8 u Europi. Eto tako je, mislim da je to taj podatak jel, mislim da je izašlo i za 2020. godinu [[Upadica: Hvala.]] to je naprosto tako.
Nemate više replika, hvala. Sada je na redu gospodin Josip Begonja, završno u ime HDZ-a. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče, gospođo ravnateljice sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici pred nama je dakle vladin, vladini Prijedlozi Strategije razvitka službene statistike RH od 2021. do 2030. kao dugoročni akt, također i Prijedlog Programa statističkih aktivnosti RH do '21. do 2027. godine koji će kao što je već kazano Klub zastupnika HDZ-a podržati, a o kojima smo kroz rasprave čuli razna mišljenja i stavove saborskih klubova te pojedinih kolegica i kolega zastupnika. Mislim da je još jednom potrebno podsjetiti kad je riječ o Strategiji razvitka službene statistike RH, da je riječ o razvojnom dokumentu koji polazi od zatečenog stanja, od potreba i zahtjeva korisnika te predviđene dinamike razvoja, koji definira prioritete i ciljeve razvoja hrvatskog statističkog sustava u nadolazećim godinama. Strategijom se također želi široj javnosti pružiti odgovori na pitanja o ulozi statističkog sustava i njegovu doprinosu razvoju društva i gospodarstva u cjelini. Ona se temelji na relevantnim propisima RH, ali i na propisima EU prije svega temeljnih statističkih načela koja su definirana Uredbom broj 223 iz 2009. Europskog parlamenta i vijeća kao i na međunarodnim ugovorima vezanim za poslove službene statistike. Strategijom se nastoje stvoriti preduvjeti za prihvaćanje najboljih međunarodnih iskustava u izgradnji učinkovitog, kvalitetnog i pouzdanog statističkog sustava. Također, ovim dokumentom se jasno definiraju strateški ciljevi koji će hrvatski statistički sustav provoditi do 2030. godine, prepoznaju se razvojne potrebe i potencijali sustava službene statistike kao i pokazatelji učinka i ciljane vrijednosti koje osiguravaju mjerljivost i vrednovanje u ostvarivanju zadanih ciljeva te povezuje financijske resurse sa zadanim ciljevima. U svezi s navedenim strategija definira temeljnu ulogu službene statistike koja se očituje u proizvodnji i diseminaciji statističkih podataka te kontinuiranom razvoju statistike u skladu s temeljnim načelima službene statistike. Važno je istaknuti da osim nacionalnih razvojnih ciljeva RH doprinosi i ostvarenju zajedničkih strateških ciljeva EU što je dodatni izazov u pogledu kvalitete i strukturnih obilježja statističkih podataka te njihove međunarodne usporedivosti. Zato se strategijom poseban naglasak stavlja na ulogu statističkog sustava RH u europskom statističkom sustavu te omogućavanju usporedivosti statističkih podataka RH s podacima država članica EU. Što se tiče drugog dokumenta, dakle Programa statističkih aktivnosti RH za razdoblje od 2021. do '27. koji predstavlja srednjoročni akt strateškog planiranja. Njega je sukladno Zakonu u službenoj statistici izradio Državni zavod za statistiku u suradnji sa drugim nositeljima službene statistike, dakle HNB-om, Ministarstvima financija, poljoprivrede, gospodarstva i održivog razvoja, te s HZJZ. Njegovo 7-godišnje trajanje usklađeno je s razdobljem trajanja europskog statističkog programa koji je dio programa jedinstvenog tržišta utvrđenog Uredbom iz 2021/690 iz travnja prošle godine. Europski statistički program predstavlja okvir za planiranje aktivnosti nacionalnog statističkog sustava, a nacionalni planski dokument novog programskog ciklusa '21.-'27. je program statističkih aktivnosti '21.-'27. na temelju čega se izrađuju i godišnji provedbeni planovi statističkih aktivnosti za pojedinu godinu koji se usklađuju sa strategijom razvitka službene statistike za razdoblje '21.-'30.. Programom su obuhvaćena prioritetna područja, one aktivnosti koje Hrvatski statistički sustav treba obuhvatit u navedenom 7-godišnjem razdoblju, program sadrži i pregled razvojnih ciljeva službene statistike po statističkim područjima, glavne rezultate koje treba proizvesti i desiminirati, odgovorne nositelje službene statistike, te osnovnu namjenu i glavne korisnike statističkih podataka. Bez namjere daljnjih ponavljanja dame i gospodo, kolegice i kolege kao što sam u uvodu rekao Klub HDZ-a prihvatit će ova dva dokumenta. Hvala.
I vama. I gđa. Sandra Benčić završno ispred Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, izvolite.
Zahvaljujem se. Dobro, s obzirom da sama strategija i program ne navode sve pojedinačne vrijednosti i indikatore koje će pratiti nama je važno ovdje reći da ono što nam još uvijek nedostaje u hrvatskoj statistici jesu pokazatelji vezani uz klimatske promjene i redovito s izvještavanje o tim pokazateljima. Primjerice na Eurostat ima jednu posebnu kategoriju koja se zove … [[Govornik se ne razumije]] i unutar koje se prate različite kategorije i između ostalog i tzv. driveri, dakle ono što su upogonitelji ono klimatskih promjena, pa se tako mjeri i u prometu i u industriji i u onim drugim sektorima koje značajnije, u poljoprivredi značajnije doprinose upravo klimatskim promjenama. Nama bi bilo izuzetno značajno zapravo za naredni period pratiti u paraleli, dakle u sektoru zgradarstvo pratiti i pokazatelje znači vezane za zelenu tranziciju, a to je pitanje energetskog statusa zgrada, dakle koliko su, u kojem su, na kojem su stupnju energetske učinkovitosti i promjene, da li je tu došlo do promjena jer će nam jako velik dio novaca zapravo iz NPOO-a ići upravo na energetsku učinkovitost zgrada. Druga stvar jest korištenje alternativnih odnosno obnovljivih izvora energije i u sektoru zgradarstva, dakle u kućama, stanovima itd. i na javnim, na javnim zgradama da vidimo koliko smo tu promjenu, koliko smo tu promjenu napravili i naravno praćenje, to nam je izuzetno važno u kontekstu toga da smo imali i Zakon o zraku neki dan ovdje, o zaštiti zraka, a to je praćenje utjecaja pojedinih onečišćivača na klimatske promjene, ali i neka, neka bitna dobra kao što je primjerice zrak, pa tako da kontinuirano možemo pratiti podatke doprinosa sektora prometa, recimo o onečišćenju zraka i generalno CO, CO2 emisijama i da li je na tom polju od 2021. do 2030. došlo do nekih promjena jer opet jedan značajan dio novaca koji ulažemo iz europskih fondova će upravo ići na smanjenje CO2 emisija u sektoru prometa. Znači sad, dala sam samo nekoliko primjera, al to su ključni pokazatelji koje ćemo trebati pratiti kontinuirano ako ni zbog čeg drugog, mislim naravno zbog nas da bi donosili bolje politike, ali ako ni zbog čeg drugog zaista će vlada morat izvještavat po tim parametrima. Mi na odboru moramo raspravljati na temelju tih parametara i ti podaci nam trebaju. Dalje, htjela sam reći je ja bi rado vidjela to u strategiji, ne moramo to u ovom trenutku imat razrađeno, ali da znamo da se ide prema tome, a to je kako će Državni zavod za statistiku odgovoriti na europsku inicijativu … [[Govornik se ne razumije]] odnosno da … [[Govornik se ne razumije]] nije jedina ili glavna mjera za odnosno indikator mjerenja zapravo rasta određene ekonomije nego da više se fokusiramo na razvojne, na razvojne indikatore u određenoj ekonomiji koji su fokusirani između ostalog i na kvalitetu, kvalitetu života i doprinos ekonomskih aktivnosti kvaliteti života građana. Znamo da … [[Govornik se ne razumije]] je pokazatelj takav kakav je, on, on ovisi o mnogim parametrima, vrlo često je i zavodljiv jer mislim može vam, imate različit … [[Govornik se ne razumije]] jer imate neku katastrofu na primjer, pa onda kažete joj super ja sam … [[Govornik se ne razumije]] , al zapravo kad pogledamo od čega se sastoji taj rast onda vidimo da to nisu baš nužno sjajne stvari. Tako da neki novi pokazatelji i indikatori na kojima već duže vrijeme ta inicijativa postoji, već duži niz godina na razini EU bi nam isto tako dobro došli za bolje planiranje ekonomskih politika, a ovdje u saboru. Zapravo tužno je da nas je ovako malo ovdje jer vrlo često i tipovi podataka koje Državni zavod za statistiku radi određuju kasnije i ishod i očekivane rezultate javnih politika jer su to jedini koje imamo, pa onda na temelju njih radimo, a zapravo da imamo i neke druge poput ovih koje sam rekla koji su vezani za … [[Govornik se ne razumije]] inicijativu ili ovi drugi vezani za zelenu tranziciju mogli bismo zapravo i bolje argumentirati zašto nam politike moraju ići, ići u drugom smjeru. Evo ja se nadam da, da u državnom zavodu postoji volja naravno da se takve stvari provode i evo želim vam mali, manji… [[Govornik se ne razumije]] i manje odlazaka ljudi, a više, više kvalitetnog zapošljavanja u budućem periodu [[Upadica Radin: Hvala.]] nadam se da ćete u tome uspjeti. Hvala.
Hvala lijepa. I u produžecima nam se javio g. Željko Pavić ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrata, završno. Već smo se bojali da nećete stić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, gospodo iz Statistike. Kao što znate mi smo vas i prošli put kad ste predali izvješća o svom radu mi smo vas podržali i to stvarno ovako smatramo da je vaš rad dobar. Isto tako smatramo da su i priloženi dokumenti u redu, ali ono što smo htjeli predložiti to je javni jedinstveni registar stanovništva koji bi trebali izraditi. Znamo da to nije u vašoj ingerenciji, znamo da to treba odraditi Vlada, pa bih vas molio da se to prenese i da se na tome poradi da to malo i pogurate. Znači predložili smo jedan zaključak kojim se Vlada RH obvezuje da bez odgode pristupi izradi središnje elektroničke baze podataka registra stanovništva koji će se koristiti u administrativne i statističke svrhe. I drugo obvezuje se Vlada RH da o poduzetim radnjama vezanim za izradu registra iz točke novog zaključka u roku od šest mjeseci izvijesti HS. Znači to nije vezano za to da biste vi da ste vi nešto propustili nego samo bismo htjeli da unaprijedimo naše podatke i naše registre koje trenutno imamo. Ja sam doduše i u točki prije govorio o jednom registru koji može zapravo biti podregistar ovog registra, radi se o registru invalida. I samo da još pročitam obrazloženje koje smo dali uz ovaj naš zaključak. Obrazloženje glasi, RH članica je EU stoga se poseban naglasak stavlja na ulogu nacionalnog statističkog sustava u Europskom statističkom sustavu znači (ESS)te omogućivanje usporedivost sa sličnih podataka RH sa podacima država članica EU. EUROSTAT kao krovno statističko tijelo EU zemljama članica preporuča stvaranje preduvjeta za dostavu … demokratskih popisnih podataka EUROSTATU na godišnjoj razini, a nakon popisa 2021.g. Taj popis smo odradili i sad bismo trebali imati nekakvu mogućnost da zapravo EUROSTA-u dostavljamo te podatke, a mislimo da je najbolji uvjeti kojeg bismo mogli realizirati da imamo taj jedinstveni registar. Znanstvena i stručna zajednica u RH odavno upozorava da nam nužan registar stanovništva u kojem će biti objedinjeni svi relevantni podaci. U EU samo Irska, Francuska i Hrvatska nemaju takve registre, a najažurniji su i najtočniji u skandinavskim državama. Sve države koje imaju registar i provode popis stanovništva sukladno podacima koji se iz njih dobiju, a klasični popis stanovništva uz nas još samo Rumunjska, Bugarska, Slovačka i Mađarska. Slijedom navedenog Klub zastupnika Socijaldemokrati smatra da bi registar stanovništva dobili jedinstvene, točne i ažurne podatke o stanovništvu bitne za ciljano usmjeravanje mjera i programa te praćenja njihovih rezultata na određenim promidžbe. Evo to je zapravo jedna sugestija koju imamo, mislim da je prijedlog dobar. Nadam se da ćete i vi kao što je i državni tajnik koji je bio prije točku prije ovdje saslušati naš prijedlog i ja sam sa njim poslije razgovarao i na hodniku, smatram da je prijedlog dobar pa ćemo vidjeti da li će to biti prihvaćeno. A od vas evo molim vas da svojim autoritetom pokušate prema Vladi gurati takvu ideju da to što prije realiziramo. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo i drugi produžetak gospođe Katarine Peović ispred Kluba zastupnika HSS-a i RF-a. Izvolite. Završno naravno.
Hvala. Evo obrazložit ću ja one amandmane koje ćete dobiti od našeg kluba, bila su dva pa smo ipak dobili uputu da ih sklopimo u jedan. Odlučili smo da to ubacimo u amandmani budu referentna točka bude prijedlog programa statističkih aktivnosti i to ova tablica pokazatelji rada rezultata razvojnih ciljeva. Čini nam se da je tu na neki način sve sažeto, pa da ovo ima smisla da dođe u tu tablicu. Znači dodali smo dva razvojna cilja u tablici pokazatelji rezultata razvojnih ciljeva iza točka 6, dodali smo točku 7 koja glasi, pa ću samo pročitati razvojni cilj, znači promjena strukture i načina prikupljanja podataka te uspostava baze podataka koja se upotrebljava kao registar stanovništva, pokazatelj rezultata bi bilo uvođenje registra stanovništva. Rok za ostvarenje smo ostavili 2025. iako je to možda čak i previše, ali o tome koliko treba vremena ne možemo objektivno sami procijeniti, mislimo da je onda bolje ostaviti do '25., uglavnom razvojni cilj bi bio povećanje broja administrativnih izvora, iza točke 7 također dodaje se točka 8 koja glasi, a razvojni cilj je riječ o povećanju broja administrativnih izvora podataka te uspostave baza podataka koja se upotrebljava u procesu statističke proizvodnje za prevladavanje nejednakosti u društvu. Znači pokazatelji rezultata bi bili kvartalni izračun minimalnih troškova života u RH, a rok za ostvarenje smo stavili 2023.g. neka procjena naše da je to realno. Znači obrazloženje, 2021.g. u RH trebao bi biti zadnji popis stanovništva nakon toga se treba uvesti registar stanovništva. Trebalo bi se svake godine ažurirati broj stanovništva i struktura kućanstva putem tzv. centralnih registara stanovništva i registara zgrada, kuća i stanova. Registar stanovništva bi sadržavao sve strukturne podatke o kućanstvima od broja članova kućanstva preko spola, zanimanja, bračnog i obiteljskog stanja do nacionalnosti i drugih društvenih odrednica. Registar zgrada i stanova bi pak imao podatke o svakom stanu u zgradi, razmještaju soba, kuhinja, kupatila i to bi se mijenjalo pri svakom renoviranju stana ili kuće. Kada je u pitanju popis stanovništva centralno tijelo bi bio MUP ili Ministarstvo uprave, glavni identifikacijski broj OIB, a za registar zgrade i stanova bi bili zaduženi Ministarstvo graditeljstva i Državna geodetska uprava. Ovaj je program u statističkih aktivnosti ovo je u programu statističkih aktivnosti po nama bilo propušteno kao jedan od ciljeva to bi bio jedan važan cilj. Drugo, ono što smo dodali znači ključni alat obrazloženje bi bilo, ključni alat u prevladavanju društvenih nejednakosti bi bila statistika kako bi se uskladilo računanje minimalne plaće ili indeksiranje mirovina kao i razni socijalni transferi, kao i odluke o kojima ovisi ekonomski status radnika, umirovljenika, nezaposlenih, a onda i njihov životni standard potrebno je proširiti broj administrativnih izvora podataka, uspostaviti bazu podataka koja bi se upotrebljavala u svrhu prevladavanja nejednakosti. 14. lipnja 2021. godine vlada je dala svoje mišljenje na prijedlog zaključka koji je Radnička fronta uputila u proceduru na prijedlog, a prijedlog je sadržavao da vlada zaduži Državni zavod za statistiku da kvartalno donosi izračun minimalnih troškova života u RH. Tu smo naveli klasu i uredski broj tog prijedloga zaključka o pozivanju Vlade RH da zadrži, da zaduži Državni zavod za statistiku da kvartalno donese izračun minimalnih troškova života u RH. Iako je prijedlog vlada odbila još ćemo o njemu i raspravljati u saboru vjerojatno, u svojem odgovoru najavila je da će taj prijedlog uvrstiti u srednjoročne strategije i planove rada. Program statističkih aktivnosti RH je upravo srednjoročni strateški dokument koji prati razvojne ciljeve i potrebe statističke proizvodnje na razini ESS-a te nacionalne potrebe i u njemu bi trebalo uvrstiti ovaj prijedlog po nama. Ono što nismo uvrstili u amandmane ću samo usmeno, na neki način samo sažeti to je naša neka sugestija. Znači da se nedostatak stručnog rada riješi tako da se počne razgovarati o visinu plaće u Državnom zavodu za statistiku i da se možda razgovara o tome da se Državni zavod za statistiku pretvori u znanstvenu instituciju. Također što se tiče plaća da se uzme referentna točka znači i državne agencije i HNB, a možda dakle i privatni sektor gdje ti kadrovi zarađuju ili imaju dohodak puno viši. Što se tiče HNB-a tu samo onaj apel znači da se donosi visina pojedinačnih depozita znači u kategorijama od do depozita da dobijemo podatak o visini pojedinačnog depozita po računima i njihovoj klasi. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu, glasat ćemo kada se steknu uvjeti i sada sutra nastavljamo u 9 i 30 s točkom Prijedlog Zakona i izmjenama i dopunama Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, znači to je prvom čitanju to je 243. Onda će biti po programu koji vi imate rasprave i na kraju će biti rasprava o prigovoru protiv stegovne mjere udaljenja sa sjednica Hrvatskog sabora koji je podnio zastupnik Krešo Beljak. Hvala lijepa i odmorite se. SJEDNICA PREKINUTA U 16,36 SATI. Sada je na redu gđa. Vesna Vučemilović koja će iznositi stajališta Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.