Evo, poštovane kolegice i kolege, dobro jutro. Nastavljamo dalje s radom. Sukladno čl. 226 st. 2 Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 8. sjednice s 9 novih točaka. Sve točke dnevnog reda dostavljene su vam elektroničkim putem. Čl. 227 Poslovnika određuje se da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Čl. 206 Poslovnika određuje se da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU, ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka 1 predložene dopune koja glasi: Prijedlog Zakona o izmjenama zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.R. br. 197. Čl. 206. st. 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 8. sjednice. Slijedi iznošenje stajališta Kluba zastupnika Mosta, poštovani zastupnik Marin Miletić.
O Bože dobro. Poštovani potpredsjedniče HS g. Sanader, poštovani g. Bukarica, kolegice i kolege. Trčao sam 200 metara šprint da ne izgubim pravo na stanku, dobro na stajalište. Tranzicija na zelenu ekonomiju. Iako je strategija prijelaza na obnovljive izvore energije opće poznata stvar o kojoj se u medijima govori i piše već godinama, a u politici donose određene odluke i strategije vezivanje europskog plana oporavka i otpornosti za tranziciju na zeleno gospodarstvo potvrdilo je da pred svim zemljama članicama EU, pa tako i Hrvatskom intenzivan period komunikacije važnosti zaustavljanja klimatskih promjena i pokretanja projekata koji bi u tome trebali pomoći. Ne ulazeći ovom prilikom u geopolitičke okolnosti i potrebu EU za neovisnost o drugim globalnim akterima kada je riječ o energetici želim naglasiti da ono što je važno za nas u Klubu Mosta jest da se tranzicija na zeleno gospodarstvo ne odvija preko leđa građana i poduzetnika, te da u temelju te tranzicije zaista bude briga za stvoreni svijet i prirodu koja nas okružuje. Dakle, mi kršćani znamo da smo mi dakle po nauku mudri upravitelji zemlje, a ne njezini gospodari i o tome govore svi crkveni oci, dakle naučiteljstvo crkve, dakle mi smo mudri upravitelji, ne gospodari i trebamo razmišljati kako se to ponaša mudri upravitelj koji brine o planetu, a onda dakako i o svojoj zemlji, o svojoj državi i o svom društvu. Dakle, briga za stvoreni svijet jedna je od temeljnih kršćanskih načela i ovdje bih htio progovoriti i izvaditi dakle nekoliko misli Pape Franje koji govori da podržavanje bezgranične akumulacije moći i bogatstva vodi u sve veći jaz između bogatih i siromašnih, a u okviru kulturnog relativizma i antropocentrizma osobe iskorištavaju jednu drugu i ponašamo se prema drugima kao prema običnim predmetima namećući im prisilni rad ili porobljavajući ih da bi platili svoje dugove. Papa kaže da bi ekonomija kao takva, a onda i zelena ekonomija trebala se temeljiti na socijalnom nauku, a pandemija i ekonomska kriza koju bi uzrokovala mogla bi dovesti do smanjenja konzumerističkog, egoističkog i individualističkog društva. Čovjek ne bi trebao robavati ekonomiji, ne bi trebao robovati. Ekonomija bi trebala biti u službi ljudi, u službi čovjeka. Socijalni segment politike zato ne treba biti usmjeren isključivo na pitanje cijena energije za kućanstva već bi trebao biti fokusiran na industriju, na poduzetništvo. Tekući problemi s porastom cijene energenata mnogima će donijeti poteškoće u proizvodnji. Odrazit će se to na cijenu robe usluga kao što i vidimo da se događa. Dakle, imamo ogledni primjer negativnog efekta zelenih politika na cijenu plina odnosno činjenicu da je taj energent od početka godine poskupio nevjerojatnih 400%, a kao što znamo plin je glavna stavka u petrokemijskoj industriji te samim time možemo očekivati lančano poskupljenje i gnojiva i hrane i svega. Dakle, bez obzira na sve ovo navedeno nepostizanjem dogovora između Njemačke i Rusije o otvaranju ruskog plinovoda sjeverni tok 2 i kada tome pridodamo činjenicu da je Njemačka glavni predvodnik zelenog vala i tranzicije o kojoj slušamo možemo se s pravom upitati postoji li bolji način pristupanja pitanju energetike u EU. Kada promatramo na koji način se naša Vlada suočava s rastom cijena i goriva koja umjesto da smanjuje trošarine ograničava se na samu cijenu te direktno ulazi u slobodno tržište, možemo reći sve za EUR-o, EUR-o ni za što. Dakle, s obzirom na navedeno Hrvatska treba razmišljati u smjeru umjerene zelene tranzicije, balansiranja energetskog miksa ako gledamo na okolnosti koje nas okružuju u kojima se nalazimo ali pod uvjetom da se sve to ne odvija preko leđa poduzetnika i naših građana. Hvala.
E sad bi krenuli po dogovoru, na iznošenje stajališta. Prvo iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a imat će poštovana zastupnica Nadica Dreven Budinski.
… [[Govornik naknadno uključen]] Ako smo prebrodili najveću zdravstvenu i financijsku krizu bez vala opuštanja stečajeva nećemo dopustiti da sada dođe do pada standarda građana zbog cijene energenata. Ako se globalna situacija ne bude smirivala imamo dodatne alate na raspolaganju. Sada krećemo u fazu gospodarskog oporavka, a zajednički strateški cilj je Šengen i Eurozona. Osim toga moramo iskoristiti priliku koja nudi 25 milijardi eura bespovratnih europskih sredstava koji su nam na raspolaganju za razvoj u idućim godinama. I u najvećoj krizi stvorili smo preduvjet za razvoj i stojimo na raspolaganju svim županijama kako bismo podržali njihove projekte. Usvojili smo sve strateške dokumente na vrijeme, te smo postavili financijski okvir za napredak i razvoj. To su riječi premijera i predsjednika odgovorne vlade koja unatoč svim teškim trenucima naše domovine od pandemije Covid-19, potresa, elementarnih nepogoda, te svjetske krize, zna odgovoriti na sve izazove. Da je vladi bitan ravnomjerni razvoj svakog dijela naše države nadam se da je jasno svima. Zato ću danas, zato ću se danas osvrnuti i pohvaliti zajednički rad vlade i župana na potpisivanju razvojnog sporazuma za sjever Hrvatske. Sporazum će omogućiti koheziju i učinkovitu provedbu projekata, a vrijedit će više od 15 milijardi kuna. U sporazum su uključene Međimurska županija, Varaždinska županija, Krapinsko-zagorska županija, Koprivničko-križevačka županija, te Zagrebačka županija. Sve županije su ravnopravni partneri u sporazumu bez obzira na stranačku pripadnost. 7,5 milijuna dijele županije, što znači da svaka dobiva 1,5, a preostalih 7,5 ulažu u zajedničke strateške projekte i programe. Županije već imaju svoje prijedloge, a ja mogu naglasiti Varaždinske, a to su Centralni operacijski blok, Kamups FOI-ja, brza cesta Varaždin-Ivanec-Lepoglava, Bukotermal, geotermalna centrala, kućanska rampa. To su oni važni, a još imamo ako bude i sredstava Centar za nadarene Šalovec, Regionalni centar civilne zaštite, Konjički centar Optujska i Arboretum Opeka. U protekle 4.g. vlada je pomogla i uložila preko 2 milijarde kuna u Varaždinsku županiju, tako da smo sigurno da ćemo i ova sredstva znati uložiti za potrebe i razvoj boljih uvjeta svih životnih potreba žitelja svih županija na sjeveru Hrvatske. U zadnjih tjedan dana čuli smo svakakvih izjava, zaključaka i epiteta o HDZ-u, ali samo bih nadodala da su žitelji Varaždinske županije i nakon 20.g. prepoznali i dali svoj glas i povjerenje HDZ-u. Naš narod je kritičan, ali zna tko je odgovoran i tko može pružiti sigurnost, pa zato ne iznenađuju i zadnje ankete od prekjučer HRT rejting da HDZ ima rast rejtinga, a ostale stranke pate. Hvala lijepo.
Slijede iznošenje stajališta Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. U njihovo ime poštovani zastupnik Davor Dretar.
Poštovane kolegice i kolege, hrvatska javnosti petak je, kraj je tjedna pa možda da pokušamo napraviti jedan mali sažetak, pokušamo ovaj tjedan sažeti u ovih 5 minuta tek toliko da se narod prisjeti što se zbivalo ovih burnih dana. U ponedjeljak smo recimo saznali da je boja stranačke iskaznice nebitna ako je način na koji muzeš bogato vime društvenog novca kreativan. Bivši direktor Čistoće grada Varaždina u ugovoru ima stavku kakva vjerojatno ne postoji nigdje na svijetu. Ovako piše: „Prestane li obavljati dužnost mora mu se naći drugo radno mjesto na kojemu mu pripada pravo na jednaku plaću i sve ostale pogodnosti u trajanju od 5 godina.“. Stvarno to divno zvuči svim ljudima koji su dobili neosnovani otkaz, kojima su neopravdano smanjili plaću ili ljudima koji životare od minimalne plaće u zemlji koju jedan ministar naziva fenomenalnim mjestom za život. Evo moj osobni prijedlog varaždinskim gradskim vlastima, budući da nas je zauvijek napustio legendarni gospon Verglec varaždinski majstor Srećko Dragišić predlažem vlastima Varaždina novu gradsku atrakciju premjestite gospodina bivšeg direktora Čistoće na mjesto uličnog smetlara, dajte mu lijepo kolica, dajte mu metlu pa će Varaždin biti jedino mjesto na svijetu u kojem čistač ima plaću od 13.500 kuna i to na budućih 5 godina. Došli smo i do utorka u kojem smo čuli fantastičnu vijest naš novi zagrebački gradonačelnik za posao zbrinjavanja bio otpada odabrao je tvrtku poznatog poduzetnika koja je i prije obavljala te poslove. Ipak nije isto, otpelati s biciklinom na posao ili kleknuti u Varšavskoj ili pak voditi najveći grad u državi. Cijelom tom cirkusu priključili su se i neodgovorni mediji koji su nas odmah podsjetili kako je u kampanji gospon Senf glasno i radosno na prvo mjesto stavio plan da se raskrsti sa gore spomenutim gospodinom i njegovim poduzećima, ali nakon tek nekoliko mjeseci u gradonačelničkoj fotelji iz 5 brzine oštro ubacuje u rikverc. Dragi gospon gradonačelnik pa nije baš bog zna kakav zagrebački kinderštube davati građanima lažna obećanja, kaj ne? Ostatak utorka ispunila je saborska rasprava o ravnatelju nacionalne televizijske kuće u kojoj je samo nedostajalo da nam ekipa iz HDZ-a objasni da njihov kandidat može letjeti i da ima sposobnost proricanja budućnosti. U srijedu se odista i dokazalo da vladajuća stranka ima sposobnost proricanja, HRT dobio je novog ravnatelja sa 77 glasova uz tek jedno ponavljanje glasovanja zbog sitne administrativne greške, sve je to naš gospodin predsjednik Jandroković učinkovito riješio, srećom nikoga nije zvao telefon da ga iznervira. Nakon toga požurili smo se donijeti još jedan glac novi i puno bolji Zakon o obnovi, a gospon ministar nam je obećao da je to sad to. Nakon što uklonili i posljednje administrativne prepreke, potresom oštećene kuće i zgrada će se praktički same obnoviti. A imamo se pravo i nadati da će im se kvadratura sama od sebe udvostručiti. Četvrtak je bio dan za pamćenje. Hrvatskoj javnosti predstavljena je Strategija sprječavanja korupcije i to sve do 2030. godine. Odabir trenutka bio je i više nego dobro pogođen kao da ga je režirao neki od najboljih majstora suspens teatra ili filma. Taman kada je pravomoćno pala presuda za korupciju političkoj stranci ista je odlučila reći dosta, nema više. Od vukova vječno gladnih novca poreznih obveznika postat ćemo krotke ovčice koje će do 2030. godine odgovorno i skromno pasti na velikoj proračunskoj livadi. Evo nam i današnjeg dana petka, javnost nije ostala zakinuta za još jednu dobru priču. Ovoga puta imamo strane glumce. Preciznije Ured europskog javnog tužitelja EPPO iz kojeg su se drznuli upitati kao je moguće da troškovi izrade računalnog programa sa 5 milijuna čudesno narastu na čak 16 milijuna kuna. I to da taj računalni program piše odnosno stvara tvrtka u višestrukim blokadama sa tek jednim jedinim zaposlenim. Moramo priznati ova priča kao bi dramaturzi rekli ima žalac. To bi uglavnom bilo sve. Dragi puče nadam se da smo vas i ovog tjedna dobro zabavili, nasmijali, možda nekoga i rasplakali. Ipak je i ovo predstava odlično režirana sa nekoliko vrhunskih glumaca i scenom punom statista. I samo za kraj, da se malo i uozbiljim, dozvolite da u ime svih nas i hrvatske javnosti, obitelji velikana hrvatske glume i hrvatskog branitelja, g. Žarka Potočnjaka, uputim izraze iskrene i duboke sućuti.
Iznošenje stajalište u ime Kluba zastupnika SDP-a iznijet će poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Temelj kvalitetnog zdravstvenog sustava su provoditelje zdravstvene zaštite odnosno djelatnici u zdravstvu, dostupno i uređeno zdravstvo, a u središtu sustava je zadovoljan bolesnik, no hrvatski zdravstveni sustav daleko je od toga. Kao liječnica koja preko 20 godina radim u zdravstvenom sustavu, najprije u ordinacijama obiteljske medicine, pa u hitnoj medicinskoj pomoći, a sada niz godina u bolničkom sustavu, znam sada i s jedne i druge strane koje su prednosti, problemi i nedostaci u našem zdravstvu. Ono što ne znam, naravno, razgovaram sa svim drugim dionicima u zdravstvenom sustavu, trudim se biti objektivna, argumentirana i pristojna i ne služim se populističkim izjavama. Već sam više puta govorila da je postojeći zdravstveni sustav nažalost nakaradan. Imate plaćanje po DTP-u i DTS-u, dakle nerealne cijene pruženih zdravstvenih usluga, nedovoljni su financijski limiti za pruženu zdravstvenu zaštitu, nedovoljno je djelatnika, nisu riješeni prekovremeni sati. Međutim, nažalost ovaj novi nacrt izmjena Zakona o zdravstvenoj zaštiti, ova gomila stranica koju su poslani različitim dionicima u zdravstvu, 19.10. s namjerom da se očituju do 22.10. ne nudi potrebne reforme. Kakvo je postojeće stanje? S jedne strane, imate opće i županijske bolnice, domove zdravlja, ljekarne, zavode za javno zdravstvo, zavode za hitnu medicinu za čije je poslovanje odgovaran osnivač, županija, Grad Zagreb. Klinički bolnički centri su pod kapom države koja ih sanira. Prema zakonu o ustanovama, navodi se da osnivač ustanove solidarno i neograničeno odgovara za njene obaveze, a prema postojećem Zakonu o zdravstvenoj zaštiti navodi se da u ostvarivanju svojih prava, obaveza, zadaća i ciljeva na području zdravstvene zaštite jedinica lokalne odnosno regionalne samouprave osigurava sredstva ako to ne osigurava RH. Država određuje cijene lijekova, većine limita, kategorije stanovništva koje su oslobođeni od plaćanja doprinosa za zdravstvo i dopunskog osiguranja, a za koje sama ne podmiruje sve obaveze, a osnivački zdravstvenih ustanova, dakle županije bi morale podmirivati dugove pa se onda u praksi dešava da je županija prisiljena prelijevati novčana sredstva iz jedne ustanove u drugu, kako bi se barem dijelom sanirala, posezati u rebalanse proračuna i sl., no i to je nedovoljno. E sada, Ministarstvo zdravstva prema ovom postojećem prijedlogu izmjena zakona, predviđa centralizaciju cijelog sustava. Predlaže se da sve opće i specijalne bolnice na županijskoj razini, njih 57 dobiju novog vlasnika, odnosno državu. Također se predviđa ukidanje 21 županijskog zavoda za javno zdravstveno, ostao bi samo HZJZ. I županijski zavodi za hitnu medicinu, njih 21, također bi trebali zatvoriti dosadašnja vrata i kao vrhovno tijelo, ostalo bi Hrvatski zavod za hitnu medicinu. Dijelom se šire ovlasti domova zdravlja, a liječnici koji u njima rade u privatnim ordinacijama, ubuduće bi morali obavljati one poslove za koje u domu zdravlja drže da su nužne, točnije, ne bi mogli odbiti posao koji je u opisu rada doma zdravlja i pita se tko će ih platiti za taj dodatni rad. U nacrtu prijedloga zakona želi se doslovce potezom pera oteti, recimo, našoj županiji njezinu imovinu i osnivačka prava za Županijsku bolnicu Čakovec, Zavod za hitnu medicinu i Zavod za javno zdravstvo. Podsjećam da su stanovnici županije svake, a konkretno i Međimurske županije ulagali vlastita sredstva u naše zdravstvene ustanove. Županijska bolnica Čakovec izgrađena je samodoprinosom stanovnika Međimurja i nećemo dopustiti ukidanje naših odjela, odnosno zdravstvenih ustanova. U ovom nacrtu izmjena Zakona o zdravstvenoj zaštiti ne vidi se hoće li se voditi računa o postotku gravitirajućeg stanovništva. Recimo, moja bolnica je u vrhu, preko 80% stanovništva zbrinjava; o ekipiranosti i opremljenosti odjela i ustanova, broju usluga koji se izvršavaju, koliko je dužna država bolnicama, koliko su županije dužne samim ustanovama. Ovaj nacrt ne jamči da će se zadržati svi zaposleni, sve ustanove i odjeli koji dobro rade svoj posao. Da li će se voditi računa samo o tome koliko su kilometara udaljene pojedine zdravstvene ustanove? Zašto se preuzimaju pod državu i one ustanove koje posluju pozitivno? Niti riječi o eventualnoj financijskoj integraciji zdravstvenih ustanova unutar samih županija. Radije sve preuzima država. Čl. 168, zašto se ne ukine pripravnički staž za pojedine preostale struke? Ako se ne ukida, država im mora osigurati unutar godine dana i koji je to posebni sporazum između države i jedinice lokalne i regionalne samouprave? Kakvi su imovinskopravni odnosi, pružanje nadstandarda, golema sredstva koje su županije ulagale u zdravstvene ustanove. O tome nikakvih planova niti riječi. Hvala.
Evo, s ovim smo završili i ovaj dio sjednice. Nastavljamo u srijedu, 27. listopada u 9,30 Godišnjim izvješćem Vlade RH. Evo, ugodan ostatak dana svima. SJEDNICA PREKINUTA U 10,20 SATI. Evo prije nego krenemo na raspravu točke planirane za danas obavještavam da ćemo po završetku rasprave odmah prijeći na iznošenje stajališta klubova zastupnika. Današnja točka dnevnog reda je: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o izmjeni sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u Jedinstveni sanacijski fond između Kraljevine Belgije, Republike Bugarske, Češke Republike, Kraljevine Danske, SR Njemačke, Republike Estonije, Irske, Helenske Republike, Kraljevine Španjolske, Francuske Republike, Republike Hrvatske, Talijanske Republike, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Velikoj Vojvodstva Luksemburga, Mađarske, Republike Malte, Kraljevine Nizozemske, Republike Austrije, Republike Poljske, Portugalske Republike, Rumunjske, Republike Slovenije, Slovačke Republike i Republike Finske, drugo čitanje, P.Z. br. 189. Predlagatelj akta je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 207a. Poslovnika HS-a. Temeljem navedenog čl. 207a. Poslovnika propisano je da se zakoni o kojima se u skladu s Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnosit do kraja rasprave shodno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, cijenjene zastupnice i zastupnici. Kao što je i potpredsjednik sabora iznio cijeli, ukupan naziv samoga konačnoga prijedloga zakona, da ne ponavljam, ali u suštini odnosi se na sporazum o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u Jedinstveni sanacijski fond. Sam sporazum je ovaj visoki dom još 28. veljače prošle godine potvrdio odnosno ratificirao i taj Zakon o potvrđivanju sporazuma objavljen je u Narodnim novinama kao međunarodni ugovor broj jedan iz 2020.g. U suštini Jedinstveni sanacijski fond uspostavljen je s ciljem osiguravanja ujednačenog financiranja sanacije kreditnih odnosno financijskih institucija, a postao je operativan još 1. siječnja 2016. kada je stupio na snagu sam sporazum sa onim državama članicama koje su ga u to vrijeme potpisale i on je u biti time signalizirao dovršetak drugog stupa bankovne unije. Što se tiče RH mi smo pristupili tome drugom stupu, a i prvom stupu bankovne unije uspostavom bliske suradnje kao država članica sudionica 1.10. prošle godine, pa time se i mi imamo smatrati da smo sastavnica ta dva stupa bankovne unije, pa možda samo da posjetim što znače ta dva stupa. Jedan predstavlja jedinstveni nadzorni mehanizam, a drugi jedinstveni sanacijski mehanizam koji je tema današnjega konačnog prijedloga zakona. Što se tiče ta dva stupa osnovni cilj jednoga i drugog je osigurati otpornost financijskih institucija da se nose sa financijskim krizama, a sve je bilo potaknuto nizom financijskih kriza koje smo imali u proteklim 10-ljećima u financijskim institucijama diljem svijeta. Drugo i ništa manje važno je činjenica da se ovim propisima određuje da sanacije kreditnih institucija odnosno financijskih institucija se provode isključivo na teret tih istih institucija i njihovih novaca, dakle bez novaca poreznih obveznika. I treće, na razini EU ovime se željelo da se smanji tzv. fregmentacija tržišta usklađivanjem normi na razini EU. Što se tiče možda samo osnovnih pokazatelja taj Jedinstveni sanacijski fond ili mehanizam odnosi se na nekih 3.000 kreditnih institucija na razini EU. Cilj je prikupiti 68 milijardi eura do 1.1.'24.g., trenutno je taj iznos na nešto više od 30 milijardi eura. Stopa koja je predviđena tim propisima je 1% u visini osiguranih depozita od strane kreditnih institucija, dakle to je uzeta kao osnovica. Inače što se tiče RH samo da napomenem u kontekstu osiguranih depozita koji nemaju veze dakle sa ovom sanacijom kreditnih institucija, ali je tako postavljena ovaj metodologija izračuna trenutno odnosno sa 31.7. visina osiguranih depozita bila je 223,9 milijardi kuna u RH. Što se tiče izmjena koje su predmetom današnjeg konačnog prijedloga zakona ona se odnosi samo na jednu normu, a to je zajednički zaštitni mehanizam koji je kada se 2013. dogovaralo kada će se uvoditi odnosno da države članice pune fond do 2023., a onda bi 2024. krenuli sa zajedničkim zaštitnim mehanizmom. No u ovaj, prošle godine u studenom kad su se sastali ministri financija europodručja, uključujući i ministre ovaj EU koji nisu u europodručju zaključeno je da je postignut dovoljan napredak u smanjenju rizika u bankovnom sektoru, te je aktivacija zajedničkog zaštitnog mehanizma predviđena da se pomakne početkom 2024. na 2022.g. Evo ukratko, to je jedina izmjena, ona se odnosi na, u postojećem sporazumu na čl. 5. i 7., kao što vidite u materijalima, pa da vas ne zamaram sa nečim što smo već imali u raspravama. Ukoliko bude potrebno stojim na raspolaganju na odgovore.
Hvala državnom tajniku. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu, prvi za raspravu prijavljen je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovani zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o izmjeni sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u Jedinstveni sanacijski fond između članica EU osim Kraljevine Švedske. Kao što je poznato Kraljevina Švedska i Ujedinjeno Kraljevstvo koje više nije članica EU izuzeli su se od samih početaka od ovog sporazuma. Načelno ispred Kluba zeleno-lijevo bloka želimo reći da imamo očekivanja kada se donose važni sporazumi među članicama EU i da bi voljeli vidjeti konsenzus i sudjelovanje svih članica u sporazumu. To je put kojim učvršćujemo europske integracije, a ovako će uvijek ostati visiti neki upitnici nad sporazumom zašto nije došlo do konsenzusa svih članica. Izmjene koje se predviđaju ovim sporazumom odnose se na uistinu teške situacije unutar bankarskog sektora kada de facto dolazi do velikih bankarskih kriza odnosno bankrota, e tada stupa na snagu jedinstveni stabilizacijski mehanizam. Na sastanku euro skupine u prosincu 2018. dogovoreno je kao što je rekao državni tajnik da će se uz već osigurana sredstava u mehanizmu zajednički zaštitni mehanizam odobriti kao revolving kreditna linija iz Europskog stabilizacijskog mehanizma, a koristit će se isključivo kao krajnje sredstvo u situaciji kad su sredstva u Jedinstvenom sanacijskom fondu iscrpljena, a Jedinstveni sanacijski odbor nije u mogućnosti prikupiti dovoljno naknadnih doprinosa ili posuditi sredstva iz drugih izvora. Dakle, ovim izmjenama zakona dati ćemo širi prostor djelovanja Jedinstvenom sanacijskom odboru za djelovanje kako bi mogao namaknuti i dodatna sredstva za sanaciju banaka. Ja ne znam da li se to odnosi, svjedoci smo tome koliko EU ono u povijesnom smislu veliki novac daje za ove fondove za oporavak i je li moguće nešto od toga isto sada na temelju novca koji se očito dobro prikupio kako je bio prije zamišljen, da li je moguće nešto i od tih fondova isto ubacit, to ćete reć ili je to odvojeno… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Samo kreditne institucije, to su samo kreditne institucije, da, da, to ćete nam poslije, ispričavam se što ja ovako pitam ovaj, al sad mi to ovaj tren pada na pamet da to baš pitam. Mi ne želimo ovdje polemizirati o nužnosti i o važnosti sanacije banaka u trenucima duboke krize, ne želimo sad ulaziti u raspravu o tome kako, u pravilu se, takve sanacije su se do sada, inače se prelamaju preko leđa onih najslabijih u društvu. O tome ne želimo govoriti, ovdje želimo prije svega izraziti našu zabrinutost na koji način se te sanacije realiziraju i izraziti žaljenje da u izmjenama ovog sporazuma koje su pred nama da se nije krenulo i u smjeru jačanja transparentnosti rada Jedinstvenog sanacijskog fonda i sanacijskog odbora. U prosincu 2020.g. kolege iz europskih zelenih na matičnom su odboru Europskog parlamenta propitivali predsjednicu Jedinstvenog sanacijskog fonda odbora gđu. Elke Konig o potrebama veće transparentnosti rada sanacijskog odbora u smislu da se pravodobno objavljuju agregirani podaci u realnom vremenu, o stopi zaduženosti banaka i jasnijim kriterijima aktivacije sanacijskog fonda. Iako je gđa. Konig obećala povećati transparentnost rada sanacijskog odbora i fonda voljeli bismo da je u ovim izmjenama sporazuma došlo do unaprjeđenja sporazuma na način da se eksplicitno kroz tekst sporazuma pojača transparentnost rada sanacijskog odbora i samog sanacijskog fonda. Posebno bismo voljeli vidjeti da li se prilikom sanacije i do koje mjere uzima u obzir odgovornost onih banaka koje su iracionalnim špekulacijama na tržištima dovele banke u poziciju potrebe za sanacijom. Također bismo voljeli da su pravednije definirani procesi sanacije, da se ne ponove situacije koje smo gledali prilikom sanacije banaka i drugih financijskih institucija nakon krize u 2008.g. kada su pojedinci odgovorni za dovođenje financijskih institucija u bankrot bili nagrađivani u procesima sanacije financijskih institucija. Lekcije iz 2008. moraju biti integrirane u ovaj sporazum i zato pozivamo i Ministarstvo financija da proaktivnije se uključi tj. da inicira eventualne nove izmjene ovog sporazuma budući da neka nova financijska kriza možda već kuca na vratima. Zahvaljujem.
Slijedi rasprava Kluba zastupnika SDP-a, poštovana zastupnica Barbara Antolić Vupora.
Sporazumom o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijski fond uspostavljena su pravila o prijenosu i objedinjavanju doprinosa s ciljem osiguravanja najveće moguće razine pravne sigurnosti. Doprinosi uplaćeni sa strane kreditnih institucija, a prikupljeni na nacionalnoj razini prenose se u jedinstveni sanacijski fond koji se u početku sastoji od odjeljaka koji pripadaju državama članicama. Odjeljci će se prilikom 8 godina postupno objedinjavati u jedinstveni sanacijski fond koji bi na kraju trebao dostići ciljanu razinu od najmanje 1% iznosa osiguranih depozita svih kreditnih institucija s odobrenjem u svim državama članicama sudionice. Sporazum o izmjeni uključuje izmjene Članaka 5. i 7. sporazuma koji uređuju funkcioniranje odjeljaka odnosno privremeni prijenos između odjeljaka. Kada dostupna financijska sredstva unutar sanacijskog fonda nisu dovoljna za pokrivanje troškova određene mjere sanacije, prikupljaju se naknadni doprinosi od kreditnih institucija odnosno ako naknadni doprinosi nisu trenutno raspoloživi jedinstveni sanacijski odbor može ugovarati zajmove ili druge oblike potpore ili izvršavati privremene prijenose između odjeljaka. Izmjenama navedenih članaka uvodi se promjena metoda izračuna naknadi i doprinosa. Uspostavom bliske suradnje HNB-a s Hrvatskom, s Europskom središnjom bankom RH postala je država članica sudionica u bankovnoj uniji koju čini jedinstveni nadzorni mehanizam i jedinstveni sanacijski mehanizam. Kao država članica izvan euro područja pridružena bankovnoj uniji sudjelovat će u zajedničkom zaštitnom mehanizmu putem paralelnih kreditnih linija. Na države članice koje su potpisale međuvladin sporazum, a još nisu dio bankovne unije primjenjivat će se prava i obveze koje proizlaze iz sporazuma te tada postanu dio jedinstvenog nadzornog mehanizma i jedinstvenog sanacijskog mehanizma što je ovdje uvodno bilo govoreno to je prvi i drugi stup. Doprinosi uplaćeni od strane kreditnih institucija prikupljeni na nacionalnoj razini prenosit će se u jedinstveni sanacijski fond koji se u početku sastoji od odjeljaka koji pripadaju državama članica. Odjeljci koji će se tijekom 8 godina postupno objedinjavati u jedinstveni sanacijski fond koji bi na kraju trebao doseći ciljanu razinu od najmanje 1% pokrivenih depozita u svim ovlaštenim kreditnim institucijama. Znamo da je i cjelokupni proces bankovne unije nastao nakon 2008. godine odnosno krize 2008. godine kada su zapravo institucije EU rekle da se više građani EU neće sanirati s tog, da neće sanirati pogrešne politike poslovnih banaka. Znači to je glavni cilj inicijacije bankovne unije, ne nikakve posebne zavjere nego jednostavno u koristi građana. Znači bankovna unija ide u korist građana zato što kaže da se više ne, da se više neće plaćati, a mi smo dobro svjesni u RH u 30 godina koliko smo, koliko se iz proračuna plaćalo da bi se financiralo financijske institucije. Sve to više nije tako i bankovna unija kaže da ćete to plaćati vi koji zapravo ste dioničari odnosno vlasnici tih banaka. To je zapravo bio prvi korak u objedinjavanju bankarske unije. Ne treba plašiti ljude da ulazimo, da gubimo neki dio svog suvereniteta. Ovo je dobro ako ne zbog bilo kojeg razloga onda zbog razloga zato što smo premalo svog kapitala, a danas smo rekli da ga imamo samo 600 miliona u odnosu na 200 milijardi, da nam se bilo koji razlog dogodi mi to ne bi mogli isplatiti. Ukoliko smo dio jedinstvenog mehanizma, vidimo kako su se građani, kako su građani povezani već i na primjeru Covid krize kada ti netko dolazi iz Kine, Italije zarazi se cijela Hrvatska, zamislite kako to kod kapitala ide. On ide 10 ili 100 puta brže nego što se kreću građani. I jednostavno se ne može, pogotovo kod tržišta kapitala staviti nikakva žica na granicu i zbog toga je takav mehanizam koji postoji unutar EU koji još uvijek čak i unutar EU ima svoje prijepore čak i više nego što, nego što ih postoji ovdje u Hrvatskoj. Tako da mislimo da je to dobrodošla inicijativa. Hvala.
Slijedi rasprava u ime Kluba Socijaldemokrata, poštovani zastupnik Erik Fabijanić.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, predsjedavajući, dakle ove izmjene Sporazuma o prijenosu i objedinjavanju doprinosa u jedinstveni sanacijski fond između zemlja potpisnica je u biti reforma mehanizma europske stabilnosti ili kako ga želimo zvati. Ona ima 5 bitnih odlika, od toga 3 kojih ima u ovim izmjenama i 2 kojih nema. Naime, ranije u ovom, dakle izmjenama ovog sporazuma ranije se uvodi dakle umjesto 2024. prebacuje se u 2022. tzv. bankarski padobran. To je svojevrsni …/nerazumljivo/… sustav koji bi se aktivirao sredstvima fonda ako resursi banke koja propada ne bi bila dovoljna za servisiranje operativnosti njenih klijenata. Dakle, tu imamo samo jedan pomak, dakle to već stupa na snagu za 2, dakle iduće godine. S time da banke su već u taj fond počele uplaćivati ali nemamo još onaj postignuti cilj koji ste rekli, dakle ono koliki bi ubiti teoretski trebao biti entitet tog Fonda. Ima još jedna stvar koja je bitna, a to je da po preporuci MMF, ono što je reprogramiranje duga država obveznica bi se vodio kroz jedan, a ne više kroz 2 kruga glasanja i time će se izbjeći ono što su špekulantski manevri ovaj, pojedinih lešinarskih fondova i treće, dakle mijenjaju se malo modaliteti koji su vezani za dobivanje preventivnih kreditnih linija za države koje imaju probleme s likvidnošću. I sad ono čega nema. Ono čega nema, što je možda i dobro da nema, ali na čemu su pojedine zemlje članice bile inzistirale, a to je nema ... [[Govornik se ne razumije.]] javnog duga koji su tražile Holandija i Njemačka, odnosno da uvjet za dobivanje sredstava bude proglašenje insolventnosti prema pojedinim dužnicima i drugo ono čega nema, to je zastoj prednost nadzora na proračunu sa EU komisije na ono što je međuvladino tijelo jer u prvome se odluka donosi većinom glasova, a u ovom drugom, ovaj, postoji pravo veta, dakle može se, može se ne donijeti odluka, a to su tražile pojedine zemlje sjeverne Europe. I zaključno, činjenica je da ovaj Fond u svojevrsnoj, on je u nekoj svojoj krizi gdje je kao i čitav mehanizam ove europske stabilnosti od kojeg se očekuje da dobije nekakve nove zadaće pa bi možda i ovo, ovo redizajniranje moglo donijeti neke nove vokacije kojim bi se taj Fond bavio, onako vjerski rečeno. Djelomice je to njega krivnja, ali djelomično i nije jer je, nije riječ ovdje o jednoj popularnoj instituciji jer, recimo, npr. niti jedna država članica nije koristila njegove kreditne linije za zdravstvo. Ovaj, to, ali, a ima još jedna stvar, on ima još jedan problem, a to je da prihodi od kamata vezano za krize koje su se događale u Grčkoj, Španjolskoj, Portugalu, Irskoj i Cipru, pomalo jenjavaju, a 300 stručnjaka koji rade u tom Fondu i dalje treba dobivati plaće, trebaju dobivati plaću svaki mjesec. No, ova minireforma ipak za zericu poboljšava ovaj Bankarsku uniju o kojemu je govorio predlagatelj. Sigurno je ono što je sigurno, to je da nemamo pogoršanje situacije s ovim izmjenama, tako da će Klub socijaldemokrata ipak podržati ovaj Sporazum. Evo zahvaljujem na pažnji.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Marin Mandarić.
Zahvaljujem g. predsjedavajući. Evo, čuli smo i uvodno od predlagatelja, a i ispred rasprava ispred ostalih klubova, manje-više svi smo se složili da ovaj Zakon treba poduprijeti, da unaprjeđuje postojeće stanje. Ja bih samo malo još iskoristio priliku i nada da odnosno istaknuo važnost uspostave tako nekog, takvog Jedinstvenog sanacijskog fonda i sanacijskog mehanizma, ne samo na razini RH, na razini Europe. Nesporno je da njime zapravo povećavamo i našu uvezanost sa ostalim članicama EU i nama nema druge, otok ne možemo biti, svi se slažemo s time. Uspostavljena su naravno, pravila o prijenosu i objedinjavanju doprinosa s ciljem osiguravanja najveće moguće pravne sigurnosti. Ono što je bitno, pravne sigurnosti u području financija, financijskih institucija. Znamo kako smo prošli od one krize 2007., '08. g., koja je počela zapravo krizom financijskog sektora, kako se to na brzaka prelije na realni sektor, nama je kao državi, čini mi se trebalo nekih 7, 8 godina da se iskopamo iz te krize. Mnogi su naučili na toj krizi pouke, pouke izvukli i evo, naravno, i ovaj Sporazum je rezultat toga. Naravno, potrebno je osnažiti povjerenje u bankovni sektor, u slučaju bilo kakvih problema, spriječiti navale klijenata na šaltere banaka, to nijedna i najbolja banka na svijetu ne može izdržati i spriječiti dodatno širenje problema, ako eventualno negdje nastane, smanjiti negativnu povezanost između banaka i realnog sektora i država, odnosno državnih proračuna, odnosno obaveza poreznih obveznika. Ono što također, smatram da dodatno treba istaknuti je da doprinosi u ove fondove ne idu na teret poreznih obveznika nego na teret bankarskog sektora, banaka gdje one solidarno uplaćuju, ajde, možemo tako reći u nekakav fond osiguranja, za slučaj da jedna od njih dođe u probleme. Od tih 1% trebalo bi biti oko 60 milijardi eura na računu kroz 8 godina, Fond se solidno puni i nadajmo se da jedna od naših banaka to neće zatrebati. Dobro je imati padobran, dobro je imati nekakav amortizer, ali nadajmo se da neće trebati nekoj od naših banaka. Neće propasti štedni ulozi u tim slučajevima, ono što je najbitnije, štediše, građani RH neće biti oštećeni, ali posljedice na gospodarstvo i ostali financijski sektor ne mogu se u potpunosti ... [[Govornik se ne razumije.]] ne mogu se u potpunosti spriječiti ovakvim jedinstvenim sanacijskim fondovima. Klub zastupnika HDZ-a, naravno, podržava i ovakav i svaki drugi prijedlog koji doprinosi povećanju pravne sigurnosti. Hvala.
Evo, s ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.