Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, predstavnici Savjeta ministara BiH i drugi gosti, predstavnici medija, srdaĉno vas pozdravljam i otvaram 32. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici prisustvuje 15 delegata od kojih 5 iz bošnjaĉkog, 5 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda. Za 32. sjednicu predlaţem sljedeći izmijenjeni: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 31. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatske pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Spoljnotrgovinskoj komori Bosne i Hercegovine – predlagaĉ: Savjet ministara BiH, zakon broj:01,02-02-1-33/13 od 19.07.2013. godine po hitnom postupku, u skladu sa ĉlanom 122. Poslovnika Doma naroda; 4. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oruţja i o njegovom uništavanju (drugo ĉitanje) – predlagaĉ: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1- 18/13, od 15.04.2013. godine; 5. Predlog zakona o izmjeni Zakona o kriviĉnom postupku BiH (drugo ĉitanje) – predlagaĉ: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-22/13, od 15.05.2013. godine; 6. Predlog zakona o odgovornosti za nuklearnu štetu (prvo ĉitanje) – predlagaĉ: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-14/13, od 05.06.2013. godine; 7. Predlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo ĉitanje) – predlagaĉ: Savjet ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-24/13, od 15.08.2013. godine; 8. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za period od 01.01.2011. do 31.12.2011. godine, broj: 01,02-10-742/12, od 21.06.2012. godine; 9. Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2012. godinu, materijal broj: 01,02-50-19- 327/13, od 14.03.2013. godine; 10. Informacija o radu Tuţilaštva BiH za 2012. godinu, broj: 02-09-495/13, od 15.04.2013. godine; 2 11. Dopuna izvještaja o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine za 2012. godinu, broj: 01,02-24-437/13 od 19.06.2013. godine; 12. Izvještaj iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2012. godinu, materijal Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-28-726/13 od 08.07.2013. godine; 13. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2012. godinu, broj: 05/8-50-19-273-1/13, od 14.05.2013. godine; 14. Izvještaj o izvršenoj reviziji uĉinka o temi: „Rad komisija institucija BiH“, broj: 02/3- 16-1-818/13, od 12.07.2013. godine; 15. Razmatranje predloga zakljuĉaka Zajedniĉke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-19-885/13 od 26.07.2013. godine; 16. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o ekonomskoj saradnji izmeĊu Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Rumunije, broj: 01,02-05-2-864/13, od 22.07.2013. godine; 17. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĊu Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Kraljevine Norveške o realizaciji projekta „Javne sluţbe za trţište nekretnina i evropske integracije“, bro: 01,02-05-2-865/13, od 23.07.2013. godine; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju u vezi sa realizovanjem Programa dostojanstvenog rada za Bosnu i Hercegovinu 2012.-2015. izmeĊu Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i MeĊunarodne organizacije rada, broj: 01-02-05-2-866/13, od 23.07.2013. godine; 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu, finansiranju i projektu izmeĊu KfW, Frankfurt na Majni (zajmodavac) i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH (zajmoprimac) i Republike Srpske, koju zastupa Ministarstvo finansija Republike Srpske, i Hidroelektrane na Trebišnjici (HET) (Agencija za izvršenje projekta) za 10.000.000 evra – Sanacija HE Trebinje 1, Faza III, broj: 01,02-05-2-893/13 od 01.08.2013. godine. To je predloţeni dnevni red. Izvolite, otvaram diskusiju. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani prisutni. Ja predlaţem da se na današnji dnevni red, kao 10. taĉka dnevnog reda, uvrsti sljedeće: – Informacija o razlozima i mogućim posljedicama otkazivanja IPA projekata u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja i aktivnostima Vijeća ministara na mogućem spreĉavanju otkazivanja navedenih projekata. Informaciju bi trebalo da podnese nadleţni ministar iz Vijeća ministara ili predstavnik Direkcije za evropske integracije. Obrazloţenje: Prije dva dana Odbor za praćenje IPA projekata donesena je odluka da se otkaţu dva projekta u vrijednosti preko 5 miliona eura. Jedan je IPA 2008. SAPIK koji je bio namijenjen da se razvije strategija u poljoprivredi i drugi da se razviju IPARD strukture u BiH, i drugi projekat iz 3 2010. godine koji je pilot projekat koje bi trebao da razradi u nekoj mjeri te uspostavljene strukture. Otkazivanje ova dva projekta po BiH ima katastrofalne posljedice ako do njega doĊe. I zašto? To je pretpostavka, ova dva projekta su pretpostavka da se uspostave potrebna tijela i strukture i upravljaĉko tijelo IPARD strukture da bi BiH mogla koristiti sredstva iza IPA-e namijenjena, vrlo izdašna sredstva za ruralni razvoj. To su sredstva koja su namijenjena pomoći poljoprivrednicima i drugim ruralnim subjektima i ruralnoj infrastrukturi koja u cijelosti na kraju bi trebala da rezultira društvenom stabilnošću ili povećanjem društvene stabilnosti. Ovi mehanizmi i ove strukture su pretpostavka da BiH koristi sredstva ... veliĉine oko 150 miliona eura. Naime, Hrvatska je od 2007. do 2013. iz ovih fondova, a iste je površine i ima isti broj stanovnika kao i BiH, iskoristila 140 miliona eura. Budući da mi za poticaj poljoprivredi dajemo 4 do 6 puta manje sredstava od zemalja u regionu ako ostanemo i bez ovih sredstva, ... da su posljedice katastrofalne. Mislim da bi trebali danas barem da dobijemo informaciju, i da javnost dobije informaciju, šta se dešava i šta treba dalje raditi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega, gospodin Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, dobar dan svima. Ja sam još 08.05. Zajedniĉkom kolegiju podnio incijativu za formiranje istraţne komisije za utvrĊivanje nepravilnosti u radu Uprave za indirektno oporezivanje na osnovu indicija koje mi, kao delegati i poslanici, dobijamo gotovo svi. Naţalost Zajedniĉki kolegij nije se dugo sastao i nije razmatrao inicijativu jer je prije toga Predstavniĉki dom istu takvu inicijativu podnio i oni su formirali komisiju ... Nakon toga Zajedniĉki kolegij sugerisao da ja to isto uradim na sjednici Doma naroda, i ja sam to juĉe uradio. I evo, vidim danas nema na dnevnom. Ja sam dobio informaciju da bi se to, eto moglo o tome raspravljati iduću sjednicu. Ne znam, šta to znaĉi, kaţem – još prije ĉetiri mjeseca ja sam ... tu inicijativu podnio. S razlogom sam to uradio, s razlogom sam to uĉinio zato što, odgovorno tvrdim, u Upravi za indirektno oporezivanje na djelu je organizovani kriminal i korupcija. Ako ništa ova komisija bi ispitala indicije koje imamo, naravno niti bi mogla sve, niti bi bilo vremena, niti kapaciteta da se to uradi. Pošto imam tu, evo informaciju da, evo ponudu da će se to naći na idućoj sjednici Doma naroda, a znam ako bismo ovdje išli u iskušenje prijedlog moţda ne bi prošao, evo ja ću se sloţiti da tu inicijativu obnovim na idućoj sjednici.
Hvala gospodine Bradariću. Drugih prijava za uĉešće u ovom dijelu diskusije dnevnog reda nema. Ali postoji sad potreba da, u konsultacijama sa predsjedavajućim Savjeta ministara, kao starješinom te institucije 4 koja je u ovom smislu pozvana da podnese informaciju, usaglasimo odreĊeni stav. Mi smo obavili ovdje konsultacije, ad hok, ĉlanovi Kolegija i s obzirom na obim odgovora na ovu informaciju kao i na sve druge posljedice takve prakse koja je dovela do toga da je uskraćen dio sredstava vezanih za IPA fondove ovim projektima, koje je pominjao gospodin Genjac, postavljamo sada vama pitanje – da li moţete da odgovorite danas na ovoj sjednici Doma naroda u vezi sa sadrţajem ove taĉke dnevnog reda ili da napravimo dogovor da za prvu sljedeću sjednicu Doma naroda, što mi kao Kolegij procjenjujemo da bi bilo vjerovatno svrsishodnije radi kvalitetnije rasprave, za koju bi se morali i drugi delegati pripremiti koji nisu ĉlanovi Zajedniĉke komisije za evropske integracije, odrţimo ovu taĉku dnevnog reda koju je predloţio gospodin Genjac. Dakle, moţemo ovako, ne morate se javljati, dakle ovo su konsultacije koje ćemo predloţiti gospodinu Genjcu prije nego što on oduĉi da li će i dalje da ide sa tim da bude na ovoj sjednici ili za sljedeću.
/nije ukljuĉen mikrofon/
Ţelite rijeĉ, u redu, ne ţelim uskratiti ... rijeĉ, samo izvolite. Rijeĉ ima gospodin Vjekoslav Bevanda.
Evo, ja ću u najkraćem pokušati odgovoriti gospodinu Genjcu i svima vama. Ĉinjenica je da je zasijedio monitoring tim i od svih nas na sjednici monitoring tima je bila pozvana samo direktorica za evropske integracije. Otkaz ovih sredstava nije nikakvo iznenaĊenje. Gospodin Šarović i ja smo uradili sve moguće napore da usaglasimo entitetske stavove, naţalost to nismo uspjeli. Ali da bi dobili punu informaciju, mislim ovo je samo info što sam primio od gospoĊe Savić usmjeno, ja bih zamolio da punu informaciju damo na idućoj sjednici, suglasno i zapisniku i svemu ostalom. Ali moram reći jedno, i još jednom naglasiti potrebe usvajanja efikasnog koordinacijskog mehanizma, jer da to imamo usvojeno ove nam se stvari ne bi dešavale. Bojim se da smo u velikom riziku, kroz sve ove destrukcije koje je javljaju kroz proces usvajanja jedinstvenog i efikasnog koordinacijskog mehanizma, da su nam u riziku još puno sredstava IPA i vi ste tu totalno u pravu. Evo, ja predlaţem da punu informaciju damo za iduću sjednicu, jer ću imati tu i zapisnike i sve ostalo pa da vam moţemo ... odgovoriti.
Zahvaljujem se gospodinu predsjedavajućem. Dakle, molim da pitanje merituma ove teme, dakle izostavimo u ovom trenutku i da se posvetimo ovome u smislu procedure i prijedloga kao taĉke za dnevni red. Rijeĉ ima uvaţeni kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite. 5
Zahvaljujem se predsjedavajućem Vijeća ministara. Djelomiĉno se mogu sloţiti – mehanizam koordinacije, u mjeri koji je potreban za ovo pitanje, postoji u smislu zakonskih nadleţnosti i Vijeća ministara i njegovih ministara za koordiniranje, ali dobro bi bilo da ima mehanizam koordinacije. Ja nemam ništa protiv da se pripremi temeljita informacija za iduću sjednicu, meĊutim i danas sam postavio ovo kao ideju iz sljedećih razloga. Od juĉerašnje ili prekjuĉerašnje sjednice Odobra za praćenje gospodin Sorensen ima sedam dana da napiše odluku. Za tih sedam dana ako nešto promijenimo moţemo spasiti projekat, ako ne promijenimo informacija na narednoj sjednici će otprilike biti konstatacija operacija uspjela pacijent podlego.
Dakle, idemo sa prijedlogom da ovo uĊe u dnevni red ili da ĉekamo ...
Ja, dakle prihvatam prijedlog, samo upozoravam ...
Prihvatate prijedlog da ostane za sljedeću sjednicu. Dobro. Uz konstataciju da nema izmjena i dopuna dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasa, u skladu sa ĉlanom 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na taĉku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 31. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za rijeĉ? Prijavljenih nema. Izjašnjavamo se o Zapisniku, izvolite. Zahvaljujem. Od prisutnih 15 delegata svih 15 delegata je bilo za. Iz Federacije 10 za, 5 iz Srpske. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da je Zapisnik sa 31. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Prelazimo na taĉku dva, Ad. 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatske pitanja
Ma, ja moram biti iskren da sam zadovoljan sa tekstom koji je Kolegij napravio i pismom kojim ponovo traţi od Kancelarije visokog predstavnika, Suda BiH, Visokog sudskog i tuţilaĉkog savjeta, Tuţilaštva i Ministarstva pravde da konaĉno izaĊu sa informacijom o efektima rada stranih tuţilaca i sudija u BiH. Mislim da je napisano vrlo pismeno, vrlo jezgrovito i bukvalno da daje pregled ove bitke koja, evo traje već pune dvije godine a još nema nikakvog efekta. Ja se samo nadam, znam da ste i vi iscrpili svoje mogućnosti, da će neko od ovih institucija konaĉno već jednom smoći hrabrosti da otvori temu šta smo mi zaista kao BiH dobili od stranih tuţilaca i sudija i koji su efekti njihovog rada. Oĉito se svi boje da na ovu temu progovore, jer da su to neki veliki pozitivni efekti bilo bi informacija. Svi bjeţe, proglašavaju se nenadleţnim jer dobro znaju da je ovo oblast u kojoj je bilo najviše politiĉkog uticaja u istoriji BiH ... su domaće sudije i tuţioci primjer nezavisnosti u odnosu na ove ljude koji su ovdje radili. Pa valjda će neko imati hrabrosti i snage da napiše makar jednu malu informaciju jednom od najviših, ustvari jednom od dva doma, i koji bi u svakoj zemlji nakon dvije godine borbe da dobije pravo da ima informaciju, bez unaprijed datog stava, moţda je sve pozitivno, ali neka neko izaĊe i kaţe da je bilo pozitivno. Moţda će i zakljuĉak ovog Doma biti da je bilo pozitivno, ali neko to treba da napiše i kaţe, a ne svi bjeţe od jedne teme koju su prije koju godinu proglašavali najvećim uslovom reforme pravosudnog sistema u Bosni i Hercegovini. I ja, evo samo još jednom javno pozivam sve ove institucije kojima se Kolegij obratio da zaista već jednom urade svoj posao i da neko smogne hrabrosti i da da neku ocjenu. Ne mora biti ona koju ja moţda imam u glavi, moţe biti potpuno drugaĉija od nje, ali neka neko stane i kaţe bilo je to ovako i ovako. Ovo izigravanje i sa nama, bjeţanje od teme, ignorisanje ovoga neĉega je prešlo svaki smisao. To moţe biti na nivou politiĉkog gega zanimljiva stvar, ali ljudi dvije godine ovaj Dom traţi informaciju o jednoj tako bitnoj temi. Pa ĉak ni mediji nemaju hrabrosti, mogu se baviti raznim temama kada smo mi u pitanju, ali da dopuštaju da ovoliko godina se izigrava, i to znaju zato što su meĊunarodne institucije ... ukljuĉene, da se ovako jedna ozbiljna stvar ne moţe staviti na dnevni red, i da svi to prihvataju kao potpuno normalno, nemajući hrabrosti da kaţu – dajte nam bolan već jednom informaciju. To zaista ne mogu da shvatim. 7 Nadam se da će ovo što ste vi korektno uradili, vi ste ovim iscrpili svoje mogućnosti, ja vas više nemam šta pitati, ali zaista ostaje, ostaje tema, šta je to ljudi toliko dramatiĉno da niko neće da napravi informaciju. Šta je? S ĉime se mi to suoĉavamo, kakva je to tabu tema? Ja to stvarno ne razumijem jer, ponavljam ovo je zakljuĉak Doma, ne moj, nije moja inicijativa nego Dom je ovo zakljuĉio prije ravno dvije godine i nije se pomakao ni jednog slova od tog zakljuĉka. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Ivaniću. Nakon, što kaţete, toliko vremena ako ste Vi zadovoljni mi smo kao Kolegij prezadovoljni.
Neću ja odustati.
Ok, u redu. Sada prelazimo na onaj dio u kome se postavljaju nova delegatske pitanja, naravno ukoliko ih ima. Izvolite. Za rijeĉ se javila uvaţena delegatkinja, kolegica Nermina Kapetanović. Izvolite gospoĊo Kapetanović.
Uvaţeni gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, dame i gospodo, predstavnici medija. 16.04.2013. godine sam Vijeću ministara, taĉnije Ministarstvu za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose uputila sljedeću delegatsku inicijativu na koju ni do dana današnjeg nisam dobila odgovor, pa koristim ovu priliku da ponovim delegatsku inicijativu. To je inicijativa da se na nivou BiH obaveţu domaći proizvoĊaĉi mlijeka da na ambalaţi brojĉano naznaĉe koliko je puta mlijeko reciklirano radi zaštita graĊana a posebno djece u BiH. U obrazloţenju ţelim da kaţem da mlijeko nakon što mu istekne rok trajanja se vraća u proizvodnju, o ĉemu graĊani BiH vrlo malo znaju, reciklira se i vraća ponovo na trţište. Obzirom da graĊani nisu upoznati sa proizvodnjom mlijeka, a u cilju zaštite svih graĊana, posebno djece, podnosim navedenu inicijativu kako bi nadleţne institucije upoznale javnost sa procesima proizvodnje mlijeka i dozvoljenim brojem po zdravlje postupcima recikliranja mlijeka. Ţelim da kaţem da, nezvaniĉno, i zvaniĉno, dakle s ovog mjesta, da na svakoj donjoj strani pakovanja mlijeka postoje kockice, niz kockica koje su prikazane u razliĉitim bojama. Samo jedan bosanskohercegovaĉki proizvoĊaĉ broj recikliranih proizvoda oznaĉava brojem razumljivo, dakle 3, 2, 1, 5, da bi to bilo jasno konzumentima, dakle kupcima. U to sam se uvjerila jer sam vrlo paţljivo istraţivala ovu oblast. Smatram da bosanskohercegovaĉka javnost, cijeneći sopstveni ţivot i sopstveno zdravlje, ima pravo da zna šta kupuje. Šta znaĉe crveni, ţuti, zeleni, narandţasti i crni kvadratići koji su na donjoj strani, dakle dobro skriveni od oĉiju kupca, šta oni znaĉe? 8 Molim Ministarstvo vanjske trgovine da nam to najprije objasni u odgovoru a takoĊe ţelim da se ovom inicijativom da potpuno jedan drugaĉiji pristup s ciljem davanja graĊanima mogućnosti za saĉuvanje njihovog zdravlja mogućnošću odabira kupovine zdravih proizvoda. To je prva inicijativa. I druga upućena Vijeću ministara, pitanje, sda delegatsko pitanje – Da li je Vijeće ministara BiH pokrenulo inicijativu ka Republici Hrvatskoj da se dopuni postojeći Sporazum o socijalnom i penzionom osiguranju izmeĊu Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske u smislu vraćanja staĉenih prava invalida rada a koja su izgubili zbog, pod znacima navoda, neopravdanih izostanaka s pola, i izjednaĉavanja s invalidskim pravima graĊana hrvatske nacionalnosti? U obrazloţenju ţelim da kaţem da ponovo, po ko zna koji put, ukazujem na znaĉaj rješavanja problema graĊana BiH koji su bili zaposleni i nastanjeni u Republici Hrvatskoj a u periodu od '91. do '95. godine su otpušeni s posla. Rijeĉ je o 9.500 graĊana Republike Srpske i mislim negdje oko 5.000 graĊana iz Federacije BiH i par nekoliko stotina graĊana iz Distrikta Brĉko. Smatram da, imajući u vidu decinijske probleme drţavljana BiH koji su ostali bez svojih prava u Republici Hrvatskoj a koji se jedino mogu riješiti na nivou drţava Republike Hrvatske i BiH, molim hitan pisan odgovor Vijeća ministara na postavljeno pitanje. Konkretnije odgovor ne oĉekujem od Ministarstva civilnih poslova koje je svoj dio uradilo vrlo profesionalno, nego od Ministarstva vanjskih poslova. Hvala.
Zahvaljujem gospoĊo Kapetanović. Da li predsjednik Savjeta ministara ţeli sada da odgovori ili pismeno?
/nije ukljuĉen mikrofon/
Pismeno. GospoĊo Kapetanović dobit ćete pismeni odgovor. Rijeĉ dalje ima uvaţeni kolega, delegat Staša Košarac. Izvolite gospodine Košarac.
Hvala predsjedavajući. Koristim priliku da pozdravim predsjedništvo, predsjedavajućeg Savjeta ministara, uvaţene ministre i zamjenike i naravno kolegice i kolege. Delegatsko pitanje ţelim da postavim Tuţilaštvu BiH, a ono glasi – Zašto Tuţilaštvo BiH onemogućava nastavak eshumacije na lokaciji Buća Potok, odnosno Gradsko smetljište, time što izvoĊaĉima radova ne izmiruje finansijske obaveze? Kada će Tuţilaštvo, kao što je to bio sluĉaj u dosadašnjim procesima eshumacija, izvršiti plaćanje stvorene finansijske obaveze i time odblokirati zapoĉeti proces eshumacije. Hvala. 9
Imam informaciju od sekretara Doma da u sali trenutno niko iz Tuţilaštva nije prisutan. Da li je neko prisutan u vezi sa tim? Nije. A Ministarstvo pravde? ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ Pismeni odgovor. Dobro. Za rijeĉ se dalje javio uvaţeni kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. U skladu sa ĉlanom 8. stav 1. i ĉlanom 9. Poslovnika Dona naroda pokrećem inicijativu delegatsku – Da Ministarstvo za ljudska prava Vijeća ministara, u roku od 15 dana, najkasnije do naredne sjednice Doma naroda, pripremi informaciju o ostvarivanju Ustavom zagarantovanih prava djece povratnika Bošnjaka u RS-u u oblasti osnovnog obrazovanja, posebno u pogledu izvoĊenja nacionalne grupe predmeta po planu i programu za bosanski jezik. Obrazloţenje: Ovih dana 158 djece u Konjević Polju, općina Bratunac, takoĊe u Osnovnoj školi „Sveti Savo“ u Vrbanji kod Kotor Varoša, Dubravi kod Gradiške itd., ne idu u školu jer su Ċaci i njihovi roditelji suoĉeni sa ignoriranjem ... odnosom u pogledu njihovih zahtjeva da se poštuju njihova zakonom i Ustavom zagarantovana prava u pogledu ljudskih prava u oblasti obrazovanja. Mislim da na ovu temu, obzirom da se radi o veoma osjetljivoj temi, i pitanju koje se tiĉe poštivanja ljudskih prava, mislim da bi Ministarstvo za ljudska prava, u saradnji sa nadleţnim ministarstvom entitetskim u oblasti obrazovanja, trebalo da pripremi informaciju i da je predoĉi Domu naroda kako bi mogli vidjeti o ĉemu se radi i šta dalje treba da se poduzme. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodine Genjac. Dakle, bez namjere o Poslovniku, sve se ...
/nije ukljuĉen mikrofon/
Jeste, ok. Rijeĉ dalje ima uvaţeni kolega, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću. 10
Uvaţeni gospodine predsjedavajući, predsjedavajući Savjeta ministara, gospodo ministri, dame i gospodo delegati i svi prisutni, pozdravljam vas. Moje pitanje upućujem Savjetu ministara, odnosno Agenciji za statistiku BiH i ono glasi, pred BiH i njenim institucijama, stanovnicima, nalazi se jedan od najvaţnijih projekata u posljednje 22 godine. Poslije niza godina usvojen je Zakon o popisu stanovništva, domaćinstava i stanova 2012. godine, te izvršene izmjene ove godine i utvrĊen rok za popis stanovništva, a to je oktobar mjesec 2013. godine. Koliko sam upoznat, usvojena je i Metodologija za pripremu, organizovanje i sprovoĊenje popisa stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2013. godine, koja sadrţi osnovne principe organizovanja i provoĊenja popisa, kao i razraĊene zadatke i postupke svih organizatora neposrednih izvršilaca. Moje pitanje glasi – Kako je ostalo vrlo malo vremena do popisa stanovništva, da li se u ovom trenutku pripreme za popis odvijaju po utvrĊenoj dinamici i da li su stvorene sve pretpostavke normativne, kadrovske, organizacione, da se popis izvrši kvalitetno i u skladu sa najvišim standardima iz ove oblasti? Hvala.
Zahvaljujem gospodine Rodiću. Pismeno će biti, koliko vidim, odgovoreno na to pitanje. Rijeĉ dalje ima uvaţeni kolega, gospodin Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću.
Ja imam jedno pitanje. Agencija za javne nabavke već gotovo tri godine ne objavljuje svoje izvještaje i nivo netransparentnih javnih nabavki je dostigao rekordan iznos. Zbog toga od ove Agencije – traţim detaljan izvještaj o javnim nabavkama za 2011, 2012. i prvih šest mjeseci 2013. godine, naravno u pismenom obliku.
Zahvaljujem gospodine Bradariću. Rijeĉ dalje ima, uvaţeni delegat, gospodin Krstan Simić. Izvolite gospodine Simiću.
Hvala predsjedavajući. Imajući u vidu neke kontradiktorne natpise u medijima o ugroţenosti procesa uvoĊenja digitalnog sistema na teritoriji BiH i posljedice koje bi dovele do potpunog iskljuĉenja odreĊenih programa, a znamo da je RS već bila na pragu da uvede taj digitalni sistem ali je zaustavljena, moje pitanje glasi – U kojoj fazi se nalazi proces digitalizacije, ima li prepreka i da li će eventualno biti ugroţeno uvoĊenje ovog sistema graĊanima BiH?
Zahvaljujem gospodine Simiću. Rijeĉ dalje ima uvaţeni kolega, gospodin Mladen Ivanić. Izvolite gospodine Ivaniću. 11
Opet negdje prije dvije godine postavio sam pitanje šta će Savjet ministara preduzeti da djeca povratnika u Glamoĉu uĉe na srpskom jeziku. Tada je odgovor bio da nema novca. Ja ponovo vraćam to pitanje dakle na dnevni red, s obzirom da su tamo ispunjeni zakonski uslovi da djeca uĉe, a nema ni jednog nastavnika, – Šta će Savjet ministara preduzeti i ministarstvo nadleţno, da djeca koja su se vratila u Glamoĉ uĉe na, nastavu izvode na srpskom jeziku? Hvala.
Zahvaljujem gospodine Ivaniću. Konstatujem da daljih prijava za uĉešće, u vezi sa radom po ovoj taĉki dnevnog reda, nema. Prelazimo na rad po taĉki tri, Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Spoljnotrgovinskoj komori Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda Vi ste dobili Zahtjev Savjeta ministara za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Spoljnotrgovinskoj komori BiH po hitnom postupku, u skladu sa ĉlanom 122. Poslovnika Doma narora. Predstavniĉki dom je na 51. Sjednici, odrţanoj 25.07.2013. godine, prihvatio Zahtjev za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Spoljnotrgovinskoj komori BiH po hitnom postupku i usvojio ovaj Zakon. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za rijeĉ? Dakle, govorimo o pitanju hitnosti. Rijeĉ ima uvaţeni kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naravno, niko neće u ovoj dvorani osporiti da ovaj Zakon niti ima stepen hitnosti, ne postoji ni jedan razlog za visoki stepen hitnosti, niti je Zakon u toj mjeri jednostavan da se moţe razmatrati po hitnoj proceduri. Ako neko ima argumentaciju protiv, volio bih da ĉujem. Dakle, ovaj Zakon je upućen u hitnu proceduru mimo odredbi koja Poslovnikom omogućavaju tu hitnu proceduru. Zašto je neko odluĉio da ovaj Zakon dostavi u proceduru protiv poslaniĉke odredbe? Niti je hitan, niti je jednostavan. Ja mogu predpostavljati šta je razlog. Moguće da je neka trgovina, mogu to i osnovano tvrditi. Ako je trgovina u pitanju mislim da je trgovano u oblasti u kojoj nije smjelo se trgovati i da je trgovina u kojoj oni kojima je cilj da slabe institucije su jako dobro prošli, a oni koji imaju neke druge ciljeve ne znam šta su dobili za tu trgovinu, da oslabe jednu znaĉajnu instituciju. 12 Dakle, ovaj Zakon, obrazloţiću, nije uopće hitan. Postojeća rješenja omogućavaju djelovanje Vanjskotrgovinske komore i ni jedan razlog nema za hitnost, a pogotovo za visoku hitnost. Ovaj Zakon takoĊe nije jednostavan. Naprotiv, to je izuzetno sloţen zakon i svojim odredbama apsolutno koncepciju Vanjskotrgovinske komore mijenja. Naime, osnovni princip koji je u Zakonu uspostavljen da je Komora samostalna, nevladina, nepolitiĉka, neprofitna javno- pravna asocijacija privrednih subjekata i privrednih asocijacija sa teritorije BiH potpuno se mijenja. Mijenja se njena pozicija neprofitne, nevladine, samostalne organizacije, izmeĊu ostalog time što se uvoĊenjem nadzora Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u Vijeću ministara nad Vanjskotrgovinskom komorom gubi se, potpuno se gubi neovisnost ili umanjuje se neovisnost, stvara se pravna konfuzija, preklapanje Zakona o upravi i Zakona o Vanjskotrgovinskoj komori, itd, itd. Dakle, u ovom trenutku nadam se da sam iznio dovoljno argumenata da ne idemo i ne srljamo po hitnoj proceduri u ovako krupan zahvat, nanoseći ovako veliku štetu jednoj instituciji koja u konaĉnici vodi gašenje te institucije. Dakle, ove izmjene Zakona, ponavljam, su veoma štetne za Vanjskotrgovinsku komoru, veoma su štetne za poziciju tog subjekta i u konaĉnici mogu dovesti do gašenja te institucije. Radi se o takvim izmjenama. O sadrţaju tih izmjena i ... govorit ću kada budemo u meritumu, ali sad, molim kolege da sa tako krupnim izmjenama, bez ikakvog opravdanja se ne ide tako hitno, nego da Zakon ide u redovnu proceduru i da ukljuĉimo sve relevantne subjekte i da doĊemo do kvalitetnih promjena. Ukoliko je trgovina zakljuĉena, neka se ponovo sjedne pa razgovara o novoj trgovini. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Niko se dalje nije prijavio za uĉešće u diskusiji o pitanjima hitnosti ovog Zakona. Pa shodno tome zakljuĉujem raspravu u ovom dijelu rada po ovoj taĉki dnevnog reda. Prelazimo na izjašnjavanje o proceduri, dakle o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku, uskladu sa ĉlanom 122. Poslovnika Doma naroda. Izvolite. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 8 delegata, protiv su bila 3 delegata, a uzdrţana su bila 3 delegata. Iz Federacije – 4 za, 3 protiv, 2 suzdrţana. Iz RS-a – 4 za, niko protiv i 1 uzdrţan. S obzirom na to da postoji i opšta i entitetska većina konstatujem Zahtjev za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Spoljnotrgovinskoj komori BiH je usvojen. Prelazimo na raspravu o samom Prijedlogu zakona. Izvolite, otvaram raspravu. Rijeĉ ima uvaţeni kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prijedlog zakona je prije svega raĊen bez ikakvog ukljuĉivanja relevantnih subjekata privrednih, javnosti, dakle privrednih subjekata koji ĉine Komoru dobrovoljnim udruţivanjem,bez ukljuĉivanja struĉne javnosti. Prijedlog je raĊen na brzinu, navrat-nanos i u kontekstu koji sam već naveo. Zato je taj Zakon. Oĉigledno nije namjera bila da se poboljšaju rješenja, da se popravi 13 Zakon. Namjere su bile podreĊene nekim drugim ciljevima o kojima ja ne, mogu špekulisati ne ţelim to. Zbog tih drugih ciljeva koji su bili nadreĊeni samom Zakonu dobili smo Zakon koji je katastrofalan. Zašto? Ovim izmjenama se umanjuje ili potpuno gubi neovsinost Vanskotrgovinske komore. Dakle, uvodi se potpuni nadzor ministarstva jednog i time se stvara potpuna pravna konfuzija u preklapanju Zakona o upravi i Zakona o Vanjskotrgovinskoj komori. Time se nemogućnost partnerstva, odnosno korektiva vlade i zastupanja privrede dokida. Kako zastupati privredu u odnosu npr. na Vijeće ministara ako Privredna komora podnosi izvještaj Vijeću ministara, umjesto da izvještaj podnosi vlastitim ĉlanicama, i kako podnositi izvještaj i biti partner Vijeću ministara ako vas Vijeće ministara potpuno nadzire i kontroliše? Kako? Dakle, odredbe koje su, u obrazloţenju Zakona jedna vrlo interesantna reĉenica stoji da će ove izmjene doprinijet funkcionisanju, nesmetanom funkcionisanju privrednih subjekata i stvaranju zdravog trţišta. Molim vas, ponoviću, dakle, odreĊivanjem gornje granice ĉlanarina postići će se nesmetano funkcionisanje privrednih subjekata i stvaranje zdravog trţišta. Smanjuje se ĉlanarina i odreĊuje i ta ĉlanarina će se smanjiti otprilike najvećim privrednim subjektima, odnosno gigantima u BiH će se smanjiti. Onim, onoj sirotinji, malim subjektima će se povećati. To će doprinijeti stvaranju zdrave privrede ... Ja dakle, ĉestitam predlagaĉima zakona koji su od svih mjera za postizanje uslova za zdravu privredu opredijelili se da sirotinju oporezuju sa povećanim ĉlanarinama. Dakle, ova izmjena će ujedno i smanjiti, dovesti do drastiĉnog umanjenja prihoda Vanjskotrgovinske komore od ĉlanarine na najekstremniji mogući naĉin. Ne ostavlja se ĉak ni mogućnost da pojedine ĉlanice veće ekonomske snage plaćaju dobrovoljno iznos veći od ..., nego morate, ne smijete više ni platiti, ni ako ţelite, uz rasterećenje iskljuĉivo i jedino najvećih, najprofitabilnijih kompanija, „Telekom“, „Elektroprivreda“, trgovaĉki lanci, uvoznici naftinih derivata, banki, oni će biti rasterećeni. I povećano opterećenje najmanjih i najugroţenijih kompanija. Jasno je da iz ĉistog nagona za preţivljavanjem, umanjenje prihoda od velikih, Vanjskotrgovinska komora BiH mora nadoknaditi povećanje prihoda od manjih kompanija koje danas plaćaju simboliĉnu ĉlanarinu. Ovo će pojaĉati, dakle izmjene, pritisak privrede na budţete i moraće se povećati poticaj iz javnih prihoda, jer trenutno najskuplja aktivnost promocije izvoza, nastupi na sajmovima i drugo, finansira sama Vanjskotrgovinska komora uz pomoć meĊunarodnih partnera, odnosno drastiĉno će se umanjiti izvozna promocija i nastupi a time i sam izvoz. To je još jedan od naĉina da se doprinese zdravim uslovima za privredu. Institucija koja djeluje od 1909. godine, dakle Vanjskotrgovinska komora, koja je preţivjela sve drţave, sisteme i ratove do sada, i koja je opstala prilikom transformacije iz Privredne komore BiH u Vanjskotrgovinsku komoru i donešen je Zakon o Vanjskotrgovinskoj komori, svodi se sada na koordinaciono tijelo i bezliĉnu poluvladinu i polu nevladinu, ako je to uopće moguće, agenciju koja će se okrenuti sama sebi i preţivljavanju zaposlenih, svodeći aktivnost na nivo neke nevladine organizacije ili sadašnjih polumrtvih kantonalnih komora. Apsolutno nijedan pozitivan efekat, ali zaista i bukvalno niti jedno slovo u ovom Prijedlogu ne ĉini Vanjskotrgovinsku komoru jaĉom, efikasnijom, sposobnijom i privredi korisnijom. Apsolutno ni jedan. 14 Dakle, dovoljno je mislim razloga da se ovaj Zakon, kada smo se već opredjelili za hitnu proceduru, da ga hitno odbijemo. Zahvaljujem.
Hvala gospodine Genjac. Drugih prijava za uĉešće u diskusiji nema, pa prelazimo na izjašnjavanje.
/nije ukljuĉen mikrofon/
Izvinjavam se, da, oprostite svjetlo malo pada nezgodno ovdje. Rijeĉ ima uvaţena kolegica, delegatkinja Nermina Kapetanović. Izvolite gospoĊo Kapetanović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Moţda je moja diskusija ipak trebala da bude vezana za proceduru razmatranja Zakona, ali uistinu radi znaĉaja tema koje danas raspravljamo a i sopstvenog nekog mišljenja i dostojanstva duţna sam da kaţem da, bez obzira što ja jesam meĊu onima koji svesrdno svaki dan zagovaraju unapreĊenje poslovnog ambijenta i promoviranje bosanskohercegovaĉke privrede i jaĉanje njene konkurentnosti u svijetu, ja smatram da ovako znaĉajan tekst Zakona nije danas trebalo razmatrati po hitnom postupku. I opet ţelim sa ovog mjesta da kaţem da moda, dakle i jedan trend koji je vladajuća šestorka uvela, razmatranje zakona po hitnom postupku bez mogućnosti amandmanskog djelovanja nije demokratija. To je samo zavaravanje, to ni d od demokratije nije. To je samo demonstracija sile, jaĉine ruku, a interesa BiH u tome svemu nema. Ja ne ţelim da sumnjam u dobre namjere predlagaĉa da moţda u njihovoj osnovi, kako sam uspjela da ĉitam po medijima, da jeste namjera bila jaĉanje Privredne komore. Ali objektivno govoreći ĉak i onima koji nisu pravni znalci sasvim je jasno da kada pogledaju osnovni tekst Zakona da je sam tekst Zakona vrlo kontradiktoran. Primjera radi, evo izvinjavam se što ponavljam ono što je kazao kolega Genjac, ali uistinu nije dobro da kada doktor primjeti da u tekstu piše da je, primjera radi, Privrednad komora, u ĉlanu 2. se kaţe da je Komora samostalna nevladina, nepolitiĉa i neprofitna asocijacija, argumentirana tvrdnja, boldirano, a da se izmjenama Zakona ţeli postići da to postane institucija sa javnim ovlaštenjima. Ako je nevladina, nepolitiĉka, neprofitna, onda meni nije nikako jasno zašto je onda duţna davati izvještaj o izvršenju budţeta Vijeću ministara do marta tekuće godine. I nije mi jasno zašto, opet negdje boldirano piše, zašto je Ministarstvo vanjske trgovine zaduţeno za nadzor nad radom Komore u skladu sa Zakonom o upravi. Upravo ovo što je boldirano, ove dvije stavke za koje sam rekla, dovode u kontradikciju. Ne moţe nešto biti neprofitno, nevladino, zašto nije, primjera radi, ja se izvinjavam, Transparensi internešenel kao nevladina organizacija zašto ona ne daje izvještaj o izvršenju budţeta Vijeću ministara i zašto neko, primjera radi, Ministarstvo civilnih poslova, ne vrši nadzor nad radom te 15 nevladine organizacije? Izvinjavam se zašto njih uzimam kao primjer. Dakle, ĉini mi se da je predlagĉ vrlo nespretno se pozvao na Zakon o upravi, na nekoliko mjesta se poziva. Mislim da ovdje postoji niz pravnih nedoreĉenosti, a bojim se ipak da će u konaĉnici ovaj tekst koji, za koji postoji sumnja i mislim da će se tako i dogoditi, da će biti danas usvojen demonstracijom sile i ruku, u suštini dovesti do gašenja ove vrlo znaĉajne institucije. Hvala.
Zahvaljujem gospoĊo Kapetanović. Sada konstatujem da nema daljih prijava za uĉešće u raspravi. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – za je bilo 9 delegata, protiv su bila 3 delegata, 2 delegata su bila uzdrţana. Iz Federacije – 5 za, protiv 3, uzdrţan 1. Iz Srpske – 4 za, niko protiv, 1 uzdrţan. Postoji i opšta i entitetska većina, pa konstatujem Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Spoljnotrgovinskoj komori BiH je usvojen. Prelazimo na rad po taĉki ĉetiri, Ad. 4. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oružja i o njegovom uništavanju (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo ĉitanje, a u drugom ĉitanju, kao što znate, vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Predlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Zajedniĉke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Komisija je usvojila Predlog zakona sa jednim amandmanom. Predstavniĉki dom je na 52. sjednici, odrţanoj 29.08.2013. godine, usvojio Zakon o izmjenama i dopunama zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oruţja i o njegovom uništavanju takoĊe sa jednim amandmanom. Rijeĉ dajem uvaţenoj kolegici, gospoĊi Borjani Krišto, koju je Zajedniĉka komisija odredila kao izvjestiteljku na sjednici Doma naroda.
/nije ukljuĉen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Hvala. Rijeĉ dajem predlagaĉu Zakona ukoliko ţeli? ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ 16 Ne ţeli. Zahvaljujem. Otvaram raspravu po ovom Zakonu. Prijavljenih koliko vidim nema. Zakljuĉujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 13 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdrţan je bio 1 delegat. Iz Federacije – 9 za, protiv niko, niko uzdrţan. Iz Srpske – 4 za, niko protiv, 1 uzdrţan. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o implementaciji Konvencije o zabrani razvoja, proizvodnje, gomilanja i upotrebe hemijskog oruţja i o njegovom uništavanju usvojen u identiĉnom tekstu kao u Predstavniĉkom domu. Prelazimo na rad po taĉki pet, Ad. 5. Predlog zakona o izmjeni Zakona o krivičnom postupku BiH (drugo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH
/nije ukljuĉen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Hvala. Rijeĉ dajem predlagaĉu Zakona ukoliko ţeli? Predlagaĉ Zakona. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ Ne ţeli rijeĉ. Hvala. Otvaram raspravu. Prijavljenih nema. 17 Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 15 delegata – 14 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, uzdrţan 1 delegat. Iz Federacije – 10 za, iz Srpske – 4 za, 1 uzdrţan. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem da je Zakon o izmjeni Zakona o kriviĉnom postupku BiH, usvojen u identiĉnom tekstu kao u Predstavniĉkom domu. Prelazimo na taĉku šest. Ad. 6. Predlog zakona o odgovornosti za nuklearnu štetu (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH
/nije ukljuĉen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Hvala. Rijeĉ dajem predlagaĉu ukoliko ţeli? ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ Predlagaĉ ne ţeli. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za rijeĉ? Nema prijavljenih za uĉešće u diskusiji. Zakljuĉujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 15 delegata svih 15 delegata je bilo za. Iz Federacije – 10, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina pa konstataujem Predlog zakona o odgovornosti za nuklearnu štetu je usvojen u prvom ĉitanju Prelazimo na taĉku sedam, 18 Ad. 7. Predlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagač: Savjet ministara BiH
/nije ukljuĉen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Hvala. Rijeĉ dajem predlagaĉu ukoliko ţeli. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ Nema zahtjev taj, uredu. Otvaram raspravu. Koliko vidim nema prijavljenih za uĉešće u diskusiji. Zakljuĉujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 15 delegata – 14 delegata je bilo za, niko protiv, uzdrţan 1 delegat. Iz Federacije – 10 za, iz Srpske – 4 za, 1 uzdrţan. S obzirom na to da postoji i opšta i entitetska većina, konstatujem da je Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, usvojen u prvom ĉitanju. Prelazimo na taĉku osam, Ad. 8. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o radu Pravobranilaštva BiH za period od 01.01.2011. do 31.12.2011. godine
/nije ukljuĉen mikrofon/
Pa naravno da moţe ako ţelite. Izvolite. Rijeĉ ima, uvaţeni predsjedavajući Savjeta ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Pozdravljam predsjedatelja, ĉlanove Kolegija, uvaţene zastupnike, ĉlanove Vijeća ministara, predstavnike Vijeća ministara upravnih organizacija i svih onih koji ĉine administrativni aparat na nivou drţave BiH. Ja bih htio u najkraćem, budući da je dosta primjedbi bilo već kroz komisije na naĉin formiranja ovog Izvješća, u najkraćem. Znaĉi, nekoliko uvodnih napomena, zašto je format ovakav ovog Izvješća, malo o formi i sadrţaju. Ovo Izvješće je raĊeno po vaţećem Naputku o metodologiji izrade izvješća, po kojoj se tako radi već treću godinu. Praveći izvješća voĊeno je raĉuna o tome da se prilikom pripreme zadovolje metodološki standardi. Napominjem da ovo Izvješće nosi datum 14.03. ove godine i da je ovo prvo Izvješće o radu ovoga sastava Vijeća ministara. Ono isto tako sadrţi najvaţnije aktivnosti, rezultate ostvarene u 2012. godini, i to stvarno samo najvaţnije. Sadrţi ocjenu stanja u 21 oblastima iz djelokruga Vijeća ministara, odnosno djelokruga ministarstava i upravnih oranizacija u sastavu ministarstava, samostalnih upravnih organizacija i pojedinih tijela Vijeća ministara. Sadrţi pokazatelje o planiranim i realiziranim programskim zadacima, odabranim proraĉunskim sredstvima, njihovoj namjeni i utrošku. Sigurno će se postaviti pitanje kroz izvješća povjerenstava i njihove zakljuĉke, ... se povrĊuje, zašto ovim Izvješćem nisu obuhvaćene sve institucije koje bi po prirodi trebale biti obuhvaćene i za svoj rad odgovaraju Vijeću ministara. Nisu, jer se radi o institucijama koje u svojim planovima niti aktivnostima nisu imale planiranih ni realiziranih aktivnosti, koje bi po metodologiji trebalo obuhvatiti. Npr. nisu pripremale zakone, nisu pripremale podzakonske propise, nisu imale aktivnosti na zakljuĉenju meĊunarodnih ugovora, nisu imale znaĉajnih aktivnosti u procesu EU integracija, ili se radi o institucijama koje po prirodi posla koji obavljaju ne trebaju biti obuhvaćene ovim Izvješćem. Primjer za tu su npr. Generalno tajništvo, Ured za zakonodavstvo i njima sliĉni. Od ovih institucija uveliko ovisi koliko će Vijeće ministara biti efikasno u ostvarenju svojih zadaća ali istovremeno nisu interesanti za Parlamentarnu skupštinu, jer oni, njihova bi izvješća sadrţavala koliko sjednica je pripremljeno, koliko je zakljuĉaka, zapisnika, odluka isto tako pripremljeno, koliko je priopćenja za javnost saĉinjeno, koliko je protokolrno primljeno i ispraćeno stranih delegacija, diplomata, koliko je mišljenja na nacrte zakona i odluka izraĊeno itd. Treba napomenuti ... i u okviru ministarstva i upravnih organizacija bilo i puno drugih aktivnosti koje su manje vaţne, zbog ĉega nisu ni prikazane u ovom Izvješću, ali se mora konstatirati da su te aktivnosti vrlo bitne za funkcioniranje samih ministarstava i Vijeća ministara. Kada bi sve ovo ugradili, a naveo sam šta nismo, ovo Izvješće ima 360 stranica, znaĉi sigurno bi ono sadrţavalo 1.300 ili 2.300 stranica. Smatram da se na temelju ovog Izvješća moţe steći realna slika o tome šta je Vijeće ministara u prethodnoj godini uradilo, ali isto tako i slika o tome šta je trebalo uraditi a šta nismo uradili. Bitan dio Izvješća je to što su prikazani podaci o novcu koji je potrošen za ono što je uraĊeno. Podaci u prilogu planirano-realizirano su objektivni i nisu frizirani. Toĉno je navedeno koji programski zadaci nisu realizirani i dato kratko obrazloţenje zašto nisu realizirani. Bitno je takoĊe naglasiti da ovo Izvješće ne moţe biti sliĉĉno izvješću o radu vlada sa klasiĉnim nadleţnostima. Moţemo kao primjer uzeti vlade zemalja u okruţenju. Budući da je gro nadleţnosti na entitetskoj ili ţupanijskoj razini, u drugim parlamentima kada se raspravlja o izvješću vlade rade se iscrpne rasprave o stanju u oblasti od najvećeg znaĉaja za ţivot i rad u drţavi, kao što su stanje u oblasti zdravstva, školstva, znanosti, kulture, športa, socijalne politike, mirovinskom sustavu, gospodarstvu i sliĉno. Za ove upravne oblasti u BiH su nadleţni entiteti ili ţupanije, što znaĉi da se u ovom Parlamentu o ovim ţivotnim pitanjima o stanju u ovim oblastima ne vode iscrpne rasprave niti Izvješće o radu moţe sadrţavati takve podatke, izuzev onoga što imamo kao koordinirajuće i onda se moţe postaviti sasvim normalno i pitanje i dati odgovore i to je ugraĊeno u Izvješću. Ovo što imamo, odnosno ono što predstavlja, nije vlada sa svim uobiĉajnim kompetencijama, nego je ovo Vijeće minsitara sa ograniĉenim nadleţnostima i sloţenim naĉinom odluĉivanja. Molim da poštovani zastupnici kada diskutiraju o ovom Izvješću to imaju na umu. Trebam takoĊe naglasiti da je u tijeku realiziranje projekta koji ima za cilj unapreĊenje politike 22 strateškog planiranja, izvještavanja o realiziranju strateških planova, s ciljem unapreĊenja metodologije po kojima se rade izvješća o radu Vijeća ministara, kao i sami program rada. Ona je u završnoj fazi. RaĊena je uz suradnju sa vladama zemalja ĉlanica EU, a to će u svakom sluĉaju omogućiti da iduće izvješće bude na novom konceptu, a isto tako smo spremni saslušati sve primjedbe jer ih smatramo dobronamjernim, u cilju unapreĊenja naĉina izrade izvješća i same njegove prezentacije, a saslušat ćemo sve ono i primiti k znanju sa nadom da ćemo biti u prilici da sastavimo još jedno izvješće. Hvala.
Zahvaljujem uvaţeni gospodine predsjedavajući. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za uĉešće u diskusiji. Zakljuĉujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Izvještaju o radu Savjeta ministara BiH za 2012. godinu. Zahvaljujem. Od prisutnih 15 delegata – za je bilo 11 delegata, 1 delegat je bio protiv, a 3 delegata su bila uzdrţana. Iz Federacije – 7 za, protiv niko, uzdrţana 3. Iz Srpske – 4 za, 1 protiv, niko uzdrţan. S obzirom na to da postoji i opšta i entitetska većina konstatujem Izvještaj o radu Savjeta ministara BiH za 2012. godinu je usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o zakljuĉcima Ustavnopravne komisije Doma naroda koje neću ponovo ĉitati. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 13 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, a uzdrţan je bio 1 delegat. Iz Federacije – 9 za, iz Srpske – 4 za, 1 uzdrţan. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem zakljuĉci Ustavnopravne komisije Doma naroda su usvojeni. Sad prelazimo na izjašnjavanje o zakljuĉku Zajedniĉke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine BiH. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 13 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, a uzdrţan je bio 1 delegat. Iz Federacije – 3 za, iz Srpske 4 za, 1 uzdrţan, pardon 9 za iz Federacije. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem da je zakljuĉak Zajedniĉke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Ovim smo iscrpili rad po ovoj taĉki dnevnog reda. Prelazimo na rad po taĉki 10., Ad. 10. Informacija o radu Tužilaštva BiH za 2012. godinu Imajući u vidu da smo prije odrţavanja ove taĉke po evidenciji prisutnih provjerili da li se u sali u kojoj odrţavamo sjednicu Doma naroda nalaze predstavnici izvjestioca po ovoj taĉki 23 dnevnog reda, a to je – Informaciju o radu Tuţilaštva BiH za 2012. godinu, dobili smo informaciju da nema niko iz Tuţilaštva i da se nisu odazvali uredno odaslanom pozivu. Shodno tome Kolegi je saglasan da se ova taĉka dnevnog reda skine s ove sjednice i odloţi za sljedeću sjednicu dnevnog reda. Prelazimo na rad po taĉki 11. dnevnog reda, Ad. 11. Dopuna izvještaja o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije Bosne i Hercegovine za 2012. godinu
/nije ukljuĉen mikrofon/
Kao u Izvještaju. hvala. Rijeĉ dajem podnosiocu Izvještaja, ukoliko je prisutan i ukoliko to ţeli. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ Ne ţelite. hvala. Otvaram raspravu o ovom izvještaju. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega, gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Gospodine predsjedavajući. Vrlo kratko, obzirom da sam predloţio dopunu ovog Izvještaja. Zaista zahvalio bih se rukovodstvu ili menadţmentu Agencije koje je vrlo brzo reagovalo i odgovorilo i dostavilo Dopunu izvještaja sa vrlo kvalitetnim i za buduće praćenje rada vrlo korisnim informacijama.
Zahvaljujem se i ja Vama, gospodine Genjac takoĊe. 24 Sad prelazimo na izjašnjavanje po ovom Izvještaju. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – svih 14 delegata je bilo za. Iz Federacije – 9, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem Dopuna izvještaja o radu Upravnog odbora Izvozno-krediten agencije BiH za 2012. godinu je usvojena. Prelazimo na rad po taĉki 12., Ad. 12. Izvještaj iz oblasti poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2012. godinu, materijal Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Dobili ste Mišljenje Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Komisija je usvojila Izvještaj iz oblasti poljoprivrede za BiH za 2012. godinu i predlaţe i Domu njegovo usvajanje. Predstavniĉki dom je na 52. sjednici, odrţanoj 29.08.2013. godine, usvojio Izvještaj sa šest zakljuĉaka. Rijeĉ dajem predsjedavajućem Komisije, uvaţenom kolegi gospodinu Hasanu Bećiroviću, ukoliko ţeli.
/nije ukljuĉen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Zahvaljujem. Rijeĉ dajem podnosiocu Izvještaja ukoliko ţeli. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ Kao u informaciji, odnosno Izvještaju. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Prijavljenih nema. Zakljuĉujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – svih 14 delegata je bilo za. Iz Federacije – 9, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Izvještaj iz oblasti poljoprivrede za BiH za 2012. godinu je usvojen. Prelazimo na rad po taĉki 13., 25 Ad. 13. Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2012. godinu
/nije ukljuĉen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Hvala. Rijeĉ dajem podnosiocu Izvještaja. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ 26 Ne ţeli. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za rijeĉ? Ukoliko nema prijavljenih, zakljuĉujem ovu raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem. Od prisutnih 14 delegata – 13 delegata je bilo za, protiv nije bio niko, a uzdrţan je bio 1 delegat. Iz Federacije – 9 za, iz Srpske – 4 za, 1 uzdrţan. S obzirom na to da postoji opšta i entitetska većina konstatujem Izvještaj o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2012. godinu je usvojen. Sad prelazimo na izjašnjavanje o zakljuĉcima Komisije. Hvala. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Federacije – 9, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem zakljuĉci Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije su usvojeni. Prelazimo na rad po taĉki 14., Ad. 14. Izvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Rad komisija institucija BiH“
/nije ukljuĉen mikrofon/
Kao u Izvještaju. Hvala. Rijeĉ dajem podnosiocu Izvještaja. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ Nema ţelju da uĉestvuje u raspravi. Uredu. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za rijeĉ? Prijavljenih nema. 27 Prelazimo na izjašnjavanje. Hvala. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Federacije – 9, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem Izvještaj o izvršenoj reviziji uĉinka o temi: „Rad komisija institucija BiH“ je usvojen. Prelazimo na rad po taĉki 15., Ad. 15. Razmatranje predloga zaključaka Zajedničke komisije za evropske integracije Parlamentarne skupštine BiH
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Ja bih samo htio nešto komentirati ovu toĉku 21. ovaj, pa mogu li sada ili u toku cjeline rasprave?
Uvaţeni kolega, dakle u okviru otvorene rasprave o svim taĉkama dnevnog reda vodi se rasprava i o svakom pojedinaĉno, dakle moţete nakon što se izjasnimo da li ćemo voditi objedinjenu raspravu i onda se objedinjeno izjasniti o njima. S tim da ...
I ako bude objedinjeno mogu se referirati na toĉku 21.
Svakako, s tim da, samo upozoravam sljedeće, dakle eventualni glas protiv jednog od sporazuma ...
Neće biti glas protiv
Uredu, hvala puno. Onda prelazimo 29
Samo komentar.
Uredu, uredu, ovaj ĉim se izjasnimo o naĉinu rada po ovoj taĉki dnevnog reda. Dakle, prelazimo na izjašnjavanje o zakljuĉku. Hvala. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Federacije – 9, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da je prijedlog usvojen. Ad. 16. – 19. Davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i memoranduma Vi ste dobili Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije vezano za ove taĉke dnevnog reda. Rijeĉ dajem predsjedavajućem Komisije, gospodinu Hasanu Bećiroviću, ukoliko ţeli.
/nije ukljuĉen mikrofon/
Dobro, kao u Izvještaju, uredu. Hvala. Otvaram raspravu o ovim, ovoj taĉki dnevnog reda. Izvolite. Rijeĉ ima uvaţeni kolega, gospodin Martin Raguţ.
Zahvaljujem se. Znaĉi podrţaću ove sporazume. Kad je u pitanju ovaj sporazum vezano za toĉku 21. koji se odnosi na sporazum o kreditu i financiranju i projektu Frankfurt na Majni i BiH koju zastupa Ministarstvo financija i trezora i Republike Srpske koju zastupa Ministarstvo financija Republike Srpske i Hidroelektrane na Trebišnjici za 10.000.000 eura u svrhu sanacije HE Trebinje 1, Faza III. Mi smo ovdje, ne znam ko se od kolegica i kolega sjeća, u zadnjih nekoliko mandata u više navrata raspravljali uopće o funkcioniranju ovih hidroelektrana na Trebišnjici i ĉitavog tog kompleksa vezani i za reguliranje toka Trebišnjice, plavljenje ĉitavog Popova polja, šteta koje su proisticale i koje su bile zaista enormne i naĉina rješavanja tih mogućih preveniranja posljedica i naţalost ovaj Parlament je donosio zakljuĉke, malo se od toga ispoštovalo, bilo je ustvari jedna vrsta ignoriranja zajedniĉkih, ovaj institucija BiH i jednog pristupa koordinaciji. Znaĉi, ako će ovih 10.000.000 eura pomoći da se neke stvari reguliraju na hidroelektranama Trebišnjica, ja ću dati glas za, al' ako će se nastaviti ista praksa ponašanja, ovaj, onda ćemo traţiti jednu raspravu o funkcioniranju ĉitavog tog projekta i sustava, jer u zadnje tri do ĉetiri godine svake godine su nanesene enormne štete općini Ravno i Popovu polju. I ako se traţi na razini BiH glas za ta 30 sredstva onda treba uvaţavati preporuke Parlamenta koji odobrava ove kredite u provoĊenju tih zajedniĉkih zakljuĉaka. To je jedan minimum. Evo samo je to bio komentar u tom smislu. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Raguţ. Na mojoj radnoj površini nema drugih prijava za uĉešće u diskusiji pa onda zakljuĉujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje. Dakle, glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma i memoranduma od taĉke 16. do taĉke 19., ukljuĉujući i taĉku 19. Hvala. Od prisutnih 14 delegata – 14 delegata je bilo za. Iz Federacije – 9, iz Srpske – 5. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma i memoranduma od taĉke 16. do taĉke 19., ukljuĉujući i taĉku 19. Uvaţene kolege hvala za uĉešće u današnjoj sjednici. Prijatno. Sjednica završena u 12:40 sati.