Ja predlažem da krenemo, dame i gospodo izaslanici, uvaženi gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 22. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti predsjedatelj i ministri u Vijeću ministara BiH, predstavnici Zastupničkog doma, Pravobraniteljstva BiH, Radiotelevizije BiH, Ureda za reviziju institucija BiH, Institucija ombudsmena za ljudska prava, Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH i parlamentarni vojni povjerenik. Sjednici je nazočno 15 izaslanika, od kojih – 5 iz bošnjačkog, 5 iz hrvatskog i 5 iz srpskog naroda. Kao što vam je, ja ću zamoliti samo da zatovrite vrata. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa člankom 155. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu izaslanicima će biti omogućeno postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Podsjećam da su vam zajedno s pozivom za 22. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi sa procedurama postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavijest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 22. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućeno predsjedatelju Vijeća ministara BiH, Generalnom tajništvu i Vijeću ministara BiH. Izaslanik Zlatko Miletić uputio je izaslaničko pitanje, u pisanom obliku, Predsjedništvu BiH i ministrici vanjskih poslova BiH, pitanje je u skladu sa člankom 158. stavak (2) Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine i kao takvo proslijeđeno navedenim institucijama. Ukoliko želite Vi danas u usmenom obliku onda to trebate definirati. Hvala Vam. U skladu sa člankom 156. stavak (1) Poslovnika najavu za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su: izaslanik Mladen Bosić za predsjedatelja Vijeća ministara i ministra financija i trezora BiH, izaslanik Denis Bećirović za poredsjedatelja Vijeća ministara, izaslanica Marina Pendeš za predsjedatelja Vijeća ministara i ministra sigurnosti i izaslanica Lidija Bradara za ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. I stavićemo onda i peto pitanje kolege Miletića, obzirom da je iskazao tu želju. U skladu sa člankom 156. stavak (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara na kojeg se pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti na to da smo uputili obavijest Javnom RTV servisu BiH radi osiguranja izravnog televizijsko prenosa ovog dijela sjednice u skladu sa člankom 155. stavak (1) Poslovnika. 2 Sada možemo započeti postavljati usmeno izaslanička pitanja i davanje odgovora. Riječ dajem izaslaniku Mladenu Bosiću. Kolega Bosiću, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ja mislim da ne moram da objašnjavam u kakvoj teškoj ekonomskoj i finansijskoj situaciji se nalazi i država i građani i moje pitanje je bilo usmjereno ka predsjedavajućem, gospodinu Tegeltiji i ministru finansija, da saznam – Šta je do sada Savjet ministara uradio na ublažavanju ovog velikog inflatornog udara na budžete građana, koje mjere je preduzeo i kakvi su efekti tih mjera? Nažalost, u sali ne vidim nijednog od dva ključna čovjeka koji bi trebalo da daju odgovor na ovo pitanje, pa ne znam da li će se pojaviti ili ima neko ovlaštenje da govori o tome. Ako ne, ovaj, onda bih sačekao sledeću sjednicu ponovo da postavim pitanje.
Hvala lijepo kolega Bosiću. Kako ste i sami vidjeli nemamo predstavnika institucija na koje se odnosi Vaše pitanje, tako da možemo uraditi dvije stvari, da idemo da zatražimo pisani odgovor od njih ili da sačekamo narednu sjednicu pa da postavite ovo pitanje, kako ste i kazali. Izvolite kolega Bosiću.
Pa da Vam kažem, meni je i ovo što nisu došli i što niko nema konkretan odgovor na moje pitanje više nego glasan odgovor na pitanje, jasno je da nisu ništa uradili. Prema tome, čekam i sledeću sjednicu. Ovo što je prošlo mjesec i po ili dva, a ništa nisu uradili, je dovoljan odgovor za to, ali je očigledno da ovdje niko ne osjeća nikakav sram za ovo što se dešava i ovaj nerad koji se dešava ovdje i za praktično ubrzani put ka propasti. Prema tome, ja neću postavljati više ovo pitanje, mislim da je svima ovdje i Vama, predsjedavajući, i Kolegiju, i svim delegatima sasvim jasno u kakvoj situaciji se mi nalazimo zbog nerada ljudi koje smo, da napomenem, ovdje u Parlamentu izglasali.
Hvala kolegi Bosiću. Riječ dajem izaslaniku Bećiroviću. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, poštovani predstavnici medija. Moje pitanje je upućeno prema Vijeću ministara i gospodinu Tegeltiji, ali i prema Predsjedništvu BiH i odnosi se na nepotpisivanje, još uvijek, ugovora između države i Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini. Smatram da bez ravnopravnosti i jednakosti u ovoj zemlji nema sigurne budućnosti ni za koga u BiH, principijelno godinama ovdje i u Domu naroda govorim o tome da se moraju poštovati prava svih ljudi u ovoj zemlji, da se moraju poštovati prava i između ostalog i vjerskih zajednica u BiH. Katolička crkva i Sveta stolica potpisala je Ugovor sa državom BiH 2006. godine. Srpska pravoslavna crkva je potpisala Osnovni ugovor 3 sa državom 2007. godine. Islamska zajednica u BiH je 2009. godine dostavila prijedlog da i ona potpiše taj ugovor i evo prošlo je gotovo 13 godina to se ne realizira. Dakle, u tri mandata 2010– 2014., 2014–2018. i evo sada 2018–2022. plus onaj četvrti mandat, da kažem, u 2009. i dijelu 2010. godine ne može, dakle, da se realizira pravna jednakost vjerskih zajednica. U socijalizmu vjerske zajednice nisu imale obim prava kao što to danas imaju, ali jedna stvar je čak i u to vrijeme bila neupitna, imal se u pravnu jednakost po osnovu zakonske regulative i zakona iz 1953. i 1976. godine. Danas nemamo tu vrstu pravne jednakosti, zato ja danas i ne samo danas, podsjećam, godinama o tome govorim i u ovom Domu i u Predstavničkom domu, da se mora osigurati ta vrsta pravne jednakost, a ne diskriminacija. Ovo što danas imamo to je, dame i gospodo, diskriminacija. Ja postavljam pitanje – Kako je bilo moguće u političkom životu BiH da, recimo, kolega Dragan Čović zbog jednog člana Predsjedništva, koji nije ništa manje Hrvat od ljudi iz HDZ-a, bude problem, je li, kao glavni problem u BiH, pa izdignuti i na nivo čak Evropske unije
Kolega Bećirović, ja ću Vas zamoliti, imaćete još jednu prigodu, pošto nema ko Vam dat odgovor, još jednom se javite, ali sad smo već minut potrošili.
Pa hoćete odmah da sastavim ta dva minuta.
Nemojte sastavljat odma, idemo proceduru, pa Vi osvježite još jednom i moju ulogu u Predsjedništvu i ... druga
Dobro, evo imam još dvije minute.
saziva Predsjedništva sa dva bošnjačka člana Predsjedništva i riješite Vi to pitanje, siguran sam. Vi ste pitanje postavili, obzirom da nemamo predstavnika Vijeća ministara kojem ste to postavili, evo prokemtirajte onda na kraju, to je ta poslovnička mogućnost.
Dakle, da zaključim, neodrživo je da problem u BiH, ali to moramo poručiti i međunarodnoj zajednici, može biti jedna funkcija u ovoj zemlji, a da blizu, recimo, dva miliona pripadnika jedne Islamske zajednice u BiH ne može da ostvari pravo koje su drugi ostvarili. To je diskriminacija, nažalost to nije izolirani slučaj, negira se državni identitet jer se ruši država, negira se jezik i identitet jer se ne priznaje bosanski jezik, negira se gotovo svaki oblik prava u ovoj zemlji, to je apsolutno neodrživo. Kolega Čoviću, Vi ste bili u Predsjedništvu dvije hiljade, mandat, je li, 2014–2018. niste dali čak da to uđe ni u dnevni red. 4
/nije uključen mikrofon/
Vrijeme je upravo sad, ovaj, naznačilo da su to te dvije minute, ja ću poštovati Poslovnik. Očekujem pisani odgovor i od Vijeća ministara, dakle, i od Predsjedništva BiH na ovo i na druga pitanja. Vi izgleda sazivate sjednice Doma naroda isključivo kad vidite da tog čovjeka nema, pa nije se pojavio nijednom u 2022. godini.
Dobro, hvala Vam, kolega Bećiroviću. Što se tiče same sjednice i spominjanja mog imena trebate znati da Vas je neko jako izmanipulirao da je neko spriječio da nešto dođe na dnevni red, to apsolutno ne odgovara istini, apsolutno ne odgovara istini, al' o tom potom, imaćete Vi mogućnosti o tome još razgovarati, kampanja je tek krenula, tako da vrijeme je ispred Vas. Naredna izaslanica Marina Pendeš. Kolegice Pendeš, izvolite.
Zahvaljujem predsjedatelju. Uvaženi članovi Kolegija, kolege i kolegice, članovi Vijeća ministara, ravnatelji. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara i ministru sigurnosti BiH, a tiče se – Koji je razlog neimenovanja, odnosno nepostojanja odluke o imenovanju interresorne radne skupine za praćenje provođenja dokumenta Sigurnosna politika BiH zbog toga što smatram da je Sigurnosna politika BiH strateški dokument iz kojeg proizlazi i obrambena politika? Obzirom da od utemeljenja novog saziva Vijeća ministara ta interresorna radna skupina nije imenovana, smatram na neki način neodgovornim od strane određenog broja članova Vijeća ministara da toj interresornoj radnoj skupini nisu posvetili pozornost. Suočeni smo sa simetričnim, asimetričnim i raznim prijetnjama od migrantske krize, rata u Ukrajini, finansijske krize, epidemiološke krize itd. itd. i smatram da je jako bitno formirati ovo tijelo, radit na ažuriranju Sigurnosne politike, tako da bi se na bazi toga mogla ažurirati i obrambena politika. Hvala.
Hvala Vama. Obzirom, ponovo nemamo kome uputiti
[[nije uključen mikrofon]] bezbjednosti je tu. 5
Ministar sigurnosti je tu, oprostite ministre. Ministar sigurnosti, izvolite.
Uvaženi članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, kolegice i kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo želim vam svima dobar dan. Zahvaljujem se uvaženoj zastupnici Pendeš na ovom pitanju, ja ću podsjetiti samo da Sigurnosna politika kao dokument egzistira od drugog mjeseca 2006. godine, da je još od 2007. Vijeće ministara formiralo tim za praćenje realizacije ili implementacije ovog dokumenta i da u ovom trenutku imamo na snazi tim koji je formiran 2016. godine. I taj tim je u funkciji dok se ne formira novi, a prošle godine je Vijeće ministara poslalo prijedlog i u ažuriranju odgovora na ovo pitanje vidim da je 26. maja prošle godine formiranje ove radne grupe bilo na dnevnom redu Vijeća ministara i isto tako vidim da je na Odboru za unutrašnju politiku ovaj prijedlog povučen od strane predlagača, tada je u ulozi predlagača bio zamjenik ministra sigurnosti, a na prijedlog ministra pravde. Obrzaloženje je da je prijedlog bio nacionalno neizbalansiran. Međutim, isto tako smo vidjeli da je ovaj materijal skinut sa, uklonjen je sa elektronskog pregleda materijala, a do današnjeg dana nismo dobili valjano obrazloženje od Generalnog sekretarijata Vijeća ministara u pogledu korekcije koju je potrebno napraviti. Ja ću vas podsjetiti, u prijedlogu, u okviru radne grupe bila su predložena četiri Bošnjaka, četiri Srbina, dva Hrvata i predložena su tri koordinatora po jedan iz reda sva tri konstitutivna naroda. Usput želim iznijeti i svoj stav, mislim da nam tim ili grupa za implementaciju ove politike više ne znači puno, kao što ste i sami kazali, ova politika kao dokument je potpuno prevaziđena i mislim da je bitnije raditi na formiranju tima koji će sačiniti tekst nove sigurnosne politike koja će biti aktuelna, primjenjiva i korisna. Primjena ovog dokumenta koristi u određenoj mjeri, ali znatno ispod očekivanih nivoa sigurnosti BiH. Hvala.
Ministre, hvala Vama. Kolegice Pendeš treba li što dodati?
Zahvaljujem. Ne mogu sad kazat zadovoljna il' nezadovoljna, al' smatram da je jako bitno, jer zadaća članova ovoga povjerenstva, interresornog radnog povjerenstva, radne skupine jeste bila da na bazi provođenja te Sigurnosne politike BiH vidi da li je potrebno ažuriranje, a svi znamo da, znači, od 2017. kako ste kazali, to su bivši zamjenici sigurnosti, bivši zamjenici itd. znači novi je saziv Vijeća ministara i u tom smislu ne smatram da je adekvatno obrazloženje što ništa nije poduzeto kroz Vijeće ministara.
Hvala kolegici Pendeš. Naredno izaslaničko pitanje, kolegica Bradara. Izvolite. 6
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelju. Članovi Kolegija, članovi Vijeća ministara ovdje nazočni, uvežni gosti, kolegice i kolege sve vas lijepo pozdravljam. Svoje pitanje sam postavila ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, moguće da ga nema, moraćemo ga očito proslijediti dalje i molim da mi se dostave podaci o implementiranim projektima Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO) u Bosni i Hercegovini u zadnjih deset godina. Odgovor treba sadržavati podatke o nazivu projekta, oblasti poljoprivrede, da li se radilo o preradi ili poticajima, iznosima, korisniku, tj. da li je to, budući da se ovo implementira preko entiteta, kantona i županija, općina ili institucija koje su implementirale projekat. Nedavno je objavljena vijesta o novom transferu od 8,6 miliona dolara za Bosnu i Hercegovinu, na stranici FAO-a ne može, ustvari Agencije za sigurnost hrane u BiH ne možete naći nikakve podatke. Bosna i Hercegovina je članica ove Organizacije od '93. godine i jedan od glavnih zadataka ove Organizacije je preuzimanje, pružanje pomoći zemljama u razvoju. Bosna i Hercegovina spada u tu kategoriju zemalja i kroz medije možemo pratiti promoviranje projekata UN-a, Organizacije, kako se ulaže u ovu oblast. Stanje sa samog terena poljoprivrednici nas upozoravaju da nam je oblast poljoprivrede u lošem, ako nećemo reći katastrofalnom stanju, a u prilog tome svakako ide vanjskotrgovinska bilanca koja je u sektoru poljoprivrede negativna i pokrivenost uvoza izvozom u prosjeku je tek oko 60% u zadnjih deset godina. Molim da mi se dostavi cjelovit odgovor i sa podacima kako je traženo, budući da ja imam informacije da pojedine županije u Federaciji nisu nikada dobile iz ovog projekta niti jednu marku. Hvala.
Hvala Vama. Resornog ministra nema, zamjenika takođe ne vidim, odnosno neko ko može odgovorit na ovo pitanje, tako da ovo pitanje možemo onda proslijediti u pisanoj formi. Ako imate neki drugi prijedlog kažite.
/nije uključen mikrofon/
To je to. I ostalo nam je na kraju pitanje, odnosno riječ dajem izaslaniku Miletiću. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedatelju i na Vašem uvodnom izlaganju, zaista. Sve vas srdačno pozdravljam. Da ne bi trošio vrijeme, pošto je ovo možda jedno od najozbiljnijih spoljnopolitičkih pitanja BiH, ja vas zaista iskreno molimi da bi naveo neke činjenice, ako slučajno prekrdašim vrijeme, evo da mi oprostite minutu. O čemu se zapravo radi. Imajući u vidu činjenicu da je u poslednjih godinu dana njegova ekselencija ambasador ili veleposlanik Ruske Federacije u BiH, gospodin Igor Kalabuhov u 7 nekoliko navrata je dao neodmjerenu i neprimjerene izjave i saopćenja i lično kao odgovorna osoba u medijima, a i u obliku saopćenja ispred veleposlanstva, odnosno Ambasade Ruske Federacije u BiH u nekoliko navrata je, nažalost, uradila to i glasnogovornica Ministarstva vanjskih poslova po istom osnovu, a imajući u vidu činjenicu da su pojedine od tih izjava, ne samo da su neprimjerene, već pojedine i od njih ugrožavaju integritet i suverenitet, pa i sigurnost BiH što je i u suprotnosti sa Bečkom konvencijom iz '61. godine, članom ili člankom 9. Dozvolite mi da citiram nekoliko izjava navedene gospode. 21.03.2021. saopćenje za javnost Ruske Federacije – da će u slučaju približavanja praktičnog BiH i NATO-a Rusija biti prisiljena reagirati na taj neprijateljski korak. Kao biva mi smo im neprijatelji. 17.02.2022. saopćenje za javnost upućeno novinarima jednog časopisa, citiram – ako ćemo biti primorani da odgovorimo udarcem na provokacije cinika i licemjera i manipulatora to će biti udarac iz dubine ruske duše. Mislim da je ovakav ovdnos prema bilo kom novinaru sasvim neprimjeren. 15.03.2022. citiram, Federalna televizija – ako ona, Bosna i Hercegovina, odluči da bude članica bilo čega, to je unutarnja stvar, a druga stvar je naša reakcija, na primjeru Ukrajine mi smo to pokazali šta očekujemo, ako bude prijetnja mi ćemo reagirati. Po ovom se zaključuje ko biva da će reagirat kao u Ukrajini. 18.03.2022. izjava na FACE televiziji gospodina veleposlanika – nama ne smeta da uđete u NATO, nije prijetnja, možda upozorenje da BiH želi ući u NATO, otkuda znate da nemamo planove protiv Hrvatske, Poljske, protiv NATO-a, tako smo mislili. Što je direktna prijetnja našoj susjednoj zemlji. 04.04.2022. izjava glasnogovornice Ministarstva vanjskih poslova, gospođe Zaharove, citiram – umjesto što treba suditi Putinu za ratne zločine u Buči treba suditi režiserima produkcije u Srebrenici. Čime se očigledno inputira da se u Srebrenici nije desio genocid, već da se radilo o produkciji ili režiji bosanskohercegovačkih branilaca. 13.04.2022. saopćenje za javnost, citiram – ukoliko pojedini članovi Upravnog odbora PIC-a nastave popuštati samovolji Kristijana Šmita, posebno ako se sankcije koriste protiv legalno izabranih političara u BiH, onda će sva odgovornost za moguću destabilizaciju u BiH pasti na predstavnike međunarodne zajednice. Što je direktna prijetnja upućena ....
Kolega Miletiću samo, već smo sad dvostruko probili vrijeme.
Još rečenicu, neću dugo, oprostite. Iza ovoga, s obzirom da su mediji saznali za ovo pismo od 14.04. također gospođe Zaharove imamo jednu neprimjerenu izjavu, gdje se ona uvjetno rečeno miješa, pa čak imenima pominje pojedina lica u BiH kojima su izrečene sankcije. 07.05.2022. njegova ekselencija, gospodin Kalabuhov opet se obraća građanima BiH i sugeriše im da mi ne ulazimo u Evropsku uniju vrijeđajući institucije Evropske unije nazivajući ih imperijalističkim, zločinačkim itd. I mislim zaista, znači, moj povod ovog obraćanja, ne da navijam za bilo koga, ovo što ljudi rade kad je u pitanju Ruska Federacija sasvim sigurno je u suprotnosti sa Bečkim sporazumom o diplomatskim odnosima i ja zaista tražim od Ministarstva vanjskih poslova i od Predsjedništva BiH da u skladu s našim propisima prvo se dostavi obrazloženje od strane MIP-a i da Predsjedništvo zaista na ozbiljan način vidi šta i kako ćemo uradit, a moja sugestija je svakako da sve ove osobe, a ima ih 30 u veleposlanstu, 19 diplomata i 11 članova njihovih obitelji, da se proglase nepoželjnim osobama u BiH. 8
Hvala.
Hvala i vama.
Hvala kolega Miletiću. Obzirom da je ovo otišlo u pisanoj formi Predsjedništvu i ministrici vanjskih poslova, koja nije ovdje, time ćemo zaključiti ovo, popunili ste ovo dvostruko vrijeme na jedan način. Hvala vam lijepo. Za 22. sjednicu predlažem sljedeći izmijenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 21. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o sprječavanju sukoba interesa u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02-02-1-1393/21 od 11. 3. 2022., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 3. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine (P.Z.E.I.), skraćeni postupak (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-1-2100/21 od 29. 12. 2021.; 4. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02- 02-1-371/22 od 11. 3. 2022.; 5. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom, broj: 02-02-1-862/21 od 18. 6. 2021.; 6. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini po skraćenom postupku, sukladno članku 123. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02-02-1- 298/22 od 11. 3. 2022.; 7. Izvješće o radu Pravobraniteljstva Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, broj: 01,02-50- 18-1436/21 od 16. 7. 2021.; 8. Izvješće o provedbi zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva BiH u 2020. godini, podnositelj: Središnje izborno povjerenstvo BiH, broj: 01,02-50-18-1705/21 od 8. 9. 2121,; 9. Izvješće o provedbi Lokalnih izbora za 2020. godinu, podnositelj: Središnje izborno povjerenstvo BiH, broj: 01,02-50-18-1706/21 od 8. 9. 2021.; 10. Izvješće o zaštiti osobnih podataka u BiH za 2020. godinu, podnositelj: Agencija za zaštitu osobnih podataka u BiH, broj: 01,02-04-1-1412/21 od 8. 7. 2021.; 11. Specijalno izvješće o učinkovitosti zakonskih rješenja u području profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba s invaliditetom u Bosni i Hercegovini, s preporukama 9 sadržanim u izvješću, podnositelj: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-1-1808/21 od 30. 9. 2021.; 12. Specijalno izvješće o govoru mržnje u Bosni i Hercegovini, s preporukama sadržanim u izvješću, podnositelj: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37-1- 1230/21 od 27. 12. 2021.; 13. Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika za 2021. godinu, broj: 05/3-37- 4-146/22 od 28. 1. 2022.; 14. Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2021. godinu, broj: 01,02-50-15-163/22 od 31. 1. 2022.; 15. Izaslanička inicijativa Denisa Bećirovića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od 30 dana od dana dostave ove inicijative u parlamentarnu proceduru, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Vijeću ministara BiH i Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine u cilju formiranja Ministarstva za europske integracije, broj: 02-50-6-490/22 od 25. 3. 2022.; 16. Izaslanička inicijativa Denisa Bećirovića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od 30 dana od dana dostave ove inicijative u parlamentarnu proceduru, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Vijeću ministara BiH i Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine u cilju formiranja Ministarstva poljoprivrede BiH, broj: 02-50-6-489/22 od 25. 3. 2022.; 17. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu između Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Grada Zvornika i Europske investicijske banke, Zajednički europski fond za Zapadni Balkan/WB-IG-04-BiH-ENV-02, „Bosna i Hercegovina, „WATSAN“ program (Program vodoopskrbe i sanitarnih usluga) u Republici Srpskoj: Lokanj – Pilica: Vodoopskrba faza 1 i postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda za naselje Tabanci u Gradu Zvorniku“, broj: 01,02-21- 1-1669/21 od 25. 8. 2021; 18. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu između Bosne i Hercegovine, Federacije Bosne i Hercegovine, Općine Jajce i Europske investicijske banke, Grant Zajedničkog europskog fonda za Zapadni Balkan/WB-IG-04-BiH- ENV-04, „Bosna i Hercegovina, „WATSAN“ projekt u Federaciji Bosne i Hercegovine: Ulaganja u vodoopskrbu na desnoj obali rijeke Vrbas i smanjenje gubitaka vode u Općini Jajce, broj: 01,02-21-1-1685/21, od 31. 8. 2021.; 19. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Dopune broj 1 Ugovora o financiranju Godišnjeg akcijskog programa za Bosnu i Hercegovinu za 2019. godinu, između Europske komisije, djelujući u ime Europske unije, i Bosne i Hercegovine, koju zastupa Direkcija za europske integracije Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, broj: 01,02- 21-1-1725/21 od 13. 9. 2021.; 20. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Odricanja i izmjene i dopune u vezi sa Sporazumom o investicijskom grantu između Bosne i Hercegovine i Europske investicijske banke, Mediteranski koridor (R2a): Bosna i Hercegovina – Cestovna interkonekcija s Hrvatskom „Izgradnja prekograničnog mosta u Gradišci (WB- IGOO-BIH-TRA-02), broj: 01,02-21-1-1733/21 od 14. 9. 2021.; 21. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma razmjenom nota između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Japana o japanskoj bespovratnoj pomoći u iznosu od 100.000.000 japanskih jena za opremanje medicinskih ustanova u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-21-1-1647/21 od 19. 8. 2021.; 22. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma razmjenom nota između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Japana o japanskoj bespovratnoj pomoći u 10 iznosu od pet stotina milijuna japanskih jena, broj: 01,02-21-1-1640/21 od 18. 8. 2021.; 23. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Aneksa I. Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o provođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prijelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prijelazu Deleuša – Vraćenovići; Aneksa II. Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o provođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prijelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prijelazu Hum – Šćepan Polje; Aneksa III. Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o sprovođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prijelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prijelazu Sitnica – Zupci i Aneksa IV. Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o provođenju graničnih provjera na zajedničkim graničnim prijelazima za zajedničku lokaciju na graničnom prijelazu Klobuk – Ilino Brdo, broj: 01,02-21-1-1780/21 od 23. 9. 2021.; 24. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju Godišnjeg akcijskog programa za Bosnu i Hercegovinu za 2020. godinu, između Europske unije koju zastupa Europske komisija i Bosne i Hercegovine koju zastupa Direkcija za europske integracije Vijeća ministara Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-21-1-478/22 od 24. 3. 2022.; 25. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjeni i dopuni Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o graničnim prijelazima za pogranični promet, broj: 01,02-21-1-492/22 od 25. 3. 2022.; 26. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zaštiti tajnih podataka između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Mađarske, broj: 01,02-21-1-576/22 od 12. 4. 2022.; 27. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske unije o sudjelovanju Bosne i Hercegovine u programu Unije Horizont Europa – Okvirni dokument za istraživanje i inovacije,broj: 01,02-21-1-464/22, od 23. 3. 2022.; 28. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o obavljanju plaćene djelatnosti članova obitelji članova diplomatskog ili konzularnog predstavništva, broj: 01,02- 21-1-465/22 od 23. 3. 2022.; 29. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o izgradnji međudržavnog mosta preko rijeke Tare na spoju magistralne ceste M-18 na lokaciji Hum (Bosna i Hercegovina) i magistralne ceste M-3 na lokaciji Šćepan Polje (Crna Gora) i priključnih graničnih dionica, broj: 01,02-21-1-562/22 od 8. 4. 2022. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda koji ste dobili. Javlja li se netko za riječ? Imamo prijave, kolega Bećirović. Izvolite.
Zahvaljujem. Od početka ruske agresije na Ukrajinu, 24. februara, na svakoj i hitnoj i redovnoj sjednici predlagao sam da usvojimo određene stavove, zaključke ili/i deklaraciju koju sam predložio kao stav Doma naroda. I u jednom ili u nizu medijskih istupa predsjedavajući Doma 11 naroda, gospodin Dragan Čović je rekao da je jedini razlog zašto to nije usvojeno u Domu naroda zato što je to predložio Denis Bećirović. Zbog toga danas ne predlažem nijednu tačku koja se odnosi na Ukrajinu, a pozivam javnost da vidi da li sam ja problem što danas neće biti ni stava, ni rasprave o tom pitanju. Za današnju sjednicu dnevnog reda predlažem da je dopunimo u odnosu na ovo o čemu ste Vi govorili, predsjedavajući, sa sledećim. Predlažem, dakle, da se u dnevni red ove sjednice uvrste tačke dnevnog reda koje su trebale biti razmatrane na 23. sjednici Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, a posebno: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama, - Prijedlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost, - Prijedlog zakona o dopuni Zakona o finansiranju institucija i - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH. Ako ima dobre volje mogli smo jutros u 9, u 10, u 11 zakazati ovu sjednicu komisije i imati ove tačke. Čak štaviše evo šta predlažem, dakle, predlažem da prije početka razmatranja dnevnog reda održimo sjednicu sada Komisije za finansije i budžet i da nakon toga razmatramo sve ove tačke i da ih usvojimo. Dobar dio ovih tačaka dnevnog reda ja sam i prije mjesec dana predlagao, ali nažalost to nije ovdje prihvaćeno. I još jedna dopuna dnevnog reda, predlažem da u današnji dnevni red uvrstimo i sledeću tačku – Izvještaj Američkog State Departmenta o kršenjima ljudskih prava u Bosni i Hercegovini s posebnin osvrtom na nedopustivo vršenje pritiska na medije u Bosni i Hercegovin. Ovo je jako važna tema, ovo je predstavio Entoni Blinken državni sekretar SAD, u negativnom kontekstu se spominje BiH, mi to trebamo uvrstiti u dnevni red, mi o tim stvarima trebamo raspraviti, jer je sloboda medija ključ svakog demokratskog i pravnog društva. U tom smislu očekujem da ćete danas svi jednoglasno podržati da obavimo raspravu i o ovom prijedlogu, tim prije jer Indeks slobode medija za 2022. godinu govori da je BiH na 67. mjestu i da smo pali za čak devet mjesta.
Hvala Vam lijepo, vrijeme je već isteklo odavno...
Zahvaljujem. Dostavljam u pisanoj formi.
Hvala. Naredni se prijavio kolega Miletić. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, s obzirom da sam i ja htio predložiti nešto slično, samo da napravim kratak uvod i da kažem ustvari razloge zašto se ne slažem sa ovakvim dnevnim redom. Možda ću se nasloniti 12 na ovo izaslaničko pitanje gospodina Bosića. Znači, možete me nazvati demagogom, populistom, kako god hoćete, meni to zaista ne predstavlja nikakav problem, ali u situaciji kad su nadležne institucije u odnosu na '21. godinu, znači govorim da su skupile viška skoro 800 milona para od PDV-a, akciza, trošarina, nazovite kako god to hoćete, i da skinemo to sa dnevnog reda, da na bilo koji način ne pokazujemo empatiju prema narodima i građanima u BiH, da im pomognemo da prevaziđu ovako tešku situaciju, i da je ovo drugi put da to skinemo sa dnevnog reda, ja zaista ne mogu da shvatim. Znači, slažem se sa prijedlogom gospodina Denisa, ako postoji za to mogućnost, da se ove tačke vrate na dnevni red, formalno da li treba se održati povjerenstvo ili komisija, održali, neodržali, ali da zaista napravimo zajednički napor da o ovim pitanjima danas razgovaramo. To je jedna stvar, druga stvar, neshvatljivo mi je da mi svi ovdje na jednoj od proteklih sjednica smo potpisali da imamo veliku želju da uđemo u EU. Vjerovatno to ima veze sa ovom izjavom veleposlanika Igora Kalabuhova, da nam sad sugeriše da ne ulazimo, da skinemo opet Zakon o ovim javnim nabavkama, jedan od ta tri evropska zakona koji nam je uvjet za ispunjavanje uslova za kandidatski status, meni je zaista neshvatljivo. Znači, moj prijedlog gospodine predsjedavajući je da ove tačke vratimo na dnevni red, a onda svako u skladu sa demokratskim načelima, nek se izjasni o tome da li smo za ili ne, ali ako nismo za, onda da znamo, neki ovi te pare dijele kako ih dijele, vidim po 100 maraka, vjerovatno će to biti sad u Federaciji, i da tih 800 miliona onda nek podijele kako ko hoće. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Kolega Sarajlić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, nemam zahtjeva za novom tačkom dnevnog reda ili izmjenama poštujući ovaj izmjenjeni dnevni red koji nam je Kolegij danas predložio, ali sam, pošto je sjednica Kluba održana netom prije početka ove sjednice, ovaj, i predali smo ovaj zahtjev, dužan sam informisati i vas i Dom da Klub Bošnjaka jednoglasno svojim potpisima na osnovu člana 58. Poslovnika Doma naroda podnosi zahtjev za sazivanje hitne sjednice Doma naroda za koju predlažemo jednu tačku dnevnog reda – osiguranje novčanih sredstava za finansiranje općih izbora koji će se održati 2. oktobra 2022. godine. Kratko obrazloženje – odredbama člana 1. 2a Izbornog zakona BiH propisano je da se u budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH osiguravaju sredstva za osiguranje vršenja ovlaštenja CIK-a iz člana 2.9 i člana 2.19. stav (17) Izbornog zakona BiH. Sredstva za provođenje izbora institucija je nadležna za obezbjeđenje sredstava iz budžeta institucija BiH, međunarodnih obaveza BiH moraju osigurati shodno članu 1.2a stav (6) Izbornog zakona BiH u roku od 15 dana od dana donošenja odluke CIK-a i raspisivanja izbora. S obzirom da je CIK 4. maja 2022. godine donijela Odluku o raspisivanju i održavanju općih izbora, potrebno je najkasnije do 19. maja 2022. osigurati neophodna sredstva za održavanje izbora. Stoga predlažemo da Dom naroda na toj narednoj sjednici koja će uslijediti, hitna, donese i zaključak – da se nalaže Vijeću ministara BiH u skladu sa zakonskim, Zakonom o finansiranju institucija BiH u roku od 24 sata od donošenja ovog zaključka na prijedlog CIK-a BiH donese odluku o odobravanju i raspodjeli sredstava u iznosu o 12,5 miliona KM, na ima rashoda CIK-a BiH za 13 održavanje općih izbora 2022. godine. Shodno članu 64. Poslovnika Doma naroda molimo da sjednici pored predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministra finansija i trezora BiH čije je prisustvo obavezno, prisustvuje i predsjednik CIK-a. O realizaciji ovog zaključka Vijeće ministara treba da obavijesti Dom naroda odmah nakon donošenja odluke. U potpisu – Klub delegata bošnjačkog naroda, svih pet delegata, danas u Sarajevu, predato vama na protokol 5 do 12. Hvala predsjedavajući.
Hvala Vama. Malo ste zloupotrijebili Poslovnik, ali nek vam bude. Dobili smo svi informaciju da imamo to u pisanoj formi. Sad raspravljamo o dnevnom redu današnje sjednice. Hvala vam. Kolega Bosiću, izvolite.
Hvala predsjedavajući. A mi smo svi u pozivu dobili nacrt dnevnog reda koji je upućivao na neke veoma značajne tačke koje bi imale efekata na život, i to ozbiljan efekat, na životni standard građana u BiH. Tih tačaka nema u konačnom prijedlogu dnevnog reda koji je donio Kolegij. Ja mislim da je bilo sasvim korektno da ste obrazložili razloge zbog kojih tih tačaka, zbog kojeg vi kao tročlani Kolegij skidate te dnevnog reda sa ove sjednice. Nezvanično smo dobili informaciju da je razlog tome neodržavanje pojedinih komisija i nerazmatranje na komisijama. Ako je to tačno, zbog važnosti tih tačaka koje javnost očekuje da čuje odgovore na ta pitanja ja apelujem na vas, pošto je ovdje svih 15 delegata prisutnih, znači svi članovi komisija su ovdje prisutni da napravite pauzu da završite taj posao na komisiji i da se vrate te tačke na dnevni red. Ako je to izgovor da se dođe do toga da se ne raspravlja o ovim tačkama, ja moram da se izvinem, ustvari ja nemam šta da se izvinem, ja mogu samo da konstatujem da sam naivan čovjek i pored toliko godina provedenih u politici, prošli put kad je bila rasprava o PDV-u i smanjenju, odnosno dvije stope PDV-a, ustvrdio sam da ćete i kao skupštinska, odnosno parlamentarna većina na kraju morati glasati za promjenu stopa PDV-a jer je veliki pritisak javnosti da se nešto uradi po tom pitanju, ovako drastičnom padu životnog standarda kakvom prisustvujemo i bio sam ubijeđen da će se to desiti. Moram da priznam da sam bio naivan, nisam mogao da vjerujem da vlast može biti toliko drska prema sopstvenim građanima, a zato apelujem na vas sada, dajte da popravimo što se može uraditi i napravite pauzu. To je do vas, nije do komisije, nije do članova komisije, to je do vas trojice. Napravite pauzu i da riješimo ovo pitanje.
Hvala kolegi Bosiću. Time smo iscrpili prijedloge ili smo bar to tako nazvali, dopuna mogućih izmjena dnevnog reda. Ono što smo čuli od četvorice kolega, kolega Bećirović je predložio pet izmjena, odnosno dopuna dnevnog reda, ostale kolege su dale jedan načelan stav o onome što je danas Kolegij morao skinuti poslovnički sa dnevnog reda sjednice, obzirom da materijali po devet 14 točaka nisu otpremljeni, a što je nužda Poslovnikom, mišljenjima povjerenstava. I to vam je automatizam, kao što dobro znate. Tako da ću ja predložiti sada da pokrenemo proceduru glasovanja o prijedlozima kolege Bećirovića. Ja se nadam da je to u pisanoj formi kolega Bećirović dostavio. Ja ću čitati točku po točku dnevnog reda pa ću vas zamoliti da se oko toga izjasnimo. Prvi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Vidite, ovako, ja ću morati da bi mi na neki način pratili poslovnički sjednicu korektno ići upravo, Vi ste sve obrazložili, to ste i napisali, i sad ja imam, dozvolite samo, ja imam sad ispred sebe ovdje prijedlog za dopunu dnevnog reda sa precizno definiranim točkama i ja jedino to mogu predložiti kolegama, da bi se mogli izjasniti i to je sve. A Vi ste imali šansu one tri minute u dopuni da definirate sve, to ste i uradili i u pisanoj formi sam to vrlo precizno dobio kao tako. Vaš prijedlog, evo sad ću ga ja, markirali ste ga, boldirali ste ga pa ste ga definirali, kaže ovako – predlažem da se u dnevni red 22. sjednice Doma naroda uvrste i točke dnevnog reda koje su trebale biti razmatrane na 23. sjednici Komsije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, a posebno sljedeće, i sad idemo jednu po jednu, jer ćemo se jednu po jednu izjašnjavati. Prijedlog 1. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnim nabavkama. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. 15 nazočno – za 6, protiv 8, 1 suzdržan. Federacija BiH – 5 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Nema opće većine, prijedlog nije prošao. Hvala lijepo. Prijedlog 2. – Prijedlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala lijepo. 15 nazočno – za 6, protiv 8, 1 suzdržan. Federacija BiH – 5 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Nema opće većine, prijedlog nije prošao. Prijedlog 3. – Prijedlog zakona o dopuni Zakona o financiranju institucija BiH Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. 15 nazočno – za 6, protiv 8, 1 suzdržan. Federacija BiH – 5 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Nema opće većine, prijedlog nije prošao. Prijedlog 4. – Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. 15 nazočno – za 6, protiv 8, 1 suzdržan. Federacija BiH – 5 za, 4 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Nema opće većine, prijedlog nije prošao. 15 I posljednji prijedlog – u skladu sa člankom 61. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH predlažem da se na dnevni red 22. sjednice uvrsti sljedeća točka – Izvještaj Američkog State Departmenta o kršenju ljudskih prava u BiH s posebnim osvrtom na nedopustivo vršenje pritiska na medije u BiH. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. 15 nazočno – za 6, protiv 8, 1 suzdržan. Federacija BiH – 6 za, 4 protiv. Republika Srpska – 4 protiv, 1 suzdržan. Ne postoji opća većina, prijedlog nije prošao. Time smo iscrpili prijedloge za dopunu dnevnog ili izmjenu dnevnog reda. Prelazimo na točku jedan dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 21. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine
/nije uključen mikrofon/
Nema, hvala lijepo. Riječ dajem predlagatelju Zakona ako ima potrebe. Ne vidim ga, nema. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Javlja li se neko za riječ? Kolega Bećiroviću, izvolite.
Ovo je jedan od tri, takozvana, evropska zakona koje čeka i Evropska unija i javnost u BiH. Usvajanje ovog Prijedloga zakona tražio sam javno ovdje na početku posljednje redovne sjednice, i kao što znate tada nije prihvaćen. Formalno i deklarativno se iskazuje spremnost da se krene u pravcu evropskih integracija, ali je interesantno kad god dođe bilo koji konkretan zakon koji trebamo podržati ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH to bude oboreno na različite načine, ali uvijek bude oboreno. Javio sam se za riječ sada jer mislim da i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH i cijelokupna bosanskohercegovačka javnost, pa i ljudi iz EU trebaju čuti razloge zašto je Ustavnopravna komisija bila protiv. Ja očekujem sada da čujemo argumente zbog čega ne možemo da usvojimo jedan od zakona koji su prijeko potrebni BiH. Nadam se da to nije samo moje očekivanje ovdje u Domu naroda, već i da sve kolege i prisutne, i javnost interesuje zbog čega nagativno mišljenje na ovaj Zakon.
Hvala kolegi Bećiroviću. Više prijava nema. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 15 – za 8, protiv 7, suzdržan niko. Federacija BiH – 4 za, 6 protiv. Republika Srpska – 4 za, protiv 1. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine je usvojeno. I kratka napomena vezana za sve ovo, članak 104. stavak (2) Poslovnika Doma naroda, ako Dom naroda prihvati mišljenje Ustavnopravnog ili nadležnog povjerenstva iz stavka 1. ovog članka predloženi zakon se smatra odbijenim. To je status ovog Zakona nakog ovog glasovanja. Hvala vam lijepo. 17 Prelazimo na tačku tri dnevnog reda, Ad. 3. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću Bosne i Hercegovine (P.Z.E.I.), skraćeni postupak (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, broj: 01,02-1-2100/21 od 29. 12. 2021. Na 21. sjednici Doma naroda održanoj 24.03. ove godine razmatran je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o VSTV-u BiH čiji je predlagatelj Vijeće ministara BiH, skraćeni postupak, prvo čitanje. Prilikom glasovanja navedeni Prijedlog zakona nije dobio potrebnu entitetsku većinu, pa je uslijedilo usuglašavanje u Kolegiju Doma za povjerenstvo. Dobili ste Izvješće Povjerenstva Kolegija Doma naroda o nastojanju za postizanje suglasnosti o navedenom Izvješću. Kolegij nije postigao suglasnost, ovdje nema rasprave. U skladu sa člankom 75. stavak (4) Poslovnika Doma naroda glasujemo o Prijedlogu zakona, o izmjenama i dopunama Zakona o VSTV-u BiH u prvom čitanju po skraćenom postupku. Odluka se donosi većinom glasova onih koji su nazočni i koji glasuju, pod uvjetom da glasovi protiv ne sadrže 2/3 ili više glasova izaslanika izabranih iz svakog entiteta. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 15 – za 10, protiv 4, 1 suzdržan. Federacija BiH – 10 za. Republika Srpska – 4 protiv, 1 suzdržan. Imamo opću ali nemamo entitetsku većinu. Konstatiram, Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o VSTV-u nije usvojen. Prelazimo na točku četri, Ad. 4. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po žurnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1- 371/22 od 11. 3. 2022.
/nije uključen mikrofon/
Nije usvojen, završavamo priču. Hvala vam lijepo. Idemo na naredni oblik procedure glasovanja. Glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po skraćenom postupku. Ja ću vas zamoliti da pokrenemo proceduru glasovanja za skraćeni postupak. Hvala. Od nazočnih 15 – za 11, 4 protiv. Federacija BiH – 10 za. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Ima opća, ali nema entitetska većina. Konstitiram, zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po skraćenom postupku nije usvojen. Time ovaj Zakon ide u redovitu proceduru. Hvala vam. Prelazimo na točku pet današnjeg dnevnog reda,
/nije uključen mikrofon/
Oprostite, oprostite. Obzirom da nismo u stanju ovdje napraviti dogovor, ovaj Zahtjev sada ide na usuglašavanje, u proceduru usuglašavanja za skraćeni postupak. Hvala vam. Prelazimo na točku pet današnjeg dnevnog reda, Ad. 5. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Vijeću ministara BiH (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom, broj: 02-02-1-862/21 od 18. 6. 2021. Na 21. sjednici Doma naroda održanoj 24.03. ove godine razmatran je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Vijeću ministara BiH čiji je predlagatelj Zastupnički dom u prvom čitanju. Prilikom glasovanja navedeni Prijedlog zakona nije dobio potrebnu entitetsku većinu, 19 pa je uslijedilo usuglašavanje Kolegija Doma kao Povjerenstva. Dobili ste Izvješće Povjerenstva Kolegija Doma o nastojanju za postizanje suglasnosti o navedenom Prijedlogu zakona. Kolegij nije postigao suglasnost, o tome nema rasprave. Sukladno članku 75. provodimo proceduru glasovanja, da ne čitam svaki detalj. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Nazočno 15 – za 7, protiv 4, suzdržana 4. Federacija BiH – 6 za, 4 suzdržana. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Imamo opću, ali nemamo entitetsku većinu i ovaj prijedlog ide na usuglašavanje.
/nije uključen mikrofon/
Nije usvojen u biti. Prijedlog nije usvojen, ide u redovitu proceduru. Hvala vam lijepo. Idemo na točku šest, Ad. 6. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Zahtjevu za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini po skraćenom postupku, sukladno članku 123. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02-02-1-298/22 od 11. 3. 2022. Na sjednici 21. održanoj 24.03.2022. razmatran je zahtjev Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o trošarinama u BiH po skraćenom postupku sukladno članku 123. Poslovnika Doma naroda prilikom glasovanja navedeni zahtjev nije dobio potrebnu entitetsku većinu pa je uslijedilo usuglašavanje u Kolegiju Doma naroda kao Povjerenstvu. Dobili ste Izvješće Povjerenstva Kolegija Doma naroda o nastojanju za postizanju suglasnosti. Kolegij nije postigao suglasnost i o tome dalje nema rasprave, a sukladno članku 75. stavak (4) vodimo proceduru glasovanja kako smo već imali više puta. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 15 – za 11, protiv 4. Federacija BiH – 10 za, Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Imamo opću, nemamo entitetsku većinu. Konstatiram, zahtjev Zastupničkog doma za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o trošarinama u BiH po skraćenom postupku sukladno članku 123. Poslovnika nije usvojen. Ovaj Zakon ide u redovitu proceduru. Hvala lijepo. 20 Prelazimo na točku sedam današnjeg dnevnog reda, Ad. 7. Izvješće o radu Pravobraniteljstva Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, broj: 01,02-50-18-1436/21 od 16. 7. 2021.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Hvala. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih, a ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Izvješću o radu Pravobraniteljstva BiH za 2020. godinu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 15 – 8 za, 4 protiv, 3 suzdržana. Federacija BiH – 8 za, 2 suzdržana. Republika Srpska – 4 protiv, 1 suzdržan. Imamo opću, ali nemamo entitetsku većinu. Konstatiram, Izvješće o radu Pravobraniteljstva BiH za 2020. godinu nije usvojeno, ide na dalje usuglašavanje. Hvala lijepo. Prelazimo na točku osam dnevnog reda, Ad. 8. Izvješće o provedbi zakona iz nadležnosti Središnjeg izbornog povjerenstva BiH u 2020. godini, podnositelj: Središnje izborno povjerenstvo BiH, broj: 01,02-50-18-1705/21 od 8. 9. 2121.
Hvala lijepo. Neću dugo, s obzirom ako ste čitali zaključke iz ovog Izvješća vrlo je indikativno, iako je ono iz 2020. godine, da se nismo pomakli s mrtve tačke u smislu donošenja novog Zakona o zaštiti tajnosti podataka kad je u pitanju BiH, što nam je jedna od obaveza na evropskom putu BiH. Znači, moja sugestija je, ja zaista molim nadležno Ministarstvo civilnih poslova, a mi smo imali priliku s rukovoditeljima ove službe da razgovaramo, da zaista vidite s Vijećem ministara da se što hitnije pokrene ovaj postupak, pošto je zakon pripremljen, sve je gotovo, samo da ga stave u proceduru. Hvala lijepo.
Hvala lijepo Vama. Više prijava za raspravu nema, zaključujemo raspravu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja vezano za Izvješće o zaštiti osobnih podataka za 2020. godinu. 15 nazočno – 13 za, protiv 1, suzdržan 1. Federacija BiH – 9 za, 1 suzdržan. Republika Srpska – 4 za, 1 protiv. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Izvješće o zaštiti osobnih podataka u BiH za 2020. godinu je usvojeno. 23 Prelazimo na točku 11. dnevnog reda, Ad. 11. Specijalno izvješće o učinkovitosti zakonskih rješenja u području profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba s invaliditetom u Bosni i Hercegovini, s preporukama sadržanim u izvješću, podnositelj: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37- 1-1808/21 od 30. 9. 2021. Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, Povjerensvo je prihvatilo Izvješće o zaštiti osobnih podataka. Opet smo malo pogriješili u mom podsjetniku, znači Povjerenstvo je prihvatilo ovo Izvješće za 2020. godinu, s preporukama sadržanim u njemu. Nalaže se Vijeću ministara BiH da u roku od 30 dana započne proceduru izbora novog saziva Vijeća za osobe sa invaliditetom. Zastupnički dom je na 28. sjednici, održanoj 27.04.2022. godine, usvojio Izvješće s preporukama sadržanim u njemu. Riječ dajem kolegi Prodanoviću, ako ima potrebe. Nema. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ako ima potrebe. Nema. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih, a ne vidim ni interesa za prijavljivanje. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o zaključcima Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, znači glasujemo o zaključcima Povjerenstva. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 15 – za 12, suzdržana 3. Federacija BiH – 10 za. Republika Srpska – 2 za, 3 suzdržana. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Zaključak Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava je usvojen. A sada glasujemo o Specijalnom izvješću o učinkovitosti zakonskih rješenja u području profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba s invaliditetom u Bosni i Hercegovini, s preporukama sadržanim u njemu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala, 15 nazočno – za 12, protiv 2, suzdržan 1. Federacija BiH – 10 za. Republika Srpska – 2 za, 2 protiv, 1 suzdržan. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram Specijalno izvješće o učinkovitosti zakonskih rješenja u području profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba sa invaliditetom u Bosni i Hercegovini, s preporukama sadržanim u njemu je usvojeno. Hvala vam lijepo. 24 Prelazimo na točku 12. dnevnog reda, Ad. 12. Specijalno izvješće o govoru mržnje u Bosni i Hercegovini, s preporukama sadržanim u izvješću, podnositelj: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 01,02-37- 1-1230/21 od 27.12.2021.
Prije svega želim reći da je ovo izuzetno važna tačka dnevnog reda, dakle, Specijalni izvještaj o govoru mržnje u BiH. Ovakva tema u našoj državi zaslužuje da bude tema tematkse sjednice zajedničke oba doma Parlamentarne skupštine BiH i javio sam se da ne bi slučajno ova tačka prošla, a da baš niko ne progovori nijednu riječ. Mislim da Insitucija ombudsmena u BiH ima izuzetno važnu ulogu za budućnost ove zemlje i da tu instituciju trebaju svi organi vlasti da podrže. Ovdje želim reći da smo svi svjedoci da se u BiH proizvodi nevjerovatna količina mržnje i to vrlo često od političkih zvaničnika. Nevjerovatna količina razdora se proizvodi u ovoj zemlji, a da ne govorim o tome koliko straha gotovo na dnevnoj bazi se proizvodi u cijeloj BiH. Zato ove teme zaslužuju ne da budu formalno prođene i na Domu naroda, već da se o njima raspravi. Ja bih sada zamolio, pošto su predstavnici institucije ovdje da dobijemo i usmeno obrazloženje ovog Izvještaja, jer čitajući i vaš sadržaj, i preporuke, i zaključke zaista sam ubjeđen da to treba da ostane u stenogramu i Doma naroda, ali da to čuje i cjelokupna bosanskohercegovačka javnost.
Hvala. Prijava više nema, zaključujemo raspravu.
[[nije uključen mikrofon]] predsjedavajući, kao delegat u Domu naroda zamolio sam podnosioca ovog Izvještaja da nam da obrazloženje, ja Vas samo molim po Poslovniku da to omogućite predstavniku institucije, ako to želi. 25
Znači ovako, kolega Bećiroviću, svaka osoba koja je ovdje danas poslovnički nazočna da bi dala svoj stav ili kroz povjerenstvo ili institucije koje podnose izvještaj uredno je zamoljena da se obrati i to sam uradio i sa kolegom kad je u pitanju povjerenstvo i sa kolegicom kad je u pitanju institucija i jedno i drugo su kazali da nema potrebe i time smo zaključili taj posao. Vi sad opet pojedinačno prozivate nekoga da da svoj stav, to je Vaše pravo, ja ne sumnjam kampanja je krenula, rekao sam već ima desetak dana, ne možemo silom tjerati predstavnike povjerenstva da izlaze i da obrazlažu nešto ako to ne osjećaju kao potrebito. Jednako tako i kad je u pitanju ovaj Ured ombudsmena za ljudska prava. Izvolite kolega Bećiroviću.
Prvo, ja nikog silom niti tjeram, niti želim silom da tjeram da nešto obrazlaže, ovdje je uvijek bila praksa u jednom i u drugom domu kada se otvori neka tačka dnevnog reda, ako ima određenih pitanja ili zahtjeva od strane delegata ili poslanika, da dobijemo neki odgovor. S Vaš strane je nekorektno da Vi to stavljate u kontekst kampanje, jer za ove četiri godine u Domu naroda moj intenzitet djelovanje je potpuno jednak u svakoj godini nevezano da li je ona izborna ili neizborna. Stoga, dakle, na jedan vrlo korektan način u skladu s Poslovnikom želio sam od predstavnika institucije da čujemo i usmeno obrazloženje, a razlog za to, kolega Čoviću, je što je ovo prevažna tema za budućnost ove zemlje, prevažna.
Kolega Bećiroviću, hvala Vam lijepo. Ja sam pogriješio što sam Vam dao dodatne tri minute svojim komentaro. Da li ima potrebe da predstavnik Institucije ombudsmena obrazloži ovaj stav? Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Dobićete red, evo, da idemo.
[[nije uključen mikrofon]] imam jednu sugestiju prije nego što ...
Evo dok gospođa dođe dajte sugestiju, pa ćemo i to poslovnički, ali da bude kratko kolega Miletiću.
... hvala lijepo. Šta ću vas zamolit, prvo gospođi i njenim suradnicima da se zahvalim na ovom i na ovom prethodnom Izvješu i mislim da je to dobra praksa da se pojedinim populacijama u BiH inače bavimo. Šta bi Vas zaista, gospodine predsjedavajući, znači, sviju nas šta bih htio zamoliti. U zadnjih mjesec 26 dana toliko je zagađen prostor medijski, pogotovo na društvenim mrežama u BiH da je to katastrofa, to je mržnja naviđenih razmjera, nikog neću abolirat, predstavnici svih naroda učestvuju u tome i upravo kako ste Vi rekli, pogotovo što se bliži izborna kampanja, mislim da bi zaista pod hitno nešto u zakonskom smislu trebali napraviti. Znači, moja sugestija ako mi, ako postoji za to mogućnost, naravno, kad je u pitanju naše Ministarstvo za ljudska prava, da se pod hitno pokrene inicijativa, recimo, zakonsko rješenje koje ima Republika Srbija u tom smislu bi bilo idealno za nas. S obzirom da imamo Zakon o zabrani diskriminacije u BiH, al' koji je nedostatan, fale mu pojedini dijelovi da bi se lica na sudu koja šire mržnju na taj način mogla procesuirat, zaista vas molim da uložimo dodatni napor da o izmjenama ili dopuna zakona ili novim zakonom zaista zabranimo mržnju pogotovo kad su u pitanju društvene mreže, jel' je u ovom trenutku to je katastrofa. Hvala.
Hvala. Kao što vidite imamo pozitivan stav prema Vašem Izvješću, ali evo i Vi ga dopunite još. Izvolite.
INSTITUCIJE OMBUDSMENA ZA LJUDSKA PRAVA BiH Hvala Vam, predsjedavajući. Uvaženi delegati i delegatkinje činjenica da je Institucija ombudsmena odlučila da uradi ovaj Specijalni izvješaj upravo je zasnovana na okolnostima da mi sve više primamo žalbi koje ukazuju da u javnom prostoru govor mržnje posebno je izražen. Istovremeno ono što želim da ukažem, a to je bilo i tokom diskusije u Zastupničkom domu izrečeno, postoji problem u primjeni Zakona o zabrani diskriminacije i krivičnog zakonodavstva, koji uređuje ovu oblast, iz razloga što se ne pravi jasna distinkcija između govora mržnje, između uvrede, znači, i ono što je osnovno pitanje kod govora mržnje da on u sebi mora sadržavati elemente koji su osnovno za diskriminaciju između osoba, a to se prije svega odnosi na ona subjektivna razlikovanja nacionalne, etničke, spolne pripadnosti, invaliditeta i rodne pripadnosti. Činjenica da se nalazimo u godini kad se sprovodi izborna kampanja takođe ukazuje, a posebno nakon prošlih lokalnih izbora, da je to prostor koji kada, i period kada je posebno prisutan govor mržnje. Znači, govor mržnje djelimično i nedovoljno se prepoznaje u BiH. U međunarodnom pravu ne postoji opće prihvaćena definicija govora mržnje, zato što govor mržnje nije lako definisati, a da se pri tome ne dovede u opasnost sloboda izražavanja i to se najčešće koristi kao razlog opravdanje korištenja govora mrženj. Jedna od najprihvaćenijih definicija govora mržnje, koja se koristi u Evropi, je ona koju je dao Komitet ministara Vijeća Evrope u Preporuci 97(20) da je govor mržnje podrazumijeva sve oblike izražavanja koji šire, raspiruju, podstiču ili pravdaju rasnu mržnju, ksenofobiju, antisemitizam ili druge oblike mržnje zasnovane na netoleranciji, uključujući i netoleranciju izraženu u formi agresivnog nacionalizma i etnocentrizma, diskriminacije i neprijateljskog prema manjinama i ljudima imigrantskog porijekla. Na nivou Evropske unije govor mržnje je definisan Okvirnom odlukom Vijeća Evrope 2008/913/JHA o suzbijanju određenih oblika govora mržnje. Potrebno je naglasiti da se pod govorom mržnje ne treba svrstavati ideološki i politički različiti stav pod uslovom da taj stav ne podrazumijeva diskriminaciju i pozivanje na nasilje zbog određenog svojstva ličnosti ili pripadnosti grupi. Klevetu ili uvredu koja nema kao motiv diskriminaciju ili poziv na nasilje protiv neke od zaštićenih grupa. Kritički stav prema vlasti, političkim partijama, javnim ličnostima i slično koji takođe nema prepoznatljiv motiv kojim karakteriše se govor mržnje. Vezano za slobodu izražavanja veoma je važno da nije sloboda 27 izražavanja neograničeno pravo, iako uživa samo ime da se radi o slobodi, nego je potrebno da je miješanje u slobodu izražavanja propisano zakonom, da takvo miješanje ima legitimni cilj i da je miješanje neophodno u demokratskom društvu. Takođe, vezano za primjenu člana 17. Evropske konvencije – zabrana zloupotrebe prava. Znači, ne može se neko pozivati na pravo slobode izražavanja, a istovremeno vršiti diskriminaciju kroz govor mržnje. I kada govorimo o BiH, slažem se da postoji veom veliki prostor za djelovanje svih institucija, jer u svom Izvještaju za 2016. godinu ECRI naglašava da odredbe državnog Krivičnog zakona, građanskog i upravnog zakonodavstva još uvijek nisu u potpunosti u skladu sa Preporukom broj 7. ECRI-ja u pogledu opše politike o državnom zakonodavstu u cilju borbe protiv rasizma i rasne diskriminacije, međuetničke tenzije, nivo govora mržnje, s tim u vezi još uvijek je visok. Političari i mediji koriste govor mržnje i znači upravo ovo govori da je potrebno izvršiti izmjene krivičnog zakonodavstva. Uvaženi delegat Miletić je ukazao na pitanje govora mržnje putem informacijsko- komunikacijskih tehnologija i zaista to jeste navjeći prostor koji, ta oblast nam je u potpunosti neuređene, to je prostor gdje se dešava i nasilje, kada govorimo nasilje nad ženama, nasilje u porodici, a nećemo govoriti i o onim pitanjima organiziranog kriminala. Zahvalila bi se na ovoj prilici i jedna od ideja tokom rasprave u Zastupničkom domu jeste bila organizovanje tematkse sjednice. Mi smo već razgovarali sa našim partnerskim organizacijama, prije svega Vijećem Evrope o mogućnosti da organizujemo jednu tematsku sjednicu, ali isto tako morate cjeniti da pitanje takvih aktivnosti u ovom momentu sa aspekta činjenice da je izborna godina može biti različito protumačeno. A kada govorimo o govoru mržnje u toku izborne kampanje, Izborni zakon predviđa određene aktivnosti i mjere od strane Izborne komisije i predviđene su sankcije. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Više rasprava nema, nema ni prijava, ni interesa. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Specijalnom izvješću o govoru mržnje u BiH, s preporukama sadržanim u njemu. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Nazočno 13 – za 10, protiv 3, suzdržan niko. Federacija BiH – 10 svi za, Republika Srpska – 3 protiv. Imamo opću, ali nemamo entitetsku većinu. Tako da, konstatiram Specijalno izvješće o govoru mržnje u BiH, s preporukama sadržanim u njemu danas nije usvojeno i ono treba ići na usuglašavanje. [[konsultacije Kolegija]]
Ne, nećemo sad.
Nećemo sad, dobro. Idemo na daljnje usuglašavanje. Hvala vam lijepo. 28 Prelazimo na točku 13. dnevnog reda, Ad. 13. Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika za 2021. godinu, broj: 05/3-37-4-146/22 od 28. 1. 2022. Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH, Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika za 2021. godinu. Zastupnički dom je na 28. sjednici, održanoj 27.04., usvojio Izvješće. Riječ dajem kolegi Sarajliću, ako ima potrebe. Nema, hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ako ima potrebe. Nema, hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Prijava nema, interesa ne vidim. Zaključujemo raspravu. Glasujemo o Izvješću o radu parlamentarnog vojnog povjerenika za 2021. godinu. Molim vas pokrenite proceduru. Nazočno 13 – svi za. Federacija BiH – 10 svi za, Republika Srpska – 3 za. Ima opća i entitetska većina. Konstatiram Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika za 2021. godinu je usvojeno. Hvala vam lijepo. Prelazimo na narednu, 14. točku dnevnog reda, Ad. 14. Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2021. godinu, broj: 01,02-50-15-163/22 od 31. 1. 2022.
O prijedlogu da BiH formira Ministarstvo za evropske integracije govorio sam i na sjednici Komisije, Ustavnopravne komisije, i moram reći da nije bilo nikakvih argumenata zašto to BiH ne bi formirala. Istina, neki od predstavnika ove Ustavnopravne komisije govorili su o tome da ne postoje ustavne nadležnosti za formiranja Ministarstva za evropske integracije, međutim i to sam obrazložio i želim ponoviti da nema nikakve dileme da je vanjska politika BiH u isključivoj nadležnosti države BiH tako da i iz te strane, iz tog Ustavnopravnog aspekta možemo reći da postoji puno opravdanje da krenemo u formiranje takvog Ministarstva. Ovo je također jedna od prilika gdje treba konkretno pokazati da li jesmo ili nismo za evropske integracije. Mi nismo jedina zemlja koja je usmjerena prema EU, puno zemalja je ušlo u punopravno članstvo EU i koristili su upravo ovakve prijedloge koje ja danas predlažem i ovdje u Domu naroda kako bi što kvalitetnije kretali se ka evropskim integracijama i ispunjavali kriterije. Ne treba puno argumenata iznositi da vidimo koliko taj evropski put BiH ima puta, koliko ima lutanja, koliko ima nepovezanosti i evo i danas na ovoj sjednici po nizu prethodnih pitanja i rasprava vidi se kako to izgleda. Jedno ovakvo Ministarstvo za evropske integracije bilo bi sigurno podržano i od strane predstavnika EU. Jedno takvo ministarstvo se već pokazalo korisnim u drugim državama koje su članice EU i mi nema razloga da samo zbog neke sujete, zato što je to predlagač koji je trenutno u opoziciji, da samo zbog toga odbijemo ovakav prijedlog. Moj prijedlog je, dakle, da krenemo u pravcu formiranja Ministarstva za evropske integracije koje bi u mnogome doprinijelo da taj proces vodimo brže, uspješnije i kvalitetnije. 30
Hvala Vama. Nemojte ovo previše sujetano povezivati. Otvaram raspravu o Prijedlogu. Da li se neko javlja za riječ? Nije. Ne vidim ni interesa za prijavu. Zaključujem raspravu. Glasujemo o izaslaničkoj incijativi kolege Bećirovića. Molim vas pokreniti proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – za 6, protiv 8. Federacija BiH – 5 za, 4 protiv. Republika Srpska – 1 za, 4 protiv. Nema opće većine. Konstatiram, izaslanička incijativa kolege Bećirovića nije usvojena. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku 16. današnjeg dnevnog reda, Ad. 16. Izaslanička inicijativa Denisa Bećirovića kojom se zadužuje Vijeće ministara BiH da, najkasnije u roku od 30 dana od dana dostave ove inicijative u parlamentarnu proceduru, pripremi i u parlamentarnu proceduru uputi Prijedlog zakona o dopuni Zakona o Vijeću ministara BiH i Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine u cilju formiranja Ministarstva poljoprivrede BiH, broj: 02-50-6- 489/22 od 25. 3. 2022. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Povjerenstvo nije podržalo izaslaničku incijativu. Riječ dajem gospodinu Čolaku ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Nema. Hvala lijepo. Riječ dajem podnositelju zahtjeva. Kolega Bećiroviću, izvolite.
Demokratski sistem podrazumijeva da, pogotovo u zapadnim društvima imate i parlamentarne većine, ali imate i opoziciju koja treba da iznosi drugačija rješenja od onoga što je trenutno na sceni. Ja mislim da to ne treba biti ništa čudno, da i mi ovdje u BiH moramo se privikavati na zapadne standarde i principe i u političkom životu i da bez obzira na omjer snaga evo konkretno u Domu naroda treba da se čuje i drugačije i alternativno mišljenje. Konkretno, dakle, predlažem formiranje Ministarstva poljoprivrede BiH. U vezi s tim želio bih i da se sačuva stenogram mog izlaganja sa ove sjednice i o ovome o čemu sada govorim. Naime, od početka agresije Rusije na Ukrajinu došlo je do neviđenih poremećaja na evropskom i na svjetskom nivou, a posebno, između ostalog, i poremećaja na tržištu poljoprivrede. Ubijeđen 31 sam i nažalost na to gotovo svi ozbiljni analitičari upozoravaju da u narednim mjesecima, a pogotovo pred zimu i u idućoj godini slijede veliki problemi u evropskim i svjetskim razmjerama, kad je riječ o poljoprivredi, a da ne govorimo o tome kakve će probleme imati male države. Nekim državama poput afričkih prijeti velika glad, a također i u Evropi nije isključeno enormno povećavanje cijena. Ja želim javno reći da nas čeka velika svjetska bitka za pšenicu, za kukuruz i za druge žitarice. U tim međunarodnim relacijama svijet na prepoznaje entitetska i kantonalna ministarstva. Jedina adresa koja može relevantno razgovarati u međunarodnim relacijama bio bi naše državno Ministarstvo poljoprivrede. Taman i da ima neke male nadležnosti, pomoglo bi cijeloj BiH. Za 6 mjeseci, za godinu dana, zapamtite o čemu smo ovdje govorili i šta je ovdje bio prijedlog, a ovo pitanje nas itekako čeka. Da ne govorim o tome da unutar države nemamo ozbiljne poljorivredne politike, da nam nedostaju odgovarajuće sektorske politike u ovom segmentu, a posebna je priča da se deklarativno ovdje govori da hoćemo u Evropsku uniju, a da nemamo nijedno ministarstvo poljoprivrede. Teško da mi možemo u bilo kakav ozbiljan proces bez ministarstva poljoprivrede. Dame i gospodo, 40% budžeta EU je zajednička poljoprivredna politika EU. 15 miliona preduzeća u EU bavi se poljoprivrednom i prehrambenom industrijom, 46 miliona radnih mjesta. A da mi malo analiziramo šta se događa u BiH, da, recimo, kako što to rade u drugim državama, dovedemo ili pozovemo ovdje predstavnike poljoprivrednih proizvođača i to iz oba entiteta, da čujete šta ljudi govore, ja vjerujem da bi drugačije razmišljali. Stoga, nevezano kako ćete se izjasniti o ovoj ideji o Ministarstvu poljoprivrede, danas je 16. maj 2022. godine, ja vas uvjeravam da ova tema čeka BiH i to možda u puno težim i dramatičnijim uslovima nego što se trenutno to možda nekima čini u ovom momentu.
Hvala kolegi Bećiroviću. Otvaram raspravu. Za raspravu se prijavio kolega Miletić. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedatelju. Pokušat ću da budem kratak i da vas možda podsjetim na neke moje diskusije od prije mjesec dana s tim da molim kolege iz Republike Srpske da me ne shvate pogrešno s obzirom da, je li, s političkog aspekta, ja znam da se ovdje radi o prenosu nadležnosti, znači nemojte me shvatiti pogrešno u smislu to nije moja intencija. ... ja stručnjak za agrar, ja neću ništa specijalno ovdje reći, a što vi ne znate, međutim ono što mene zabrinjava u posljednjih petnaestak dana, od ozbiljnih evropskih stručnjaka, ovo što Denis govori, da se naslutiti da ćemo u periodu 9, 10, 11 mjesec, biti u ozbiljnoj svjetskoj, evropskoj krizi kad je u pitanju hrana i to će biti ogroman problem, ne samo za BiH već i za zemlje u okruženju, a vjerovatno i za EU. Mi koji se nalazimo, a ovako nas malo ima, vjerovatno sad nešto više od 2.5 miliona u ovako lijepo zemlji, imamo toliko neiskorištene zemlje da je to čudo. Ja prije godinu dana kad sam, ako ćete se sjetiti, čini mi se da je i ministar Košarac ovdje bio, kad sam vam govorio dajte ljudi mojih od nekog milijardu kredita da uzmemo i da taj novac podijelimo poljoprivednicima. I da neko ne misli da ja imam problem kako se ko zove, znači mi imamo 2/3 poljoprivrednika s područja Republike Srpske, a 1/3 iz područja Federacije i umjesto da na svaki mogući način uzmemo novac, kad smo uzimali za razne gluposti, vjerujem da smo mogli uzeti i zato, tim ljudima to da podijelimo i da ih pokušamo animirati da se zaista bave poljoprivrednom proizvodnjom, ako 32 ne ništa da napravimo hranu za potrebe našeg stanovništva, a da ne kažem da bi sasvim sigurno, pogotovo kad je u pitanju organska proizvodnja, ja mislim da bi bili u stanju izvoziti. Ne, nama je to smiješno. I dok se mi naduravamo ovde, da izvinite, je li, možda na adekvatnom izrazu, nama narod ode, iz Federacije i iz Republike Srpske, ode nam stanovništvo. Umjesto da novac uzmemo, da ljude oslobodimo ili da im smanjimo cijene, evo dizel, plavo gorivo, nazovite kako god hoćete, da im olakšamo pristup, sjeme, molim vas, đubrivo, đubrivo je poskupilo 300% Znači, vi morate biti svjesni činjenice da ti ljudi neće izaći iz ovog problema, jer nemaju novac. Oni će početi tu proizvodnju napuštati. Ja sam čak prošli put pominjao da čak 8.000 mljekara imamo u BiH koje nemaju kome da prodaju svoj proizvod što je sramotno jer se mi takmičimo u lobističkom smislu da uvezemo mlijeko iz susjednih država, a nećemo da prodajemo mlijeko koje su proizveli naši ljudi i da ne dajem neke slične digesije koje su možda neprimjerene. Šta vas molim, ali isto tako pojedini nosioci vlasti u Republici Srpskoj su u pravu u sljedećem, mi imamo 72 odnosno 73 institucije ja nedavno kad sam analizirao revizorsko izvješće, znači sasvim sigurno mogu da tvrdim, najmanje 10 tih institucija, agencija i uprava da je viška i da izgleda nenormalno da recimo imamo upravu za nešto što je čista nadležnost, recimo, Ministarstva pravde. Znači, ako i ne prihvatite u političkom smislu incijativu za uspostavljanje Ministarstva poljoprivede kao prenos nadležnosti ja vas molim da neko ozbiljno, odnosno ne neko, vi, vi st ujedno, većina vas ste politički lideri u svojim strankama, mi se moramo pozabaviti ovim pitanjem da li nam zaista ta ministarstva trebaju, i poljoprivrede i, evo, integracija o kojim Denis govori. Ministarstvo zdravlja, mi smo katastofa u neorganiziranosti mjera kad je u pitanju pandemija, svi ste to vidjeli. Da vam ne trošim više vremena, da li je to forma ministarstva ili je to forma agencije, organizacije, nazovite to kako god hoćete, ali zaista mi se moramo pozabaviti problemima naših građana ili naroda koji žive u ovoj zemlji da im pomognemo. Ako ne ovaj sastav, onda izvjesno da će to neko u narednom periodu napraviti u dvostrukom kontekstu. Prvo, da izvršimo racionalizaciju ovog čega imamo i da uštedimo pare, a u drugom smislu da ispostavimo zaista ono što je našim građanima neophodno u ovom trenutku, a poljopriveda je sasvim sigurno jedna od nadležnosti. Hvala.
Hvala. Za raspravu se prijavio i kolega Bosić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa gospodine Bećiroviću ja sam glasao za ovaj Vaš prijedlog iz prethodne tačke jer on ima nekog smisla, a ovaj prijedlog ovdje ne samo da nema smisla nego mi se čini da niste ni očekivali da može uopšte usvojen. Nije stvar u ministarstvu, stvar je u političkoj volji da li će nešto funkcionisati ili neće funkcionisati. Institucionalno, postoji osnov preko kojeg se može sve uraditi ukoliko postoji politička volja. Znači, da ima ministarstvo poljoprivrede i ministarstvo evropskih integracija, mislite li da bi ovaj Savjet ministara bolje funkcionisao? Mislite li da bi ove tačke koje su danas skinute s dnevngo reda imale drugačiju sudbinu? Ne. Ovdje je problem u BiH nepostojanje volje da stvari idu u pravcu naprijed, odnosno da se brinu o problemima građana. S druge strane, to je zaista prijenos nadležnosti i to bez nekog širokog dogovora unutar BiH nije ostvarivo. Zato, mislim da ova tačka Vaša, ne samo da neće proći nego mislim da je možda i bila nepotrebna na ovoj sjednici današnjoj. 33
Hvala. Više prijava za raspravu nema, ne vidim ni potrebe da dalje čekamo, jer ne vidim interes. Zaključujem raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Glasujemo o izaslaničkoj incijativi kolege Bećirovića. Hvala. 14 nazočno – za 5, protiv 9. Federacija BiH – 5 za, 4 protiv. Republika Srpska – 5 protiv. Nema opće većine. Konstatiram, izaslanička incijativa kolege Bećirovića nije usvojena. Hvala lijepo. Prelazimo na naredne točke dnevnog reda. Ostalo je još davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora. Predlažem da objedinimo raspravu o točkama od 17. do 29., uključujući i točku 29. dnevnog reda. Otvaram raspravu o prijedlogu objedinjavanja ovih točaka. Kolega Miletiću, izvolite.
... oprostite.
Znači, odustajete od...
Odustajem od objedinjavanja ...
Znači, nemamo prijavljenih za raspravu o objedinjavanju točaka od 17. do 29. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 14 – 14 za. Federacija BiH – 9 za, Republika Srpska – 5 za. Imamo opću i entitetsku većinu. Konstatiram da smo usvojili ovaj prijedlog. Ad. 17. –Ad. 29. Davanje saglasnosti za ratifikacije sporazuma i ugovora Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za vanjsko-trgovinske politike, carine, promet i veze doma naroda. Riječ dajem kolegi Fazliću ako ima potrebe.
[[nije uključen mikrofon]] 34
Otvaram raspravu. Kolega Miletiću izvolite.
Evo, vrlo kratko. Svakako, evo, vidjeli ste da smo mi na Povjerenstvu odnosno Komisiji donijeli odluku i glasali smo, uvjetno rečeno, za ratifikaciju svih ovih sporazuma. Samo želim da ponovim što sam rekao na nadležnom Povjerenstvu i komisiji, opet ne govorim nikom ništa lično, imajući u vidu činjenicu da su me pojedini korisnici ovih sredstava i iz Federacije i iz Republike Srpske zvali u nekoliko navrata, da se ljudi interesuju s obzirom da će raditi na ovim pojedinim projektima, da oni sporo idu, pitanja su gdje se nalazi i ko to drži. Nevjerovatno zvuči, pogledajte molim vas ovdje, od svih ovih, pod navodne znake, ugovora koje treba ratificirati, da pojedini od njih osam mjeseci idu od nadležnog ministarstva ili direkcije do nadležne komisije. Znači, maltene mi se nalazimo u istoj zgradi, kako oni putuju osam mjeseci, zaista to nikome nije jasno. Ja vas molim zaista, ništa ne prebacujem niti direktoru ili ravnatelju Direkcije za evropske integracije, naravno niti gospodinu Bevandi, ali evo, zaista vas molim da neko povede od službenika koji se bave tim pitanjem, naravno koji su za to nadležni, da ovi sporazumi bezveze u nadležnim direkcijama i ministarstvima ne stoje toliko mjeseci. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Ja više rasprava, odnosno prijava za raspravu ne vidim, a ni interesa pa ću ja zaključiti raspravu. Glasujemo o davanju suglasnosti za ratifikaciju sporazuma i ugovora iz točke od 17. do 29. dnevnog reda, uključujući i samu točku 29. Molim vas pokrenite proceduru glasovanja. Hvala. Nazočno 15 – za 15. Federacija BiH – 10, svi za. Republika Srpska – 5, svi za. Ima opća i entitetska većina. Konstatiram, dali smo suglasnost za ratifikaciju sporazuma i ugovora iz točke 17. do 29. dnevnog reda, uključujući i točku 29. Ovim smo iscrpili dnevni red. Zaključujem 22. sjednicu. Naknadno ćemo biti informirani o narednoj sjednici Doma naroda. Hvala lijepo. Sjednica završena u 13:53 sati.