Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Eto, pred nama je prvi puta jedan zakon koji tretira tematiku prostornog uređenja i gradnje ali na jednom mjestu. Mislimo da je to jako važno za sve one ljude koji su po svojoj struci ili projektiraju ili planiraju ali i za sve one ljude koji grade nešto i koji žele na što jednostavniji mogući način dobiti dozvole za gradnju i završiti svoje objekte. Zakon se sastoji iz tri dijela, jedno je prostorno uređenje, građenje i treće urbana komasacija. Prvi puta u našoj državi mi predlažemo jedan način pripreme zemljišta i rješavanja problema onih lokacija o kojima jedinice lokalne samouprave ili pojedini građani žele nešto raditi a da sada nisu mogli. Što se tiče prostornog planiranja sve je ostalo manje-više onako kako smo predlagali, onako kako smo imali do sada. Znači, rade se prostorni planovi županija, rade se prostorni planovi gradova i općina, rade se i detaljniji planovi. Ono što je bitna promjena u odnosu na dosadašnje je usklađivanje našeg zakonodavstva sa Europskom unijom i izrada strateške procjene utjecaja na okoliš na nivou županijskih planova. To je direktno povezano sa Zakonom o zaštiti okoliša o kojem ste jučer raspravljali i vidite da je to jedna cjelina koja naravno treba i nama ali traži od nas i Europska unija. Ono što mi moramo reći to je da je do sada naše prostorno planiranje bilo na dosta visokom nivou i da smo mi i inače i strategiji prostornog uređenja, prostornog razvitka i u, onaj, programima, ali i u prostornim planovima županije već imali jedan dio zaštite okoliša i zaštite demografske strukture za sve ono što je nužno, nužno potrebno za normalan razvitak pojedinog dijela Hrvatske. Ali naravno da ovo sada jasno i izričito traži određene prijedloge. Druga promjena koja je u prostornom planiranju predviđena je isključivanje i neobaveza izrade generalnih urbanističkih planova za pojedine gradove. Mi smatramo da su generalni planovi koji su do danas rađeni uglavnom imaju istu zonu obuhvata kao i prostornim planovi i da se zapravo ponavljalo dva puta izrada istih planova. I zbog toga predlažemo da se na onim dijelovima grada koji su neizgrađeni dijelovi grada ili u starim dijelovima grada gdje je potrebna određena obnova da se rade urbanistički planovi uređenja koji su detaljniji planovi i u većem mjerilu i gdje se onda može jasno utvrđiti da li je to građani koji sudjeluju na javnoj raspravi, da li je to ono što oni žele ili ne. Isto tako kada smo sad pregledavali sve prostorne planove naročito na obali utvrdili smo da su jedinice lokalne samouprave sebi predvidjele izradu velikog broja detaljnih planova i urbanističkih planova uređenja koji se nikada neće napraviti. A time su se onemogućila dalja izgradnja bilo čega na određenim područjima. Zbog toga predviđamo i rekli smo kada su obvezatni urbanistički planovi uređenja, ovo što sam sada rekla na neizgrađenim građevinskim područjima i u gradovima gdje je potrebna određena obnova. Da li se radi o starom ili novom dijelu, novijem dijelu grada. A za detaljne planove propisujemo, predlažemo da se propiše da su obvezatni samo tamo gdje će se provoditi komasacija. Znači jedinice lokalne samouprave mogu i dalje u svojim prostornim planovima općina ili gradova predviđati određene urbanističke planove uređenja ili detaljne planove, ali više neće biti obvezatni osim u ovim slučajevima u kojima sam, u kojima mi to predlažemo. Znači cilj ovog zakona je sveobuhvatna uloga prostornog uređenja u funkciji zaštite prostora povezivanjem sa svima prostorno relevantnim propisima, ali isto tako i što jednostavnije omogućavanje ljudima da započnu sa izgradnjom. Drugi dio našeg zakona koji govori o građenju utvrđuje bitno različito, različite dozvole i odobrenja za građenja nego što je to bilo do sada. Mi smatramo i predlažemo vam da se za objekte do 400 kvadrata a to su manje-više obiteljske kuće i poljoprivredne objekte do 600 kvadrata više ne izdaje lokacijska i građevinska dozvola što znači ne treba u duplom postupku prikupljati sve suglasnosti, dobivati suglasnosti susjeda nego da se izdaje samo jedan akt. Taj akt će, predlažemo da se zove rješenje o uvjetima građenja na temelju kojeg akta čovjek može započeti sa izgradnjom. On kad započinje sa izgradnjom treba na najednostavniji mogući način i na najjeftiniji mogući način saznati da li nešto može graditi ili ne? Zbog toga smo propisali da je obvezatan idejni projekat koji je ipak bitno manje košta nego glavni projekat i da i sve one druge stvari koje su nužne da se zna kakav objekat, gdje u prostoru, šta znači u odnosu na komunalnu infrastrukturu? Šta znači u odnosu na susjede? I trebat će za to podnijeti i vlasnički list odnosno dokazati da je ta parcela u njegovom vlasništvu. Što se tiče same izgradnje takvih objekata na gradilištu mora postojati glavni projekat ali sada itekako veća odgovornost predstoji svim projektantima, revidentima i izvođačima radova što do sada nije bio slučaj jer to postoji u cijeloj Europi. Prema tome ne može se sve svesti na odgovornost ljudi u uredima državne uprave nego i onih koji određene stvari projektiraju moraju biti u skladu sa zakonom. Druga vrsta objekata su objekti, višestambeni, poslovni objekti, hoteli i slično koji po nama po ovom prijedlogu bi trebali ishoditi lokacijsku dozvolu. Jer lokacijska dozvola bi trebala biti osnovna dozvola za stanje objekta i za izgradnju objekta na određenoj lokaciji i u određenom prostoru jer je to i do sada smo vidjeli i pregledavajući sve dozvole ili dio dozvola koje su nam dolazile u kontrolu da zapravo se puno puta lokacijske dozvole su se izdavale onako kako nisu se trebale izdavati. Prema tome mislimo da to treba biti osnovni dokument na temelju kad se dobije lokacijska dozvola. Ne treba više ići po građevinsku dozvolu. Znači ne treba još jedanput skupljati sve suglasnosti. Ne treba još jedanput dobivati suglasnosti susjeda nego će se dobivati potvrda na glavni projekat. Ta potvrda na glavni projekat govorit će isključivo o tome da li je glavni projekat napravljen u skladu sa lokacijskom dozvolom i da li su revidenti koji moraju izvršiti reviziju određene dokumentacije kao što je stabilitet objekta, fizika zgrade, znači buka, toplinska zaštita i slično da li je taj posao odrađen i da li taj projekat odgovara svim zakonskim propisima. I postoji treća vrsta objekata. To su komplicirani objekti, objekti za koje će Ministarstvo, i do sada je izdavalo lokacijske i građevinske dozvole, to će raditi i u budućnosti. Radi se o objektima koji su posebno značajni i za okoliš kao što su rafinerije, pojedine tvornice, auto-ceste i slično u kojima će se zajedno sa uvjetima izgradnje utvrditi i objedinjeni uvjeti zaštite okoliša. Što znači da će prilikom izrade idejnog projekta morati se napraviti i idejno-tehnički i tehnološki projekat koji će onda reći šta to znači u samom proizvodnom procesu. U, oni će dobiti i građevinske dozvole. Nakon toga će dobivati i uporabne dozvole. Uporabna dozvola koja će se sastojati iz dva dijela. Jedan dio je uporabna dozvola za objekat koja će biti trajna i uporabna dozvola za tehnološki proces koja će se kontrolirati svakih 5 godina. To je u skladu sa europskim direktivama i to moramo napraviti a poučeni današnjim iskustvom zastarjelosti pojedinih pogona, tvornica i slično mislimo da je dobro da se provjerava da li se ljudi drže onoga svakih pet godina, da li se drže onoga što je zakonom i propisano. I treći dio ovog zakona govori o urbanoj komasaciji, odnosno o pripremi zemljišta. Mi do sada smo imali, nismo imali obvezatnu izradu urbane komasacije i događalo se da na pojedinim lokacijama neki mogu graditi, a neki ne zato što neki imaju povoljnije parcele, drugi nemaju i mi smatramo da treba svima pružiti jednake mogućnosti, da treba napraviti detaljni plan uređenja i na temelju tog detaljnog plana provesti taj komasacijski postupak što znači uređivanje parcela. Znači da će, da ljudi u pravilu bi svi trebali dobiti po prilici jednaku veličinu parcela koju su imali ali drugačijeg položaja onakav kakav to kaže detaljni urbanistički plan, a oni koji će imati premale parcele oni će dobivati tržišnu naknadu. Ovdje smo uveli i predlažemo još jedan institut, a to je da jedinica lokalne samouprave ima pravo prvokupa na lokacijama koje su od interesa za razvitak cjelokupne općine što znači za izgradnju škola, dječjih vrtića, ambulanta, svega onoga što je nužno potrebno da bi se život mogao normalno odvijati na pojedinim područjima. I ima jedna novina a to je da predlažemo da oni ljudi koji imaju 80% parcele ali im fali 20%, do 20% da im jedinica lokalne samouprave treba prodati to i da ne treba ići na natječaj temeljem zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, jer tih 20% nikome ništa ne znači osim onome koji treba određene stvari i graditi. Znači, tu komasaciju će provoditi jedinice lokalne samouprave. Mi mislimo da je to rješenje koje će na pojedinim prostorima gradova i općina uvesti reda i neće imati nered koji se događao kad su se pojedine lokacijske dozvole izdavale na temelju generalnih urbanističkih planova, pa su neki to mogli dobiti zato što im je slučajno parcela bila malo bolje položena nego neka druga. I još jedna stvar je u ovom zakonu predviđena, a to je da uredi državne uprave više ne izdaju ni rješenja, niti lokacijske, niti građevinske dozvole. To građevinske iovako ima ministarstvo kao i do sada. Ali lokacijske i rješenja u uvjetima uređenja, o uvjetima gradnje i da se to prebacuje na gradove preko 35 000 stanovnika, znači velike gradove i na županije. Oni bi bili dužni napraviti u svojim jedinicama upravne odjele koji bi se bavili tim poslom. To su svi gradovi dugo već tražili od ministarstva da se tako nešto predloži zbog toga što smatraju pogotovo gradovi da je neprimjereno da oni ne znaju što se na njihovom području događa i za šta su izdate građevinske dozvole. Mi mislimo da su oni dovoljno odgovorni da se decentralizacija treba ne provoditi, a naročito mislimo šošto svi imaju veće plaće nego što imaju u Uredima državne uprave da će oni i na jednostavniji način moći doći do ljudi koji su stručni i koji mogu obaviti i taj posao. Predlažemo da se svih 550 ljudi koji danas rade na tim poslovima preuzmu u županije i u velike gradove i da oni nastavljaju sa ovim poslom kojeg su radili i do sada. Što se tiče financijskih sredstava i osiguranja za te ljude, da ne bi previše opteretili jedinice lokalne samouprave predviđamo da se država i dalje osigurava za tih 550 djelatnika onakva sredstva kakva su oni imali i danas s time da jedinice lokalne samouprave pošto kako sam rekla već imaju veće plaće nego u Uredima državne uprave da oni namire razliku tih sredstava. Mislimo da se to, da će na taj način se moći povećati i broj ljudi koji danas definitivno nije dovoljan, ali isto tako da će se omogućiti gradovima da vode svoju urbanu politiku na jedan bolji način nego što su to mogli raditi do sada. Eto, to su glavne promjene u zakonu. Naravno mi smo dobili primjedbe od Udruge gradova koji mislimo da su u redu, da ćemo sigurno s njima pošto su došle prije dva dana da ćemo s njima sjesti i razjasniti određene stvari baš naročito oko ovog financiranja tih službi o kojima su oni najviše i govore. I do drugog čitanja sigurno jedan veliki dio tih njihovih primjedba i prihvatiti. Isto se odnosi i na Komoru arhitekata, građevinara i geodeta. Već sada oni koji su se prije javili kao što su recimo geodeti i građevinari njihove smo već neke primjedbe uvrstili u sam zakon, a ovi koji su tek sada predali određene primjedbe i s njima ćemo sjesti i porazgovarati i dogovoriti i osim toga mi smo stvarno spremni tko god ima od vas ili bilo koga neko pametno rješenje, nešto što bi poboljšalo tekst ovog zakona naravno da smo spremni sve to i prihvatiti. Svi odbori su jednoglasno dali prolaz ovom zakonu u prvom čitanju. Ja vas isto tako molim da i vi prihvatite ovaj zakon, ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju i naravno nakon toga da date svoje primjedbe, a mi ćemo do drugog čitanja onda uvrstiti u zakon sve ono što možemo prihvatiti i što nije suprotno koncepciji ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Jeste želi. Odbor za prostorno uređenje i zaštitu okoliša gospodin Marko Širac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo ministrice, kolege i kolegice zastupnici. Odbor za prostorno uređenje raspravio je Prijedlog zakona o prostornom uređenju i građenju kao matično radno tijelo temeljem članka 83. Poslovnika Hrvatskog sabora. Odbor u raspravi, u raspravi na odboru izraženo je stajalište da navedeni prijedlog zakona cjelovito uređuje sustav prostornog uređenja i građenja, te je koncepcijski dobro postavljen. Istaknuto je da se u odnosu na važeću zakonsku regulativu njime predlaže smanjenje administriranja, te pojednostavnjuje postupak u području prostornog planiranja, te ishođenje dozvola i akata na temelju kojih se može pristupiti građenju. Značajnom novinom ocijenjeno je uvođenje odredbi o upravljanju i uređenju građevinskog zemljišta, te urbanoj komasaciji. Istaknuto je da je za očekivati da će do kraja ove godine sve jedinice lokalne samouprave izraditi prostorne planove, što je dobra osnova da se pristupi realizaciji predloženih izmjena u području prostornog planiranja. Izraženo je mišljenje kako treba podržati intenciju predlagatelja da se donošenjem i provedbom zakona ubrzaju procedure te omogući da investitor u što kraćem vremenu uz što manje troškove dobije povratnu informaciju. Upravo je dugotrajnost postupka često istican prigovor investitora. Pozitivno ocijenjeno prenošenje poslova, izdavanja dozvola i drugih akata vezanih za provedbu dokumenata prostornog uređenja i građenja na jedinice odnosno područne samouprave. U raspravi je izražena bojazan da nova metodologija u prostornom planiranju, u uvjetima nedostatka broja stručnjaka, izrađivača prostornih planova i postojećeg administrativnog kapaciteta neće u prvo vrijeme rezultirati željenim ubrzanjem postupka i procedura. Ujedno je istaknuto kako ovako postavljen sustav prostornog uređenja i građenja zahtijeva jaki inspekcijski nadzor, te je zbog postojećeg nedostatnog broja inspektora ukazano na potrebu kadrovskog jačanja inspekcijske službe u ovom ministarstvu. U nastavku rasprave na odboru je iznijet i niz primjedbi, prijedloga i mišljenja na Prijedlog zakona te će se nevladine udruge i u pisanoj formi uputiti predlagatelju. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg zaključka. Prvo, prihvaća se Prijedloga Zakona o prostornom uređenju i gradnji. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravu uputit će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Da li želi drugi odbori koji su raspravljali? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a, gospodin Marko Širac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice, kolege i kolegice zastupnici. Dozvolite mi da sad u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice iznesem naša stajališta o Prijedlogu ovoga zakona. Hrvatska ima dugu tradiciju prostornog planiranja i mislim da se svi s time možemo sa punim pravom ponositi. Pristup planiranju, smjernice i ciljevi temeljito su izmijenjeni promjenom političkog sustava 1999. godine i nastankom naše države. Zakonom o prostornom uređenju, Zakon o prostornom uređenju donijet je 1994. i više puta je mijenja i dopunjavan. Zakonom su uređena temeljna načela hrvatskog pravnog sustava u području prostornog uređenja. U primjeni Zakona uočeno je da u strukturi Zakona nedostaju određena rješenja, a neka rješenja treba izmijeniti da bi se olakšala provedba zakona. Građenje objekata uređeno je Zakonom o gradnji koji je u primjeni od 1. siječnja 2004. godine. Novelom Zakona iz 2004. uređeno je područje građenja na način da je pojednostavljen postupak izdavanja građevinske dozvole, uveden je diferenciran postupak za nezakonito izgrađene objekte, a pojedinim odredbama unaprijeđeni inspekcijski nadzor. Sustav prostornog uređenja i gradnje ipak nije djelovao kao zajednička osnova zaštite prostora i graditeljske obnove Republike Hrvatske niti su u zakonu ugrađeni svi zahtjevi europskih načela dobre gradnje. Da bi se otklonile uočene teškoće u provedbi navedenih zakona te da bi se naše zakonodavstvo i područja prostornog uređenja i građenja uskladilo sa zakonodavstvom Europske unije Vlada je predložila novi Zakon o prostornom uređenju i gradnji. Tim zakonom se po prvi put objedinjuje prostorno uređenje, građenje, upravljanje i uređenje građevinskog zemljišta i urbana komasacija. Riječ o iznimno važnom zakonu kojim se pojednostavljuje proces prostornog uređenja, građenje i dobivanja dozvola na transparentan i brži način. Pored toga povezuje se upravno područje prostornog uređenja i građenja u jedinstven sustav isključivo i određene, uključivo i određene postupke iz područja zaštite okoliša. Stoga bih ukazao samo na najbitnija rješenja u ovom zakonu. U svrhu razrade bitnih zahtjeva za građevinu, odnosno propisivanja drugih uvjeta koje mora ispunjavati građevina i u svezi sa projektiranjem, građenjem i uporabom osniva se Odbor za graditeljstvo kao savjetodavno tijelo koje daje ministru preporuke i mišljenja u svezi sa građenjem. Utvrđuju se potrebe osnivanja Fonda za gospodarenje nekretninama da bi se u državi i u jedinicama lokalne samouprave mogla voditi aktivna zemljišna politika. Nažalost toga Fonda nismo imali kroz ovih proteklih 17 godina i vjerujem da ćemo se svi složiti s time da je to jedno kvalitetno rješenje koje treba, zaistinu treba korjenito u našoj državi promijeniti ovu politiku i dovesti u jedan aktivni položaj da država i jedinice lokalne samouprave mogu doći i raspolagati sa zemljištom na jedan korektan način u interesu naravno i države i jedinica lokalne samouprave. Osniva se Hrvatski zavod za prostorni razvoj u svrhu izrade dokumenata prostornog razvoja za potrebe države. Zavod za prostorno uređenje za svoje potrebe mogu osnovati i veliki gradovi. To je novina koju, koju je po zahtjevu naših velikih gradova predlagatelj i naravno ministarstvo prihvatilo, jer nigdje nije takav nedostatak stručnih kadrova u našoj državi kao što je nedostatak stručnih kadrova u području prostornog planiranja. I na taj način će se pružiti prilika našim gradovima da, naravno dosad su bili samo županijski zavodi za prostorno planiranje, a sad će i gradovi imati prilike da osnuju takav zavod i u okviru svojih službi rade određenu prostorno-plansku dokumentaciju. Ukida se obaveza jedinice lokalne samouprave da izrađuje … [[Govornik se ne razumije.]] za pojedine gradove i program mjera unapređenja stanja u prostoru jer se u praksi pokazalo da između prostornog plana određene jedinice lokalne samouprave i urbanističkog plana te jedinice lokalne samouprave nije potrebno donositi još jedan prostorni dokument jer to samo opterećuje prostornu problematiku i naravno iziskuje znatne troškove. Osigurava se uključivanje javnosti u rješavanje zaštite prostora kroz postupak javne rasprave u postupku donošenja prostornih planova. Naime, ovo demokratsko načelo je od postanka ove države ugređeno u sve naše zakonodavstvo koje je na bilo koji način doticalo problematiku prostornog planiranja. Građanima je omogućeno da putem javne rasprave iznesu sva svoja mišljenja i prijedloge oko prostornog uređenja. Već je ministrica ovdje istakla da se ukida lokacijska i građevinska dozvola za izgradnju kuća površine do 400 kvadrata i objekata za poljoprivrednu namjenu do 600 kvadrata, ali bitno je tu i istaći sljedeće da se cijeli postupak pojednostavljuje i objedinjuje u jedan upravni postupak što znači da građani u ostvarivanju svojih prava u slučaju pojedinih teškoća neće morati dva puta prolaziti proceduru od organa koji izdaje dokumentaciju do Upravnog suda i na taj način se taj postupak sigurno za 50% smanjuje. Ako se građani odluče za izgradnju po ishođenju rješenja u uvjetima koji se sad daju umjesto lokacijske i građevinske dozvole oni će trebati pribaviti glavni projekat, a za kvalitetu kojeg odgovara projektant. Dakle, postupak je zaistinu skraćen gotovo za 50%. Za stambene objekte i hotele ishodit će se samo lokacijska dozvola, a ovim Zakonom se prenosi velika odgovornost na struku, na projektanta, na revidenta, na one odgovorne i stručne ljude koji dalje moraju pratiti postupak izgradnje objekata, dakle projektant mora potvrditi da su svi oni uvjeti iz prostornih planova unijeti u taj projekat za izgradnju stambenih objekata ili hotela ili nekih drugih kako je ovim Zakonom projektirano, a revident mora potvrditi da je taj projekat izgrađen na temelju ovoga Zakona i posebnih propisa koji će se donijeti u ovom Zakonu, dakle da za taj objekat se osigurava njegova stabilnost i svi oni uvjeti zaštita požara, higijena stanovanja, odnosno zdravlja i sve ono drugo. I naravno za najsloženije objekte krupnu infrastrukturu velika industrijska postrojenja i dalje ostaju lokacijska i građevinska dozvola, a naravno i za te objekte se u ovom Zakonu ove odredbe povezuju sa Zakonom o zaštiti okoliša jer se za te objekte mora raditi i studija utjecaja na okoliš. Uvodi se obaveza prodaje zemljišta u vlasništvu jedinice lokalne samouprave građanima ako im je taj dio potreban za formiranje neizgrađene građevinske čestice s tim da taj dio po površini nije veći od 20% površine građevinske čestice što je svakako veliki napredak i pomoć građanima da mogu ostvariti svoje pravo građenja. Kao jedan instrument koji je već kod nas u praksi isproban uvodi se pravo prvokupa građevinskog zemljišta na posebno utvrđenim područjima, dakle u korist države, ali i u korist jedinica lokalne samouprave uz naknadu po tržišnim cijenama. Uređenje građevinskog zemljišta u skladu sa detaljnim planom moći će se provoditi i urbanom komasacijom, odnosno postupkom spajanja čestica građevinskog zemljišta uz sređivanje vlasničkih odnosa. Postupak komasacije pokreće jedinica lokalne samouprave, ali kao što je to i već istaknuto ovdje za taj prostor mora biti napravit detaljni plan uređenja. Za sve ostale prostore u gradovima i općinama nema potrebe da se rade detaljni planovi prostornog uređenja, ali za ovo tu se mora znati za svaki kvadratni centimetar zemljišta šta i na koji način će se ono upotrijebiti i tko ga može upotrijebiti. Moram istaći da se Zakonom ponove omogućava jedinstveni način legalizacije nezakonito izgrađenih objekata i da se omogućava učinkovita provedba inspekcijskog nadzora. Što se tiče pojedinih odredbi zakona ukazao bih samo na dva članka jer smo na Odboru za prostorno uređenje riješili sva ona nomotehnička pitanja i pitanja koja eventualno mogu poboljšati nekakvi izričaj. To se na prvom mjestu odnosi na članak 134. koji uređuje postupak prvokupa. Po našem sudu ne može se vlasnika nekretnina obvezati da ponudu na prodaju nekretnine podnosi putem javnog bilježnika, ali vlasnika se može obavezati da ponudu ovjeri kod javnog bilježnika. U tom smislu treba samo izmijeniti sadržaj tog članka, po našem sudu. U članku 173. stavak 3. i 4. koji uređuju upis vlasništva u zemljišnu knjigu i katastarski operat po našem sudu ne mogu se stavljati … [[Govornik se ne razumije.]] upisa vlasništva osobama koje ne mogu platiti naknadu u novcu. Njima treba upisati teret na česticu ili sudskim putem naplatiti trošak i u tom smislu mislimo da treba izmijeniti. I na kraju ističem, da ovaj prijedlog zakona cjelovito uređuje sustav prostornog uređenja te da je koncepcijski dobro postavljen. Stoga će Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati njegovo upućivanje u drugo čitanje. Hvala.
Hvala. U ime kluba HNS-a gospođa zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, cijenjena gospođo ministrice sa kolegicom, poštovane kolegice i kolege! Evo, ja bih mogla reći da je ovaj zakon revolucija u graditeljstvu u Hrvatskoj. Dugo smo ga čekali, nešto smo dobili. Dakako ima puno nedostataka, ali pohvalimo barem dobru namjeru da se želi konačno cjelovito problematika i materija graditeljstva regulirati, naročito vezano za uređenje zemljišta. Loše je ono što bih htjela reći, zašto imam više prigovora odnosno zašto imam više primjedbi na članke zakona nego što ima članak u zakonu, loše je to što u postupku izrade tog zakona veliki broj skupina, zainteresiranih skupina nije bio u pregovorima. Neću reći da se vi niste njima obraćali, ali nije bio u pregovorima. Tu govorim od Društva arhitekata, od Udruženja arhitekata, od gradova itd. Vi ćete odgovoriti da ste se vi njima obraćali, oni nisu reagirali. Međutim zaista, taj dijalog nije postignut. To je nedostatak. Prijedlog je iznimno obiman. Ima 353 članka, a njima se uređuje područje što prostornog planiranja, što graditeljstva, što uređenja građevinskog zemljišta i konačno po prvi put se dotičemo urbane komasacije. Time je ovaj prijedlog znatno sadržajniji i obuhvatniji od važećih Zakona o prostornog uređenju i Zakona o gradnji, te popunjava brojne pravne praznine. No, ubrzavanje postupka o kojem se najviše ovih dana govori i kroz medije, ovisi prvenstveno o radu službi i prostornoj dokumentaciji. Rokovi za rješavanja predmeta se ne poštuju i neće se poštovati niti na ovaj način. Postoje kazne naime, za sve sudionike u gradnji osim za državu odnosno službe koje se bave, županijske bilo gradske koje izdaju potrebite dozvole kako god se one zvale. Dakle, bez zamjerke tzv. ubrzavanje postupka za dobivanje dokumenata za gradnju obiteljske kuće sa 400 metara kvadratnih bruto razvijene površine, nije, ne bih, više bih rekla da je populističke naravi u ozračenju ovog predizbornog vremena, nego što će to de facto ubrzati izgradnju. Ono što ovdje dolazi jako do upita je kakva će biti kvaliteta gradnje tih objekata? Jer naime, ti objekti se planiraju sa tri stana. I mi dobro znamo da s obzirom da glavni projekt koji je potrebno imati na gradilištu i ovlasti koje dajemo projektantima i nadzornim inžinjerima neće imati tko kontrolirati, pa će nam se desiti vrlo lako ono što smo imali u početku '90. godina, kad su tzv. Tutunovići gradili kuće i stanove koje su se našli na tržištu a bili su supstandarne kvalitete, npr. bez vertikalnih serklaža. Dakle, upozoravam samo na to da ovo tzv. ubrzanje neće dati toliki efekt, a smanjit će se kvaliteta gradnje jer nemamo postavljenu strukturu koja će to moći kontrolirat. Inače prijedlog zakona sadržava bogati pojmovnik. I pozdravljam upravo taj pojmovnik kojim se definiraju pojmovi prostornog uređenja i gradnje, te se time znatno olakšava primjena pojedinih pojmova … [[Govornik se ne razumije.]] značenje do sada bilo nejasno ili sporno. Time se ujednačava značenje pojmova za cijelu Hrvatsku odnosno ne ostavlja Županijskim i gradskim skupštinama odnosno općinskim i gradskim vijećima da u dokumentima prostornog uređenja kojeg donose iste pojmove definiraju na različite načine. Izostale su međutim definicije nekih pojmova kao što su pojam prostorno uređenje ili obavezni prostorni pokazatelji koji se spominje u članku 47. ili stručni izrađivač koji se spominje u članku 61., 79., 80., 89., 90., 91. i 101. nije nigdje definiran. Ili kao što je pojam osnovnog prostornog razvoja županije, u članku se spominje članak 71. Valja također primijetiti značenje logičke ili sadržajne nespretnosti u definiranju nekih drugih pojmova u čistom graditeljstvu, pitanje recimo pojma prizemlje, suteren, podrum, zamjenska građevina te nejasnost definicije obnova. Postavlja se pitanje i to su naravno pitanja s terena, zašto je podrum ograničen na dubinu od 6 metara? Zašto je iz nomenklature izašao kaskadni tip izgradnje itd.? Ali to su one primjedbe koje ću vam dostaviti pisano, da ovdje ne zamaram slušatelje. Znatno su naglašena načela zaštite prostora i javnog interesa. Gradi i županijski zavodi za prostorno uređenje predviđa se osnovati kao ustanova koja mora se razvijati i voditi snažan informacijski sustav prostornog uređenja, a podaci koji su javni. Od dokumenata prostornog uređenja na područnoj (regionalnoj) razini donosi se pod 1. prostorni plan, te pod 2. prostorni plan područja posebnih obilježja. Na lokalnoj razini donosi se urbanistički plan i detaljni plan uređenja. Dakle, više se ne predviđa donošenje GUP-a. Također se određuje da je prema namjeni prostorni plan strateški dokument prostornog uređenja, dok su urbanistički plan i detaljni plan provedbeni dokumenti prostornog uređenja. Urbanistički plan uređenja obavezno se donosi za neizgrađene dijelove, za dijelove planirane za obnovu građevinskog područja naselja, te za izdvojena građevinska područja izvan naselja. Detaljni plan uređenja donosi se obavezno za dijelove naselja na kojima je određeno provoditi … [[Govornik se ne razumije.]] komasaciju. Time se po prvi put zakonom propisuje kada postoji obaveza donošenja provedbenog dokumenta prostornog uređenja. Sada važećim zakonom propisano je tek da se obaveze izrade DPU-a sa granicama obuhvata utvrđuje prostornim planom šireg područja. Dakle, za znatne dijelove grada neće se moći, Grada Zagreba primjerice, neće se moći izdavati lokacijska dozvola ako nije donesen provedbeni dokument prostornog uređenja. Pri tome je od najveće uloge tumačenje pojma obnova građevinskog područja naselja. Postupak izrade i donošenja dokumenata prostornog uređenja detaljno je propisan te se uvodi institut odluke o izradi dokumenata prostornog uređenja. Za istaknut je da je javna rasprava u postupku donošenja prostornog plana mora ponoviti iz razloga ako se promjenom prijedloga utječe na vlasničke odnose. Naime, ostaje nejasno kakve to promjene moraju biti jer se u širem smislu svakom promjenom zapravo utječe na vlasničke odnose. Podzakonski propisi koji su propisani ovim prijedlogom zakona ne donose se niti predlažu u paketu odnosno istovremeno sa donošenjem ovog zakona a nisu poznati niti u prednacrtu pa puna ocjena zakonskih rješenja nije moguća kao što neće biti moguća puna i cjelovita provedba predloženog zakona do njihovog donošenja. Predlaže se da se početak primjene zakona veže uz donošenje pratećih propisa. Za provedbu ovakvog zakona na područnoj regionalnoj i lokalnoj razini bit će potrebna značajna sredstva što također nije elaborirano. Zato bi bilo nužno da se provedba zakona sagleda i elaborirano. Zato bi bilo nužno da se provedba zakona sagleda i elaborira u tom kontekstu a ne samo u kontekstu refleksije na državni proračun što također nije učinjeno sveobuhvatno. Preuzimanje službenika i poslova izdavanja lokacijskih i građevnih dozvola te drugih akata zahtijeva određena sredstva no nisu samo plaće službenika već je to i osiguravanje prostornih, materijalnih, tehničkih i drugih uvjeta. Država spušta sredstva za plaće iz svog proračuna za 11. i 12. mjesec 2007. godine ali samo u visini koju je ona osigurala dok razlika pada na županijski teret isto kao i sredstva za osiguranje prostornih, materijalno-tehničkih i drugih uvjeta. Zato treba procijeniti potrebe i osigurati participaciju države i u dijelu materijalno-tehničkih i prostornih uvjeta rada. Uvođenje informacijskog sustava prostornog uređenja je nužnost i potreba ali ima svoju ne malu cijenu. Iz prijedloga zakona nije vidljivo da li i kod kako država participira uvođenje informacijskog sustava na županijskoj razini. Zbog toga treba razraditi osnove sustava te osigurati sufinanciranje iz državnih izvora u dijelu koji se odnosi na državne potpore i interese na županijskoj razini, kompatibilnost i edukaciju. Novim zakonom ono što je najvažnije u tom dijelu, prvom dijelu koji se odnosi na prostorno planiranje novim zakonom mijenja strukturu i sadržaj dokumenata prostornog uređenja. To u primjeni u suštini znači da prilikom izmjena i dopuna zapravo treba izraditi novi plan. Ovdje treba naglasiti obaveze iz Prijedloga zakona o zaštiti okoliša koji nalaže provedbu postupka strateške procjene utjecaja na okoliš za prostorni plan županije o čemu je i ministrica jutros govorila, ali i neke druge planove. Ne treba naglašavati da to iziskuje opsežan rad, kako stručni tako i tehnički ali i proceduralni, provođenje postupka rasprave, usaglašavanje i odobravanja a s time u vezi i velike troškove i značajno vremensko razdoblje, planski proces koji je danas pri završetku ali još na razini jedinica lokalne samouprave nije gotov, započet je, nećete vjerovati, 1994. godine. U slučaju da se ovakav zakon i donese nije jasno kako će planovi odnosno njihove izmjene i dopune izgledati u prijelaznom razdoblju kad novi zakon propisuje strukturu i sadržaj planova na drugačiji način u odnosu na stari pravilnik koji eto ostaje na snazi do donošenja novog a rok za novi je dvije godine. Odredbe prijedloga zakona koje reguliraju strukturu i sadržaj planova, izradu, donošenje, postupak, izmjene i dopune te dopustive mogućnosti u prijelaznom razdoblju treba puno bolje precizirati i pojasniti. Struka smatra da ne bi trebalo mijenjati strukturu i sadržaj planova i dopustiti izmjene i dopune planova na dosadašnji način uz jasno i nedvojbeno preciziranje izuzetaka i novih obaveza kao i obveza koje proizlaze iz Prijedloga zakona o zaštiti okoliša poglavito glede strateške procjene utjecaja na okoliš. Prijedlog zakona propisuje također ukidanje GUP-a kao kategorije plana a postojeći GUP-ovi mogu važiti još najduže deset godina. Sadašnja obveza izrade GUP-a gradove je koštala značajan novac i oni su kroz taj planski dokument osmislili svoju viziju i koncept razvoja koji sigurno neće biti realiziran unutar deset godina. Sada će trebati izraditi nove planske dokumente umjesto da se uz odgovarajuće povremeno ažuriranje koristi dokumentaciju koju su već izradili. Zbog toga se predlaže da se GUP zadrži kao planski dokument. Zavode za prostorno uređenje prema novom zakonu županije osnivaju kao javne ustanove. Uvjete za obavljanje djelatnosti propisat će ministar pravilnikom koji će se tek kao što rekoh donijeti kroz dvije godine a županije moraju osnovati zavode u roku od šest mjeseci. Tipično za naše zakonodavstvo. I to ako neće biti novog po postojećem pravilniku što nije logično bilo bi bolje da se osnivaju nakon što novi pravilnik bude donesen. To vjerojatno pretpostavlja prelazak ljudskih i materijalno-tehničkih resursa dosadašnjih zavoda iz županije u javnu ustanovu iako zakonodavac ništa ne govori o postojećim djelatnicima, poslovima i materijalno-tehničkim sredstvima osim da postojeći zavodi prestaju sa radom u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu. To će prema postojećem pravilniku zahtijevati dodatno kadrovsko ekipiranje novih zavoda jer dio postojećih zavoda nije u potpunosti ekipiran a dodatne potrebe svakako proizlaze iz obaveza za uvođenjem informacijskog sustava koji propisuje novi zakon. U prijedlogu zakona ništa nije rečeno za slučaj ako županije ne osnuju zavod sukladno ovom zakonu. Što će se desiti županijama ako to ne učine? Predložene organizacijske promjene nužno je promatrati u interakciji sa promjenom sadržaja i strukture dokumenata prostornog uređenja ali i drugim obavezama koje se odnose na informacijski sustav i postupke vezane uz provođenje strateške procjene utjecaja na okoliš a to će zahtijevati maksimalni angažman zavoda. Zbog toga treba procijeniti optimalnu organizacijsku formu s obzirom na raspoložive kapacitete županija financijske, kadrovske, prostorne, materijalne i potrebne očekivane efekte. Ukoliko se ide u promjene prema predloženom zakonu bilo bi logično da one uslijede nakon donošenja novog pravilnika. Dvojba da li će se predloženim promjenama poboljšati ikakva učinkovitost funkcioniranja sustava prostornog uređenje na županijskoj razini. S obzirom da vrijeme lagano ističe ja neću se koncentrirati na primjedbe koje idu po pojedinim člancima a dio koji se odnosi na drugi segment ovog zakona, dakle dio koji se odnosi na graditeljstvo posebno ću obraditi u okviru osobne rasprave. Inače, Hrvatska narodna stranka i naš klub će podržati prijedlog ovog zakona u prvom čitanju uz naravno niz primjedbi koje imamo sa nadom da će se do drugog čitanja to ispraviti u jednoj malo široj demokratskoj raspravi sa zainteresiranim stranama.
Hvala lijepa. Imamo dva ispravka. Prvi je gospodin Marko Širac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođa zastupnica Čičin-Šain u svom izlaganju iznijela je niz netočnosti a meni dozvolite da ispravim samo jedan. Prijedlog zakona nije bio na javnoj raspravi u Hrvatskoj komori inženjera u gradovima, županijama dakle i u drugim institucijama. Pa, Vlada upravo radi toga da široka javnost ima mogućnost da kaže svoj stav oko toga uključujući i stručne i političke institucije ovaj zakon je dala u proceduru u dva čitanja. Osim toga, objavila ga je na web stranicama, ministarstvo ga je objavilo na web stranicama, naša štampa je o tome pisala. Dakle, svi su se i u ministarstvu i putem javnih glasila mogli oko njega izjasniti, a izjasnit će se i do drugog čitanja.
Hvala. Drugi ispravak gospodin Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Pa evo u nizu stvari s kojima se ne bih složio ima i dosta krivih navoda. Jedan od krivih navoda je i taj da će izgradnja objekata dakle bez građevinske dozvole do 400 kvadrata, do 400 kvadratnih metara za koje neće biti potrebna građevinska dozvola više populistički čin nego što će ubrzati izgradnju. Što apsolutno nije točno. Naime populistički bi bilo da gradovi i općine smanje cijenu kubičnog metra. Onda bi narod bio oduševljen. A ovo će sigurno ubrzati izgradnju, pojednostaviti izgradnju jer znamo dobro koliko je trebalo papira da dođe do izgradnje. Drugo, netočan je navod da neće imati tko kontrolirati. Rigoroznim kaznama vidjeli smo da se može napraviti vrlo, vrlo mnogo. A za popraviti ono što je napravljeno 2001. godine kad je dozvoljena, dozvoljeni priključci na infrastrukturu za bespravno izgrađene objekte još dugo će trebati vremena da to popravimo. Hvala.
Hvala. U ime Kluba HSP-a gospodin zastupnik Pero Kovačević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovana gospođo ministrice. Klub HSP-a će podržati Prijedlog zakona o prostornom uređenju i gradnji u prvome čitanju, ali za našu konačnu odluku o samom Konačnom prijedlogu zakona kad dođe na dnevni red bit će, bitni su odgovori na dva za nas ključna i bitna pitanja. Prvo, ključno i bitno pitanje je to hoćemo li mi Zakonom o prostornom uređenju i gradnji konačno stati na kraj razno raznim građevinskim i drugim lobijima, da ne kažem i mafiji koja sustavno uništava prostor u Hrvatskoj i koja prema, i za koju se sustavno sve podređuje i prilagođava od prostornih planova gradova i općina, urbanističkih planova i detaljnih planova. Najbolji primjer za to vam je slučaj i grada Zagreba i područje hrvatskoga Jadrana gdje je vidljivo kakvo je stanje u prostoru, kakvi su problemi i poglavito kad se tu spomene i ovaj dio vezano za komasaciju i izvlaštenje da se sve prilagođava upravo tima građevinskima, trgovačkim i drugima lobijima za kojih nema zapreka, koji lako dolaze do svoga cilja da rade šta hoće. Imali smo primjer Cvjetnoga trga, imali smo, u gradu Zagrebu. Imali smo primjer staroga Trnja. Sad se pojavljuje primjer Vrbika, sad se pojavljuju novi ili slični primjeri kad je riječ o gradu Zagrebu gdje je vidljivo da se sve radi i da svaki urbanistički plan u gradu Zagrebu za pojedino područje je upravo u funkciji građevinskih i drugih lobija jer oni su i investitori i za njihove potrebe se sve prilagođava. I zbog toga je bitno ove odredbe o komasaciji, o izvlaštenju još osigurati osigurače da se takve ili slične situacije dalje ne bi događale. Jer događa se da u svakom urbanističkom planu se predviđa gradnja novog trgovačkog centra, novih poslovnih zgrada pa čak i stambenih dijelova. A infrastruktura kao takva ne može to podnijeti, ne može izdržati. I onda taj dio ostalog uređenja pada na porezne obveznike koji trebaju biti ti koji će sve ono što je napravljeno u prostoru, što je devastacija napravljena. Što je napravljena baš u prilog građevinskim lobijima onda to plaćaju porezni obveznici za infrastrukturu i oni snose najveći teret svega toga. Drugo je bitno pitanje to kad ćemo mi konačno stvarno stanje dovesti u zakonske okvire? Kad ćemo stvarno stanje dovesti u zakonske okvire, znamo kakvo nam je stvarno stanje na terenu. Dan danas imamo i općina i gradova koje još nisu donijele svoje prostorne planove. Prema prostornim planovima što je i savjet rekao negdje je predviđeno izgradnja stambenih zgrada znači stanova odnosno kuća i svega za nekih 16 milijuna stanovnika. Vidljiva je situacija koja se dnevno, skoro dnevno događa na području hrvatskoga Jadrana da se nasipava more kako bi se došlo do onoga dijela da se određene, da se može krenuti u gradnju i sve ostalo. Znači najbitnije je to pitanje da jedanput mi u Hrvatskoj dobijemo taj odgovor kad će se stvarno stanje dovesti u zakonske okvire? Jer onda se tek može reći da će se sve ovo što se i predlaže i što se predviđa da će to onda biti jamac i zaštita s jedne strane zaštita prostora, zaštita okoliša i svega ostaloga. A s druge strane svi ovi prijedlozi koji idu u smislu pojednostavljenja za obitelji, gradnje u smislu da nećete više trebati građevinska dozvola. Sve će to onda imati smisla i sve će to onda biti takvo da možemo konačno reči: Evo sad smo konačno podvukli crtu. Došli smo u stanje da smo, stvarno stanje priveli u zakonske okvire i nakon ovoga nema više razno-raznih situacija koje jesu sad već nazočne na terenu. I ukoliko ta pitanja riješimo onda mi možemo reći da smo napravili bitan pomak. Iako se stvarno mora priznati da je ministarstvo gospođe Dropulić otkad je ona na čelu napravilo bitne pomake na ovome području. Samo uzmimo ovo stanje rada inspekcijskih službi kako je bilo prije. Naime inspekcija niti ih je, niti je bilo puno inspektora a niti su u biti ni radili po, na zakonski način i zbog toga bi možda i ovima odredbama o zakonu oko inspekcije trebalo ići i na one privremene mjere na licu mjesta i izdavanja zabrana rada i svega ostaloga pečaćenja tako da je svako skidanje pečata i svega ostaloga u biti predstavlja dalja gradnja, kazneno djelo. To je znači jedan od oblika prevencije. Moramo imati nažalost takve odredbe da bi prevenirali razno razne situacije. Znači ukoliko dovedemo stvarno stanje u zakonsko stanje. Ukoliko omogućimo da ti prostorni planovi gradova i općina neće biti samo u funkciji građevinskih i drugih lobija, a to je bitan normalno prije svega i prostorni plan države koji kao takav i sam rad Ministarstva u tome dijelu da se ne dopušta ono što se pokušava jer koliko mi u Klubu HSP-a znamo za sve ove općine i gradove koje nisu donijele na vrijeme prostorne planove je, oni imaju to pripremljeno ali ste … [[Govornik se ne razumije.]] vraćali jer nisu u skladu sa prostornim planom odnosno sa zakonskim rješenjima. Znači ovo su za nas najbitnije stvari. Ti odgovori su najbitniji. I, a ostale primjedbe pojedinačne što imamo u Klubu što ste i vi sami iskazali isto ćemo vam dostaviti. Evo toliko. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak. Gospodin Marko Širac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupnik Pero Kovačević je u svojoj raspravi iznio slijedeće, jednu tešku kvalifikaciju. Svaki prostorni plan u gradovima u funkciji je omogućivanja građevinskim lobijima da grade, a to naravno nije točno. Svi prostorni planovi donose se u postupku javnog izlaganja u kojem svi građani imaju mogućnost iznijeti svoje mišljenje i prijedloge, a jedinice lokalne samouprave donose te planove. Za loše postupanje i omogućavanje građevinskim lobijima negdje ako toga ima rezultat će se naplatiti na izborima.
Hvala. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjena gospođo ministrice, uvažena gospodo zastupnici. Ovo je doista hrabar iskorak, možda i previše smion ali upravo zbog te smionosti taj zakon treba podržati. Zakon o prostornom uređenju, odnosno gradnji donesen je '94. godine. Mijenjan je još 4 puta '98., 2000., 2002., 2004. godine. Sve te izmjene do danas možemo reći ili do ovog zakona bile su puka kozmetika i ovo danas je nešto posve novo. Da li će uspjeti pokazati će vrijeme. Ovo je slažem se revolucija samo da ne bi na kraju revolucija pojela i svoju djecu. Dosadašnji zakoni padali su ma ne na zakonskim rješenjima. Ja bih rekao da su oni padali prije svega na upravi i podzakonskim aktima. Znači na sprovedbi, na često i korumpiranim pojedincima i njihovoj želji više da ne rade, nego da rade posao za koje su dobili povjerenje. Toliko o tim županijskim uredima pod ingerencijom nadležnih ministara. Kako pokrenuti Hrvatsku? Vara se netko ako misli da postoji neko čarobno rješenje. Ono jednostavno ne postoji. Dolazim iz jednog gospodarski sigurno uz Grad Zagreb možemo reći najperspektivnijih prostora Republike Hrvatske u kojem je teže možda ponekad doći do radnika, nego do radnog mjesta. Ali znate što stvarno može pokrenuti Hrvatske u trenucima kada relevantnih tih investicija biti neće? Prije svega učinkovita državna i lokalna vlast bilo da će naplatiti porez u roku odmah, bilo da će vam vratiti preplaćeni porez u roku odmah, bilo da će vam skratiti muke kada želite graditi, a upravo to ovaj zakon govori, bilo da će vas ne znam policija štititi, da će vam u roku od 60 dana netko izdati rješenje za mirovinu itd. itd. Znači, da svatko u zemlji radi svoj posao. Eto ovaj zakon na neki takav način njega doživljava. Znači, skratiti rokove, skratiti proceduru za investicije. Ne mislim ja ovdje da budem jasan na reprezentativan kapital. Mislim prije svega na skraćivanje tih rokova i muka malom čovjeku kao što proračun Republike Hrvatske puni sirotinja kroz PDV na hranu, ne onih 3, 4% elite tako i najveći investitori u ovoj zemlji u trenucima kada govorim o tom graditeljstvu nisu velike investicije nego upravo obični mali ljudi. U trenucima kada više ne mogu znači doći do tzv. društvenog stana, kada jednostavno moraju sami razmišljati kako si u roku od 10, 20, 30 godina sagraditi kuću ili kupiti stan. E radi tih ljudi, radi tih malih ljudi, radi tih običnih ljudi proceduru valja pojednostaviti ali na sebe jasno moramo preuzeti rizik i zato valja pojačati inspekcijski nadzor. Zašto je to bitno? Jedan primjer iz jučerašnje rasprave. Do 1960. godine bilo je izgrađeno između 120 i 150 km hrvatske obale. Danas je od tih 6000 km ako gledamo sve oko otoka itd. koliko imamo obale izgrađeno 837 km obale. Pogledajmo samo Zagreb, obalu da ne spominjem. U 35 godina znači izgrađenost se protegla na dodatnih 700 km obale. Ma nisu to uradili stranci, sami smo to uradili. U 17 godina na primjer nije sagrađeno 5 novih hotela, ali možda dva, tri nova kampa a zahvaćeno je recimo 200 ili 300 km obale ako je vjerovati izvješću o stanju okoliša u Republici Hrvatskoj. U ovom zakonu može se reći da je sve bitno. Ima tu jedna dilema. Znači, ekspanzija graditeljstva, građenja jer je graditeljstvo danas na trećem, možda čak na drugom mjestu bruto društvenom proizvodu Republike Hrvatske. U Županiji istarskoj je na četvrtom mjestu i, ili pojednostavljenje procedure da se još lakše gradi. Imajući na umu kako sam rekao prije muke kroz koje prolazi mali, osobni graditelj, kroz te muke ne prolaze veliki jer oni ako treba mogu i potkupiti nekoga. Ja sam apsolutno za ovaj zakon. Ključne norme su zapravo, je ova glava III. Članak 177. do 276. Možda članak 209. građenje zgrade čija građevinska bruto površina nije veća od 400 metara i zgrade za obavljanje isključivo poljoprivrednih djelatnosti čija građevinska bruto površina nije veća od 600 metara može se pristupiti na temelju pravomoćnog rješenja o uvjetima građenja. Apsolutno to je u redu. Članak 5. međutim jednostavne građevine čijem se građenju može pristupiti bez akta kojim se odobrava građenje određuje ministar svojim pravilnikom. Ja mislim da bi to trebalo možda precizirati ovim zakonom, da ne bi to trebalo prepustiti diskrecionoj volji, ljudima u ministarstvu. Meni se osobno sviđa i ovaj članak 210. da investitor na svoju odgovornost nastavi gradnju na temelju građevinske dozvole, znači to su veliki objekti u trenucima dok ona nije pravomoćna i dok traje upravni spor jer je dosta toga da zbog nekog upravnog spora investitor čekajući izgubi milijune i milijune kuna, a ponekad odustane i od investicije možda sve zbog kaprica ponekad nekog novinara, nekog susjeda ili možda zlih namjera njegove konkurencije. Toga je naprosto dosta da se one koji nešto stvaraju uvijek smatra neprijateljem ove države ali to govorim prvenstveno stoga da se olakša malim ljudima. Na primjer nekom obrtniku koji želi podići radionu od 500 kvadrata, automehaničaru koji želi ne znam napraviti servis za 600 kvadrata itd. Ako želimo dobro ovoj zajednici, ako želimo ispraviti današnju socijalnu nejednakost mi ćemo morati poticati upravo te male obrtnike, te male poduzetnike jer samo oni se mogu nositi sa našim tajkunima koji sve što su stekli stekli su zbog bratskog zagrljaja sa državom. Jer su '91., '92. u pravo vrijeme, pod navodnicima, "bili na pravom mjestu". Ono čega se pomalo plašim to je članak 212. nadležno upravno tijelo županije odnosno velikog grada izdaje rješenja o uvjetima građenja i potvrdu glavnog projekta za građevine na svom području. Znači rješenje o uvjetima građenja više neće izdavati Državni ured pod kapom ministra, već upravni odjeli pod kapom županije, župana ili velikog grada, npr. Pule, Šibenika, Splita, itd. pod kapom ministra. Istina svi gradovi su to tražili, to treba priznati. Međutim da li to može usporiti brzinu koju želi nametnuti ovaj zakon? Da li će županije pronaći ljude? Kažete gradovi će preuzeti postojeću upravnu strukturu, a upravo toga se treba plašiti. Koliko će to sad županije koštati. Da li će država uz spuštanje ovlasti spustiti dio sredstva za te namjene. Jednom riječju da li su naši gradovi, županije za takav jedan iskorak u ovom trenutku spremni. Npr. svi u ovoj zemlji smatraju ili u velikom dijelu krajeva se smatra privilegijom rad u državnoj upravi, sigurna plaća, mirovina, odgovornost je takva kakva je, manji rizici. Ali npr. u čitavom nizu Ureda za graditeljstvo od Poreča na dalje u Istri svi ti ljudi odlaze nakon stručnog ispita ili u privatnike ili u lokalnu samoupravu, prije svega zbog ponižavajuće plaće. Znači ovakva organizacija ureda u nekim sredinama se apsolutno istrošila. Ovo je stvarna promjena, treba je podržati, međutim treba vidjeti što će donijeti vrijeme. Dobar je članak 220. da investitoru se dade rok od, koliko, 30 dana za ispunjenje uvjeta, a ne da zbog nepostojanja roka blokira mu se investicija. Ponavljam, sve se u pravilu kada gledamo lomi na malom investitoru, ne na velikom. Oni veliki vrlo lako mogu doći do gradonačelnika nekog grada, do župana, do zastupnika, do ministra ili ministrice, do premijera ili predsjednika države, ali onaj mali ostaje u hodniku. I zato zakon treba jednom upravo tu poziciju malog čovjeka prepoznati, ali mislim da se to, da je intencija ovdje pozitivna. Članak 273. rušenje koje se sad naziva uklanjanje, nije to bitno, to zgrada da 400 kvadrata bez dozvole za uklanjanje, i to je dobro. Možda će se ove ruševine po gradovima ukloniti. U pravilu se to radi da bi se došlo do prostora za novu gradnju. I ne treba se država baš u sve uplitati i sumnjati da ako netko radi za sebe radi protiv države. Članak 300. govori o rušenju itd. Ono što je također bitno, i možda je tu najveća zamjerka ovome zakonskom prijedlogu. Gotovo svaki drugi, svaki treći članak završava sa uputom npr. donijeti će se neki podzakonski akt, ministar graditeljstva propisat će ovo, ministar financija propisat će ono, ministar ne znam unutarnjih poslova propisat će nešto treće. I to zasigurno nije dobro. Duh zakona je dobar, pozitivan, pozdravljamo ga. Ali ovo što se čitav niz ponašanja prepušta diskrecionoj ocjenu nekog ministra to nije dobro. Dezavuira na neki način Parlament, čini zakon nepreglednim, zakon može učiniti potom i nesprovedivim, mogu se u koaliziji pronaći pojedine norme i ono što je sigurno to je jačanje izvršne vlasti na račun predstavničke. Tvrdim da od 353 članaka ma usuđujem se reći stotinjak članaka upućuje na to da će neki od ministra nešto regulirati da bi se mogao uopće sprovesti ovaj zakon. Tako da temeljna kritika pozitivnoj namjeri je ovo podnormiranje koje se može lako pretvoriti u jednom hipernormiranje koje opet nitko u ovoj zemlji neće moći pratiti. Za kraj, prostorne planove čuli smo imamo, detaljne još uvijek nemamo. Oni bi trebali biti ključ ovog zakona. Zanimljiva je uredba komasacija, ne. Ali tu zadiremo i u određena prava vlasništva, ali drugačije ne ide u nekim sredinama, ali o tome se ne želim sad izjašnjavati jer se bojim svemoći vlasti kada je riječ o privatnoj imovini. A koliko je to ozbiljno pitanje, koliko je to hrabar iskorak govori da se čak 40 članaka ovog Zakona posvetilo upravo toj materiji. Provedba ovog Zakona je pretpostavljam jako skupa. Opteretit će proračune županija, gradova i zato bi paralelno sa ovim Zakonom trebalo ići i u pravcu decentralizacije ne samo ovlasti, a ovo je zakon o decentralizaciji i ovlasti, već i novca. Jasno, proceduru dolaska do dozvola treba pojednostaviti, treba to pojeftiniti, treba ubrzati jer od toga ćemo u konačnici vjerojatno svi imati koristi. Imat će od toga koristi država, bilo kroz poreze, čime će izvršavati neke druge obveze. Čitam danas da se gospodin ministar financija hvali sa 2 i pol milijarde kuna više sredstava u državnom proračunu no što je bilo planirano valjda za ovaj period godine, to je dobro. Iako bi to trebalo vratiti gospodarstvu i ljudima koji su taj novac stvorili, možda sa smanjenjem PDV-a. Od toga će imati zakona korist kapital. Ali bi najviše korist morali imati oni koji su u pravilu najčešći investitori, a to su upravo mali ti sitni graditelji koji na taj način trebaju doći do krova nad glavom. Ono što je također jedna mala dilema po kojem će se zakonu dovršavati neki postojeći predmeti koji su u tijeku. Na to pitanje treba odgovoriti u tim prijelaznim odredbama. Toga nema. Pretpostavlja se razumljivo po onom koje je za tog investitora ili tražitelja dozvole povoljniji. Ali to treba jasnije prepisati da se ne stvaraju dileme oko tumačenja tih završnih i prijelaznih odredbi. Zakon je u prvom čitanju. Očekujemo da će se on relativno skoro pojaviti i u konačnoj verziji. Možda već u 7. mjesecu prije raspusta. Jer nitko u ovoj zemlji nema prava na čekanje. I konačno čekanje u velikoj mjeri košta i građanina i institucije i investitora i državu i cjelini. Eto, toliko. I mislim da sigurno je ova intencija zakonodavca pozitivna ili predlagača bolje rečeno uz ovu jednu opasku da ima previše mjesta na kojim se pojavljuje odredba da će neki ministar podzakonskim aktom precizirati neko područje.
Hvala lijepa. Imamo tri ispravka. Prvi je gospodin zastupnik Marko Širac.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi zastupnik Kajin u raspravi o Zakonu o prostornom uređenju i građenju iznio je sljedeću netočnu činjenicu proračun države puni sirotinja plaćajući PDV. E gospodine Kajin, to nije točno. Proračun ove države pune svi građani obveznici plaćanja PDV-a, a i drugi obveznici poreza. Nije dobro sa ove sabornice voditi izbornu kampanju što vi gospodine Kajin radite.
Ispravak, gospodin Franjo Arapović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih netočan navod uvaženog kolege zastupnika, citirat ću: "Ovaj Prijedlog Zakona o prostornom uređenju i gradnji će pomoći običnim malim ljudima." Mislim da je to jedna ružna pojava u Hrvatskom saboru da dijelimo ljude na male obične i na nas velike neobične. Ne mislim na sebe, nego na zastupnike ili ministre ili nešto, jer moramo prestati više. Neki dan smo dijelili žene na gospođe iz grada ili radnice za šparetom na selu, sad dijelimo ljude na obične male, neobične velike. Ja sebe smatram uvijek istim i onda kad sam bio Franjo Arapović košarkaš ili Franjo Arapović kad sam učenik u svome selu u školi i sad kad sam saborski zastupnik i ne vidim razliku između mene, gospodina Lesara, vas osim možda u centimetrima. Hvala lijepo.
Ispravak, gospodin Vladimir Štengl.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Kajin je govoreći o ove 2 i pol milijarde viška u prihodima državnog proračuna rekao da to treba vratiti gospodarstvu itd. Pa netočno je. Ta sredstva nisu oduzeta tima samo zaslugom određenih službi ministarstva su ta sredstva ubrana od onih koji to trebaju platiti i koji su to trebali platiti. Naravno da će ona biti raspoređena na najbolji mogući način. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba HSS-a, gospodin zastupnik Željko Ledinski.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, štovana državna tajnice, kolegice i kolege. Evo dozvolite nekoliko riječi o Prijedlogu Zakona o prostornom uređenju i gradnji. Klub HSS-a podržat će Prijedlog ovog Zakona u prvome čitanju jer smatramo da je potrebno da se jedan ovakav Zakon evo nakon nekoliko izmjena i dopuna bivših zakona donese i ono što je gospođa ministrica istaknula da je cilj što prije dobiti mogućnost gradnje da će se ovaj Zakon kad ga u konačnici donesemo vjerojatno i postići, tako da u tom dijelu mislimo da je potrebno da se donese i da pospješimo tu problematiku koja je dosta problematična bila u proteklim vremenima. Ono što bih rekao u uvodu da cilj ne bi trebao biti samo što prije da se dobije mogućnost gradnje, nego bi cilj trebao biti da se dobije mogućnost gradnje i što jeftinije. Na žalost moramo se podsjetiti da smo u proteklih godina donijeli neke zakone na osnovu kojih su donešene uredbe gdje su poskupjeli dokumenti koji su potrebni za … [[Govornik se ne razumije.]] , znači za lokacijsku i građevinsku dozvolu. Tu prije svega mislim nakon donošenja Zakona o vodama uredba koja je praktički poskupila trošak, ukupan trošak pridobivanja građevinske dozvole za 50%. S obzirom da je naknada za vode izuzetno velika i prema mojim izračunima, jer sam i sam nešto gradio taj trošak je negdje duplo skuplji nego što je bio prije za običnu građevinu, tako vjerujem da je onda i za veće građevine još isto tako, možda čak i više. Tako da bi bilo dobro da i kod ovoga Zakona u drugom čitanju da pokušamo vidjeti da poslije nekakvim podzakonskim aktima se pokuša taj ukupni trošak dobivanja dozvole smanjiti, jer ovo što je sada mislim da je preveliki udarac posebno na ljude koji grade svoje stambene objekte, kuće, a isto tako i na gospodarske objekte, no dobro kod gospodarskih objekata postoji čitav niz mogućnosti koji se koriste da se oslobode određenih dozvola, posebno tu kad se kaže o vodnoj naknadi. Tako da ukupni cilj se neće postići time što ćemo dobiti rješenje o gradnji prije nego što u jednom postupku, prije je bilo dva, ako se ne postigne i suglasnost oko toga da ta cijena ne bude veća nego što je bila prije. Kad bi ta dva cilja spojili u jedan uz to da dobijemo znači brzo i jeftino onda bi mogli reći da smo ostvarili određene ciljeve i zbog toga apeliram evo još jednom da se za drugo čitanje pokuša naći mogućnost da se vidi kolike će te ukupne naknade biti ili da se možda već u naznaci, iako će se onda poslije regulirati posebnim podzakonskim aktima da se naznači koliko će koštati takova jedna dozvola koja će se dobiti brzo, relativno brže nego sada, ali u ukupnosti će biti podjednako skupa. Isto tako drugi dio koji je naznačen ovdje da će se dio poslova decentralizirati, spustiti na gradove i županije što u svakom slučaju kao ideja mislim da treba biti pozdravljena jer ipak mislim da se najviše i najbolje može naša lokalna samouprava nositi sa svojim problemima i da je to dobro da se dio tih poslova spusti. No međutim, način na koji je to predviđeno ovdje da će samo dio novca dati se iz državnog proračuna, a da će dio ponovo morati snositi i županije i gradovi i rečeno je da je 550 ljudi radi sada na tim poslovima. Očito da, a i to nam je intencija već godinama i tako i ovdje kod nas u Saboru da spuštamo nekakve poslove … [[Govornik se ne razumije.]] lokalnoj samoupravi, a ne dajemo im dovoljno financijskih sredstava. Evo moji kolege župani koji su bili u vrijeme kad sam ja bio znaju da smo čitav niz obaveza dobili od države, a novaca nismo dobili i tu treba naći jednu određenu mjeru. Nije dovoljno sad reći samo evo dat ćemo dio novca za to, a vi onu razliku nadomjestite iz svojih sredstava, a ta sredstva lokalna su jako malo, znamo da u lokalnoj samoupravi ostaje nekakvih 8, 9% od ukupnih ili 10-tak posto zajedno što je jako malo. Tako da, 550 ljudi možda izgleda malo kad se podijeli po županijama, ali vjerujte da je to u odnosu na županije koje imaju 50 ili 70 zaposlenik jako puno, jer svaka dobije onda još jedan dio. Jest da će oni moći efikasnije možda raditi, da će trebati i za opremiti ih, a znamo da su državni službenici inače dosta slabo opremljeni i da nemaju svi ni automobile. I ovi sad koji rade da bi mogli uopće izići na teren a da ne kažemo o opremi koja je često puta na različitim nivoima od županije do županije. Tako da od te decentralizacije koja se predviđa kroz puno obavljanja poslova treba pratiti isto tako i financijski dio, onda ćemo postići pravi cilj. Osvrnuo bih se na dva poglavlja koja se definiraju u ovome prijedlogu zakona a vezana su na poljoprivredu. Mislim da je dobro da se omogući gradnja određenih gospodarskih objekata znači samo uz rješenje do 600 kvadratnih metara, što mislim da će pomoći u jednom dijelu izgradnje objekata na poljoprivredi. Ali, s druge strane isto bih dodao ono što sam maloprije rekao, vezano kod stambenih objekata. Isto tako ne bude smanjenja određenih davanja ti objekti će biti skupi za tog našeg proizvođača. Jer ako izračunate koliko košta 600 kvadrata, samo ta jedna stavka koja se zove vodna naknada onda će to njemu biti preskupo, a oni su danas svi opterećeni, upravo su u startu, u startu moraju dati puno novaca da mi mogli krenuti uopće u gradnju, a kamoli onda da naprave objekat koji bi trebao biti profitabilan u današnjim uvjetima i koji bi trebao nekakav porast sredstava se izvršiti kroz određeni dio godina sa njegovim radom. To je dosta teško za očekivati. I drugi dio na koji bih se želio osvrnuti je turizam. U tom dijelu bih rekao o jednom dijelu samo turizma, to je nautički turizam koji je vjerojatno jedan od najprepoznatljivijih grana turizma kod nas. Sudjelovanje pripada sa naslova nautičkog turizma u ukupnom prihodu turizma sudjeluje sa malim udjelom, to je nekakvih 10%, što u stvarnosti mislim da nije tako, da je on jedan značajniji pokretač. Kada se prati stanje u nautičkom turizmu on se često poistovjećuje samo sa pojmom marina, isključivo sa plovidbom i drugim aktivnostima uz more i na moru, a najviše s boravkom turista u lukama nautičkog turizma. Nažalost, taj dio je opterećen time što je on još uvijek sezonskog karaktera i odvija se najviše u dva mjeseca turističke sezone. A sa boljim i pravilnijim gospodarenjem prostora mogao bi se proširiti i mogao bi biti duži dio godine. Tako da smatramo da predložena odredba u članku 52. ovoga stavku 4. o ograničenju pojedine luke nautičkog turizma na 400 vezova, mislim da nije, da je ona u suprotnosti sa potrebama razvoja toga turizma. Jer teško je reći da sada ograničenje, zašto 400? Zašto nije recimo ne znam 600 ili 300? Tako da nekakvih obrazloženja oko toga pravih, čini mi se da nema. A isto tako potrebno je izraditi studiju zaštite okoliša za taj ukupni kapacitet pojedine luke. Ali, mislim da se on ne može raditi prema broju vezova s obzirom da se većina plovila iz godine u godinu mijenja. Prije 20 godina su bila manja, sada su sve veća i veća, je li tako. Broj 400 će se vrlo brzo promijeniti. Isto tako imali smo slučaj prije, lani čini mi se, da smo jednu malu luku srušili na otoku Pagu, a ona se sada u prostornom planu normalno gradi, što pokazuje da moramo biti pažljivi kod određenih poslova koje smo radili inspekcije, znači da, a ta luka da bi se sada ponovo napravila, sama studija koju treba platiti i utjecaj na okoliš je često puta su skuplje nego samo izvođenje radova. Doista je potkrjepa onoj tvrdnji da sa ovim zakonom nije dovoljno samo napraviti da se brzo gradi nego i svi praktični dokumenti trebaju biti jeftiniji. A i neki dan, jučer da, smo govorili o Zakonu o zaštiti okoliša. Tamo smo isto jedan dio ovlasti spustili na lokalnu samoupravu, sve nastojimo decentralizirati, ali čini mi se da je i ponovo još jednom ću reći, to ne pratimo dovoljno sa financijskim sredstvima. I kada bi se nekakvim tim administrativnim mjerama odredila nekakva dužina ili širina broda, onda bi dobili nekakvu mjeru što to znači 400 brodica u nekoj luci, jel'. 400 vezova. A neke od tih znači, neke od tih luka mogu primiti određene veličine samo, ne mogu primiti velike brodove, nego samo do određene dužine, jel. I onda je pitanje ako dođe veći broj većih da li će tih 400 velikih zauzeti daleko više prostora nego nekakvih 400 malih ako u neku luku ne mogu ući, nego samo male. Isto tako potrebno je reći da svaka mikrolokacija na Jadranu ima svoju posebnost i ta posebnost se sagledava na svakoj lokaciji. I treba jasno uvažiti sve standarde zaštite okoliša koji jesu za određenu lokaciju. Kao primjer mogu navesti recimo marinu … [[Govornik se ne razumije.]] koja ima do 400 vezova i zauzela je cjelokupan prostor jedne uvale, dok recimo neke druge marine nisu zauzele prostor cijele uvale nego samo jedan dio. Praktički onda bi sada morali nekim uvalama stvoriti dvije ili možda tri marine da bi pokrili taj uvjet po 400 vezova. Tako da evo, molim da se u tom dijelu pokuša u drugo čitanje naći nekakvo realno rješenje a da se ne devastira područje i da se uvažavaju svi zahtjevi zaštite okoliša. Dalje, još bih se osvrnuo na dio poglavlja koji se odnosi na urbanu komasaciju prema ovom prijedlogu zakona. U izradi prostornog plana općine, grada ili urbanističkog uređenja kao plana višeg reda koji prethode detaljnom planu uređenja nije moguće sagledati razloge za pokretanje postupka komasacije. Glavni razlog leži u tome da se u tim planovima ne određuju novi oblici površine građevnih i drugih čestica, pa se još ne zna da li će komasacija biti potrebna. Kako se novi oblici površine građevine i drugih čestica određuju u izradi detaljnog plana uređenja te prilikom toga je moguće ustanoviti potrebnu za postupkom komasacije. Također budući da je većina prostornih planova općine, gradova donesena tijekom protekle dvije godine, sada bi trebalo pokrenuti dugotrajne postupke izmjena i dopuna radi određivanja postupka komasacija. Stoga se predlaže da se u članku 138. stavak 1. glasi: "Provedba posla komasacija i područne komasacije određuje se detaljnim planom uređenja.". Isto tako, primjedbe na članak 144. koji govori o trošku komasacije. Budući je posao komasacije prisilan za sudionike te nije potrebna njihova suglasnost, nije prihvatljivo da … [[Govornik se ne razumije.]] sam snosi trošak komasacije. Očekuje se da će lokalna samouprava alimentirati na jedan način odgovarajuće prihode iz komunalnih doprinosa i predlaže se da se u stavku 6. toga članka, da glasi troškove provedbe postupka komasacije i naknade troškova poslova komasacije snosi lokalna samouprava što isto dovoljno čini mi se ako bi to ostalo na građanima a pitanje je opet u pojedinim općinama da li će lokalna samouprava moći to snositi zbog svojih obaveza koje ima. Isto tako, primjedbe na članak 155. objava zaključka provedba postupka komasacije u kontekstu smjernica Europske unije trebalo bi pored predviđenih načina objavljivanja uvesti i objavljivanje putem Internet stranica lokalne samouprave pa se predlaže u članku 155. dodati stavak 5. koji glasi: "Zaključak iz stavka … [[Govornik se ne razumije.]] objavljuje se na Internet stranicama lokalne samouprave najkraće do objave rješenja o komasaciji na istoj Internet stranici ali ne kraće od devedeset dana." Mislim da će to pospješiti brzinu saznanja. Evo, s obzirom da već pomalo vrijeme istječe imam još određenih primjedbi na članke 164., 165. što će kasnije moji kolege iznijeti u pojedinačnoj raspravi. Znači, na kraju bih zaključio. Klub zastupnika HSS-a će podržati prijedlog ovog zakona u prvome čitanju. Vjerujem da će doći do još određenih promjena za drugo čitanje i apelirao bih još jednom na to da se pokuša vidjeti da se omogući i što brže dobivanje dozvole ali i nešto jeftinije nego što je to do sada. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba HSLS-a gospođa zastupnica i potpredsjednica Đurđa Adlešić. Izvolite.
Hvala lijepo, kolega potpredsjedniče. Kolegice i kolege, poštovana ministrice. Očigledno je već prema dosadašnjoj raspravi da se pred nama nalazi doista dobar zakon koji se slažem možemo proglasiti možda početkom stvarne decentralizacije no naravno onda i preuzimanjem odgovornosti lokalne samouprave a procedura se pojednostavljuje, olakšava se rad, skraćuje se procedura, usklađuje se zakonodavstvo sa Europskom unijom, pojednostavljuje se postupak adaptacije i rekonstrukcije građevina upisanih u registar kulturnih dobara. Nabrojali smo i neke članke koji sasvim jasno pružaju adekvatnu pomoć investitorima u skraćivanju procedure i njenom pojednostavljenju. Međutim, ja ću ipak skrenuti pažnju možda na neka poboljšanja koja su moguća, na koja su upozorili kolege i kolegice gradonačelnici i načelnici a to je prije svega terminologija na koju upozorava struka, na činjenicu da pojmovnik u prijedlogu zakona nije ujednačen. Znamo da to nije jednostavan posao, međutim držimo da on doista mora biti jednoznačan kako bi se u primjeni propisa postigla sigurnost i izbjeglo različito tumačenje i dvojbenosti za koje smo mi definitivno stručnjaci, to se već do sada pokazalo. Htjela bih spomenuti nekoliko dakle sasvim konkretnih prijedloga na primjer kod konačnog prijedloga zakona primjerice u komasacijska povjerenstva županija i velikog grada uključuju se suci županijskih a ne općinskih sudova kojima je zemljišno-knjižna problematika svakako bliža i koja bi stoga trebala uključiti ne navodi se tko će za povjerenstvo obavljati pravne i stručne poslove već se samo određuje tko će obavljati administrativno-tehničke poslove što bi dakle itekako trebalo urediti zakonom. U članku 25. stavku 2. razrađuje se aktivna zemljišna politika. Napominjemo da se gospodarenje nekretninama ne smatra samo pribavljanje već i raspolaganje tim nekretninama pa smatramo nepotrebnim u stavku 3. istog prijedloga zakona treba odrediti tko provodi gospodarenje nekretninama. Posebice neprihvatljivim je predviđanje posebnog zakona sukladno kojem će se gospodarenje nekretninama provoditi. Sustav donošenja planova kao ni određivanje njihovih sadržaja također nije adekvatno uređeno, procedura donošenja mogla bi biti kompliciranija ako to ne uredimo do konačne verzije. Tako da primjerice odredba članka 58. prijedloga propisuje sadržaj dokumenta prostornog uređenja. Pa predlažemo maksimalno pojednostavljenje da se iz obveznog sadržaja dokumenata izuzmu izvješća o javnoj raspravi, evidencija izrade i donošenje prostornog plana te sažetak za javnost, ne s namjerom da se nešto naravno prikrije. Razlozi za izuzimanje su u tome da ta evidencija kod prostornog plana može imati preko stotinu urudžbiranih dokumenata a čiji se originali također vode u spisku kod donošenja prostornog plana pa stoga nije potrebno ponovo njihovo kopiranje i spremanje, držimo da je to doista nepotrebno. I mislimo kad se radi o rokovima koji su prepisani da su oni ipak prekratki za izradu izvješća o javnoj raspravi, relativno su predugi za očitovanje nadležnih tijela. E sad, kod prodaje zemljišta u vlasništvu lokalnih jedinica a to su članci od 129. do 131. prijedloga terminološki je malo neprecizno i pravno neutemeljen naziv novog instituta i zasigurno će predstavljati veliko dodatno financijsko opterećenje za i ovako opterećene lokalne jedinice. Riječ je o vrlo nedefiniranoj obvezi vlasnika neizgrađenog zemljišta da zemljište "može" predati u vlasništvo. Rok za isplatu obeštećenja privatnim vlasnicima je u roku od dvije godine prema članku 131. stavku 2. prijedloga zakona. Da bi on bio izvediv potrebno je ipak i produžiti. Međutim, činjenica da prema ovome ne postoje generalni urbanistički planovi mislim da treba preispitati jer generalni urbanistički plan ipak promatra grad kao cjelinu, pa se postavlja pitanje kako ćemo onda promatrati grad kao cjelinu budući da segmentarno planiranje velikog grada ni u kom slučaju vjerojatno neće biti dobro rješenje. I mi sa nešto lokalnih iskustava smo više-manje upozoravali na iste članke. To je primjedba koja se odnosi dakle na kratkoću i neodrživost rokova u kojima bi veliki gradovi odnosno gradovi, sjedišta, županija i županije bili dužni uskladiti statute, odluke i druge opće akte, posebice akte o unutarnjem ustrojstvu i unutarnjem redu svojih upravnih tijela, sa ovim zakonom je propisan 15. listopad ove godine, smo dužni rasporediti preuzete službenike na radna mjesta do 1. studenog ove godine, tako da mislimo da su ti rokovi možda prekratki. Mislim da bi trebali biti više savjetodavni, pokušati ih pomaknuti do kraja godine. Nadam se da će u konačnoj verziji biti i manje ovih brojnih podzakonskih akata na koje se pozivamo. Međutim, postoje mjesta gdje je dobro rješavati baš podzakonskim aktima. Posebno bih htjela skrenuti pozornost na članke 16. i 17. koje se odnose na osobe smanjene pokretljivosti i odstupanja od bitnih zahtjeva za građevinu jer držimo da su ta rješenja dobra i da je baš tu možda potrebno doista ići pravilnikom a ne preciziranjem zakonom. Pa da bude jasno ja ću pročitati taj članak. «Ako se adaptira ili rekonstruira pojedinačna građevina upisana u registar kulturnih dobara Republike Hrvatske odnosno druga građevina kojima se osobama smanjene pokretljivosti osigurava nesmetan pristup, kretanje, boravak i rad može se odstupiti od bitnih zahtjeva za građevinu prema pribavljenoj suglasnosti Ministarstva.» Također u članku 17., stavak 2. gdje se za građevine stambene i stambeno-poslovne namjene s 10 i više stanova moraju se projektirati i graditi tako da je moguća jednostavna prilagodba građevina u najmanje jednom stanu na svakih 10 stanova za pristup, kretanje, boravak i rad osobama smanjene pokretljivosti. Ovo je dobro doista da se nalazi u zakonu i da se procedura svodi samo na pravilnik. Mislim da smo s tom osjetljivosti pretanki i da je to doista najbolje urediti zakonom. Kod članka 38. doista pokušavam biti što konkretnija. Dobro je da ima što manje administracije, da postoji mogućnost zajedničkog zavoda. Preuzimanje djelatnika nikog u lokalnoj samoupravi i upravi ne veseli jer su tu sigurno veći zahtjevi od plaća o kojima se ovdje govori. Po pitanju unutrašnjeg ustrojstva i ostalih tehničkih problema ja mislim da je ovaj zakon, u ime Kluba govorim, da je to dobar zakon koji se doista do drugog čitanja može još popraviti u ovim tehničkim elementima. S obzirom da se možemo reći s ovim zakonom dugo čekalo, ali je doista, doista dobar bilo bi dobro da ga pokušate pripremiti do ove naše prve stanke u ljeto i time ćemo čak, meni je potpuno nebitno kad mi kažemo da je neki zakon dobar zato što je on predizborni zakon. Zakon je naprosto dobar i treba ga prihvatiti.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Gospodin zastupnik Nikola Sopčić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Pred sobom imamo vrlo kvalitetan Prijedlog zakona o prostornom uređenju i građenju koji cjelovito i kvalitetno regulira ovu materiju. Prvi puta imamo u jednom zakonu regulirano i prostorno uređenje i gradnju što je sigurno dobro. I samim ovim Prijedlogom zakona kada ga usvojimo prestat će važiti niz uredbi i jer mnoge stvari su regulirane u samom ovom Prijedlogu zakona. Dozvolite da se malo osvrnem na dio koji se odnosi na prostorno uređenje. Sam Prijedlog zakona tako regulira i zaštićena područja od posebnog interesa za državu što je do sad bilo regulirano uredbom. Odnosi se na zaštićeno obalno područje mora, zaštićene prirodne vrijednosti i kulturno-povijesne cjeline čime se u potpunosti regulira što se na ovom području i pod kojim uvjetima može graditi. U dokumentima prostornog uređenja regulira se način donošenja dokumenata prostornog uređenja, njihov sadržaj a i definira se zašto je koji dokumenat neophodan. Tako se urbanistički plan donosi obavezno za neizgrađene dijelove kao i dijelove planirane za obnovu građevinskih područja, naselja te za izdvojena građevinska područja. Ovdje treba naglasiti da se upravo u ovih nekoliko godina upravo zahvaljujući ovome Ministarstvu učinio ogroman pomak i ogroman posao na donošenju poslovnih planova općina i gradova gdje se Ministarstvo konkretno uključilo u rješavanje ovog problema i to financijskom pomoći općinama koje nisu u stanju same isfinancirati prostorne planove kao i smanjenjem potrebnih sadržaja za male općine što je znatno i pojeftinilo i ubrzalo donošenje prostornih planova općina. Ovaj zakon ujedno ne predviđa obavezu donošenja Generalnog urbanističkog plana no jedinice lokalne samouprave koje su ga donijele i ovi GUP-ovi vrijede 10 godina. Sam zakon vrlo precizno definira i postupak izdavanja suglasnosti kao i rokove za njihovo izdavanje. Znači suglasnosti na prostorne planove jer znamo i do sada da je često bio problem ishođenja potrebnih suglasnosti. To se ne odnosi sigurno na ovo Ministarstvo. Ali zbog toga je procedura znala biti vrlo dugačka. Kod postupka izdavanja lokacijske dozvole kao upravnog akta koji se izdaje temeljem ovog zakona i prostorno-planske dokumentacije ukida se obaveza izdavanja lokacijske dozvole za građevine do 400 metara kvadratnih bruto razvijene površine kao i za poljoprivredne građevine do 600 metara kvadratnih. A samo ukidanje lokacijske dozvole kao upravnog akta u postupku ishođenja potrebnih dozvola znatno će ubrzati postupak ishođenja istih. Do sada smo u postupku ishođenja potrebnih dozvola za gradnju imali dva puta upravni akt, lokacijsku dozvolu i građevinsku dozvolu što je znatno odužilo sam postupak ishođenja potrebne dokumentacije. I to je u pravilu bila i najveća primjedba investitora kod izgradnje pojedinih objekata. Isto tako ovaj Prijedlog zakona vrlo precizno definira urbanu komasaciju, njezinu svrhu, način i postupak provođenja što je vrlo bitno za mogućnost formiranja pojedinih građevinskih čestica u skladu sa detaljnim planovima uređenja. Reguliranjem postupka komasacije daje se mogućnost jedinicama lokalne samouprave da jednostavnije i brže dođu do formiranja potrebnih građevinskih parcela za izgradnju određenih javnih, društvenih sadržaja jer znamo da je to do sada često bio problem. Pa i kod ove priče oko poduzetničkih zona gdje vrlo često imamo problema kod otkupa zemljišta tako da otkupite 10 parcela i na kraju vam ostaje jedna parcelica koju ne možete nikako riješiti. Nalazi se unutar zone. Vlasnik ne pristaje. Donošenjem plana komasacije jednostavno može se formirati parcela koja se izdvoji i zona može biti u funkciji. U cjelini koja se odnosi na gradnju Prijedlog zakona vrlo precizno definira sudionike u gradnji, njihove ovlasti i obaveze. Isto tako u postupku ishođenja građevinskih dozvola nije potrebna građevinska dozvola za zgrade, za objekte do 400 kvadrata kao i za poljoprivredne do 600 kvadrata već je dovoljno rješenje o uvjetima građenja. Ne slažem se da neće ovo bitno utjecati na cijenu građenja jer i sama dokumentacija koja se prilaže za ishođenje rješenja znatno je smanjenog sadržaja, tj. dovoljan je idejni projekat što samo po sebi i pojeftinjuje cijenu građenja i ubrzava postupak ishođenja koji također utječe na cijenu građenja. Istina, ovaj prijedlog zakona ne utječe na one troškove gradnje kao što je komunalni doprinos ali to se i ne regulira Zakonom o prostornom uređenju i građenju već je to čisto u domeni jedinica lokalne samouprave. Isto tako, malo bih se osvrnuo na postupak uklanjanja građevina i pozdravljam ovaj prijedlog da za zgrade do 400 metara kvadratnih nije potrebna dozvola za uklanjanje. Znamo da ima jako puno objekata koji su derutni, koji su opasni po okolinu koje treba ukloniti i vrlo često vlasnici se nisu upuštali u njihovo uklanjanje zbog kompliciranog postupka ishođenja dozvole za uklanjanje. Smatram da će se ovim rješenjem upravo uklanjanje takvih objekata koji su i opasni po okolinu i nepotrebni ipak lakše riješiti. Zbog svega navedenog i zbog kvalitete ovog prijedloga zakona smatram da ga treba prihvatiti u prvom čitanju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Kruno Peronja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice i pomoćnice. Upravo je ovdje jedan povijesni Prijedlog zakona o prostornom uređenju koji navodi najvažnije stvari i koje su zapravo potpuna novina, a prethodila mu je Uredba o zaštiti obalnog morskog pojasa kojim je prekretnica napravljena i zaustavljena je bespravna gradnja, zaustavljena je devastacija javnog pomorskog dobra i utrti su putovi upravo da se prostorni planovi gradova, općina i županija donesu čim prije i vjerujem upravo prema podacima da će do kraja ove godine svih 556 jedinica lokalne i područne samouprave donijeti prostorne planove. To je preduvjet da bi upravo ovaj prijedlog zakona mogao biti primijenjen i da bi se mogao doista na zadovoljstvo svih građana, svih onih koji žele graditi, svih oni koji poštivaju red u prostoru mogao u cijelosti i primijeniti. Posebno mi je drago što upravo u ovom prijedlogu zakona jesu uključeni od saveza gradova, volio bih da su i više i savezi općina i Hrvatska zajednica županija, a to je upravo pravi put kojim se želi podijeliti odgovornost sa svim sudionicima u postupku počevši od općina, gradova i županija pa do Hrvatskog sabora. Na taj način se jača odgovornost, ističe se sustavnost uključivanja svih subjekata, a brojne polemike primjerice i sučeljavanja u dnevnom listu “Vjesnik“ između arhitekata govori koliko je upravo ovaj pristup javnosti što je jedno od načela ovog zakona upravo stavljen, internetiziran na pravi način. Rasprava, dogovori i s udrugama upravo su i sadržani u ovom prijedlogu zakona, a najvažniji između ostalog i jesu i prijedlozi da se utemelji Hrvatski zavod za prostorni razvoj države, zavodi za prostorno uređenje županije. I veliki gradovi mogu osnovati zavode i to upravo kao javne ustanove. Upravo takvi zavodi, institucije su nedostajali i koji bi bili zapravo jamac da se prostorni planovi donose stručno, na zakonit način, propisan način i ono što bih još u prvom redu istaknuo jest pravne osobe, ovlašteni arhitekti koji se čine još više i odgovornijim koji obavljaju stručne poslove prostornog uređenja jer su upravo i arhitekti doprinijeli i snose dobar dio odgovornosti i krivnje za stanje koje je zatečeno početkom 2004. godine jer je upravo arhitektonska struka bila ispod potrebne stručne razine ili pak očekivanih etičkih principa. No, najvažnije su upravo stvari koje ću ja kratko ponoviti – zaštićeno obalno područje mora. Ovim dijelom prijedlog zakona je preuzeo gotovo u cijelosti Uredbu o zaštićenom obalnom morskom pojasu kojim se ono zaštićeno obalno područje mora u cijelosti zaštićuje i to upravo u svrhu zaštite i održivog svrhovitog i gospodarski učinkovitog korištenja određeno je i zaštićeno obalno područje. Između ostalog, time se zaštićuju i izvori pitke vode, osiguran je slobodan pristup obali, prolaz uz more, te javni interes u korištenju osobito pomorskog dobra. Svakako da je u zaštićenom obalnom području može se graditi pojedinačna ili više građevina samo ako je donesen urbanistički plan uređenja prostora u skladu sa ovim zakonom. Određene su i građevinska područja, pa se precizira u članku 50. koje su to površine, u kojim postocima se mogu izgraditi dio i na kakav način, koji se dio mora smanjiti ako je njegov izgrađeni dio manji, vrlo precizno, vrlo jasno, moderno i nomotehnički dobro složeno. Naravno i ograničenja prostornih zahvata u zaštićenom obalnom području u članku 51. su rezultat upravo stvarnog života i onog što se događa na teretu, a brojni nas i turistički stručnjaci upozoravaju koliko je štetno raširiti prostorne planove i omogućiti masovnu izgradnju bojeći se upravo velikog i masovnog turizma koji će nam ostaviti ekološke posljedice i smanjenu financijsku dobit. Upravo u tim ograničenjima se kaže što se ne može raditi i gdje se to ne može raditi, a svakako da se i dopuštaju iznimke pa se može planirati, graditi prizemna građevina ukupno površine do 200 m udaljena najmanje 300 m odnosno 100 m na otocima od obalne crte za potrebe prijavljenog obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva i pružanja ugostiteljskih i turističkih usluga u seljačkom domaćinstvu s veličinom parcele najmanje tri hektara i to je dobra površina, jer onaj koji u dosadašnjem iskorištavanju poljoprivrednog zemljišta nema na tom zemljištu barem poljsku kućicu ne može je i ne smije je graditi ako ta površina nije upravo kao što ovdje piše 3 hektara i kao što je to precizirano vrlo jasno u ovom članku 51. Naravno da i daljnja planiranja ugostiteljsko-turističkih i sportske namjene nailazi na svaku potporu jer se vrlo precizno govori o gustoći korištenja, govori se o izgrađenosti pojedinačne građevine, govori se o točnim postocima, površini autokampa, što to je iznosi 15 hektara uz poštivanje zatečene prirodne vegetacije i dijelove obale. Hoće se omogućiti naime da se doista naš turizam kad govorimo u ovom dijelu upravo planirane ugostiteljsko-turističke sportske namjene pretvori u Mediteran kakav je nekad doista bio i kako ga je najbolje opisao Petar Hektorović u svom svom "Ribanju i ribarskom prigovaranju". Naravno, i u članku 52. stavku 3. luka nautičkog turizma u građevnom području naselja, izdvojenom građevinskom području s najviše 400 vezova dobra odredba. Ali bih volio da i Ministarstvo mora dovrši čim prije strategiju luka nautičkog turizma gdje će vrlo precizno odrediti se u hrvatskom dijelu Jadranskog mora koliko mi brodova možemo primiti, koliko brodova, koliko jahti, koji su to zagađivači. Mi smo zatvoreno more, malo je more i kad uključimo talijanski dio. Ne smije nam se dogoditi, a možemo se koristiti iskustvom i Bodenskog jezera gdje ne možete kupiti novi brod ukoliko nemate sidrište i nemate dopuštenja da jedan brod manje i da na to mjesto možete staviti svoj brod. Neka nam to bude i pouka za dalje. Vrlo jasno i korisno su istaknute i morske plaže u članku 53. što je to uređena i primorska, i prirodna morska plaža, govori se točna i ono što trebamo imati na takva mjesta da mnogi žele prirodnu, da drugi žele manje prirodnu. I ono što treba ponovno istaknuti i stalno ponavljati jest upravo olakšana i ubrzana procedura građenja čija je građevina bruto površine nije veća od 400 kvadrata za stanovanje i obiteljska isključivo poljoprivredna djelatnost do 600 metara kvadratnih vrlo olakšava, ubrzavana procedura. Što je i uklapa u ovo što je navedeno u članku 137. urbana komasacija. Novina, povijesni institut, vrlo važan. Postupak je spajanje čestica unutar građevinskog zemljišta u jednu cjelinu i njezina podjela na građevinske i druge čestice formira se u skladu sa detaljnim planom uređenja prostora uz istovremeno sređivanje vlasničkih i drugih stvarnopravnih odnosa na zemljištu u cilju provedbe detaljnog plana uređenja prostora. Postupak urbane komesacije treba stop puta ponoviti jest prevažaj, ubrzava i okončava rad. I ono što je posebno važno, što i ovaj prijedlog navodi jeste da se doista za službenike brine. Plaće službenika koje preuzimaju jedinice lokalne odnosno područne i regionalne samouprave osigurana su u državnom proračunu za mjesec studeni i prosinac 2007., bez obzira kad se ono ustupi lokalnim jedinicama odnosno područnim jedinicama koje preuzimaju obavljanje tih poslova. Time smo dali i humanu crtu ovom zakonu da se brine o službenicima o kojima će ovisiti brzina izdavanja naših vrijednih dozvola i papira. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Kruno Markovinović.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, poštovana ministrice, državna tajnice. Naime, evo samo nekoliko riječi sa aspekta lokalne samouprave. Naime, samo da u ovom zakonu za koji mislim da je cjelovit i detaljan i da unosi brojne promjene u postupanju s prostorom, i jasno u izgradnji, ima nekoliko bitnih stvari za lokalnu samoupravu. Jedna od njih je pravo prvokupa. Govorim to tamo u gradovima i općinama gdje je poprilično tog izgrađeno, gdje se teško dolazi do zemljišta i gdje lokalna samouprava stvarno mora itekako napore uložiti da zapravo uopće može kupiti nekakvo zemljište. Jer, dalje. Drugo, govorimo o vlastitim urbanistima. Naime, mi smo definirali i zakonom da veliki gradovi pored ostalog u svom djelokrugu rada mogu imati i svoje urbaniste. Tako da npr. ovi gradovi preko 35 tisuća stanovnika, ali možda bi trebalo razmisliti o drugima i neka županijska sjedišta, recimo Gospić, Virovitica nemaju 35 tisuća, ali mislim da kao sjedišta županija imaju pravo. Odnosno trebalo bi možda i proširiti na gradove koji mogu osnovati takav odjel, mogu platiti razliku, odnosno zadržati urbaniste uopće u struci. Tako da na taj način mislim da bi olakšali nadzor nad prostorom. Jer činjenica da u mnogim gradovima, općinama ne znamo što se događa, ja gledam i kod nas isto, niknu nam i zgrade i pogoni i tamo gotovo gdje ih ne očekujemo, što stvara jasno dodatne probleme. Dalje, riječ je, moram još reći o građevinskog inspekciji. Građevinska inspekcija dobro djeluje. Činjenica je da u daljnjim postupcima, pogotovo ako nešto dođe kod sud, pred sud, onda tu malo se usporava, dobro djeluje. Ali djelovat će itekako dobro kad dođe na gradilište, građevinski inspektori traže projekat, izvedbeni projekat jer mogu reći da je masa kuća, dakle puno privatnih kuća izgrađeno bez traga, vidljivog traga arhitekta. Dakle vlasnik jednostavno nacrta zidaru što da mu izgradi i to nikne. Na ovaj način sigurno da ćemo spriječiti i čitav niz stvari. I ono što građevinske inspektore opterećuje to je sigurno što sam već rekao, to su tragovi populističkog zakona iz 2001. godine kada je devastirana obala, kada je došlo do pretjerane apartmanizacije zbog bespravne izgradnje, jer normalno da se svakom isplatilo graditi bespravni objekat jer je mogao priključiti tom promjenom zakona na komunalnu infrastrukturu što smo na svu sreći zakonom ukinuli i što je itekako spriječeno. Toliko. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, gospođa Košiša Čičin-Šain. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Markovinović, evo moram vam replicirati, dajem vam mogućnost naravno za odgovor. Naime, željela bih vas pitati kad ste posljednji put vidjeli bilo gdje, ali bilo gdje, na bilo kojem objektu, dakle ne govorim na obiteljskim objektima nego čak i na većim objektima da je izašao građevinski inspektor. Ako ste vi to vidjeli u svom mjestu molim vas da mi kažete da mi zapisnikom to potvrdite. Naime tvrdim da inspekcije nema, da je nedovoljna, da se jedva može obračunati s onim što se gradi protuzakonito ili bespravno po državi u raznim prostorima, a kamoli da bi imala vremena da kontrolira kvalitetu izgradnje. I zato vam upravo kažem, kazujem to da će ovime što nemamo inspekcije, a glavni projekt će tobože morati biti na gradilištu stvoriti mogućnost da se gradi bez projekta. I gradit će se bez glavnom projekta i tu je, doći će do smanjenja kvalitete.
Hvala. Odgovor, gospodin Markovinović.
Hvala. Ma evo, ja mislim da kolegica Čičin Šain inače sve gleda kroz prizmu Zagreba. U Zagrebu je, Zagreb je veliki grad i teško je među masom ljudi primijetiti inspektora. Ali u malim sredinama mi smo to jako dobro organizirali, pružili smo svu logistiku. Čak kad nisu imali automobil pružili smo i pratnju inspektorima. Dakle, sve smo napravili, inspekcija kod nas jako dobro funkcionira i mogu pohvali i suradnju sa poglavarstvom. Što se događa u Zagrebu to vi sigurno znate bolje od mene jer ste i konačno u skupštini grada. Hvala.
Hvala lijepa. Evo obavijestio bih zastupnike da će glasovanje o točkama dnevnog reda biti u 13 sati. To ne predviđamo puno vremena oko toga, niti ima nekih spornih posebnih točaka, ali da ni se nakupilo previše točaka dnevnog reda u ovim sljedećim zasjedanjima mislim da i pozivam da se odazovemo i da odglasamo ovo što imamo … [[Govornik se ne razumije.]] Sada je na redu gospodin zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zaštita prostora je jedna od posljednjih crti obrane hrvatskih nacionalnih interesa i meni je jako žao, a nije sasvim slučajno da tu nema zastupnika iz redova SDP-a. U takvim povijesnim prilikama obično gotovo nehotice oni nestanu. Vrlo mi je drago da je tu barem netko ostao od HNS-a iako postoji dosta razloga da je tu bio i gospodin Srećko Ferenčak jer je na osobnom primjeru svjedočio kako se treba odnositi prema prostoru. Tražeći dopuštenje od grada da izgradi centar za najpotrebitije u Novom Zagrebu izravnom pogodbom zgrada nesretni naš kolega je to preprodao jednom trgovačkom lancu, zaradio osobno oko milijun kuna u vlastiti džep i pokazao kako osobni primjer ima veliku moć u politici. Hrvatski prostor jučer i danas pokušava se braniti čitavim nizom ozbiljnih projekata. Od projekata razminiranja do prve ozbiljnije napravljene studije o zaštiti okoliša iako pojam okoliša je mene uvijek činio tjeskobnim i nesretnim jer je u hrvatskom jeziku vezan uz glagol okolišati, pa ne okolišaj misli se na ono što se u Hrvatskoj krivo zove okoliš. To je dosta glupo, izgleda ovako kao nešto bizarno. A Hrvatska je manje-više prodala sve, znači prodala je banke, trgovačke lance, zadužila se za 31 milijardu eura, a taj dug će narasti na 40-tak milijardi eura kroz sljedeće 4 godine i pritisak na hrvatski prostor će biti sve veći i veći. I meni je izuzetno drago da je tu i gospođa Blažević, jedna diskretna žena koja se bori za hrvatski prostor, jedan od velikih prvih projekata tog novog ministarstva koje je u nasljeđe dobilo doista nešto što je bilo zastrašujuće, jedno potpuno urbano bezvlašće, čak i ovu situaciju o kojoj je tu govorio kolega Kruno da je posao sistem poticanja bespravne gradnje i divljaštva u gradnji pa smo otišli iz Zagreba gospođa ministrica i gospođa Blažević dolje prema odlagalištu smeća u Donjoj Gori i idući starom prugom prema jugu primijetio sam da je gospođa Blažević imala uvid u gotovo svaki bespravno izgrađeni objekat. Kad smo došli na Plitvice rekla je još tu nismo izgubili bitku pravnu, možda uspijemo srušiti i ovaj neukusno izgrađeni motel. Prema tome, kad se radi o ovom Zakonu dobro je da u prvom čitanju trebalo bi organizirati rasprave jer korumpiranost na području pritisaka na prostor nije samo materijalne naravi, nisu tu samo organizirani kriminalci, ratni profiteri tipa Vladimira Zagorca i različitih drugih tipova, nego tu postoji intelektualna korupcija. Znači ljudi koji privatno nisu loši urbanisti, nisu loši arhitekti, međutim uvijek netko zna njihovu lošu točku. Prema tome, ja bih htio da se u daljnjom, radu daljnjem na ovom Zakonu razmišlja o dva prirodna resursa koji se danas eksploatiraju na po meni kulturnoj necivilizacijski neadekvatni način. Prvi od tih resursa je blizak i potpredsjedniku našeg Visokog doma, a to su riječni šljunak i riječni pijesak. Oni se danas preko koncesija i različitih drugih mehanizama ugrađuju u idiotske betonske sisteme iako bi ih trebalo ekskluzivno u Hrvatskoj, jer su to naplavine stare po nekoliko stotina ili tisuća godina koristiti isključivo za oplemenjivanje hrvatskih plaža. Hrvatske plaže se danas stvaraju na dva načina. S jedne strane postoji pritisak osvajanja mora, o tome je i kolega Peronja nešto govorio i zna o tome. Kad osvojite more dolazite do manjka plaža. Plaže se mogu oplemeniti isključivo sa riječnim šljunkom kojeg ima u Hrvatskoj u izobilju ako se on ne ugrađuje u beton, a da li ćete vi raditi za željezničke pruge, a sad će se, tu je jedna od najvećih investicija, da li ćete ugrađivati … [[Govornik se ne razumije.]] ili šljunak koji je stvaran tisuću godina sa stajališta gluposti tog praga je sasvim svejedno, a to nikako ne možete ustanoviti. Drugi veliki resurs je plodno zemljište. Austro-Ugarska je imala stroge zakone, nikad se nisu naseobine gradile i nisu se smjele graditi na tamo gdje uspijeva krumpir, rajčica, gdje uspijeva čak i divlji limun ili naranča. Prema tome, moraju biti strogi propisi na tom području kad se grade ceste, autoputevi, željezničke pruge, kuće, da se mora stvoriti jedan sistem gospodarenje plodnim zemljištem zato što to zemljište je humusni produkt tisućljeća i naprosto zakonski treba graditelje prisiliti da prije nego se cementira ili asfaltira taj prostor ili na drugi način okuje za veliki broj godina da se to napravi tako da se to eksploatira. Ja to govorim zbog toga što jedan moj dio je emigrantske obitelji koji je bježao iz Hrvatske u Novu Zelandu od sirotinje zbog nedostatka zemljišta. Kad je došao u Novu Zelandu počeo se baviti biznisom prodaje upravo takve zemlje, gdje je prolazio put oni su fino dizali humus i imajući iskustvo koje nije blisko kolegi Bebiću koji ima bogatstvo delte Neretve, ali meni je blisko, kod nas je jedan kilogram zemlje danas vrijedan 20-tak kuna. Sve u svemu hoću kazati sljedeće. Trebalo bi raspravu do drugog čitanja napraviti u ovom Visokom domu u sistemu ozbiljnih rasprava na koje bi se pozvali ne samo mladi, talentirani hrvatski arhitekti i urbanisti. Ja sam '90.-tih godina sa pokojnim diktatorom imao jedan od neuspješnih projekata. Naime, htio sam da Hrvatska država napravi nekoliko modelskih projekata obiteljskih zgrada. Znači, od 100 kvadrata do 500 kvadrata koji bi radili hrvatski arhitekti koji bi poštivali arhitektonsku mediteransku tradiciju, da se to besplatno daje obiteljima i da u odnosu na te projekte koji ih preuzme ima pravo dobiti besplatno i po kratkom postupku građevinsku dozvolu. Ako vi gledate kako danas izgleda izgradnja u Dalmaciji, tu ima stilova od svukuda. Iz Ukrajine, iz Rusije, iz turskih i otomanskih vremena. Užasna stvar. Međutim, postoji uvijek utjeha. Budućnosti kao i sadašnjosti treba pristupati na produktivan način. Pokojni Radovan Ivančević koji je dosta često lagao ali je imao ipak neko znanje, tvrdi je da je Dubrovnik sagrađen na prostorno bezvrijednome prostoru, pa je postao jedan od najljepših gradova u svijetu. Prema tome, i u tom smislu možda se iz tog košmara divljaštva, djelovanja operativnog prije pojave gospođe ministrice koja i time završavam, radi od ujutro od 7 do uveče do 8 i pripada kategoriji nekolicine hrvatskih žena kojima pripada i Ruža Tomašić, koje za razliku od muškaraca kukavica pokušava se nositi sa velikim zlima ovoga društva, ne računajući na nikakvu podršku da će oni dobiti od udruga koje se bave zaštitom i promicanjem ljudskih prava, nema nikakve fajde. Ja sam sasvim siguran da neće dobiti ni nikakvo odličje iz Ureda Predsjednika Republike ali to je druga priča. I također ima veze sa ovim građevinskim lobijem i organiziranim kriminalom. Hvala vam lijepo.
Kolege zastupnici! Ja želim vjerovati da je kolega zastupnik Slaven Letica kad je spominjao pokojnog diktatora nije mislio na nikoga u Hrvatskoj, budući da su svi hrvatski predstavnici izvršne vlasti bili izabrani demokratskim putem, pa onda prema tome ni jedan nije mogao biti do sada diktator. Imamo jednu repliku. Gospodin Ivo Lončar.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege! Kolega Letica u svom vrlo nadahnutom govoru na početku svoje rasprave izrazio je žaljenje što u sabornici nema partije. Kolega Letica! Jel' vi znadete koji je danas dan? Danas je veliki dan ne samo za Hrvatsku, nego za civilizaciju uopće. Danas je Dan mladosti i danas je rođendan druga Tita. A budući da je partija i politički i pravno nasljednik lika i djela onoga što je danas, što se slavi, red je da dečki i cure negdje budu na proslavi. Kao što meni puno znači 8. listopada 1861. godine, kad je bila Rakovička buna, ili kao što mi puno znači datum 30. svibnja kada je utemeljen prvi Hrvatski državni Sabor demokratski izabran ili kao što mi puno znači 25. lipnja '91. kada se je donosila Deklaracija o neovisnosti, a iste te partije nije bilo ovdje nego je pobjegla iz ove sabornice, tako i oni imaju pravo danas ne biti ovdje jer je danas Dan mladosti i rođendan druga Tita. Evo, to vam ja ovako kao zastupnik kolega malo zamjeram što ste izrazili svoje žaljenje da Partije nema u sabornici. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor gospodin zastupnik Slaven Letica.
Kolega Lončar je to malo kako bi se prepolitizirao. Ja nisam imao tu nakanu. Moje je žaljenje bilo iskreno. Tu se radi o zaštiti prostora. A što se tiče i tog diktatora dakle Josipa Broza Tita i u njemu ima dio jedne korisne prošlosti. Prema tome, svi ljudi nisu nula prema sto, nego recimo u odnosu na pokojnog diktatora Josipa Broza Tita ja bih rekao 70:30. 70% negativno, 30% pozitivno. A to što je pozitivno je visoko vezano za hrvatski prostor, jer je taj diktator ipak vratio jedan veliki vrijedni dio hrvatskoga prostora i upravo zbog toga bi bilo dobro da su ovi ljudi danas tu u dvorani.
Imamo repliku gospodin Pero Kovačević. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče! Baš me je ponukalo ovaj dio što je rekao kolega Letica vezano za šljunak i razno-razne makinacije koje se tu rade, razno-razni lobiji, razno-razni interesi. Odite samo iza bolnice na kraju grada tzv. Sveučilišne bolnice, pa ćete vidjeti kako i na koji način se devastira i uništava a sve radi šljunka pod krinkom da se rade oteretni kanali, da se rade veslačke staze da ne kažem što, a u biti je bit korištenja šljunka i nažalost čini mi se da je takvu koncesiju dalo Ministarstvo poljoprivrede i vodnoga gospodarstva. Kubik vam košta 40 kuna. Nema nikakvog, samo bager uzme u kamion. A to je, uništava se. Ili druga ili slična situacija kako se to isto pod krinkom zakonskom može napraviti je slučaj recimo uz Dravu i u području Međimurja, gdje mislim da je izdano negdje oko skoro par tisuća rješenja za gradnju ribnjaka, ali ni jednog ribnjaka, ni jedan ribnjak nije napravljen, nego je to samo rađeno zbog toga da se dođe do šljunka, prodaje se i na kraju je devastiran prostor. To vam je ta situacija kako i na koji način se makinira. To je područje i Drave i svi ti sljevovi. Evo, mislim gospodin Lesar vjerojatno zna oko toga dijela koliko je tamo izdato dozvola za ribnjake. Ja nikad, niti jedan ribnjak nije nitko, nit se može kupiti riječna riba. Evo, toliko. Hvala.
Odgovor gospodin Letica. Izvolite!
Da. Gospodin Pero Kovačević je samo koliko sam shvatio podržao tu temeljnu ideju koja je vrlo neartikulirana. Ja nisam stručnjak za gospodarenje ni šljunkom ni pijeskom. Međutim, što se tiče Grada Zagreba, tu su urbani neću reći zločini ali prekršaji veliki. Ja sam u nekoliko navrata nešto pokušao napraviti oko slučaja ugrožavanja i velikog kulturnog zločina vezan za izgradnju "Agramovog" nebodera na mostu "Slobode" koji također je dobiven zlouporabom i Predsjednika Republike Stjepana Mesića koji je nesretnik došao tamo vjerujući da polaže kamen temeljac za izgradnju tvornice umjetnih organa i tkiva “Genera“ a onda je jedan moj kolega s mog fakulteta koji je inače bio vrlo simpatičan i drag profesor, profesor Slobodan Vukićević to preprodao osiguravajućoj tvrtci, pospremio u džep 6 milijuna i 400 000 kuna i danas ga moja kritika ni malo ne dira. Dapače, kad me vidi kaže hajmo popiti kavu, ima on svoje pare u džepu, prevario je i Milana Bandića i prevario Predsjednika Republike. Nitko mu ništa ne može i to je na žalost fenomen poseljačenja gradova pa i poseljačenja Grada Zagreba na području kojeg postoji vrlo opsežna literatura.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Damir Kajin kojeg nema. Na redu je gospođa zastupnica Košiša Čičin-Šain. Izvolite molim vas.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Samo čekam da završi ova rasprava unutar klupa. Dakle, ja bih nastavila ono što sam počela govoriti kad sam govorila ispred kluba u dijelu koji se sada odnosi na dio zakona koji se odnosi na građenje, na gradnju. Dakle, recimo da smo ovaj prostorni dio koliko toliko prošli. Naime, urbanistički planovi ostaju na snazi najdulje 10 godina od dana stupanja na snagu zakona s time da se mogu mijenjati ili dopunjavati, te stavljati izvan snage. Lokacijska dozvola se izdaje za građevine osim za zgrade čija građevinska bruto površina nije veća od 400 kvadrata, te za zgrade poljoprivredne namjene ne većih od 600 kvadrata, naravno te za jednostavne građevine za koje će ministar odrediti pravilnikom koje su to. Postupak ishođenja lokacijske dozvole vrlo je detaljno propisan. Predlagatelj zahtjevu treba priložiti idejni projekt, a ne idejno rješenje kao što je to bilo do sada. Nadležno tijelo saziva tzv. konferenciju radi prikupljanja posebnih uvjeta, a ne traži ih pismeno kao do sada. To je nešto što smo imali negdje mislim sedamdesetih godina tamo davnih. Pozivaju se u pravilu neposredno iznimno javnim pozivom i saslušavaju se stranke vlasnici nekretnine za koju se izdaje lokacijska dozvola i vlasnici neposrednih nekretnina, odnosno nositelji drugih stvarnih prava na tim istim nekretninama s hrvatskog na hrvatski prevedeno susjedi. Također se kao novina pribavljanje mišljenja povjerenstva za ocjenu arhitektonske uspješnosti idejnog projekta i ja bih ovdje zamolila objašnjenje da li je to nešto po uzoru na nekadašnju ljepotnu komisiju Grada Zagreba jer mislim da to nije bilo dobro. Kao novina uveden je institut izmjene i dopune lokacijske dozvole. Posebna glava prijedloga posvećena je uređenju građevinskog zemljišta, rješavanje imovinsko-pravnih odnosa, ishođivanju dozvola za potrebne radove, građenje, rekonstrukcija, sanacija terena i koje sve obaveze raznih jedinica lokalne samouprave. Lokacijska dozvola i rješenje o uvjetima građenja za zgrade na dijelovima građevinskog područja za koje je zakonom propisana obaveza donošenja provedbenog dokumenta prostornog uređenja osim za zamjenske građevine koja po definiciji prijedloga mora biti na mjestu ili u neposrednoj blizini postojeće građevine unutar naravno iste građevinske čestice. Čestice kojima se bitno ne mijenja namjena, izgled, veličina i utjecaj na okoliš ili rekonstrukciju može se izdati samo ako je građevinska čestica uređena u smislu pristupa, odvodnje, parkirališnog mjesta u skladu sa provedbenim dokumentom prostornog uređenja ili uređenja započeto barem kaže zemljani radovi na temelju programa prema posebnom zakonu u skladu sa navedenim planom. Ako za isto područje nije propisana obveza donošenja provedbenog dokumenta prostornog uređenja građevna čestica također u istom smislu mora biti uređena, ali u skladu sa prostornim planom ili je uređenje započeto. Dakle, isto barem zemljani radovi na temelju programa prema posebnom zakonu. Dakle, pored naprijed navedene obaveze da se za neizgrađene dijelove i dijelove planirane za obnovu građevinskog područja, tu naglašavam naselja obvezno se donosi urbanistički plan uređenja i uređenost građevinske čestice u navedenom smislu postaje uvjet za izdavanje lokacijske dozvole. Ovo je dosta važno. Tim je izvjesno da bi u Gradu Zagrebu ukoliko se ne budu donosili urbanistički planovi uređenja i ukoliko grad ne bude uređivao građevinsko zemljište u zakonom propisanom smislu mogao bi izostati kontinuitet izgradnje. Ovo tim više što se komunalni doprinos naplaćuje, podcrtavam ovo, naplaćuje u postupcima potvrđivanja glavnog projekta po prethodno izdanoj lokacijskoj dozvoli i izdavanja rješenja u uvjetima građenja, a koji akti bi izostali ako nisu doneseni urbanistički planovi uređenja ili građevinske čestice nisu uređene. Time se slabi početna financijska snaga grada, jer prije nego što od investitora uprihodi sredstva komunalnog doprinosa mora znatna sredstva izdvojiti za donošenje prvo urbanističkih planova uređenja i znatnim prostornim zonama omogućiti da postanu podobna za izdavanje upravnih akata, odnosno da prevedem na hrvatski treba ih urediti. Naime, lokacijska dozvola i rješenje u uvjetima građenja mogu se prema prijedlogu izdati samo za čestice unutar zona za koje zakonom nije propisana obveza donošenja provedbenih dokumenata prostornog uređenja i koje su uređene. Dakle, građenju građevine može se pristupiti na temelju sljedećega. Dakle, rješenje u uvjetima građenja za zgrade čija građevna bruta površina nije veća od 400 kvadrata i zgrade poljoprivredne 600 kvadrata. Dva, građevinske dozvole za građevine koje određuje Vlada uredbom te za one koje se grade na području dvije ili više županija ili odnosno Grada Zagreba, potvrđenog glavnog projekta za ostale, sve ostale građane i bez akata se odobrava građenje za jednostavne građevine koje opet određuje ministar. Detaljno je propisan postupak izdavanja rješenja o uvjetima građenja investitoru. Zahtjevu prilaže među ostalima i idejni projekt i dokaz da ima pravo graditi. Pozivaju se, saslušavaju se stranke, plaća se komunalni i vodni doprinos. No, rješenje se ne može izdati ako građevna čestica nije uređena u unaprijed navedenom smislu. U postupku potvrđivanja glavnog projekta investitor mora dostaviti glavni projekt sa uvezenom preslikom teksta lokacijske dozvole, ostalu tehničku dokumentaciju i dokaz da ima pravo graditi. Iznimno za nerazvrstane ceste, plinovode, vodovode, odvodnju, nisko naponske električne vodove, dokaz da ima pravo graditi jest i odluka Vlade o utvrđivanju interesa države ili poziv na odredbu zakonom kojom je određen interes države za građenje građevine za koju je zatražena potreba glavnog projekta. Plaća se komunalni i vodni doprinos. Potvrda se međutim ne može, opet ne može izdati ako građevna čestica nije uređena u unaprijed navedenom smislu. Uvjete, suglasnosti i mišljenja tijela ili osoba određenih posebnim propisima, o usklađenosti projekta idejnog i glavnog sa posebnim propisima izdaju se na zahtjev investitora odnosno projektanta, a ako oni to ne učine zatražit će ih nadležno tijelo. Građevnu dozvolu izdaje ministarstvo. Za izmjene koje investitor namjerava izvesti tijekom građenja mora za građevine za koje se izdaje rješenje u uvjetima građenja mora se ishoditi izmjena i dopuna rješenja o uvjetima građenja, odnosno takvim radovima se može pristupiti samo na temelju izmijenjenog i dopunjenog glavnog projekta dostavljenog nadležnom tijelu. Za građevine za koje se izdaje potvrda projekta potrebno ishoditi izmjenu i ili potvrde glavnog projekta a ako se pritom mijenja i usklađenost prema lokacijskoj dozvoli treba napraviti izmjenu lokacijske dozvole. Za građevine za koje se izdaje građevinska dozvola treba ishoditi izmjenu. Ako se tijekom građenja promijeni investitor novi je investitor dužan ishoditi izmjenu građevinske dozvole odnosno rješenja o uvjetima građenja. Dakle, kod promjene investitora u slučaju gradnje odobrene potvrdom glavnog projekta nije potrebno ishoditi posebni akt. Što se tiče legalizacije ako je građevina izgrađena bez odobrenja za građenje plaća se i posebna upravna pristojba. Mislim da se plaća posebna upravna pristojba i tamo gdje se započelo, gdje je inspektor zatekao stranku da je započela izgradnja. Rješenje o izvedenom stanju kod malih objekata izdaje se za građevine koje su izgrađene najmanje jedna etaža i kroz i prikladna je za upotrebu bez rješenja o uvjetima građenja. U postupku se dokazuje među ostalima usklađenost sa prostornim planom te se pozivaju i saslušavaju stranke. Plaća se opet komunalni vodni doprinos ali tu još i posebna upravna pristojba, ja to zovem kazna. Potvrda o izvedenom stanju za velike objekte izdaje se za građevine koje su izgrađene naime oni dijelovi koji su bitni za ostvarivanje njezine namjene u mjeri prikladnoj za uporabu bez potvrde glavnog projekta. Prethodno je potrebno ishoditi lokacijsku dozvolu. Plaća se komunalni vodni doprinos te posebna upravna pristojba. Dakle, što se tiče svih ovih navoda, imam još nešto o bespravnoj gradnji važno je napomenuti, dakle da se investitor i nadležna upravna vlast sudaraju sa složenim i dosta zbunjujućom kompozicijom upravnih i neupravnih postupaka. Nejasno je što se tiče jednostavnih građevina kada se mogu recimo započeti upotreba jednostavnih građevina, u kojem trenutku. Što se tiče postrojenja posebno bih istaknula one datume 15. veljače '68. i datum 19.6.1991. Što se tiče '68. uvodi se novina po kojoj ako katastarski ured odnosno Središnji ured Državne geodetske uprave ne raspolažu podacima na temelju kojih se može izdati uvjerenje o vremenu evidentiranja građevine nadležno upravno tijelo izdaje uvjerenje o vremenu izgradnje. Teško je zamisliti provedbu navedene odredbe u praksi. Isto tako, što se tiče onih datuma 19.6.1991. i objekata koji su se izgradili između '91. i 2003. za njih se ne izdaje uporabna dozvola ako u svezi s njenim građenjem nije u tijeku postupak građevinske inspekcije. Umjesto uporabne dozvole nadležno upravno tijelo izdaje uvjerenje da je građevina izgrađena u skladu s građevinskom dozvolom u pogledu samo vanjskih gabarita i namjene. Za očekivati je da se u praksi navedena uvjerenja neće moći izdati za one stambeno-poslovne i poslovne građevine koje su izgrađene u skladu s građevnom dozvolom za osnovni objekt ali za dovršenje privođenja namjeni pojedinačnih poslovnih prostora lokala nisu ishođene posebne lokacijske dozvole. Dakle, iz navedenog se može zaključiti da će se lokacijske dozvole.
Završite, gospođo.
I rješenja o uvjetima građenja moći izdavati samo uz uvjet da su građevne čestice uređene sukladno odredbama prostornog plana. I mislim da će tu biti podosta problema a u završnoj riječi ću još nešto reći. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, gospodin zastupnik Slaven Letica. Izvolite.
Više je zamolba kolegici Čičin-Šain. Naime, prostor HNS-a je dobiven suprotno odluci gradskog poglavarstva da se prizemni prostori ne dodjeljuju u nekomercijalne svrhe. Međutim, tamo je jedan fotograf, zove se Kopešić, i tom nesretniku su oteli toalet. Tamo rade tri žene u tom Kopešiću. Oni su tamo 45 godina pa bih molio gospođu Čičin-Šain da se izbori kod HNS-a da tim ženama dopuste da idu u toalet u koji su išle 45 godina.
Hvala lijepo. Idemo dalje. Na redu je gospođa zastupnica Mirjana Brnadić.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo, pred nama je zaista i ovog trenutka ovo je povijesni trenutak u rješavanju problematike prostornog uređenja i izgradnje. Nakon dugogodišnjih problema i nereda u prostoru a to mogu s pravom i ja reći jer dolazim s otoka Vira gdje živim ali imam građevinsku dozvolu za svoj objekat i pokušaja, dugogodišnjih pokušaja da se uvede kakav takav red u prostoru imamo konačno prijedlog zakona koji na cjelovit, učinkovit i provediv način rješava ovu problematiku. I zato svaka pohvala ministrici, pohvala njenim suradnicima, pohvala Vladi koja je dala podršku ovom prijedlogu zakona a i svim dosadašnjim zakonima, uredbama, strategijama, pravilnicima i svemu onome što je prethodilo donošenju ovog prijedloga zakona koji je zapravo točka na i u prostornom planiranju i izgradnji. Ne bih govorila sada o ciljevima ovog zakona, o pitanjima koja se uređuju, o svim mogućim rješenjima jer su moji prethodnici to već govoriti i zapravo svi jednoglasno donijeli ocjenu da je ovaj prijedlog zakona odličan. Zato bih se kratko osvrnula na pojedine odredbe jer mislim da je potrebno ih prokomentirati ili čak eventualno i nešto promijeniti. Pa bih komentirala članak 16., zapravo najprije bih nešto rekla o pojmovniku gdje bi tu točki 4.6. govori se o visini građevine kaskadni tih izgradnje je u potpunosti zaboravljen i ovakva definicija onemogućava realizaciju građevina na padinama, a mi pogotovo u primorskom području imamo puno zemljišta koja su tako prirodno postavljena da je jedino moguć kaskadni tip građevine. U članku 16. odstupanje od bitnih zahtjeva za građevinu. Postoji mnogo građevina koje nisu pojedinačno upisane u Registar spomenika kulture ali zapravo čine zaštićeni sklop građevina i na takve građevine bi po mom mišljenju ova iznimka se trebala odnositi. U članku 107. projektant može dati izjavu tek onda kada je projekt stvarno usklađen sa prostornim planom. Idejni projekt treba izraditi prije dobijanja podataka iz nadležnih službi jer često smo svjedoci različitog tumačenja odredbi plana i unutar iste službe. U članku 109. kaže predviđa se da se na uvid u idejni projekt mora javiti podnositelj zahtjeva i projektant. Svjesni smo činjenice da je investitor često odsutan i da zapravo projektant za njega obavlja sve poslove, pa bi po mom mišljenju možda trebalo staviti da investitor treba dati ovjerenu punomoć svom projektantu koji ga može zastupati a ne da on dolazi iz Amerike, iz Njemačke, iz ne znam iz kojeg dijela svijeta da bi, da bi napravio uvid u idejni projekt. Članak 191. kaže: idejni projekt. Mislim da bi trebalo navesti što je sastavni dio idejnog, što je, što ulazi u sastav idejnog projekta? Da li je tu, ulazi i statistika, ova statika i struja i voda. Ako je centralno grijanje predviđeno da li ide strojarski projekt i tako dalje. Članak 213. Rješenje o uvjetima građenja. Pa se kaže što je sve potrebno priložiti zahtjevu za izdavanje rješenja o uvjetima građenja. I zadnji je dokaz o uplaćenom komunalnom i vodnom doprinosu te građevinskoj pristojbi po posebnom zakonu. Mislim da bi to na neki način trebalo izdvojiti iz popisa svega onoga što je potrebno da sadrži zahtjev jer se te uplate uplaćuju kad se utvrdi da zaista se može izdati rješenje o uvjetima građenja. Da taj objekat može biti u tom prostoru. A ne da se unaprijed plaća nešto što se možda neće dobiti. To se isto odnosi i na potvrđivanje glavnog projekta i na još neke zahtjeve koje stranke podnose za, vezano za zahtjeve objekata. Članak 215. Postupak izdavanja rješenja o uvjetima građenja. I kaže se da građevine, da je građevna čestica uređena u smislu članka 125. odnosno članka 126. stavka 1. ovog zakona. Koje su to suglasnosti koje se trebaju ishodovati i kome se predaju? Isto tu je nešto šta, što smatram vrlo važnim za komentirati. Prostornim planovima u pravilu je dozvoljena izgradnja samo obiteljskih građevina sa septičkim jamama. Ako imamo turističke apartmane u sklopu takvih građevina znači li to da nema gradnje do izgradnje sustava javne odvodnje za sve ostale građevine? Mi imamo slučajeva u Dalmaciji, a isto tako i u gradovima da se, u gradovima gdje nema kanalizacije u tom dijelu grada ili u manjim gradovima gdje nema uopće kanalizacije da imamo objekte sa 20, 30 stanova ili apartmane, sa 30 apartmana gdje nije riješena sustavna odvodnja otpadnih voda nego se izgrade, projektno se predvide septičke jame koje su zapravo i malog kapaciteta. A šta je najvažnije od svega nije riješen način kako konačno tu, te otpadne vode negdje skloniti kad se napuni septička jama? Jer nemamo mjesta, nemamo uređaja za pročišćavanje koji mogu prihvatiti sadržaj septičkih jama i nemamo određeno mjesto gdje se taj sadržaj može odlagati. I imamo zapravo jedan užasan nered u prostoru gdje se otpadne vode odlažu svugdje po šumama i na raznim površinama gdje zapravo imamo i opasnost od, zaštitu zdravlja ljudi i tako dalje. Evo to je nešto, to je nešto što bi trebalo se sustavno riješiti i što zapravo predstavlja veliki problem i u izdavanju dozvola i poslije u kontroli i kod korištenja objekata. Članak 223. Potvrđivanje glavnog projekta. Pa isto tu imam istu primjedbu kao i prethodno da uplata, uplata pristojbi po posebnom zakonu i dokaz da ima pravo graditi na građevinskoj čestici odnosno obuhvatu zahvata na kojem namjerava graditi odnosno na postojećoj građevini. Dakle uplaćuje nešto što možda neće trebati jer neće dobiti dozvolu. Neće mu se potvrditi glavni projekt. Članak 242. Ista stvar. Zahtjev za izdavanje rješenja o izvedenom stanju. Dakle nelogično je da se plati prije nego se dobije pozitivno rješenje na zahtjev stranke. I članak 318. koji govori o prekršajima nadzornog inžinjera. Smatram da je 15 tisuća kuna kazna premala i stimulativna za inžinjera i glavnog nadzornog inžinjera ako obavlja te poslove a zaposlen je kod izvođača radova ili je suprotno članku 317. Dakle premala je kazna za korist koju može donijeti izvođaču radova ili investitoru. Evo hvala lijepa. To je bio moj kratki i mali doprinos za raspravu o prvom prijedlogu, o prvom čitanju Prijedloga zakona o prostornom uređenju i građenju za kojeg smatram da je odlično pripremljen i da zaista trebamo svi za taj prijedlog glasovati. Hvala.
Imamo jednu repliku. Gospodin Željko Kurtov izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]]
Gospodine potpredsjedniče ne sumnjam u ove riječi što je kolegica Brnadić rekla da ovim zakonom se puno poboljšava. Međutim ako je istina da ministar Biškupić zajedno sa dva župana otvara objekte u parku prirode na Vranskom jezeru u isto vrijeme godinu, dvije prije na tom istom parku prirode privatni objekti se ruše. Ne znam kakva je to poruka građanima. Možemo raditi što god hoćemo i kako sad gospođo ministrice mi možemo doživjeti prijedlog ovog zakona ako u isto vrijeme najveći dužnosnici Republike Hrvatske krše taj isti zakon, a ja u svakom pogledu mislim da ovaj prijedlog, prvo čitanje ovog zakona je na dobrobit građana Republike Hrvatske. Međutim ako je ovo istina, a imam informaciju da je, od novinara i od svih drugih da u parku prirode se otvaraju objekti, ministri, župani i 5, 6 načelnika općine. Mislim da je to prestrašno dok u isto vrijeme mi ovdje raspravljamo o prijedlozima Zakona o gradnji da poboljšavamo situaciju građanima i tako dalje. Mislim da to jednostavno moramo osuditi i vi kao ministrica resorna prva prozvati to. Hvala lijepa.
Odgovor gospođa Brnadić.
Hvala lijepo. U parku prirode se može graditi po posebnim uvjetima. I ako ste doznali takvu nekakvu informaciju od novinara, ja nisam to pročitala onda ste mogli uputiti direktno pismeno ili usmeno pismo ministru da vam odgovori da li je to istina jer budite sigurni da nijedan ministar se neće, neće dozvoliti takav luksuz i takav postupak da otvara objekat za koji ne postoji dozvola za građenje ili bilo kakva dozvola po posebnom zakonu u parku prirode. A što se tiče gradnje stambenih objekata u parku prirode vi vrlo dobro znate da za to treba građevinska dozvola. Hvala.
Hvala idemo dalje. Gospodin Ivan Kolar. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice sa suradnicom, dame i gospodo. Pa evo dopustite mi da na tragu već iznesenog da se što više reda uvede u prostorno planiranje, a i graditeljstvo, pokušam postaviti sebi evo i vama neka pitanja. Naime ja se stavljam u ulogu korisnika, a i jednoga od onih koji moraju neke pretpostavke stvoriti da bi naši građani, fizičke i pravne osobe, svejedno mogli započeti određene gradnje. Naime spominje se lokalna i regionalna samouprava. Nameću se određene obaveze od prostorno-planske dokumentacije i na drugoj strani se smanjuje administracija na račun korisnika. Naime, ja vas pitam i sebe koliko jedinica lokalne samouprave ovoga časa spremno ili je napravilo prostorne planove gdje su definirane obiteljska gradnja, gradnja industrijskih objekata, poslovne zone, objekti za niže, nižega ranga, recimo farme, pa komunalna infrastruktura, da ne spomenem ceste, itd. gdje su napravljeni detaljni planovi, urbanistički planovi uređenja samoga centra naselja pa poslovnih zona i svega skupa i gdje naš građanin može zapravo ovoga časa ili tu je rečeno da bi to bilo za dva, tri mjeseca ili četiri kad ovaj stupi zakon na snagu dobiti uvjete građenja. Ja se bojim da je namjera stvarno plemenita i mislim da je dobro da skratimo proceduru. Ja sam jedan od sudionika koji sam sretan ako 6 mjeseci i to ako preko agencije uspijem dobiti građevinsku dozvolu za jedan infrastrukturni objekat jer je kilometar, tri ili pet, svejedno dugačak. Jer od definiranja vlasništva, prava građenja, kad sve to skupa definira nailazimo na niz problema, jer naše najprije gruntovne knjige vlasnički definirane su strašno, to svi znamo. Kad uspijemo to riješiti pa kad projektant se prime projektiranja, kad dobije uvjete, kad ovo, da ono. Da ne rečem i dobro je ako, to je već za nas investitore pol posla ako uspijemo dojti do građevinske dozvole. E sad, obiteljska kuća, tu je rečeno do 400 kvadrata i već je pitano jel ona mora imati dosta da ima samo tlocrt, kaj ja znam, presjeka jedan i krovište, visina određena sve skupa ili mora imati zapravo sve v idejnom rešenju definirano. Jel se misli na solarno grijanje grijati, jel bude imao tekuću vodu, jel bude imal s kišnice sabiral to, jel bude imal prilaz, ne znam, z boka, jel je okrenuto spram sjevera glavni ulazi i sve skupa. To vjerujte mi takve plansko-prostorne dokumentacije za sada na nižoj razini nema. I ja nisam siguran tko to može ovoga časa deti. I tko bude projektanta uputil da to projektira. Projektant projektira na građevinskoj parceli koja usput rečeno brzo budemo formirali, jesu formirane, uglavnom u većini jer se znaju gabariti koji moraju biti, osnovni elementi koji se moraju pretpostaviti. I sad se bojim da jedna takva namjera koja ima plemenito sprovesti cilj zapravo nema podlogu na čemu se to mora delati. I zato vas prosim za dosljedno provođenje onih zakona koje smo donesli, ubrzavanje postupaka i stvarno natjerati da se to napravi. Ali tu ima izuzetaka gdje nam oduzimate dio sredstava, gdje je opet prihodi, dobro jedinice lokalne samouprave koje imaju mogućnosti oslobađaju dio svojih korisnika komunalnoga doprinosa, vodni doprinos je i tak nije direktno prihod jednom dijelu. Ali ako se nastavi taj trend opterećivanja lokalne samouprave, a na drugoj strani rasterećenja onda ja vas uvjeravam da treba izravna pomoć više instance, da nam se treba iznači mogućnost od zavoda koji negdje jesu negdje nisu prostorno-plansku dokumentaciju mogu izrađivati i da se imamo na koga osloniti. I ostaje mi dilema sada ovoga časa v članku koji, ja inače pozdravljam taj članak, 104. veli, zgrada za obavljanje isključivo poljoprivredne djelatnosti čija građevinska bruto površina nije veća od 600 kvadratnih metara. Za sada su to farme koje zadovoljavaju do 50 … [[Govornik se ne razumije.]] grla i za njih smo morali čak ako je bilo iznojavanje v lagunama, ako je bilo štetnih utjecaj na okoliš i studije praviti. Ako je to taj članak na tom tragu onda ga u svakom slučaju treba pozdraviti. Međutim upitna je gradnja takve jedne farme koja neće imati svoj statički proračun, reviziju opće statike, svega toga skupa, sad je rečeno da se može na idejnom rješenju to graditi. Ja postavljam sebi dilemu i vjerojatno to bude morali biti ili podzakonsko tumačenje ili neki drugi koji bi članak to regulira. Jer samo na idejnom rješenju stvarno nije moći iščitati i izgraditi takvu jednu farmu, pogotovo ona jedna takva najmanja je vrednosti 2 milijuna kuna. I ako je to v cilju da se ubrza gradnja, u svakom slučaju pozdravljam, ali treba do kraja tumačenje dati da ne bi bilo zabune. Jer na idejnom rešenju izgraditi jednu takvu farmu ja ne vjerujem da bi se neko usudil i da bi ušel opće u takvo, pogotovo jer smo sada sudionici kad nam HAMAG daje suglasnost i kad na HBOR-u idemo za kredite da imamo itekakve probleme kad je i građevinski i izvedbeni revizija statike i sve to skupa napravljeno da uspijemo dobiti kredit. I nema kolege Letice da pokušam sada jer nisam išel, nisam imal pravo onoga časa jer se gradovi useljačuju ili se sela urbaniziraju. Vjerujte mi ja njega uvjeravam, ali dopustite mi da to v svojoj raspravi rečem da kad su se sela ustrojavala da su imali posla i urbanisti, da su imali i zaštitari posla, da su i oni koji se bave prirodom, jer su svako selo ustrojili kao centralno mjesto, crkvu podigli su je na najveći mogući brežuljak. Oko svega toga su se svi složili. Pa su napravili park, pa su napravili školu, pa su napravili sve druge sadržaje koje su trebali. A ja mislim da i ovim Zakonom i iste takve propise ili slične tomu i mi svi skupa budemo morali poštivati. Znači da nam sela ne postanu gradovi, nego da budu uljuđene sredine gdje bude ljepše živjeti nego v kojoj urbanoj sredini gdje su na žalost ljudi samo brojevi i … [[Govornik se ne razumije.]] jedan kraj drugoga prolaze i ne poznaju se. Tak da, evo gospodin Letici ja vjerujem da mi nećemo napraviti greške da sela pretvorimo ili da ih ugradimo ili da budu urbane sredine bez sadržaja, nego da budu lijepe destinacije za življenje svih nas. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Zvonimir Sabati. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice, kolegice i kolege. Svakako htio bih na početku reći da to, da ovo je jedan od reformskih Zakona, mislim da ga tako mogu i nazvati koji u svojoj suštini uvodi značajne novine, ali je jednako tako Zakon koji uvodi značajnu razinu decentralizacije. Znači riječ je ovdje na žalost jedinicama lokalne samouprave, odnosno regionalne samouprave dobivaju značajne ovlasti što je dobro i to apsolutno je pozitivno i dobit će podršku ja bih rekao od ukupne lokalne samouprave, ali neće na žalost dobiti i dodatna financijska sredstva. Znači to je decentralizacija ovlasti, ali nije popraćena i financijskom decentralizacijom. U obaveze su županije i gradovi osigurati prostorne uvjete, preuzeti postojeće kadrove, ali isto tako i osigurati plaće i druge materijalne preduvjete iz vlastitih izvornih prihoda tako da će za njih provedba ovog Zakona svakako biti jako skupo. Jednako tako je pozitivno da su konačno gradovi dobili mogućnost da se direktno kvalitetnije brinu o zaštiti prostora. Velik broj gradonačelnika je često kritizirao sadašnje zavode, dakle sadašnju zakonsku regulativu predbacujući im kompliciranost, sporost i nemogućnost da se gradovi uključuju u te postupke. Ovim Prijedlogom bi se ti postupci trebali odvijati jednostavno, brzo, jeftinije i kvalitetno iz razloga što se on reformski odnosi na manje objekte, znači obiteljske kuće, manje objekte za obrt, poljoprivredu i turizam. Doista je važno da se vidi da li će za velik broj, a ovo sam maloprije rekao što se i najvećim brojem odnosi, daklem da li će za taj velik broj ljudi to biti jednostavnije nego do sada, brže i jeftinije, ali svakako uz manje, a ja bih rekao ovdje uz vaše dopuštenje najbolje i najpoštenije bez korupcije, odnosno da li ćemo tim Zakonom stati na kraj i nekakvim lobijima koji uništavaju okoliš i kojima se često puta htjeli mi to priznati ili ne niz dokumenata prostornog uređenja i prilagođava. Što se tiče velikog broja manjih općina, za njih neće biti ja bih rekao ajde u ovom suštinskom dijelu tako značajnih promjena jer i nemaju potrebe za osnivanjem vlastite javne ustanove, već će za njih taj posao obavljati županijska javna ustanova, naravno pitanje je po kojoj cijeni i to bi trebalo preciznije urediti ovim Zakonom. Tijek ove rasprave, možda je to moje vlastito uvjerenje premalo se govorilo o tome što nam donosi odluka o komasaciji s aspekta nepovredivosti privatnog vlasništva, ali možda i zbog potrebe da jedinice lokalne, odnosno regionalne samouprave snose troškove, jer to i jest njezin interese. Nadalje, u odjeljku 2.10 predmetnog zakona koje se odnosi na urbanu komasaciju predlaže se pojašnjavanje pojma razmjernog umanjenja za izdvojene površine koji se osobito pojavljuje u članku 164. i članku 165. tog predmetnog zakona. Naime, logičnim tumačenjem ovih odredbi proizlazi da se za dio zemljišta koje je predmet komasacije ne plaća naknada u odnosu na onaj dio koji otpada na razmjerno umanjenje za izdvojene površine. Ukoliko je točno da je zakonodavac navedenim odredbama članka 164. i članka 165. želio potpisati da se za dio izdvojenog zemljišta ne plaća naknada tada bi ovakva odredba bila suprotna ustavnom načelu iz članka 50. Ustava po kojem je izvlaštenje zabranjeno, a izuzetno dopušteno ukoliko je to predviđeno zakonom, ali samo uz uvjet plaćanja tržišne naknade. Ukoliko je ova odredba suprotna ustanovom načelu iz članka 50. Ustava tada je treba zamijeniti i uskladiti na način da se i za izdvojeni dio zemljišta predvidi plaćanje naknade po tržišnim uvjetima. Ukoliko pak je zakonodavac ovakvom formulacijom ipak želio predvidjeti da se naknada plaća za izdvojeno zemljište tada bi bilo neophodno ili samo zakonom pojasniti predmetnu formulaciju ili barem u obrazloženju zakona dati autentično tumačenje po kojem će biti jasno da se i za to zemljište plaća naknada. Isto tako s obzirom da smo mi na neki način u ovih nekoliko godina često puta bili svjedoci uvođenja raznoraznih informacijskih sustava i u školstvu i u zdravstvu, planira se u športu itd., pa isto tako ja bih rekao da je i u sudstvu također taj dio … [[Govornik se ne razumije.]] , govorimo i o katastru itd. Pitanjem samog informacijskog sustava koje evidentno nije za ovaj dio završen, odnosno barem je tek započeo katastar je tu, pitanje usklađenja katastra i gruntovnice, odnosno da li taj završetak ukupnog informacijskog sustava sad opet mora pasti jednim dobrim dijelom i na trošak jedinica lokalne, odnosno regionalne samouprave. Bilo bi dobro da se to ipak koordinira sa državne razine iz razloga što bi tada postigli i ukupnu nekakvu jednostavnost, kompatibilnost sustava u cijeloj Republici Hrvatskoj. Evo uz ovih nekoliko primjedbi ja bih rekao da i osobno kao i moj klub će podržati prije svega ovakav pristup, dakle ovakav Prijedlog, pretpostavljam da će i na temelju rasprave i gospođa ministrica uvažiti neke primjedbe pa ćemo dobiti pretpostavljam dovoljno kvalitetan prijedlog zakona koji će sasvim sigurno onda omogućiti da se svi ti procesi odvijaju i jednostavno i brzo, jeftinije, ali i jednako tako kvalitetno. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospođa Čičin-Šain. Izvolite.
Evo samo bih se replicirala ili ispravila navod kad je gospodin kolega rekao da se uvodi decentralizacija, kasnije je i on nadodao da se, da im se … [[Govornica se ne razumije.]] ovlasti, ali naravno ne i financije. Izuzetno je veliki trošak koji će se stvoriti time u županijama jer se tu ne radi samo o plaćama službenika koji su ionako upitne kvalitete jer znamo da kadrova na terenu nema nego pogotovo zbog toga što se radi o materijalnim sredstvima, o troškovima, o kompjuterima, o … [[Govornik se ne razumije.]] sustavima koji nisu mala stavka. I dakle, decentralizirali smo poslove a nismo nigdje rekli koliko novaca će država dati županijama s tog naslova.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Božidar Pankretić. Nema ga. Gubi pravo. Na redu je gospodin zastupnik Antun Kapraljević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo, gospođo ministrice u ovakvoj nesposobnoj Vladi i uz ovakvog premijera ja vas u svakom slučaju vidim kao svijetlu točku ove Vlade. Cijenim vašu odlučnost, hrabrost. Jedino mi nije jasno kako ste pristali, vjerojatno ste pristali pod pritiskom gospodina Šukera i ostalih iz Vlade nastaviti sa decentralizacijom na HDZ-ov način državi lova, obveze regionalnoj samoupravi. Vi sada sa ovim prebacujete 550 ljudi kako ste rekli koji su radili u uredima državne uprave, prebacujete ih regionalnoj samoupravi. Ne prebacujete samo te ljude, prebacujete obveze. A ako se izračuna koliko je to za tih 550 ljudi onda je to u prosjeku za svaku županiju najmanje 20 milijuna kuna. Jer ako znamo da samo plaće za tih 550 ljudi će regionalnu samoupravu koštati 100 milijuna a ako tome dodamo i ovo što je kolegica Alenka spominjala automobile, fikuse, prostor i sve ostalo što se prebacuje županijama, regionalnoj samoupravi to je ukupno oko 200 milijuna. Mi smo u raspravi o Zakonu o lokalnoj samoupravi upozoravali na tu priču šta će se desiti, tražili smo da se u proračunu predvide sredstva, tražili smo da se uz obveze koje se prebacuju da se decentraliziraju sredstva, međutim to nije napravljeno. Ponavljam, vi ste sada vjerojatno pod pritiskom stranke tako napravili, vjerojatno nisu sredstva ni ne mogu biti predviđena u rebalansu jer zakon još nije stupio na snagu, nije donesen, znači ne mogu biti u rebalansu i sve će se to slomiti na županijama. Ja vas s ovog mjesta molim da to u idućem čitanju a nadam se da će biti drugo i treće čitanje jer i sami ste rekli da je sa nekima obavljen, znači sa lokalnim zajednicama obavljeni su razgovori i nekakvi dogovori u pripremi zakona. Međutim, koliko mi je poznato nije razgovarano s arhitektima, s geodetima i svima onim drugima koji su zainteresirani oko donošenja ovog zakona pa se nadam da će u drugom a vrlo vjerojatno a ja bih volio i u trećem čitanju biti razgovarano i s njima i da će se i ove stvari popraviti. Ponavljam, nemojte prebacivati obveze lokalnoj samoupravi ako im ne date i sredstva jer znamo vrlo dobro u kakvim su nam, naročito sjeverni krajevi, u kakvim uvjetima su naše županije u sjevernim krajevima, malo je bolja situacija u južnim a i bit će još daleko bolja jer će se oni daleko prije moći izvući bez pomoći države ali mi u sjevernom dijelu u svakom slučaju bez pomoći države praktički ne možemo napraviti ništa. Pozivam vas još jednom tih 550 ljudi prebacite u inspektorat, riješite na bilo koji drugačiji način pogotovo što će inspektorat trebati daleko više ljudi da bi sve ovo proveo što je predviđeno ovim novim prijedlogom zakona. Preuzmite što više tih ljudi i nemojte ih prebacivati lokalnoj samoupravi, regionalnoj samoupravi.
Hvala. Imamo dva ispravka, prvi gospodin Širac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, zastupnik Kapraljević u svojoj raspravi o decentralizaciji državne uprave i države naveo je jedan veliki netočan navod, da državi lova a jedinicama lokalne samouprave obaveze. Pa uvaženi gospodine zastupniče, u ovom zakonu je jasno propisano da za onaj dio službeničkog kadra odnosno djelatnika koji prelazi iz državne uprave u lokalnu samoupravu nose i sredstva a to znači i novac i opremu i sve u lokalnu jedinicu samouprave i prema tome, izvori za financiranje tih ljudi osigurani su ovim zakonom.
Drugi ispravak gospodin Matušić.
Zahvaljujem … [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] ću ispraviti drugi netočan navod, a to je da struka odnosno arhitekti nisu konzultirani niti ostali koji su zainteresirani za ovaj zakon, to je naprosto netočno, to nema veze sa istinom. Trebali ste se malo raspitati odnosno pročitati materijale. I drugi netočan navod su vaše insinuacije oko iznosa. Rekli ste u jednom trenutku da će po svakoj županiji biti 20 milijuna obveza, da biste nakon toga rekli da je sveukupna obveza 100 milijuna kuna. Očito ne znate koliko županija ima u ovoj državi. Jer, prema tome sasvim je jasno da su to čiste insinuacije, lupate brojeve bez veze, bez ikakvog utemeljenja.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Dorotea Pešić-Bukovac koje nema pa gubi pravo rasprave. I kao zadnja gospođa zastupnica Alenka Košiša Čičin-Šain u ime kluba pet minuta zaključno. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, posljednjih pet minuta. Dakle, u ovim dobrim namjerama došli smo do zakona koji ima više stranica primjedbi nego članaka iako članaka ima 353. Dakle, posebno su ozbiljne primjedbe u dijelu izrade prostornih planova koji će se zaustaviti investicije u Hrvatskoj jer će kod potrebnih promjena trebati prolaziti složene procedure i izrade planova po novim sadržajima i novim metodologija, pogotovo u dijelu obveze izrade strateške procjene utjecaja na okoliš. Ovim zakonom vraćamo se na početak. A tek nedavno smo uspjeli donijeti sve županijske planove koje sada revidirati treba i preplanirati po novim kriterijima. Tek smo sada zahvaljujući izuzetnim naporima snimili stanje u prostoru, pripremili i dali pretpostavke za uredno gospodarenje na temeljima osnovne zaštite prirode, prostora, kulturne zaštite. Trebalo bi te planove podvrgnuti strateškoj procjeni ali nemojmo mijenjati sadržaj plana već u okviru postojećeg samo izvršimo promjene. Već kod prve izmjene i dopune plana ćemo se spotaknuti i tu se ponovno vraćam na odredbe članka 58. temeljem kojeg će nas papirologija zagušiti, zaustaviti i puno koštati jer sve ovo što se traži u stavku 2. ovog članka je svjesno poskupljenje i zaustavlja razvoj. Nadalje, postavlja se pitanje što je s objektivnošću stručne procjene utjecaja na okoliš, koji su kriteriji i koje su garancije da će to biti ispoštovano. Velika je interakcija u primjeni Zakona o zaštiti okoliša i Zakona o prostornom planiranju posebno imajući u vidu odredbe članka 49. Potrebno je istaknuti da u donošenjima pravilnika o davanju i oduzimanju suglasnosti na obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja na terenu nema struke budući se gotovo svi poslovi u jedinicama lokalne samouprave povjeravaju županijskim zavodima. Primjerice radi u Varaždinskoj županiji imate 28 jedinica lokalne samouprave. Svi poslovi se rade u zavodu u Varaždinu. Sad kad to treba sadržajno usuglasiti prema novom zakonu doći će do blokade u prostornom planiranju. Na primjer, ako se u jedinici lokalne samouprave želi prostornim planom otvoriti neka nova poslovna zona koja nije uplanirana morat će se ići na izmjenu i dopunu plana u jedinici lokalne samouprave što iziskuje promjene sadržajne i metodološke naravi. Važno je nedostatak kadrova, nisko akumulativni posao na tržištu ne stimulira projektne tvrtke da se uopće za to registriraju i da se time bave što u konačnosti znači i dovodi do zaustavljanja razvoja u Hrvatskoj. U zakonu posebno se definira i prebacuju se ovlasti na županije. Ovo što je kolega Kapraljević naglasio kolega Matušić mogli ste vrlo jednostavno izračunati. Umnožite 550 ljudi puta 12 mjeseci puta plaća, bruto plaća od 15000 kuna pa ćete vrlo jednostavno doći da bez materijalnih sredstava, bez kompjutera, bez fikusa i bez klavira to iznosi 200 milijuna. Samo jednom jednostavnom matematikom, vrlo jednostavnom 12 mjeseci puta 15000 kuna puta 550 djelatnika i to radi sad se to prenosi sa države na obavezu županijama. I možda samo još za kraj bih htjela nešto istaknuti vezano na procedure u samom izdavanju građevinskih i lokacijskih dozvola. Iskreno vam moram reći da se, mislim da se neće na žalost ništa desiti u poboljšanju i ubrzanju izdavanja dozvola za gradnju. Ali će se desiti to da ćemo izgubiti na kvaliteti građenja. Pa zbog toga molim s obzirom da je ovo prvo čitanje da se vrlo temeljito pristupi izradi i promjenama u ovom zakonu do drugog čitanja, a mislim da ovaj zakon bi zavrijedio da ide čak i u treće čitanje. To sigurno nije stvar koju treba donijeti preko koljena niti na brzinu, a na žalost rađen je u tajnosti tako da se do njega nije moglo doći na vrijeme.
Hvala lijepa. Imamo dva ispravka. Prvi je gospodin Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice, da ste stvarno uzeli prave brojke onda biste znali da je mjesečna obveza za sve županije 3 milijuna i 700 000 kuna, odnosno godišnja 44 milijuna kuna za cijelu Hrvatsku godišnja. Koje su to vaše brojke od 200 milijuna kuna. Nemojte izmišljati plaću, bruto plaće od 15000 kuna. Recite gdje su to za svakog djelatnika 15000 kuna bruto plaće. O čemu vi to pričate? Nemojte obmanjivati javnost o obvezi koja nije točna. Rekli ste 200 milijuna kuna. Malo prije je vaš kolega rekao 20 milijuna kuna što znači da bi trebalo biti preko 400 milijuna kuna. Ovo je čisti ispravak netočnog navoda jer ste rekli da je točan iznos od 200 milijuna kuna. Nije istina, nego je 44 milijuna kuna za cijelu Hrvatsku u godini dana.
Ispravak gospodin Marko Širac.
Gospodine potpredsjedniče, kolegica Šain je u svom izlaganju iznijela jednu notornu netočnost za donošenje ovog zakona jer smo sad tek došli do prostornih planova nas vraća na početak. Ma donošenje ovog zakona je upravo omogućilo to što smo izradili ove prostorne planove i što će biti do konca godine svi skupa dovršeni. To je i omogućilo tu racionalizaciju koju ćemo postignuti upravo ovim, donošenjem ovoga zakona.
Hvala. Zaključno gospođa ministrica Matulović Dropulić.
Gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo, pa eto ja naravno ne mogu odgovoriti na svako pitanje. Mogla bi, ali to bi predugo trajalo i nemam toliko vremena. Jasno je da ćemo mi razmotriti sve vaše primjedbe i prijedloge i što god možemo to ćemo i uključiti. Ali ono što mislim da je bitno reći blokada prostornih planova nastala je 2002. godine kada je donesen zakon koji je, izmjene i dopune Zakona o prostornom uređenju koje je reklo da nema rokova više za izradu prostornih planova. Prema tome, taj čas nitko više nije bio zainteresiran izrađivati prostorne planove i tko je htio taj je radio, tko nije htio nije radio. Ono što je intencija ovog zakona je ta da mi kao što znate da smo 1.1.2004. godine imali 114 prostornih planova donešenih. Danas imamo što donešenih što završena, znači javna rasprava i konačni prijedlog 538. Znači, napravilo sve da se do prostornih planova dođe i naravno da je intencija ovog zakona da bude što manje izmjena i dopuna prostornih planova, jer izmjene i dopune prostornih planova ne bi trebale svaka dva mjeseca ili svakih pet mjeseci ići. Ako smo mi dobro isplanirali prostor, onda bi barem par godina to trebalo trajati. Ali budite sigurni da ovaj zakon i ovaj prijedlog neće onemogućiti i normalno planiranje i izlazak i rješavanje ovih izmjena i dopuna tih planova. Ali naravno ne sa istim sadržajem ali sa istim opsegom posla koji je unutra pisao samo nikada nije bio točno i decidirano naveden. Međutim, većina prostornih planova i dan danas ima sve to već i obrazloženo i napravljeno. Pošto je jako puno bilo govora oko jedinica lokalne samouprave i županija oko iznosa i oko opterećenja. Gledajte, ono što vas ja molim da razumijete to je da nije bio prijedlog ove Vlade niti ovog ministarstva, nego zahtjev, izričiti zahtjev velikih gradova i županija da dobe izdavanje lokacijskih i građevinskih dozvola. I mi smo to prihvatili jer smatramo da je to dobro. U ovom zakonu je predviđeno da će se sva sredstva koja su inače državni proračun izdvajao za te ljude, da će izdvajati i do kraja ove godine a Vlada je donijela svoj zaključak kad je upućivala ovu javnu raspravu da ćemo i u slijedećim godinama, jer Vlada ima pravo preuzimati obveze za buduće proračune i za buduća sredstva je donijela odluku da će svake godine osiguravati za tih 550 ljudi onoliko sredstava koliko bi osigurala da su oni ostali raditi u državnoj upravi. Prema tome, ti jedinice lokalne samouprave, znači županije i veliki gradovi će dobivati ta sredstva i tu problema nema. Što se tiče svih kompjutera, stolova, stolaca itd., oni naravno da u istim prostorima nastavljaju rad i nastavljaju na istim kompjutorima, na istim taj rad. Međutim, ukoliko nama županije napišu da oni to ne žele, ukoliko veliki gradovi to ne žele, onda su oni promijenili svoj stav. Međutim, to nikad nije bilo. I pogledajte danas kad ste, ako ste dobili i ako ste se upoznali gospođa Adlešić je govorila o primjedbama Udruge gradova. U ni jednoj jedinoj rečenici nisu rekli Udruge gradova da bi oni htjeli da oni to ne bi željeli imati kod sebe. Prema tome, to jednostavno je njihov zahtjev i taj zahtjev smo mi ispoštovali. Bilo je govora o time i mislim da je nužno reći da ima jedan pravilnik i jedna uredba koju bi trebalo donijeti ili koju bi trebalo barem vama pokazati prije nego što se zakon u drugom čitanju, odluči se o zakonu u drugom čitanju, a radi se o Pravilniku o jednostavnim objektima za kojima nije potrebno ništa. I radi se o Uredbi o objektima za koje će država, od interesa za državu i za koju će država izdavati lokacijske i građevinske dozvole. Prema tome, to ćemo mi napraviti i priložiti bez obzira što Vlada ne može donijeti to tako dugo dok se ne donese zakon, mi ćemo to priložiti uz taj zakon. Što se tiče ubrzanja postupka definitivno je ubrzanje prisutno, jer ako ništa drugo neće se trebati tražiti duple suglasnosti i ove koje su se tražile i do sada. Što se tiče komasacije, to je racionalno korištenje zemljišta. I ja vas molim da shvatite da je do danas na tim nekim lokacijama postojala katastarska urbanizacija, što znači onakve parcele kakve su bile jer se ništa drugo nije moglo napraviti na te, na njima su se određene stvari crtale. Danas možemo puno bolje organizirati taj prostor. I velim ne mogu, stvarno ne mogu sada govoriti o svim detaljima ali vjerujte, da ćemo mi, ovo su glavne stvari, glavne primjedbe koje su bile, ali mi ćemo svakako o tome voditi brigu. I samo jednu stvar da kažem. Postoji naš Ustav. Naš Ustav je jasno rekao, da je prostorno planiranje ukoliko se ne izuzmu određena zaštićena područja isključiva nadležnost jedinica lokalne samouprave. Prema tome, mi ne možemo ograničavati određena prava i određivati što će pojedina jedinica lokalne samouprave na kojem prostoru graditi. Činjenica je da ima ovakvih i onakvih ljudi. Ali, pošto to sve ide, svi planovi idu na javnu raspravu, mislim da i ljudi moraju sudjelovat na javnoj raspravi jer to je najvažnije. I reći šta o tome misle. Ali, puno toga je napravljeno u prostornom planiranju i vjerujem da su i sami naši građani i ljudi shvatili koliko je to važno i da se sve više uključuju u cijeli proces. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak gospođa Čičin-Šain. Izvolite!
Pa evo, samo jedna sitnica. Što se tiče rokova o kojima je gospođa ministrica govorila i 2002. godini i da su ukinuti rokovi za izradu prostornih planova, gospođa ministrica dobro zna da kad je ona uvela rokove i čak pod prijetnjom raspuštanja Županijskih vijeća, da se rokovi i dalje nisu poštivali i da smo barem pregazili jednu godinu. Nažalost, znate i sami koliko je to složen dio. A što se tiče kršenja Ustava, ako sada to smo tek … [[Govornik se ne razumije.]] znači da smo do sada Ustav kršili.
Ispravak gospodin Kapravljević.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo, gospođa ministrica kaže da će gradovi i općine dobijat, gradovi i županije dobijat sredstva iduće godine. To će biti točno, sad je netočno. A bit će točno kad to bude pisalo u zakonu i kad to bude bila obveza prema Vladi i kad Vlada bude morala izdvojit sredstva u proračunu za te županije i za gradove. Nikako drugačije. Sad je netočno, a može bit u idućem vašem prijedlogu točno.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Glasovanje po točkama dnevnog reda u 13 sati. Idemo dalje, Prijedlog Zakona o prostornom uređenju i gradnji, prvo čitanje, P.Z.E.br. 685. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o prostornom uređenju i gradnji. I drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga zakona. Molim da glasujete, glasovanje. Rezultat? Utvrđuje da je sa 85, tj. jednoglasno usvojen ovaj zaključak. Dame i gospodo zastupnici, zaključujem sjednicu. U srijedu u 9 i 30 sati počinjemo raspravu sa 9. točkom dnevnog reda, Proglašenje "Nacionalnog dana zaštite na radu". Zatim, 13., 14. i dalje točke kako slijedi. Hvala vam lijepa. I želim vam ugodan odmor.