Kolegice i kolege poslanici, dame i gospodo, poštovani gosti, prije početka sjednice molim vas da minutom šutnje odamo počast za sve žrtve koje su prethodnih dana stradali u katastrofalnim poplavama koje su zadesile našu zemlju.
Slava im. Izraze najiskrenijeg saučešća Bosni i Hercegovini uputila je predsjednica Savjeta Evrope Anne Brasseur, predsjednik Državnog zbora Republike Slovenije Janko Veber, predsjednik Sobranja Republike Makedonije Trajko Veljanoski, predsjednica Predstavničkog doma Parlamenta Italije Laura Boldrini, predsjednik Savjetodavne Islamske skupštine Islamske Republike Iran Ali Laridžani, kao i mnogi drugi. Otvaram 67. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti predsjedavajući i članovi Predsjedništva, predsjedavajući i članovi Savjeta ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovno prate rad našeg Doma, kao in predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Pravobranilaštva BiH, Centralne izborne komisije, Institucije ombudsmena za ljudska prava i Nezavisne komsije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanju i poštovanju ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sancije i druge mjere koja je izrekao u krivičnom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovine ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine, čiji su izvještaji na dnevnom redu današnje sjednice. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 36 poslanika i niko nije opravdao današnji nedolazak. Konstatujem da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Što se tiče izmjena i dopuna dnevnog reda sjednice želim napomenuti sljedeće. Na dnevni red dodane su Tačka 3. Razmatranje Informacije predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o posljedicama prirodne nesreće u Bosni i Hercegovini. Tačka 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. 2 Tačka 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Tačka 6. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika. Tačka 7. Zahtjev poslanika Denisa Bećirovića za razmatranje Predloga zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Dopunjene su Tačka 8. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije i Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije, koji su negativni. Tačka 10. Predlog zakona o dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku, koje je takođe negativno. Sa ranijeg dnevnog reda skinuta je Tačka 17. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, na zahtjev Zajedničke komisije. Komisija je usvojila zaključak kojim se od Savjeta ministara BiH, Upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje BiH, te Direkcije za evropske integracije BiH traži da hitno dostave mišljenje o tekstu Predloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini sa amandmanom usvojenim u Predstavničkom domu, odnosno o tekstu Predloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini sa amandmanom usvojenim u Domu naroda, nakon čega će se Zajednička komisija izjasniti. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Konstatujem da 67. sjednica Doma ima sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 66. sjednice Predstavničkog doma; 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore, b) Nova poslanička pitanja; 3. Razmatranje Informacije predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o posljedicama prirodne nesreće u Bosni i Hercegovini; 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj 01,02-02-1-2314, od 20.05.2014. godine; 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj 01,02-02-1-2414, od 23.05.2014. godine; 3 6. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika, zakon broj 01,02-02-1-2514, od 23.05.2014. godine; 7. Zahtjev poslanika Denisa Bećirovića za razmatranje Predloga zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika, zakon broj 01-02-1-2614, od 26.05.2014. godine; 8. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1814, od 14.04.2014. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije i Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije; 9. Predlog zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u građanskim stvarima – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-1914, od 17.04.2014. godine (prvo čitanje); 10. Predlog zakona o dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagač Savjet ministara BiH, zakon broj 01,02-02-1-2014, od 07.05.2014. godine, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku; 11. Predlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH – predlagač Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova, broj 01-02-4-60014, od 09.05.2014. godine; 12. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu okvirnog zakona o ograničenjima u raspolaganju javnim sredstvima u Bosni i Hercegovini – predlagač poslanik Niko Lozančić, zakon broj 01-20-1-1214, od 02.04.2014. godine (zakon po hitnom postupku); 13. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o razmatranju Predloga okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje mladih osoba u Bosni i Hercegovini predlagač poslanik Niko Lozančić, po skraćenoj proceduri, u skladu sa članom 126. Poslovnika, zakon broj 01-02-1-1314, od 07.04.2014. godine; 14. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač poslanik Denis Bećirović, zakon broj 01-02-1-1114, od 18.03.2014. godine (zakon u prvom čitanje); 15. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o predlogu zaključka poslanika Senada Šepića povodom rasprave o Analizi odredaba krivičnog zakonodavstva u Bosni i Hercegovini kojima se uređuje krivičnopravni položaj maloljetnih počinilaca krivičnih djela, sa predlogom mjera, materijal Savjeta ministara BiH (realizacija zakljuka Predstavničkog doma sa nastavka 57. sjednice, održanog 05.12.2013. godine), broj 01,02-04-50514, od 09.04.2014. godine, koji glasi „Predstavnički dom PSBiH zadužuje Savjet ministara BiH da hitno, a najkasnije u roku od 30 dana, razmotri i usvoji izmjene i dopune opštih krivičnih zakona koji uređuju krivičnopravni položaj maloljetnika u krivičnom postupku, usklađene sa rješenjima i posebnim zakonima o zaštiti i postupanju s djecom u krivičnom postupku.“; 16. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Analizi odredaba krivičnog zakonodavstva u Bosni i Hercegovini kojima se uređuje krivičnopravni položaj maloljetnih počinilaca krivičnih djela, sa predlogom mjera, materijal Savjeta ministara BiH (realizacija zaključka Predstavničkog doma sa nastavka 57. sjednice, održanog 05.12.2013. godine), broj 01,02-04-50514, od 09.04.2014. godine; 17. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Denisa Bećirovića sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014. godine, koja glasi “Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma 4 Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 3306, 4106, 8106, 9106, 9107, 8709 i 2812), podnosim inicijativu kojom se zadužuje Zajednička komisija za administrativne poslove Parlamentarne skupštine BiH da, u što kraćem roku, usvoji akte kojima se a) ukidaju paušali profesionalno zaposlenim poslanicima i delegatima u Parlamentarnoj skupštini BiH, b) smanjuju plate poslanicima i delegatima u Parlamentarnoj skupštini BiH, c) smanjuju naknade materijalnih i drugih troškova poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH. S obzirom na tešku socijalno-ekonomsku situaciju u Bosni i Hercegovini, pozivam Predsjedništvo BiH i Savjet ministara BiH da također pristupe smanjenju plata i drugih privilegija. Smatram da bi bilo korisno da tako ušteđena sredstva usmjerimo na formiranje Fonda za stipendiranje nadarenih studenata i učenika u Bosni i Hercegovini.“, broj 01-50-1- 15-6314, od 25.02.2014.; 18. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Ante Domazeta sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014. godine, koja glasi „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, pokrećem inicijativu da se paralelno ili nezavisno od promjene zakonskih propisa kojima se regulišu plate i primanja poslanika i drugih zvaničnika na nivou svih vlasti u BiH, kao čin kolektivnog ili individualnog odlučivanja, usvoje odluke o odricanju od određenih prava za koja smatramo da su u sadašnjim društvenim okolnostima neprihvatljiva kao oblik privilegija u društvu. O tim odlukam bilo bi razumno informisati javnost.“, broj 01-50-1-15-6314, od 25.02.2014.; 19. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika iz Kluba SDA sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014., (inicijativa upućena predsjedavajućem Zajedničke komisije za administrativne poslove), koja glasi „Klub poslanika SDA traži da Zajednička komisija za administrativne poslove, u skladu sa zahtjevima građana, ali i ranijim inicijativama nekih poslanika, odmah smanji i plate i sve povilegija poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH.“, broj 035-16-4-24314, od 17.02.2014.; 20. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Denisa Bećirovića sa 64. sjednice Predstavničkog doma, održane 13.03.2014. godine, koja glasi „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 3306, 4106, 8106, 9106, 9107, 8709 i 2812), podnosim sljedeću poslaničku inicijativu, kojom se zadužuje Savjet ministara BiH da najkasnije u roku od tri mjeseca od dana usvajanja ove inicijiative izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Predlog zakona o Vrhovnom sudu Bosne i Hercegovine“, broj 01-50-1-33614, od 21.03.2014. godine; 21. Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Denisa Bećirovića sa 64. sjednice Predstavničkog doma, održane 13.03.2014. godine, koja glasi „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 3306, 4106, 8106, 9106, 9107, 8709 i 2812), podnosim sljedeću poslaničku inicijativu, kojom se obavezuje Savjet ministara BiH da u naredna tri mjeseca pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave Bosne i Hercegovine kojim bi bilo predviđeno formiranje državnog ministarstva poljoprivrede, ishrane i ruralnog razvoja Bosne i Hercegovine“, broj 01- 50-1-33714, od 21.03.2014. godine; 5 22. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač Predstavnički dom Parlamenterne skupštine BiH, zakon broj 01-02-1- 4913, od 29.10.2013. godine; 23. Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za period 01.01.2013.- 31.12.2013. godine, broj 01,02-10-51214, od 10.04.2014. godine; 24. Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2013. godini, broj 01,02-50-19-55114, od 23.04.2014. godine; 25. Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sancije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovine ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2013. godinu, broj 01,02-37-51714, od 14.04.2014. godine; 26. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine i Godišnji izještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini za 2013. godinu, broj 01-37-56514, od 25.04.2014. godine; 27. Razmatranje inicijative poslanika Beriza Belkića sa 65. sjednice Predstavničko doma, održane 15.04.2014. godine, koja glasi „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, predlažem da se na jednoj od narednih sjednica u dnevni red Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH uvrsti tačka dnevnog reda – Preispitivanje opravdanosti postojanja upravnih i nadzornih odbora u javnim ustanovama i preduzećima“, broj 01,50-1-52614, od 15.04.2014. godine. Prelazimo na realizaciju dnevnog reda, tačka jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 66. sjednice Predstavničkog doma
Zapisnik ste dobili. Ima li primjedbi? Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobijene odgovore b) Nova poslanička pitanja Na današnjoj sjednici odgovore na postavljena poslanička pitanja su dobili poslanici: Denis Bećirović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 64. sjednici, te od kancelarije predsjedavajućeg Federacije BiH, Agencije za bankarstvo Federacije BiH, Agencije za bankarstvo RS-a, Ministarstva za izbjegla i raseljena lica RS-a, na pitanje postavljeno na 65. sjednici Doma; Mato Franjičević od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 49. i 63. sjednici Doma; Dušanka Majkić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 64. sjednici Doma; Senad Šepić od Savjeta ministara BiH, na inicijative upućene na 61. i 64. sjednici i pitanje postavljeno na 62. i 63. sjednici Doma, te od Federalnog ministarstva energije, rudarstva i 6 industrije, Federalnog ministarstva civilnih poslova i izbjeglica i Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, na pitanje postavljeno na 64. sjednici Doma; Lazar Prodanović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 64. sjednici Doma; Milorad Živković od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 62. sjednici Doma, Zijad Jagodić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 51. sjednici i od Upravnog odbora BHRT-a, na pitanje postavljeno na 64. sjednici Doma; Niko Lozančić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 62. sjednici i od Vlade Federacije BiH, na pitanje postavljeno na 64. sjednici Doma, Saša Bursać od Uprave za indirektno oporezivanje, na pitanje postavljeno na 64. sjednici Doma; Dragan Vrankić od Federalnog ministarstva finansija, na pitanje postavljeno na 65. sjednici Doma; Šemsudin Mehmedović od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 64. sjednici Doma i Beriz Belkić od Savjeta ministara BiH, na pitanje postavljeno na 63. sjednici Doma. Pozivam poslanike da oni koji žele se prijave za komentare na dobijene odgovore. Prvi se prijavio uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege, poštovani predstavnici medija, članovi Vijeća ministara, sve vas srdačno pozdravljam. Dakle, ja neću komentarisati odgovor nego želim da apelujem na sve nas da se pokušamo možda danas suzdržati ove tačke dnevnog reda imajući u vidu važnost treće tačke dnevnog reda – razmatranje Informacije o posljedicama prirodne nesreće, te da svoja pitanja dostavimo u pisanoj formi, a komentare eventualno prolongiramo za narednu sjednicu, nećemo ništa puno vremenski izgubiti. A sve što se tiče ove situacije i sva pitanja i inicijative koje smo htjeli postaviti možemo to učiniti na trećoj tački dnevnog reda. Trebali bi kao Parlament cijeniti i prisustvo Vijeća ministara i eventualno pretvoriti raspravu i dobiti sve potrebne informacije. Hvala.
Zahvaljujem. Pitam Parlament – da li ima potrebe da glasamo o ovome prijedlogu ili možemo aklamacijom da prihvatimo da danas ne raspravljamo o Poslaničkim pitanjima, da ih pismeno možete postaviti i da ostavimo tu tačku za iduću sjednicu da je obradimo? Ako se slažete i nema neko izričito protiv prelazim na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Razmatranje Informacije predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH o posljedicama prirodne nesreće u Bosni i Hercegovini Ova Informacija je uvrštena na dnevni redi odlukom Kolegijuma i Kolegijuma u proširenom sastavu. Nadam se da su poslanici jutros od Ministarstva bezbjednosti BiH dobili izvještaj o stanju u BiH uzrokovano prirodnom katastrofom. Pozivam nekoga iz Savjeta ministara ko je zadužen za ovu problematiku da ovaj Izvještaj ili pročita ili na adekvatan način ga prezentuje. Gospodin Mladen Čavar, čini mi se da je on bio zadužen ispred Savjeta ministara za tu problematiku. 7
nije uključen mikrofon
Uvaženi kolega Šefik Džaferović, poslanička intervencija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Gdje je predsjedavajući Vijeća ministara?
Predsjedavajući Vijeća ministara je pismeno obavijestio Kolegij da nije u mogućnosti danas da bude ovde i zadužio kolegu Mladen Čavara da bude prezentator ove Informacije.
Koji su razlozi da znamo mislim, ako neće biti danas prisutan ovdje onda ne znam kad treba da bude prisutan. Dajte nam razloge zašto nema predsjedavajućeg Vijeća ministara. Ako danas nije u stanju da bude ovdje onda ne treba da bude uopće prisutan u ovoj sali. Moramo znati razloge zašto ga danas nema da bi mogli da prihvatimo ovu zamjenu. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Ministar finansija, gospodin Nikola Špirić, zamjenik predsjedavajućeg Savjeta ministara. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, cijenjeni gosti. Ma, prije nego što iskažemo žuč, koliko ja znam predsjedavajućeg, nemam informacije da neće doći, on će se obratiti ..., a o Informaciji, koliko znam, će govoriti kolega Čavar, kada dođe Informacija na dnevni red. Dakle, dajte da vidimo, da provjerimo, ako se nešto za 10 minuta nije promijenilo prije toga. Dakle, do juče, koliko ja znam, koliko znam i koliko kolege iz Vijeća ministara znaju, i zato ne bih volio da već sad povisimo temperaturu bez razloga.
Zahvaljujem. Ja predlažem, uvažene kolege, da napravimo situaciju da Mladen Čavar prezentuje Informaciju, da nakon toga napravimo pauzu i sačekamo da dođe i predsjedavajući i zajedno sa njim obavimo raspravu. Da li se slažete da na takav način radimo? Molim vas gospodine Čavar da izađete i da pročitate Informaciju.
Hvala predsjedavajući. Dame i gospodo. 8 Ja ne bih ... ovu informaciju/izvješće o stanju u Bosni i Hercegovini što se tiče ovih poplava ... veoma obimno. Ja sam dostavio Parlamentu i u pisanom i u elektronskom obliku ovu informaciju iz Vijeća ministara, ali danas je točka dnevnog reda Izvješće predsjedavajućeg Vijeća ministara tako da predsjedavajući je vjerovatno pripremio neko svoje izlaganje a na temelju informacije koju sam mu ja dostavio. Ja ću vas u par rečenica uputiti šta je sve rađeno što se tiče Ministarstva sigurnosti BiH u ovom kriznom periodu koji je počeo u srijedu u ranim jutarnjim satima kada su vodostaji rijeka počeli da rastu. Operativni komunikacijski centar je u ranim jutarnjim satima izvjestio sve nadležne o porastu vodostoja rijeka i informacija je distribuirana na teren. Već tijekom dana kako je vodostaj rijeke Bosne rastao dolazili su zahtjevi u Operativni komunikacijski centar za angažmanom dodatnih snaga. Vojska je bila pripravna isti dan i počela je vojska da djeluje u skladu sa situacijom na terenu i u skladu sa mogućnostima civilne zaštite na terenu kako su oni tražili pomoć i koje vrste pomoći su tražili. U četvrtak ujutro je prvi put dejstvovao helikopter Oružanih snaga BiH, u ranim jutarnjim satima izvlačili su se ugroženi ljudi iz šireg reona doline Bosne. Taj isti dan u četvrtak je počela da pristiže međunarodna pomoć. Međunarodna pomoć je pristizala ispočetka u letjelicama, helikopterskim jedinicama i interventnim jedinicama sa čamcima za spašavanje. Kako su oni dolazili, kako je pomoć pristizala iz evropskih zemalja i ostalih zemlja ona je distribuirana na teren po zahtjevima sa terena. Znači sustav je funkcionirao i uspostavljen je sustav odmah prvi dan srijeda-četvrtak zajedno u koordinaciji sa entitetskim štabovima civilne zaštite i ljudima na terenu mi smo humanitarnu pomoć i sve vrste, ostale vrste pomoći koje smo dobijali od međunarodne zajednice distribuirali na teren. To radimo i do dan danas samo što je u prvim danima ta humanitarna pomoć bila urgentna, bili su helikopteri, čamci za spašavanje, specijalne jedinice, a danas već to dolaze hrana, lijekovi, voda, pumpe za ispumpavanje i sl. i mi ih distribuiramo na teren u dogovoru sa entitetskim službama i službom Brčko Distrikta. To je ukratko. Znači ovdje imate detaljne podatke šta se dešavalo, koji su putevi bili ugroženi, itd., itd., ali o tom nakon informacije predsjedatelja. Hvala.
Zahvaljujem. Pozivam predsjedavajućeg Savjeta ministara, gospodina Vjeku Bevandu da se obrati Parlamentu u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče, članovi Kolegija, zastupnici, gosti, svi prsutni. Ja ću, mi smo završili maloprije sjednicu Vijeća ministara. Razlog mog kašnjenja ... bilo duže od 5 minuta je što sam morao otići u ured i pokupiti stvari, ništa više. Znači, mi smo se dogovorili da ... podnesem izvješće a nakon toga imate i informaciju, koju je pripremio gospodin Čavar, koja je vama podijeljena i nadam se da će te dvije stvari biti dobra osnova za vaša pitanja i sve ostalo. Ja ću iščitati ovo što sam napisao i pripremio. Pokušao sam obuhvatiti sve aktivnosti koje je poduzimalo Vijeće ministara, taksativno, pragmatično i šta je urađeno. Znači, Izvješće o poduzetim aktivnostima Vijeća ministara uvjetovano katastrofalnim poplavama koje su zadesile našu zemlju u vremenu od 14.05.2014. godine pa do danas. 9 Svjedoci smo da su od 14.05.2014. godine pa do danas u BiH ogromne kišne padavine prouzročile izlijevanje i poplave brojnih rijeka iz svojih korita na područjima sjeverne i sjeverno- istočne Bosne koje gravitiraju u slivu rijeke Save a koje su u nesagledivim rušilačkim razmjerama, prije svega odnijele nenadoknadive ljudske živote, te još jednom koristim priliku da u svoje ime i u ime Vijeća ministara obiteljima nastradalih uputim izraze duboke sućuti. Preliminarne procjene govore da je sa svojih ognjišta pomjereno više od 950 tisuća stanovnika, devastirano više od 100 tisuća stambenih objekata i zgrada, više od 230 škola i zdravstvenih ustanova, ogromne štete u poljoprivrednim gazdinstvima, industrijskim objektima, prometnoj infrastrukturi i posebno izražen problem predstavlja posljedično ogroman broj klizišta. Iako se barata sa preliminarnim procjenama jasno je da su po srijedi ogromne posljedice. Pored ljudskih žrtava tu su štete na imovini i ogromne štete koje su nastupile na infrastrukturi. Vijeće ministara je promtno reagirajući na nastalu situaciju, te sukladno svojim zakonskim ovlastima na 7 održanih sjednica u proteklom periodu donijelo veći broj odluka i zaključaka u cilju uspostavljanja neophodnih pretpostavki, kao i kapaciteta za djelovanje u ovakvim vanrednim situacijama. Znači, već 15.05. Vijeće ministara, znači dan nakon poplava, je dalo suglasnost Ministarstvu sugurnosti BiH da zatraži međunarodnu pomoć za zaštitu i spašavanje radi pomoći civilnom stanovništvu zbog stanja uzrokovanog poplavama. To je bio osnov, moralo se to donijeti da bi uopće ikakav kontakt imali sa onima koji nam trebaju pomoći. Također isti dan je donesena odluka o odobravanju sredstava iz tekuće pričuve Proračuna institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2014. godinu kojom su i odobreni traženi iznos od 200 tisuća maraka po zahtjevu Ministarstva sigurnosti za urgentne potrebe, da ne pričam i da ne razvlačim, sve to znate, helikopteri i one urgentne situacije. Na sljedećoj sjednici, sutradan 16.05., aktivno prati situaciju na terenu i uzimajući u obzir dalje pogoršanje situacije, te potrebu aktiviranja dodatnih kapaciteta Vijeće ministara je donijelo dvije odluke – odobrenih sredstava iz tekuće pričuve Proračuna institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2014. godinu, po zahtjevu Ministarstva obrane iznos od 380 tisuća maraka, Ministarstvu sigurnosti iznos od 220 tisuća maraka. Imajući u vidu da su pošiljke međunarodne pomoći počele pristizati u carinsko područje BiH Vijeće ministara je na sjednici od 19.05. zaključilo da se pošiljke međunarodne pomoći oslobađaju uvoznih dadžbina i drugih neizravnih poreza, te je s tim u svezi zadužilo Upravu za neizravno oporezivanje, nadležne inspekcijske službe da, postupajući po zakonu, ubrzaju sve procedure i daju prioritet ovim humanitarnim pošiljkama. Na ovoj sjednici je zaduženo Ministarstvo financija i trezora za otvaranje namjenskih računa, deviznih i račun u KM za prikupljanje novčane pomoći, dok će Vijeće ministara donijeti posebnu odluku o rasporedu sredstava. Takođe donesena je odluka o prikupljanju sredstava po osnovu uplate jednodnevne zarade uposlenih u institucijama BiH za pružanje pomoći na teritoriju BiH zahvaćenom poplavama ... 2014. godine. Istovremeno donesen je zaključak sa zaduženjima Upravi za neizravno oporezivanje o doniranju trajno oduzete robe. Znači, ovaj zaključak što se tiče otvaranja računa je realiziran. I drugi zaključak koji se odnosi na ... sprovodi kroz izjavu zaposlenika uz platnu listu, znači nije to ograničeno na jednodnevnu zaradu, može svak dragovoljno ustupiti iznos sredstava koji hoće. To je preporuka i realizira se sasvim normalno kroz obračun plaće za peti mjesec koja će biti izvršena početkom šestog mjeseca. Vijeće ministara je na sjednicama 21. i 22. 2014. godine razmatrajući aktualnu situaciju nastalu usljed prirodne katastrofe, poplava u BiH, svibanj 2014. godine, kroz informacije resornih ministara i izvješća o prirodnoj katastrofi Ministarstva sigurnosti, razmatrajući istovremeno zaključke Predsjedništva BiH sa sjednice održane 20.05.2014. godine, a na temelju 10 obveza proisteklih iz Okvirnog zakona o zaštiti i spašavanju donijelo 9 zaključaka. Oni nisu dugi, ja ću ih iščitati ovom prilikom da onaj ko ih nije vidio, konzumirao, dali smo nalog da odmah se objave. Prvi je zaključak – Zadužuju se sva ministarstva i druge institucije BiH da sukladno svojim nadležnostima poduzmu potrebne mjere za funkcioniranje u izvanrednim okolnostima nastalim usljed poplava. 2. Zaduženo je Ministarstvo sigurnosti BiH da u suradnji sa institucijama entiteta, kantona i Brčko Distrikta redovno informira Vijeće ministara o točnom broju osoba stradalih u poplavama. 3. Zadužuje se Ministarstvo sigurnosti BiH da u suradnji sa nadležnim institucijama u entitetima, Brčko Distriktu, kantonima i općinama u kontinuitetu dostavlja Vijeću ministara BiH informacije o potrebnoj pomoći ugroženim područjima. To se odnosilo na onaj urgentno stanje i ono što se kaže prvi set urgentnih potrebe koja se odnosila na hranu, odjeću, obuću, lijekove, medicinsku opremu, opremu za sanaciju i slične potrebštine. 4. Zaduženo je Ministarstvo vanjskih poslova BiH da u suradnji sa Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice, Ministarstvom financija i trezora i drugim ministarstvima pripremi inicijativu za organiziranje međunarodne donatorske konferencije za pomoć BiH radi saniranja posljedica katastrofalnih poplava. 5. Zaduženo je Ministarstvo vanjskih poslova BiH da kooridnira aktivnosti na zajedničkom nastupu BiH, Hrvatske i Srbije prema EU i drugim međunarodnim financijskim institucijama u traženju pomoći. Sasvim normalno ovo podrazumijeva asistenciju svih, znači svih, od tehničkog organa DEI pa do svih ministarstava i ostalog. 6. Zaduženo je Koordinacijsko tijelo BiH za zaštitu i spašavanje da Vijeću ministara redovno dostavlja informacije o stanju u ugroženim područjima radi informiranja. Budući da je ovo tijelo uspostavljeno Okvirnim zakonom, koji sam već naveo, on ima svoj sastav, definira ga, svi su uključeni, svi nivoi vlasti u njega. 7. Zaduženo je Ministarstvo sigurnosti da za Vijeće ministara pripremi izmjenu odluka o formiranju Koordinacijskog tijela BiH za zaštitu i spašavanje ukoliko je došlo do personalnih promjena u institucijama iz kojih su imenovani. Naime, samo kratko pojašnjenje, to je nadovezano na prethodni zaključak da je odluka suglasno zakonu donešena 2012. godine. Ovo je samo bilo ukoliko je neko otišao, napustio, nije više u sastavu Koordinacijskog tijela. Do danas mi nismo dobili ni od jednog organa da se mijenja sastav Koordinacijskog tijela. 8. Vijeće ministara je formiralo Interresornu radnu skupinu koju čine predstavnici Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, Ministarstva financija i trezora, Ministarstva komunikacija i prometa, dva člana predstavnika Vlade Federacije, dva člana predstavnika Vlade RS-a, jedan član predstavnik Vlade Brčko Distrikta. Zadatak radne skupine je da u suradnji sa drugim ministarstvima pripremi kriterije za raspodjelu pomoći BiH pogođenoj prirodnom katastrofom izazvanom poplavama u svibnju 2014. godine. 9. Vijeće ministara BiH poziva sve nadležne institucije svih razina vlasti da žurno pristupe aktivnostima na procjeni šteta a koja procjena će biti podloga za traženje međunarodne pomoći. U više navrata smo apelirali na ovo. Isti dan, po donošenju ovog zaključka, on je upućen svim, znači i vladama entiteta, i Distrikta Brčko, i kantonima i svim državnim institucijama jer 11 ovo je sva suština da jednostavno, posebno tamo gdje je to moguće da se procijene štete, jer sve što se ovih dana dešava je da svi hoće relevantne procjene šteta da bi se na osnovu procjena šteta jednostavno ova sinergijska aktivnost koja .../kratko prekinut snimak/... institucijama i Svjetskom bankom, UN-om, Evropskom komisijom vodi i čiji tim za procjene počinje raditi 29.05. U užurbanoj proceduri će se završiti, ali istovremeno moraju biti relevantni pokazatelji na osnovu koga će se moći reagirati. Kada se govori o procjeni štete važno je istaknuti da će predstavnici Evropske komisije, evo to sam već rekao, Svjetske banke UN-a, na ekspertnoj razini i sukladno međunarodnim standardima izvršiti procjenu štete nastale ovom prirodnom katastrofom izazvanom poplavama u svibnju 2014. godine. Znači oni će početi raditi, rekao sam već, 29.05., što predstavlja pouzdanu osnovu za traženje raznih vidova pomoći u procesu obnove koji bez svake sumnje uveliko prevazilazi realne ... i kapaciteti naše zemlje. Vijeće ministara je i na današnjoj sjednici kao na svakoj, ovo je sedma, razmatralo dinamiku realizacije zaključaka sa prethodnih sjednica kao i izvješća o stanju u BiH prepremljenih, podijeljeno i vama, sa datumom od 26.05. Ja sam sad u najkraćim crtama pokušao izložiti presjek aktivnosti Vijeća ministara BiH za period od 14.05.2014. godine. Ja ovdje svakodnevne susrete, razgovore, svoje osobne, razgovore ministara sa brojnim predstavnicima vlada stranih država, međunarodnih organizacija na temu pronalaženja rješenja nisam smatrao za potrebnim ni spominjati, jer su to aktivnsoti bile u duhu stvorenih obaveza na proteklim sjednicama Vijeća ministara i dodatni doprinos, ujedno obaveza funkcijom i svim ostalim, da olakšamo stanje koje je onakvo kakvo jeste kritično i vrlo, vrlo teško. Imajući u vidu da Vijeće ministara BiH u ovakvim situacijama postupa sukladno Okvirnom zakonu o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća u BiH, koji je Parlament donio još 2008. godine, i da Ministarstvo sigurnosti koordinira aktivnosti u planiranju i djelovanju institucija i tijela BiH u ... zaštite i spašavanja, Vijeće ministara BiH je u listopadu, rekao sam to već, 2012. još godine, donijelo odluku o formiranju Koordinacijskog tijela BiH za zaštitu i spašavanje. To je stručno operativno tijelo Vijeća ministara koje koordinira svim aktivnostima u slučaju prirodne i druge nesreće u BiH, kao i ... i pružanja međunarodne pomoći, a u funkciji je, postoji Operativno komunikacijski centar BiH preko koga se slijevaju sve informacije i poduzimaju operativne akcije. Koristim ovu priliku da posebno zahvalim obadva centra, i onom pri Ministarstvu obranu i pri Ministarstvu sigurnosti jer sam bio, razgovarao s ljudima. Koristim priliku da tom timu koji radi operativno dnevno, i kome je jako teško, odam zahvalnost na učinjenim naporima. Ovo sam posebno naglasio prije svega što sva komunikacija, informacije, procjena stanja, iskazane potrebe i drugi podaci iz ovog koordinacijskog tijela preko ministarstva BiH se kreiraju u formi informacija i prijedloga koji idu prema Vijeću ministara, Parlamentu, javnosti i to su relevantni podaci. To je bio i osnovni razlog što sam za dostavljanje informacije dana 23.05., uz one operativne dnevne, dao nalog zamjeniku ministra sigurnosti, ujedno i predsjedatelju Koordinacijskog tijela gospodinu Mladenu Čavaru da dostavi traženu informaciju i nazoči 67. sjednici Zastupničkog doma, što on danas i čini. O tome sam pismenim putem informirao gospodina Živkovića. Razlozi su prije svega praktične ali i institucionalne naravi jer po funkcijama ... raspolaže ... [[ne razumije se]] a kako se situacija na terenu mijenja svakog trena on će izložiti informaciju, odnosno i dostavljena vam je informacija, i ponuditi odgovore uz sve 12 ostale resorne ministre kojih se tiče realizacija svega ovoga, te ponuditi odgovore na eventualna pitanja kako bi se stekao cjelokupan ... Vama zahvaljujem na interesu. Nadam se da će i rasprava koja će ići biti usmjerena samo jednom cilju – da pomognemo tim ljudima koji su stradali i da je obveza svih nas, pa i vas, da pomognemo njima. I nadam se da će i rasprava i zaključci biti lišeni prilike za prikupljanje jeftinih političkih poena. Hvala lijepo.
Hvala predsjedavajući. Evo, kako smo i dogovorili način rada, mislim da bi bilo sad dobro da napravimo pola sata pauzu i da nakon toga se oni koji žele da raspravljaju prijave za raspravu i da zajedno ovu temu raspravimo. Pola sata pauza. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici molim vas da zauzmete svoja mjesta, nastavljamo sa radom nakon pauze. Prvi za diskusiju se prijavio uvaženi kolega Mirsad Mešić. Izvolite.
Dame i gospodo. Dvadesetak godina sam imao priliku da se profesionalno bavim upravljanjem krizama, međutim ovo što sam vidio u BiH prevazilazi najcrnje procjene koje ljudski um uopšte može da zamisli. Štete su strahovite, katastrofalne i vjerovatno ćemo se tim štetama baviti narednih nekoliko godina, ako ne i decenijama. One se mogu mjeriti prije svega u izgubljenim životima, izgubljenim materijalnim dobrima, u izgubljenom poljoprivrednom zemljištu i nadasve izgubljenim radnim mjestima. Ali ja neću govoriti o tome. Želim ovom prilikom apostrofirati neke dijelove sistema BiH o zaštiti i spašavanju, a prije svega se to odnosi na Oružane snage BiH. Mislim da su Oružane snage BiH opravdale očekivanja građana i primjer ljudi i žena koji su zaposleni u kopnenoj vojsci, u vazduhoplovnim snagama je pravi primjer solidarnosti, odgovornosti, požrtvovanja i njihovim angažmanom. Angažmanom prije svega Oružanih snaga spriječen je veći broj žrtava u ljudskim životima. Ono što me nije zadovoljilo u ovim katastrofalnim poplavama bio je, prije svega, odnos medija i začuđujuće odnos javnih emitera koji su se kao RTRS-a, koliko sam bar imao prilike da vidim, od prvog dana stavili u funkciju zaštite i spašavanja prenoseći informacije građanima. Nije se desilo u Federaciji, odnosno nije se desilo na nivou BiH, BHT je spavao nekoliko dana, Federalna TV je spavala nekoliko dana, pa su se vjerovatno intervencijama ili prilikama na terenu oni i probudili. Ali to je sad njihov problem i naš problem kada budemo raspravljali o tim emiterima. Ono što me takođe zabrinjava je činjenica da Oružane snage, koje su svojski i ljudski požrtvovano, solidarno učestvovali u akcijama spašavanja, imaju problem koji je budalaste prirode. On je takve prirode da recimo helikopterskim snagama nedostaje vrlo skromna 13 materijalna sredstva koja su potrebna da se osposobe letjelice. Imao sam prilike da se upoznam sa pilotima, jer se sve to dešavalo što se tiče Zeničko-dobojskog kantona sa heliodroma u Zenici, koji kažu da helikopteri ne mogu da lete zato što im fali nekakva bakrena nitna, što fale slušalice, što fali ovo, fali ono itd. I ja sam se potrudio da dobijem spisak nedostajućih sredstava, i mislim da je ispod dostojanstva da razgovaramo u ovoj državi o tim sredstvima koji nedostaju da bi helikopterske snage bile u punoj funkciji. Prema izjavama pilota i starješina njihovih da su bili svi naši helikopteri u funkciji nije nam bila potrebna nikakva međunarodna pomoć. Dakle, imamo toliko helikopterskih jedinica, ili kako se to već zove, koje obezbjeđuju efikasnu zaštitu i spasavanje u BiH. Ono što me je takođe oduševilo je saradnja svih onih koji su bili nastradali u ovoj katastrofi i apostrofiram saradnju Doboja sa susjednim općinama iz Federacije, Gradačca sa Šamcem i svi oni koji su nesebično i požrtvovano stupili u front odbrane ljudskih života prije svega, a materijalna dobra ćemo vjerovatno godinama sanirati. Iz ovog razloga, uvažavajući činjenicu da imamo mnogo prijavljenih, predlažem jedan zaključak koji glasi: – Zadužuje se Vijeće ministara BiH da obezbijedi sredstva za popravke helikoptera Oružanih snaga BiH kako bi se Prvi i Drugi helikopterski skvadron, tako se zovu, Oružanih snaga BiH potpuno osposobio za efikasno sprovođenje mjera zaštite ljudi i materijalnih dobara te za ostale obaveze Oružanih snaga BiH.
Zahvaljujem. Predsjedavajući Savjeta ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda, ima potrebu minutu. Izvolite.
Hvala Vam predsjedatelju. Ovaj, ja sam se javio, i hvala na prilici, samo da, ja se nadam stvarno nesporazumu, otklonim jer su mi rekli da je rečeno otprilike da sam informirao da neću prisustvovati ovoj sjednici. Ja sam dobio dopis gospodina Živkovića protokoliran, isti dan sam odgovorio da će informaciju pripremiti gospodin Čavara, nikom nikad nisam rekao, kamo li napisao da neću prisustvovati sjednici, niti bi mi palo na pamet. Prisustvovao sam ja sjednicama gdje su bile totalno neutralne teme. Ovo čisto zbog otklanjanja nesporazuma osjećao sam priliku da, osjećao sam potrebu da to kažem. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mladen Bosić, diskusija. Izvolite.
Ja se nadam da su svi ovdje svjesni da su poplave koje su zadesile BiH, Srbiju i Hrvatsku događaji po kojem će se mjeriti vrijeme, po kojem će biti prije i poslije poplava, ne samo politički, nego i ekonomski. Ja nisam siguran da ste vi svi ovdje svjesni kakve su razmjere i kakve će biti posljedice, ne samo na te ljude koji su tamo poplavili, nego na sve one koji žive na ovim područjima. Imajući to u vidu odmah mogu da kažem – institucije nisu položile ispit. I 14 nemojte mi molim vas reći da je to ubiranje sitnih političkih poena. Vlast će uvijek reći, ako neko kritikuje ono što ne rade ili kako rade, da je to ubiranje sitnih političkih poena za vrijeme velike tragedije. Ako mi kažemo raspišite vanredno stanje, mobilišite sve snage, nezavisno jesu li poplavljene ili nisu, vi izađete kao vlast i kažete to je ubiranje sitnih političkih poena. Ako kažemo da se Savjet ministara nije sastao prva tri dana katastrofe ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa dobro imate zaključke koje ste donijeli dvadeset, kad ste donijeli zaključke, daj mi zaključke.
Molim vas samo malo imaćemo priliku da se svi jave za riječ i da isprave netačne navode.
Vaši zaključci su sa sjednice održane 21. i 22.05. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A šta ste radili na ovim prethodnim, gdje su ti zaključci? Gdje su zaključci od prije? Znači vi poslije, koliko je to dana, to je pet ili šest dana vi pravite zaključke i kažete da je to, da je to dobar rad. Pa nemojte se pravdati ničim kad svi znamo da niste položili ispit.
Molim vas dajte da se slušamo.
Molim vas ovaj da obezbjedite.
Ja pokušavam kolega da to uradim, molim vas i vi da mi pomognete u tome.
Znači, ovo je katastrofa. Pa, ja ne mogu da vjerujem da ovdje ima iko ko misli da su institucije, pogotovo Savjet ministara, uradile onako kako su trebale. Da nije trebalo odmah reagovati i odma se oglasiti, pa to je ista situacija koju smo imali kada su bile demostracije i kad je bio ovaj Parlament u blokadi. To je situacija kad se nepravi odmah krizni štab i ne proglašava vanredno stanje na nivou institucija BiH. Ovo se nije očigledno moglo izbjeći, ovo je prirodna katastrofa velikih razmjera. I jasno je da je u takvim uslovima svako onaj ko je pogođen takvom katastrofom nemoćan, bespomoćan, da su ljudi mali mravi u sukobu sa takvim prirodnim silama i niko ne optužuje bilo koji nivo 15 vlasti za ovo što se desilo. Mi pričamo o tome šta je vlast trebala uraditi prije ovih poplava, šta je trebala uraditi za vrijeme poplava i šta treba da uradi poslije ovih poplava. Znači, svake godine BiH, i RS i Federaciju i okruženje zadesi bar po jedna katastrofa. Ili je suša, ili je poplava, ili su veliki požari koji ljeti bjesne svake godine, ili je bilo koja druga katastrofa osim cunamija, zato što nismo na moru, ili nekih razornih vjetrova tipa tajfuna. I mi nemamo do sada nigdje, ni u RS- u, ni u Federaciji, ni u Brčko Distriktu, ni u čitavoj BiH sistem koji treba da reaguje na takve pojave zato što smo neodgovorni, zato što je vlast neodgovorna. Ne želim nikoga ovdje da optužujem direktno, ali ćemo tražiti na kraju da jedan od zaključaka bude i formiranje istražne komisije ovog Parlamenta oko ponašanja institucija u vrijeme poplava i nakon poplava. Mnogo je otvorenih pitanja na koje sad treba dati odgovor, ili možda ne sad, ali u narednom periodu. Ko je odgovoran za nasipe i za sisteme zaštite od poplava, zašto koordinacija nije funkcionisala, zašto na nasipu Save koji prolazi kod Orašja kroz Federaciju, kroz Brčko Distrikt i kroz Republiku Srpsku nisu mogli zajedno da zauzmu bilo kakav stav, a svi su u pitanju ..., znači ovdje su svi zajedno ugroženi? Filozofiranje šta je čija nadležnost u takvim situacijama kad je katastrofa i tragedija, da se vlast bavi time ko treba da proglasi dan žalosti je direktan primjer nefunkcionisanja, moralnog nefunkcionisanja ovog društva. Znači, biće vremena za analizu šta se sve desilo i ko je sve odgovoran za to. Mi predlažemo, i zato mislimo da je ova sjednica važna, da ovo ne bude samo sjednica na kojoj će biti podnesen usmeni ili pismeni izvještaj Savjeta ministara, nego da ovo bude sjednica koja će imati neki konkretan efekat na živote ljudi koji su i danas u stanju velike potrebe. Mi predlažemo, i daćemo zaključke u tim cilju, da izvršna vlast, Savjet ministara, izvrši preraspodjelu sredstava budžeta. Nije dovoljno, ljudi, da se donese odluka o jednoj dnevnici svakog zaposlenog i da se opere savjest i potreba solidarnosti prema tim ljudima. Savjet ministara mora da pretrese budžet i mora bar 100 miliona maraka da obezbijedi. Hajde što vlasti nisu položile ispit, zato su ga položili građani koji su zbilja prvi put pokazali da u uslovima kad ne funkcioniše sistem mogu da pokažu veliku solidarnost i mogu, na neki način, da se i sami organizuju. I zato ćemo mi kao SDS, između ostalog, zatražiti i vas zamoliti kao Predstavnički dom da usvojite, između ostalih zaključaka, i zaključak kojim se nalaže Savjetu ministara da izvrši svoju obavezu vraćanja 540.000 maraka SDS-u a mi ćemo sva ta sredstva usmjeriti na pomoć poplavljenim. Hvala vam.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa više, više apel, odnosno pokušaj, mada ja pretpostavljam da će on biti bezuspješan pored svih apela, da ne bude politizacije, nećemo mi to spriječiti i to je, očito se vidi iz ove diskusije da će toga biti. Ja sam ipak očekivao da ćemo mi smoći snage da to podjelimo u dvije stvari. Jedno je ozbiljna analiza i pristup onome što smo propustili do sada da popravljamo, a drugo je da vidimo u drugom dijelu šta je to što možemo učiniti za stradali narod, sa kojim sredstvima i na koji način. Međutim, očito, i vidjelo se to i proteklih dana, da su, naravno, nekima bitniji politički poeni, što je možda i to legitimno. I do sad smo mi imali teških trenutaka i uz te teške trenutke su se pričale razne budalaštine, narod to proguta, progutaće i sad sve te 16 budalaštine, jer ne možete nekoga spriječiti da iskoristi svoje pravo da u nekim granicama priča sve i svašta. Zašto to govorim? Više radi podsjećanja na priču o vlastima, na priču o institucijama, zato što su u ovoj zemlji svi prošli kroz vlast i kroz institucije i svi bili i vlast i institucije. Ja bi samo podsjetio da su ovih dana glasni, žestoko glasni oni koji optužuju navodno neke institucije, a recimo zarad političkih predizbornih poena su naselili ljude gdje je bivša država precizno i jasno kazala da ti ljud tu ne smiju biti naseljeni. I šta oni sad misle da je to neko zaboravio i misle da u analizi se neće i to pitanje postaviti, jer ovo nije problem od juče, ovo je problem naslijeđen dugo vremena. Ne mogu oni koji su podijelili zemlju držati predavanje zašto se nismo sad odjednom dogovorili oko nasipa, a mi svi znamo zašto se nismo dogovorili. I u analizi ćemo kazati zašto se nismo dogovorili i da li treba nešto da promjenimo oko tog, i oko mnogo tih stvari. Ja apelujem da ne bude licemjerja, ovdje nema onih koji mogu biti amnestirani od odgovornosti. Mi možemo pokušati da nađemo određene izlaze iz ove situacije, a pokušajima oko toga naćemo se svi u jednom novom blatu političkom u kome ćemo vidjeti da je smiješno da neko ko je napravio belaj u ovoj zemlji proziva nekoga drugoga za taj belaj koji je možda taj napravio, zato što se nalazimo u takvoj situaciji političkoj, zato što su ti politički partneri za koje svi u ovoj zemlji napamet znamo ko je šta radio u proteklim godinama i proteklim decenijama. Pametni prijedlozi, ljudski, normalni treba da budu uvaženim, jer mislim da bi to trebao biti svima cilj. Političke stavove i sve ostalo, ali reagovaćemo na, na te situacije kada neko pokušava to prevaliti na jednog čovjeka, jednu instituciju. Ovdje nema onih koji nisu odgovorni, nema onih, očito je da je se podbacilo na mnogim nivoima, ali to je za analizu, to je za neko vrijeme, a ne za jeftino brzopotezno prikupljanje političkih poena kao da je neko zaboravio šta se sve dešavalo. Mnogo toga možemo vratiti jer ovo vuče posljedice od 10, 15, 20 pa i 30 godina, nažalost. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi kolega Mladen Bosić. Izvolite.
Pa zbilja ne znam šta da kažem na ovakve kvalifikacije. Prvo ne znam šta bi mogla biti replika gospodina Kalabića osim, ako sam shvatio, što optužuje SDS zato što su ljudi poplavljeni. Pa nije SDS naselila Trepšić, Vučilovac, Šamac, Doboj i ostala poplavljena mjesta, to su naselja od prije sto i dvjesto godina. I nije SDS posljednjih devet godina na vlasti i odgovorna za nasipe i za civilnu zaštitu koja očigledno nije funkcionisala. Za RS znam, ne znam za Federaciju, ali znam za RS da nije funkcionisala. Nije SDS kriva što nema čamaca koje ste podjelili opštinama i koje je neko ukrao u opštinama, ili ste vi ukrali, oni koji su djelili. Prema tome, biće ovdje priča, ali nemojte replike davati na to i nemojte molim vas da kažete da su sitni politički poeni zato što tražimo od vas da se sredstva koja pripadaju SDS-u vrate da bi bila uplaćena u Fond solidarnosti. Šta očekujete od nas? Da to ne uradimo da ne bi skupljali sitne političke poene. Šta očekujete, da opozicija ćuti? Pa posao, naš je posao da vam kažemo šta loše radite i šta treba da uradite, pa bilo to u vrijeme, pogotovo u vrijeme katastrofa kad treba opšta mobilizacija. A proglašavanje svako, oglašavanje opozicije kao kupovina jeftinih političkih poena je jeftin pokušaj da se izbjegne kritika i odgovornost za ono što nije urađeno kako je trebalo biti urađeno. I da vam kažem šta je najveća odgovornost svih vlasti, evo nikog ne prozivam, ne činjenje. Znači, ovdje se radi o krivičnim djelima ne činjenja da se sanira šteta i da 17 se spriječi šteta koja se mogla predvidjeti, jer isto to smo imali i 2010. godine ali u mnogo manjem obimu.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik doktor Milorad Živković, predsjedavatelj Doma, ispravlja netočan navod. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, članovi Savjeta ministara. Nema ovdje opozicije i pozicije u BiH koja je pogođena poplavama. U Doboju ko je opozicija a ko je pozicija, ko u Doboju, koji je najviše stradao kao grad u BiH i u RS-u, je odgovoran za ne činjenje u kontinuitetu od '91. odakle je SDS i načelnik opštine glavni i odgovorni da je sirene puštao nakon što je djecu pustio u škole, a izvukao sve svoje stvari lične iz objekata koje ima on. O čemu govorimo? Nemojte da govorimo o poziciji i opoziciji u BiH, nemojte da prozivamo se sad pojedinačno, jer ovdje više nije priča o politici, ovdje je sad priča subjektivna, o ljudima koji su živjeli na tim prostorima ili i sada tamo žive i djele sudbinu sa svim građanima BiH. I nije tačno da je solidarnost sad pokazana u BiH, solidarnost je svaki put pokazana u BiH kad je bilo bilo kakve katastrofe prirodne. Ovo je sad pokazana najveća solidarnost jer je i bila najveća katastrofa prirode. Nemojte da današnju raspravu pretvorimo u pojedinačna optuživanja, jer ćemo onda da krenemo od opštine do opštine i spominjemo svaku pojedinačnu odgovornost od '74. gdje su pet pumpi nestali u Doboju koje su trebali da ispumpavaju, ko ih je ukrao, itd., itd. Dajte ovdje da raspravimo o tome šta možemo da uradimo za te ljude, oni su nas izabrali da pričamo šta možemo za njih da uradimo, a nek nadležne institucije, ako ih uopšte ima u ovoj državi, od nivoa BiH pa do lokalnog nivoa, ispituju krivicu svakog pojedinačno. I nek se oni time bave, nek utvrde odgovornost, a mi ovdje dajte da vidimo šta u ovih sedam dana možemo pomoći ovim ljudima. Dajte da svaki od nas kaže zaključke koji mogu da se sprovedu u Savjetu ministara, a Savjet ministara da kaže da li to može da uradi i da vidimo da tako pomognemo. Nećemo im pomoći time što ćemo se međusobno optuživati i još više zavađati. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa ja mislim da ćemo završiti sa replikama. Ja mislim da je gospodin Bosić savršeno shvatio šta sam ja rekao, ali on ima potrebu da se ponaša tako kako se ponaša, i to je njegov izbor. Ja ni jednom rječi nisam spomenuo, niti bilo čime optužio SDS, pokušao sam da apelujem na ovo znajući da ćemo doći do činjenica o kojima je govorio gospodin Živković i da je besmisleno da se na taj način optužujemo zato što ćemo onda ostati u ..., nego sam rekao ako tražimo cjelovitu analizu, ako tražimo, ja nikoga nisam branio danas, to ste primjetili, ni jednu instituciju, ne završava se ova priča danas ... analize, ovo je tek proces analize tek počeo danas. I ja razumijem da svi ovi izvještaji ne možete tražiti da budu kompletni jer mnogo toga treba da 18 vidimo zaista na bazi argumenata šta je ko uradio. Ali izaći ovako i kazati za neuki svijet da je do prije devet godina bila savršena civilna zaštita, bolja od američke i onda uništena, to je nekorektno, to je nekorektno, to se računa na nepismen, neuk narod, zaboravan narod koji će zaboraviti da je to tako ne samo danas nego zadnjih 20, 30 godina je tako. I hajmo da vidimo šta možemo popraviti, a usput i da vidimo ko je krivac. Ali sam ja rekao jednu stvar, ako hoćete da od nas tražite da to slušamo a da i mi na kažemo svoje mišljenje o tome nije korektno. Nije korektno da neko dovede, ima kao predsjednik opštine, da dovede 200 porodica i da ga dovede i naseli u područje koje je apsolutno plavilo od pedeset godina i za koje je uopšte nije imao dokument da ti ljudi ne smiju tu praviti kuće, sad tu ima i stradalih i mrtvih, i mi sad pričamo, i treba da pričamo, šta je sa čamcima i zašto nisu izvučeni, ali da pričamo i o tome ko ih je doveo u to područje, ko je za to odgovoran. Ne, o tome kao nećemo, a hoćemo o čamcima, i ja jesam za čamce da pričamo ko je god. Ovo o čemu je gospodin Živković govorio, imamo svi u vlastitim redovima da uradimo mnogo stvari da bi drugima držali lekcije i predavanje, o tome sam govorio. Jer nema ovdje svetaca, nema ovdje mogućnosti da neko kao da je došao iz manastira drži nekome predavanje. Ne može prnjavorska kompanija na ulazu u Doboj napraviti onako zemljište i onako ugroziti rijeku Bosnu. Možete to da vidite, neko je dao za onako suludu stvar dozvolu, neko je dao. Ako hoćete da to ne pričamo moraće stručnjaci pričati o tome, mi možemo pričati šta hoćemo. O tome sam govorio da nije danas mjesto i vrijeme i ta vrsta apela je bila da možemo hiljade sada primjera naći o tome, hajmo ostaviti institucijama koje će napraviti analizu sve krivice, svega što se dešavalo, a na drugoj strani hajmo dati podstrek, zaključke, naredbe, kako god hoćete, institucijama da reaguju na postojeće stanje o onome. O tome sam govorio pokušavajući da bilo koga ne prozovem, ali istovremeno ne možete ostati nijemi na tu vrstu licemjernog predstavljanja stanja da je problem nastao od juče, da nikad ga ranije nije bilo i da su samo oni koji su se zatekli, izabrani na juče pozicije oni snose apsolutnu odgovornost, a sveci iz nekog prethodnog perioda su to radili savršeno i neopravdano su sklonjeni sa političke scene zato što su bili perfektni. Niko nije bio perfektan, od sadašnjih, od prošlih i ne znam koliko unazad. Opet kažem nisam moćan da ja napravim tu analizu i ne upuštam se u to, ali apelujem da ovim prepucavanjima neće biti kraja ako se upustimo u to jer to nije dobar pristup.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Borislav Bojić. Izvolite.
Evo pozdravljam vas sve. Dakle, ja ću pokušati nekoliko stvari da prije svega ukažem. Mislim da je potpuno jasno i nedvosimisleno shvaćeno to što je gospodin Bosić govorio, a to se odnosi, prije svega, na potrebu hitnog reagovanja i djelovanja. Ja sam shvatio da je to akcenat, i naravno ono što je zahtjev koji dolazi od nas iz SDS-a je prije svega da se napravi cjelovita analiza događaja koji je zadesio kompletnu BiH i širi region. Ako je to, dakle ove tri stranice kratke informacije, to sigurno nije ta vrsta sadržaja koju ja vjerujem da očekuju svi da to bude sveobuhvatno. A kad kaže da sistem ne funkcioniše, onda je definitivno da sistem ne funkcioniše. Ja ću navesti samo jedan segment, sistem opšte mobilizacije prije svega pripadnika civilne zaštite. Ne na području koje je bilo direktno pogođeno poplavama, gdje se trebalo mobilisati sposobno stanovništvo da pomogne stanovništvu koje je ugroženo, a ima i materijalno tehničih sredstava dovoljno na tim prostorima koji su trebali biti angažovani. Taj sistem nije funkcionisao i ne može sada da branite nešto što je činjenica. 19 Ja slušam kolegu Mešića, koji kaže – fenomenalna uloga Oružanih snaga. A onda donosite zaključak vi iz SDP-a kažete – zadužuje se Vijeće ministara da popravi helikoptere. Fenomenalne Oružane snage koje su djelovale, ali vas molim samo nešto fali nekih sitnih djelova za helikoptere. Ma nisu odgovorile zadatku Oružane snage. Istraga. Pa naravno da treba provesti istragu u svim segmentima i na svim nivoima, da se potpuno jasno utvrdi šta je to odgovornost institucije, šta je to odgovornost pojedinca u instituciji, gdje se moglo umanjiti, dakle posljedica nesreće koja je zadesila narod, gradove, firme, itd. Pa ne mogu ja da prihvatim ovu informaciju u kojoj se potpuno nedvosmisleno govori o objektima u Federaciji kojih ima 1.760. Zar se stiglo već prebrojati koliko je to objekata, a u RS-u nije. Ne vjerujem da je se u Federaciji efikasniji nego u RS-u u utvrđivanju nastale štete. Dakle, ovdje je neophodna cjelovita analiza koja će obuhvatiti sve segment u ovom društvu koji su trebali da djeluju i da budu efikasni. Dakle, neodbranjiva je teza koju pokušava Kalabić i drugi da kažu da je sistem fenomenalno funkcionisao. Ima ogromnih grešaka u sistemu. I upravo na to je ukazivao gospodin Bosić i na to mi ukazujemo. Sistem nije u vrijeme elementarne nepogode funkcionisao. Na kom segmentu, na kom nivou, u kom obimu, u kom djelu, zato je neophodna sveobuhvatna analiza. A sad, danas, danas je neophodno hitno reagovati, ovoga časa hitno reagovanje, nedovoljno je ovo što čini, što čine vlasti ovoga časa kada su u pitanju potrebe onih ljudi kojima treba sad ovoga časa, ne sutra, nego ovoga časa treba im pomoći. I ovo kad su u pitanju sredstva sa kojima se raspolaže, ima masu mogućnosti koje se mogu staviti u funkciju pomoći ljudima koji pomoć traže.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvaženi članovi Savjeta ministara, kolege i kolegice. Pa ja nisam advokat gospodina Kalabića, ali nema uvaženi kolega pravo na repliku. Ko je slušao izlaganje čovjek nije pomenuo sistem, niti je branio bilo koga, niti je rekao da je funkcionisao neko na ovaj ili na onaj način. Ako mislimo današnju sjednicu, kao što je apelovao predsjedavajući gospodin Živković, da privedemo, da pomognemo narodu, što bi trebao biti ključ, onda ovo nas nigdje neće odvesti. Ili ćemo danas ući u varijantu da, imam i ja bezbroj primjedbi, bio sam zgrožen kad gledam vaše televizije, vaše, sakrio se Bevanda predsjedavajući, nema ga, Lagumdžija pobjegao u inostranstvo, Špirića nigdje nema, i na nekoj lokalnoj televiziji nađem hit iz Brčkog da je ministar odbrane Osmić tamo prisutan. Umjesto svaka televizija, ne radi ministra, da ga prikaže da je bio, ali čovjek daje maksimalne napore da pomogne narodu i samo ta lokalna televizija, ne znam jesam li ja možda jedini koji je gledao i neko u Brčkom, ali ne vjerujem tamo nisu imali struje bila je poplava. Javno, mada Kalabić to nije radio kolega, pohvaljujem televiziju Republike Srpske koja je imala program, pohvaljujem predsjedavajućeg Federalne vlade koje se je javio više na telefon novinarima nego svojim saradnicima da upozna javnost, da se sjedi u kabinetu, da ne leži u sobi, da se ne voza u autu, nego Nikšić trči svugdje. Zar treba da objašnjavam sliku, gospodine Bosiću, Vašu, kad se sve smirilo idete kao ekskurzija kroz Doboj po asfaltu koji je čist kao danas, i Vi držite predavanje nekome je li gospodin Dodik bio svugdje. Pa, sve su svjetske kamere prikazale kako trudnicu spušta kroz prozor i fala Bogu porodila se je i dobila djete. A vi idete kao ekskurzija, skupili se napadate svakoga, a vaša televizija prikazuje. Degutantno je pričati da li je premijerka Vlade bila u bjelim čizmama, žena nesretnica, ne nesretnica što nije, nego nesretnica koja je vrlo pametna, požrtvovana, ali kažem nesretnica u smislu da trči, žrtvuje sebe da pomogne narodu, i vaša televizija glavna je stvar je li 20 bila u bjelim čizmama. E to je ta demagogija kojom se vi bavite i kojom usložnjavate da se ovom jadnom narodu ne pomogne. Zato vas molim kanite se više napadanja, hajmo danas učiniti sve kroz diskusije da kažemo šta je ko uradio. A vidio sam šta su uradili i ministri i članovi Savjeta ministara. I niko nije bio sakrio se ni u svoju vikendicu, ni u svoju šupu, niti je bježao iz ove zemlje, ali su mediji tako napuhali da je i mene bilo strah gdje sam i ja. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi kolega Beriz Belkić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Pozdravljam sve prisutne. Ja ću pokušati da se prilagodim i situaciji i onome što bi mi mogli, kao Predstavnički dom, uraditi. Što se tajminga tiče mislim da se i mi ne možemo pohvaliti da smo baš brzo reagirali. Niko nas nije sprečavao da sazivamo hitne, vanredne, ili ovakve, ili onakve sjednice, vršimo konsultacije, ne sumnjajući da je bilo pojedinačnih aktivnosti, da su ljudi djelovali. Pravo je pitanje šta se sada može učiniti. I ja vjerujem da će institucije BiH, entitetske institucije, lokalne zajednice i kantoni, svi zajedno napraviti jednu ozbiljnu analizu, doći do tačnih i konkretnih podataka da se suočimo sa dimenzijama ove nesreće, da će institucije BiH opet u saradnji sa entitetima itd., napraviti neke programe sanacije, programe oporavka, voditi računa, napraviti kriterije itd. Međutim, to je stvar koja se radi malo duže, ali pitanje je šta sada učiniti. Dakle, sve u pravcu na neki način da sačuvamo ljude, taj ljudski resurs koji je osnov razvoja egzistencije društva itd.. Ne samo zbog njih samih nego s čime ćemo ovu zemlju praktično razvijati ako imamo 30 ili 40% stanovništva u stanju socijalne potrebe, u stanju nesposobnosti da sami se brinu o sebi itd. Dakle, sve treba usmjeriti prema rehabilitaciji tog ljudskog resursa. Mi konkretno danas možemo, recimo usvojiti zaključak, odnosno izvještaj, odnosno donijeti odluku o usvajanju ovih inicijativa pod tačkom 12., 17., 18. i 19.. što je Kolegij mogao usaglasiti i već završiti posao, i sva sredstva koja proizilaze iz usvajanja ovih zaključaka, kao neraspoređena, usmjeriti u ovom pravcu. Mi danas možemo također usvojiti neke zakone koji apsolutno imaju veze sa poslovanjem preduzeća, sa ekonomskim ambijentom itd, što će indirektno pomoći ovoj zemlji. Prije svega mislim na ovaj Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti, jer se prevedeno radi i o novcu, poslovanju naših preduzeća itd. Mi također možemo podržati rebalans budžeta, naravno kada bude na jedan stručan i objektivno realan način urađen. Možemo sigurno izanalizirati ove dimenzije vezane za ovakve situacije i kod Oružanih snaga i kod Civilne zaštite i u okviru regulatornog okvira stvari popraviti. Ono što je po meni jako važno vidjeti šta znači ovaj u praksi, evo smo imali priliku da ga provjerimo, šta znači Okvirni zakon o zaštiti i spašavanju, šta znači koordinaciono tijelo za zaštitu i spašavanje? Da li oni svojim kapacitetom, dimenzijom, finansiranjem, uopšte mogu odgovoriti ovoj svrhi? Da li je to samo proforme da imamo proforme takve strukture na nivou države, i u državi, ili smo zaista očekivali da su one u stanju odgovoriti i u ovakvim situacijama? Očigledno da nisu i mislim da treba vidjeti šta se tu može uraditi. Ja sam za to da prihvatimo sve ove inicijative kojih će danas sigurno biti, koje idu u pravcu sačuvanja ovog ljudskog resursa i olakšanju situacije ljudima koji su se našli u takvoj situaciji. Mi smo danas pokrenuli inicijativu, naravno uvažavajući sugestiju kolege 21 Magazinovića, nismo je javno ovdje prezentirali ali smo je stavili u proceduru gdje smo predložili da Predstavnički dom pozove Predsjedništvo, ili preporuči, kako volite, da pokrene mehanizam koordinacije Ustavom predviđene, sa entitetima i Distriktom Brčko na temu „Upravljanja, kontroliranja nasipima u slivu rijeke Save“. Ovo o čemu je gospodin Bosić govorio i ja imam informacije sa terena itd, da se dešavalo da nema koordinacije između kantona, entiteta, dva kantona itd., kad je riječ o ovim integralnim objektima, nasipima, itd. I to su recimo neke stvari koje bismo mi danas mogli uraditi, nema potrebe da predlažem zaključke jer neke stvari već imamo u dnevnom redu, samo je sad stvar našeg odnosa kako ćemo se prema tim stvarima odnositi. I na kraju, kad je riječ o političkim poenima koji su ovdje spominjani, ja sam uvjeren da ih niko ne može dobiti u odnosu na rasoloženje javnosti i raspoloženje građana, pa čak ni opozicione stranke kakva smo mi stranka za cijeli ovaj mandatni period, dakle niko ih laže i bolje je da ne pokušavamo to ni činiti. I na kraju jedna molba, dakle da način i rasprava koju mi danas vodimo ne bude zastrašujuća za ljude, da ne prepadamo ljude, vjerujte mi ovo sve što ide van konteksta pomoći itd., naši međusobni obračuni će samo dodatno ljude opteretiti i zastrašiti, i može se desiti ako nastavimo u tonu u kojem smo bili krenuli da bi bilo skoro bolje i da nismo ovo stavljali na dnevni red, a ja se nadam da se to neće desiti. I sugestija Kolegiju, imate prijavljenih 15, 20 ljudi, replike su očigledne, dakle da odmah planiramo dan, dva, tri koliko treba da radimo na ovu temu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Milica Marković, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo, dozvolite mi da kažem nekoliko riječi vezano za informacije koje smo dobili. Prije svega želim da kažem da je ono što smo čuli u izlaganju predsjedavajućeg Vijeća ministara dragocjeno i vrlo važno u ovom trenutku da čujemo kao informaciju, mada smo u prvi mah dobili samo Informaciju Ministarstva sigurnosti i ja sam uspjela da, tražila sam i dobila sam ovo što predstavlja sumarnu Informaciju ono što je sve Vijeće ministara preduzelo u nekom prethodnom periodu. Takođe želim reći na početku da smatram da je ovo danas prvi put da mi nakon svega što se dogodilo u BiH razgovaramo o ovome u Parlamentu, ali zbog ozbiljnosti i teškoće situacije u kojoj se nalazi cijela BiH mislim da bi ovo trebala biti kontinuirana tačka dnevnog reda, svaka naredna sjednica, dakle da imamo informaciju, pa makar ona bila i najkraća, od Vijeća ministara u smislu realizovanih aktivnosti i novih preduzetih koje su u planu ili u perspektivi da budu rađene ili realizovane. Mislim da bismo na taj način imali jedan kontinuitet, a isto tako dobili na efikasnosti da određene stvari koje danas zaključimo ili koje Vijeće ministara je već zaključilo, da budemo obaviješteni u kom to pravcu ide, da li ide, kako ide, lako, teško i šta je to što mi svi možemo pomoći na tom planu. Ono što je po meni u ovom trenutku, dakle s obzirom na ozbiljnost, teškoću i kompleksnu situaciju u kojoj se danas nalazi društvo BiH, važno istaći jeste da je za sve institucije vlasti, dakle bilo koji nivo da uzmemo u obzir u BiH, u ovom trenutku najvažnije su dvije stvari, po meni, po mom mišljenju. To je efikasna organizacija institucija vlasti koje treba da obave određene zadatke, pod broj jedan, i pod broj dva ljudska solidarnost. Ljudska solidarnost može itekako doprinijeti, naravno pitanje je modaliteta i načina kako ćemo mi to povesti. Vlada RS-a 22 je već kandidovala Zakon o solidarnosti koji će biti predmet razmatranja u Narodnoj skupštini o kome će se Narodna skupština izjasniti, ja vjerujem da će biti i usvojen, i naći će se zakonski modaliteti kako će se doći do realizacije te ljudske solidarnosti. Takođe hoću još da kažem da je bezobrazno i drsko od strane SDS-a što danas potencira nefunkcionisanje sistema, odnosno potencira potrebu da sistem funkcioniše, a pri tom zanemaruje, odnosno pravi se da ne vidi ili da neće da zna da sve ovdje političkih partija što ima u Parlamentu participira u vlasti na bilo kom nivou, lokalnom, kantonalnom, entitetskom ili državnom. Nisu u svim nivoima ali jesu u pojedinačnim nivoima i zato je bezobrazno što traže ovdje nečiju odgovornost i traže da se uspostavi istražna komisija koja će utvrditi eventualno nečiju odgovornost, a u tom sistemu odgovornosti ne vide sebe i načelnike opština u RS-u gdje oni vrše vlast. Ne vide recimo Grad Bijeljinu gdje je gradonačelnik iz SDS-a i kompletna struktura lokalne vlasti SDS-a u Bijeljini, a pri tom imamo situaciju da je ovakva slična poplava, ova je naravno mnogo gora i mnogo teža nego ona koja je bila 2010. godine, da su dakle iste i slične posljedice zadesile Semberiju i Bijeljinu 2010. godine kada je Vlada RS-a i druge institucije dala pomoć u čamcima, u opremi, u raznim drugim sredstvima otprilike ono što je rečeno i za Doboj. I kad se desila poplava 2014. godine ništa od toga nema u Civilnoj zaštiti Bijeljina, ni čamaca, ni čizama, ni motora za izbacivanje vode, ni ništa od toga. Gradonačelnik je rekao da ima samo dva čamca, a znamo da je mnogo više od dva došlo 2010. godine u Bijeljinu. Da ne govorim tome da ta ista lokalna vlast u Bijeljini ništa nije preduzela za ove 4 godine jer je valjda mislila bila je poplava 2010. godine pa će se možda ponoviti za 50 godina, a ona se ponovila za 4 godine i to mnogo gore. Da ništa nije preduzeo da se bavi pitanjem i problemm nasipa u pojasu Drine i Save oko Semberije na granici sa Srbijom. Ali je se zato zdušno i marljivo bavila time da dodijava i traži od Vlade RS-a da se vrati nadležnost nad javnim površinama u Gradu Bijeljina nad kojima nemaju nadležnost. Zašto? Zato da bi prodali te javne površine i na taj način popunili opštinski budžet koji je danas, 2012. godine kad smo imali lokalne izbore u Bijeljini budžet bio u minusu 1.600.000 maraka, danas je 8,5 a neki kažu i 10 miliona u minusu gradski budžet Bijeljine. Eto to je ta vlast koju vi zastupate, i ja se slažem treba tražiti odgovornost, pri tome imamo institucije entiteta, odnosno RS-a – i vlada i svi drugi, predsjednik Republike i Narodne skupštine, svi su bili na nogama i svi su činili ono što se moglo učiniti. Kada je riječ o zaključcima Vijeća ministara, dakle ja mislim da su ovo zaključci oni koje mi u ovom trenutku možemo prihvatiti. Ja bih posebno apostrofirala kao, mislim da bi u perspektivi bio možda najkorisnije u sanaciji ovog stanja je 4. zaključak u kome se traži od Ministarstva inostranih poslova da se angažuje sa Ministarstvom za izbjegla lica i ljudska prava na iniciranju donatorske konferencije iz razloga što je BiH, nažalost sa svom svojom organizacijom i problemima koje imamo, u vrlo teškoj finansijskoj i ekonomskoj situaciji. I nakon ovakve prirodne katastrofe mi ni izdaleka ne možemo smatrati da mi možemo ni jedan dio, a pogotovo ne sve štete sanirati i popraviti bez neke značajnije donatorske konferencije. I zato mislim da na ovome treba odmah krenuti da se radi, odnosno planirati takve aktivnosti jer mislim da takva jedna donacija može dati značajne efekte. Što se tiče onoga što bih ja možda dodala u ovim zaključcima jeste, a to me iniciralo to što sam vidjela u medijima da je premijerka RS-a gospođa Cvijanović i Vlada već radila na tom planu, dakle da se sugeriše, odnosno možda zaključimo da Ministarstvo za finansije i trezor razmotri mogućnost, odnosno održi sastanak sa predstavnicima svih banaka koje postoje u BiH i razmotri mogućnost kako i na koji način ljudima i firmama koje su, da kažemo, propale i unesrećene ovom katastrafom, kako im pomoći jer će banke vjerovatno na osnovu ugovora koje imaju sa svojim klijentima redovno tražiti svoja potraživanja koja traže i u normalnim uslovima. 23 Mislim da Vijeće ministara nešto mora poraditi na tom planu kako bi se došlo do dogovora kako ljudima, i naročito firmama koje su propale, kako pomoći u tom pogledu. Dakle, da zaključim i da svedem sa ovim, ono što sam rekla na početku – ja tražim i predlažem da se mi izjasnimo o tome danas da svaka naredna sjednica ima tačku dnevnog reda u vezi sa ovim, a sa ovom problematikom i ovim pitanjem. Uz to još želim da kažem da je Bijeljina u kojoj ja živim i Semberija jedno od tri najugroženija područja zajedno sa Dobojem i sa Šamcem, gdje još uvijek nije ukinuto vanredno stanje, gdje još uvijek ima nekoliko sela u kojima ljudi ne mogu da se vrate svojim kućama zbog okolnosti, da ima 6.000 ljudi u ovom trenutku koji su konzumenti javne kuhinje. Ali ono što mislim da bi u cjelini, dakle i entitetska ministarstva zdravlja i svi ostali koji mogu doprinijeti, u ovom trenutku urgentno morali da povedu računa, odnosno da utvrde određene aktivnosti koje bi bile na fonu i u cilju zaštite ljudskog zdravlja, jer zbog nemogućnosti raščišćavanja terena i brze sanacije terena od uginulih životinja i ostalog, mi se sad već ovih dana i u ovom trenutku kako vrijeme otopljava izlažemo ozbiljnoj opasnosti da jedan broj stanovništva dobije zdravstvene probleme, odnosno dobije razne infektivne bolesti koje će kasnije predstavljati drugu vrstu teškog problema i za njih, njihove porodice i za društvo u cjelini. Dakle, nakon onog šoka koji se desio samom poplavom i tom katastrofom mislim da u ovm trenutku sad, pored ove materijalne sanacije i kuća, infrastrukture i ostalog, zaštita ljudskog zdravlja, odnosno prevencija od određenih bolesti takođe je vrlo važan segment i pitanje i zato predlažem da Vijeće ministara eventualno na nekoj narednoj sjednici razmotri i to pitanje i sugeriše, eventualno u ovom koordinacionom tijelu koje će raditi na tim aktivnostima sugeriše jednu od takvih mjera. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Darko Babalj. Izvolite.
Nisam se mislio javiti ali opet smo u diskusiji kolegice Marković čuli da smo mi bezobrazni, u diskusiji gospodina Kalabića smo čuli da smo budalasti, a u diskusiji gospodina Slavuja, tetka Slavuja da, u stvari sve i svašta. Mislim da to nije korektno. I ja mislim da jedino što ste čuli od gospodina Bosića su bila dva prijedloga, a to je da ćemo se mi odreći naših sredstava u humanitarne svrhe, to je jedno. Drugo, što je gospodin Belkić somenuo, da ćemo predložiti rebalans budžeta i naći tamo novac kako ćemo hitno pomoći ugroženom stanovništvu u BiH, a vjerujte da je njih danas puno. Treće, četvrto i peto da ćemo predložiti zaključke kako da svi zajedno, ne možemo mi sami, hitno djelujemo da se tim ljudima pomogne. Gospođi Milici Marković, Vi niste bezobrazni Vi ste jako kulturni, gospodinu Kalabiću, on nije budala on je onako baš pametan, a gospodinu Slavuju, bolje bi ti bilo da vodiš računa šta pričaš a ne da mlatiš ko Maksim po diviziji. Hvala.
Ja bih zamolio uvažene poslanike da se držimo Kodeksa u kome se lično ne obraćamo, nego se obraćamo ili stranci ili posredno, jer ovakav način diskusije neće nas odvesti daleko. Čak i kada pomislimo da smo učtivi i drugima držimo lekciju nismo doprinijeli atmosferi koja treba da vlada u ovome Domu, a ova tema je sigurno zaslužuje. 24 Uvaženi kolega Slavko Jovičić, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa hajde da potrošim i ovu drugu repliku, mada nemam na šta da potrošim. Da ne bi ove poplave uvaženi kolega Babalj ne bi došao do izražaja, jer za 4 godine gledao sam u stenogramima ima 46 minuta i 20 sekundi nastupa u Parlamentu. A evo danas će proći taj rekord, sve ukupno zajedno. Pa gospodine Babalj zar treba bolja slika kad, ne branim nikoga, vide ljudi svi, a ne ja, kad predsjednik Republike i premijerka u Doboju spašavaju ljude vi držite konferenciju u Lukavici na suvom i napadate one koji tamo žrtvuju svoje živote da pomognu narodu. Jel' to kontradiktorno, da ne kažem normalno, ja nikog ne vrijeđam. Ali to su slike. Ja kad sam vidio vas na nasipu u Bijeljini ja sam znao da će svi nasipi popustiti, jer vi tamo niste otišli da pomažete, vi ste tamo otišli da vas snimi vaša televizija i vi nešto pomažete. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nikad ja u životu, ja da sam dobrog zdravstvenog stanja, pa ja bih bio prije mjesec dana poplave, jer bi znao šta će se desiti. Kako vi znate, a samo i znate sve i napadate sve one koji pomažu. To je vaš problem. Ali dobro. Jesam li maloprije apelovao da se kanite napada, nego da danas, šta kolegica Marković kaže, da učinimo sve da vidimo šta pomožemo pomoći. Predlažete rebalans budžeta. Pa od koga ćete uzeti da date nekome, kad svak traži i svakom fali? Nema rebalansa. ____________(?) Kapitalne investicije.
Zahvaljujem. Replika, uvažena kolegica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se. Prije svega, gospodine Jovičiću, da ste slušali izlaganje predsjednika Bosića, SDS ne daje za poplavljene 50.000 nego daje 540.337 maraka. Za razliku od vaših kolega, gospodine Jovičiću, ja dolazim iz poplavljene opštine, opštine Bratunac, u koju je delegat SNSD-a došao sa jednim kamionom, Staša Košarac, Čolovića, kamerama RTRS-a i rekao da je dovezao taj kamion za raščišćavanje terena. Kad su se kamere RTRS-a ugasile otišao je zajedno sa tim kamionom. Toliko gosodine Jovičiću o pomoći SNSD-a. U mojoj opštini, takođe, aktivisti SNSD-a, zaboravila sam reći da je gospodin Košarac inače natjeran iz Kravice, rekli su mu kupi se i ti i tvoji paketići i gubi se odavde, aktivisti SNSD-a u Bratuncu dijelili su po litar Vitinke zajedno sa pristupnicama SNSD-a. I oni su natjerani gospodine Jovičiću. Natjeran je i potpredsjednik narodne skupštine RS-a gospodin Salkić, kada je tražio da mu jedan čovjek lično dođe kako bi mu dao jedan paket. Za razliku od tog, načelnici opština iz Istočne RS-a koji dolaze iz SDS-a, ja pričam o konkretnoj opštini u kojoj sam ja, dovezli su šlepere i šlepere pomoći i sva ta pomoć je predata isključivo u Civilnu zaštitu i svu tu pomoć su dijelili aktivisti Crvenog krsta. Došla je pomoć iz Istočnog Sarajeva, iz Čajniča, čak iz malog Novog Goražda smo dobili dva kamiona pomoći. Moram reći da je došla i pomoć iz Tuzle, šleperi pomoći. I svi su došli u Civilnu zaštitu i dijeljeni su preko Crvenog krsta. Niko od nas nije izvlačio politički profit. Moram reći da je i predsjednik Republike dolazio. Došao je na 15 minuta, dao izjavu kako će nam pomoći, od 30 naših zahtjeva ni na jedan nije odgovoreno. Jedinu pomoć koju smo dobili, i to mojim privatnim zvanjem i intervencijama ministra Osmića, jeste obećanje da ćemo dobiti mehanizaciju Oružanih snaga na sanaciji klizišta. Gospodinu Živkoviću moram reći da je gospodin Petrović, i Vi to jako dobro znate gospodine Živkoviću, onu noć kad su bile poplave bio sa učenicima u Domu JNA. Kada su došli da ga evakuišu iz Doma JNA on je odbio dok se ne evakuišu djeca, a kada su djeca evakuisana vaš ministar Jovičić nije želio da pošalje po njega. Porodica gospodina Petrovića je
Vrijeme.
evo završavam, porodica gospodina Petrovića je bila u njihovoj kući i poplavljena. Opština Bijeljina, dozvolite samo gospođi Marković još da odgovorim, je dobila 2010. godine jedan čamac, on je bio u upotrebi. Što se tiče nasipa on je nadležnost Agencije za vode i kadra gospodina Anđelića koji je sad u DNS-u.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik dr. Milorad Živković, predsjedatelj doma, replika. Izvolite. 26
Gospođa Dervoz je imala poslovničku.
Tako je. Gospodin Živković drugi put ignorira poslovničku intervenciju.
Ja se izvinjavam, dao sam već bio riječ uvaženoj kolegici Aleksandri Pandurević i nisam mogao da je prekidam zbog poslovničke intervencije, ali Vi ste upravu. Vaša je riječ, imate poslovničku intervenciju. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. U ime Kluba zastupnika Saveza za bolju budućnost tražim pauzu od pola sata i predlažem da u okviru pauze svi klubovi razmotre pristup načinu na koji ćemo diskutirati u okviru ove tačke dnevnog reda. Zahvaljujem.
Ovo je poslovnička intervencija i jednostavno Klub poslanika SBB-a traži pola sata pauzu. Pola sata pauza. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, obaviješten sam da trenutno imamo kvorum za dalji rad. Pitam uvaženu kolegicu Ismetu Dervoz da li ima potrebu da obrazloži pauzu?
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Obrazloženo je kod zahtjeva.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Bursać, replika. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Želim da pozdravim prije svega kolegice i kolege, sve prisutne u sali. Pa, moja replika, jako mi je, iskren da vam budem, teško da govorim u ovom trenutku o tome svemu. I ja dolazim iz grada koji je pretrpio ogromne štete i gdje ljudi i dan danas imaju ogromne probleme sa vodom, znači nisu još svi se riješili ni vode iz objekata, dvorišta i tome slično, mnogi čiste, mnogi se pate, mnogo je teška situacija, a ipak smatram onda, znači u našem 27 gradu nismo ni blizu pogođeni ovim nevoljama kao što su ljudi u Doboju, u Bijeljini i koje kuda. I javio sam se za diskusiju u vezi ovog materijala, ali sjedeći ovako i slušajući definitivno ne mogu ravnodušno da sjedim i da slušam ova praktično politička prepucavanja. Jako mi je žao kada neko u ovom trenutku želi da dobije neki politički poen i to je potpuno besmisleno, da ne kažem ludo, da ne upotrijebim neku drugu riječ. Jer vjerujte svi ti ljudi koji, ako slučajno nas gledaju, a ja se nadam da ne gledaju ovu bruku i sramotu ovdje, gadimo im se kad pričamo o koje kakvim stvarima. Gospodine Bosiću, evo vidim da ste se prijavili za repliku, da Vam kažem niste se proslavili onaj prvi dan kada ste izašli na medije pa Vi kritikovali redom, ne znam više ni koga, vjerujem da ni Vi niste znali koga kritikujete, onako ste samo da Vi nekog izkritikujete ne bili dobili neki politički poen pa Vas poslije toga nisu više ni puštali sa tom Vašom izjavom. Gospođica Pandurević nije ovdje. Jako su loša ta hvalisanja, jako bi bilo bezvezno da ja ovdje sad izađem i kažem šta sam ja uradio u svom gradu ili bilo ko od nas ovdje sada da izađe i da se hvali. Ja znam, evo Boško sjedi kraj mene, nije bio ni blizu poplave, znam da ima šta reći, ima se čim pohvaliti oko pomoći, znači ne pohvaliti jer definitivno oko solidarnosti da kaže kako se solidarisao i to, ali potpuno je besmisleno, znači sad izaći ovdje, mnogo ljudi iritiramo nekim našim odlukama, nekom našom neefikasnošću, nekom našom pričom o kojekakvim glupostima u ovoj nesretnoj državi BiH i sada želja za poentiranjem, ubacivanjem riječi u usta drugim ljudima, potpuno je besmislena i mislim da ćemo još više ...
Vrijeme.
evo samo trenutak, da ćemo još više produbiti jaz između nas i građana pričajući kojekakve nebuloze. I molim vas, vas iz SDS-a, da ne klasifikujete sad, nije vrijeme tome, daleko smo još od toga. Krivice sigurno ima, od ovoga ovdje Parlamenta gdje sjedimo, evo ja i svi mi, do Savjeta mjesne zajednice, ali to je proces koji o tome treba nešto da kaže, a ne mi sad ovako paušalno da lupamo kojekakve gluposti. Ja apelujem na sve poslanike da se suzdrže i podržavam inicijativu gospođe Dervoz gdje je rekla da trebamo malo da dođemo sebi i da razmislimo o svemu onome što ćemo reći. Hvala vam i izvinjavam se zbog vremena.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Mladen Bosić. Izvolite.
Pa ja ne znam ni čemu je replika, ali nemojte više svaku raspravu o ovoj situaciji objašnjavati jeftinim političkim poenima. Dajte uzmite vi jeftine političke poene tako što ćete donijeti odluku da Savjet ministara obezbijedi 10% budžeta za pomoć ovim ljudima, nek to bude vaš jeftini politički poen. Dajte da pomognemo ljudima. Nećemo više vršiti nikakve replike i nećemo ulaziti u bilo kakve rasprave ovdje više. Tačno, degutantno je, uzdržaćemo se od bilo kakvih rasprava, ali vas pozivam da uzmete jeftine političke poene tako što ćete donijeti konkretne odluke koje će pomoći narodu. 28
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Bursać, replika. Izvolite.
Ja zaista, evo moram još jednom da repliciram. Nije mi jasno čim ste Vi to razumjeli da mi ne želimo da pomognemo narodu? Mi ćemo narodu sigurno pomoći, mi ćemo svoj doprinos sigurno dati. Ne mi, nego svi mi to moramo, sve i jedan čovjek u BiH u narednom periodu će morati dati svoj doprinos saniranju poplava. Najveća odgovornost, naravno, očekuje se od vlasti. Ko od toga bježi? Ali u ovome trenutku, kada na ovome papiru nemamo još koliko je to kuća u RS-u potopljeno, iz koliko je voda izašla, koliko je očišćeno, koliko nije očišćeno, koliko je grla stoke zaista podavljeno, koliko je uništeno hektara zasijanih? Znači, kada u ovome trenutku ne znamo, masu stvari nam je još uvijek nepoznatih, ne možemo ni pričati o konkretnim tim stvarima. I odma sad mi da dajemo neke ekspertize i ovo i ono. Molim vas, pa evo ko sjedi od nas poslanika ovdje koji se ovu problematiku oko ovih nevolja razumije do sitnih detalja? Ko sjedi ovdje od ovih ljudi iz Savjeta ministara da može sad da kaže, ljudi to i to je problem, tu i tu treba sada da upiremo, to je žarište problema. Žarišta problema ima koliko god hoćete. Niko ne bježi od pomoći, niko ne bježi od toga da se pomogne ljudima. I nemojte vi sad biti spasioci. Možda to neće biti 10% možda će to biti 20%, možda se to neće ticati samo ovoga budžeta nego će se morati usmjeriti i sljedeći budžet i onaj tamo budžet u tom kontekstu da se sanira. Ovo će se godinama morati sanirati, ali ne ovako izaći i nalupati se gluposti i reći du, du, du, sanirati. Dajte molim vas. Ovo će morati da iziskuje jako mnogo rada, truda, materijala, stručne obrade svega ovoga, ovo se neće moći tek tako hajmo dati 10%, možda će 10% biti malo. Ja vjerujem da će sve i jednog zaposlenog radnika u BiH morati dotaći ova nevolja koja nas je zadesila itd., itd. Ne možemo na taj način razgovarati, potpuno je neozbiljno da mi sad kažemo, evo mi ćemo se odreći ovoga, onoga, skidaćemo kapitalna ulaganja ova, ona. To, ja potpuno podržavam svu tu priču znači, ali čekajte dok dođe vrijeme za to da u pravom trenutku na pravom mjestu djelujemo, a ne tek tako da se gađamo ovdje nekim pojmovima. Nije vrijeme gađanja pojmovima i nije vrijeme dodvoravanja sad nekog, bacajući se nekim procentima i pričajući o nekim milionima. Možda će to izaći na daleko više miliona nego što mi danas spominjemo. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Ja se dobro čuvam toga da ne kažem neku tešku, prejaku riječ, sramota me da u ovakvim trenutcima koristimo izraze i način govora koji ne odgovara trenutku u kome se nalazimo. Ali nešto što hoću da svakako kažem što mislim da bi trebali da znamo svi mi ovdje u ovom Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine, a to je vezano i za Vas gospodine Bosiću, da pitanje promjena budžeta nije stvar Savjeta ministara nego je naša. Vama niko nije sprečavao da predložite da se izvrši izmjena Zakona o budžetu po kome će se određene stavke za koje Vi smatrate da treba da budu stavljene na stranu pomoć lokalnom stanovništvu. To je jedno. 29 Iz Vašeg Kluba takođe često se govori o rebalansu. Nema rebalansa na nivou institucija BiH. Nemojte da koristite izraze ...
Nismo spomenuli
Dakle, iz Vašeg Kluba, evo kolega Babalj je govorio o rebalansu. Dakle, završimo priče koje ne stoje. Dakle, da budemo malo prilagođeni situaciji u kojoj jesmo i da vodimo računa šta je nadležnost BiH i koja je uloga nas i Savjeta ministara u tome.
Zahvaljujem. Kolega Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Obzirom da zaista treba, prije svega iznositi činjenice, imate činjenice koje je SDS-a dostavila na klupe i ne radi se, dakle o rebalansu već konkretno ovdje piše – Prijedlog izmjena i dopuna Zakona, dakle, u proceduru se dostavlja Prijedlog izmjena i dopuna Zakona. Prema tome,
Kolega Babalj je rekao.
kolega Babalj je dobro rekao, Vi znate, samo je tu u pitanju da li je rekao ovom terminologijom ili onom. Činjenica je da mi treba da preusmjerimo sredstva za druge namjene koje već postoje ovdje. Da li će se to zvati ovako ili onako sasvim je svejedno, bitno je da dođemo do suštine. Kolega Babalj je dobro rekao, on je rekao suštinu. Sljedeće, ovdje tačno stoji, dakle preneseni višak sredstava itd., sve imate kod sebe na stolu. Ali kad već repliciram, kolegice Majkić, da kažem, da ovdje postoji dakle pristup u kome se kaže, između ostaloga, da su neki htjeli da, kaže da su žrtvovali svoje živote, a nalaze se na odgovornim funkcijama. To je vrlo opasno.
Jesam li ja to rekla?
Ne, nego Vaše kolege iz Kluba, ja ne želim da imenujem nikog pojedinačno, znate. To je vrlo opasno, posebno ako se radi, recimo o najodgovornijim funkcionerima, jer mogu da obezglave narod, recimo npr. To se čuje, dakle iz vaših klupa, a ne iz moje klupe. Sljedeće, nije dovoljno angažovan sistem. Pa nije dovoljno uključeno ni Udruženje lovaca, ljudi sad čiste prostor oko svojih kuća. A dio prostora koji se nalazi u dolinama rijeka odakle se voda povukla treba locirati samo one uginule životinje koje treba kasnije da dođe ekipa da to sanira. Dakle, jednostavno sistem ne funkcioniše, sistem ne funkcioniše, sistem je zakazao. 30 Pitanje organskog otpada je sigurno nešto što treba biti poseban predmet, ali ja vas pozivam da vi pogledate pomno šta smo mi to predložili kao zaključke, kad su u pitanju sredstva koja se mogu obezbijediti kroz smanjivanje rashoda, gdje god je to moguće, da se sredstva prebacuju na poseban račun. To sve imate u našem Zaključku broj 1., da ga ja sada ne čitam, ako treba ja ću pročitati čisto radi potrebe, između ostaloga dio zaključaka smo predložili. Uostalom, ako ima neko namjeru da se izdvajaju značajnija sredstva isto tako imate mogućnost da to predložite, ali mi tražimo da se ovo odmah radi po hitnoj proceduri, da se uđe između ostalog i da podržite hitnu proceduru, da se dostavi odma ovdje Prijedlog izmjena i dopuna Zakon o budžetu, mi ćemo to dostaviti, naravno to nije problem što se nas tiče. Mi smo rekli šta to treba da se uradi, konkretni koraci. Ukoliko Parlament donese odluku i podrži naše zaključke imaćete, dakle, na stolu ovaj Prijedlog koji će biti sadržan sa svim detaljima koji sadržavaju izmjene i dopune Zakona o budžetu. Sljedeće, ovdje imate konkretna zaduženja za Savjet ministara. Takođe kada su u pitanju onaj dio, mi nismo rekli da sve ono što je Savjet ministara kazao ne valja, nego smo samo dodali dio aktivnosti koje se odnose na opštine koje objektivno imaju najveće probleme, da jednostavno ljudi iz opština imaju mogućnost da bar prenesu dio informacija koje su njima neposredno dostupne. Nismo rekli da sve ne valja. Pročitajte dakle na kraju krajeva, ... sljedeće, zadužimo Savjet ministara. Možda ovaj rok koji smo mi dali od 60 dana da se redovno ovdje izvještava Parlamentarna skupština je nešto što treba korigovati, ali mi smo izašli sa potpuno jasnim i konkretnim zaključcima. To su jedni. Imate naša tri zaključka na stolu, do sada predata. Prema tome mi ovom problemu pristupamo vrlo odgovorno i ja bih rekao na jedan od najboljih načina.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena kolegica Dušanka Majkić.
Ja bih htjela samo da pitam članove Kolegija, juče, da li je na Kolegiju juče postavljeno pitanje glasanja o rebalansu budžeta i da li je o tome, na prijedlog SDS-a, i da li je samo gospođica Pandurević glasala za rebalans?
Ispravak krivog navoda ima predsjedavajući Predstavničkog doma, Milorad Živković. Izvolite.
Dobro. Vi ste svi dobili zahtjev SDS-a za dopunu dnevnog reda u kome je traženo razmatranje hitnog zaduženja Savjeta ministara, a na kraju tog zahtjeva se kaže da se pripremi i Predsjedništvu BiH uputi Nacrt rebalansa Budžeta. O tome smo glasali na Proširenom kolegijumu i uputili, kada nije prošlo, uvaženu kolegicu Pandurević, koja je prisustvovala sjednici Proširenog kolegijuma, onda to danas kandiduje kao tačku dnevnog reda. Kao što smo vidjeli to nije ponovo kandidovano kao tačka dnevnog reda. 31 Ali, ja sam zamolio uvaženu kolegicu da bude tu kad budem diskutovao, jer prekinuli su me u namjeri da odgovorim replikom odmah i nije me prošla ljutnja ni ovih pola sata pauze, a da i nekoliko dana bude pauza ne bi me prošla ljutnja, da mi ljudi koji nisu dobili ukupno svi iz SDS-a, uključujući i vašeg predsjednika u Doboju, glasova koliko sam ja dobio glasova, govore šta se i kako radi u Doboju. Znači, provjerite podatke, Milorad Živković kad izađe iza govornice govori provjerene podatke. Ukupno koliko je SDS, uključujući i vašeg lidera, nije dobio glasova koliko sam ja ličnih glasova dobio u Doboju i daje mi za pravo da govorim šta se u Doboju dešava i kako se dešava, a oni koji pričaju o tome, a ovdje je spominjano bilo i, nećemo sad spominjati udovicu, koliko ima, znamo svi da drže pola Doboja kao što i vaš načelnik drži pola Doboja u nekretninama. I znate kako danas zovu Doboj? Obrenovac, grad koji ima isto ime kao nesrećan grad u Srbiji koji je isto prošao kao Doboj, a po načelniku SDS-ovom. I da vam kažem za vašu pomoć, kao SDS kao partiju, koju velikodušno nudite, 570.000 maraka narodu RS-a i BiH, te pomoći nema u Budžetu za 2014. godinu, dajete nešto što nemate. To je isto kao da milion daje sad SNSD iz budžeta BiH, tih para nema. A i da ih ima onako kako ja znam da vi radite, podijelili bi svojim ljudima po opštinama, jer je to način rada u kontinuitetu SDS-a. I da vam kažem, i to provjerite, humanitarnu pomoć kako dijelite, spominjem ponovo Doboj jer mi daje za pravo da govorim o Doboju, neću da spominjem druge gradove a mogao bih i ostale gradove da spominjem, da kupite preko svojih aktivista tu pomoć u stanove da bi kupili izbore sa konzervama, to radi SDS. I onda vi ovdje demagogijom i glasovima, malo glasnijim govorom, mislite da će istina koja je među narodom poznata i prepoznata, da dobijete izbore. Nećete kolege dobiti izbore, nećete dobiti izbore. Hvala. Uvažena kolegica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite. /kratko prekinut snimak/
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, koleginice i kolege, cijenjeni članovi Vijeća ministara, poštovani predstavnici medija. Bilo bi dobro da danas tokom ove rasprave ne zaboravimo šta je i tačka glavnog reda i zašto je ovo danas tačka dnevnog reda. BiH je pogodila do sada nezapamćena prirodna katastrofa. I mislim da ovo nije vrijeme za političke rasprave, političke svađe, nije ovo tema za političke prepirke, mislim da je danas vrijeme za jednu punu mobilizaciju svih raspoloživih resursa u ovoj državi, a sve s jednim ciljem kako sanirati sve ove gubitke koje smo imali, prije svega ljudske, a onda i materijalne i kako pomoći ugroženim ljudima. Mislim da danas zbog toga trebamo imati jedan odgovoran i ozbiljan pristup, a po meni tri ključne poruke koje bi trebale otići sa ove sjednice jesu, pod broj jedan – odgovornost svih nas i ozbiljnost, pod broj dva – iskazivanje punog jedinstva u spremnosti da pomognemo ljudima bez obzira da li smo iz pozicionih ili opozicionih stranaka i pod broj tri – iskazivanje solidarnosti. Mislim da u ovom momentu apsolutno moramo po strani ostaviti sve naše političke, ideološke, stranačke, vjerske, nacionalne, entitetske, bilo koje razlike koje postoje u ovoj zemlji. Predlažem također da svi odustanemo od replika u nastavku ove tačke dnevnog reda i predlažem, i to ću na kraju posebno predložiti, da nakon obavljene rasprave, nakon što čujemo sve šta imaju poslanici da kažu i od strane Vijeća ministara, da odmah glasamo o Informaciji i o zaključcima koji će biti dostavljeni kako bismo okončali ovu tačku dnevnog reda i prešli onda na naredne tačke dnevnog reda. Naravno, za to nam treba i zaključak Doma. 32 Podsjećam da sam kao član Kolegija, a u ime Kluba SDP-a 21. maja tražio da hitno održimo sjednicu i Kolegija kako bi se dogovorili o održavanju sjednice sa ovakvom tačkom dnevnog reda. Kolega Živković je, moram biti iskren, promtno reagovao, zatražio to od predsjedavajućeg Vijeća ministara, jutros smo dobili tu Informaciju, istina preliminarnu i danas imamo ovo kao prvu radnu i glavnu tačku dnevnog reda današnje sjednice Prdstavničkog doma. O stanju po prvim preliminarnim procjenama neću puno govoriti, mislim da je najveći gubitak gubitak ljudskih života. O drugim materijalnim štetama, one se još uvijek sumiraju, 18.600 domaćinstava je potpuno poplavljeno, ogroman je broj uginulih životinja koje prijete danas zarazama, veliki je broj klizišta, itd., itd. Naš glavni prioritet je kako u ovom trenutku pomoći ljudima da imaju hranu, vodu, lijekove, one osnovne potrepštine i da vidimo šta možemo uraditi da ta dostava bude što efikasnija. Nažalost, svi oni koji su bili i imali priliku, a većina nas je i bila na terenu u različitim općinama i mjesnim zajednicama, imala je i priliku da na nekim lokacijama čuje da neki su čak i zloupotrebljavali ovakvu prirodnu nesreću na način da su krali bukvalno i pljačkali napuštene domove građana BiH. Zbog toga sam u ime Kluba SDP-a i predložio i to će biti tačka broj 7. Prijedlog izmjena Krivičnog zakona kako bismo pooštrili kazne koje koriste pojedinci za pljačku i krađu imovine ljudi koji su se pomjerili sa svojih ognjišta. Važno pitanje za javnost, za Parlament, za sve nas, pretpostavljam da je i pitanje šta je sa Okvirnim zakonom o zaštiti i spašavanja ljudi i materijalnih dobara kojeg imamo na državnom nivou. Podsjećam, prema članu 13. tog državnog Zakona Vijeće ministara BiH je nadležno da proglašava nastanak i prestanak stanja prirodne ili druge nesreće na teritoriji BiH na prijedlog Koordinacionog tijela BiH za zaštitu i spašavanja ili, ne i, već ili na zahtjev nadležnih organa entiteta ili Brčko Distrikta. Javno postavljam pitanje i zamolio bih i premijera da i Domu i javnosti vrlo jasno kaže ko je odgovoran da do ovog momenta još uvijek nije proglašeno stanje prirodne nesreće na teritoriji države BiH? Mada, da budem iskren, već smo uglavnom i dobili informaciju o tome, ali i ja pretpostavljam i većina kolega ovdje u najvišem zakonodavnom organu, još uvijek nema precizan odgovor koji su to razlozi da još uvijek do ovog momenta nije proglašeno stanje prirodne nesreće i zbog čega je to neko spriječio? Na kraju, kakva je svrha ove sjednice, barem kad je riječ o ovoj tački dnevnog reda? Ovo je preliminarna informacija Vijeća ministara BiH i sve što povodom ove tačke dnevnog reda mi možemo učiniti jeste da predložimo određene zaključke po ovoj temi o kojima će se na kraju i Dom izjasniti. Imajući to u vidu, ja ću predložiti 11(?) zaključaka: 1. Predstavnički dom upućuje izraze saučešća porodicama nastradalih tokom prirodne nesreće u BiH. Ovo je prvi zato što, ponavljam, smatram da su ljudski životi najvredniji. 2. Mislim da kao Predstavnički dom trebamo izraziti zahvalnost svim pojedincima, organizacijama i institucijama koje su za vrijeme prirodne nesreće pomagali ugroženom stanovništvu. 3. Posebnu zahvalnost trebamo iskazati svim stranim državljanima, međunarodnim organizacijama i institucijama koje su pružile i pružaju pomoć u saniranju posljedica prirodne katastrofe u BiH. 4. Mislim da Predstavnički dom treba pozvati sve političke snage u državi da se u potpunosti okrenu radu u institucijama sistema koje u ovim teškim vremenima moraju biti posebno stavljene u službu obnove poplavom i klizištima opustošene zemlje. 5. Predstavnički dom poziva sve nivoe vlasti u BiH da urade rebalanse budžeta koje će preusmjeriti što je moguće više iznosa sredstava u funkciju obnove države. 33 6. Mislim da je važno da danas Predstavnički dom pozove EU da iskaže dodatnu solidarnost i razumijevanje prema BiH koju je pogodila do sada nezapamćena prirodna nesreća, te da BiH u procesu pružanja pomoći tretira kao državu sa kandidatskim statusom. 7. Predstavnički dom podržava nastojanje da se u što skorije vrijeme organizira međunarodna donatorska konferencija za obnovu područja pogođenih prirodnom nesrećom i u tom smislu daje podršku Ministarstvu vanjskih poslova BiH i drugim ministarstvima da nastave pregovore sa brojnim međunarodnim institucijama s ciljem pripreme navedene konferencije. 8. Predstavnički dom traži od Vijeća ministara da u roku od 30 dana sačini i dostavi informaciju o slučajevima neosnovanog podizanja cijena, naročito životnih namirnica i sanitarnih potrepština za vrijeme prirodne nesreće u BiH, kao i o preduzetim mjerama nadležnih organa. A jako dobro znamo da se i to događalo u prvim danima. 9. Mislim da bi bilo važno da danas Predstavnički dom posebno pohvali Oružane snage BiH na odlučnosti i hrabrosti iskazanoj u akcijama evakuacije i spašavanja stanovništva iz najugroženijih područja. 10. Predstavnički dom poziva sve nivoe vlasti u BiH da tokom zbrinjavanja stanovništva, pored ostalog, posebnu pažnju obrate na potrebu nabavke sljedećih stavki: pumpe velikog kapaciteta za ispumpavanje, male pumpe prenosne i isušivači, lijekovi za ljude različite namjene, lijekovi za domaće životinje, hemikalije i higijenska sredstva, adekvatna vozila za transport, gorivo za radnu i transportnu mehanizaciju, žitarice za ishranu itd. To je, dakle prijedlog zaključaka koje ja predlažem. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Ja se zaista neću mnogo osvrtati, ali moram reći što se tiče ovog novca – nije tačno da on ne postoji u budžetu. On postoji u budžetu još od 2005. pa nadalje svake godine se prenosi pod stavkom neutrošena sredstva i ta sredstva se čuvaju na posebnom računu u skladu sa odlukom visokog predstavnika. Hvala.
Zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, uvaženi kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani članovi Vijeća ministara, dragi gosti. Prvo ja, evo želim, bez obzira koliko patetično zvučalo, da još jedanput izrazim sućut s obiteljima poginulih u ovim svim katastrofama i solidarnost sa stradalima. Jedan predstavnik međunarodne zajednice nedavno reče da su ove poplave izbrisale međuentitetske i međuetničke granice, s čim se ja zapravo ne bih do kraja složio, ali svakako jesu na osnovu ove današnje 34 rasprave naglasili međustranačke razlike. I od prve rasprave, kada je jedan diskutant pohvalio, da tako kažem, Oružane snage Ministarstva sigurnosti, ovaj, pa do kasniji rasprava, zapravo prepoznavalo se u istupima naših kolega taj stranački ton. Ono što je, da tako kažem, nesumnjivo ova katastrofa je pokazala humanost, a ta humanost je manifestirala se kao solidarnost, međutim mi moramo priznati kao solidarnost na međuljudskoj i međususjedskoj razini. Međutim što je izostalo? Izostala je sistemska solidarnost u BiH. Zašto? Pa, zato što nema sistema. I to je osnovni problem ove zemlje. Dakle, ne samo u ovom segmentu kada su u pitanju ..., odnosno sprečavanja posljedica ili umanjavanje posljedica prirodnih katastrofa već u svim ostalim segmentima. I moram reći pomalo mi smeta kada stranke koje su u najmanju ruku suodgovorne za postojeći sistem u svim oblastima, bilo da je u pitanju policija, bilo da je u pitanju bavljenje prirodnim katastrofama, prozivaju ovaj sistem za neučinkovitost. Dakle, moramo tu biti malo samokritičniji i pogledati se međusobno. Dakle, ovdje je postavljeno već nekoliko puta pitanje zašto na razini države BiH nije bilo moguće proglasiti stanje prirodne katastrofe ili kolokvijalno rečeno izvanrednog stanja, itd. To jeste pitanje koje traži odgovor i nemam ništa protiv toga da vršitelj dužnosti ministra sigurnosti i predsjedavajući Vijeća ministara, itd., da i detaljnije odgovore zašto to nije bilo moguće. Ali ja bi rekao da nije bilo moguće iz istog razloga zbog čega mi ne možemo donijeti, da tako kažem, djelotvoran mehanizam koordinacije u saradnji sa EU. Dakle, isti su problemi tu, razlozi toga isti je problem, dakle sistemske naravi. I onda mi imamo jedne paradoksalne situacije, dakle ministar zdravstva Federacije posjećuje ministra zdravstva u Sloveniji, pa onda u Hrvatskoj, pa onda kantonalnog ministra u Posavini. S druge strane ministar zdravstva RS-a posjećuje svog kolegu u Republici Srbiji, a onda se opet sastaju u različitim formatima međusobno, da tako kažem, entitetski ministri, itd., itd. A za vrijeme obilaska poplavljenih područja u Posavini predsjednik Skupštine Posavske županije moli me da svojim privatnim vezama, temeljem svoga bivšeg ministarskog mandata, zamolim Federalni zavod zdravstvenog osiguranja ili Rajka Ostojića ministra zdravstva Republike Hrvatske da se uputi jedan epidemijolog u Posavsku županiju. Dakle, očito je radi se o tome da u ovoj državi nema sistema. A zašto ga nema? Pa nema ga zato što Svjetska zdravstvena organizacija, čiji sam ja bio jedno vrijeme, dakle, član Izvršnog odbora, ima odjele, između ostalog i odjel za praćenje i sprečavanje zaraznih bolesti, a ova država BiH nema zavod za javno zdravstvo. I ne može mi niko reći da bi postojanje zavoda za javno zdravstvo na razini države, koji bi se bavio i ovim stvarima i puno stvari drugih koje su neophodne građanima BiH i bez prirodnih katastrofa, da bi on bio nekonzistentan s ovim sistemom. Švicarska konfederacija nema ministarstva zdravstva, ali ima Zavod za javno zdravstvo, dakle koji se bavi ovim pitanjima, a evo koja su se pokazala najeklatantnije potrebnima u ovim katastrofama. I ja vam mogu reći sad ovako, sve ove zaključke koje sam ja do sada čuo ili skoro sve, i koji su tu došli na sto potpisani, ja ih se spremam podržati kao evo skoro izlažući se riziku bjanko podržati sve one koji će se u tjeku ove rasprave javiti, jer sam siguran da u ovoj situaciji suočeni s ovim katastrofom i da budemo pošteni suočeni skorim izborima niko neće predložiti ništa što ne bi bilo neophodno. Međutim, bez obzira što ću i ja predložiti tako dalje nekoliko zaključaka, ja smatram da će nakon završetka ove točke dnevnog reda, a prije izjašnjavanja o mjerama kojima ćemo zadužiti Vijeće ministara, će trebati napraviti jednu stanku i sve te zaključke na jedan konzistentan način sumirati i onda je to najbolji način da se očekuje da oni budu realizirani jer Vijeće ministara najbolje znade što može a što ne može uraditi. A naravno, ja uz ovo što sam već rekao, podržavajući dakle većinu ovih prijedloga koji su se čuli ovdje sigurno smatram da treba pristupiti nečemu što se kolokvijalno zove rebalans proračun, iako navodno to nema u našem zakonodavstvu, ali ako imamo Zakon o proračunu onda može biti i ovaj zakon o njegovoj dopuni, izmjeni. 35 Dalje smatram da treba naći načina da se formira određeni fond koji će poduzećima na ovim stradalnim područjima, posebice poplavljenim poduzećima, omogućiti da prežive a koja neće biti u stanju raditi i proizvoditi u određenom perodu za par mjeseci, npr. subvencionirajući dio plaća tim ljudima, dakle na taj način sačuvati i poduzeća vitalnima i njihova radna mjesta. Dalje, ja nisam, ja nemam, ne sumnjam da će infrastruktura biti popravljena u BiH ili će to uraditi institucije entiteta ili države, ili će to biti urađeno zahvaljujući kreditima međunarodnih financiskih institucija, međutim ono što je prioritetno u ovom momentu treba pomoći ljudima. Treba pomoći poljoprivrednicima kojima su usjevi stradali da im se donira sjemenski materijal, da im se donira gnojivo, da im se omogući mehanizacija da ponovo uzoru te njive, iako sezona je pri kraju, još uvijek nije do kraja sve izgubljeno. Treba pomoći ljudima da im se poprave kuće, da se naprave onima koje su uništene u klizištima, da se pomogne popravak onima koja su oštećena u poplavama. Treba učiniti sve da se što prije organizira jedna donatorska konferencija da se dobro pripremi i naravno treba ono sad što je na raspolaganju, pored onoga što je dio sredstava kojima raspolažu institucije BiH, preusmjeri i preraspodjeli na pravilan način, dakle izmjenom i dopunom Zakona o proračunu. Npr. imam informaciju da već sada u okviru Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice postoji značajna donacija koja bi sada ko kruh nasušni došla stradalim područjima od nekih 170 traktora, od nekih 70 motokultivatora, motornih pila, itd., itd., i da se zaduži Vijeće ministara da donese adekvatne odluke da se ta sredstva primarno usmjere na stradala područja bilo da su to poplavljena, bilo da su to oštećena klizištima. I mislim da mi na jedan proaktivan način, na jedan pozitivan način fokusirajući se na mjere koje trebamo donijeti, trebamo danas i nastaviti ovu sjednicu. Naravno niko ne može nikome zabraniti replike i da kroz sve ovo promovira i sebe i svoju stranku, ali mislim da nije trenutak za to. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege. Očigledno je da ćemo mi ponovo morati Poslovnik stavljati na dnevni red. Pazite, mi smo ostavili tri minuta za replku, ali stvarno za repliku a ne za diskusiju. Mnogo toga što smo danas čuli bilo je zapravo na tragu diskusije a ne replike. Ja bih vas molio koliko god možete, znam da je to teško, da presjecate tamo gdje vidite da nije replika oduzimajte riječ, mislim, jer inače ćemo morati svesti repliku na minut, to će jedini način biti. I druga stvar, kad ste vi iz Kolegija u pitanju najavite nam ili omogućite tehnički da se i vi prijavljujete, da znamo kad se prijavljujete, koliko vam traje diskusija, a ne ovako da se upada. Ali evo, došao sam konačno na red da kažem nekoliko rečenica. Ja sam jutros nakon što smo dobili informaciju, pošto je gospodin predsjedavajući Vijeća ministara ovdje, reagirao ovdje u Parlamentu kada je postalo nejasno da li će predsjedavajući biti prisutan na današnjoj sjednici ili ne, i kazao sam da tražim razloge zašto nema predsjedavajućeg, jer ako nema opravdan razlog a danas ga nema ovdje onda ne trebe nikako ni da dolazi. Hvala Bogu, Vi ste danas došli ovdje i imaćemo priliku, i većina članova Vijeća ministara je ovdje, da raspravimo o ovoj važnoj stvari, ja mislim da nema bitnije stvari. Ovo što mi danas doživljavamo, što smo od 14. maja ove godine ili 13. maja ove godine počev od Sarajeva, dakle odavde počeli da preživljavamo mi ćemo se ovim baviti, dakle elementarnim nepogodama, stanjem prirodne nesreće, katastrofe dugo vremena u budćnosti i ovo će biti glavna tema u BiH. I zato mi je žao što nisam vidio više 36 inicijative počev od Parlamentarne skupštine BiH, gospodin Belkić je tu u pravu, pa onda do Vijeća ministara BiH. Žao mi je gospodine Bevanda, ja Vas cjenim i poštujem, što Vas nisam vidio odmah 14., 15., mi smo 14. imali ovdje sjednicu, Vi ste predsjedavajući Vijeća ministara koje je u funkciji vlade, a Vi ste prvi čovjek, tako piše u Zakonu o Vijeću ministara. Da se ovo dogodilo u Njemačkoj ili kad se dogodilo Merkelova je, gospođa Merkel je u čizmama bila odmah sa narodom. U Britaniji, u Americi, gdje god da se dogodi, čelni ljudi izvršne vlasti su bili odmah sa narodom. Ja Vas nisam vidio i jako sam tužan zbog toga bio, odmah da to znate, i ja Vam to zamjeram. Volio bih da date neko suvisno obrazloženje i objašnjenje zašto se to nije dogodilo. Zvao sam ministra odbrane isti dan, razgovarao sam sa Operativno-komunikaciskim centrom, puno je problema, isti dan 14. poslije podne nije bilo jasno da li će Vijeće ministara dati 200.000 maraka za kerozin za let helikoptera, tek naveče je to riješeno. Morali ste biti ako ništa ovdje u ovoj zgradi i držati stalnu vezu bar putem televizije sa bosanskohercegovačkom javnošću. Ja znam da su Vaše nadležnosti, našeg Vijeća ministara mnogo manje nego što je to npr. u Njemačkoj, nego što je to u Britaniji, nego što je to na kraju krajeva u Srbiji, u Hrvatskoj, itd., ali Vi ste Vijeće ministara BiH. Vi imate osim izvornih nadležnosti i nadležnosti koordinacije i ja mislim da, osim nekih ljudi iz Vijeća ministara, posebno dakle ovdje izdvajam i ja to moram, dakle, da kažem jer je to istina, ministra odbrane koji je cijeli dan taj dan letio helikopterom, on je 14. poletio helikopterom prema Maglaju sa članom Predsjedništva Bosne, nije mogao zbog vremenskih neprilika da stigne na odredište. Ljudi iz Ministarstva sigurnosti koji su stalno bili u Operativno-komunikaciskom centru. Neki su ljudi bili odsutni van zemlje opravdano, kao ministar vanjskih poslova, ali ja nisam vidio dok se u Orašju nije dogodila elementarna nepogoda nisam vidio, tad sam vidio gospodina Damira Ljubića u Orašju sa narodom. Ja mislim da to nije u redu. Dakle, mi smo morali imati vas potpuno mobilne već, 14. je bila sjednica Parlamenta, već 15. Dakle, 15. je ovo krenulo sa Maglajem jer je Maglaj potopljen u noći između 14. i 15. i kasnije će stvari krenuti prema sjeveru, krenuće prema Savi. Ja to nisam, i žao mi je što je to tako, razočaran sam dakle zbog te činjenice. I mislim da niste na pravi način odgovorili izazovima vremena i problemima koji su se pred nas pojavili. To je moja ocjena, nemojte se ljutiti što ja ovako govorim, volio bih da me demantirate, ali ja iz sebe izbacujem i sada iznosim ono što zaista mislim. Ja znam da su entitetski premijeri premijeri koji imaju mnogo više nadležnosti u ovim stvarima, ali ovo je Vijeće i mi smo donijeli 2008. godine Okvirni zakon o spašavanju i sprečavanju elementarnih nepogoda. Ja pretpostavljam zašto Vijeće ministara nije proglasilo dan žalosti u BiH, ali sam, ja pretpostavljam zašto je to, mi, očigledno je da nije bilo saglasnosti unutar Vijeća ministara, ali ja sam volio da vidim Vas na televiziji tu noć i da kažete – nema saglasnosti, ja kao predsjedavajući Vijeća ministara mislim da treba država da proglasi dan žalosti. Da ste to uradili ja bi rekao – svaka čast, dole kapa. Ja znam i pretpostavljam zašto nije bilo mogućnosti da se proglasi vanredno stanje u cijeloj BiH, stanje prirodne nesreće, elementarne nepogode, zakon to definira kao stanje prirodne nesreće. Ali sam volio da čujem Vas da kažete – ja mislim da jeste, ali nema ... Nisam to čuo. Mislim da je Vijeće ministara u ovoj situaciji bilo u indiferentnoj poziciji, umrtvljeno djelovanje Vijeća ministara, i dat naglašen značaj drugim nivoima vlasti u BiH. To je nedopustivo i ja to vidim kao nedopustivu politizaciju ove situacije koju mi imamo u BiH. Ali, bilo je, nažalost, šta je bilo na nama je sada da vidimo šta treba da uradimo u BiH. Ja vas molim, dakle, i mislim da se sve, mi danas ne možemo pobrojati sve svojim zaključcima šta Vijeće ministara treba da uradi i šta Parlament treba da uradi. Puno je toga što se mora uraditi. Prvo je, moraju se poduzimati i dalje urgentne mjere, nekoliko desetaka ili stotina ljudi izvan Zenice u Kolićima je na planini, pod šatorima, iz Šerića ne mogu da priđu Zenici, mašine se probijaju do njih, Željezno polje je, srednji dio sela potpuno nestao, nekoliko hiljada ljudi je u kolektivnim centrima, dakle urgentne mjere još moraju da se poduzimaju. Higijensko- 37 epidemijološka situacija o kojoj je bilo govora, to je dakle posebna priča. Ja mislim da odavde treba da krene čitav set mjera, zajedno sa entitetskim premijerima, zajedno sa onima koji su nadležni, pa ovo je sad naš problem i da budemo svi uključeni i državni i entitetski, svi nivoi vlasti u BiH, ali da se zna da je to sa jednog mjesta i idemo da radimo posao. Dobijamo informaciju, dakle ona se zove Izvještaj o stanju u BiH, dopunjeni, dostavlja se, od Ministarstva sigurnosti. Pa, ljudi jeste li vi vidjeli da ovdje uopće nema broja mrtvih, da se mrtvi uopće ne pominju, pa to je prva posljedica, prvo se gleda koliko je životno stradalo ljudi, ovdje u ovoj informaciji ni jednim, pa nema, nema ni aproksimativno, a da onda ne govorimo, da onda ne govorimo dalje. Druge mjere su mjere, dakle ova država će morati poduzeti sve što je u njenoj moći da se građani BiH, dakle osim ljudskih života, oni su otišli nažalost, sve ostalo vrati u prvobitno stanje. To će država morati uraditi, ljudima će se morati pomoći da poprave svoje kuće, da namjeste stanove i da izgrade kuće ponovo, one, a ima ih puno koje se moraju izgraditi. I to je moguće uraditi ukoliko mi budemo bili pametni i ukoliko budemo znali odgovoriti na ovu situaciju. A kako? Pazite, ne znam koliko će nam novca trebati, ja sada možda govorim neke stvari koje ću sada kazati napamet, ali posmatrao sam budžete entitetske, kantonalne, državni budžet, tamo ima puno stavki koje su, koje usmjeravaju sredstva u određene potrebe, dakle puno stavki postoji. Ukoliko bi smo to preusmjerili, a ovo je sada najpreča stvar, mi za dvije godine možemo po tom osnovu naći pola milijarde maraka, samo iz vlastitih sredstava. Nas u BiH ima 650.000 zaposlenih, ako damo svi po jednu plaću na dvije godine, na godinu dana, to je pola milijarde, jer je prosječna 800 maraka, i možemo dobiti pola milijarde pomoći od EU i prijateljskih zemalja, to je milijarda i po, samo treba da se organiziramo.
Vrijeme.
I ja vas molim, završavam gospodine predsjedavajući, ja nikada do sad nisam diskutovao 10 minuta, moje diskusije su uvijek bile kraće i samo me pustite, evo ovu minutu neću preći, ja predlažem samo jedan zaključak i mislim da je to jedino u ovom trenutku, u ovom trenutku realno. Mi se danas počinjemo baviti ovim pitanjem, ja predlažem da Predstavnički dom zaduži Vijeće ministara da hitno sačini i Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine dostavi informaciju, pravu informaciju o elementarnim, ali Vijeća ministara, o elementarnim nepogodama u BiH iz maja 2014. godine, te da preloži mjere za otklanjanje posljedica tih nepogoda. Neke od tih mjera ja sam kazao u svojoj diskusiji, vi ćete danas imati stenogram, i ja mislim mi se ovim pitanjem, ne samo Vijeće ministara, Parlament se ovim mora baviti zajedno sa Vijećem ministara, moramo utvrditi politiku i rješiti ovaj problem. Toliko, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Za riječ se javio predsjedavajući Savjeta ministara, uvaženi gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Hvala predsjedatelju. 38 Neću se uopće vraćati na ono razjašenjenje, jer je potrošeno vrijeme hoću li doći, neću doći, ali sve je, sve je, ne zamjeram ja gospon Džaferoviću ni Vama, ni ostalim, nego da ne bi ostalo jedno pitanje u zraku. Znači, bilo je pitanje – zašto nije proglašeno stanje, vanredno stanje uzrokovano poplavama i ostalo i usput je bilo pomenuto dan žalosti, je li tako? Konkretno i korektno da odgovorim, budući da je kolega, gospodin Bećirović točno citirao članak 13. Okvirnog zakona i u svom izvješću, koji sam podnio na početku, je i to isto tako navedeno. Trebamo se vratiti Okvirnom zakonu i Koordinacijskom tijelu koje je formirano 2012. godine, onda neće biti pitanja, nedoumica i ostalo. Svako izvlačenje jednog članka iz toga je segmentarno, ne dovodi nas do toga, a najmanje se pričalo o tom Zakonu. Znači, zašto nije proglašeno stanje vanrednog stanja izazvanog poplavama, temeljem članka 13. gdje se to propisuje kako se ono proglašava i na čiji zahtjev ga Vijeće ministara donosi. Jednostavan je odgovor. U Vijeću ministara mada je najavljeno još od subote, znači od subote, nikad nije došao zahtjev za proglašenje vanrednog stanja temeljem na članku 13. ovoga Zakona. I tu je početak i kraj priče. Nije došlo i ostalo, bilo je najavljeno od subote, petak, subota nije došlo i završena priča. Zašto nije proglašen dan žalosti? Ja sam to kandidirao na početku jedne sjednice, nisam imao suglasnost Vijeća ministara i ja kao predsjedatelj Vijeća ministara ne mogu ja, ma šta ja htio, ja ga ne mogu proglasiti. Da vam odgovorim ja sam, suzdržavao sam se i čitavo vrijeme to činim, zanemarujete svi, da ne kažem ja ..., nego i ostalo, bez obzira što sam zatražio da se ovo Izvješće podijeli, da se zaključci podijele, mada su upućeni svim nivoima vlasti stavili na web stranice i ostalo i onda se govori da li je 21. održana prva sjednica. Prva sjednica Vijeća ministara je održana 15., druga 16. i sve to piše u izvješću koje sam podnio i vama uputio. Iz svega ovoga izgleda da gospodin Ljubić i ja nismo radili dobro svoj posao, pa ću odgovoriti na jedno pitanje, apsolutno se ne stidim zbog toga što sam na moju inicijativu koristeći svoje veze promtno su došla četiri aviona i to iz Hrvatske i Slovenije i što smo imali onakvo stanje naših helikoptera Oružanih snaga, ja sam dao izjavu kad su me to pitali, ja sam smatrao amoralnim i nemoralnim dok je sve bilo ugroženo da ja uzmem tv ekipu i da ja letim helikopterom dok na krovovima kuća čekaju djeca i starice da ih neko spasi. Ako je to put, e to moj put nije i ja sam to rekao drugi dan, to možete vidjeti 15.05. i tu sam ja rekao – neću dopustiti u svom djelovanju ni jednog trena da se politika uvuče. I bez obzira da nije bilo ovoga skretanje na moj moral i da bi vi volili mene vidjeti sa različitim dužnosnicima koji su trošili te novce koje smo mi po noći odobrili i koji su vukli tv ekipe dok su stanovnici čekali evakuaciju i slikali se i to u više navrata, to nije moj stil ponašanja. Svak zna da sam bio 24, ne 8 sati što i nisam, nije mi padalo na pamet da ću skupiti poen da me vi vidite ili bilo ko drugi. Znači, ja moram reći u svemu ovome da mi je duša do kraja mirna, da radim 24 sata, da sam sa svim međunarodnim institucijama i ostalo stupio u kontakt, završavao sve što može, ali sam rekao i u Izvješću svome – neću pominjati aktivnosti ni svoje, ni ministara pojedinačnih, jer ne želim da sebi pravim EPP i ostalo. Vratimo se mi Okvirnom zakonu. Okvirni zakon, a svi bježite od njega, Okvirni zakon je sve propisao, propisao je sastav Koordinaciskog tijela. Vijeće ministara je dostavilo svim da izmjene eventualno ako žele, do danas nije stigla ni jedna izmjena. Ako treba davati neodgovorne izjave i licitirati novcem ja vam nisam ta adresa. 29. počinje raditi ovaj stručni tim koji čini Evropska komisija, Svjetska banka i UN koje će vršiti procjenu poplava, ta procjena će biti osnov za sve vidove pomoći i ostalo. Bez te procjene mi nećemo imati ništa, možemo licitirati, možemo se međusobno svađati, partnera za svađu ovdje u meni nećete naći. Spreman sam i odgovoran za svaki vid odgovornosti za ono što nisam, ovaj, i ostalo, moj ćete vi dobiti, ja ću zadužiti Tajništvo da vam dostave i stenograme i zapisnike sa svih sjednica, ako vi to trebate. Mislio sam da je verodostojno ono što sam napravio, što sam dobio, zamolio da podjelite, a ja 39 sam spreman snositi odgovornost bilo kakve vrste, ali ako hoćete da od mene da pravite medisku zvjezdu, i sada da uzmeme helikopter pa da obilazim ono što je teško gledati, to u meni nećete naći. Hvala vam.
Zahvaljujem. Predložena je i pauza od sat vremena do tri sata (15:00). [[PAUZA]] Kolegice, kolege poslanici upravo smo omogućili kvorumom da se nastavi ova sjednica. Sljedeća za diskusiju se javila uvažena poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane koleginice i kolege. Evo, poslije pet sati da kažem nekoliko riječi, iako evo trebaće još vremena da i ostale kolege uzmu učešće u radu. Nešto što bih htjela na početku da kažem, da bi smo trebali biti međusobno iskreniji jedni prema drugima, pa tako kad smo donosili ovaj zakon, Okvirni zakon o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća tada smo ga utvrdili kao okvirni, a onda su jedni zapamtili da je to okvirni, a drugi su odma u sebi precrtali i ostalo je samo Zakon o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara, i on je ostao tako predmet spoticanja i međusobnog nerazumijevanja konstantno. Zato i gospodin Denis Bećirović kaže da je Savjet ministara trebao da donese odluku o proglašenju prirodne nesreće, a mi smo to i na nivou RS-a, ja mislim da je i Federacija to uradila, uradili i to su uz konsultaciju i saradnju sa centrima civilne zaštite, koji su entitetska nadležnost, i ovaj centar koji smo napravili 112, on je trebao da se bavi samo koordinacijom djelovanja institucija, a mi smo pokušali od njega da napravimo centralnu ili ključnu instituciju pri Ministarstvu bezbjednosti koja treba da zamijeni entitetske institucije koje se ovim bave. Mi smo iskreni i pošteni i zbog toga što smo takvi jedni očekuju da će Savjet ministara postupati po njemu, a drugi očekuju da će se Savjet ministara ponašati u duhu svojih nadležnosti, a da će entitetske institucije raditi ono što je njihov zadatak. Hoću da kažem da me je jedna grupa ljudi iz Francuske kontaktirala i rekla, jednog dana su me pozvali i rekli da imaju strašnih problema sa dovozom humanitarne pomoći u BiH. I htjela sam da provjerim da li je to tačno. Dakle, kad su rekli da ništa ne funkcioniše onda sam pokušala da tragom toga, a to ništa ne piše u ovim materijalima, jer se vidi da su to materijali koji su, kako je rečeno ovdje, koji su preliminarni, nepotpuni i nezvanični, onda sam vidjela da je ministarstvo, da je Savjet ministara donio odluku o oslobađanju od plaćanja svih dažbina na humanitarne pošiljke, da je Savjet ministara, odnosno preko Ministarstva finansija da su oslobođenja plaćanja terminala za sve humanitarne pošiljke, da je obezbijeđen besplatan inspekcijski nadzor na svim prelazima gdje, do preko kojih je prelazila humanitarna pomoć. Da su otvoreni računi u markama i drugim valutama i određena banke preko kojih će se finansijska sredstva uplaćivati. I nije se stalo samo na tome, a to nigdje nije pisalo, da je donešena odluka da Uprava za indirektno oporezivanje, u saradnji sa civilnim zaštitama entiteta i Brčko Distrikta, donira svu zakonski oduzetu robu za koju se ukaže potreba i da se dodijeli civilnoj zaštiti. Da je Savjet ministara donio odluku, ono što je mogao promtno uraditi a to je da se izdvoji jedna 40 jednodnevna zarada svih zaposlenih u institucijama, to je znači preventivna prva mjera, i da je urađen znači jedan cijeli set odluka koje su bile neophodne da se to uradi. Mnogi su bili nezadovoljni jer su smatrali da granice treba otvoriti. I kad smo, i tu je zaista Uprava za indirektno oporezivanje stvorila malu dozu nerazumijevanja, nije dobro objašnjeno na javnim, sredstvima javnog informisanja, i mnogi su smatrali da će humanitarna pomoć ulaziti sa širom otvorenim granicama. Ne treba govoriti šta bi to značilo da smo tako nešto uradili. Dakle, najjednostavniji način je utvrđen da se roba mora imati specifikacija ovjerena od nadležne institucije humanitarne koja to šalje, da se vrši pregled od strane nadležnih lica na granici, da jeste smanjen broj graničnih prelaza na koje je dolazila humanitarna pomoć, ali du su 24 sata uvedena kao stalni način rada da bi pomoć što prije prošla. Zar to nisu bile mjere? Pored toga idu sve ove koje su ovdje navedene, a koje je Savjet ministara, na 96. sjednici od 21. i 22., utvrdio. Šta je ovdje ostalo kao problem i mislim da će to najteže biti ispuniti? Savjet ministara je formirao interresornu radnu grupu koju čine Ministarstvo za ljudska prava, Ministarstvo finansija, komunikacija i prometa, predsjednici valada RS-a i Federacije, Vlade Brčko Distrikta, a njen je zadatak da, u saradnji sa drugim ministarstvima, pripremi prijedlog kriterija za raspodjelu pomoći BiH pogođenoj katastrofama. Evo, već imamo najave da će značajna finansijska pomoć krenuti prema BiH. A evo, ovo je odluka od 22.05., danas je 28. dakle imamo šest dana već, a očito da Savjet ministara nije mogao da napravi dogovor o načinu na koji će se finansijska sredstva koja budu pristizala na jedinstveni račun za ove namjene djeliti. To će možda biti i ključni kamen spoticanja. Hoćemo li pokvariti sav dobar utisak koji smo napravili u načinu na koji smo rješavali do sada ovo pitanje time što ćemo se posvađati oko toga koji je princip, oko principa hoćemo li se uspjeti dogovoriti. Jer ovdje u Izvještaju kaže da je u Federaciji 15 opština pogođeno elementarnom nepogodom, a u RS-u 36. Pitanje je, ovo je pitanje promjenjivih podataka, pretpostavljam da je, da će se o tome još čuti, ali to su već elementi na kojima treba Savjet ministara da radi i to je najznačajnija stavka hoćemo li se uspjeti oko toga dogovoriti. Danas trebamo da uradimo samo ono što će pomoći stanovništvu da završi ovu prvu fazu odbrane golog života i da uđe u drugu fazu otklanjanja poplava i početak povratka u domove i kuće koje je napustilo. Ja u tom smislu ne želim da dalje oduzimam vrijeme i želim da predložim tri zaključka za koje mislim da predstavljaju samu suštinu i to je: Da u parlamentarnu proceduru Savjet ministara uputi Prijedlog izmjena Zakona o Budžetu za 2014. godinu kojim će se omogućiti promjena namjene određenih stavki Budžeta za 2014., a to znači da se sredstva namijenjena rješavanju pitanja izbjeglih i raseljenih lica, kao i planirani grantovi, za koje nisu otpočete tenderske procedure, stave u funkciju ublažavanja posljedica elementarnih nepogoda po stanovništvo BiH. Dakle, ne možemo ni na koji način drugi, Savjet ministara ne može takvu odluku donijeti, Parlament mora on koji je donio budžet, on mora donijeti odluku i da se to stanje mijenja koje je utvrđeno budžetom. Drugo, da se iz Saudijske Arabije hitno traži saglasnost, Ambasade Saudijske Arabije hitno traži saglasnost za promjenu namjene doniranih sredstava u visini od 15 miliona dolara umjesto za pomoć izbjeglim i raseljenim licima za ublažavanje posljedica elementarnih nepogoda. I pod tri, da se analiziraju sva druga sredstva Budžeta za 2014. koja se mogu iskoristiti u ove namjene, a koja neće uticati na normalno funkcionisanje institucija BiH. 41 Dakle, to su sredstva koja bi se mogla prioritetno nabaviti i sa njima da se krene. Nije nam, naša je obaveza i mnogi su zaboravili svoj dio odgovornosti u tome da kod formiranja budžeta za 2015. godinu će se sigurno razmišljati na temu racionalizacije velikog broja institucija koje nisu opravdale svoje postojanje i da će o tome očito morati da misle neki drugi jer mi to nismo bili u stanju. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći diskutant, uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege, članovi Ministarskog vijeća BiH. Evo mi smo, danas, znači, analiziramo jednu Informaciju koju nam je dostavilo Vijeće ministara o stanju u BiH sa naglaskom na onim prostorima gdje je bila značajna, odnosno najveća elementarna nepogoda ili katastrofa koja se desila prije nekih 15 dana. Danas su kolege diskutirale na različite načine i kroz svoje diskusije su u svakom slučaju htjeli se bosanskohercegovačkoj javnosti sa posebnim, znači, naglaskom na određene skupine ljudi, misleći je li na one potencijalne, potencijalno biračko tijelo kako bi se na neki način je li prikazali, dodvorili tom biračkom tijelu ovdje da su oni ti koji se brinu o građanima BiH, o materijalnim dobrima, itd. Mi ovu diskusiju danas ako kažemo da analiziramo znači Izvješće ili obavjest znači ministarstva, odnosno Ministarskog vijeća o stanju u BiH, ono je preliminarno kao što je ovdje rečeno i tako je, mi možemo vjerovati ili ne vjerovati, ne možemo ga provjeriti, da li je ovoliko objekata oštećeno ili je to više, da li je mjesta, gradova u Federaciji i u RS-u, itd. Možemo napraviti eventualno sumirati jednu našu, jednu našu, naše gledanje šta se sve dešavalo u BiH i kako su djelovale institucije BiH. Ja mogu reći u svakom slučaju da su na adekvatan način djelovali građani BiH svih vjera, svih vjeroispovjesti, svih nacionalnosti i svih boja kože koji su pokazali jednu veliku ljudsku solidarnost iz svih krajeva BiH i pomogli, odazvali se znači pomoći u ovim ugroženim i stradalim područjima u BiH bez obzira gdje oni bili ili u RS-u ili u Federaciji ili je to bilo u Distriktu Brčko, to je činjenica. S toga mi bili smo svjedoci i jedne činjenice, bilo je diskutanata koji su o tome govorili, ne postojenje, ne funkcioniranje sistema, odnosno sustava u BiH kad je u pitanju je li ovaj zaštita i spašavanje ljudi i dobara, a to je evo i ovo, ovo elementarne nepogode koje su i znači se očitovale kroz poplave koje su se desile na ovom određenom dijelu BiH. Što nam daje za pravo da na svim razinama vlasti uspostavimo sustav, a Ministarsko vijeće u svojim nadležnostima, znači u okviru svojih nadležnosti da preuzme koordinirajuću ulogu jer zakon je takav koji je propisao da su nadležnosti civilnih zaštita na entitetskim razinama, a mi možemo govoriti je li jesu li te civilne zaštite na adekvatan način pružile uslugu u ovakvim uvjetima građanima BiH i gdje su bili, a nažalost evo kažem i imali smo i ne mali broj ljudskih žrtava nakon ovih poplava, što ne ide na čast svima onima koji su uključeni u spašavanje ljudi i dobara koja su bila na tom prostoru. Ne treba danas ovdje niko raspravljati da bi zadobio bilo kakve političke, političke probleme(?), mi moramo biti svjesni činjenice šta je zadesilo BiH, šta je zadesilo njene građane i trebamo diskutirati, a bilo je takvih diskusija danas, šta trebamo napraviti i učiniti sutra, ne za sedam dana, nego sutra. Pa imamo ovdje danas jako mnogo zaključaka, jako mnogo inicijativa, ja osobno neću podržati ni jednu na ovaj način, ali daću otprilike, bilo je jako dobrih prijedloga, vjerujem da su sve ove inicijative i zaključci sa dobrom namjerom i jesu, ali ako bi ih usvojili 42 njih sviju sigurno bi smo zbunili Ministarsko vijeće i predsjedavajućeg Ministarskog vijeća šta bi oni od ovoga, je li šta bi ono od ovoga uzelo. Evo moj će prijedlog biti, a bilo je to da se preusmjere sva moguća sredstva iz proračuna institucija BiH i sva moguća davanja, bilo je riječi ovdje o nedavnoj donaciji čini mi se Kineske vlade, kad su u pitanju ovi poljoprivredni strojevi, freze, traktori koje se, koji su se trebali podjeliti preko Ministarstva raseljenih i izbjeglih i preko Ministarstva za ljudska prava da se to preusmjeri upravo na ova ... To treba Parlament podržati. Ali moj prijedlog je kad su u pitanju ove inicijative i evo najnovija, ovo ovdje što je kolegica Dušanka Majkić rekla, da ove inicijative možda jednu brzu ili kratku sjednicu Ministarskog vijeća, da predsjedavajući održi jednu sjednicu Ministarskog vijeća i da on iz ovih inicijativa Vijeće ministara BiH predloži Parlamentu mjere temeljem evo ovih i prijedloga i sugestija, jer ako budemo ovo sve usvajali i odbijali nećemo doći, nećemo doći nigdje. Ovdje, kažem, svaka od ovih inicijativa je sigurno uredna i ima svoje mjesto, ali moramo otprilike, ja bi bio puno sretniji kad bi smo eventualno donijeli otprilike neki master plan šta raditi i u kojoj, i kojem vremenu. Evo ovdje je recimo kolega Bećirović je, odnosno dopredsjedavajući Parlamenta, je predložio određene inicijative, ali sam ja bio danas u razgovoru nužno i hitno je potrebno tamo zaprašivanje, znači komaraca. Komarci imaju svoj kratki vijek življenja, je li, pa će ako se ne desi sutra, preksutra u ova tri dana to zaprašivanje onda nema to koristi raditi samo ... onda će to biti tri ili pet puta gore. Znači, točno postoje određena pravila, evo ja danas pitam, znači pošto je ovo i u nadležnosti Ministarstva sigurnosti, evo i u ovim zaključcima, da se brine o deratizaciji i dezinfekciji i ostalo – Da li postoji u BiH letjelica, da je tako nazovem, koja ima mogućnost zaprašivanja, da li postoje sredstva zaprašivanja i kad će se to desiti? Evo mene to zanima, ovdje su članovi Ministarskog vijeće, hoće li se to desiti sutra, prekosutra i ostalo, ako se neće desiti u ova tri dana onda nema razloga da to se dešava 10.06. ljudi moji. Oboliće nam ljudi, pa onda ćemo morati pričati je li o nekim drugim stvarima. Znači, ovdje se točno mora znati šta treba raditi danas, šta treba raditi u ponedjeljak, šta treba raditi tada, ne znam ni ja za sedam dana. Znam da svi ti poslovi i ove ovdje inicijative i zaključci, kažem koji su dobronamjerni, koji su sigurno poticajni, nisu u nadležnostima Ministarskog vijeća, ali imamo ovdje i zaključke, znači što je ... Ministarsko vijeće donijelo da će napraviti i ovu znači radnu grupu zajedno sa nižim institucijama vlasti, znači entitetskim i kantonalnim, županiskim na onim prostorima i sa vlastima Distrikta Brčko i da se rade ove određene aktivnosti. Čuli smo već da je bilo određenih primjedbi i točno je da je bar takav bio dojam da je Ministarsko vijeće BiH ili predsjedavajući Ministarskog vijeća BiH ima neku podređenu ulogu u ovih petnaestak dana i malo me možda onako na neki način, ma nije me zasmetalo sve je u redu, ali kad govorimo o BiH kao državi, ali me je sigurno ... ponuklo u razgovoru kad je predsjedavajući rekao da je putem svojih privatnih veza osigurao dva helikoptera, što je činjenica i hvala mu za to, iz Republike Hrvatske i dva iz Slovenije. Puno bi bio sretniji da BiH ima ispravnih šest helikoptera i da eventualno to nam bude svima prioritet, a ne evo da sad, ne znam ni ja, popravimo neke helikoptere jer ne trebaju nam samo ti helikopteri u ovakvim situacijama jer ima i drugih nekih kriznih situacija gdje trebe te helikoptere upotrijebiti i za potrebe civilnog društva, odnosno stanovništva BiH, kao što je to u nekim susjednim zemljama. Ne treba ovdje previše dizati galame da je Ministarsko vijeće, a čuli smo, napravilo određene korake, imamo nesmetan ulaz roba, znači humanitarne pomoći koja dolazi na određene prostore i tu imamo problema, ovo što ste rekli, to su moje spoznaje s terene da ljudi istovaraju robu, ono koja dolazi iz Njemačke, Austrije, pa kad kažu da tamo ima pumpi, da tamo ima agregata i onda te agregate sklanjaju u privatne kuće. Evo gospodin Bećirović je predložio ovdje da se ispita ti koji su, ne znam ni ja, prodavali robu, koji su eventualno sakrivali. Evo postavlja se pitanje šta ćemo za 15 dana kad nam ne trebaju više ti agregati, kad se normalizira, kad nam ne budu trebale te vodene pumpe, a donirani su od vlada, gdje će završiti? Pa gledajte gospođo Majkić sad ih ima već u 43 privatnom sektoru, sad već u Domaljevcu se i prodaje humanitarna pomoć, vjerujte. Gledajte, ne možemo mi kao Parlament, niti to može Ministarsko vijeće, ali evo postoji znači dobra namjera da se formiraju te grupe, evo koordinirajuća uloga kaže svi agregati koji su došli pa će biti u upotrebi svi čamci, da ne pitam je li ima u Doboju čamaca, je li ima u Bijeljini čamaca, itd.
Vrijeme.
Evo kažem ovdje, još samo da na ovu temu, malo je od kolege Džaferovića, malo je na neki način kritiziran predsjedavajući Ministarskoga vijeća, ja sam gledao kad je predsjedavajući Predsjedništva BiH se vozio helikopterom, je li i tom bilo, nimalo bilo drago, puno bi bio sretniji da je kao predsjednik Hrvatske Josipović došao kopnom, sjeo u čamac i predsjednik Milanović, u susjednoj Srbiji Vučić, nego je se naš predsjedavajući vozao helikopterom koji je tada bio puno potrebniji onima dole što su mahali sa krova kuće onome helikopteru i zato podržavam ovakav rad predsjedavajućeg Ministarskog vijeća. Koji nam je iznio da je napravio puno ali u tišini i u miru, ne treba ovo dizati na sva zvona, da svak zna, treba raditi u tišini,
Vrijeme.
ali odraditi ovaj svoj posao. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Salko Sokolović, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dosta je rečeno, ima još dosta diskutanata, gledaću da malo skratim i izbacim neke stvari koje su rečene. U suštini nisam htio ništa previše ni govoriti osim, evo da budem dio ove neke naše zajedničke priče kako i na koji način da ovu situaciju u kojoj smo se našli, preživimo i na neki način onima koji su najviše nastradali u ovom belaju, ja bih ga tako nazvao, otvorimo perspektivu za budućnost. Evo kao pripadnik vjere islama ovako shvatam ovaj problem, kao iskušenje i za one koji su nastradali, a i za one koji nisu nastradali, ovi prvi da u svoj ovoj nevolji koja ih je zadesila imaju strpljenje, imaju vjeru u institucije države BiH, a nas evo i ja sam jedan od tih koji nije nastradao u ovoj katastrofi, da kao iskušenje imam svoj angažman da se ti ljudi koji su nastradali zbrinu, da im se obezbijedi određena sredstva za preživljavanje i da na kraju, evo angažmanom u Parlamentarnoj skupštini BiH, ti ljudi i mojom nekom ulogom vide određenu perspektivu u budućnosti. Mislim da smo mi krenuli danas tim tempom. Ja ne bih kritikovao Vijeće ministara, ja ne bih kritikovao nikoga ko je u datom momentu na način kako je mislio, pa čak i oni koji su sjedili i razmišljali o ovome, dao neki svoj doprinos, bio tužan prije svega pa onda gledao kako i na koji način da pomogne. Ja bih prije svega ohrabrio Vijeće ministara i sve one koji rade na ovom, rješavanju ovih problema, da istraju u ovoj borbi. Ovo će biti dug period u kome ćemo mi rješavati posljedice ove prirodne katastrofe koja je, evo neko kaže 44 hiljadugodišnja, jednom u 1.000 godina da se desi i td. Samo na takav način mi ćemo biti saučesnici u zajedničkom nekom projektu, a to je da iskažemo ono svoje unutra što imamo dobro da bi, evo na jedan kvalitetan način, sve ovo što jest problem, riješili. Ono što bih ja volio da smo mi danas ovdje imali, ali evo vjerovatno zbog kratkoće vremena i Vijeće ministara nije uspjelo, da smo imali konkretne mjere pa da smo možda o njima malo porazgovarali ili dopunili neku od tih mjera nekim svojim prijedlogom i td. i da se odma krene na teren i da se rješavaju ovi problemi. Ono što bih evo rekao piscu ovog Izvještaja, da nije dobro sagledano stanje, možda i upravo i zbog te brzine. Ne smijemo zaboraviti da je ova katastrofa na neki način sačinjena iz dva vrlo teška problema. Znači, jedan su poplave, a drugi su ova klizišta, pa ovdje u ovoj analizi stanja ili o posljedicama ne navode se ova područja oko Zenice, Viteza, vezano za Željezno Polje, za Topčić Polje, čini mi se gore u Gradačcu i td. Ako već pravimo neki izvještaj ja bih u taj Izvještaj ugradio i ta područja da znamo, jer to su dvije specifičnosti ovog problema, da ne kažem da je nekom od tih ljudi lakše prebroditi situaciju, ali znamo da je klizište progutalo 50 kuća, da su ti ljudi iseljeni, da se ti faktički ljudi više nemaju gdje vratiti na ta svoja prebivališta, da o njima trebamo, ali onda je iz toga bi proizašlo da o njima moramo posebno brinuti pa kad ovdje imamo priču vezano za potrebe onda vjerovatno zbog toga što nismo to stavili u Izvještaj zaboravili smo da kažemo da je potreban smještaj iseljenih osoba iz poplavljenih područja i klizišta, ali iz klizišta na jedan duži vremenski period. Znači i to zahtijeva sredstva, ne zahtijevaju samo sredstva pumpe, lijekovi, hrana i sve što je ovdje navedeno, zahtijeva i smještaj tih ljudi, a evo čini mi se, ja sam par nekih stvari ovdje sebi dopisao, vjerovatno toga ima puno, zahtijeva i sredstva da se obezbijede udžbenici toj djeci koja su se raselila da bi oni priveli školsku godinu kraju i td. Znači, kad svi poneku stvar kažemo koja je interesantna ili prepoznatljiva na terenu na kojem smo bili ili gledali, na kraju krajeva napravićemo jedan sveobuhvatan projekat u kome ćemo svi biti na neki način u funkciji da riješimo ove probleme. I ja ne sumnjam da će se Vijeće ministara uključiti u tu priču, ali mora biti malo agresivnije, mora biti malo agresivniji bez obzira kakve su nam zakonske mogućnosti. Ja znam šta je Okvirni zakon, problem u BiH i jeste to što ispred svakog zakona piše okvirni, pa onda nemamo neku možda mogućnost da rješavamo neke stvari. Ali evo ja sam gledao predsjednika Vlade Republike Srbije, čovjek zasijeda tamo i kaže - moj prijatelj neki Šeik šalje pare, ono što je ušlo hoću da izađe, ako neko uzme dinar meni ga dovedite. Moramo i to, da ne bi Denis predlagao izmjene Krivičnog zakona, moramo i to reći. Znači, moramo se učiniti svi odgovornim i u ovoj situaciji prepoznati one koji žele da ušićare na kraju krajeva. ____________(?) Štap pripremiti. I evo što kaže profesor i štap pripremiti da bi se ta situacija prevazišla. Dobro, vjerovatno ovi svi zaključci na neki način će biti poslije sublimirani, nešto je duplirano treba to usaglasiti. I evo imam potrebu da kažem, bez obzira hoće li se neko ovdje naljuti ili ne, vi se sjećate da je SDA isključena iz Vijeća ministara jer je prestala biti parlamentarna većina zato što je tražila povećanje budžeta. Ja nisam danas ponio ovdje amandmane, a gledao sam ih sinoć. Upravo u ovom dijelu smo mi pričali, kako i na koji način ojačati Oružane snage, kako i na koji način ojačati Ministarstvo sigurnosti i akcenat je bio upravo na tom dijelu civilne zaštite, možda sam ja tad to, tad više malo predlagao ili bio zabrinut zato što smo mi imali ove jake požare dole. Evo neko sad spominje ovdje avion, predlagali smo u zadnjem budžet i kupovinu onog vazdušnog traktora, osposobljavanje helikoptera. Ne bi nas, evo crna zemlja progutala, da smo tada u 45 budžetu pretpostavili da će se ovako nešto desiti. Ovo dobronamjerski govorim, ne za nas, mi više to ne možemo popraviti, mi možemo sad praviti rebalans budžeta jer možemo prebacivati sredstva s jednog na drugi konto da bi riješili ovaj problem. Ali evo nek nam to bude opomena, nek uđe tamo u neki stenogram, pa da ove buduće generacije koje budu došle ovdje ili politike koje budu kreirale parlamentarnu većinu, ne traže vidovnjake da ih pitaju hoće li biti katastrofa hiljagodišnja 2014., 2015. ili 2016. godine, već da predvide barem jedan dio sredstava koji će u datom momentu moći da tu situaciju na neki način prenepregne. Evo sjećam se, znači tad smo govorili o opravci helikoptera, kupovini novih helikoptera i druge opreme za djelovanje u ovakvim situacijama. Evo kažem, možda opterećen situacijom koju smo mi tad imali na prostoru Hercegovine, dole od Konjica prema Trebinju gdje je gorilo, gdje je na jedan drugačiji način bila jedna elementarna nepogoda, ali koja je odnijela i materijalna dobra, odnijela i ljudske živote i td. I ovo što je neko rekao, obavezno u ovaj Izvještaj ako se on bude dopunjavao i staviti i ljudske živote koji su izgubljeni u ovoj katastrofi. Zašto sam ovo rekao? Evo u jednom momentu je gospodin Kalabić rekao da vidimo šta smo propustili pa da sada to popravimo, evo zbog toga ja to govorim. Imali smo priliku kroz dva budžetska okvira da možda planiramo neka sredstva da imamo kvalitetniji sistem zaštite za ovakve stvari, ali eto nismo. Ali Bože moj eto desilo se šta se desilo, hajde nek nam ovo bude na neki način opomena da u narednom periodu kvalitetnije radimo, odnosno da napravimo ove rezove unutar budžeta da možemo kvalitetnije odgovoriti i obavezama koje su pred nama. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Senad Šepić, rasprava. Izvolite
Odustajem.
Odustao. Sljedeći je uvaženi zastupnik Anto Domazet.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bih htio reći na početku da su ove katastrofalne poplave pokazale ustvari koliko je BiH visoko integrirana, koliko smo svi kao dijelovi i kao narodi i kao građani uzajamno zavisni i koliko ustvari treba da imamo efikasnu državu koja će zadovoljavati naše potrebe koje proizilaze iz takvih i sličnih situacija. Ja bih htio također da istaknem da mi u Klubu SDP-a dajemo podršku djelovanju institucija BiH u aktivnostima na područjima pogođenih kastastrofalnim poplavama u BiH, posebno u oblasti spašavanja stanovništva i imovine koje su provodile Ministarstvo odbrane i Ministarstvo sigurnosti BiH u oblasti organiziranja i koordinaciji međunarodne pomoći za otklanjanje posljedica poplava, prije svega preko Ministarstva vanjskih poslova, u oblasti koordinacije smještaja i zbrinjavanja evakuiranog stanovništva koje je izgubilo svoje domove, u oblasti priprema i koordinaciji aktivnosti sa međunarodnom zajednicom na pripremama međunarodne donatorske konferencije. U narednom periodu bi svakako trebalo dalje nastaviti aktivnosti na ovim područjima s tim što prioriteti iz dana u dan bivaju promijenjeni, neki dobivaju značaj, neki se problemi rješavaju, ali se uvijek otvaraju novi složeniji. Sada mislimo da je veoma značajno da se u oblasti otklanjanja posljedica poplave i osposobljavanja kuća i stanova za život u smještaju i osiguravanju osnovnih životnih namirnica za potrebe 46 stanovništva, aktiviranju obiteljskih ekonomskih posjeda i privrede, te u procjeni ekonomskih šteta i koordinaciji međunarodne donatorske i razvojne pomoći uključujući i što žurnije održavanje međunarodne donatorske konferencije, moraju fokusirati napori Vijeća ministara i drugih institucija BiH. Što se tiče Informacije koju je dao predsjedavajući Vijeća ministara mi imamo, naravno prihvatajući tu Informaciju, mi mislimo da je dobro bilo da ste osvrnuli gospodine predsjedavajući i na kontekst koji poplave mogu imati na ukupan ekonomsko socijalni razvoj, ja znam da je to jako teško sada učiniti, ali mi ne možemo biti slijepi kod toga da sve ovo što se dešava, što se desilo oko poplava, praktično određuje naš ekonomski razvoj u sljedeće 2-3 godine. I u tom smislu mi mislimo da bi Vijeće ministara trebalo da pristupi izradi jednog akcionog programa djelovanja na ekonomskoj obnovi i razvoju u uvjetima ovih posljedica katastrofalnih poplava. Dobro bi bilo da možemo uraditi jednu brzu strategiju, ali pošto je to predmet međusobnog usaglašavanja složenih napora oko koordinacije, akcioni plan bi vjerovatno mogao biti zadovoljavajuće rješenje. Inače, ja bih htio da dadnem vlastiti pogled na ekonomske posljedice poplava, vi znate da smo mi imali planiran rast ove godine negdje 2,6% i on se počeo u prvom tromjesečju vrlo dobro ostvarivati. Međutim, sve ukazuje na to da će taj rast biti anuliran i da mi praktično možemo računati, sigurno da ćemo ovu godinu završiti sa opet padom ekonomskih aktivnosti, tj. padom bruto domaćeg proizvoda. Potrošnja će pasti, umjesto tržišta proradiće donacije, to će jako pogoditi domaće proizvođače. Treba spasavati javne investicije, one će vjerovatno biti pokretač nekog rasta, jer imamo dosta projekata u oba entiteta koji su u fazi realizacija. Privatne investicije u najboljem slučaju neće doživjeti oporavak. Tržište rada će se restrukturirati, a tražnja za radom će pasti. Izvoz će poslije zamaha u prvom tromjesečju takođe pasti jer je izvozna proizvodnja pogođena posljedicama poplava. Deficit tekućeg računa će porasti. Javni prihodi će pasti i deficit će se povećati. Prijeti nam deflacija zbog pada tražnje i potrošnje, te odricanja stanovništva od potrošnje. U takvim uvjetima uvoz inozemne akumulacije kroz donacije, razvojnu pomoć i privatne investicije su neizbježni način rješavanja problema ekonomskog rasta. Uz sve ove urgentne aktivnosti treba osigurati da otklanjanje posljedica poplava predstavlja svojevrsni zamah za budući razvoj. Zato su potrebne krupne političke reforme na putu ka EU i NATO-u i reforme poslovnog okruženja za oživljavanje ekonomije. Pozivamo sve političke partije da u ovoj situaciji pokažu maksimalnu spremnost da se dobro poznate reforme izvedu u što kraćem vremenu. U pružanju pomoći stanovništva potrebno je koordinirati aktivnosti na prevencije epidemioloških opasnosti i što bržem normaliziranju života na poplavljenim područjima, te na područjima na kojima je zbog pokrenutog zemljišta razrušeno ili oštećeno mnoštvo kuća i gospodarskih objekata. Za stanovništvo je posebno značajno što prije obnoviti obiteljsku ekonomiju, poljoprivredu, zanatstvo i drugo, škole, zdravstvene ustanove, putne komunikacije. Stanovništvo sa poplavljenih područja zahtijeva solidarnost svake vrste od svih nas i institucija BiH i treba istražiti i koordinirati aktivnosti da se obaveze prema kreditima stanovništva prema bankama reprogramiraju, da se osiguraju donacije za najnužniju opremu za domaćinstva, da se osigura ishrana stoke i druge potrebe. Na srednjoročnom planu trebalo bi razviti poseban akcioni plan za borbu protiv siromaštva, jer ova kastastrofalna prijetnja da stanovništvo pogođeno poplavama bez odgovarajućih ekonomskih i socijalnih mjera duže vrijeme tavori u siromaštvu, dakle bez adekvatnih socijalnih i ekonomskih mjera. Mi znamo također da je privreda pogođena direktnim i indirektnim štetama. U direktnim štetama na uništenim sirovinama, materijalima, gotovim proizvodima, opremi i drugoj imovini vjerovatno će osiguravajuće kuće u zemlji pokriti najveći dio i tu će se provjeravati kapacitet sistema osiguranja u BiH. Za prevenciju indirektnih šteta koje nastaju prekidom rada i gubljenjem radnih mjesta potrebno je pripremiti strategiju djelovanja. Poseban problem su mala i 47 srednja poduzeća. Kako rješavati situaciju malog poduzetnika koji je ušao u investicije, uzeo kredit, a proizvodnja mu je ugrožena ili su ključni kupci pogođeni poplavama i više nema tražnje za njegovim uslugama, a rate kredita prema bankama prispijevaju. Pozivamo da Vijeće ministara, odnosno Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i agencije na nivou BiH u fokus uzmu u razmatranje hitnih mjera za saniranje malih i srednjih poduzeća, izvoznih i drugih poduzeća i za njihovo što ranije poslovno aktiviranje. Pri tome pored postojećih izvora razvojne pomoći uz aktiviranje razvojnih i poslovnih banaka raditi na osiguranju dodatnih izvora za restrukturiranje i saniranje poduzeća pod koncesijskim uvjetima, kamata 0%. Javni sektor je katastrofalno pogođen direktnim i indirektnim štetama od poplava. Direktne štete obuhvaćaju štete na javnoj infrastrukturi i javnim objektima i angažman budžetskih i drugih izvora za spašavanje i otklanjanje posljedica poplava je neminovan. S obzirom na novonastale potrebe i očekivane poremećaje u prilivu javnih prihoda i na nivou institucija BiH potrebno je, mi predlažemo zapravo da se priđe u prvom koraku restrukturiranju rashoda u okviru proračuna institucija BiH, a u drugom koraku izmjenama i dopunama proračuna kao što su to mnoge kolege do sada već predlagale. Za duboko poremećenu stabilnost javnih finansija u BiH veoma je važno osigurati i dati novi sadržaj aranžmanu sa Međunarodnim monetarnim fondom. Na kraju htio bih da predložim da u okviru Vijeća ministara bude razvijen zaista jedan efikasan način za kontrolu prikupljanja i korištenja donatorskih sredstava kako bismo mogli da na nivou BiH u svako vrijeme imamo aktualne, odnosno pouzdane podatke o tome kolika se pomoć iz tog osnova prikuplja i kako se troši. Hvala lijepo na pažnji.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mirza Kušljugić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući hvala. Danas je bilo dosta govora i o posljedicama katastrofalnih poplava u BiH i ja bih samo dvije stvari koje se na neki način nadovezuju na ovo što je do sada rečeno. Naime, iz Republike Srbije glavni fokus je bio na gradu Šabcu i na Termoelektrani Obrenovac. Tamo je, ako niste znali, površinski kop Kolubara potopio, što znači sad je pitanje kada će ponovo proraditi i Republika Srbija uvozi trenutno električnu energiju. Još veća kataklizmička opasnost je prijetila u tuzlanskom kraju. Tamo je brana na jezeru Modrac koja je projektovana bila prvobitno za 2,5 m preljeva, a zatim ojačana za 3,5, poslije toga projektant nije garantovao da će brana izdržati, na kraju je bila na preljevu 3,42 m. Sad možete misliti šta bi se, ne daj Bože, desilo da je došlo do rušenja ovoga objekta. Međutim, možda je malo neprimjetno prošlo i to hoću da ponovim da i u našem kantonu je došlo do velike štete u Rudniku Kreka, gdje je poplavljen takođe površinski kop i trenutno je neophodno nabaviti pumpe velikoga kapaciteta ili ukoliko se ne nabave to je kao četvrtina Jablaničkog jezera, to se neće moći ispumpati u sljedećih 5 do 6 mjeseci. Ovo pravim uvod šta su direktne, šta su indirektne štete kojima ćemo se mi suočiti. Direktne štete ćemo vidjeti kolike su i dobićemo pomoć iz donatorskih sredstava sa kreditnih ili budžetskih linija, urgentnih, međunarodnih organizacija. Međutim, ukoliko to bude ponavljanje onoga što se desilo nakon rata, ukoliko sva pomoć koja dođe bude donatorska pomoć koja će doći, napraviti neki efekat, a 48 iza toga ne ostaviti neku dužu vrijednost, bojim se da će indirektne štete možda premašiti i direktne štete. Na konkretnom primjeru Rudnika Kreka od prilike scenario je ovakav, direktne štete su oko 10 miliona, indirektne štete ukoliko se nabave pumpe o kojima govorim su 20 – 25 miliona. U tom periodu 3.200 radnika neće moći primati platu koja je uobičajena, doći će do ugrožavanja Fonda zdravstva i počinje ta opasna spirala koju ćemo osjećati i kratkoročno i dugoročno. Ovo što ja želim da kažem, mjere otklanjanju ekonomskih posljedica u BiH su hitne mjere. Poduzetnik koji je imao izvoznu proizvodnju, a takvih je samo u našem kantonu oko 100, koji su poplavljeni, koji imaju određene štete, je potreban gest da nije ostavljen sam. U suprotnom i tu spirala počinje, on otpušta radnike, ima kredite koje ne vraća, radnici imaju kredite koje ne vraćaju i mi jednostavno dolazimo u poziciju da sve više i više društvo stavljamo u zavisnost od jednokratnih donatorskih sredstava. Slažem se sa profesorom Domazetom, samo što imam i konkretne prijedloge. Posebno su osjetljivi oni koji mogu vrlo lako da se odluče da izađu iz biznisa. Dakle, jedan od mojih prijatelja je imao požar u Tesliću prije godinu dana, čekao je nadoknadu štete od osiguravajućeg društva skoro godinu dana. U tom periodu on je morao da ispunjava svoje obaveze, svoje ugovore. Takvih firmi u našem kantonu ima puno i mislim da bi trebalo pronaći načina: pod jedan – da preko kreditno garantnih fondova, preko, ovo što je rekao profesor Domazet, povoljnih finansijskih sredstava pomognemo te firme, da apelujemo na banke da im prolongiraju otplatu kredita koje inače neće dobiti, tako da mislim da bi to mogao biti razuman prijedlog i da apelujemo da u ovome restruktuiranju i izmjeni sredstava, javnih sredstava, ne uzimamo pare koje su namijenjene poduzetništvu. Da sada ne uzimamo pare od Razvojnog fonda, da ne uzmemo pare iz Razvojne banke, da ne uzimamo pare iz .... zato što nam je potrebno da neke kuće renoviramo. Jer u tom slučaju možemo da presiječemo granu koja objektivno treba da izvuče srednjoročno pa i dugoročno ovu situaciju. Meni je drago da sad, evo pri kraju mog izlaganja, ovdje su i minsitar vanjskih poslova i predsjedavajući Vijeća ministara, mislim da moramo osmisliti način da i donatorska konferencija i svi kontakti koje imamo sa međunarodnim faktorima u sebi sadrže i ovu komponentu ekonomskog brzog oporavka. Da ne ulazim sad šta bi to moglo da bude, evo daću vam konkretan primjer. USAID je sve svoje aktivnosti zamrznuo, sve projekte koje ima je zamrznuo i rekao sve pare usmjeravamo na otklanjanje posljedica od poplave. Tu je zamrznuo i neke od projekata podrške malim i srednjim preduzećima. S druge pak strane, od jedne druge međunarodne razvojne agencije smo dobili informaciju da oni mogu postojeće projekte da povećaju, a postoje prjekti koji pomažu konkurentnost malih i srednjih preduzeća, ukoliko bi se prema njima išlo i tu mi je drago da i ministar za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose koji na neki način koordinira s njima ove aktivnosti, ukoliko bi se to od njih tražilo. Pa oni mogu bez komplikovanih procedura, procedure razvojne pomoći su komplikovane, traju 6 mjeseci, nama treba neka hitna mjera. Završiću sa poređenjem, 5 milijardi odprilike je bila pomoć preko Svjetske banke, odlično znamo koliko je tih para otišlo u ekonomski oporavak države, skoro, skoro pa ništa. Istovremeno primjer oporavka zapadne Evrope preko Maršalovog plana išao je upravo suprotno, prvo je davao pomoć da se podigne ekonomija, a onda je između ostalog i od tih sredstava podizano ono što je uništeno u poplavama. Dakle, da završim, mislim da bi trebalo razmišljati o modelu koji bi uvažavao potrebu za formiranjem Fonda za ekonomsku obnovu, to su rivolving pare, to nisu donatorske pare, jel', nadoknade šteta treba da dođu iz osiguravajućih društava. Slažem se s gospodinom Tomićem, ja koliko sam pitao to 90% nije osigurano, čak i javnih, državnih preduzeća ima koji nisu do kraja osigurali svu imovinu koju imaju. I da bi dobro bilo na ovome ozbiljno, ozbiljno poraditi jer to po meni spada u mjeru hitne, brze pomoći koja ako se ne desi u sljedeći mjesec, dva, tri, može da dovede do dodatnog u ovaj puta vrlo problematičnog gubitka radnih mjesta u izvozno orijentisanim fabrikama. Ako ih je 100 u Tuzlanskom kantonu 49 sigurno ih u ovom sjevernom dijelu BiH na stotine firmi koje čekaju da vide da li u ovom trenutku ima ikakvog interesa da oni zadrže radna mjesta i nastave proizvodnju, između ostalog stvarajući preduslove i za ekonomski oporavak. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Evo, danas se vodi veoma ozbiljna rasprava i o vrlo ozbiljnim pitanjima i temama i stoga je možda i dobro što je na ovakav način posvećeno uz male iznimke koje su bile kroz replike i kojima nije bilo ovdje mjesto da se spominju, ali prije svega BiH se suočila u 50 opština ili gradova sa katastrofom od poplava i od klizišta, negdje 35 se nalazi u RS-u, 15 na nivou Federacije i jedna, jedna i Distrikt Brčko. Prije svega nenadoknadiv gubitak su izgubljeni životi i mi smo to, danas svi saosjećamo sa tim porodicama, to je ono što ne možemo vratiti, ali možemo da pružimo ruku i da izjavimo saučešće takvim što smo danas i uradili. Ali treba dići glavu ići spašavati šta se spasiti dalje može. Treba prije svega riješiti pitanje u poplavljenim područjima koja su još uvijek pod vodom, za koje će trebati dosta vremena, ovo o čemu gospodin Kušljugić govori, koliko treba mjeseci da se određena voda iscrpi iz određenih objekata, a da ne govorim u Bijeljini i u Posavini uopšte kompletnoj gdje se još uvijek u neka sela ne može doći. Zamislite koliko će tu trebati vremena i da ne pričamo o materijalnim štetama koje su tu ogromne. Ogromne su prije svega što, ne za ovu godinu što neće biti usjeva i što neće biti, nego pitanje je šta će biti sa zemljištem koje je navuklo mulja i pijeska i kako uopšte očistiti to, koliko je to opasno, koliko je štetno. Ali sada treba da nam bude, Vama gospodine Bevanda i uopšte svima u BiH, prvi prioritet da ne dođe do zaraze, da sve učinimo da se životinje uginule što prije sklone, da se izvrši dezinfekcija, dezinsekcija i deratizacija terena da nas taj problem ne snađe, ako nas to uhvati onda su to dodatni problemi. Iz tih razloga, to je ono što ne smije biti odlagano, što se mora odma rješavati, a onda ćemo kretati ka obnovi i razvoju na način kako smo ovdje i teško je sada, svako od nas bi imao poneko rješenje i rekao bi ovako ili onako. Svako od nas može da ... zašto niste ovo uradili, trebali ste ovo. I mislim da nije vrijeme danas da to govorimo, svi vi koji ste bili na određenim funkcijama, vrijeme će pokazati, odnosno izvještaji koliko ste to na kvalitetan i efikasan način uradili. Kad budemo imali kompletne analize onda ćemo moći dati jednu opštu ocjenu, s tim što ja nikada ne bih rekao svaka čast svi ste bili dobri i td., mi kažemo, ja sam često govorio o Oružanim snagama i kažem da su nam glomazni i veliki, jer znam samo da nam mogu služiti za ovakve stvari, a nikako da nam mogu služiti za odbranu nekakvu. Ali zato ih treba napraviti vrlo efikasnim da oni mogu da budu najobučeniji i opremljeni, na kvalitetan način da mogu da reaguju u poplavama, potresima, snjegovima i td. nevremenskim i svim drugim prilikama i da tamo gdje treba da idu da predstavljaju BiH u najboljem svjetlu, da evo to su, a ne da nam se desi, ja sam baš pitao ljude iz servisa gdje ste tenkovali gorivo, ovi koji su u Bijeljini spašavali, kaže morali smo kad nam nestane, 3 sata mogu biti u vazduhu i onda moraju ići u Tuzlu. A zamislite da se te stvari predvide i da kažu u svakoj od tih kasarni bit će određena rezerva kerozina, određena rezerva čamaca i td. da možemo da reagujemo, jer period ovdje, kaže u Doboju jedan dečko je snimao to, na youtube je to postavio, za 6 minuta se desio haos. Pa to nije bilo nikoga ko je mogao za 6 minuta da riješi na takav način da spasi da se nešto ne desi, ali je drugačije kada se na terenu sve to skupa nađe. 50 Iz tih razloga svi koji su dali svoj doprinos i institucije i pojedinci, to je bila i obaveza, a svako od nas neka za sebe ima ono što je lično on sam učinio i mislim da bi bilo i sramota da mi sada ovdje govorimo koliko je ko odnio čega, koliko je pomoći, koliko je, mislim da o tome ne treba govoriti, svako neka nosi na svojoj savjesti šta je uradio. Građani su pokazali pravo lice, nisu gledali, trčali su jedni drugima u pomoć, a nisu rijetki bili policajci i vojnici koji su, čije su kuće bile poplavljene da su bili u spašavanju drugih i to treba cijeniti. To je ono što u svakom slučaju treba. Nisam spreman da danas uopšte govorimo ovi su dobri, ovi nisu dobri, ali ima, kada se bude napravio kompletan izvještaj sigurno je da ćemo imati primjedbu, ja posebno imam primjedbu na Javni servis BHT koji se, moram reći, da se nije pravovremeno uključio, nije na najkvalitetniji i efikasan način davao informacije, za razliku od RTVRS-a koja je skoro 24 sata imala program, obavještavala, davala prijedloge, hrabrila ljude. Moram reći da su se pojedini privatni mediji u Srbiji potpuno stavili u službu naroda, što nisu slučajevi na našim prostorima. Ovo je situacija kada smo trebali još više biti jedinstveniji i da bi štete bile što je moguće manje. Sad, šta da radimo da iz ovakve situacije izađemo sposobniji, jači, da iz ove situacije izvučemo određene pouke. Nekada je u bivšim sistemima bila knjiga dežurnih i tamo uputstva u slučaju požara otvori stranu 6., na strani 6. isključuješ struju na tom i tom mjestu, ne znam pozivaš ovoga, uključuješ sistem, e to mora da postoji u Civilnoj zaštiti u svim ustanovama i institucijama. O čemu je Mirza govorio? Od poplava ni 10% ljudi nije osiguralo. E posebno je osiguravanje od poplava, kada se osiguravaju onda vam daju neku dodatnu cifru od poplava tako da privreda neće od toga dobiti skoro ništa i pitanje je da li su sve firme osigurale svoja osnovna sredstva. I to je dodatno pitanje. I o tome treba voditi računa pa da se kaže, znate gospodo ne možete početi raditi što nećete svu svoju imovinu osigurati, time će ojačati osiguravajuća društva i time će se moći u ovakvim situacijama i štete naplaćivati. Kako da dođemo do para? Ja ću na kraju, misim da je ovdje bilo puno zaključaka i teško je uopšte sve ih sublimirati, ali možda bi najbolje bilo da se odredi neka komisija ili grupa koja će napraviti te zaključke ili će to biti dovoljno Savjetu ministara pošto su danas pretežno ljudi bili tu prisutni, da im to posluži za plan koji će oni napraviti. Ali para ima, moramo sad reći nema ni jednog granta koji nije neophodan za BiH, odma prekinuti sa izvršavanjem tih grantova i ta neutrošena sredstva usmjeriti na najpotrebnije stvari, a to je ovdje na sprečavanju ovih nesreća i katastrofa koja nam se desila. Evo ja sam u razgovoru u samo jednom Ministarstvu za izbjegla i raseljena lica otišao pa se zainteresovao ima li kakvih mogućnosti, kakvih sredstava. Tamo ima 36 miliona eura na računu, ta istina sredstva su predviđena za određene druge namjene, ali ja lično mislim da Savjet ministara može preko određenih institucija da kaže, znate, i organa da se ta sredstva usmjere za druge stvari. Ovo o čemu je, ja mislim da je gospođa Majkić predložila nekih 15, nisam siguran da li je dovoljno 15, možda razmisliti da to može i više da se izdvoji tih sredstava, kako bismo, jer nama je u ovom trenutku najpotrebnije, poslije ovih svih sanacija o kojima sam govorio, da pokrenemo privredu. Ako privredu ne pokrenemo džaba je napravićemo kuće ljudima, sve će to, odštete i td., ali onda će nam fondovi biti prazni dovesćemo se u poziciju da nećemo imati od čega isplaćivati ni plate ni penzije i td. Ja ću, evo na kraju samo da kažem da, ono što je rađeno na nivou BiH, mogli smo još malo jedinstveniji biti u smislu, a ne čekati gdje je ko pogriješio pa da ga prozivamo. Mi imamo slučaj da u Srbiji, kada Vlada Srbije donese odluku svi podržavamo, a kada tu istu odluku donese Vlada Republike Srpske mi je kritikujemo. Znači, imamo neke različite kriterije za vrednovanje šta je dobro, a šta nije. I na kraju ja predlažem jedan zaključak koji ću evo sad pročitati. 51 Predlažem da u skladu sa članom 17. Zakona o budžetu Savjet ministara donese odluku o prestruktuiranju rashoda unutar ukupnog iznosa odobrenog budžeta u svim institucijama, a njih je oko 75 i sredstva usmjeri za sanaciju nastalih šteta od poplava i klizišta na nivou BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Za riječ se javio ministar vanjskih poslova i zamjenik predsjedatelja Vijeća ministara, gospodin Zlatko Lagumdžija. Izvolite.
Ja se zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvažene dame i gospodo, cijenjene kolege, smatrao sam sad kad je diskusija ušla u jednu, hajde recimo, (?) Normalniju. evo Slavuj reče normalniju ravan,
Nisam ja rekao ..., drugi je dobacio.
A drugi je dobacio, dobro Slavuj. SLAVKO-
nije uključen mikrofon
Jasno, sigurno, sigurno. U svakom slučaju ja se zahvaljujem nekima koji su me branili, nekima koji su me hvalili i molio bih da to više ne rade. ____________(?) Ni jedno ni drugo. Jeste, ni da me hvale ni da me brane, zamolio bih, ponukan Slavujovom diskusijom kako su lagali da sam pobjegao u inostranstvo pa me čovjek branio, a evo sad čitam, je li, Slavuj da nisi, da sam tamo bio. Zahvaljujem se Šefiku, je li, koji me je pohvalio i rekao da objektivno sam imao razloga da budem odsutan, bolje bi bilo da me nisi tako hvalio, jer izgleda ovo vrijeme i zemlja i situacija u kojoj, misli ništa, kaži ništa, radi ništa, tek tako možda imam šansu da ljudima valjaš. Naime, dužan sam da vam kažem nekoliko stvari iz domena rada Minsitarstva vanjskih poslova, naročito iz domena onoga što je pred nama i mislim da je važno da ovaj Dom bude s 52 tim upoznat. Ovo je jedna nepredviđena situacija koju zaista niko nije mogao predvidjeti i to uopšte nije sporno. 14. maja sam bio u Varšavi na konferenciji EBRD-a Evropske banke za obnovu i razvoj gdje smo 9 mjeseci pripremali prezentaciju poslovnih mogućnosti BiH sa bosanskohercegovačkim poduzetnicima i sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj i taj dan je praktično, predstavili smo to, ali čitav ostatak dana smo proveli u razgovorima sa predsjednicima međunarodnih finansijskih institucija kako pomoći da se prevaziđe ono što se tog dana već moglo vidjeti. Taj dan sam, prvi dan kad se to desilo, zamolio kolegicu Vesnu Pusić koja je zaista i prva kolegica ministar vanjskih poslova jedne zemlje koja je mene zvala pored onih koje sam ja zvao, koja me je zvala da pita šta vam mi možemo pomoći. To su stvari koje se ne zaboravljaju. Pošto su se u isto vrijeme slične stvari dešavale i u Srbiji, ja sam zvao kolegu Ivicu Dačića da mu kažem, znam šta je kod vas ali evo hoću samo da znaš da i mi imamo isti taj problem i da mi nemamo taj problem ja bih tebe zvao da te pitam šta mi tebi možemo pomoći. Prije nego je Vijeće ministara donijelo odluku, odma koju smo donijeli koju znate, o tome da se odobrava 200.000 maraka za potrebe na zahtjev Operativnog centra i zamjenika ministra sigurnosti gospodina Čavara, ja sam praktično tražio nešto što je na ivici legaliteta od ministrice Pusić da pošalje helikoptere i gorsku službu spašavanja, bez da smo to pismeno od njih tražili, jer još nije bila odgovarajuća odluka Vijeća ministara, tehnički se nije mogla napraviti. I danas sam ovdje mogao odgovarati zbog toga što sam napravio nešto što je možda pitanje ili da li sam za to imao nadležnost. Ono što me ohrabrilo je zaista u velikoj mjeri i to što je kolega Bosić, između ostalih, rekao da trebamo prestati filozofirati više o nadležnostima i da vidimo kako od ove ping-pong države u kojoj niko nije nadležan osim što je nadležan da objasni da nije nadležan i to se u ovakvoj situaciji najbrutalnije i najtragičnije vidjelo. Takođe želim da iskažem ovdje sa parlamentarne govornice veliku zahvalnost ogromnom broju zemalja, ministara vanjskih poslova, ambasadora, predstavnika međunarodnih finansijskih institucija koji su bili sa nama i koji su nam pomogli od prvog trenutka kad smo to tražili, pa čak i kad nismo tražili jer se nije znalo ko je nadležan da traži i davali smo im informacije koje smo imali. Drago mi je kolega Džaferoviću da ste pohvalili ministra odbrane što je bio u helikopteru sa članom Predsjedništva, ali mislim da zaista Ministarstvo odbrane treba zaista da dobije sve pohvale ovog Parlamenta, zbog toga što je pokazao veliki stepen odgovornosti u cjelini. Mislim da je takođe dobro što je Operativni centar koji je u tom haosu opštem položio jedan ispit i da to treba reći, pored svih propusta koji su napravljeni. Ljudi će nas jednog dana možda, kad istorija se bude pisala, pamtiti po tome šta je se dešavalo u zadnjih 20 dana, međutim u vremenu koje je pred nama ljudi nas neće toliko pitati šta je sve se desilo niti će nas puno pitati šta sad radite, koliko će nas vrlo brzo pitati šta ste stvarno uradili, a sad je ogroman ispit pred nama. Ovo govorim zbog toga što trenutno imamo jako puno cifri, najveći broj ljudi ovdje je svjedok lični onoga što se dešavalo na terenu i svi imamo neke svoje lične impresije, imamo neke procjene i ocjene. Postoje neke institucije koje su napravile vrlo precizne ocjene. Međutim, meritorna ocjena i procjena će biti gotova najvjerovatnije 16. i 17.06. Naime, EU, Svjetska banka i UNDP-i su se dogovorili da po metodologiji koju priznaju te institucije će napraviti ocjenu i procjenu šteta u BiH i to će, kako i oni kažu, biti preliminarna ocjena šteta. Drugim riječima, to će biti ocjena koja će biti prezentirana najvjerovatnije 18., a zašto govorim 18. zato što ću predložiti neki zaključak kad da sjednemo ponovo kao Parlament da vam izađem s nekom informacijom. Naime, ono što je evidentno, i mi smo o tome prenijeli informacije nadležnim institucijama na entitetskim nivoima i lokalnim nivoima koji u tome učestvuju, da prva stvar koja se, tom metodologijom će se definirati, koje su bazne potrebe ljudima, zatim posao i to sa dva aspekta, posao koji je izgubljen, radna mjesta koja su nestala i to u domenu realnog sektora plus 53 poljoprivreda zasebno. Zatim transport, potom stanovanje, vodosnabdijevanje i mi ćemo u tom izvještaju dobiti njihovu ocjenu prioriteta. Želim ovdje posebno da kažem da je EU nam od prvog dana bila u potpunsoti s nama. Želim da kažem ovdje vrlo jasno da se, ne znam da li svjesno ili nesvjesno ili iz neznanja, želim da vjerujem da je iz neznanja, da se stvarao jedan privid da EU ima različite aršine prema BiH i prema našem istočnom susjedu. Činjenica je da Srbija kao članica kandidat ima pristup Fondu solidarnosti. Činjenica je da mi pristup Fondu solidarnosti nemamo. Međutim, takođe je činjenica da smo u razgovorima koje je imao predsjedatelj sa entitetskim premijerima i komesarkom Georgijevom i koje sam imao ja s njom i razgovore poslije nakon toga, da je vrlo jasno i precizno rečeno da će EU iskazati punu solidarnost prema čitavom regionu, a posebno prema i Hrvatskoj, odnosno u njenom kapacitetu onoliko koliko je oštećena, ali da će i pokazati solidarnost prema BiH i prema Srbiji, ne ovisno o tome koliki smo kandidat i zašto nego ovisno o tome koliko se šteta procijeni i ocijeni da je napravljena. Dakle, mi nismo zainteresirani za Fond solidarnosti EU, mi smo zainteresirani za solidarnost EU i mi smo dobili puna uvjeravanja EU da će EU biti solidarna sa BiH, a Fond solidarnosti vam je jedan od elemenata iz kojeg, odnosno fondova iz kojeg se to može uraditi. Mi smo u razgovorima s njima već otvorili proces da se prestruktuiraju i preplaniraju sredstva koja su već određena za neke druge namjene i da to bude priprema za donatorsku konferenciju, da tu bude stvar mnogo jasnija. Međutim, ono što je, nešto što bih volio da se ovaj Parlament aktivnije uključi, a to je da pokušamo stvarati neku vrstu atmosfere povjerenja. Kako se stvara povjerenje? U ovoj zemlji je toliko donacija bilo poslije rata, za vrijeme rata, da čovjek više ne vjeruje nikom živom. I kad mi počnemo jedni drugima da objašnjavamo o tome kako ne treba vjerovati u ono što će se prikupiti da će dobro biti distribuirano, onda vjerujte da ne pomažemo nikome, nikome. Ova zemlja je u zadnjih 4 mjeseca dobila dvije vrlo jasne poruke. Jednu poruku u februaru od građana da hoće da se promijeni ova zemlja, a izgleda da nam je, neko kaže Bog neko kaže priroda, 14. maja poslala ponovo poruku da se moramo promijeniti. Jer to su dvije ogromne poruke o potrebi za promjenama. Ono što smo vidjeli na terenu, a to je da su ljudi pokazali neuporedivo veći stepen solidarnosti i potrebe da rade zajedno bez ikakvih institucija, bez ikakvog pitanja ko je za što nadležan. Vi jako dobro znate kako su Tuzla, Bijeljina, Doboj i Orašje sarađivali, kao da imaju vladu te četiri opštine zajedno. Tešanj i Doboj, Gradačac i Šamac, samo navodim neke primjere, Bihać i Prijedor, znam da činim nepravdu prema mnogim drugima koji su jako puno radili zajedno. Šta ovaj Parlament, pošto je ovdje bilo pitanje, šta Vijeće ministara i Parlament da urade? To je direktno pitanje uvaženog kolege Džaferovića. Dakle, šta može Parlament da uradi? A ja ću reći šta treba da Vijeće ministara uradi. Pošto ste pitali, a nikad ne bi dao odgovor na pitanje šta Parlament treba da uradi da nisam pitan. Mislim da Parlament treba da u ovih par dana učini sve da se usvoje zakoni o pranju novca i Krivični zakon koji su uslov za ono što se zove MONEYVAL. Jer ako nas za 5 dana udari ono čime nam se prijeti, a budemo zemlja koja je sa tačke pranja novca tretirana kao crna rupa onda, a Parlament ima mogućnost da to uradi. Parlament ima mogućnost da danas napravi dva čitanja, da sutra sjedne ponovo i da uradi i Zakon o pranju novca i Krivični zakon i da ga proslijedi Domu naroda i Dom naroda uradi, potvrdi Zakon o akcizama, jer u protivnom dvije tranše stenda MMF aranžmana praktično će otići poplavom niz vodu. Dakle, šta Parlament može da uradi? Parlament može takođe da nam pomogne, Vijeće ministara je već donijelo odluku jutros, predsjedavajući o tome nije govorio u prvom obraćanju, da nam pomogne šta smatrate da treba i da nam date obavezu da izvršimo restruktuiranje troškova i kažemo koji su još načini da se dođe do više sredstava kako bi na donatorsku konferenciju mogli reći evo mi smo ovo donijeli i da to sve uradimo do 18. ili do 19. Što znači da bi dobro bilo da vam izađemo sa, da nas obavežete da vam damo informaciju i da 54 zasijedamo na ovu temu odma iza 18. gdje ćemo tad mnogo više znati. Ali, do tada šta još Parlament može da uradi? Ili da napravi radnu grupu jednu parlamentaraca ili da zaduži Vijeće ministara, ali evo pošto ćemo mi imati drugih obaveza ..., možda Parlament, jedna nova forma rada, da Parlament napravi radnu grupu o Zakonu o upravljanju poplavama na nivou BiH. A znate zašto, a znate zašto vam ovo govorim? Zato što nam je vrlo jasno poručeno, bez takvog jednog zakona nemojte računati na ozbiljnu donatorsku konferenciju. A znate zašto? Zato što postoji vrlo jasna evropska izračunata matematika da na jedan euro uložen u ono što je predmet tog zakona, da vraćate 4 do 7 eura štete koja vam se neće desiti. Oni koji se, što kažu od malog obrta do profesora, znaju ne postoji legalan posao u kojem je povrat investicija za 5 godina 700%, osim ako nisi kupio slike nekog naivca koji će postati na kraju Pikaso, a i zato mu treba više od 5 godina. Dakle, Anto mi se smije, što znači, sa jednim širokim osmijehom, što znači da dobro zna koliko sam upravu. Dakle, ne radi se samo o tome da taj zakon će nas učiniti, jer u novembru mjesecu, ovako su ljudi rekli, ovako kaže žena koja je 5 godina komesar za ovakve stvari u EU – ako vam ova kiša bude nekoliko puta manja za 6 mjeseci proćete još gore nego sad, zato što su destruirani mnogi nasipi i šta sve ne, da ne spominjem. Šta tajkođe možemo mi da dobijemo zaduženja od Parlamenta i šta Parlament može da predloži danas, a to je nešto što se zove vraćanje povjerenja? Donatorska konferencija će se održati i koliko se bude vjerovalo u to da smo nešto naučili iz ovoga, toliko možemo računati na veću pomoć međunarodne zajednice. Ovdje je najvažnije da vratimo povjerenje ljudima, građanima ove zemlje, da novac koji će biti prikupljen, da će se transparentno trošiti i da će postojati nad njim puna kontrola, ne samo vlade ili Vijeća ministara, ne entitetskih vlada, nego i ovog Parlamenta i međunarodne zajednice. Zašto ne pozvati i ljude koji kreiraju javnost u ovoj zemlji, to je nevladin sektor, Akademska zajednica, medije? Jer budite uvjereni, da međunarodna zajednica, Evropska banka za obnovu i razvoj, Svjetska banka i UNDP da će imati svoje monitoring mehanizme. Ali, oni će se brinuti o parama koje prikupe oni. Zašto ne bi iz ovog Parlamenta pokrenuo inicijativa da se napravi zajedno sa predstavnicima međunarodne zajednice i donorima, donatorima, da se napravi jedan poseban mehanizam nadzora nad prikupljanjem i trošenjem sredstava samo za poplave iz maja 2014. godine? To vam kandidujem kao obavezu koju bi Parlament mogao dati Vijeću ministara i poslati poruku javnosti gdje mi ustvari idemo. Neću posebno govoriti o aktivnostima Ministarstva vanjskih poslova zato što su one, od prvog dana smo formirali Krizni štab, od prvog dana smo alarmirali i lično sam razgovarao i uputio, praktično komunikaciju imao sa svim prijateljima koje ova zemlja ima, koji mogu nešto da nam pomognu na nivou ministara vanjskih poslova i šefa međunarodnih finansijskih institucija i imamo zaista veliki i pozitivan odjek. Taj pozitivan odjek je prije svega rezultat dvije stvari. Prvo zbog toga što ljudi vide da je ovo ogromna katastrofa i nesreća koja nas je zadesila. I drugo, zato što vjeruju da solidarnost koju su pokazali ljudi na terenu, solidarnost koju su pokazale lokalne zajednice, da će to natjerati sve nas zajedno da pokažemo više solidarnosti, više razumijevanja i da se ujedinimo. Ja nisam ministar vanjskih poslova Mongolije, ali da nas je kojim slučajem Mongolija napala, vjerovatno bi se mi ovdje lako ujedinili. Imali bi mali problem da nas napadne neko bliži, ali hvala Bogu to se neće desiti, ovo je sve misaoni eksperiment političke prirode. Ali kad bi nas Mongolija napala mi bi se sigurno ujedinili. E pošto hvala Bogu Mongolija nema tih planova, nama je ostalo da nas ujedini nešto drugo.
Uvaženi ministre, upozoravaju me kolege zastupnici na vrijeme. Ja istina nemam ovdje sata pred sobom, pa sam zamolio svog zamjenika da štopa vrijeme, a još me nije upozorio. 55
nije uključen mikrofon
Pa Šefik, znaš šta, moram nekako da se izvedem od onoga, izvadim iz onoga što si me ti hvalio. Znaš, iz onoga što si me ti hvalio htio sam na neki način da objasnim, nemoj molim te da me hvališ jer ja nisam bio odsutan iz ove zemlje Šefik, nego sam bio u ovoj zemlji sve vrijeme i prvi dan kad sam, se ovo dešavalo, sam upravo radio sve što je moj posao da ovdje dođe pomoć što je moguće prije. A i ja bi ti mogao pričati o tome šta sam uradio da u Željezno Polje ili u Šeriće šta da se uradi na probijanju ceste do tamo, jer sam i tamo bio. I mogao bi ti pričati o tome kako nisam nadležan da zovem direktora Autocesta Federacije, da mu kažem imaš li ljude da odu tamo, da umjesto na autoputu da rade na probijanju puta u Željeznom Polju. Nisam za to nadležan, ali sam to uradio i vjerujem da svako od nas kad uradi ono što treba da uradi, da će mu se lako oprostiti što nije bio nadležan. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Dakle, glede ovih naputaka što bi trebao Parlament uraditi ja očekujem da Vijeće ministara usvoji pomenute zakone i prijedloge jednoglasno i da ih u formi hitne procedure uputi nama ovdje. A što se tiče ovih rasprava do sada i pohvala ministrima i ministarstvima ja osjećam neodoljivu potrebu da pohvalim predsjedatelja Vijeća ministara i ministra za ljudska prava i izbjeglice. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Pa vidite, mislim da je situacija isuviše ozbiljna da bi mi mogli sebi dozvoljavati bilo kakve luksuze u diskusijama, bilo kakve aproksimacije i praviti bilo kakvo skretanje sa toka onoga što mi danas ovdje treba da napravimo. I ja ne bih ni uzimao riječ da toga nije bilo u izjavama ministra vanjskih poslova, gospodina Lagumdžije. On se nekoliko puta referirao na moje izlaganje, ne znam zašto. Ja, gospodine Lagumdžija, kada govorim ja samo govorim činjenice i Vi niste u Vašem izlaganju opovrgli ni jednu činjenicu koju sam ja iznio u svom izlaganju. I pošteno je sa moje strane da kažem ono što sam vidio da se tih dana dešavalo. Ja sam to tako vidio i ja to tako kažem, nisam nikoga ni hvalio ni napadao, kako se ko osjeća to je sada njegov problem. Ja sam samo iznosio činjenice. Još i pošteno je da ja iznesem činjenice, a to znači kada Vas budem kritikovao i kada Vas kritikujem, a razloga za to ima naravno previše, onda shvatite da i to radim na osnovu argumenata i na osnovu činjenica. To je, dakle jedna stvar. I druga stvar, Vi ste pogrešno shvatili da sam ja pitao Vas šta da uradi Parlament. Nisam ja pitao Vijeće ministara šta da uradi Parlament, ja sam tražio od Vijeća ministara da razmotri situaciju i da nas ovdje obavijesti sa jednom informacijom i sa programom mjera. A iz ovoga što mi kažemo ovdje, naravno Vi ćete uzeti stenogram pa ćete vjerovatno uzeti nešto od toga, zbog toga sam govorio i o ovim konkretnim rješenjima. Prema tome, molio bih, dakle da ova rasprava ide u cilju, Parlament će sam odlučiti šta će on uraditi. Mislim da ni mi nismo, dakle naše vodstvo Parlamenta ni svi, niko od nas ovdje, dakle nije bio na visini zadatka. Ovdje je morala biti vanredna sjednica Parlamenta, mislim tu nema nikakve dileme, jer situacija je takva, ovo od 56 Dejtona pa na ovamo, ovo je mislim katastrofa, tako da, a mi se ponašamo na način na koji smo se ponašali. Toliko, hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Denis Bećirović, zamjenik predsjedatelja, replika. Izvolite.
Što bi rekao uvaženi kolega Džaferović nisam imao namjeru izlaziti ali kad direktno budete prozvani onda osjetite potrebu ipak da neke stvari pojasnite. U vezi sa ovom njegovom zadnjom konstatacijom reći ću nešto, ali prije toga da konstatujem da, kao što je kolega Džaferović rekao da ministar vanjskih poslova nije negirao ni jednu, kako on kaže, činjenicu o kojima je govorio, drago mi je da nakon izlaganja ministra vanjskih poslova ni poslanik Šefik Džaferović nije negirao ni jednu od činjenica o kojima je govorio ministar vanjskih poslova. A kada je riječ o ovoj stvari šta je trebalo uraditi rukovodstvo Parlamentarne skupštine BiH, s obzirom da je kolega Džaferović drugi put ponovio tu tezu danas na sjednici, moram reći sljedeće. Dakle, Parlamentarna skupština BiH ima dva ravnopravna doma – Predstavnički dom i Dom naroda, potpuno dva ravnopravna doma. Kada je riječ o Predstavničkom domu upravo na moj zahtjev inicirana je ideja da u prvoj sedmici ove prirodne nesreće sazovemo Kolegij samo s jednim zadatkom da vidimo kako i na koji način organizirati prvu narednu sjednicu Predstavničkog doma a da ovo bude glavna tačka dnevnog reda. Moram reći kada sam taj dopis uputio neki su me napali, možda i s pravom, i rekli su šta sada sazivate sjednicu Doma u ovoj prvoj sedmici kad su poplave, sada je najpreče da su svi organi vlasti pa i poslanici na terenu i da pomaže svako na način na koji može pomoći. S obzirom na ovaj stav da mi kao nešto kasnimo sa sjednicom Doma ja to shvatam kao, na neki način, i pohvalu, i odbranu, i najbolji odgovor kolege Džaferoviću onim kritičarima zbog čega smo tražili da zaista već u prvoj sedmici se dogovorimo kako i na koji način da radimo. Tako da u tom smislu zahvaljujem kolegi Džaferoviću koji je tim kritičarima upravo i dao najbolji odgovor.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
Gospodin Lagumdžija je pomenuo jednu značajnu riječ koju često pominjemo ali nikako da izgradimo – to je povjerenje. Gospodine Lagumdžija hoću da Vam kažem da u ovom Domu Parlamentarne skupštine Vaša politička partija je često razlog što tog povjerenja nema. SDP je politička partija koja je predložila najviše neustavnih zakona i jedan od članova Kolegija je, koji dolazi iz Vaše stranke, je čovjek koji je predložio najviše neustavnih zakona. Da li mislite da se povjerenje među narodima u ovoj zemlji stiče na taj način ili mislite da dugim iscrpnim razgovorima i objašnjenjima možemo da dođemo do cilja? Navešću Vam dva primjera koji veoma jasno oslikavaju stanje, a Vi ste ih pomenuli. Prvi je vezan za Zakon o pranju novca i finansiranju terorističkih aktivnosti. Kada je prvi put došao u parlamentarnu proceduru taj zakon je došao sa 9 stranica primjedbi i amandmana koji su došli iz MUP-a RS-a. Ministarstvo bezbjednosti u tom momentu nije prihvatilo ni jedan. E pošto mi nemamo mogućnost da utičemo 57 na pojave koje se dešavaju u zajedničkoj nam zemlji onda takođe nemamo, imamo pravo da izaberemo hoćemo li glasati za to ili ne. I kao što znate nismo glasali. U međuvremenu, evo sad ja koristim priliku da se zahvalim pomoćniku ministra bezbjednosti, su vođeni veliki broj razgovora, komunikacija. Juče je završena posljednja izmjena i posljednja rečenica završena i stekli su se svi uslovi da BiH dobije Zakon o pranju novca i finansiranju terorističkih aktivnosti. To je dobar primjer kako se u ovoj zemlji može raditi. Drugi primjer ste takođe Vi pomenuli, radi se o Krivičnom zakonu. On neće danas biti usvojen. Dakle, sve ono što je RS predložila nismo imali priliku gdje ni da kažemo a kamo li da to bude usvojeno. Neće biti usvojen ni jedan zakon u kome ne učestvujemo i u kojem se uopšte ne poštuje sve ono što govorimo, ma kako imali kvalitetne ljude koji učestvuju u tim, koji bi mogli da učestvuju u tim raspravama. Nema takvih odluka koje može da donese samo jedna strana. I na kraju nešto vezano za pohvalu Ministarstva odbrane. Mi smo veoma često raspravljali o Ministarstvu odbrane ovdje. Vi ste iznijeli Vašu pohvalu i Vaš stav ali hoću da Vas podsjetim samo da helikopterski skvadron broji 40 helikoptera koji stoje na zemlji. U nekoliko navrata smo tražili, ja sam predsjedavajuća Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost,
Vrijeme.
samo sekundu, tražili smo da se da novac da se određen broj helikoptera popravi kako bi mogao da učestvuje u pomoći lokalnom stanovništvu u vrijeme nepogoda. Došli smo dotle da je jedan od oficira rekao – fali nam šaka zaptivki, evo gospodina Belkića da mi ne dozvoljava da ne govorim istinu. Dakle, molim Vas ne trebamo mi da posuđujemo ni od koga helikoptere, treba da pare koje je izdvojio Savjet ministara da u tu namjenu, da popravimo helikoptere i brinemo se sami o sebi. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ovaj momenat nastupa našeg ministra ponukao je da se javim ipak, a do sad sam šutio, iako vi znate vrlo dobro da pripadam svijetu koji sluša da bi vidio, iako naravno mnogi među vama to ne razumiju, neka, ne ljutim se ja na to. Prije svega gospodine Lagumdžija ja sam stariji malo,
Oprostite, ja bih zamolio kolege zastupnike da ne razgovaraju u klupama da možemo čuti kolegu koji diskutira upravo. Hvala ljepo. 58
jednu deceniju otprilike i nešto malo više, pa zato mnogo više i pamtim. Tragedija koju je doživo moj bosanskohercegovački narod nije ni prva, a kakva je ovozemaljska sudbina, neće biti ni posljednja, nažalost. Ali samo jednu činjenicu, gospodine Lagumdžija, da Vam kažem – malo ste se previše unijeli u svoj naredbodavni način, kako vi to obično SDP-ovci radite. Vi ne možete da naređujete, pa makar i posredno ovom Parlamentu. On može Vama kao ministru, ali ne obrnuto, molim Vas. I nemojte u oblatine zavlačiti ono što Vi želite da nama naredite, mi to razumijemo ali nećemo. Ali možda i može u ovoj situaciji. Zemlja u kojoj je već skoro formalno proglašeno, a biće sve se bojim i još gore kad se konačno sve sabere, da je praktično trećina stanovništva BiH stradala od ove stravične kataklizme koju smo doživjeli, jedna trećina našeg stanovništva. U svakoj normalnoj državi odmah bi se automatski proglasilo vanredno stanje, odmah. I u tom slučaju zna se kako sistem funkcioniše. Pa draga gospodo, ja se izvinjavam svom prijatelju Bećiroviću, ... njegovim onim zaključcima, činimi se 12, 13 da ih, sve bi to gospodine Bećiroviću lijepo, i svi vi ostali koji ste predlagali, samo ne zaboravite državi su oduzeta prava da to radi. Zar iz svega ovoga sami to nismo zaključili, ali mi ponovo to zaboravljamo i predlažemo stvari koje je nemoguće u ovoj situaciji ostvariti. Jer, da je bilo moguće danas bi vladalo vanredno stanje i zna se ko upravlja državom. Apropo donatorske konferencije i prijedloga kojeg gospodin ministar iznosio, svje je to ok, ali opet se vraća na ovu prvu tačku koju ja govorim – države pregovaraju sa državama, države ne pegovaraju sa entitetima, regijama, gradovima, nego sa državama. Dok god to ne stavimo kao kamen temeljac izlaska iz ovoga užasa u koji smo upali, a još mu se ne nazire kraj gospodo, još se ne nazire kraj, još ćemo sabirati i još ćemo žaliti, žao mi je što to kažem. I zato vas molim, poštujem sve ovo što ste rekli,
Vrijeme.
izvinite, malo sekundu, znate da se ja rijetko javljam, valjda nekad i kao najstariji poslanik, mogu malkice da produžim, molim vas samo jedno – ovo je naš narod, ako vi to ne prihvatate ja i dalje tvrdim da smo mi narodni poslanici, slušajmo narod. Ali mogu vam samo reći epiteti koje daju bosanskohercegovačkim politikama na svim medijima nisu za ovaj Dom. Ja kao star čovjek ni u snu ih ne bih izgovorio, razmislite i o tome. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi ministar, gospodin Zlatko Lagumdžija, pretpostavljam da je odgovor. Izvolite.
Pa, prirodno, želim da se zahvalim svima koji su diskutirali i prvo želim da se zahvalim gospodinu Bašiću, i zaista drago mi je da se slaže s tim da moramo svi zajedno i da država treba da se aktivno uključi u direktne pregovore sa svim međunarodnim faktorima kompletnim. Ali, 59 moj apel je, i još jednom ponavljam apel, molba, Bože sačuvaj da je naređenje, apel na Parlament da nam pomogne da se što je moguće više institucija ove zemlje uključi u nadzor nad onim što će biti rađeno. Prije svega mislim na Parlament i mislim da Parlament pozove i širi presjek ovog društva – i nevladin sektori, i medije, i akademsku zajednicu, da napravimo nešto, da pokažemo da smo zaista presjek društva koji će vršiti monitoring nad onim što mi kao država ispregovaramo sa drugim. Dakle, potpuno se slažem sa gospodinom Bašićem o tome. Inače, gospođo Majkić, žao mi je što je toliko helikoptera na zemlji. Vjerujte mi ja još imam problem da vidim šta ću sa, imamo dosta helikoptera i u Turskoj, kupljenih prije skoro 20 godina, ne znam jeste li njih računali u to. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Jeste, tačno. Tako da oni nisu mogli da dođu ni ovamo a kamoli da polete i to su stvari koje smo naslijedili. I moram Vam priznati da, je li, ta Vaša osuda SDP-a ja Vam se zaista iskreno zahvaljujem na tome. Zaista, to je prvi kompliment iskren danas koji sam dobio i na kojem se zahvaljujem. I, gospodine Džaferoviću, ja nisam skretao sa toka kao što Vi rekoste, jer valjda kako je poplava nekako tok vam je bliža riječ, ja sam samo referirao na Vaše pitanje, citiram – šta Vijeće ministara i Parlament treba da urade? Ja sam nekako shvatio to kao otvoreni poziv da kažem šta mislim da treba da uradi, ne padajući mi napamet da naređujem bilo kome ko je Parlament. I moja druga opaska je, gospodine Džaferoviću, bila, direktno se odnosila na citat, ono što ste rekli da opravdavate ministra vanjskih poslova što je bio vani tokom ovih događaja, dakle to jednostavno nije tačno. Dakle, to jednostavno nije tačno. Ja sam bio, kao što sam rekao, prvi dan kada je kiša počela padati u Varšavi i to je sve, i u međuvremenu sam otkazao dvije međudržavne posjete, predvođen dvije delegacije privredne koje smo trebali da napravimo drugim zemljama u okviru ekonomske diplomatije, jer sam smatrao da je ovo važnije, i to sve otkazao. I, na kraju, gospodine Ljubiću, pošto ste nam preporučili da se usaglasimo kao Vijeće ministara, ja Vam se zahvaljujem na odličnoj ideji, međutim postoji bolja ideja, brža, da vi danas napravite oba čitanja, pa možda jedno danas da otvorite sat vremena za amandmansku proceduru i da onda usvojite ovaj zakon, Krivični zakon, jer, mada mi je rečeno ovdje od gospođe Majkić da on neće biti usvojen. Ja ne znam jeste li vi svjesni gdje mi idemo sa neusvajanjem tog Zakona. I činjenica da je 9 stranica amandmana stiglo od MUP-a RS-a je činjenica ...
nije uključen mikrofon
Pa vidite, interesantno i usvojeni svi. Pa vidite, pa zar ne vidite šta ste rekli sada – i usvojeni svi.
Baš tako. 60
Pa ne, u redu je, ali pazite ne radi se o tome, pa je li Vi mislite da mi mislimo da su svi ti amandmani genijalni. Mi smo samo htjeli ...
nije uključen mikrofon
Ma ne, ne mislimo, vjerujte mi.
Vrijeme.
Ali smo htjeli da nekako izađemo u susret kompromisom, dijalogom, shvatali smo da je mnogo veći problem za ovu zemlju da nemamo taj Zakon i da 01.06. budemo proglašeni kao zemlja koja se tretira kao Avganistan kada je u pitanju transfer novca. I potpuno su nevažne stvari ovdje koje su bile na sonu. Ove tri, četiri stvari ovog Krivičnog zakona su potpuno irelevantne imajući u vidu šta će nas strefiti. Hvala Vam gospodine Ljubiću, ali molio bih Vas, molio bi Vas, apelujem na Vas da probate dva čitanja odraditi dok Vijeće ministara izvršava vaše druge zadatke.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Ismeta Dervoz, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, gospodine dopredsjedavajući. Vrlo kratko. Čak niti u ovakvoj situaciji nismo u stanju da zaboravimo najveću boljku bosanskohercegovačkog političkog svijeta, života i načina na koji komuniciramo, a koji se zove personifikacija i personalizacija. Mi apsolutno sve promatramo kroz prvo lice jednine. Pravo na prvo lice jednine u ovoj i ovakvoj situaciji i u ovoj zemlji sada imaju samo oni nepoznati većini i bezimeni većini građani i građanke koji su spašavali sebe, svoje živote, živote svojih komšija, svoju djecu i sve one oko sebe. Ovo što mi radimo i što treba da radimo je u opisu naših radnih mjesta, dame i gospodo. Ja sam zaista dirnuta time da gospoda ministri ne spavaju, dirnuta time da smo mi kao parlamentarci danima, satima gazili vodu zajedno sa građanima BiH. Nije li nam to dužnost? Uz privilegije koje imamo mi, gospodo, imamo i dužnosti, i nažalost se ova zemlja suočila sa onim periodom i sa takvim problemom u kojem takve dužnosti treba ispuniti. Pa, ako neko nije sposoban i spreman da ispuni te dužnosti onda to ne smije podvlačiti pod prvo lice jednine i svoje jadanje širokoj društvenoj zajednici zbog teškog života i napornih radnih zadataka. Ako dozvolite, građani i građanke BiH nisu zaslužili da se na ovakav način danas ovdje vodi rasprava o problemu koji nas sviju muči, a njih više nego nas, naročito one koji još uvijek nisu u stanju sahraniti poginule članove svojih porodica. I da ne bih ja bila patetična kao što smo imali priliku slušati u posljednje vrijeme ovdje u ovoj Parlamentarnoj skupštini, uvažene 61 koleginice i kolege, gospodo ministri, ovo je naš posao i bolje je da se brzo prihvatimo onoga što znamo i možemo obaviti a da za to ne tražimo zasluge ni otkoga. Zasluge za narod će biti dodijeljene nekom drugome, ne vjerovatno nama u ovoj Parlamentarnoj skupštini i Vijeću ministara. A, gospodine predsjedavajući, ako ima možda još neki od ministara koji nije pohvaljen evo ljubazno Vas molim recite mi pa ćemo mi to kao Klub učiniti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Dakle, ne bih rekao da smo mi dužni gaziti vodu ali smo dužni da vode ne bude tamo gdje ne treba biti, a oni koji je moraju gaziti da imaju čizme. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Saša magazinović, replika. Izvolite.
Pa, ja sam razmišljao da li replicirati ili, i na koji način, međutim gospođa Dervoz je praktično sama sebi replicirala završavajući svoje izlaganje riječima da se treba kaniti patetike i možda je najbolje neka na tome ostane.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Borislav Bojić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Ja ću pokušati, dakle da u ovoj raspravi dam neki svoj skromni doprinos u mjeri u kojoj ja naravno to budem mogao. Na samom početku, zaista mi je žao, kao i svima vjerujem ovdje, ne postoji sigurno osoba kojoj nije žao zbog žrtava, prije svega ljudskih života, a svakako i materijalnih sredstava i žrtava koje ljudi danas podnose zbog ove posljedice poplave, i nematerijalne i materijalne štete. I s tim u vezi hoću da kažem da ovdje danas očekujem da ćemo, između ostalog, ovu informaciju koju smo do sada dobili prihvatiti kao preliminarnu, nepotpunu informaciju koja će sigurno biti dodatno urađena na način koji će biti od koristi kako bi institucije mogle na bazi saznanja sa terena da intervenišu. Čini mi se da postoji masa stvari za koje treba intervenisati odmah i bez ikakvog odlaganja, i to je sigurno nesporna činjenica. I zato postoji potreba, a posebno kada je u pitanju zdravstvene ove stvari koje se događaju, jednostavno epidemija koja je moguća poslije ove poplave je sigurno jedan od onih segmenata koji je opasnost za sve one koji se nalaze u ugroženim područjima a sigurno i šire. Ja sam u nekoliko sad navrata govorio ovdje u vezi sa sistemom koji je trebao da funkcioniše a nije funkcionisao. Ja želim da napomenem posebno da postoje lokalne demokratije koje imaju važnu ulogu u cijelom ovom sistemu i upravo na lokalu su se događali ovi događaji, odnosno ove poplave su zadesile najviše lokalne sredine. Stoga treba svakako posmatrati to sa aspekta lokalnih vlasti ne izostavljajući naravno obaveze entitetskih ali i one koje mi imamo kada je u pitanju zajednička nam država. Postoje nadležnosti koje mi imamo ovdje i koje 62 možemo da uradimo. S tim u vezi mi iz SDS-a predložili smo zaključke, ja ih neću čitati obzirom da su vam podijeljeni, koji korespodiraju sa nekoliko zaključaka koji su se čuli u dosadašnjoj raspravi. Sigurno će postojati potreba da se zaključci usaglašavaju kako bi se došlo do najboljeg mogućeg rješenja. Ali ono što posebno želim da izdvojim iz zaključaka i da i ja, kao i moje kolege, potenciram, a to je da se odmah, dakle a u što je moguće kraćem, a mi smo rekli u roku od 15 dana, Parlamentarnoj skupštini po hitnoj proceduri dostavi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o budžetu institucija BiH kako bi smo mogli, prije svega, obaviti one intervencije koje su nama dostupne koji ovdje sjedimo u ovoj Parlamentarnoj skupštini, vodeći računa o tome da one projekte koji su sada u toku, za koje su potpisani ugovori svakako treba nastaviti, a sve one kapitalne investicije koje su planirane u budućnosti treba podobro izanalizirati i ta sredstva koja su tu bila planirana treba sigurno preusmjeriti u događaj koji nam se zbio. Ova nesrećna poplava zaista je nešto što je prioritet svih prioriteta. U našim zaključcima između ostaloga postoji i jedan zaključak u kome mi kažemo da Savjet ministara treba da izvještava Parlamentarnu skupštinu svakih 60 dana. Nemam ništa protiv, čuo sam i neke prijedloge koji govore o tome da bi bilo dobro da na svakoj sjednici prva tačka bude tačka koja će biti aktuelna sigurno u narednim danima, godinama i mjesecima, mjesecima i godinama. Svakako da je to za nas SDS-a prihvatljivo i vjerujem da ćemo na taj način ovo pitanje, koje će samo od sebe biti u fokusu htjeli mi to ili ne, razmatrati na svakoj od sjednica Predstavničkog doma. Kada je u pitanju zaduženja koje je Savjet ministara dao, a odnosi na Interresornu radnu grupu, mi smo tu jednostavno iz proste potrebe, nesporeći da je Savjet ministara predložio da to budu predstavnici entitetskih vlada, određenih resornih ministarstava, predložili da tu budu i predstavnici saveza opština i gradova iz jednog i drugog entiteta. Čini mi se da bi to bilo od velike koristi, jer su jednostavno to ljudi koji su neposredno, ne kažem da nisu i ovi koje ste vi predložili, u prilici, ali mi se čini da bi oni mogli biti od velike koristi jer imaju neposrednu komunikaciju sa lokalnim demokratijama i sigurno će doprinijeti da se kvalitetnije rješavaju ova pitanja. Posebnu pažnju treba svakao posvetiti pitanju povjerenja i pitanju donacija. Mi imamo jako ružno iskustvo sa donacijama, veoma ružno iskustvo. Vi znate da smo ovdje čak formirali i neke istražne komisije da utvrdimo gdje su potrošena ogromna donatorska sredstva koja su već došla u BiH. Ako ćemo na bazi tih naših činjeničnih saznanja, ne daj Bože, imati takvu situaciju u donacijama koje sada slijede i ako prema njima se bude tako odnosilo mislim da ćemo svi imati ozbiljan problem u vezi sa, prije svega, raspodjelom donacija. Ukoliko se i mala greška sada učini u smislu raspodjele donacija koje će doći u BiH posljedice će biti katastrofalne. Ja mislim da u tom smislu treba svakako da imamo, između ostaloga mi nismo uspjeli čak ni ovdje u Parlamentu da usaglasimo način rada naših anketnih odbora, a mi iz SDS-a smatramo da je neophodno predložiti anketni odbor, ne sa namjerom da se stvar, jednostavno naša namjera je, prije svega, da ukažemo na propuste koji su napravljeni, s namjerom da se izgradi bolji sistem, da se izradi bolje rješenje. Jer, činjenica je, ja mislim da sistem je pokazao svoje nedostatke na više mjesta i određen broj ljudi u svakom slučaju, koji su i u sistemu pokazali da mogu da odgovore ovim izazovima, treba da se pohvale. Zašto da ne. Ja ne mislim na način kako je to učinjeno ovdje u Parlamentu, nego mislim na jedan objektivan način. Predstaviću to recimo npr. Ministarstvo odbrane, jer sam čuo nekoliko kolega koji hvale Oružane snage i Ministarstvo odbrane. Da, svakako jedan broj jedinica i pripadnika Oružanih snaga treba pohvaliti, ali se postavlja pitanje da li je sav resurs u oblasti odbrane stavljen na raspolaganje lokalnim zajednicama i u kojoj mjeri i u kom obimu, ili je to samo paušalna ocjena zato što sam vidio ministra da se slikao sa helikopterom. Ja bih ipak napravio jednu pomniju analizu pa izanalizirao koliko ima starješina u Oružanim snagama, koliko vojnika, koliko je njih uopšte sposobno da se angažuje u poplavama, koliko nesposobno da se angažuje. Tvrdim vam da pola Oružanih snaga nisu sposobni da se angažuju u poplavama, zato što nisu prvo osobljeni, a drugo što nisu te 63 struke, nisu tih kompetencija, ne mogu oni to da rade. Zato ja ne bih tako paušalno hvalio na bazi toga da li on dolazi iz moje političke partije ili meni nekog omiljenog ministra pa da njega istaknem, već bi ja ipak profesionalnije malo pristupio tome pa izanalizirao svaku jedinicu pojedinačno, i naravno, ne bih sigurno napravio pristup, kolega Mešiću, na način da kažemo da su Oružane snage uradile svoj posao, a helikopteri nisu imali određenu opremu. Znate, Oružane snage nisu uradile svoj posao, morali su imati osposobljene helikoptere. Zato postoji neko ko je odgovoran u ovoj zemlji valjda zašto nije osposobio helikoptere. I na takav način bi valjalo napraviti takvu jednu analizu, naravno po mom skromnom mišljenju. Ja ne sporim činjenicu da postoji solidarnost, ali nije postojala organizovanost. Nije postojala organizovanost lokalnih zajednica koje nisu bile ugrožene poplavama da se angažuju na prostorima koji su bili ugroženi poplavama. I tu je zakazao sistem, i tu je zakazao sistem. Na kom nivou? Na svim nivoima treba analizirati kako je sistem funkcionisao. I u svakom slučaju i ja pozdravljam tu solidarnost koja se pokazala, ali pokazali su to građani sami, ne organizovano, nego su sami to uradili, nisu organizovano to radili. Neki jesu, ti koji jesu treba im odati priznanje. Na kraju karajeva zašto ne i tog malog velikog čovjeka koji je bio na licu mjesta i pomagao ljudima zašto njega ne istaći kao osobu koja treba da bude predstavljena kao neko ko je pokazao, prije svega hrabrost i smjelost da može u tim neprilikama koje su zaista neke gradove takvom brzinom zahvatile da prosto ne možete da vjerujete da tom brzinom može da bude potopljen jedan grad kao što je Doboj, kao što je Bijeljina, kao što je Prijedog, kao što je Šamac, kao što je Modriča, kao što je Brčko, kao što je Orašje i da ne nabrajam redom jer jednostavno da ne izostavim nekoga jer bi neko možda pomislio da sam zaboravio gradove u Federaciji kao što su Maglaj, kao što su, ne znam, bilo koji drugi grad, jer jednostavno sam u toj dolini, dole je bilo zaista užasno. I mislim da će mnogo teža situacija biti narednih dana nego što je ovoga časa, iz prostog razloga što će svi ovi problemi koji su se nagomilali tek sada da isplivaju na površinu. I ukoliko sada ne budemo se angažovali ja, vjerujte mi, da ovdje ne vidim za sada organizovan pristup kako ćemo bar umanjiti posljedice poplava koje su zadesile većinu krajeva u BiH. Nažalost mi nismo izvukli ni pouke od nekih poplava koje su 2010. godine zadesile prije svega RS, recimo Bijeljinu. I tada smo imali situaciju da je nasip na Savi, ne znam ni kojim čudom, opstao, ali je tom prilikom potopljena skoro cijela Bijeljina. Poslije toga nije bilo onoga što se očekivalo u Bijeljini, bar prema onome što sam ja mogao da saznam. A da li je to tako ili ne treba obaviti zaista kvalitetnu istragu u smislu da li su urađeni projekti i da li je saniran taj dio posljedica koje je 2010. godine ostavljen kao posljedica na nasipu na Savi. Sve to skupa treba zaista da rade oni ljudi koji poznaju tu problematiku a ne da se to radi površno, na bazi nekih saznanja koje imamo mi koji nismo dovoljno upućeni u tu problematiku. Svakako u sklopu ove istrage treba da vidimo da li su svi ljudi činili ono što su trebali da učine. Ako nisu da za njih postoje sankcije i da, kada su u pitanju elementarne nepogode, povedemo računa da ćemo vrlo brzo, nažalost dolazi ljetni period kad ćemo možda imati požare kao elementarnu nepogodu, tako da će elementarna nepogoda kao predmet rasprave biti prisutna u ovom Parlamentu. Završiću sa sljedećim, model koji će BiH, njeni entiteti i lokalne zajednice primijeniti u saniranju posljedica poplava je svakako nešto što treba da urade ljudi koji znaju kako se saniraju posljedice elementarne nepogode kao što je poplava. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite. 64
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici, uvaženi predsjedatelju i članovi Vijeća ministara, uvaženi gosti. Evo, ja na početku ovog svog izlaganja želim, prije svega, jer mislim da nije od viška to, bez obzira koliko se puta ponavljalo, izraziti i iskazati sućut i suosjećanje sa svim građanim BiH koji na bilo koji način pate zbog posljedica ove prirodne nesreće. Neću se upustiti, odnosno pokušaću odoliti izazovu da bilo koga hvalim i da bilo koga napadam, osim što imam moralnu potrebu, a zbog samo jedne činjenice, imam moralnu obvezu da ovdje na poseban način izrazim poštovanje, zahvalnost i odam priznanje stanovnicima, svim stanovnicima Općine Kakanj predvođenim načelnikom Općine Kakanj i Općinskim stožerom civilne zaštite koji su zajedničkim snagama osigurali da se ne nađu u ovom izvješću nepotpunom i nikakvom izvješću koji smo dobili od Ministarstva sigurnosti. Posljedica nažalost ima. Zahvaljujući organiziranosti, zahvaljujući požrtvovanosti ipak posljedica ima ali puno manjih nego što bi bile da Općinski stožer/štab civilne zaštite na čelu sa načelnikom nije blagovremeno reagirao, skupa sa svim građanima Općine Kakanj. Još jedanput iskazujem poštovanje i zahvalnost svima koji su sudjelovali u tome. Slušajući sve današnje rasprave moram reći da mi vrlo često imamo sklonost, ali eto nisam mislio da ćemo ih danas, da raspravljamo o nečemu što je pitanje koliko je naša i nadležnost, iako mi, ja bih volio da je naša nadležnost veća, šira. Mi imamo naziv točke dnevnog reda – Razmatranje Informacije predsjedatelja Vijeća ministara o posljedicama prirodne nesreće u BiH. Prirodna nesreća, sukladno odlukama nadležnih entitetskih tijela, je proglašena u Federaciji BiH i proglašena je i u RS-u. Kako smo danas čuli ... Vijeće ministara nije proglasilo prirodnu nesreću u BiH. Interesantno je da u napasti, ne znam zbog čega, valjda braneći sami sebe branimo ovog ili onog mi smo zanemarili činjenicu da imamo zakon koji je napravljen, donesen upravo za ovakva stanja. I taj zakon ni u jednom slovu nije proveden. Ali mi raspravljamo, da ne bismo o tome pričali, mi ćemo sad hvaliti svoje stranačke dužnosnike, hvalićemo svoje kolege, prijatelje, ne znam ni ja koga više, ili ćemo napadati one druge, ali nećemo da pričamo da ne provodimo zakon koji smo mi donijeli ovdje. Je li, žao mi je, ali evo hvala Bogu tu je predsjedatelj Vijeća ministara i jedan od dopredsjedatelja, prema nezvaničnim informacijama u skladu sa ovim zakonom postoji jedno tijelo koje se zove Koordinacijsko tijelo koje djeluje u uvjetima prirodnih nesreća, i vjerujte ima ogromne ovlasti, ogromne kompetencije. Nažalost, očigledno da u skladu s tim nema i odgovornost. Mi i danas 15 dana nakon, evo sad govorimo, ne znam možemo li mi ovdje govoriti o prirodnoj nesreći u BiH jer nije proglašena, znači 15 dana nakon prirodne nesreće u našim entitetima, u našim općinama, selima, gradovima itd. nemamo ni slova izvještaja od tog Koordinacijskog vijeća. Ja ne znam ko su članovi tog Koordinacijskog vijeća ali znam da sukladno zakonu 9 imenuje Vijeće ministara, po 5 oba entiteta i 2 Brčko Distrik. Ne znam kako ćemo mi prikupljati tu očekivanu međunarodnu pomoć kad je jedino ovo Koordinacijsko vijeće, koje se uopće ne sastaje, nadležno za takve stvari i jedino nadležno da predlaže odgovarajuće odluke Vijeću ministara. Pošto ono očigledno nije se sastalo, pošto očigledno uopće ne postoji, postoji možda formalno ali uopće ne funkcionira, onda smo, i ja opravdavam u tom smislu jedino, svi mi pod emotivnim nabojem došli na ovu sjednicu. I svi smo mi poprilično svjesni katastrofičnog stanja na terenu, bez obzira je li do nečije kuće stigao plivni val ili nije, imali smo prilike vidjeti to bez obzira na sve uspjehe i neuspjehe i javnih i nekih drugih emitera, ne možemo reći da ne znamo. Mi, znači jedino tijelo u BiH koje je ovim zakonom uspostavljeno uopće se nije sastalo. I sad mi licitiramo, i svako od nas ima pravo licitirati, pošto neko očigledno ne radi ono što bi morao raditi onda ćemo mi predlagati. Ja imam stotine mogućih i nemogućih prijedloga, ali suzdržaću se od iznošenja samo iz jednog razloga. 65 Dok mi danas pet sati nadmudrujemo se, odnosno sedam sati s pauzama, o tome čiji je ministar bio bolji na lokalnoj, entitetskoj, državnoj razini, bez veze, i danas tisuće stanovnika ove zemlje su negdje pod krovovima, na tavanima ili ne znam ni ja gdje, i sramota me da čuju da ja tu situaciju zloupotrebljavam jer ovo što se događa vrijedi i karikirati, ali je stanje pretragično da bi se smjelo karikirati. Ja neću, ovaj, predlagati ni jedan jedini zaključak. Ima ovdje vrlo dobrih razmišljanja, ja moram reći, vrlo iskrenih ja ću reći namjera, ja očekujem da se zakoni ove države konačno počnu provoditi, pa ako ne u normalnim situacijama, makar u situacijama ovakvih i sličnih katastrofa. I mi imamo, znači instrumente. Ja sam ovih dana zgražavao se, gledam federalnog ministra zdravlja koji ko nešto on ko ministar vanjskih poslova, zamijenio ministra vanjskih poslova, zamijenio Vijeće ministara, ide i on nešto lobira sa ovim u Zagrebu, a onda vidim odmah vijest poslije ovaj iz RS-a najavljuje da će on sutra sa kolegom iz Srbije, a jedino ovo Koordinacijsko tijelo predlaže Vijeću ministara oblike i načine međunarodne koordinacije i pomoći. I sad ne moramo mi poštovati zakone, kako kažu, ovaj, ako je to u dobroj namjeri, međutim bojim se ja ima li išta od toga. Znači, mi imamo tijelo koje treba surađivati, imamo i ministra vanjskih poslova i predsjedatelja Vijeća ministara i Koordinacijsko tijelo pa nek ono radi svoj posao. Nek ono komunicira sa drugim državama, nek ono kooridnira primanje pomoći. Odakle ovolika navala za tim donatorskim računima? I kažete hajmo graditi povjerenje. Ne vjerujem, kako ću vjerovati? Svi su navalili odmah račune otvarati, to je prvo, super. Međunarodnu pomoć koordinira opet ovo Koordinacijsko vijeće i predlaže odluke Vijeću ministara. I mislim, i očekujem, neću zaključke predlagati, da Vijeće ministara vidi ako u sastavu tog Koordinacijskog tijela nisu odgovarajući stručnjaci, ako nije odgovarajuća razina, izvolite gospodo imenujte ministre. Nemojte da nam budu u sastavu tog Koordinacijskog tijela državni službenici i pomoćnici ministara. Imate pravo i ministra imenovati, sebe imate pravo imenovati. Imate pravo iz entiteta u to tijelo imenovati, nek imenuju ministre. Eto vam koordinacija, ne može biti bolja, i dogovorite sve ovo što ... danas bilo je puno lijepih prijedloga i kako ćemo donatorsku konferenciju organizirati. I zalažem se za samo jedan, jedan jedini račun na državnoj razini pod kontrolom ovog Koordinacijskog tijela i Vijeća ministara koje će prikupljati međunarodnu humanitarnu pomoć. Nemojte da se ponovo svi crvenimo, mislim da imamo razloga ovih dana previše, pogotovo da se crvenimo zbog načina kako će neko krčmiti humanitarnu pomoć koju neko iz suosjećanje šalje prema građanima BiH. A bude li 15 ili 17, danas sam čuo, računa vjerujte da niko neće imati kontrolu nad tim, a onda nek nam je Bog svima na pomoći. Znači, očekujem da Vijeće ministara preispita rad ovog Koordinacijskog tijela da konačno ili zatraži od njih, da zatraži da Vijeće ministara formalno, samo formalno, jer ima puno nekih ovlasti koje Vijeće ministara ne smije provoditi dok ne proglasi stanje prirodne nesreće. Uzmite gospodo zakona koji imamo, pročitatje, ako Koordinacijsko vijeće koje danas imamo nije u stanju iz bilo kojih razloga ili ne želi raditi, promjenite ga brate mili. I to je najlakši dio posla, a vjerujte da ćemo onda puno lakše raditi i imaćemo puno kvalitetnijih prijedloga, a ne da mi ovdje pojedinačno licitiramo šta se kome sviđa ili ne sviđa. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Bursać, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. 66 Evo ovako, ja ću se malo vezati za ovaj materijal koji smo dobili, iako vidim da većina diskusija današnjih ne ide u tom smjeru, svi neke svoje vizije iznose, ali ja ću ipak, ne sviđa mi se materijal kakav je, odma da vam kažem, ne mogu da pohvalim materijal, ali ipak tu nešto piše, tako da očekivao sam neke druge stvari. Nisam očekivao predavanje od strane Savjeta ministara, ne od Vas predsjedavajući, nisam očekivao ni mnoge riječi kolega poslanika danas baš zaista u ovim teškim trenutcima, ali Bože moj dešava se, valjda je to neko čudno vrijeme. Pa evo ovako, ako pratite predsjedavajući, znači Vas ću da pitam, u ovom dijelu gdje ste se osvrnuli na međunarodnu pomoć, pa ovo pod 3. dole negdje na sredini ove strane ja ću pročitati – u toku dana 26.05. sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom, institucijama zdravstva u BiH koordinirane su aktivnosti zaprašivanja poplavljenih prostora u okviru sveobuhvatne zajedničke akcije provođenja ... na prostoru 3 države pogođene poplavama. Interesuje me znači, šta to znači? Da nam objasnite malo, bilo je pitanja više poslanika u vezi, znači zaprašivanja. Zaprašivanje je širok pojam, može da znači mnogo toga, može da sa više aspekata se posmatra, pa me interesuje, znači na šta se konkretno mislilo ovdje, obzirom da, mislim da je kolega se osvrnuo oko problema sa komarcima, jer zaista na poplavljenim područjima, znači ostale su ogromne površine i plodno tlo za razvoj komaraca. Vjerujte da, evo ja iz Prijedora dolazim, znači najezda je opšta da znate dole kod nas, baš imamo taj problem i ljudi se baš žale. Poslije četiri sati praktično je nemoguće biti napolju. Isto tako moram da se osvrnem kada je ovaj materijal u pitanju, očekivao sam da ćete iznijeti neke probleme s kojima se eventualno susreće Crveni krst ili ljudi koji pomažu na terenu, znači, problemi sa kojima se susreću štabovi civilne zaštite. Očekivao sam da će tu nešto konkretno da stoji, da eventualno danas mi riješimo bilo koji konkretan problem. Mi, koliko ja danas iz ovih današnjih diskusija mogu da vidim, ništa nećemo riješiti ni jedan jedini problem nećemo riješiti, čak smo mnoge stvari zakomplikovali, tako da definitivno, bio je tu i ministar finansija, znači vjerovatno se moglo izreagovati u nekom tom smjeru ako je bilo potrebno da se pomogne eventualno negdje ako postoji neko žarište. Ne vidimo iz ovog materijala tu, ni Vi nam ništa niste detaljnije rekli, a iskren da budem ja sam očekivao, znači da ćemo bilo kome, bilo šta danas pomoći, ali vidim da od toga nema ništa Moram još da kažem par stvari, moram, nemam ovdje koga da pitam ali evo nama svima na znanje, BHRT, ponovo mislim da je danas trebao biti ovdje u ovoj sali i da prenese ovo danas o čemu pričamo. Trebo nam je. Nije samo interesantna bila smjena srpskih ministara, eventualno Vjekoslava Bevande ili bilo koga, ili znači mijenjanja neke skupštinske većine u Savjetu ministara. To je jedina interesantna stvar kako sam ja u ovim klupama koja je bila interesantna BHRT-u. Zar danas ovo nije interesantna stvar? Da ne govorim znači o potpuno jednoj lošoj reakciji Javnog servisa BHRT-a, znači potpuno su zakazali u ovim trenutcima kada je jako mnogo države poplavljeno bilo. Uopšte nisu izvještavali, njihova su izvještavanja bila jako loša. Moram u tom kontekstu da pohvalim RTVRS-a, nek se ljute kolege iz SDS-a, ali zaista nije bilo nikakvog drugog programa osim poplava, prenošeni su, znači ljudi sa terena koji su poplavljeni, Bošnjaci, povratnici, izbjeglice, Srbi, Hrvati, svi su imali priliku nešto da kažu, imali su priliku da kažu i svi načelnici, mislim da se tu nije biralo. Ja, vjerujte vidio sam Miću Mičića, jednako, možda i više nego neke druge koji su bili iz nekih drugih partija, hajde da sad ne imenujem. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne. 67 ____________(?) Nema u Bijeljini ...
Uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara, gospodin Vjekoslav Bevanda. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja sam stvarno otklanjao one nesporazume u startu kako je došlo, jesam pristan nisam pristan u onom uvodnom obraćanju, ja sam ustvari rekao šta je sve radilo Vijeće ministara. Kolegi Bursaću pitanje, ova što ste pitali za komarce, ja se neću referirati na Vaše pitanje, jer sam objasnio. Ja sam sinoć dobio izmijenjeni dnevni red gdje piše – Izvješće predsjedatelja Vijeća ministara i ja se prilagodio onome što je Parlament tražio. Ali sam vas isto informirao da mi na dnevnoj bazi imamo svaki dan sjednicu Vijeća ministara i da minsitar sigurnosti podnosi dnevna izvješća. Da bi bilo to još potpuno, Vi ste se sad referirali na Izvješće koje je podnešeno, znači od strane, ja sam rekao, znači nema nikakvih problema, evo ja sam dao Izvješće, u pauzi je od predsjedavajućeg sam dobio zahtjev da uputimo to Izvješće, mi smo ga poslali odmah, znači u prvoj pauzi, poslali smo zaključke jer je to u raspravi traženo od Vijeća ministara ponovo, ali se stalno vraćamo na pitanja koja su već apsolvirana i ona su za mene završena, ako nećemo referirati. Ja bih vas molio, ne Vas kolega Bursać, jer suština je vratimo se Okvirnom zakonu i vratimo se onome što Okvirni zakon predviđa i ostalo. Mi imamo dnevne sjednice Vijeća 68 minsitara, dnevne sjednice, mi smo jednim od zaključaka napravili zaduženje, proće ovo vrijeme i dan kad treba sad spašavati život, ali proće i mjesec dana kad se poplave isuše, e onda će se moći razgovarati i tad ću vjerojatno još otvorenije govoriti o problemima koji su se u koordinacijama i ostalom javili. Zato vam kažem, što se tiče ovog zaprašivanja i komaraca, bolje da ništa o tome ne govorim. Bolje da ništa o tome ne govorim. Bojim se da će silne avijacije iznad naše zemlje na kraju letiti, a da će ova područja ostati nezaprašena. I ja ću tražiti izvješće sutra na Vijeću ministara i dobićete pravo izvješće šta se dešavalo, šta se zbivalo i zašto nije počelo do sada zaprašivanje, ali to nije izviješće koje je podnio predsjedatelj Vijeća ministara. Predsjedatelj Vijeća ministara je podnio Izviješće, iščitao ga, dostavio ga vama na distribuciju i dostavio zaključke Vijeća ministara. Nije ovo polemika ni sa kim, ali jednostavno ne mogu nekako, postavlja se pitanje, pita se mene za ono što nisam rekao, napisao, uputio i sve ostalo.
nije uključen mikrofon
Ne, ok.
nije uključen mikrofon
Molim vas da se ne dobacuje.
Ma nije, ispričavam se ja Vama gospodine Bursać, nisam se ja samo Vama referirao nego bilo je još pitanja, evo šutio sam sve dok vidim kakvi će biti zaključci, vi sve što izglasate ja sam dužan to poštovati, odnosno Vijeće ministara poštovati. Nećemo voditi polemiku jesmo li mi dužni poštovati šta se donese. Jedan apel da svi, i to je u Izviješću ovdje rečeno, u zaključcima prije svega, mi se moramo vratiti Okvirnom zakonu koji je donešen, jedan od zaključaka je da se inovira radna grupa ako bude, pitali ima li izmjena, nema izmjena, Koordinacijsko tijelo treba poštovati. Tražićemo izvješće Koordinacijskog tijela, odnosno tražili smo ga i onda ćemo raspravljati o tome. Evo ja se ispričavam. Bilo je sve riješeno za zaprašivanje, zašto nije počelo evo pitaćemo zašto nije počelo.
Zahvaljujem. Uvažena poslanica Aleksandra Pandurević, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Kad smo već kod zaprašivanja komaraca, možda je to jedan onako ilustrativan primjer koji pokazuje kako ljudske sujete mogu osujetiti i ono što uradimo. Evo reći ću vam uvaženi kolega, ja ne znam da li gospodin Bevanda, ja mislim da je on svjesno neke stvari ovdje prećutao, ali dok sam preko Operativno komunikacionog centra tražila neku pomoć u mehanizaciji za moju opštinu, ljudi iz Operativno komunikacionog centra su mi rekli da imaju 69 jedan veliki problem i zamolili me da im pomognemo u rješavanju tog problema. Pitala sam - koji problem? Rekli su mi da od Štaba za krizne situacije RS-a ili Vlade, koga li, da neće da im dostave nikakvu informaciju u vezi sa potrebom za zaprašivanje komaraca niti zahtjev da se to učini i zamolili su me da naši načelnici, gradonačelnici pošalju i mi smo poslali. Ja sam pozvala gradonačelnika Bijeljine i Doboja i zamolila da u Operativno komunikacioni centar pošalju te zahtjeve, čak sam zvala i u Brčko ljude iz administracije koje znamo. I rekli su mi, upravo sam jutros opet moleći za neku pomoć, iz Operativno komunikacionog centra su mi rekli da čekaju, valjda trebaju imati tri lijepa sunčana dana da bi se moglo to da uradi. Pitanje je, ovdje je i uvaženi kolega Lozančić govorio o Operativno komunikacionom centru. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] ... I ja vidim da ovdje i u ovom Izvještaju piše da postoje određeni problemi i da se oni ogledaju u nemogućnosti izvršavanja funkcija koordinacije pomoći utvrđenih Okvirnim zakonom. Mene zanima, koji su to problemi, ko pravi te probleme? Da vidimo ko je taj ko ima pravo da pod ovakvim okolnostima kada su u pitanju ljudski životi, opstruiše rad nečeg što nam je potrebno svima, bez obzira ko je i odakle dolazi, apsolutno me ne zanima. Činjenica je da u ovoj zemlji možda zbog nečijeg nemara su izgubljeni ljudski životi. Dalje, zamolila bih gospodina Čavara ako može, mene žarko interesuje, mislim da neke stvari moramo rasčistiti, da vidimo da li je zaista bilo određenih propusta. Pored ovog, mi danas imamo ovdje dva zadatka, jedan je zadatak da vidimo kako pomoći ovim ljudima, kako iznaći materijalno finansijska sredstva. Drugi zadatak je da pokušamo nazrijeti ili da pokušamo izanalizirati, mislim da je nemoguće na ovoj sjednici i mi smo zato predložili formiranje jednog parlamentarnog tijela, istražnog tijela koje bi utvrdilo da li je bilo propusta u sprovođenju zakona i ko je za to odgovoran? Ne zato što želimo nekog da osudimo, nego zato da nam se ovo ne bi ponovilo. Šta ćemo ako nam se ne daj Bože desi neki jači razorni zemljotres? Šta ćemo ako nam zimus ponovo padne snijeg kakav smo imali prije par godina? Šta ćemo ako nam se dese ljetos, na svu ovu sirotinju i bijedu požari ponovo? Ja sam dobila informaciju i žarko me interesuje da li je to tačno, da je 15. maja kad su nažalost i stradali u Doboju svi oni ljudi, od Republičke uprave civilne zaštite RS-a da su stigla samo dva zahtjeva OKC-u za evakuaciju, jedan je u Doboju, jedan je Dijaliznog centra, drugi je djece koja su bila, i to na zahtjev gradonačelnika, pazite evakuacija ove djece nije, na zahtjev znači gradonačelnika, znam da su taj dan, mene interesuje da li je zaista, vidim evo Veseljko Elez je potpisao, da li je moguće da su onaj dan kad su se gubili ljudski životi samo dva zahtjeva od Republičke uprave civilne zaštite RS-a stigao OKC-u? Znam da su stizali zahtjevi, nažalost po privatnim linijama. Ja sam zahvalna i Oružanim snagama i OKC-u za posao koji su i taj dan i kasnije uradili i u Bijeljini i u Doboju. Ali evo, takođe ono što me zanima, moram reći maloprije sam sasvim slučajno srela neke ljude koji su veliki donatori u ovim poplavama i bili su jako gnjevni i mene interesuje da li OKC-a, a mislim da imaju takve informacije, bili su gnjevi zato što su uputili, a imam ovdje dali su mi spisak pomoći koje su uputili, jedan jedini uslov su imali, da sva ta pomoć bude odmah, ali odmah da dođe do krajnjih korisnika. I dali su mi odgovore dvije entitetske vlade i Vlade Brčko Distrikta gdje se vidi da ta pomoć nije došla u roku od 8 dana. Jeste došla u Brčko Distriktu i u Federaciji, nažalost u RS-u nije došla do krajnjih korisnika u aktu koji je potpisao, ne znam ko je Velibor Janjić, na memorandumu Vlade RS stoji 70 da je ta pomoć uskladištena u Kasarni Kozara i od svega je isporučen jedan agregat, 70 lopata, 500 vreća i 20 vreća za pijesak. Mislim, ja samo želim potpune informacije, ovo nije mjesto gdje mi možemo raspravljati o tome da li je neko u RS-u pravio propuste, ali imat ćemo i tamo Narodnu skupštinu i želim za tu Narodnu skupštinu da raspolažemo potpunim informacijama. Ja bih zamolila takođe, u potpunosti podržavam i ovu inicijativu gospodina Lagumdžije, ja se nadam da će Klub SDP-a, evo mi ćemo iz SDS-a podržati, da se u ovom tijelu koji će kontrolisati trošenje donatorskih sredstava nađu i donatori, mi smo već dali jedan takav prijedlog da uvrstimo i po jednog predstavnika Saveza opština i gradova RS-a i Federacije, jer su to ljudi koji najbolje znaju. Ja mislim da su naši načelnici i gradonačelnici međusobno solidarniji nego ovi u entitetskim vladama i Savjetu ministara. I podržavamo, kažem, da se nađe jer ne bi trebalo a poučeni iskustvom i bojim se da već ima tih zloupotreba i da se javljaju, ja znam evo mi smo slali opštinsku inspekciju, nažalost dešavalo se ta humanitarna pomoć da predsjednik Savjeta mjesne zajednice da, završi u prodavnici. I takve su se stvari dešavale, ali mislim da trebamo sasjeći te zloupotrebe na maksimalan mogući nivo. I naravno, želim još da kažem, evo i Opština Šekovići, bilo je angažmana Oružanih snaga, evo igrom, podjsećam zato što imam tu i dopis iz Opštine Šekovići, na lijepu riječ je otišla helikopterska pomoć i spasili su tamo dosta djece i treba i to da se zna. Činjenica je da je ove, niti Savjet ministara nije dobar, niti su Oružane snage idealne. Meni je žao što moram reći da opština iz koje dolazim je od tako lošeg Savjeta ministara i tako loše vlasti imala mnogo više koristi nego od Vlade RS-a, ali je to istina, nažalost. Hvala.
Uvaženi kolega Zijad Jagodić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedavajući. Zaista sam se načekao, ove kolone, bio sam 32. na spisku tako da, nisam htio da repliciram da praktično pustim svima, nadam se da 10 minuta neću koristiti kao moji prethodnici. Ali, ono što bih želio, žao mi je što gospodina Ljubića kao predsjedavajućeg nema, što me je posebno iznenadilo da kao predsjedavajući ovog Doma, kad kaže da nema sistema i žao mi je, ne bih želio da govorim ali moram. Jer da nema sistema u ovoj državi on ne bi tu sjedio i on ne bi imao platu i mi ne bi bili ovdje i dakle sistem ima, ali da taj sistem nije funkcionalan, da nije pravi ono što želimo, to sigurno, to bi se složio. Međutim, zadovoljstvo mi je toliko veće što sam u opoziciji, ali ne bez odgovornosti, osjećam odgovornost, ali zato mislim da ovi koji su u prvim redovima, koji su u poziciji, oni sigurno moraju da u najmanju ruku da gledaju oborene glave jer imaju upravljačke poluge. Dakle, ne može se reći da ne smiju i da ne trebaju da snose odgovornost za onaj dio za koji se sigurno mogu smatrati odgovornim. Neću reći direktno kod pojedinih ministara i td., ali oni koji su ih imenovali izvršitelji u izvršnoj vlasti oni su sigurno ti, ali ovi su indirektno odgovorni zato što su ih oni birali. Što se tiče neke veze i korelacije sa evo, kažu kakav je početak odprilike takav će biti i kraj. Ako to analiziramo i sjetimo se 2010. godine da smo 14 mjeseci čekali uspostavu vlasti, 2014. godina pogledajte kakva je. 14. maja imali smo katastrofu, 14 dana poslije imamo ovu sjednicu, u 14:00 sati, vjerovatno ovo se kuhalo imali smo pauzu ali nema problema, ja smatram da opozicija ima pravo da danas digne glavu i da poziciji kaže sve to što misli. Nemojte uzeti za zlo, ali vi odgovarate, vi vodite, ono što ste mogli učiniti ja vjerujem da ste učinili, a da li ste dovoljno, da li ste mogli više, vjerujem da ste mogli više. Nažalost, ja mislim izbori će doći, opet 71 neka narod odlučuje kome će dati glas. Ako budu procijenili da ste vi upravu, dobro je nema problema, znači mi smo učinili nešto suprotno njihovim htjenjima Što se tiče odgovornosti za svu ovu štetu koja nam se desila, smatram definitivno da je velika odgovornost civilne zaštite. Ja, radeći u prostornom uređenju kao rukovodilac, uvijek smo gledali šta je to na određenom području kritično, gdje su uska grla i da to saniramo, upravo kada su u pitanju vodotoci najveći problem se pokazuje na ušćima, na suženjima, na krivinama, na naplavima i na određenim takvim mjestima gdje ne traži i ne iziskuje previše sredstava, a to smo mi mogli učiniti. Pogledajte, rijeka Sava, rijeka Drina, imaju širinu ali nemaju dubinu. Šta nam je orijentir da voda ne izlije? Da smo bar metar počistili te rijeke danas ne bi imali poplava, a ja sam kao poslanik zaista, nisam džaba inicirao 2012. i 2013. godine, dajte da posvetimo temu vodotocima, rijekama i jezerima, da spasimo, da učinimo preventivno a ne kurativno. Danas imamo upravo to. Ja smatram, evo bio je i ministar prometa i komunikacija, otišao je, a upravo posvećivanje pažnje i pozornosti samo jednom vidu ili obliku transporta je velika šteta. Mislim da smo rijekama trebali posvetiti dio pažnje, isto kao što željeznicama se ne posvećuje, zato imamo probleme. Kada se nasmijemo i kad trepnemo okom 100 miliona eura ode na tunel, ode na mostove, a kada će se to vratiti? Smatram da su nam to veliki problemi i upravo problemi pozicije koja je svojim projektima, programima moguće učinila propust. Ja vjerujem da jeste. Što se tiče pomoći, kada se sve desilo, sa svih strana su, prije svega susjedi iz Slovenije, iz Hrvatske, Srbije i da ne kažem iz drugih dijelova Evrope, pokrenuli su patriote, prijatelji, da nude pomoć. Došli su na granice, tu pomoć niko ne želi da primi, odnosno ne mogu jer carinska služba kaže nemate naslovljeno tako i tako i definitivno ljudi su bili razočarani. Smatram da i u takvim momentima naše službe, naše institucije moraju predvidjeti u takvim momentima jer ljudi dolaze na granični prijelaz bez određenih informacija, dakle trebalo je imati na graničnim službama informacije koje će odma to preusmjeriti da ne čekamo i ne gledamo, bar zbog javnosti, jer to su međunarodne televizije prenosile, da ta humanitarna pomoć koja dolazi od srca praktično ona je čekala po par sati, da ne kažem neki su i drugi, treći dan bili razočarani zato što su morali ciljanu pomoć nekome, morali su sačekati pa dati nekoj organizaciji humanitarnoj i td. Smatram da je i to veliki propust i o tome treba posvetiti pažnju da se kroz propise regulišu vanredne situacije šta u konkretnom primjeru riješiti kada su više sile u pitanju. Što se tiče odgovornosti, takođe smatram da odgovornost moraju snositi direktori, prije svega pogledajte Civilne zaštite, od opštine do kantona, mislim tako i na višim nivoima. Mogu samo potvrditi određene informacije da su po nekoliko miliona, čini mi se u Tuzlanskom kantonu, 10 miliona maraka je bilo sredstava na žiro računu neupotrebljivo. Kako možemo reći da komandant, ili kakva mu je već funkcija, da raspolaže sredstvima samo za kupovine automobila, đipova, automobila, dobru platu, a kad zaškripi na uskom grlu, kad treba počistiti ove kritične tačke da ne dolazi do izljeva, jer to je suština. Definitivno sve se ušutilo i kažu evo nismo mogli da spriječimo višu silu, to je tako od Boga i šta ja znam. Ja mislim da vodotoci, ja iz te branše dolazim i mogu reći da vodotoci isto kao željeznica moraju se voditi, moraju se usmjeravati. Ako mi to pustimo stihijski, doživimo ovo što smo doživjeli. Nažalost, mislim da u svemu tome odgovornost moramo tražiti i kod inspekcijskih službi. Ja radeći u prostornom uređenju kao rukovodilac uozoravali smo često puta na crnu gradnju. Ljudi prave kuće gdje kome padne na pamet. Mi moramo o tome voditi računa, isto kao što sada gradimo autoceste pa isplaćujemo ljudima koji definitivno imaju izgrađen objekat velike vrijednosti bez građevinske dozvole. Takvim ljudima se isplaćuje puna vrijednost. To je nedopustivo. Mi potičemo crnu gradnju i kriminal i to sve na račun naroda ovog koji krvavo 72 stječe prihode. Dakle, odgovornost moramo tražiti bez obzira kako ko razmišljao. To je moje razmišljanje. Postavlja se pitanje tih šteta, kolike su one, direktne, indirektne štete. Ja, vjerujte puno sam u raznim oblastima radio, ali ja mislim da direktnu ni indirektnu štetu, nema te matematike ni ekonomije, bez obzira što smo čuli neke stotine miliona, niko to neće izračunati niti će to kad iko kome isplatiti, ja sam to uvjeren. Nešto će se to sanirati, međutim ostaje nama da mi tražimo šta je moguće u ovom momentu učiniti da stvari budu koliko toliko ublažene i da se proba život normalizirati. Smatram da o tim milionima, milijardama i šta mi očekujemo od vana, da ne očekujemo previše nego da se uzdamo u se i u naše vlastite moći. Kada su u pitanju preusmjeravanje sredstava, imali smo danas priliku da čujemo da preusmjerimo, to me podsjeća isto kada bi ovdje rekli ugasićemo svjetla da uštedimo 100.000 maraka pa ćemo uzeti svijeće. Nema smisla, ne možemo tako, moramo tražiti nove izvore. Jer ukoliko mi budemo budžete rezali, ne postavljali pitanje nove proizvodnje, novog proizvoda, bruto društvenog proizvoda, novih vrijednosti, novih zapošljavanja, nema jačanja. Svako smanjenje, ono se linearno odražava na sve i na kraju krajeva od toga nemamo efekta. Ja bih definitivno preporučio, ako neko nekom ciljano donira neku stvar, da vidimo šta je od toga moguće uzeti, ali definitivno biće ružna slika ukoliko donatoru kažemo dajte vi to što ste naumili osobi X dajte osobi Z. Mislim da je to moje razmišljanje, i kroz budžetske stavke kao što se predlaže, da mi sad preusmjeravamo da uzimamo nekim koji znamo da je i u ovu godinu 2013., odnosno 2014. godinu ušli smo sa manjim budžetom i td., ali mi to iz SDA znamo da smo na kraju krajeva bili protiv svakog smanjenja, nego naprotiv mi smo bili za povećanje proizvodnje, produktivnosti, zapošljavanja, svega, nemojte da smanjujemo. Svako smanjenje nije dobro, ali evo to se pokazuje i ukoliko budemo išli na smanjenje onda definitivno možemo očekivati samo još veće probleme.
Vrijeme.
Evo dozvolite mi pola minute još ću reći samo. Kako pomoći? Molim vas, preko 200.000 hektara imamo neobrađene poljoprivrednog zemljišta, 670.000 hektara je kao zasijano. Od toga je 40% sada poplavljeno. Misli da kroz ovih 200.000 hektara, kada bi rekli da svi oni koji žele, a puno je ljudi koji bi i radili na poljoprivredi ali nema ko da otkupi taj njihov proizvod, ako mi kažemo da u tom poslu možemo ponuditi ljudima bar otkup, a to je moja inicijativa bila i često puta, nažalost nije se usvojila, ali smatram da u ovom momentu možemo najviše reći, bar ćemo vam otkupiti proizvode, da ljude zaposle, neka traže svoj angažman i u poljoprivredi, pomoći dakle u poduzetništvu. A u pogledu traženja pomoći bi zamolio sve skupa, da budemo obazriviji da ne ispadnemo svako toliko kad god se šta desi, desi se poplava, desi se požar, desi se evo eksplozije, požari, ne znam šta sve ne, mi tražimo iz vana pomoć. Mi zaista, ja ne znam dokle ćemo na ovaj način voditi politiku bez obzira
Vrijeme.
ko bio na vlasti, molim vas da povedemo računa i da za svaku stvar ne tražimo pomoć nego da upregnemo vlastite snage, u suprotnom da snosimo odgovornost ukoliko nešto nismo učinili. 73 Hvala vam.
Hvala Vama. Molim vas da pozovete svoje kolege iz klubova inače ću morati zbog kvoruma da napravim pauzu. Da telefonski nazovete svoje kolege da budu toliko pristojni, da kao što smo mi njih saslušali i oni saslušaju ostale govornike, inače ću morati da pravim pauzu, jer nema kvoruma. Uvaženi kolega Petar Kunić, replika. Izvolite.
Pa jeste replika, hvala predsjedavajući, jeste replika, replika prema, faktički usmjerena prema više diskutanata. Mislim da ova sjednica, ova tačka dnevnog reda nije pripremljena uopšte da se raspravlja o ovome. Ovdje se danas bez nekih koordiniranih parametara raspravlja, faktički svako iznosi svoja stanovišta i svoja mišljenja. Mislim da je ovo trebalo kanalizirati, da je trebalo kanalizirati od strane izvršne vlasti. Dakle, izvršna vlast morala je dati neki sinopsis koji bi bio orijenir nama da nešto kažemo, da dobijemo priliku da nešto kažemo. Izvršna vlast to nije učinila. Moram reći da nisam znao za ovaj zakon što je kolega iznio i zakon je u osnovu o kojem smo mi pričali, a vidim da većina ljudi nije znala za taj zakon. U prijedlogu strane izvršne vlasti trebalo je spomenuti taj zakon, pozvati se šta on predviđa, koji su ključni elementi zakona u takvim prilikama. To nije rečeno i toliko sati sjedimo ovdje beskorisno, meni je u životu najteže bilo u vojsci kad sam služio vojsku. Znate kad beskorisno nešto radite ili danas sjedim beskorisno, to nisam naučio uopšte, dakle naučio sam da racionalno koristim vrijeme. Ovo je neracionalno korištenje vremena. Ne znam, kažem da stotinu bogova dođe i da me moli za neki sljedeći mandat ne bi više išao u ... ____________(?) Ne bi išao. Ne bi išao u taj mandat. ____________(?) Ovdje, jel'.
Uvažena kolegica Vesna Krstović-Spremo, diskusija. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravlja sve prisutne, ja ću ukratko da kažem pošto vidim da smo već svi malo umorni, kada sam danas pripremala ovu tačku dnevnog reda ja sam imala namjeru da napravim jedan zaključak u vezi onoga što su prethodnici, moje kolege već podobro govorili, to je pitanje zdravstvene zaštite ugroženog stanvništva. Mislim da je veliki broj mojih kolega koji su do sada govorili na određen način dotako se tog pitanja, neki u vezi sa komarcima, neki u vezi sa nečim i td. Međutim, sve je to na neki način samo periferno. Pitanje zdravstvene zaštite nije znači neko pitanje koje ćemo rješavati sutra, prekosutra, mjesec dana, to je pitanje koje ćemo mi vjerovatno rješavati narednih godina. Ja ovom prilikom želim da kažem da pitanje zdravstvene zaštite ugroženog stanovništva ne smijemo posmatrati samo kao pitanje, znači pojave zaraznih bolesti. Nama ljekarima, kojih ovdje ima dosta, je potpuno jasno da u ovakvim okolnostima, u ovakvim katastrofičnim okolnostima, sasvim je moguće, postoji znači zakon vjerovatnoće koji kaže da će se javiti možda neke bolesti koje je Svjetska zdravstvena organizacija već odavno zaboravila, koji su negdje, znači po nekim udžbenicima, ali postoje zaista idealni uslovi da se takve zarazne bolesti jave, ne samo zarazne nego neke druge. Ovdje hoću da napomenem još nešto vrlo bitno znači, a to je pitanje mentalnog zdravlja stanovništva. Mi svi znamo da je, znači pitanje kako fizičkog zdravlja tako i mentalnog zdravlja od prvorazrednog značaja za cjelokupnu populaciju. Mi ovdje imamo katastrofičan događaj. Mi se svi sjećamo da smo znači za vrijeme rata kada su bile razni katastrofični događaji za čovjeka kao pojedinca ili kao populaciju, da smo poslije rata imali u BiH ogroman broj slučajeva ljudi koji se oboljeli od PTSP-a. Po međunarodnoj klasifikaciji blesti PTSP se računa, znači bolest koja nastaje poslije katastrofičnog događaja. Mi ovdje imamo katastofičan događaj širokih razmjera koji je zahvatio, ne samo znači BiH nego i susjedne zemlje. Stoga sam ja bila, znači mišljenja da bi bilo jako dobro da Ministarstvo civilnih poslova u saradnji sa entitetskim ministarstvima zdravlja, znači da zajedno se obrati Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji u čemu sam imala jedan neformalan razgovor sa gospodinom ministrom Novićem koji me je obradovao i rekao da je Ministarstvo civilnih poslova već stupilo sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom u kontakt u vezi sa tim i da će poduzeti određene mjere. Mislim da je to jako dobro i da je dobro, znači da se napravi jedna strategija, odnosno da mi budemo onaj ko će podstaći takvu vrstu strategije zdravstvene zaštite ugružene populacije BiH i susjednih 75 zemalja. Mislim da bi tu Svjetska zdravstvena organizacija mogla jako dobro da da pomoć u vidu eksperata ili određenih projekata. S druge strane htjela bih da kažem ono što svi govorimo, evo ovih dana kažemo zemljište, pa tako, pa mi ćemo to poprskati i td. Ako posmatramo ovu katastrofu, znači ona nije samo znači ljudska, ekonomska i ostalo, ona je ekološka katastrofa. Pitanje ekološke katastrofe je jako bitno i takođe pitanje koje mislim da treba predstavnici, zvanični predstavnici Savjeta ministara, znači zajedno sa nadležnim iz entiteta i svih ostalih nivoa vlasti, da delegiraju znači određenim institucijama UN-a. Sasvim je jasno, znači da je naše zemljište zagađeno. Mi imamo znači, nije to samo pitanje mikrobiološke zagađenosti zemljištaa, u pitanju su teški metali, u pitanju su, da mi sutra možda možemo imati biljke monstrume koje neće biti upotrebljive za ljudsku ishranu, imaćemo možda životinje monstrume koje će određenim genetskim modifikacijama pod uticajima raznih faktora koji su se ovdje zbili, pa tako da to ništa neće biti upotrebljivo za ljudsku ishranu. Mi takođe mislim trebamo postaći eventualnu regionalnu zajedno u saradnji sa Ministarstvom civilnih poslova i eventualno vanjskih poslova, takođe regionalni veliki projekat u vezi sa takvim pitanjima ekološke zaštite. Ja nisam bila duga, pošto jako već ovako, je li, svi smo umorni, pa ću ovim završiti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Sljedeći diskutant, uvaženi kolega Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Nema toga što skoro da nije rečeno, ali ono što je katastrofa koja nas je zadesila, dakle stogodišnjim poplavama, da smo podcijenili jedan veoma bitan faktor prirodne nemani koja je moguća da zadesi dakle područje u ovoj situaciji u BiH i zemljama regiona. Svakako najteže i najgora moguća stvar su ljudski životi koji su, izgubljeni ljudski životi. Istovremeno sada postoje različite priče i nažalost i ovakva priča uglavnom najčešće je ispunjena političkim različitim doskočicama što je ko mogao da učini. Generalno, moja procjena vezano za ovo, ja smatram da na svim nivoima nismo imali dovoljan trening i nismo ozbiljno shvatili jednu suštinsku stvar koja godinama traje odavdje. Kao dječak se sjećam biljega, skoro 3 km od Drine kada je ... Drina, dakle plavila područje više od 3 km od svog toka i gdje su izbacivani, dakle mrtva tijela, odnosno leševi koji su sahranjivani kao nepoznata lice. Dakle, ništa nije bilo što se nije desilo. Mi smo zaboravili i davno od prije rata, svaki put recimo, znake uzbune koji su se dešavali u lokalnim zajednicama kao dio opomene. I ne može se reći da nadležni centar pri Ministarstvu bezbjednosti i Uprave civilne zaštite entiteta nisu na vrijeme dostavili izvještaje. To je gola laž i to nema apslutno nikakve veze sa bilo kim i optuživanjem. Nažalost, odgovorna lica podcijnili su tu priču. To je moguće. Moguće je i kao dio psihološkog efekta. Ko je vjerovao da će biti rat? Šta se dešavalo tada? Kada je u pitanju prirodna katastrofa često je nemoguće izbjeći. Vidite vi, mi ovdje nismo imali dakle povrijeđenih u smislu da se oni spašavaju, imali smo dejstvo udarnog talasa, utopljenje i gubitke ljudskih života. U sadašnjem načinu organizacije zaštite od, taj vodoplavni područja, nije bilo moguće više od toga učiniti nego blagovremeno evakuaciju. Dakle, smatram da smo tu gubitke doživjeli. 76 Šta je naša uloga kao zakonodavnog tijela? Smatram da svi mi na svim nivoima moramo učiniti sve da se najhitnije moguće omogući svakom onom ko je ostao bez krova nad glavom, smještaj. Dakle, to je ključna uloga. Mi ličnim primjerima treba da učinimo sve da se to mora završiti do kraja avgusta mjeseca. Svaki termin poslije toga je mogući rizik koji će ih uvesti u poziciju izbjegličkih centar. Da li možemo to uraditi? Smatram da imamo i pozitivne primjere u ovoj katastrofi. Ja mislim, govorim za ono kako sam komunicirao sa odgovornim ljudima, da su institucije radile u skladu sa zakonom i stanjem u kojem se naklaze. I ne postoji niko ko je ignorisao neko stanje. Svako je činio maksimalno moguće u ovoj situaciji. Pozdravljam ovo što je i Savjet ministara u skladu sa zakonom uradio. Neću pojedinačno nikog nabrojati, ali smatram da se učinilo sve da se naprave neki značajni pomaci. Šta više od ovog uraditi? Savjet ministara zajedno sa nadležnim entitetskim vladama i lokalnim zajednicama koje su pogođene sa ovim, mora hitno učiniti sve da prezentiramo stanje tragedije u BiH. Treba učiniti sve da se organizuje donatorska konferencija, bilo za BiH ili za zemlje regiona. Moramo to prikazati krajnje pošteno i odgovorno, a ova Parlamentarna skupština mora učiniti sve da mi ne budemo u stanju koje nije nemoguće, dakle da već od narednog mjeseca ne mogu se isplaćivati plate za zaposlene u javnom sektoru. Informacija da je 80% direktnih poreza u drugoj polovini mjeseca maja uplaćeno na entitetske račune, odnosno na Poresku upravu RS-a je alarmantna. Šta će to značiti? Gubitak radnih mjesta. Mi ćemo imati sigurno smanjena sredstva iz indirektnih poreza, prije svega najveći prihodi su dakle od PDV-a, oni su neminovno u smanjenju. Šta se u ovoj situaciji može desiti i kako to smanjiti? Šta mi možemo učiniti? Kako je moguće da ova Parlamentarna skupština hitno večeras ne održi sjednicu, ovo govorim o Domu naroda i donese se odluka o usvajanju zakona, izmjena i dopune Zakona o akcizama? Da li BiH treba da bude kažnjena i sa ovom tranšom kredita MMF-a? Šta je to što treba hitno da uradimo vezano za ovaj zakn koji bi nas mogao dovesti u situaciju blokade, dakle priliva sredstava od, recimo dijaspore ili bilo kojih drugih transakcija, mislim na ovaj Zakon o sprečavanju pranja novca i terorističkih aktivnosti. Šta je to da BiH blizu dvije milijarde odobrenih kredita i da mi plaćamo kamate na neovučena sredstva, dakle ko je taj ko treba da uradi projekte kako bi se ovi krediti povukli? Jedno važno pitanje koje su, ovdje mi često ignorišemo i često pravimo akrobacije političke, a koje je suštinsko. Da li u ovj zemlji može da se dogovori mehanizam koordinacije i šta je on uopšte problem? Znate šta je problem. Ako ne možemo da odgovorimo, problem je u tome što uvijek želimo nešto više od toga. Ja smatram da najviše što sada ova zemlja treba da želi, to su investicije. To je spašavanje radnih mjesta. Kako mi mislimo pristup BiH, ekonomskog i socijalnog razvoja bez dogovora o mehanizmu koordinacije? Ne vjerujem da EU u bilo kom smislu od BiH zahtijeva više od toga već da dogovorimo u skladu sa Ustavom i zakonima ove zemlje. Da li imamo spremnosti to da uradimo? Da li ima smisla da pričamo o bilo kakvom izbornom procesu ako budemo u situaciji da imamo 100.000 ili 150.000 nezbrinutih ljudi pred zimu? Šta se može uraditi da se sredstva Ministarstva za izbjeglice i raseljena lica usmjere na neke druge? Dakle, smatram da kolegiji oba doma Parlamentarne skupštine treba, dakle u užem sastavu, da naprave prijedlog mjera kako ćemo u naredna tri mjeseca omogućiti zakonodavstvo koje bi bilo prihvatljivo i koje bi omogućilo finansijska sredstva u BiH, da se zajednički održi sastanak proširenih kolegija, da imamo tu konsezus svih i pozicija i opozicija, da ne pričamo neke laži. Uvijek možete da iskarikirate nešto što nema apsolutno nikakve veze sa stvarnošću. Ovdje je život u pitanju, niko nas ne može opravdati toga ako ne učinimo za svakog građanina u BiH. Šta od nas treba da očekivaju ti ljudi koji su u potopu bili od Doboja, Šamca, Maglaja? Šta će oni jadni ljudi gdje su svi mostovi pokidani, gdje danima ne mogu preći? Mi moramo učiniti 77 da kao najviše zakonodavno tijelo ove zemlje u skladu sa Ustavom i zakonom učinimo sve da se uradi više od ovog nego što je sada. Ja smatram da je to naša odgovornost, uključujući, rekao sam još jednom, i lično finansiranje svega onog što u skladu sa svojim mogućnostima možemo učiniti. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo ako izuzmemo žrtve koje su bile ova šteta, katastrofa ako će nam promjeniti promišljanje, neće onda biti tolika šteta, možda da bude i šansa za jedan novi gospodarski zamah. Jer kolika se šteta pravi, kolega Lazar je govorio, ako nemamo mehanizam koordinacije, a želimo biti članica EU? Kolika se štet pravi ako nemamo strategije na nivou države energetike, zdravstva, nemamo pristupa tim novcima? Kolika se šteta pravi samo u posljednjih deset godina, ako kažemo evo prvi deset godina je bio rat, oporavak, ali zadnjih 10 godina deficit u BiH je 72 miljarde i 407 tisuća, dakle u zadnjih 10 godina lošom ekonomskom politikom, lošom upravom prije svega izvršne vlasti, 72 miljarde smo napravili minus. Ono što mene zanima jedna detalj u tome jeste, kolika se šteta pravi, evo za poljoprivredu o kojoj govorimo, kad nismo uspostavili sustav plaćanja na nivou BiH za poljoprivredu i ruralni razvoj koji nam odmah osigurava 30 miliona eura iz evopskog fonda. I mene baš zanima na koji će način reagirati na donatorsku konfereniciju EU kad kaže – vi se nećete da organizirate i uzmete pare gotove, kako ćemo vam mi to davati. E zato kažem ako će ova šteta nam promijeniti promišljanja u drugom pravcu mislim da neće biti tolika šteta. Ja se nadam solidarnost ljudi i ovu momentalnu štetu, kažem – izguraćemo mi to. Ali dugoročno, dakle moramo promijeniti strategiju. A u tom pravcu, evo ja ću jedan samo kratki zaključak da vidim ima li volje sadašnje Vijeće ministara da jedan mali pomak napravi, a zaključak glasi: Zaključak kojim se zadužuje predsjedatelj Vijeća miisitara da zajedno sa entitetskim premijerima i ministrima poljoprivrede entieta žurno stave u funkciju platni sustav u poljoprivredi i ruralnom razvoju za BiH kako bi BiH mogla koristiti pretpristupna sredstva EU za ruralni razvoj. Evo, to je moj zaključak. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Evo, ja cjeneći vrijeme, iscrpljenost, smanjenu koncentraciju i Vijeća ministara i nas ovdje u sali, ja ću svoju diskusiju fokusirati isključivo na prijedlog zaključaka koje smo kolega 78 Beriz Belkić i ja pripremili, imajući u vidu činjenicu da, odnosno pošli smo u koncipiranju ovih zaključaka od činjenice koje su sve nadležnosti ovog Parlamenta, odnosno eventualno sugestije Vijeću ministara da napravi neke poteze i ne ulazeći svakako u raspravu da li su institucije učinile nešto, da li je moglo biti više, da li, jer danas je ovdje bilo i dosta iscrpljivanja, ali kao što smo i vidjeli ni jedne inicijative da se smjeni iko iz Vijeća ministara ili iz bilo koje državne institucije, znači svi su radili svoj posao i td. Dakle, prvo mi predlažemo da se zaduži Vijeće ministara da sve aktivnosti na novom zaduživanju kod međunarodnih finansijskih institucija usmjeri na saniranje posljedica i smanjenje rizika od elementarnih nepogoda izazvanih poplavama i klizištima u BiH. Ja ću vas samo podsjetiti da smo, da je ovaj Parlament, odnosno državne institucije iksljučivo nadležne za međunarodne, međunarodno zaduživanje, odnosno dug i td. Drugi prijedlog zaključka, Vijeće ministara će u saradnji sa nižim nivoima vlasti u BiH napraviti listu prioriteta koja će biti osnova za realizaciju aktivnosti na novom vanjskom zaduživanju BiH. Treće, zadužuje se Fiskalno vijeće da razmotri potrebe izmjena budžeta u BiH i pripremi novi srednjoročni fiskalni okvir vodeći računa o značajnom padu ekonomske aktivnosti u BiH kao posledice elementarnih nepogoda koje su zadesile BiH i naglašenim, s druge strane, naglašenim potrebama budžetske pomoći u funkciji saniranja posljedica poplava, odnosno klizišta u BiH. Ja mislim da ne treba biti ekonomista ovdje, ali da svi razumijemo ne samo direktne ekonomske posljedice ove katastrofe, odnosno elementarne nepogode, nego i one koje će uslijediti u narednom periodu, a koje su već evidentne u, kako u prihodima, smanjenim prihodima tako i u povećanim zahtjevima za budžetskim rashodima. Četvrto, zadužuje se Vijeće ministara da pripremi prijedloge izmjena postojećih zakona kojima se obezbjeđuju sredstva u budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH i koji su osnov za finansiranje rashoda, kako bi se obezbjedila dodatna sredstva u funkciji saniranja posljedica elementarnih nepogoda. Ja ću vas podsjetiti da je ova Parlementarna skupština već u više saziva donosila zakone koje su sadržavale kaznene odredbe i koje su već prevaziđene u svojim veličinama, količinama. Osim toga situacija u kojoj se nalazimo i pogotovo sad u ovoj, u ovom periodu pokazala je kako su kaznene odredbe neprimjerene i cjenimo da bi smo mogli barem povećanjem i takvih poteza ili povećanjem, recimo, ili smanjenjem dakle nekih, nekih stavki u postojećim zakonima mogli obezbjediti dodatna sredstva. Peti zaključak, zadužuje se Vijeće ministara da u koordinaciji sa nadležnim institucijama u BiH obezbjedi transparentan način upravljanja sredstvima pomoći u BiH kako bi se smanjili rizici od eventualnih zloupotreba. Ja ću vas podsjetiti, vjerovatno je većina imala priliku da čuje vijesti kako su brojni nivoi vlasti od lokalnih, opštinski, kantonalnih, entitetskih, pa čak i političke stranke otvorile donatorske račune. Dakle, mi smo već stvorili pretpostavke, institucionalne pretpostavke u BiH za eventualne zloupotrebe sredstava od donacija, mogućih donacija namjenjenih pomoći ljudima kojima to i treba. 79 I šesto, ja ću zamoliti za posebnu pažnju, pozivamo političke stranke da sredstva namjenjena predizbornoj kampanji, a naročito ona koja su namjenjena štampanju bilborda, plakata i drugih reklamnih materijala uplate na račun namjenjen prikupljanju sredstava za pomoć stanovništvu stradalom u poplavama i klizištima u BiH. Da ne bi smo nasjeli na eventualnu kritiku demagogije svako od nas treba biti svjestan da svaki štampani plakat, bilbord ili bilo šta jesu kvadrati stambenog prostora za stanovništvo koje je stradalo u ovim poplavama. Prijedlog zaključaka mi ćemo dostaviti u proceduru, ukoliko bilo ko smatra da su ovi zaključci, odnosno ovaj prijedlog zaključaka politički obojeni ili ukoliko ima otpora prema tome što dolaze iz jedne opozicione stranke, mi se odričemo autorstva. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mirsad Đugum, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, poštovani članovi Vijeće ministara. Uz iskreno žaljenje za sve žrtve koje su nastale u periodu ovih poplava i sve štete koje su zadesile građane BiH želim da kažem da je jedna moralna dimenzija građana došla na, do najvećeg izražaja i to je ono što iz ovoga možemo kao pouku izvući da i humanost i solidarnost međusobna među građanima je bila prisutna čitavo vrijeme i ona je i dan danas aktivna. Razgovarati o pojedinim nivoima vlasti da li su uradili nešto ili ne je veoma teško danas govoriti, apsolutno nemoguće. Da bi to razgovarali i da bi analizirali, ocjenili i čak nakon toga izvršili ili sankcionirali pojedine koji nisu uradili svoje mi moramo imati sveobuhvatnu analizu svakog nivoa vlasti, vidjeti gdje se moglo više i šta se u suštini nije odradilo. Nakon toga tek možemo diskutirati o tome ko je napravio propuste ili analizirati da li imamo zakonskih prepreka ili imamo zakonskih propusta u kome treba Vijeće ministara ili druge izvršni dio vlasti preporučiti parlamentima promjene određenih zakona da bi bili spremni za ne daj Bože bilo kakvu drugu situaciju da kvalitetnije, adekvatnije i sa maksimalnim angažmanom djelujemo. Sada je važno uraditi sve da se spriječi pogoršanje situacije, da se naprave planovi i programi i u sanaciji šteta na području cijele BiH. Koordinacijsko tijelo Vijeće ministara broji 21 člana, da li je moglo uraditi više ili nije to ćemo dobiti vremenom, da li je bilo aktivirano, da li je moglo po zakonima, ali to trebamo sigurno jednu kompletnu analizu uraditi. U cilju prijedloga želim reći ono što sam u par navrata isticao, a sad se pokazalo da je stvarno urađeno nešto gdje se uradio propust u pojedinim ministarstvima. Dvije godine sam govorio da u Ministarstvu civilnih poslova nema kompletno popunjen tim Sektora zdravstva, da 50% nije popunjeno ministarstvo zdravstva, odnosno Sektor ministarstva zdravstva i da neke poslove koji bi trebali uraditi apsolutno nisu u stanju ili u mogućnosti da urade. I druga stvar, kada smo govorili i kada je zaključak ove Parlamentarne skupštine bio da se napravi zajednička strategija reforme zdravstva na nivou cijele BiH normalno da su nadležnosti zdravstva na entitetima i odsjeku u Distriktu Brčko, danas se pokazalo da se to moralo uraditi, jer sad dolaze i grant sredstva ili za IPA fondove mi apsolunto ne možemo, apsolutno konkurirati ni za grant sredstva, ni za IPA fondove. U cilju onoga što nam slijedi, a sada slijedi i ono je što je najaktuelnije ili najakutnije sprječavanje zaraznih bolesti i briga o zdravlju stanovništva, predlažem dva zaključak: 80 Da ministar civilnih poslova BiH hitno formira ekspertni stručni tim za prevenciju, praćenje zaraznih oboljenja u BiH i posljedica katastrofalnih poplava, kao i koordinaciju sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i drugim međunarodnim organizacijama. Moram reći da su sada komunikacije više na nivou entiteta, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Milica Marković, replika. Izvolite.
Pa danas je bilo puno diskusija kojima su neke kolege poslanici željeli da iskoriste ovu priču o nesreći koja se dogodila u BiH, da pokušaju da bar kroz tu priču na neki način kandiduju ili afirmišu BiH kao neku državu koja je kao Hrvatska, kao Srbija, kao recimo Japan koji se desio u elementarnoj nepogodi pa onda mora da rješava svoja pitanja. Ali mislim da je diskusija gospodina Đuguma prevršila mjeru sad u svakom pogledu, jer Vi želite da ovdje na ovoj nesreći i katastrofi prirodnoj koja se desila u BiH stvorite situaciju da jedan sektor u Minsitarstvu civilnih poslova bude jače, ima veće nadležnosti i ingerencije nego što imaju entitetska ministarstva zdravstva. Pa Vi baš treba da uzmete da pročitate nadležnosti u Ustavu šta su nadležnosti državnih ovih ministarstava a šta entitetskih. I pominjete tu kako Vam smeta što neki gradovi i sela imaju bolnice sa navodno, kako kažete, nekim ogromnim kapacitetima. Pa evo ja ću Vam reći da Bijeljina ima bolnicu koja vrijedi 100 miliona maraka i otvorena je prošle godine. I šta Vi imate protiv toga da se građani u bilo kome kraju BiH, entiteta, kantona, šta god da uzmemo nek se liječe u dobrim i kvalitetnim i efikasnim zdravstvenim ustanovama. Ili mislite da treba sve što postoji da stoji u Sarajevu, pa da onda ne znam semberci, banjalučani ... dolaze i mole gdje će, kad će biti primljeni i šta će? A usput da Vam kažem za sve one koje Vi brinete hoće li se inficirati, hoće li se razboljeti, šta će kako će, njihovo liječenje evo i da se to desi plaćaće Fond zdravstva RS-a i Federalni fond za zdravstvo. I izbijte to iz glave sebi da sanjate o nekom državnom fondu za zdravstvo ili državnom ministarstvu zdravlja, to dok je SNSD-a ovdje u Parlamentu se neće desiti, odnosno dok je na snazi ovog Ustava po kome BiH funkcioniše, a Vi takvim pričama i takvim nastojanjima samo bespotrebno trošite vrijeme ovog Parlamenta i eventualno ljudi koji bi radili nešto korisnije, a ne slušali takve priče. 82
Uvaženi kolega Mirsad Đugum odgovor na repliku.
Sreća pa ste žena, Vaša diskusija apsolutno nema mjesta, da je sreće da u Bijeljini ima bolnica od 200 miliona maraka, da je sreće. Ja ću učestvovati u tome i biću, prvi ću biti, podići ruku uvijek kada imamo potrebu za bilo kojim kapacitetom. Da je sreće, da je sreće da se provodi zakon oko 100 miliona maraka samo na ljekovima godišnj bi mi ušparali, da je sreće da se ide u grand sredstva i IPA fondove a ne kreditne linije gdje se kupuje aparatura tri puta, to Vi podržavate. Ako to podržavate ja iza toga neću stajati. Jasno su pokazatelji, bili ste na sjednici Komisije za vanjske poslove gdje je argumentirano rečeno koliko koštaju pojedini aparati, ako stojite iza tih koji mešetare sa aparatima, ja neću neovisno da li se bolnica pravila u Sarajevu, u Bijeljini, u Mostaru ili bilo gdje. Kriminal koji je uzeo tolikog maha u zdravstvu, od lijekova do aparature, ne mogu podržati. Ako mislite da je taj način razmišljanja način da pravimo troduple kapacitete pošten onda ćemo vidjeti dokle ćemo doći. Ja sam predlagao da se za djecu napravi bolnica neovisno da li će biti u Mostaru, Banja Luci ili u Sarajevu ili u Tuzli, neovisno kojem gradu u Bijeljini, koja će liječiti djecu oboljelu od leukemije gdje će se raditi transplatacija koštane srži, to se nije usvojilo ovdje. Ne moramo 200 hiljada eura za svako djete izdvajati, meni je svejedno da li će ona biti u Bijeljini ili u Banja Luci vjerujte, ali dajmo ta sredstva usmjerimo tamo da se može ovdje liječiti, dajmo da ne ide u Italiju, Francusku ili bilo gdje jer imamo kapaciteta. Molim Vas krivo ste apsolutno shvatili, krivo mislite i Vi jedina je Vaša, gospođo Marković, na svaku diskusiju o ovome dijelu da neko želi prenosti nadležnosti i onda kao da Vas je osa ujela. Molim Vas nadležnosti su zdravstva na entitetima i niko to ne osporava, ali koordinacijska uloga u kapacitetima kao koordinacijska uloga u listi lijekova je Savjeta za zdravstvo, odnosno Agencije za lijekove, Savjeta za zdravstvo, koordinacijska uloga u potrebama kapaciteta određenih stručnjaka je na Ministarstvu civilnih poslova.
Vrijeme.
To samo shvatite, razdvojite te stvari, nadležnosti ministarstava entitetskih i obavezu civilnih poslova u ovom dijelu kao koordinacijsku ulogu samo to shvatite biće Vam sve jasno.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvažena kolegica Milica Marković. Izvolite.
Pa šta drugo da kažem nego da Vi ste stvarno daleko otišli u tom svom sanjanju i nekakvim imaginacijama šta bi trebalo biti Ministarstvo civilnih poslova i priželjkivanjima da na nivou BiH postoji ministarstvo zdravlja. Ako Vi imate u Federaciji krimanala u zdravstvu niko Vam ne spori da Federalni MUP se bori protiv toga, SIPA šta god hoćete. Ali ako postoji bilo kakvih zloupotreba u zdravstvu u RS-u s tim će se obračunavati MUP RS-a i nemojte Vi brinuti brigu o tome ko će, ima li mešetara, ima li zloupotreba, ovo ono u zdravstvu RS-a, o tome će se brinuti vlasti RS-a. A u bolnici u Bijeljini iako ona vrijedi 100 miliona maraka, kao i u bolnici u Banja Luci, kao i u bolnicama u Federaciji niko neće braniti da, niti će iko od doktora u 83 bijeljinskoj bolnici vratiti pacijenta koji dolazi iz Teočaka ili iz Janje, iako je on Bošnjak to nije nikakva prepreka da on bude liječen u bolnici. Kao što vjerujem da brojni pacijenti koji odlaze iz Bijeljine u Tuzlu nije nikakva prepreka da budu tamo liječeni ako oni to žele i ako hoće. Tako da te nebuloze koje slušamo da treba ne znam zloupotrebe, ovo, ono, zaboravite tu priču da ćete imati ministarstvo zdravlja i fond zdravstva na nivou BiH, to se neće desiti dok smo mi ovje u Parlamentu.
Pa šta mislite sad da traži klub pauzu jedno pola sata, mislim da se malo smire duhovi i da malo bude lakše i ostalo, jel'.
... u tom smjeru govorim.
E, zahvaljujem. Prvi zamjenik predsjedavajućeg, kolega Božo Ljubić, izvolite.
Poštovane kolegice, kolege zastupnici. Dakle, ova polemika i ove replike su mi zaprvo dale povod da se javim također za repliku, a isto tako sam izvješten dok sam bio van sale da je jedan od zastupnika, zapravo ovaj replicirao na moju raspravu, otprilike na način da ovaj, kako može doktor Ljubić tvrditi da nema sistema, a prima plaću, čini mi se ovaj, u ovoj državi na osnovu sistema. E gledajte, zapravo i ova sada rasprava i ove polemike govore da ovdje nema sistema, a da ga nema ja ću samo citirati, dakle, ovaj dio iz ovoga Izvješća danas koje smo, ovaj, primili od Ministarstva sigurnosti koje kaže – Evidentni su problemi u funkcioniranju Koodrinacijskog tijela, a oni se ogledaju u nemogućnosti izvršavanja funkcija koordinacije, pomoći utvrđene Okvirnim zakonom što sve vrijeme odgovara na katastrofu i td. i td. Ovaj, prema tome očigledno je da nema sistema, da ima sistema ne bi kolega Đugum imao potrebu da predlaže parasistemske mjere i da se formiraju određena koordinacijska tijela, jer bi smo mi u državi koja već 20 godina egzistira ovdje nakon svog priznanja imali, dakle, ... sistemu institucije koje trebaju odgovarati i u redovitim a pogotovo u izvanrednim okolnostima. Dakle, to je jedna stvar. Druga stvar, dakle nije nikakav argument protiv, da tako kažem, određene institucije na državnoj razini to što u Ustavu nema ministarstva na državnoj razini i evo nije nužno da ga ima, ja sam naveo primjer Švicarske koja ga nema, ali ima Zavod za javno zdravstvo koji treba brinuti, da tako kažem, o ovim stvarima i sličnima. S druge strane svaka država ima ministarstvo zdravstva ili većina država ima ministarstvo zdravstva na državno razini i ima institucije tipa zavoda za javno zdravstvo. Kad kažem zavod za javno zdravstvo ne mislim na fond zdravstva, dakle to su institucije stručne koje se brinu o prevenciji, ovaj, promociji zdravlja, prevenciji bolesti, cjepljenjima, prevenciji epidemija i td. i td. za one koji manje prate sektor zdravstva. A ipak postoji Svjetska zdravstvena organizacija kao supranacionalno multilateralno tijelo koje ima sve odjele koje se bave istim tim stvarima pa između ostalog, dakle odjel koji se bavi, dakle prevencijom zaraznih bolesti, pa prevencijom i ... nezaradnih bolesti i td. i td. I naravno u ovoj 84 situaciji pogotovo ovim povodom nema niko, da tako kažem, prava da ovaj, da interferira u postojeći sistem i traži promjenu toga sistema jer su one na kraju krajeva odraz Ustava BiH i kao takve, kao takvi su za sada datost, ali u okviru ove datosti se može puno bolje, puno bolje funkcionirati. Prema tome, ovaj, činjenica da postoje fondovi zdravstva na razini entiteta, da postoje fondovi zdravstva čak i na razini kantona ne sprječava, da tako kažem, da se pacijenti liječe tamo gdje im je najbliže, gdje je najbolje, jer najbolji princip, da tako kažem, u tom smislu je da novac slijedi pacijenta. Međutim, nama nedostaje i tu sistema, dakle u ovom postojećem sistemu, pa onda pacijent evo da kažem iz Nevesinja da bi ostvario bilo koje usluge tercijarne zdravstvene zaštite mora ići u Banja Luku, a Mostar mu je na, da tako kažem, pet koraka umjesto, da tako kažem, da stvorimo takav sistem da, ovaj, ovo što je rekla kolegica Marković da zavod, Fond zdravstvenog osiguranja RS-a plaća svoje pacijent se ugovorom regulira sa Kliničkim centrom u Mostaru i da se liječi tamo gdje to pacijentima najbolje odgovara i gdje će dobiti adekvatnu zaštitu. Prema tome da ima sistema, kolega Jagodiću, mi ne bi smo morali danas raspravljati i predlagati parasistemske mjere, dakle to je suština ove države. I ja ću biti ovdje potpuno, da tako kažem, grubo otvoren BiH trenutno funkcionira, odnosno ne funkcionira kao jedan provizori koja opstaje u ovakvom stanju samo zahvaljujući jednoj izvanrednoj, da tako kažem, intervenciji međunarodnog činbenika u političkoj, pa i financiskoj sferi i dog god mi ne budemo, da tako kažem, svjesni da nama treba država kao nekakav servis ovaj, tu i da trebamo graditi sistem, mi ćemo se suočavati sa sličinim problemima i ovaj i deficitima sistema. Hvala ljepa.
Zahvaljujem. Nadam se da ćemo se vratiti na temu. Uvažena kolegica Nermina Ćemalović, replika. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da pozdravim sve prisutne. Ja bih voljela da gospodin Ljubić nije ovaj put izašao i replicirao nešto što je zaista u najmanju ruku, evo moram reći uvaženom kolegi, smiješno. Spominje nekakve parasistemske mjere, nema sistema, nema ovog, nema onog. Razumijem gospođu Marković koja apsolutno nije razumjela poruku gospodina Đuguma, mog uvaženog kolege i studenta. Da je replicirao gospodin Kabil ili Vesna ili Lazar Prodanović ili ja kolegi, ja bih možda i razumjela da nešto tu ima što se tiče zdravstva. Međutim, gospođa Marković apsolutno nije razumjela priču i poruku koju je prenio gospodin Đugum, koju ovaj puta pozdravljam zaista. Priča o nekakvim, državnom nekom ministarstvu zdravstva ovdje nema, nema osnove, nema nikakve, nikakvog razgovora. U čemu se slažem sa gospodinom Ljubićem? U jednom što je spomenuo švicarski model zdravstva i spomenuo Zavod za javno zdravstvo što ima Švicarska na niovu države. A u čemu se razlikuje ova strategija zdravstvene reforme koju je spominjao gospodin Đugum ja to ne znam, ali znam sigurno da Zavod za javno zdravstvo da ima na državnom nivou, što bi trebalo da bude u okviru Ministarstva civilnih poslova i Odbora za zdravstvo, u svakom slučaju bi taj isti Zavod za javno zdravstvo morao imati i strategiju zdravstvene reforme i načina. Gospodo, ovdje pored situacije da smo imali, i vjerovatno će nažalost biti do 40, 50 stradalih naših građana BiH u ovim poplavama, još nije zaokružen broj, ja se nadam da će biti manji, ali ako kažemo 26 u RS-u, sad ne znam tačno ovamo u Federaciji, sad se kreće oko 40 85 broj, naša osnovna briga je ovo o čemu pričamo, a to je zdravlje naših građana. Mi moramo znati da je milion ljudi faktički, nećemo reći iseljeno, ali su sigurno pogođeni ovim poplavama. Milion ljudi, najmanje milion ljudi u BiH. E sada, najmanje trećina, ako nije i veća, to ćemo znati, je iz stočnog fonda, otišla nam. Ono što, evo ja ne znam da li je gospođa Marković bila u prilici da ode pa da vidi kako plutaju svinje, krave itd., što sam ja vidjela prije četiri, (?) nije uključen mikrofon ja sam vidjela, jeste, jeste vidjela sam, i onda bi se morali zabrinuti i podržati ovo o čemu je gosodin Đugum pričao. Dakle, apsolutno se slažem i podržavam projekat gospodina Đuguma.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Darko Babalj ima diskusiju. Je li uvažena kolegica imala ne dvije nego tri replike, malo su vam progledali kroz prste kada ja nisam bio tu. Uvaženi kolega Darko Babalj, izvolite.
Evo, prije svega, znači da, s obzirom da se prvi put javljam, i ja se priključim saučešću svim nastradalim u ovim poplavama. Prvo, da kažem da, ono što sam i očekivao naravno, a to je da ono što sam i očekivao, znači gospodin predsjedavajući i jedan ministar su ovdje. Ja, ovo je zamjenik, zamjenik, zamjenik, ja se izvinjavam ovome ministru do sada ga nisam vidio, pa izvinjavam se, znači. Toliko o ozbiljnosti. Znači, ovo je prvi put da vidim ovoga ministra nakon imenovanja da je ovdje, i ako nije tako recite mi. Drugo, mislim da ... ne razumije se jer je okrenut od mikrofon... filozofska postavka, gospođo Majkić. Ja sam mislio da kolege koji su ovdje dva, tri mandata, ne želim da ih imenujem, i one koji meni spočitavaju onih 47 minuta, evo to ste Vi gospodine Jovičiću, da ste znali da je usvojen zakon za koji ste vi glasali 2008. Godine, a on se zove Okvirni zakon o spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih ili drugih nesreća u BiH. E, ja sam mislio da ćemo mi diskutovati o ovome, a onda sam se iznenadio jer su svi skupljali, odnosno većina skupljala neke jeftine političke poene. Čitanjem ovog Zakona, i pročitao sam ga, ...
nije uključen mikrofon
Nije kasno zato što će SDS pokrenuti krivične prijave protiv NN lica, a provjerio sam maloprije, nema novinara, znači nije političenje. Jer u ovome Zakonu sve ono o čemu smo mi pričali stoji. I veliko razočarenje, mene koji se javljam rijetko, 47 minuta, da sam ga ja nekako 86 pročitao, a ovi koji se javljaju svaki put, ne možeš oči otvoriti od njih, ga nisu pročitali, jer da su ga pročitali ne bi diskutovali onako kako su diskutovali. Neslaganja sa gospodinom Ljubićem u vezi sistema u ovom principu, a mislim da je tačka dnevnog reda poplave a ne zdravstvo, ali sad pričam o ovim stvarima elementarnih nepogoda. Ako iučemu postoji sistem u BiH onda postoji sistem o ovome o čemu mi pričamo svaki dan. E sad ne znam da li da iskoristim ovih 8 minuta pa da vam čitam ovaj Zakon, mislim da bi to bilo najpametnije. Pa da sve ono, kažu nemojte spominjati riječi gluposti i ove neke nebuloze, i to kad kaže neko ko se ne svidi nekome se prekida sjednica, a vrlo često se čuje od nekih drugih poslanika pa se ne prekida sjednica, da sve ono, nemam riječi kako da kažem ono što sam ja danas čuo, odnosno većinu onoga što sam ja danas čuo. Možda mi je najpametnije da oćutim kao što sam oćutao ono prije dvije, tri godine, jer mislim da je nekad bolje oćutit a ne pričati praznu priču, jer je puno prazne priče ovdje. E, postavljam sad pitanje Vijeću ministara, ono što je gospodin Mladen Čavar, e vidite nemamo ministra bezbjednosti koji nam je itekako potreban u ovim situacijama u kojim se mi danas nalazimo, imamo zamjenika ministra, ono što je on ovdje nama napisao je skup jedan informacija, stanje, posljedice, stanje na putevima, šta je ko radio, gdje je ko radio i pozitivno, to je ono kako je čovjek vidio. Međutim, ono što piše u Zakonu to nije ovo što ste Vi nama napisali, to je puno toga. I pitam Vas – da li ste Vi pročitali ovaj Zakon i šta je obaveza Ministarstva bezbjednosti? Ili ste ga pročitali pa nemate odgovor, pa ste nam onda ovo napisali i mislili ste da niko ne zna da postoji Zakon o spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih ili drugih nesreća u BiH. I imaćemo kad pričati jer se nadam da ćemo shvatiti ozbiljnost situacije u kojoj se nalazimo. Puno toga ovdje je rečno što je dobro, moram i to priznati, puno toga je predloženo, vjerovatno što će proći, sa jednim ciljem a to je kako pomoći građanima BiH u Maglaju, Doboju, Bijeljini. Njih ne interesuje ni okvirni zakon, ni neokvirni zakon, znači ljudi su ostali bez materijalne imovine, neki su ostali bez najbližih, neki su ostali bez hrane, neki su ostali bez vode, a mi se nalazimo u situaciji da skupljamo jeftine političke poene. I ja sam siguran da niko od nas neće skupiti ni jedan jeftini politički poen, ali itekako ćemo raspravljati u budućnosti o krivici koje evidentno ima. E sad, ja neću govoriti da li je krivica Vijeće ministara, da li je krivica vlada, entiteti, da li je krivica lokalna zajednica, ali evidentno je da krivice ima. Ono što bih želio konkretno da pitam, jer sve ono što sam mislio pitati ljudi su pitali pa je smiješno da se ponavljam. Konkretno pitanje je, s obzirom da u Budžetu institucija BiH postoji budžetska rezerva i ona je 3 miliona i 900 pitanje jedno, ali pitanje iskreno, ona je možda potrošena do sada, ne znam, nisam siguran, ukoliko nije onda je prijedlog – nema boljeg načina da se ta budžetska rezerva koja je 3 miliona i 900 potroši u, odnosno da se da u fond ovaj solidarnosti o kojem svi pričamo. Mislim da je to, može se riješiti interventno sutra, i predlažem da se to riješi sutra. Ukoliko ste vi to radili, ja znači nemam zlu namjeru, nego ukoliko ste uradili svaka čast, ukoliko niste predlažem da to uradite. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Emir Kabil, diskusija. Izvolite. 87
Zahvaljujem se, poštovani predsjedniče, uvažene kolege. Naravno, ja neću govoriti ni o zdravstvu, nego ću govoriti o nekim stvarima koje evo na kraju naše današnje diskusije, neću nikog ni uzbuditi jer mi smo jedna nemoćna grupa ljudi koja ni na šta ne utiče. Donijeli smo more zaključaka koji nemaju nikakve veze sa životom i koji nažalost neće pomoći onima kojima treba da pomognu. Neću govoriti o Ministarstvu zdravlja na državnom ili entitetskom nivou jer to nije meritum problema, jer u principu to u ovome trenutku i ne može pomoći tim ljudima koji su u principu sirotinja, da ne budem patetičan, i ljudima koji su izgradili, mnogi, svoje kuće na nelegalnim lokacijama zbog nepostojanja sistema. Andrić još je davno, „Na Drini ćuprija“, jako lijepo opisao šta znači bujica i šta znači nekontrolisana rijeka, i nekontrolisana priroda, i šta znači u to doba narušen eko sistem. On je jasno rekao da velike nekontrolisane poplave su odgovor prirode na ljudski nemar. Ovo što se sad dešava je isključivo ljudski nemar. Mi smo uzrok tog ljudskog nemara i ni jednim svojim gestom u zadnjih 5, 10, 15, 20 godina nismo uradili da sačuvamo naše eko sisteme. Bivša Jugoslavija, ma kakva bila, za ovu zemlju je čudo. Bivša Jugoslavija je imala najuređeniji vodoopskrbni sistem u ovom cijelomu dijelu Evrope, mi to možemo prihvatiti ili ne prihvatiti, nasipi na Savi, regulacija Drine. Ja se samo sjećam kada se radila Termoelektrana Trebišnjica diskutovalo se toliko da li da se betonira dno ili ne, da se ne bi, u ono doba, narušio eko sistem i narušio se eko sistem. To su govorili ugledni profesori koji nisu bili stranački lideri, nego veliki eksperti. Nažalost, mi više nemamo eksperata, mi imamo samo ljudi koji slušaju određene politike i koji zbog toga će žrtvovati i ove ljude koji su jednostavno samo jedna kolateralna šteta nemara prema eko sistemu. Mi govorimo o poplavama i govorimo kako regulisati poplave. Ja sam imao priliku da u više navrata stručno boravim u Holandiji i nisam se toliko fascinirao njihovom medicinom koliko njihovom brigom za eko sistem. Holandija se nalazi ispod mora. Da li ste ikad čuli za poplavu u Holandiji? Niste čuli zato što čovjek i priroda žive zajedno. Imate fenomen u Švicarskoj da svi vodotoci i sve rijeke koje su igrom slučaja zabetonirane moraju da se skidaju. Zašto? Zato što se mikrosvijet ispod tih betoniranih vodotokova uništava. Mi smo to apsolutno uništili u ovako lijepoj zemlji zahvaljujući nemaru ljudskom, ponavljam nemaru ljudskom, uništili smo šume i imamo najveći broj klizišta trenutno u Evropi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa mi, ljudi. Dobro, znači ne želim da politiziram apsolutno i kažem ko je kriv. Ovdje nije niko kriv zato što ne postoji osjećaj odgovornosti. Kakva god da je Hrvatska, kakva god da je Republika Srbija i Republika Hrvatska oni su ako ništa drugo zbog onih stradalnika, nesrećnika koji su izgubili sve pokrenuli istražne radnje da kažu ko je kriv što se desio propust na nasipu, ne znam, u Hrvatskoj i u Srbiji. Ja lično mislim da će neko biti krivično gonjen i da će neko biti kažnjen. Mi nemamo nikakvih nadležnosti. Ako bih ja sad rekao hoćemo li mi pokrenuti neku inicijativu da se neko kazni mislim da će to odmah neko reći – mi nismo nadležni za to. I u pravu je taj koji će to reći, kao što je isto tako u pravu gospođa Marković koja jasno kaže – nema ministarstva zdravlja na nivou države, što je apsolutno tačno. I tu ja mislim je gubitak energije uopšte diskutovati o tome. 88 Zato ja bih danas možda ako možemo imati malo empatije prema svim ovim ljudima koji su stradali, ne obazirući se na regiju, na naciju, na ime i prezime, poslali bar jednu poruku, možda je to lažna poruka, poruka koju je Hrvatska i Srbija uputila svom građanstvu ili svojim narodima ili narodu kako hoćete, ja ne smijem reći građanima, nažalost, a to je da će sve te kuće unesrećenih biti sanirane i da oni koji se nalaze u nekim domovima biti vraćeni u svoje kuće nakon prve faze sanacije. Hrvatska je to Vlada uradila nakon pet dana od svega ovoga što se dešavalo u Hrvatskoj, a Republika Srbija možda i prije. Ovo vam govorim, znači samo iz jednog razloga – da svi ovi zaključci koji su jednostavno pranje naše savjesti koja je takva kakva je, nemaju nikakvog efekta. Mi bi trebali organizirati sad jednu novu sjednicu ove Parlamentarne skupštine da ovih 150 zaključaka saniramo u jedan a to je – da smo nemoćni, da smo autistični i da nemamo apsolutno nikakve snage da odgovorimo na ovo što trenutno dešava u državi. Upravo stoga vas molim da, ako možemo u ovom trenutku, donesemo bar jedan jedinstven zaključak koji će biti iznad politike, iznad dnevne politike i bilo koje druge politike, a to je, barem zajednički, a to je da jako lijepo zvuči, izrazimo sućut, saučešće, kako hoćete i žrtvama ovima i jednostavno obećavamo, obećavamo, naravno puno lažemo, ovim ljudima da ćemo nešto uraditi. Šta je to, naravno to je jako malo, a vjerujte mi da će ovi ljudi koji su stradali sami riješiti svoje probleme bez i nas parlamentaraca, bez entiteta, bez opština, jer ovakav neproduktivan sastanak koji imamo danas ovdje, i isto tako i u parlamentima Federacije, RS-a, opština, gdje se jednostavno lideri, odnosno ljudi koji su odgovorni za sve ovo i nečinjenje, slikaju i pokazuju da nešto rade. To je stvar i morala, stvar, aj da kažem, poimanja života i svega ovog u čemu se nalazimo, ali jednostavno mislim da nakon ove patetične naše priče od šest, sedam sati mislim da bi trebali donijeti samo jedan zaključak, sve ostalo, vjerujte mi, previše je. Hvala
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Slavko Jovičić, diskusija. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma, nemam pravo na repliku, pa evo danas pošto se nije čula, nisam mislio da se javim a evo javio sam se, pošto danas niko to nije rekao, to je uobičajeno u ovom Parlamentu, ali dobro. Da krenem, otišao kolega šta da radim, uvijek se tako desi, čim oni vide nas da smo prijavljeni iz SNSD-a na displeju oni odu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Sad i ja. Mada imam, nije to sad, nisam ja bitan, problema ja zdravstvenih, a ja ih saslušam. I ovo 6 minuta i 20 sekundi neću dodati onom ranijem izlaganju, ali govoriti danas o zakonu koji smo mi izglasali ovdje 2008. godine za koji oni nisu pokrenuli nikakvu inicijativu izmjena i dopuna ako im nije odgovaralo, a sa nama upravo tada, ja sam bio poslanik, bez i jedne primjedbe tadašnji poslanici SDS-a čak su uticali na nas da donesemo taj zakon. Mi smo se samo borili, sjećam se odlično, da se on zove okvirni, jer ovdje sve što je okvirni nekako možemo progutati, a ono što je baš prefiks BiH teško to ide, rekla je uvažena Marković kolegica. I ne 89 treba niko da se ljuti na nas, to je tako. I kao što reče kolega Ljubić, i na njega su se ljutili, takva je BiH, sad ovi prefiksi koje ste vi dodavali nije potrebno, svi mi znamo kakva je. Mi danas ovdje najmanje smo govorili šta ćemo mi uraditi i koliko ćemo uraditi zajedno sa institucijama, što prije, urgentno, da se tim ljudima pomogne. Danas govorimo o poplavama, o nesreći, o nedaćama, a ne o nekom zakonu koji je donesen 2008. godine, ponavljam, i niko nije pokrenuo njegove izmjene i dopune. I sad sjetili se oni i kao neke krivične prijave će podnijeti protiv. Protiv koga? Prvo moraju protiv sebe. Ako se to desi onda ću i ja sam protiv sebe pokrenuti, ako je to loš bio zakon, ja mislim da nije. Dakle, da ne sluđujemo dodatno ovaj narod, mene interesuje, i dobro se vidi ova tabela što je uvaženi zamjenik Ministarstva bezbjednosti pripremio, ko je ovdje koliko dao? Ovo je ovako sad trenutno, stiće možda još donatorska sredstva neka, ali ovo je kap vode u moru naših problema i potrebnih sredstava da bi se ovom narodu pomoglo. Eto, koliko ja želim da doprinesem radu ovog Parlamenta, a moram se osvrnuti, ne znam ja sad ko su ovi ljudi s lijeve moje strane i ko je ovdje ministar, ko je predsjedavajući, ko su zamjenici. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Replika, uvaženi poslanik Darko Babalj. Izvolite.
Ja Vas uvažavam stvarno i trudiću se da ovo što ću reći neće izazvati replike i znam da ih više nemate pa ću pokušati, evo da Vam objasnim da sve ono što ste rekli niste bili u pravu, odnosno Vi ne shvatate šta sam ja rekao. Kada sam spominjao krivične prijave nisam ja spominjao krivične prijave za ljude koji su donijeli ovaj Zakon, nego za ljude koji nisu poštovali ovaj Okvirni zakon. Znači, Vi očito niste slušali šta sam ja pričao. Drugo, spominjete politiku i načelnike Šekovića, Bratunca, SDS Šekovića, SDS Bratunac, SDS Doboj, SDS Bijeljina, ovi što šetaju i oni su svi SDS. Pa nismo mi krivi što smo uzeli sve te opštine i lokalnu vlast 2012. godine. Treće da, evo neću govoriti nekim bezobraznim jezikom, da niste u pravu i niste rekli istinu, s obzirom da kolegica Pandurević nema pravo na replike, nije išla službenim autom u Bratunac nego je išla svojim privatnim automobilom.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Mato Franjičević, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, uvaženi predsjedatelju Vijeća ministara, preostali ministri. Usput molim nazočne i javne servise da detektiraju iz kojih političkih opcija su ovi preostali ministri ovdje i iz kojih su političkih opcija oni koji su napustili bojno polje. Nakon rasprave kolege Lozančića, malo smo na neki način svi skupa korisnije počeli upotrebljavati ovo vrijeme. Stavili smo koliko toliko u fokus ono što je ključno, a to je ovaj Okvirni zakon koji je doista okvir za djelovanje u ovim kriznim situacijama. Naravno, ako promotrimo kako se, gledajući iz vizure tok onog što je propisano tim Zakonom, kako su se ponašala, koliko su učinkovita bila pojedina tijela koja su po, ponavljam opet, tom Zakonu imala 91 određenu ulogu, možemo vrlo jednostavno zamijetiti da je tijelo koje je imalo ključnu ulogu, bilo potpuno, kako da kažem, imalo je potpuno neadekvatno djelovanje. Ovo Koordinacijsko tijelo, ako sam ja dobro razumio, nije uspjelo napraviti niti jedan sastanak. Naravno da onda ni ova Informacija koja nam je pružena i koja je podijeljena zastupnicima, nije mogla biti nešto naročito kvalitetna, jer naprosto nije bilo uvjeta da ona bude kvalitetnija nego što je. U skladu s tim, želim odati priznanje Vijeću ministara koje je reagiralo promtno, poštujući proceduru propisanu zakonom i držeći se strogo nje. Ne znam trebali podsjećati da je najkaraća definicija demokracije, ona gdje se stavlja znak jednakosti između nje i procedure. Imajući u vidu također činjenicu da Koordinacijsko tijelo koje je tijelo Vijeća ministara i koje mu je trebalo, koje ga je trebalo na neki način servisirati pravodobnim i relevantnim informacijama vezanim za sve ono što se događalo od 14., odnosno 15. svibnja na ovamo, da zapravo nije odigralo svoju ulogu, ni blizu onog stupnja koji je bio očekivan, nužan i potreban. Samo da, da vrlo skratim, jer ispričali smo se i ne želim se ponavljati, ali indikativno je npr. da smo ostali bez proglašenog stanja, ne znam, elementarne nesreće ili bez proglašenog izvanrednog stanja, iz razloga koji su ovako prilično mistični. Po zakonu, Vijeće ministara proglašava izvanredno stanje, ovo izvanredno, naravno pod navodnicima, na prijedlog ili Koordinaciojskog vijeća ili vlada entiteta, odnosno Vlade Distrikta Brčko. Iz raloga koji su očigledni, jer Koordinacijsko tijelo se nije ni sastalo nikako, i naravno da je izostao prijedlog s te razine, ali mi je potpuno nejasno kako od vlada entiteta nije došao takav prijedlog. Evo, imao sam možda potrebe u pojedinim momentima reagirati replikama, suzdržao sam se, ali neke stvari naprosto nije dobro prešutjeti. Je li se, pričalo se, pričali su se hvalospjevi nekim, nekim institucijama Oružanim snagama u Ministarstvu obrane itd. Pa ja bih postavio pitanje koje nije retoričko. Je li se helikopter Oružanih snaga, dakle jedan od malobrojnih koji su bili u funkciji, je li se mogao korisnije upotrijebiti i u humaniju svrhu, od vozanja ministara i članova Predsjedništva, i naravno njihova usputnog pokazivanja na tim našim javnim servisima? Usput, naravno, filozofija tih naših javnih, ovo javnih, shvatite naravno pod navodnicima, javnih servisa, je vrlo jednostavna, oni ne prate događaje i to je konstatirano od većeg broja kolega u raspravama, oni prate političare. I to najbolje govori o tome, koliko su oni javni servisi, a koliko su u biti politički servisi u službi određenih političkih opcija, koje se evo kako vidimo ili kako ćemo još vidjeti, možda i iz tih razloga, grčevito bore da zadrže ovakav jadan i karikaturalan sustav javnog informiranja koji postoji kod nas. Na kraju ne znam zaista što ćemo sa zaključcima. Količina zaključaka apsolutno odgovara i vremenu koje smo potrošili na raspravu o ovoj važnoj temi i interesu koji smo svi mi pokazali, ali ne znam korespondira li sa realnim stanjem i realnim mogućnostima i realnim potrebama. Jer, moramo shvatiti i nadam se da to i shvaćamo, da smo mi zapravo u procesu, da proces nije završen i da i ova Informacija i da je kvalitetnija, ona bi još uvijek bila nepotpuna. I, možda bi sutrašnja neka nova informacija, demantirala neke od stvari koje su sadržane u njoj ili bi mogle biti sadržane u njoj, a mi svoje zaključke temeljimo i to je naravno, jedino tako i moguće, na informacijama koje su nam dostupne i koje su nam prezentirane. I u tom smislu možda samo evo ideja ili prijedlog da Kolegij preuzme na sebe obvezu da vrednuje sve ove prijedloge zaključaka, uzimajući u obzir ove neke normalne kriterije poput realnosti i prioritetnosti, odnosno žurnosti u ovoj situaciji, da onda nam ponudi nešto što će biti koliko, toliko usuglašeno i što će zaista biti u funkciji u kojoj svi ovi zaključci dosita i žele biti. Hvala. 92
Zahvaljujem. Kolega Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Ma gospodine predsjedavajući, imam potrebu samo da kažem nekoliko riječi. Mislim, otužno je već više slušati dakle, pravdanja onih koji nisu reagirali u datom trenutku, recimo argumentacijom, bolje da nisu ni reagirali, nego što su sjeli na helikopter pa se odvezli, pa zauzeli taj helikopter nekom drugom kome je bio potrebniji. Mislim, tužno je slušati takvu vrstu argumentacije. Ja sam dužan ovdje da kažem, dakle, ja znam da je taj dan ministar odbrane, jer sam bio u kontaktu, imao plan da leti u Maglaj. Iz Maglaja se tražila pomoć i poduzet je jedan vrlo rizičan let, kada helikopteri EUFOR-a uopće nisu letili, na njega je sjeo i član Predsjedništva BiH, gospodin Izetbegović, došao do Vranduka i zbog vremenskih neprilika su se vratili nazad. Napadati sad, taj čin, kao vozio si se helikopterom dok su drugi vapili za, mislim da to nije uredu. A dan ili dva nakon toga se ponovo otišlo među ljude kolima, kada se moglo otići. Ja vas molim, nemojte da pravdamo nešto nečim čime se ne može opravdati. Dakle, da znamo, ja mislim da su najviši zvaničnici trebali da odu, trebali da odu šefovi država, vlada, trebali da odu među ljude da vide šta se dešava, šta treba da se uradi. I mislim, otužno je danas cijeli dan, već nekoliko diskutanata, šutio sam cijelo vrijeme i na kraju sam morao reagirati zbog ovoga. Toliko, hvala vam.
Uvaženi kolega Mato Franjičević, ima potrebu da napravi repliku. Izvolite.
Vrlo ću kratko. Ja naravno ništa ne branim. Ja samo ukazujem da se taj helikopter u tim momentima mogao sigurno, po mom skrkomnom mišljenju, puno korisnije i u puno humanije svrhe iskoristiti, nego što je bio iskorišten. Ali naravno pravo je svakoga da misli i drugačije. Dobro, neću dalje. Hvala.
I, uvaženi kolega, Drago Kalabić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Pa ja iako sam na neki način rano započeo, je li ovo bila replika, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 93 A biće dobro, biće i ja mislim da će biti, pokušao sam na početku rasprave jednom replikom na neki način iskazati svoj stav, međutim očito je da u tome nisam uspio, jer ono što je rađeno proteklih dana mnogi akteri su nastavili i danas i niko nikoga tu nije uspio uvjeriti da ovo nije vrijeme za to i da treba promjeniti odnos i pokazalo se kao i mnogo puta do sada da je stranka važnija i od države i od komšije i od prijatelja i od situacije i od katastrofe i da se nastavlja u tom nekom maniru. Mislio sam da neću morati komentarisati manipulaciju proteklih dana koja je priređivana u kojoj su mnogi učestvovali, nažalost učestvovali su i mediji. Tragično je bilo gledati iste medije na istom događaju, a potpuno suprotstavljeni izvještaji. Nekoliko puta sam ih pitao kako se to dešava da su ljudi sve vidjeli svojim očima, svojim kamerama i imaju sasvim različite izvještaje, a različiti izvještaji šta će drugo doprinijeti nego potpunom sluđivanju naroda, ne, ne, ne imenujući, ne komentarišući neko je tu imao zadatak za manipulaciju il' jedan, drugi ili treći. I mi se onda pitamo šta nam se dešava, ali nisu oni krivi ni za što i oni su dobri, oni su dobro izvještavali, a narod gleda tri do četiri medijske kuće i potpuno sluđen ne zna o čemu se radi, čak ni u vrijeme te katastrofe mi nismo uspjeli ni tu doći do objektivnog informisanja, jer naravno svi su bili pod nekim ovim ili onim uticajem. Smatrao sam danas da neću morati govoriti o tužnim činjenicama da se nekoliko kamermana i novinara u čizmama polomilo da sačeka nekog nesretnog poslanika koji nosi štrucu hljeba pod miškom i dvije litre mlijeka i pojavljuje se i koji se tri godine nije nigdje pojavljivao i tad kad mu mjesto nije da da neku nesretnu izjavu i da kaže da je on taj spasilac Mojsije i da će to biti. Da li to znači da taj jedan što se pojavio da svi ostali nigdje i ni u čemu nisu učestvovali? Bilo je tragično da se i tad slale isključivo i isključivo političke poruke u svrhu predstojećih izbora, a ne nekakva stvarna potreba da se, da se pomogne narodu jer stavlja do znanja drugima da niko nikome ništa nije pomogao samo oni koji su bili na televiziji i koji su slikani. Tužno je to bilo gledati te ljude, a znamo njihov angažman na nekim drugim mjestima na kojima bi trebali da daju svoj doprinos oni ga, oni ga nisu dali. I reću vam samo jedan detalj o kom sam se trudio da ne govorim i koji sam mislio da neću morati spominjati, al' sad ću ga morati spomenuti zaradi manipulacija, zarad tužnih priča danas i lažnih i lažljivih priča i poruka. Mi smo iz Prnjavora, eto ružno je sad što moram reći a do sad to nije zabilježeno i nije govoreno nikome, napunili jedan pun šleper pomoći i odvezli ga načelniku opštine Šekovići koji je iz SDS-a. Jedini naš uslov je bio da za to niko ne zna, da nema kamera i nema slikanja. Čovjek je prvo bio šokiran, a onda otvorio dušu i ispričao u kakvom je problemu, iz priloženog se moglo vidjeti u kakvom je problemu. Naš uslov je bio da to bude taj čovjek i naš uslov je da to bude to područje jer smo eto vidjeli da je to katastrofa jer je čovjek rekao da mu je slabo ko dolazio, ne zna on iz kojih razloga, i da se nalazi u teškom problemu. A danas smo čuli ružne poruke kako niko nije došao u Šekoviće. Eto i pored tog uslova da se o tom ne govori ja sam morao sad da to kažem i vidite kolika je šuplja priča i ružna priča, kako je gadno biti narikača sa istoka i pričati kako je neko ugrožen i kako mu niko ne dolazi i kako se to lagano razbije, evo vidite kako se to lagano razbije jer nije tačno, jer je isto ugrožen narod i Šamca i Šekovića i Doboja i vrlo je, gadi mi se od svih političkih partija i odma da vam kažem bilo je i iz moje političke partije onih koji nisu razumjeli trenutak, koji su mislili da je vrijeme, da će ta slika sa štrucom hljeba njemu donijeti, ma neće mu ništa donijeti, donjeće mu samo osudu i oni koji razumiju stvar znaće dobro zašto je ta slika nastala. Nije sporno što su se slikali oni koji su dužni da se slikaju načelnici opština, načelnici štabova, oni koji su spasavali, ministri, predsjednici, šefovi raznih tijela koji su bili zaduženi to je njihov posao i to je njihova obaveza. Ali je jadno i žalosno bilo gledati manipulacije onih kojima to nije bila obaveza, predsjednike političkih partija, lidere u pokušaju, one koji su na poplavama tražili prolaze za ne znam ni ja neke druge političke ciljeve. Mislio sam da ću danas dobiti priliku da izbjegnem da o tome 94 govorim, kao što proteklih dana nisam govorio, ali sam morao eto da kažem jer je to jedini način da razbijete manipulaciju. Vidim iz primjedbi predsjedavajućem Vijeću ministara da neki pokušavaju dati zajedničkim institucijama one nadležnosti koje oni nemaju i danas je predsjedavajući u jednom momentu to govorio i ja to zaista podržavam, od njega nemojte praviti premijera, predsjednika vlade i nemojte mu davati one nadležnosti koje on nema. I nemojte to pokušavati da je rješenje svih problema ovdje kada nije. Jasno piše u dokumentima šta je rješenje problema ovdje, a šta je na svim drugim nivoima na kojima će se raspravljati, jer sam vidio danas, iako je ovo tek početak procesa analize, da su mnogi već donijeli odluke i već su danas osudili ko nije dobar, ko nije uradio, ko nije, čak ne čekajući nikakve izvještaje, nikakve, imate ovdje nadležnosti entiteta, nadležnosti opština, ne znam ni ja čega već, ali ne čeka se tu nikakvi, jer mnogi su se složili da je ova Informacija samo početak informacije, čekamo zapisnike, čekamo spiskove, čekamo procjene, tek onda možemo govoriti cjelokupno. Kad su u pitanju Oružane snage i vidim da se neki iz RS-a upiru da slave Oružane snage BiH, jel' mislite da je ostala Vojska RS-a da ona ne bi pomogla svoj narod i više i bolje i značajnije. Jel' mislite da nas Oružane snage BiH ne koštaju preko 300 miliona i dužne su da to rade. Zahvalnost onima koji nisu dužni, ja sam spreman zahvaliti se rafterima iz Konjica, oni nisu bili dužni da dođu a oni su došli, oni kojima je to bio posao nemojte im puno zahvaljivati, jer je to preskupo, jer je to preskupo. I mnogo toga drugoga, to govorim iz razloga što se proteklih dana pokušava to zloupotrijebiti u kreranje političkih procesa u BiH, to je ružno, to ne treba raditi i to je nemoguće raditi, to je nemoguće raditi. Zloupotrebljavati solidarnosti u te svrhe nije dobro, narod je ovdje bio solidaran proteklih stotinama godina, a mjenjao je i države i opcije i procese i ne znam ni ja ..., neće nestati solidarnosti, ali istovremeno neće sigurno pristati da zbog toga promjene neka svoja uvjerenja i stajalište ili nazovite to kako hoćete i to ne treba ni raditi. Mi imamo definisane određene propise, procedure, zakone i ništa mimo toga, želje treba ostaviti za neke druge rasprave. Kad su u pitanju ono što smo kazali da je drugi dio priče, a to je potreba za prikupljanjem, za rješavanjem problema ovih ljudi, svi su to danas kazali, svima je jasno da će trebati ogromna finansijska sredstva, sredstva koja očito neće doće iz svijeta, ja sam tu pesimista, ne mislim da je Evropa tu korekta, to sad govorim svoj lični stav, vidim da zvaničnici Evrope recimo za razliku od zvaničnika Turske koji ne ..., koji su pomogli BiH ne postavljajući pitanja. A vidim da neki zvaničnici iz Evrope to vežu za evropski put, za naše stavove, za ne znam, nije to korektno u nesreći vezivati, ali dobro neka to ostane i to za neku analizu. Ovdje će biti značajnije šta smo mi uradili i sa kojim sredstvima mi raspolažemo u narednom periodu i kako ćemo izaći pred te donatore. Sa ovakvim načinom trošenja para u zajedničkim institucijama vrlo teško ćemo izaći pred donatore, sa ovakvim rasipanjem novca, sa ovakvim platama u zajedničkim institucijama, sa ovakvim iznosima za razne potrebe teško ćemo opravdati zahtjeve kod donatora za parama, jer to ljudi znaju šta radimo. Ako jedna naša agencija troši 10 miliona maraka putpuno nepotrebno, iako su ranije ljudi izbjegavali raspravu na tu temu sad je neće moći izbjeći, sad je to rasipanje, u ovim uslovima sad je to rasipanje novca. I to će biti ozbiljna tema u narednom periodu i ja očekujem da će Vijeće ministara uspjeti u ovom novom vremenu da stvari postavi upravo prema mnogobrojnim današnjim zahtjevima za preraspodjelom sredstava da to nepotrebno trošenje novca se usmjeri na ove potrebe jer mi pare koje očekujemo od svijeta nećemo dobiti, nažalost to je činjenica, ja to govorim kao lični stav i pored toga ovakvi kakvi jesmo pitanje u kojoj mjeri zaslužujemo da nas se podrži bez ikakve, bez ikakve rezerve. Biće to sve na tapetu, biće na tapetu svi ovi načelnici opština koji su budžetsku rezervu potrošili, a da ne smiju ni kazati gdje su je potrošili, imate načelnike opština koji po 200 hiljada maraka godišnje troše novac za ne, da te Bog sačuva za šta, to će sve sad biti na tapetu, kao što će biti i sredstva 95
Vrijeme.
Završavam, kao što će biti i sredstva Vlade RS-a i zajedničkih institucija i svih, ako onaj načelnik koji sada kuka, a nađe mu se rupa u budžetu od 300 hiljada koju ne može objasniti, moraće objasniti. I svi će se, zato sam rekao danas na početku, ne treba niko da traži ovdje samo jednu stranu priče, mnogo je nas na neki nači suodgovrnih za sve ovo i treba biti racionalan i pokušati naći najbolji izlaz i nekakav zajednički imenitelj da se pomogne tim ljudima i rješi ova nevolja, a sva druga pitanja ostaviti za neke bolje dane. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Replika uvaženi kolega Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma evo, ja sam malo prelistao ove zaključke ili, puno je ovih zaključaka ovdje, pa sam htio da sugerišem nešto gospodinu Ljubiću i gospođi Majkić. Ja mislim zbog katastrofe ili nesreće koja nas je zadesila mi ne smijemo ugroziti proces povratka i ja bi zamolio ovdje da ove zaključke pod broj jedan čini mi se kod gospodina Ljubića, koji me ne sluša, a evo sad sluša, gospođa Majkić ne znam koji je broj zaključka, da povuku te zaključke. Jer proces povratka je jedna stvar, mi smo uradili Strategiju i obezbjedili smo sredstva, treba da radimo tu priču. Pa i to su ljudi koji su u potrebi i na kraju krajeva definisali smo i neko vrijeme u kome bi trebali taj proces povratka da bude završen. I zašto ta sredstva uzimati da bi rješavali ove probleme, mi možemo možda u nekoj fazi, ovaj pošto znam evo konkretno za kineski kredit da je on u odmakloj, poodmakloj fazi možda preferirati ove ljude s ovoga terena ukoliko su aplicirali da pod nekim povoljnijim uslovima dobiju sredstva planirana, al' ope u svojstvu povratnika kroz ovaj kredit. Ali ni u kom slučaju da zbog procesa koji trenutno imamo i koji jeste problem ugrožavamo proces povratka. A što se tiče ovih raftera iz Konjica, malo su ostali, oni su trebali više tu da rade, a to ću ja da preispitam šta se desilo, to je jedna stvar. Druga stvar, gospodine Kalabiću, evo nisam znao da ću morati replicirati, ali replika je u tom dijelu je li, neko se helikopterom vozao po Bosni i gledao šta, gdje će sletiti da bi vidio kakvi su proglemi i pomogo, a neko letio do Beograda, e a ja ne znam što je išao u Beograd, eto ja to rekoh. Hvala.
Dobro, ja bi zamolio, svi oni koji imaju još ovaj pravo na repliku da se prijave. Uvaženi kolega Zijad Jagodić, izvolite.
Zahvaljujem. 96 Uvažene kolegice i kolege ja bi zaista zamolio, pošto danas evo toliko vremena smo upotrijebili i čuli smo mnoge poslanike, mene zanima obzirom da je, da se stvar dotiče sigurno i tog dijela, danas imamo priliku čusmo mnoge iz Vijeća ministara, međutim ja bi zamolio i ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa da nam se moguće ..., par rečenica da nam kaže kako Vi to gledate na ovo sve skupa, jer mislim da bi bilo? [[zajednička diskusija]] Zaista, ne pa čovjek je došao i mislim da bi bilo fer da i ministra čujemo, pa ja bi zamolio predsjedavajućeg.
Samo malo, samo malo, uvaženi kolega Saša Bursać replika. Izvolite.
Pa evo moram samo kolege,
Meni rekoše da su imali, da ste imali dvije, je li tačno?
Ja mislim da nije,
Molim?
Ne znam provjerite Vi
Sekretar kaže da jeste.
Ja sam se zabrojao danas, ovaj.
Imali ste dvije, nemojte. Uvaženi kolega Niko Lozančić, Vi niste imali.
Ja razmišljam kako da iskoristim obe preostale replike, mogu li sam sebi replicirati. Ovaj, šalu na stranu pošto nemam drugih, drugu mogućnost ovaj, ali zahvaljujem predsjedatelju na pozivu da se kroz replike prijavimo. Ovaj, ja koristim ovu prigodu, znači da predložim jedan zaključak, odustao sam od obećanja da neću predložiti ni jedan, pošto niko nije predložio u ovoj šumi zaključaka, a mislim da je on vrlo bitan i vrlo nužan i vrlo hitan. 97 Znači, a on bi glasio – Da se obvezuje Vijeće ministara da žurno, a najkasnije u roku od 24 sata osigura funkcioniranje Koordinacijskog vijeća uspostavljenog sukladno Okvirnom zakonu o zaštiti i spašavanju ljudi i materijalnih dobara od prirodnih i od drugih nesreća u BiH, te donošenje nužnih odluka sukladno odredbama istog Zakona. Ukoliko se ne osigura funkcioniranje ovog Koordinacijskog tijela, znači mi ne možemo ni ovaj Parlament, ni Vijeće ministara zapovidit vladama entiteta ili Brčko Distrikta da traže problašenje prirodne nesreće na razini BiH, a ovom Koordinacijskom vijeću bi trebalo da možemo uticati da zatraži to. Ovo podsjećam pogotovo zbog činjenice da Vijeće ministara mnoge druge odluke koje mi očekujemo da će oni donositi, ovaj, ne može donositi, znači ne može donositi bez proglašenja prirodne nesreće na razini BiH. U te druge odluke koje sam ovdje rekao, podrazumijevam da će Vijeće ministara u skorije vrijeme, a nisam to ... , osigurati mehanizan da li kroz Koordinacijsko vijeće ili na neki drugi način da proglasi stanje prirodne nesreće na razini BiH kako bi stvorio zakonske pretpostavke da može djelovati u ovim situacijama. To je prijedlog koji ću dati ovaj, na izjašnjavanje. A inače predlažem osim ovog zaključka, da ovaj, sve ove zaključke dostavimo, sve prijedloge zaključaka dostavimo Vijeću ministara, znači s tim ovaj, znači da ih razmotri, hoće li Vijeće ministara, ja bih da sam u Vijeću ministara iskoristio funkcioniranje ovog Koordinacijskog vijeća u kome imamo predstavnike svih razina vlasti, znači da vidimo šta je realno. Mi možemo, ima po meni dobrih, finih želja, ali da vidimo realno, nek Koordinacijsko vijeće to razmotri i nek Vijeće ministara, ovaj, možemo se mi sastati a nisam htio namjerno ovo kao zaključak, jer ne bi volio predlagati nerealne rokove, ovo je realan rok 24 sata i ovo je trebalo biti juče, prekjuče, prije 15 dana, znači ovaj da u što žurnijem nadzoru ponovo obavjesti Kolegij Doma, mi se možemo sastati ovaj kad god se to zatraži u roku od 24 sata od strane Vijeća ministara i da donesemo, jer ja vjerujem, želim vjerovati da su svi predlagali zaključke da bi osigurali što bolje rješavanje ovih nagomilanih problema. Ajte da dođemo do zaključaka koje ćemo usvojiti u paketu i da onda uđemo svi u realizaciju. Hvala lijepa.
Kolegice i kolege je li ima još neko? Ako još ima slobodno se javite. E mogao bi i ja onda.
Riječ ima zamjenik, odnosno predsjedavajući Milorad Živković.
Polako kolega Denise niste još predsjedavajući. Zahvaljujem i žao mi je što sam kolegi Lozančiću dao riječ, jer ono što je on predložio to je kod mene bilo pod tačkom 3., ali evo očigledno da smo bili zajedno u Kolegiju, isto razmišljamo pa ću ja to podebljati na kraju ovoga svega. Očigledno je da nije moglo prije da se održi sjednica Parlamenta i mislim da nije ni trebalo prije da se održi, nije moglo prije, jer neki od nas nisu fizički mogli da izađu iz stana a kamo li da dođu, a neki nisu mogli putnim komunikacijama uopšte da dođu ovdje. I mislim da smo bili potrebniji građanima u mjestima odakle smo našim komšijama, rodbini, nego ovdje da sjedimo i to je dokazao i današnji dan. Ne samo da se nije mogla pripremiti za ovako kratko vrijeme informacija, nego očigledno da smo i bili napeti i emocijama preplavljeni da bi hladne glave mogli i morali razmišljati o ovim problemima koji se tiče svih stanovnika BiH. Tako da sve one primjedbe oko toga da smo trebali 98 da sjedimo ovdje i da razmatramo padaju u vodu. A o tome kako trebamo da nastavimo ovu sjednicu, ja vas pozivam da ako naši građani mogu u svojim stanovima da poplavu prežive čitavu noć, možemo i mi ako trebamo danas u Bijeloj sali ovdje na suhom sjediti čitavu noć. S druge strane kada su govorili ovdje o sistemu koji radi ili ne radi u BiH, šta ste očekivali, šta ste očekivali poslije blokade Parlamentarne skupštine BiH, poslije demonstracija u centru Sarajeva i paljenja zgrade Predsjedništva kada smo bili ovdje i razmatrali te izvještaje i konstatovali da nisu sistem u BiH i institucije funkcionisale, šta ste očekivali da će nakon ovakve nesreće da funkcioniše u BiH. I tada je, sjećate se, bilo predlagano i od moje strane i da se povjerenje i ovoga rukovodstva Parlamenta i Savjeta ministara i ostalih institucija, tada smo spominjali i tužioce, spomenu li ko dežurne tužioce, šta su oni radili u ovim danima poplava, ko je napisao izvještaj o njihovom radu u tome ko je za sve ovo treba do sad da bude i odgovoran. Jesmo govorili o tome? Ne nismo govorili o tome. Ja ću govoriti samo o onome o čemu čitav dan smo svi govorili, a nešto smo evo zaboravili spomenuti. Bjela i Crna knjiga postoji u BiH, da li postoji crvena knjiga? Crvena knjiga koja bi trebala da bude uputstvo za djelovanje u sitacijama katastrofe i prirodnih katastrofa. Ne trebaju nama kolege heroji na mjestima izvršnih organa i na mjestima koji vodi te institucije, nama trebaju ljudi koji će otvoriti tu knjigu i reći u tom i tom momentu za predsjedavajućeg i člana Predsjedništva je tu mjesto, za svakoga ponaosob koji odgovara ili u tom momentu vrši funkciju njegov zadatak je to i to, a onda poslije da završimo i zatvorimo tu knjigu i kažemo ko nije ispunio svoje zadatke. Ne sistem, knjiga u zemljama koje su uređene ima knjiga za bilo kojega koji odgovara važnu funkciju da otvori tu knjigu i gdje je napisano, a stručnjaci prije ovih nesreća i ljudi od posla su napisali šta u svakom momentu treba ko da radi. O čemu govorimo? O sistemu, govorimo o sistemima koji neko nije napisao u knjizi kako će da se ti sistemi međusobno komplementarno naprave da funkcionišu, o tome govorim. A heroja u BiH kolege i kolegice uvijek je bilo i uvijek će biti, čast tim ljudima koji su se pokazali, a oni koji su vodili izvršne vlasti i oni koji su pokušavali da prikazuju sebe kao heroje i kao one koji su samo oni mogli u ovim kriznim situacijama da izvuku Bosnu i građane da spase od nesreća, ja mislim da je bolje bilo da su napravili crvenu knjigu i da su napisali šta treba svako da radi u ovoj zemlji, nego da su izigravali heroje. U ovom momentu želim da izjavim saučešće i svim porodicama koje su izgubili svoje najmilije u Srbiji, to smo rekli već za BiH, a ja mislim da treba da ..., u Hrvatskoj ne znam da li je bilo takvih ali znam da je bilo dosta poplavljenih i da pozovemo sa ovog mjesta te zemlje, institucije ili parlamente tih zemalja da zajedno radimo na prevazilaženju katastrofe koja nas je zadesila i da zajedno radimo na pravljenju preduslova da se to ne desi, jer mislim da je to zadatak ovog Parlamenta da se uradi. I pod tri, što sam spomenuo da me kolega Lozančić preduhitrio, preko 40 zaključaka ima. Bilo bi ružno da na ovoj temi se preglasavamo po principu ovo je opozicija, ovo je pozicija. Ovi članovi Kolegija su iz opozicije ili pozicije pa će oni sad te kroz sito poziciono zaključke da proseju, nego da zadužimo Savjet ministara da do iduće sjednice sve zaključke uzme u obzir i da nam taksativno zaključak ispoštovan, nije ispoštovan, razlog – nemoguće ispoštovati jer zakon taj i taj nije usvojen i td. svaki pojedinačno. Ja znam da je to posao, ali mislim da je najbolje rješenje za ovu situaciju u kome sad glasati o 45 zaključaka, ne samo da bi bio veliki posao, nego mislim da bi bilo nekolegijalno prema svakome onome ko je dobronamjerno predložio zaključak. I tako da, mislim da bi dobro bilo da nastavimo sa radom, pogotovo što imamo zakona koji zahtjevaju naš današnji rad, da pokažemo da smo odgovorni i nema potrebe da pravimo Prošireni kolegij kako bi razmatrali o tome, a onda ćemo vidjeti do kojih noćnih sati ćemo uspjeti da završimo ovaj posao koji je pred nama. Hvala. 99 Izvolite, poslovnička.
Dakle, ja se slažem i mislim da Parlament može prihvatiti to da sve što je danas predloženo kao zaključak ode sa ovim stenogramom Vijeću ministara, ali zna se dakle to su sugestije to nisu zaključci koje je usvojio Parlament, dakle i to je ono što ja hoću da naglasim. Dakle, ni jedan nije usvojio Parlament, ali su sugestije, to su naši prijedlozi, dakle Vijeće ministara neka to sve skupa razmotri, ali prema njima nema obavezu kao prema usvojenim zaključcima, to je dakle jedna stvar. Dakle, sve što je korisno, ja nemam sumnje da će oni ovaj prihvatiti. I druga stvar, slažem se da nastavimo da radimo imamo važen zakone, imamo rokove, imamo obaveze, čak i bez pauze, hajmo malo da odradimo koji zakon pa ćemo napraviti pauzu, onda da se malo odmorimo....
To je Vaše lično mišljenje, ja sam ovdje govorio i tražim ako bilo ko ima protiv ovih prijedloga da kaže, ja ću Prošireni kolegi da sazovem i da to razmotrimo i da predložimo Parlamentu. Međutim, zaključak koji želim da predložim je da se sva rasprava zajedno sa predloženim zaključcima upućuje Savjetu ministara da ih razmotri i na iduću sjednicu Parlamenta, da ih ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... [[nije uključen mikrofon]] Sa mišljenjem Vijeća ministara o svakom ... [[zajednička diskusija]]
Je li možemo da glasamo u vezi tog zaključka kako bi ovu tačku dnevnog reda apsolvirali?
... [[nije uključen mikrofon]] Mogu ja samo ... nema veze poslovnička je ... 100
Poslovnička kolega Božo Ljubić, izvolite.
Evo da ne bi bila ni replika ni poslovnička, zapravo ovaj ja sam u svom zadnjem zaključku rekao – predlažem da svi zaključci koji su rezultat rasprave i koji su predstavljeni od strane zastupnika i klubova u Zastupničkom domu upute Vijeću ministara BiH koje ih treba analizirati i sublimirati u cjelovite mjere usmjerene ka otklanjanju posljedica ove prirodne nesreće. Prema tome [[zajednička diskusija]]
Dobro, da li, ima li potrebe sad da pravimo pauzu da bi se ovakvi zaključci formulisali ili želite da prihvatite zaključak koji sam ja formulisao? [[zajednička diskusija]] Molim, jel' možete glasati? Molim vas pripremite se za glasanje, glasamo za prijedlog mog zaključka. Za 34, protiv nije bilo, suzdržanih. Konstatujem da je ovaj zaključak usvojen i jedan suzdržan.
Ja nisam saglasan, odmah ti kažem.
Dobro. Molim vas onda pauzu jedno pet minuta, da ovo raspravimo. 101 [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Je li imamo kvorum? Od sekretara sam obaviješten da imamo kvorum za rad i odlučivanje. Citiram – član 27. dužnosti predsjedavajućeg pod f) ograničava trajanje rasprave u vezi sa jednim ili više pitanja ako je potrebno, kako bi se obezbjedilo razmatranje usvojenog dnevnog reda u cjelini. U skladu s tim, ograničavam raspravu na tri minute. Uvažena kolgica, Dušanka Majkić, izvolite. U ime kluba, izvolite.
...ovo uključiti, radi stenograma. U ime kluba tražim stanku od pola sata.
U ime Kluba HDZ-a, stanka pola sata. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta. Uvaženi kolega Franjičević, imate li potrebe da obrazložite pauzu? Izvolite.
Pa, ja mislim da je očigledno da postoje određene točke u usvojenom dnevnom redu, koje zahtijevaju žurnost,
Slavuj, molim Vas sačekajte imamo kvorum sa Vama. Kolega Jovičić, možete li sačekati, imamo kvorum s Vama, da neko samo dođe. Izvolite.
Stoga ja predlažem da radimo po pravilima koje ste Vi rekli, gospodine predsjedatelju, do uključno 7. točke dnevnog reda. Da, uključno 6. točke dnevnog reda, a da nakon apsolviranja te točke, napravimo stanku malo dužu i da ne znam kada, to je na vama u Kolegiju da odredite, kada bi mogao biti nastavak ove sjednice, tako da osiguramo prvo normalne uvjete, jer su neke od točaka koje slijede nakon toga, za neke od nas vrlo važne i želimo da te važne, nama važne točke raspravljamo u normalnoj minutaži i u normalnom vremenu, koje neće podrazumjevati isključenost medija itd. Ako ste me shvatili. Dakle, prijedlog je da radimo po ovim pravilima koje ste rekli, do uključno 6. točke i da nakon toga napravimo, da prekinemo sjednicu i da, s tim da naravno ja predlažem da nakon okončanja rasprave po 6. točci dnevnog reda, da usvojeni zaključak, da obavimo i glasovanje po točkama dnevnog reda koje smo do tada odradili. 102
Zahvaljujem. Da li ima nekih drugih prijedloga? Evo mogu ja. Zahvaljujem prvom zamjeniku predsjedavajućeg. Naime, mislim da je uredu od strane predsjednika Kluba HDZ-a što nas je upozorio da postoje tačke dnevnog reda za koje su oni zainteresovani, da se obrade na početku sjednice uz prisustvo medija i adekvatno poprate, međutim nama su ostajale i druge poslovničke mogućnosti, a to je da i mimo ove pauze, očekujem da ta pauza bude i na idućoj tački dnevnog reda i sve do te tačke dnevnog reda, u slučaju da se ne prihvati vaš prijedlog, da predložite kada se otvori rasprava o ovoj tački dnevnog reda, da se ona odloži za neku narednu sjednicu. To smo radili nekoliko puta i ne vidim nijedan razlog da se o ovoj konkretnoj tački dnevnog reda, a koristim priliku da je pročitam, radi se o – Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javnom RTV sistemu BiH, raspravljamo na nekoj od narednih sjednica. Zaboravljate da osim toga što ima interesa da se raspravlja ovdje prema prijedlogu nekih drugih stranaka, a na osnovu pisma koje smo dobili od MONEYVAL-a, tačke koje su do 6. veoma važne, da ima isto tako i usaglašavanja u Kolegijumu koji se tiče važnih tačaka dnevnog reda. Pa predlažem, da nastavimo danas raditi po ovoj tački dnevnog reda, odnosno po prijedlogu da se završe tačke dnevnog reda, da glasamo kada dođe tačka dnevnog reda, a to je znači 8. tačka dnevnog reda, da se odgodi rasprava, pa da je stavimo za neku drugu sjednicu i odgodimo raspravu na način na koji ste vi tražili i da uradimo ono što građani BiH očekuju od nas, a to je da radimo dok ne završimo posao. Hvala.
Samo malo, mogu li ja?
Naravno, prvi zamjenik predsjedavajućeg, kolega Božo Ljubić. Izvolite.
Ja ne znam na osnovu čega je predsjedatelj je zaključio da građani očekuju od nas da radimo do kraja dnevnog reda. Mislim, koju je on tu komunikaciju, da tako kažem, ima sa građanima, da to može tako reći?
Zahvaljujem. Pošto nismo imali više prijedloga, uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Pa nism mislio reagovati, ali mislim da nije baš umjesna ova primjedba gospodina Ljubića. U zadnje vrijeme Kolegijum nas je sa previše egzibicija zasuo, pa smo imali razna pomjeranja, raznih sjednica, raznih sastanaka i ostalog, i nije baš na vama da držite lekcije, kada su u pitaju još dodatne želje za ovim medijskim prezentacijama, koje ja poštujem, ali pored svega onoga, jer kada bih vam sad ja nabrajao šta smo sve uslišili kao nemojmo danas, nemojmo sutra, ovi putuju tamo, ovi putuju ovamo, na razne strane, trebali ste to riješiti nekako u Kolegijumu. Mi smo donijeli evo neku odluku da radimo, uvažavamo, ne insistiramo na ovim 103 tačkama da one mogu biti znači, odložene, ne insistiramo da sada nekome idemo, što bi se reklo da, zahtjev da ova tačka bude u neko vrijeme kada odgovara nekome, mi nemamo ništa protiv. Ali imamo protiv, ako je to upereno da se večeras ne radi, to nam smeta. Znači, nemamo da sad mi kažemo, e mi sada hoćemo večeras kad nema, neka budu mediji, neka bude, ali moram vam i to reći, moj utisak, previše ste iz Kolegijuma imali egzibicija u zadnja 3-4 mjeseca, da bismo progutali svaku baš, hajte malo saberite to da nešto i uradimo.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje, prvo prijedlog kolege Franjičevića, da radimo do 6. tačke dnevnog reda, koliko sam shvatio, uključujući i 6. do 7. a da nakon toga glasamo o tim tačkama dnevnog reda. Je li uredu prezentovano? Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati, sad. Za 17, protiv 10, suzdržanih 1, nemamo dovoljnu entitetsku većinu za ovaj prijedlog. Usaglašavanje nije moguće jer nema kolege Denisa Bećirovića. Prelazimo na prijedlog koji sam ja predložio, da glasamo o njemu. Izvolite poslovničku.
Uvaženi predsjedatelju, uvažene dame i gospodo. Vama je dobro poznato, ja znam da vi dobro znate Poslovnik. I, ovdje je bio prijedlog znači konkretan, da se obavi rasprava do 6. točke i izjašnjavanje, a nakon toga da se prekine sjednica ili da se odredi o nastavku. Pošto mi nemamo odluku o tom prijedlogu, mi nemamo uvjeta da nastavimo, ... konkretan prijedlog, znači. Nije naša odgovornost što se Kolegij ne može usuglašavati.
Molim vas, dopustite da vodimo sjednicu. Ako drugi prijedlog dobije dovoljnu većinu, mi imamo odluku da nastavimo raditi. Znači stavljam na glasanje moj prijedlog koji glasi – da nastavljamo rad prema tačkama usvojenog dnevnog reda. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 24, protiv 3, protiv 4, suzdržanih nije bilo. Konstatujem da je usvojen ovaj prijedlog. Idemo na tačku četiri, Ad. 4. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama BiH po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Koleginica Dušanka Majkić se javila. 104 Podsjećam da je ograničena rasprava na tri minute. Izvolite.
Pa nemam posebno šta da kažem, kratko je. Poznato vam je da smo usvojili Zakon o javnim nabavkama, čija primjena je sa 01.01.2015. godine. Poznato vam je i to da smo prošle godine usvojili izmjene starog Zakona o javnim nabavkama, na taj način da je po analogiji sa Agencijom za javne nabavke formirana Kancelarija za razmatranje žalbi u Banja Luci i Mostaru koje imaju nadležnost da donose odluke do vidine 800.000. A, Kancelarija za razmatranje žalbi iznad 800.000 za sve javne nabavke koje se odnose na institucije BiH i Brčko Distrikta. Dakle, znate da smo imali pravni vakum i znate da sada, u ovom momentu, veliki broj predmeta stoji zato što ove dve kancelarije još nisu formirane i potrajaće vremena dok se one formiraju. Predlažem da usvojimo i hitan način odlučivanja i da usvojimo ovaj Zakon, zato što bez toga ne može se raditi dalje.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih, prelazimo na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorističkih aktivnosti po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predlog zakona u proceduru je dostavljen 23.05. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku, a 27.05. dostavljen je i novi Predlog zakona, čime je prethodni 23.05. povučen. Otvaram rasprvu o zahtjevu. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
U ime Kluba HDZ-a BiH, tražim pauzu pola sata.
Dajem stanku od pola sata. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Poslovnička intervencija, ne može prije nego što sam dao pauzu. Poslovnik striktno nalaže, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 105
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelju. Ja ću još jedanput podsjetiti da smo prilikom izjašnjavanja o prijedlogu uvaženog kolege Mate Franjičevića prekršili odredbe člana 80. Poslovnika Zastupničkog doma. ____________(?) Ne čujem Vas. Nije do mene do mikrofona je. Znači, još jedanput ću podsjetiti, da smo prigodom izjašnjavnja o Prijedlogu zaključka, uvaženog kolege Mate Franjičevića, prekršili članak 80. Poslovnika jer nismo okončali izjašnjavanje po prijedogu koji je značio, znači prekid rada ove sjednice, nakon okončanja 6. točke dnevnog reda i nakon okončanja izjašnjavanja o odrađenim točkama dnevnog reda. Ja vas molim bez obzira na razloge koji rukovode bilo koga, mi možemo raditi šta god hoćemo. Nije dobro da ulazimo u sferu kršenja Posovnika niti zakona niti Ustava, ja jesam za to da ovaj Dom radi puno više i puno češće nego što inače radi i nemam ništa protiv da sjednicu zakazujemo svaki dan, što se mene tiče znači to može odmah sutra. Mislim da svaka točka dnevnog reda u okviru dnevnog reda zaslužuje odgovarajući tretman, da zaslužuje odgovarajuće razmatranje, da zaslužuje odgovarajuću raspravu i da zaslužuje odgovarajuće uvjete za i raspravu i odlučivanje po toj točki dnevnog reda. Znači, nema više ili manje važnih točaka dnevnog reda. Danas sm puno vremena potršili na jednoj osobito važnoj točki dnevnog reda i meni nije žao što smo potrošili čitav dan raspravljajući, ako ništa da i sami sebe međusobno i cjelokupnu javnost upoznamo o našim percepcijama stanja u kome se nalazi BiH. Znači, vjerujući i smatrajući, i ja i kolege u Klubu, da su ove točke do 6. točke, zaključno sa 6. točkom, uistinu hitne, žurne točke i procedura koja je predviđena, mi smo spremni podržati tu proceduru. Žao mi je što oba ova zakona nismo nekad ranije usvojili, ali to je sad druga priča. Znači, spremni smo, ali uistinu nema potrebe, znači nema potrebe da mi danas iscrpljujemo sami sebe dokazujući bilo kome brojčanu nadmoć. 106 Znači, ja vas zamoljavam i pozivam da se ponovo izjasnimo, znači ponovo da se izjasnimo o Prijedlogu, da se na današnjem zasijedanju okonča raspsrava i izjašnjavanje zaključno sa 6. točkom, utvrđenog dnevnog reda i dopunjujem, evo da budem precizniji. Predlažem da u okviru istog zaključka bude prijedlog i zaključak da se zasijedanje Doma po preostalim točkama dnevnog reda nastavi u utorak, to je 03. lipanj ove godine u 10:00 sati u ovoj istoj dvorani. Hvala lijepo.
Riječ ima predsjedavajući Doma, Milorad Živković. Izvolite.
Uvažene kolege, kolegice. Dozvolite da vas podsjetim da sam u okviru 3. tačke dnevnog reda na kraju svoje diskusije rekao i predložio ovome Domu da bi bilo dobro da nastavimo da radimo. Da mnogi građani ne mogu sebi uzeti za pravo, svi u BiH večeras možda i ne spavaju u svojim domovima nego na ko zna kojim mjestima, i da je naša dužnost da završimo ovu sjednicu. Nakon toga sam pitao bilo koga da li ima zahtjev za održavanje Proširenog kolegija ili ima bilo kakav drugi prijedlog i niko se nije javio. Zaključena rasprava, otvorena rasprava o sljedećoj tački dnevnog reda 4. nakon koje je predsjednik Kluba HDZ-a tražio pauzu. I sam iz poštovanja prema klegama iz HDZ-a njihov prijedlog sam stavio prvi na glasanje iako sam po svim procedurama trebao da stavim moj isti prijedlog jer sam smatrao da nije trebalo glasati o tome jer niko se nije ni bunio. Prema tome nije prekršen Poslovnik, izašlo se vama u susret i nakon toga predložilo da kada dođe ova tačka dnevnog reda, a mogli smo sa ove dvije pauze koja je sat vremena, već doći do vaše tačke dnevnog reda, predložite da se rasprava odloži za iduću sjednicu. I to bi ovaj Dom prihvatio. Ni to niste prihvatili. Iz tog razloga neću dati vaš prijedlog za glasanje, nego ću dati prijedlog da pitam ovaj Dom – Da li je predsjedavajući prekršio Poslovnik kada je prešao da se glasa po mojoj tački dnevnog reda? Hvala. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite. /nema snimka/ Glasamo o tome pošto ste naveli da sam prekršio Poslovnik, član 80., pitam Dom da li se slaže da je predsjedavajući prekršio Poslovnik i člana 80. Ako Dom kaže da jesam ja ću onda tražiti da se
nije uključen mikrofon
Jeste, znači oni
nije uključen mikrofon 107
Dobro. Pitam Dom da li smatra da je predsjedavajući prekršio Poslovnik član 80.? Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 7, protiv 26, uzdržanih nije bilo. Konstatujem da je Dom potvrdio da predsjedavajući nije prekršio Poslovnik. Znači, na tački smo 5. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranja teroristički organizacija. Uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Pitanje, evo Dom je odlučio, ja ne želim raspravljati o odlukama Doma, samo konstatirali da Vi niste prekršili Poslovnik po prethodnoj točki. To ne znači da ja povlačim Prijedlog da se Dom ponovo izjasni o onom pitanju koje sam rekao.
Naravno, znači s obzirom da smo glasali već o mom prijedlogu da nastavimo raditi prema utvrđenom dnevnom redu, ne mogu da stavim Vaš prijedlog zaključka na glasanje, nego idemo dalje po tačkama dnevnog reda. Pošto se niko nije javio, zaključujem raspravu i prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Predloga zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po skraćenom postupku, u skladu sa članom 126. Poslovnika Uvažena kolegica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ovo je prošlo, nisam očekivala ovakvu brzinu da ćemo proći, pa tako da sam htjela, je li, namjeravala nešto reći vezano za zakon iz prethodne tačke, ali očito nisam bila dovoljno pažljiva pa je to tako se dogodilo. Moram reći da ovaj Zakon nećemo podržati iz razloga što smo, kad je poslednji put pao ovaj Zakon veoma smo se trudili da ga dovedemo na isti nivo na koji smo se uspjeli da dovedemo Zakon o pranju novca i sve primjedbe koje smo imali nismo uspjeli da ugradimo ni jednu jedinu. S obzirom da Ministarstvo pravde nije pokazalo interes za bilo kakvu saradnju na tom planu, s obzirom da institucije RS-a nisu mogle da se uključe i da učestvuju u ovom važnom Zakonu, s obzirom da tretira dijelove koji su već predviđeni Krivičnim zakonom RS-a, to su dovoljni elementi da mi ne glasamo za ovaj Zakon.
Zahvaljujem. 108 Uvaženi kolega Saša Magazinović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege zastupnici. Pa vidite, ovaj Zakon je dio paketa uslova MONEYVAL-a zajedno sa prethodnim Zakonom. U svakom slučaju ja cijenim napor koji je napravljen za usaglašavanje amandmana dostavljenih po Zakonu o sprečavanju pranja novca i finansiranja terorizma i drago mi je da smo došli u fazu kad jedan ovakav zakon možemo usvojiti u hitnoj proceduri, ali želim skrenuti pažnju na činjenicu da je rok koji BiH ima pred sobom za usvajanje izmjena i dopuna Krivičnog zakona, koji tretiraju istu oblast, 31. ako se ne varam, 05. i da je ocjena o neusklađenosti, odnosno stejtment već pripremljen i što se kaže na automatskom je pilotu. 01.06. će biti objavljen ukoliko mi ovaj Zakon ne usvojimo. Šta to znači i koje su posljedice, bilo bi bolje da je o tome izašao pa nekoliko riječi rekao predlagač. Ali iz onoga što kao član Delegacije BiH u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope znam, a evo tu je i kolegica Marković i kolegica Dervoz, ovo je, Šepić ja se izvinjavam da ne nabrajam sve ostale, ovo je vrlo, vrlo ozbiljna stvar i bojim se da u situaciji u kojoj se nalazimo kao država u cjelini, a o čemu smo govorili veći dio dana, bojim se da ćemo doživjeti još jednu katastrofu ovaj put finansijsku ako ne uspijemo ovo učiniti u roku koji je predviđen. Dakle, ja ne plediram na to niti pozivam kolegice i kolege pošto vidim da postoji protivljenje ovom tekstu Zakona, da to učinimo danas, ali vas pozivam da, ako ništa razmislite o tome da usvojimo ovaj Zakon u prvom čitanju i da ovih narednih par dana pokušamo učiniti dodatni napor da se usaglase amandmani, kao što su usaglašeni na prethodnom zakonu, kao što je pripremljen tekst, kao što je postojala dobra volja i resornog ministarstva i svih onih koji su učestvovali u ovom procesu, ali ne mogu a da ne skrenem pažnju šta ovo znači. Eto, to je dakle moja diskusija i moja zamolba da još jednom razmislimo šta svi zajedno možemo uraditi da se ovo usvoji. Vjerujte da, kad su ovakve stvari u pitanju ja razumijem da, razumijem stavove,
Vrijeme.
razumijem, ja se izvinjavam evo završit ću, i razumijem protivljenje, ali probajte i vi da razumijete šta ovo treba da znači za sve nas, posebno imajući u vidu ove posljedice katastrofalne koje imamo.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici, molim vas da saslušate samo nekoliko napomena. Naime, ovdje je Prijedlog zakona u skraćenom postupku. Mi danas se izjašnjavamo o tome da li ćemo prihvatiti skraćeni postupak ili ne. Tek na idućoj Skupštini možemo da glasamo o tome da li ćemo glasati o zakonu u prvom čitanju. Postoje dvije mogućnosti, jedna mogućnost znači da se rasprave ne vode o suštini zakona, jer danas raspravljamo i glasamo samo o skraćenom postupku. Da Savjet ministara povuče ovaj Zakon i da ga predloži na idućoj sjednici po hitnom postupku mnogo bolje rješeje nego da tek na idućoj sjednici to raspravljamo po redovnoj proceduri. Nemojte da večeras vodimo rasprave o Zakonu, možemo samo da glasamo da li prihvatamo skraćenu proceduru ili ne. 109 Vođeni time, ja ću dati riječ svima koji su se prijavili, a prvom uvaženom ministru gospodinu Bariši Čolaku. Izvolite.
Hvala Vam gospodine predsjedatelju. Poštovane zastupnice i zastupnici ovaj Zakon se nalazi već, hajde najmanje drugi, a možda i treći put pred ovim cijenjenim Domom. Vjerujte mi da sam ja odgovoran čovjek i da nema govora o uzurpiranju nečijih nadležnosti. Ja bih volio ako neko cijeni da ima jedan zarez koji o tome govori da to javno kaže. Ovaj Zakon je dugo rađen i on je u rangu zaista ovog zakona kojeg smo maloprije usvojili, dakle Zakona o sprečavanju pranja novca i financiranju terorizma. Potpuno isti rang. To vi znate sigurno, evo gospodin Magazinović je maloprije rekao. I uistinu, ja ne znam, naravno na vama je da se vi odlučite što ćete učiniti. Zaista je hitnost da se ovaj Zakon donese. Zašto ga nismo predložili po hitnom postupku? Dakle, ja kao ministar sam tražio da to bude hitni postupak. Na inzistiranje jednog broja, dakle ministara iz Vijeća ministara, koji nisu bili za, a vjerujte da niko ni jedan jedini amandman nije predložio i rekao zašto to ne bi bilo tako. Ako mi dopustite samo još jednu rečenicu, ako je u pitanju, dakle, međunarodna trgovina ljudima koja bi trebala biti na razini, dakle u ovom Zakonu, ja nemam ništa protiv da vi izglasate i drugačije, ali zaista ovaj Zakon je prevažan zakon. Ma uostalom što god mislite da trebate promijeniti, ali vjerujte trebalo bi konačno ovaj Zakon usvojiti, prevažno je za državu BiH, evo zbog razloga da nas, ne znam već za nekakvih 10 dana ne stave tamo na nekakvu listu gdje će provjeravati, dakle transakcije iz BiH koje mogu trajati tjednima, možda i mjesecima i na kraju znamo ko će ispaštati. Dakle, ja još jednom odgovorno tvrdim da ja nisam dobio, dakle niti od Vijeća ministara, bilo kojeg člana, bilo koji amandman koji ja ne bi usuglasio. I sad mi nije jasno šta je sad sporno, zaista, najiskrenije vam to kažem. Hvala.
Ministar, dozvolite da Vam objasnimo šta je sporno. Sporno je to da ste predložili Zakon po skraćenoj proceduri 126. i ovaj Parlament danas ne može da raspravlja ni o Zakonu u prvom čitanju, da je makar predložen u redovnoj proceduri danas bi glasali o Zakonu u prvom čitanju. Mi danas, po našoj poslovničkoj proceduri koja je složena, očigledno se Vi niste konsultovali sa ljudima koji predlažu te zakone, mi danas glasamo samo o zahtjevu da se skrati procedura. Molim vas da razumijete da su procedure u Parlamentu drugačije od procedura u Savjetu ministara. Ili ste trebali Zakon po redovnoj proceduri predložiti ili je trebalo po hitnoj proceduri. Razumijem da nije u Savjetu ministara dogovoreno da bude hitna, ali bi čak i redovna procedura smanjila današnju raspravu o tome. Uvažena kolegica Dušanka Majkić, replika. Izvolite.
To samo da kažem kolegi Magazinoviću. Vodili smo mi računa o tome i dobar dio članova koji su bili u sastavu ovog Krivičnog zakona, prijedloga, mi smo prebacili na Zakon o pranju novca, vodeći računa da se ta cjelina zaokruži. Znači, ni na koji način, ni jednim članom neće ispaštati zato što nemamo to usvojeno. Osim toga mislim da je Vlada RS-a poslala pismo MONEYVAL-u i objasnila status naš i mislim da pojedini ljudi nepotrebno dižu tenzije oko toga. Veoma je važno da usvojimo Zakon o pranju novca koji definiše sve ove stvari, a mislim 110 da nikakve posebne posljedice neće biti zato što nismo usvojili Krivični zakon. A ministar ima vremena, dakle mi govorimo o proceduri, ministar ima vremena ako želi, a zar tri puta nije dovoljno da kažete da vidimo šta je, o čemu se to radi, dakle bilo je logično kolege pitati na sjednici Savjeta ministara zašto vi to nećete. Šta je problem? Oni bi vam rekli ovo što ja sad govorim. Dakle, kakva je to sinhronizacija i razgovoru između, na Savjetu ministara? Dakle, mislim da treba donijeti odluku šta sad s ovim Zakonom, a nikakve šanse nema da on prođe ovu formi.
Gospodin Mladen Čavar iz Ministarstva sigurnosti je tražio riječ u vezi sa ovim zakonom. Izvolite.
Dame i gospodo, umorni smo svi, ja pogotovo ovih dana vrlo malo spavam. Ja ću samo reći par rečenica vezano za ovaj Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorističkih aktivnosti, od cijenjenog kolege ministra Bariše Čolaka. Vjerovatno je u sjeni problema oko Zakona o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorističkih aktivnosti ostao ovaj Krivični zakon. Znači, ta dva zakona su 100% u paketu, 100%. I MONEYVAL, znači to je tijelo koje to radi, ono se bilo fokusiralo na ovaj Zakon koje vodi moje Ministarstvo o pranju para. ____________(?) Koje tijelo. MONEYVAL, znači i to je fora, znači imate MONEYVAL to je tijelo od Vijeća eksperata Vijeća Evrope, a ima FATF tamo neki od grupe G7 koji njih kontrolira i koji su iznad njih. I to su profesionalci. Oko ovog sprečavanja pranja novca se vodi priča godinama, nekoliko godina, te biće ovako, biće onako i ti problemi koje smo mi imali oko usaglašavanja. Suština je da oni imaju i FATF i MONEYAL imaju neke preporuke koje traže da ispune sve zemlje koje se žele uključiti u skupinu civilizacijskih zemalja da budu okarakterizirani kao zemlje koje ne peru pare. I sada, mi smo imali puno, kako bih to rekao, neslaganja, neznanja, nekih loših procjena. Znači, jednostavno kod njih ima preporuka oko čega smo se mi sporili i što je juče bila ova izmjena. Znači, kod njih je bila preporuka da, recimo ima postoji finansijsko-obavještajni odjel. Finansijsko-obavještajni odjel i kompletna ta struktura koja se bavi ispitivanjem i sprečavanjem i pranje novca, ona nema pravo da informacije o tome bilo kome daje. E sad kolege iz RS-a su htjele da bi se okončale istrage, da to ne traje predugo, tražile da se stavi tu neka klauzula da ne može neko da zloupotrebljava to. Međutim, MONEYVAL neće da čuje za to. Znači, njih ne zanima, znači jer on gleda ovako, kaže ne možeš ti nekog teroristu gledati 5 godina koji je prikriven i onda ti nakon 5 godina hoćeš da zaključiš tu istragu i onda ga obavijestiš, halo mi smo te gledali i provjeravali, bla, bla, bla. Razumijete. Mislim ne znam kako da vam više objasnim, ali poenta je ova. Znači, da je MONEYVAL, znači prva stepenica koju BiH mora da prođe, na zasijedanju Komiteta usvojila to javno saopštenje i ljudi koji su radili iz BiH pri toj delegaciji, oni su uspjeli da isposluju zato što je Vijeće ministara imalo hitnu sjednicu pa naložilo ponovno proceduru i td., oni su isposlovali da se to ne objavi do 01.06., ali do 01.06. se mora usvojiti ovaj Zakon koji smo napokon usaglasili i ovaj Zakon iz Ministarstva pravde. 111 Razumijete li me. I znači sad mi tu dolazimo u situaciju da će neki procesi biti van naše kontrole. Razumijete li.
Dobro, ok.
Recimo ne vidim šta je problem da usvojimo zakon
Problem je što niste predložili zakon u odgovarajućoj formi i ovaj Parlament ne može vam pomoći u tome. To je problem. Glasamo o proceduri Zakona po 126., a ne o suštini Zakona, kolega. Pa shvatite da i ovi parlamentarci rade po određenim pravilima koje ne možemo mimo toga. Shvatamo vaš problem, ali niste predložili zakon po adekvatnoj proceduri. Ja ovdje sa poslanicima pokušavam da nađem načina kako da vam pomognemo. Uvažena kolegica Milica Marković, replika. Izvolite.
Replika samo istine radi. Tačno je da je tim MONEYVAL-a razgovarao s našom delegacijom u januaru kad smo bili u Strazburu, ali njihov cilj i namjera razgovora sa nama je bio prevashodno Zakon o pranju novca i finansiranju terorističkih organizacija. I kad su došli pitali su zašto taj Zakon nije usvojen, kad ćete ga usvojiti jer je BiH jedna od malog broja zemalja članica Vijeća Evrope koja to nije uradila. Onda su naši, ne znam da li Saša ili Senad, neko je rekao, uz to ide i izmjena Krivičnog zakona, on je rekao, pa da ide ali nas interesuje ovo, u nekim zemljama ide izmjena još nekih zakona, ne samo Krivičnog što nije slučaj sa BiH. Dakle, njihov uslov pod broj jedanje ovaj Zakon, a Krivični zakon je prateći zakon koji ide, koji mi možemo raspravljati ili u redovnoj ili nekoj proceduri da bismo došli do dobrog rješenja. Dakle, to je istina, a niko nije rekao da je Krivični zakon u paketu sa ovim.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Magazinović, replika. Izvolite.
Ovo me podsjeća na prošlu sjednicu Predstavničkog doma kada su neki od zastupnika objašnjavali kako Zakon o akcizama gdje se izjednačava akciza na rezani duhan i cigarete za pušenje nije uslov MMF-a. Pa kad smo ostali bez tranše onda se uhvatili za glavu. E sad dolazimo u istu situaciju da neko ovdje u Parlamentu tumači šta je ili nije uslov MONEYVAL-a. Mislim, nema potrebe da se mi s tim bavimo, imaju dokumenti dostupni svima i to se može pročitati, ne treba to da tumači ni Saša, ni Milica, ni bilo ko drugi. Međutim, nemojte samo da se dovedemo u situaciju da lagodnim tumačenjem šta jeste, šta nije uslov, dođemo u situaciju da novac sa donatorske konferencije ili bilo koja druga pomoć, ne može ući u BiH, što je tajkođe mogućnost. Nemojte da se dovedemo u tu situaciju da otežavamo poslovanje komercijalnih banaka, a neke čak zatvorimo u BiH u ovom trenutku u kom smo sad. Ja samo upozoravam, ja hoću da ovo ostane u stenogramu da sam govorio na ovu temu i pokušavao svojim dragim 112 kolegama objasniti u kakvoj se ozbljnoj situaciji nalazimo. Ako nećete, pa ne mogu ja nikome promijeniti njegovo mišljenje, ali bi bilo važno da shvatimo koliko je ovo ozbiljna situacija.
Toliko ozbiljna da možemo da kršimo Poslovnik. Recite nam kako da izađemo iz toga. Uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Ja bih želio da vas podsjetim na jednu situaciju od prilike 8 do 12 mjeseci, ja sad precizno ne mogu da se sjetim kad je to bilo, Komisija za ljudska prava je nama predložila ovdje izmjene Krivičnog zakona BiH kojim se tretira pitanje trgovine ljudima. I taj Zakon kojeg smo mi tada dogovorom svih nas ovdje srušili, jer drugog izlaza nije bilo, je sadržan sad u ovim rješenjima koje je predložio ministar pravde. Mi sada u BiH u važećem zakonu imamo rješenje da je Sud BiH nadležan za trgovinu ljudima, ukupnu trgovinu ljudima i sa INO elementom i bez INO elementa. A onda je napravljena procjena u okviru ovog tima, udarnog tima za borbu protiv trgovine ljudima da će pravosuđe BiH biti efikasnije ukoliko Sudu BiH, izazivalo je to određene kontroverze u primjeni državnog zakona i entitetskih krivičnih zakona. Ukoliko razdvojimo to pa Sudu BiH ostavimo samo trgovinu ljudima sa INO elementm, a entitetskim krivičnim zakonima i sudovima, trgovinu ljudima bez INO elementa. Dakle, ovdje se ne radi o prenosu nadležnosti s entiteta na državu, ovdje se radi o degerulaciji krivičnog djela i prenos s države na entitete kako bi se efikasnije borili protiv toga. I onda sam ja prošli puta kazao, ljudi nemojte da to radimo da dereguliramo, a da prije toga nismo u entitetima završili posao, jer se može desiti kakav predmet na Sudu BiH i da ta stvar propadne, ovo se je moralo sinhronizirati. I koliko ja znam ministre, oba entiteta su riješili ovo pitanje i RS-a i Federacija. Oni su ovo regulirali i mi smo danas spremni u BiH da to uradimo, dakle da završimo tu reformu. I ovdje, iskren da budem, je dodato nekoliko stvari koje se tiču isključivo međunarodnih konvencija i ja ne vidim ni jednu stvar u odnosu na onaj zakon koji je bio, to je dakle .. Minsitarstvo pravde, ne vidim ni jednu stvar koja bi se ticala nečega što se zove neki prenos nadležnosti. Dakle, ja da je vidim ja bih vam pošteno kazao, mi ovdje moramo otvoriti stvar pošteno do kraja, dakle ovdje svaki član treba pregledati, pa slažu se ljudi, ne slažu, neka kažu ljudi iz RS-a, krivičari iz RS-a, jeste to je to ili nije. Nemam ja ništa protiv toga. Samo vas molim, dakle molim vas da budemo predani i da ovo pitanje riješimo. Mi ovo moramo riješiti jer će posljedice onda biti ovakve o kojima je govorio gospodin Magazinović. Zbog toga, predsjedavajući, ja razumijem i Poslovnik, dakle Vi ste kazali, nama piše ovdje da mi se izjašnjavamo o proceduri. Ja bih zamolio ministra samo da sada kaže ovdje, ministra da kaže, do kada mi moramo usvojiti ovaj zakon da ne bi nastupile negativne posljedice?
Vrijeme. 113
Evo ja sam završio. Predsjedavajući, ja predlažem da mi danas usvojimo ovo što imamo proceduru, da znamo koje je to vrijeme, da sjednemo u okviru Ustavne komisije, da pregledamo svaki član, svi se iskonsultujte, pogledajte, razgovarajte s kim hoćete, ministar, mi iz Komisije da to završimo i da onda u obadva čitanja završimo zakon. Ako treba, ako je rok 01.06. mi ćemo raditi sutra i nek sjednica bude prekosutra. Evo ja vas molim samo da ovo ne ostavljamo, da ostanemo posvećeni ovome. Niko nikoga u ovoj državi ne može prevariti, jer svi su dovoljno pametni, nema dakle toga, a moramo imati rješenje da nemamo štetne posljedice. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Niko Lozančić, diskusija. Izvolite.
Ja se čudim kako nemate rješenja za ovako jednostavna pitanja. Pa mi smo danas manifestirali, večeras da nije problem kad su viši interesi u pitanju Poslovnik prekršiti. Ovaj Dom je bezbroj puta zaključcima mijenjao Poslovnik. Predlažem zaključak da se Dom izjasni, ako dopustite, mislim ne morate ni dopustiti – Zastupnički dom odlučuje da ovaj Zakn razmatra danas po žurnoj proceduri. Znači, zaključkom mi možemo promijeniti, tako smo radili i bezbroj puta, a pošto je ovo, ovaj Zakon i ovaj prije njega, uistinu zakon od interesa za sve građane BiH, da iskažemo tu brigu za građane BiH usvajajući oba ova zakona danas odma. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ja razumijem da imaju pravo ljudi da budu i ljuti, ali ne vidim razlog da se to elaborira na način na koji se elaborira. Molim Vas da pismeno dostavite taj Vaš zaključak, da bih mogao da ga stavim na glasanje. S obzirom da nema više prijavljenih, uvaženi kolega Niko Lozančić. Izvolite.
Tražim pauzu 15 minuta radi pripreme prijedloga zaključka.
Zahvaljujem. Vaš Klub HDZ-a na ovoj tački dnevnog reda traži pauzu od 15 minuta. [[PAUZA]] Kolegice i kolege poslanici, molim vas da zauzmete svoja mjesta, da bi stručne službe ustanovile da li imamo kvorum za nastavak ove sjednice. 114 S obzirom da je ispred Kluba HDZ-a tražena pauza, uvaženi kolega Niko Lozančić obrazlaže. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ja sam kako sam i tražio u razlozima za pauzu, pauzu iskoristio da predložim u pisanoj formi zaključak i dostavio sam ga predsjedatelju Doma. Kako su u međuvremenu vršene konsultacije među svim klubovima u Zastupničkom domu, meni je rečeno evo u tim konsultacijama da je postignuto jedno džentlmensko rješenje, da ministar u ime Vijeća ministara povuče zahtjev za žurni postupak, da predloži da se Zakon razmatra po redovitoj proceduri, uz obećanje da ćemo na današnjoj sjednici obaviti izjašnjavanje i u prvom i u drugom čitanju. Imajući to u vidu, ja povlačim prijedlog svog zaključka.
Zahvaljujem. Uvaženi ministar, gospodin Bariša Čolak. Izvolite.
Hvala Vam, gospodine predsjedatelju. Ja jedino što bih mogao ponoviti dio ovoga što je rekao uvaženi zastupnik, gospodin Lozančić. Dakle, ja evo povlačim ovaj zahtjev da se Zakon razmatra po skraćenoj proceduri. Predlažem ovom Domu da se Zakon razmatra po redovitoj, redovnoj proceduri, s tim da evo dakle, danas možemo obaviti, uz jamstvo, da danas možemo obaviti raspravu i u prvom i u drugom čitanju i dobiti danas ovaj Zakon. Evo ja vam zahvaljujem ukoliko je to tako, a nema sumnje da će tako i biti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Kolegice i kolege poslanici kao prvo, stavićemo prijedlog uvaženog ministra na glasanje, da se prihvata ili ne prihvata zahtjev da se ovaj Zakon razmatra u redovnoj proceduri. Ako ga prihvatimo, ja ću zamoliti onda da ovaj Parlament zaduži Ustavnopavnu komisiju, da do glasanja o Zakonu u prvom čitanju sačini izvještaj Komisije o principima i ustavnom osnovu Zakona. Ako se slažete da na takav način izađemo iz ove, po meni neugodne situacije, ali koliko vidim ima dobre volje da se u tom pravcu ide. Prema tome, kao prvo, stavljam na glasanje – Da li ovaj Parlament prihvata sugestiju ministra pravde, da se Zakon o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH po redovnoj proceduri razmatra. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 33, protiv nije bilo, suzdržan 1. Konstatujem da je ovaj zahtjev prihvaćen. I ujedno molim Ustavnopravnu komisiju da o ovome sačini izvještaj. 115 Uvaženi kolega, Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, dok se je ovo pripremalo, ja sam kao predsjedavajući Ustavnopravne komisije, znajući dakle šta je procedura, očekujući da će Parlament donijeti ovakvu odluku da ovo ide u redovnu proceduru, održao sjednicu Komisije, hitnu sjednicu Komisije u sastavu – Šefik Džaferović predsjedavajući Komisije, zatim Mato Franjičević zamjenik predsjedavajućeg Komisije, koji je ovdje prisutan, Lazar Prodanović član Komisije, Senad Šepić član Komisije, Denis Bećirović član Komisije i Saša Magazinović član Komisije. Nedostaju nam dva člana Komisije, koliko ja mogu sada da vidim, to su gospodin Božo Ljubić izvinjavam se, Božo Vas nisam konsultovao, dakle nisam konsultovao gospodina Ljubića, dakle nije bio tu, dok sam ja obavljao konsultacije. Nedostaje gospođa Aleksandra Pandurević. Mi ovdje, dakle koje sam, molim vas lijepo, koje sam dakle nabrojao, samo bih zamolio gospodina Božu Ljubića da ovo podrži. Ja se izvinjavam Vama zaista, članu Komisije, da utvrdimo postojanje ustavnog osnova i usklađenosti ovog Zakona sa Ustavom i pravnim sistemom BiH i da podržimo principe ovoga Zakona, dakle kao kada postupamo po zakonu u prvom čitanju. Da li se vi gospodine Ljubiću, samo da Vas pitam sada, slažete sa ovim?
Da, podržavam.
Dakle, molim vas, Ustavnopravna komisija, Ustavnopravna komisija
Je li to sada uredu? Svima je sve jasno. Vi dajte samo nama napismeno izvještaj.
Čekajte malo sada. Sačekajte malo. Ja ne znam, ja sekretarijata Komisije ovdje nemam. Ko će mi ovo sada napisati, sada u ovoj situaciji?
Stručne službe Parlametna.
Molim vas dakle stručne, sekretar organizirajte, napravite mi izvještaj. Dakle, Komisija u ovom sastavu je održala hitnu sjednicu, utvrdila ustavni osnov i podržala principe Zakona.
Dobro, molim Vas, da ne slušamo svi ove tehničke stvari imamo i drugog posla. Zaključujem raspravu po ovome pitanju. 116 I prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Zahtjev poslanika Denisa Bećirovića za razmatranje Predloga zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Predlog zakona u proceduru je dostavljen 26.05. sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku. Otvaram raspravu o zahtjevu. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na osmu tačku, Ad. 8. Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio- televizijskom sistemu BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije i Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije
Zahvaljujem Predlažem da se odgodi i rasprava i izjašnjavanje o ovoj točci dnevnog reda do narednog zasjedanja ovog Doma.
Zahvaljujem. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete da glasate sad. Na zahtjev kolege Džaferovića predlažemo ponovljeno glasanje...... Možete glasati sad.
... [[nije uključen mikrofon]] Šefik daj ponovite glasanje.
O čemu glasamo ... 117
Glasamo kolega Šefik Džaferović, glasamo o prijedlogu kolege Nike Lozančića da se odloži i rasprava i glasanje o Predlogu zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH. Molim vas pripremite se za glasanje na zahtjev više klubova prijedlog se ponovo stavlja na glasanje. Pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 13, protiv 16, suzdržanih 1.
... [[nije uključen mikrofon]] Tražim ponavljanje ...
Uvaženi kolega Niko Lozančić ispred Kluba HDZ-a traži ponavljanje glasanja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 11, protiv 22, suzdržanih nije bilo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] U ime Mješovitog kluba gospodina Jurišić traži ponavljanje glasanja. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 11, protiv 22, suzdržanih nije bilo. Je li ima neko još potrebu da traži ponavljanje? Nema. Uvaženi kolega Niko Lozančić replika, izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, ovaj, puno smo toga danas demonstrirali u ovom Domu, puno brige za narod i građane ove zemlje, puno različitih postupaka, pristupa, ovaj, ja se svima od srca zahvaljujem na ovolikoj brizi, na ovolikoj korektnosti i ne vidim smisla dalje sudjelovati u ovoj trakavici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, nema više prijavljenih za raspravu. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Predlog zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u građanskim stvarima – predlagač: Savjet ministara BiH (prvo čitanje) Predlog zakona u proceduru je dostavljen 17.04. nadležna Ustavnopravna komisija je Mišljenje o ustavnom osnovu i principima dostavila 27.05. 118 Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda, Ad. 10. Predlog zakona o dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku
nije uključen mikrofon
Uvaženi kolega Saša Magazinović, poslovnička intervencija. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Imajući u vidu čitavu raspravu o ovoj tačci dnevnog reda i urgentnost predlažem da se večeras izjasnimo i o drugom čitanju.
Zahvaljujem. U skladu sa članom 106. stav 4. Poslovnika pitam Dom da se izjasni da se ovaj Predlog zakona razmatra odmah i u drugom čitanju. 123 Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 26, protiv 1, suzdržanih 3. Konstatujem da smo odlučili da ovaj Zakon razmatramo i u drugom čitanju. Sada ćemo glasati da se ovaj zakonski prijedlog prihvati i u drugom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 26, protiv i sudzržanih po 2. Konstatujem da smo i ovaj zakonski prijedlog u drugom čitanju usvojili. Prelazimo na tačku 7. – Zahtjev poslanika Denisa Bećirovića za razmatranje Predloga zakona o dopunama Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 18, protiv 11, suzdržanih 1. Konstatujem da nema dovoljne podrške iz RS-a za zahtjev za hitni postupak. S obzirom da nemamo jednog člana Kolegijuma ostavićemo usaglašavanje u Ustavom predviđenom roku od 3 dana. Prelazimo na tačku 8. – Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH – predlagač: Savjet ministara BiH, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije i Mišljenjem Komisije za saobraćaj i komunikacije. Glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije koje je negativno. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 22, protiv 7, suzdržanih 1. Konstatujem da ovo mišljenje, nije dobilo, negativno, dovoljnu podršku iz RS-a i ide na usaglašavanje u Kolegij. Glasamo o Mišljenju Komisije za saobraćaj i komunikacije koje je takođe negativno. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 20, protiv 7, suzdržanih 1. Konstatujem da i ovo mišljenje ide na usaglašavanje u Kolegij. Prelazimo na tačku 9. – Predlog zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u građanskim stvarima – predlagač: Savjet ministara BiH (prvo čitanje). Glasamo o Zakonu u prvom čitanju. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 22, protiv 8, suzdržanih nije bilo, nedovoljna podrška iz RS-a. Konstatujem da ovaj Zakon ide na usaglašavanje u Kolegij. 124 Prelazimo na tačku 10. – Predlog zakona o dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine – predlagač: Savjet ministara BiH, sa Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. Glasamo o Mišljenju Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku s obzirom da je bilo negativno. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 12, protiv 15. Nedovoljna podrška iz Federacije BiH za ovo negativno mišljenje. Takođe ide u Kolegij na usaglašavanje. Prelazimo na tačku 11. – Predlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH – predlagač: Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti polova. Glasamo o usvajanju Predloga izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 30, protiv i suzdržanih nije bilo. Konstatujem da je usvojen ovaj Predlog izmjena i dopuna Jedinstvenih pravila. Za prethodnu dačku, tačku 10. konstatujem da nije bilo opšte većine, bilo je 12:15, tako da neće ići na usaglašavanje u Kolegij. Prelazimo na tačku 12. – Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu okvirnog zakona o ograničenjima u raspolaganju javnim sredstvima u Bosni i Hercegovini – predlagač: poslanik Niko Lozančić (zakon po hitnom postupku). Glasamo o Zakonu u drugom krugu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 16, protiv 12, suzdržanih nije bilo. 2/3 protiv iz RS-a. Konstatujem da ovaj Zakon nije dobio podršku. Prelazimo na tačku 13. – Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o razmatranju Predloga okvirnog zakona o olakšicama za zapošljavanje mladih osoba u Bosni i Hercegovini predlagač: poslanik Niko Lozančić, po skraćenoj proceduri, u skladu sa članom 126. Poslovnika. Glasamo u drugom krugu o skraćenoj proceduri. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 12, protiv 15, suzdržanih nije bilo. Ovaj nije nije opštu većinu dobio. Konstatujem da je ovaj Zakon otišao u redovnu proceduru. Prelazimo na tačku 14. – Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Predlogu zakona o dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: poslanik Denis Bećirović (zakon u prvom čitanje). Glasamo u drugom krugu o Predlogu zakona u prvom čitanju. 125 Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 18, protiv 12, suzdržanih nije bilo. 2/3 protiv iz RS-a. Konstatujem da ovaj Zakon nije dobio podršku u prvom čitanju. Prelazimo na tačku 15. – Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o predlogu zaključka poslanika Senada Šepića povodom rasprave o Analizi odredaba krivičnog zakonodavstva u Bosni i Hercegovini kojima se uređuje krivičnopravni položaj maloljetnih počinilaca krivičnih djela, sa predlogom mjera, materijal Savjeta ministara BiH (realizacija zakljuka Predstavničkog doma sa nastavka 57. sjednice, održanog 05.12.2013. godine). Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 19, protiv 8, suzdržanih 3. Konstatujem, pošto nije bilo 2/3 protiv ni iz jednog entiteta, da je usvojen ovaj zaključak. Prelazimo na tačku 16. – Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Analizi odredaba krivičnog zakonodavstva u Bosni i Hercegovini kojima se uređuje krivičnopravni položaj maloljetnih počinilaca krivičnih djela, sa predlogom mjera, materijal Savjeta ministara BiH (realizacija zaključka Predstavničkog doma sa nastavka 57. sjednice, održanog 05.12.2013. godine). Glasamo o usvajanju Analize u drugom krugu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 18, protiv 11, suzdržanih nije bilo. 2/3 iz RS-a je protiv. Konstatujem da nismo usvojili ovu Analizu. Prelazimo na tačku 17. – Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Denisa Bećirovića sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014. godine. Glasamo o usvajanju inicijative u drugom krugu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Na zahtjev Kluba SDS-a ponovo glasanje. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 18, protiv 12, suzdržanih nije bilo. Konstatujem da ovaj zaključak nije usvojen. Prelazimo na tačku 18. – Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Ante Domazeta sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014. godine. Glasamo o usvajanju inicijative u drugom krugu. 126 Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 15, protiv 8, suzdržanih 4. Konstatujem da nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta i da je ova inicijativa usvojena. Prelazimo na tačku 19. – Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika iz Kluba SDA sa nastavka 63. sjednice Predstavničkog doma, održanog 25.02.2014. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 15, protiv 8, suzdržanih 4. Konstatujem da nije bilo 2/3 protiv ni iz jednog entiteta i da je ova inicijativa usvojena. Prelazimo na tačku 20. – Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Denisa Bećirovića sa 64. sjednice Predstavničkog doma, održane 13.03.2014. godine. Glasamo o usvajanju inicijative u drugom krugu. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 18, protiv 12, suzdržanih nije bilo. Konstatujem da, kolega Bećiroviću, ovaj prijedlog nije usvojen. Prelazimo na 21. tačku – Izvještaj Komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o inicijativi poslanika Denisa Bećirovića sa 64. sjednice Predstavničkog doma, održane 13.03.2014. godine. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 18, protiv 12, suzdržanih nije bilo. Konstatujem da ni ova inicijativa nije prošla. Prelazimo na tačku 22. – Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o postizanju identičnog teksta Zakona o dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine – predlagač: Predstavnički dom Parlamenterne skupštine BiH. Glasamo o usvajanju izvještaja Zajedničke komisije sa jednim usvojenim amandmanom. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 25, protiv nije bilo, suzdržanih 3. Konstatujem da smo usvojili ovaj izvještaj Zajedničke komisije oba doma. Tačka 23. – Izvještaj o radu Pravobranilaštva Bosne i Hercegovine za period 01.01.2013.-31.12.2013. godine. Glasamo o usvajanju izvještaja sa prijedlozima i sugestijama iz njega. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 30, protiv i suzdržanih nije bilo. Konstatujem da smo usvojili ovaj izvještaj. 127 Tačka 24. – Izvještaj o sprovođenju zakona iz nadležnosti Centralne izborne komisije BiH u 2013. godini. Glasamo o usvajanju izvještaja sa preporukama. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 30, protiv i suzdržanih nije bilo. Konstatujem da smo usvojili ovaj izvještaj sa preporukama. Tačka 25. – Izvještaj o radu Nezavisne komisije za praćenje uslova boravka u zavodima, postupanje i poštovanje ljudskih prava lica nad kojima se izvršavaju krivične sancije i druge mjere koje je izrekao u krivičnom postupku Sud Bosne i Hercegovine, strani sudovi za djela predviđena Krivičnim zakonom Bosne i Hercegovine ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovine ili drugi sud u skladu sa zakonom Bosne i Hercegovine za 2013. godinu. Glasamo o usvajanju izvještaja sa preporukama koje sam pročitao kada je bila tačka dnevnog reda. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 30, protiv i suzdržanih nije bilo. Konstatujem da smo usvojili ovaj izvještaj sa preporukama. Tačka 26. – Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine i Godišnji izještaj o pojavama diskriminacije u Bosni i Hercegovini za 2013. godinu. Glasamo o usvajanju izvještaja sa zaključkom kojim se pozivaju svi subjekti da izvrše preporuke Institucije ombudsmena navedene u izvještajima. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za Za 30, protiv i suzdržanih nije bilo. Konstatujem da smo usvojili izvještaj sa preporukom. Tačka 27. – Razmatranje inicijative poslanika Beriza Belkića sa 65. sjednice Predstavničko doma, održane 15.04.2014. godine. Glasamo o usvajanju inicijative. Molim vas pripremite se za glasanje. Možete glasati sad. Za 21, protiv 7, suzdržanih 1. Nema dovoljnu podršku iz RS-a Ova inicijativa ide na usaglašavanje u Kolegij. Zaključujem 67. sjednicu Predstavničkog doma. Napominjem da je, prema našem kalendaru, naredna sjednica Doma planirana za 12. juni 2014. godine. Hvala na saradnji. Sjednica završena u 23:25 sati.