Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 7. sjednicu Hrvatskoga sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH Andreja Plenkovića, potpredsjednice, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade RH. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje Hrvatskoga sabora koje prema odredbama Ustava RH i Poslovnika Hrvatskoga sabora započinje 15. siječnja i završava 15. srpnja. Pozivam vas na početku zasjedanja da odamo počast Domovini, izvođenjem himne „Lijepa naša Domovino“. - Izvođenje himne „Lijepa naša Domovino“ – Gospođe i gospodo, pozivam vas da minutom šutnje odamo počast svima onima koji su svojim radom i djelovanjem pridonijeli stvaranju neovisne i slobodne nam Hrvatske, posebno hrvatskim braniteljima i svima koji su svoj život dali za Domovinu. - Minuta šutnje – - Neka im je vječna slava i hvala im! – Poštovane kolegice i kolege, zapisnik 5. i 6. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste elektronskim putem. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnike 5. i 6. sjednice Hrvatskoga sabora u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda, Konačni prijedlog dnevnog reda dostavljen vam je elektronskim putem. Naglašavam da su nove točke predložene u Konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao Prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. U Konačni poziv dnevnog reda uvrstio sam još 13. novih točaka pod rednim brojevima: 1., 10., 11., 17., 18., 24., 25., 32., 33., 42., 43., 44. i 72. To su Izvješće predsjednika Vlade RH o održanim sastancima Europskog vijeća u 2017. godini. Prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o obrani. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o službi u Oružanim snagama RH. Konačni prijedlog Zakona o poljoprivrednom zemljištu. Konačni prijedlog Zakona o drvenastim kulturama kratkih ophodnji. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju ulaganja. Prijedlog zakona o državnoj potpori za istraživačko razvojne projekte. Konačni prijedlog Zakona o upravnoj inspekciji. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom kvalifikacijskom okviru. Izvješće o uredbama koje je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Izvješće o uredbi koju je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Izvješće o provođenu Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i o utrošku sredstava osiguranih u državnom proračunu RH za 2015. i 2016. godinu za potrebe nacionalnih manjina i Poslovnik pravobranitelja za djecu. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum i možemo pravovaljano odlučivati. Sukladno članku 205. Poslovnika odlučiti ćemo o prijedlozima zakona za koje predlagatelj predlaže donošenje u hitnom postupku. To su točke: 5., 6., 7., 9. i 67. iz Konačnog prijedloga dnevnog reda. Dakle to su: Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o suradnji za partnerstvo i razvoj između EU i njezinih država članica s jedne strane i Islamske Republike i Afganistana s druge strane, s Konačnim prijedlogom Zakona. Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o suglasnosti između Vlade RH i Vlade Rumunjske o uzajamnom pružanju potpore države domaćina sa Konačnim prijedlogom Zakona. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade RH Kazahstana o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprječavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak s Konačnim prijedlogom Zakona. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o stabilnosti i koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj monetarnoj uniji između Kraljevine Belgije, Republike Bugarske, Kraljevine Danske, Savezne Republike Njemačke, Republike Estonije, Irske, Helenske Republike, Kraljevine Španjolske, Francuske Republike, Talijanske Republike, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Velikog Vojvodstva Luksemburga, Mađarske, Malte, Kraljevine Nizozemske, Republike Austrije, Republike Poljske, Portugalske Republike, Rumunjske, Republike Slovenije, Slovačke Republike, Republike Finske i Kraljevine Švedske s Konačnim prijedlogom zakona i Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o doplatku za djecu sa konačnim prijedlogom zakona. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Ako nema primjedbi, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno članku 225. stavku 3. Poslovnika smatram utvrđenim. Sukladno članku 225. stavak 4. Poslovnika, prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje točaka 1., 10., 11., 17., 18., 24., 25., 32., 33., 42., 43., 44. i 72. konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za 7. sjednicu? Ako nema prigovora, utvrđujem da su i ove točke uvrštene u dnevni red 7. sjednice. Ovime smo gospođe i gospodo zastupnici, utvrdili dnevni red. Sukladno članku 205. stavku 2. Poslovnika, ja bih sada trebao objaviti taj utvrđeni dnevni na odgovarajući način, predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđeni dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Molim vas sada za pozornost. Prelazimo sada na glasovanje. Sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću prvo dopunu dnevnog reda 7. sjednice s 14 novih točaka. To su: - Prijedlog zakona o tržištu plina s konačnim prijedlogom zakona, - Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o pojačanom partnerstvu i suradnji između EU i njezinih država članica s jedne strane i Republike Kazahstana s druge strane s konačnim prijedlogom zakona, - Prijedlog zakona o potvrđivanju i izmjeni članka 124. Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda s konačnim prijedlogom zakona, - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o patentu, - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o žigu, - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o industrijskom dizajnu, - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga, - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda, - Konačni prijedlog zakona o obavljaju geodetske djelatnosti, - Konačni prijedlog zakona o obiteljskom poljoprivrednom gospodarstvu, - Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o nacionalnoj infrastrukturi prostornih podataka, - Prijedlog zakona o profesionalnoj mirovini, - 13. a) Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga i b) Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. I zadnje Prijedlog odluke o izboru dva zamjenika pravobraniteljice za djecu. Neuvršteni akti objavljeni su na internetskim stranicama Hrvatskog sabora. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo kvorum, te možemo pravovaljano odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju sa dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To je točka 1. predložene dopune Prijedlog zakona o tržištu plina s konačnim prijedlogom zakona. Sukladno članku 206. stavak 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkama drugom i trećom predložene dopune? To su Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o pojačanom partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane i Republike Kazahstana s druge strane s konačnim prijedlogom zakona. I treće Prijedlog zakona o potvrđivanju izmjene članka 124. Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda s konačnim prijedlogom zakona. Ako nema primjedbi smatra se da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 7. sjednice? To su točke od 4. do 14. predložene dopune. Ako nema primjedbi, ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Time je dopuna dnevnog reda utvrđena.
Gospodine predsjedniče zahvaljujem. Klub zastupnika MOST-a protiv je hitnog postupka za donošenje izmjene i dopuna Poslovnika Hrvatskoga sabora. Smatramo i to smo rekli jučer na sjednici Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav da bi ove izmjene Poslovnika koje su vrlo opširne trebalo donijeti u dva čitanja i kako bismo imali mogućnost da u prvoj raspravi ukažemo na sve nedostatke sadašnjeg teksta Poslovnika i da potom tek provedemo ponovnu raspravu na Odboru za Ustav i utvrdimo konačni prijedlog. Molim vas da naš prijedlog uvrstite u glasovanje.
Arsen Bauk, izvolite kolega.
Gospodine predsjedniče, Klub zastupnika SDP-a također se protivi hitnom postupku za izmjene Poslovnika iz istih razloga kao što je obrazložio i gospodin Podolnjak.
Dobro. Imamo znači dvije primjedbe na hitnost postupka. U takvim slučajevima moram dati na glasovanje onda taj prijedlog. Dakle, dajem na glasovanje da se prijedlog Poslovnika o Izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskoga sabora izglasuje po hitnom postupku, dakle kao konačni prijedlog Poslovnika. Molim vas da pristupimo glasovanju. Utvrđujem da je prijedlog prošao većinom glasova. Glasovalo je 77 zastupnika, 73 je bilo za, 4 su bila protiv. Dakle uvršten je i Prijedlog Poslovnika o izmjenama i dopunama Poslovnika Hrvatskoga sabora sa Konačnim prijedlogom Poslovnika u dnevni red Hrvatskoga sabora. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 7. sjednice, to su točke od 3. do 12. i 14. predložene dopune? Ako nema primjedbi i ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici, ovime je dopuna dnevnog reda utvrđena. Sada ćemo prijeći na glasovanje, pa molio bih zastupnice i zastupnike da zauzmu svoja mjesta. Prvo ćemo proširiti dnevni red kao što to uvijek biva na početku glasovanja. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 7. sjednice sa 7 novih točaka. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnim mirovinskim fondovima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskim osiguravajućim društvima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. 1. Prijedlog zakona o šumama, prvo čitanje. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma, prvo čitanje. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, prvo čitanje. 1. Prijedlog programa statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2018. - 2020. I zadnje 7. Prijedlog godišnjeg provedbenog plana statističkih aktivnosti Republike Hrvatske 2018. godine. Neuvršteni akti objavljeni su na internetskim stranicama Hrvatskog sabora, a članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku, stoga vas molim da se uključite radi provjere kvoruma. Utvrđujem da imamo dovoljan broj zastupnika i možemo pravovaljano odlučivati. Člankom 206. Poslovnika određuje se da se po hitnom postupku donesu zakoni koji se usklađuju sa dokumentima Europske unije ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To su točke prva i druga predložene dopune. Prvo je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnim mirovinskim fondovima s konačnim prijedlogom zakona. I drugo, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskim osiguravajućim društvima s konačnim prijedlogom zakona. Sukladno članku 206. stavku prvom Poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje ostalih točaka u dnevni red 7. sjednice? To su točke od treće do sedme predložene dopune. Ako nema primjedbi ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice, tako da mogu vam reći da je dopuna dnevnog reda utvrđena, pa prelazimo na glasovanje o raspravljenim točkama.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Budući da je riječ o točkama dnevnog reda, želim iskoristiti priliku da vas pitam kao predsjednika Sabora, zašto pojedine točke dnevnog reda koje su uvrštene čekaju izvještaj po tri godine, dvije godine, kao što je Izvještaj o radu državnog odvjetništva RH, Izvještaj o radu HNB-a po dvije godine i još neki? Gospodine predsjedniče Sabora, je li to slučajno? Da li vi sami odlučujete o tome, odnosno koji je smisao stavljanja nekih točaka dnevnog reda, a one nikako ne dolaze na red? Evo, molim vas odgovorite jer naprosto sam kao zastupnik zbunjen i postavljam sebi pitanje ima li smisla praviti ikakav Prijedlog zakona, izmjene zakona ako nikad o tome ne raspravljamo. Hvala.
Kolega Grmoja, izvolite i vi.
Poštovani predsjedniče, evo na istom tragu. Mi ćemo uskoro obilježiti jednu obljetnicu. Naime, prije gotovo godinu dana MOST je u saborsku proceduru uputio znači, izmjene Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor gdje tražimo 3 preferencijalna glasa gdje želimo primijeniti iste odredbe koje smo primijenili kod Zakona o lokalnim izborima, da ljudi koji su pravomoćno osuđeni se ne mogu kandidirati i time smo spriječili na prošlim lokalnim izborima 3000 znači, kandidata raznih stranaka da se mogu uopće kandidirati na izborima. Tražimo to isto da se primijeni i za parlamentarne izbore i tražimo da se građanima omogući da biraju ljude imenom i prezimenom, konkretne ljude, a ne one koje postavi veliki vođa, pa onda koristi taj model kako bi zaprijetio… …Upadica Jandroković: Kolega Grmoja, kolega Grmoja./… …određenim zastupnicima ako ne budu glasovali kao što kaže veliki vođa, ja vas pitam: zašto ne omogućite ovdje… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Kolega Grmoja, ja vas molim da sad stanete. Dakle vi, … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] ne možete. Zato što sam vas pitao imate li primjedbu na hitni postupak. Ja sam vas pustio da kažete, vi ste počeli sada iznositi političke stavove o jednom od zakona koje ste predložili. Ja ću vam odgovoriti zašto su neki zakoni uvršteni, zašto nisu, ali ne moramo slušati sada, s obzirom da sam vas pitao imate li primjedbi na hitni postupak… … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Dobro. Na koji zakon? [[Upadica Grmoja: Pa evo, rekao sam koje primjedbe imam.]] Dobro, hvala vam lijepo, ja ću vam sada to objasniti [[Upadica Grmoja: imam primjedbe na to da godinu dana jedan zakon koji smo mi uputili u proceduru ne može doći na dnevni red.]] Dobro, evo ovako [[Upadica Grmoja: a vi imate hitnu proceduru i hitni postupak.]] Evo ovako, ovaj tjedan smo raspravili 35 točaka ne samo ovaj tjedan, nego nešto je ostalo i od prošlog tjedna. Dinamika kojom pristižu zakoni iz Vlade, pa i vaše inicijative iz oporbe je zaista velika i ne možemo raspraviti ovom dinamikom kojom radimo sve ono što mi je pristiglo. Kao što ste vidjeli raspravili smo u ovome mandatu sada od kada sam ja predsjednik Hrvatskog sabora jako puno izvješća još iz 2014., 2015., 2016. godine. Što ćemo napraviti sa ovim Izvješćima o radu Državnog odvjetnika i u Hrvatskoj narodnoj banci, ali idemo jednom dinamikom. Evo i ovaj tjedan smo raspravljali ako se ne varam Izvješće o radu Vijeća za elektroničke medije 2014., 2015., 2016. kao i HINA za iste godine. Ne osjećam se odgovornim zbog toga što te točke nisu raspravljene u mandatu mojih prethodnika. Ovo sve što imamo ćemo raspraviti, sve točke će doći na dnevni red. Postoje neki prijedlozi koliko znam oporbe da se uvrste neke od točaka koje predloži oporba u dnevni red po automatizmu što je klub HDZ-a prihvatio pod uvjetom naravno da se dogovorimo oko cijeloga paketa, pa će onda svakako ove primjedbe o kojima vi sada govorite otpasti. Tako da vas molim i nadam se da ćemo dogovorom oko novoga Poslovnika ovakve prigovore oko uvrštavanja točaka u dnevni red na taj način najefikasnije ukloniti. Dakle, nema nikakvih skrivenih namjera ali vas molim da shvatite da su prioriteti da donosimo i raspravimo zakone koji stižu od Vlade. Dakle, shvatio sam da nema primjedbi na hitnost ovih točaka dnevnog reda, pa ih onda smatram da smo ih uvrstili u dnevni red. Ima li netko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red sedme sjednice? To su točke od 4. do 17. predložene dopune. Ako nema primjedbi, onda smatramo da su i ove točke uvrštene u dnevni red sjednice i time je poštovane kolegice i kolege dopuna dnevnog reda utvrđena. Gospođe i gospodo zastupnici, sada počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika, članci 132. do 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja je zastupnik Furio Radin koji postavlja pitanje ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak. Izvolite.
Cijenjena ministrice znanosti i obrazovanja doktorice Blaženka Divjak, relativnost je svugdje oko nas tako da neki problemi koji su za neke mali, za neke druge su veliki, ogorčava im život. Zapravo jedino su bitni problemi koji tiču pojedinaca zato što im oni zagorčavaju život i čine od njih zapravo nesretne osobe. Uzet ću kao ilustraciju velikih problema npr. problemi između država, problem Piranskog zaljeva koji uzimam samo zato izazivam malo pažnje ali nije to pitanje koje ću vam postaviti. Problem Piranskog zaljeva npr. za neke zemlje je irelevantan i karikaturalan dok za nas je ipak važan, a za Sloveniju je presudan. Zašto sam uzeo Piranski zaljev? Zato što na obali tog bokuna mora u Piranu je rođen Guiseppe Tartini, a Guiseppe Tartini je jedan od najvećih svjetskih kompozitora. Konzervatorij u Trstu nosi u njegovo ime, na tom konzervatoriju idu mnogi Istrijani i Hrvati i Talijan i oni su gotovo redovito stipendirani od talijanske države ili to plaćaju iz svog džepa. Oni se vraćaju za razliku od onih drugih koji studiraju ovdje i onda idu u Irsku. I kada se vraćaju nailaze na probleme. Agencija za znanost i visoko obrazovanje priznaje im visoko stručnu spremu ali ministarstvo posredstvom nadležnog povjerenstva za polaganje stručnog ispita ne da im rješenje o regularnoj profesiji. Tako ne mogu polagati stručni ispit i na kraju postaju klijenti Zavoda za zapošljavanje. Neki su profesori, ministrice, već izgubili posao, neki su profesori [[Upadica predsjednik: Kolega Radin, vrijeme je isteklo, molim vas pitanje.]] Nastavit ću poslije.
Hvala vam lijepa. Izvolite ministrice.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Cijenjene zastupnice i zastupnici, predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Slažem se da je zapravo osobno pravo i ostvarivanje tog osobnog prava nešto što stvarno moramo dobro regulirati i paziti da se u različitim labirintima zakonskih propisa, regulativa i pravilnika ne izgubi to pravo koje treba ostvariti svaki čovjek, ovdje konkretno ako sam ja dobro razumjela je pravo na rad u RH za nekoga tko je završio ako sam opet dobro razumjela studij izvan RH, konkretno u Italiji. Ukoliko govorimo o reguliranim profesijama a profesija odgojitelja, nastavnika ili stručnog suradnika zapravo pripada, znači je na popisu reguliranih profesija, onda tu imamo dosta opsežnu zakonsku regulativu, prije svega Zakon o regularnim profesijama i priznavanju inozemnih stručnih kvalifikacija koje smo donijeli 2013. godine prilikom pristupanja RH EU-u da bi smo se uskladili sa regulativom o reguliranim profesijama. U RH ako govorimo o umjetničkom obrazovanju, odnosno pravu na rad u područjima, a nastavnici učitelji u umjetničkom području, regulirano je i Zakonom o reguliranim profesijama i poznavanju kvalifikacija, ali isto tako i Zakonom o odgoju i obrazovanju osnovnim i srednjim školama i treće Zakon o umjetničkom obrazovanju. I u tome smislu do 2013. g. je agencija kao što ste sami naveli mogla samostalno donositi takva rješenja, međutim, našim ulaskom u EU, tu je još i nadležnost pojedinih komora i ministarstava. Ovdje konkretno, kada govorim o umjetničkim studijima, Ministarstvo znanosti, znanosti i obrazovanja i tu prijedlogom povjerenstva, ministra, odnosno, ministrice zadužene za taj resor, donosi riješena vezeno uz pravo na rad u školama ili u predškolski ustanovama. Ovdje povjerenstvo zapravo daje prijedlog koje može biti trobostan. Znači može biti da se daje direktno pravno na rad, da se uskraćuje pravo na rad ili da se traže neki dopunski uvjeti. I ja nažalost, evo, tu se slažem s vama, sam zatekla situaciju, da je dosta tih predmeta bilo negdje između. Znači tražilo se nešto dopunsko. Mi, naravno, te postupke revidiramo i svakako ćemo donijeti jasniji pravilnik, tako da oni koji traže to pravo, mogu znati što slijedi, i tu vam zahvaljujem na pitanju. Međutim, ono što bi sada istaknula je da mi osim ove dosta zakona i pravilnika koje tu tematiku reguliraju, stvarno moramo pristupiti zajedničkom instrumentu, a to je kvalifikacijski okvir, koji će nam omogućiti nama u Hrvatskoj, da preko instrumenata europskog kvalifikacijskog okvira i preko usklađivanja na razini kvalifikacija, a ne u uspoređivanju studijskih programa, priznamo to pravo na rad i u profesijama koje su regulirane, ili koje su na onom našem popisu koje je donijela Vlada vezano uz regularne profesije. Evo, ja ću se stvarno potruditi, da taj pravilnik, čim prije donesemo, kako bismo ta osobna prava i traženja vezano uz rad u školama i odgojno obrazovanim ustanovama, omogućili ostvariti. Hvala.
Zahvaljujem ministrici. Izvolite komentar, poštovanog kolege Furia Radina.
Hvala lijepo. Ja bih vas molio, ministrici, zato što su njihove diplome ekvivalentne sa bolonjskim. I to po talijanskom zakonom, jer tamo je to regulirano. Ako su po talijanskom zakonu, onda možemo … [[Govornik se ne razumije.]] a radi se o glazbi i radi se o zemlji gdje glazba doista nešto znači. Ti ljudi su završili pripravnički staž, platili dokumentaciju, platili dodatne seminare, koje vjerojatno služe samo da se nekog zapošljava, i nakon toga, će njihova sudbina, ako se ne potrudimo, biti da završe na zavodu za zapošljavanju. Osim toga, program Vlade predviđa upravo takvu stvar u dijelu koje smo mi prijavili kao nacionalne manjine. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na drugo pitanje, poštovanog zastupnika Tomislava Žagara, koji pitanje postavlja ministru poljoprivrede Tomislavu Tolušiću. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, gospodin Tolušić, evo prije nego što postavim konkretno pitanje, da istaknem samo nekoliko stvari oko kojih ćemo se oba dvojica složiti. Hrvatska poljoprivreda se nalazi u teškom stanju. Pada nam ono sve što ne smije padati, raste sve što ne smije rasti, uvozimo sve što ne bi trebali uvoziti, izvozimo sve što ne bi trebalo izvoziti. Pa tako smo ove godine izvezli soje u iznosu od 108000 tona u susjednu državu, koja će tu soju preradit i na njoj će zaraditi znatnu dodanu vrijednost. S druge strane u žitnici Slavonije, imamo slučaj da uvozimo pekarske proizvode. Vi danas, možete slobodno u Slatini kraj silosa proći, ne morate se osvrnuti ili gledati gore da vas ptica ne pokaki, jer više ptica na tom silosu nema, nema više ni pšenice. Dakle, trendovi u poljoprivredi nisu dobri. Ključan problem koji ste i vi istaknuli je raspolaganje poljoprivr3ednim zemljištem. I tu vidimo zapravo odgovor na to pitanje, nam daje odgovor o budućnosti hrvatske poljoprivrede. Problemi koji se javljaju oko poljoprivrednog zemljišta, a i na županijsko, koje dolazimo i vi i ja, na kojim ima više hektara, više čestica poljoprivrednog zemljišta, nego li hektara. Oko 50000 hektara a preko 50000 čestica. S duge strane neuređenost poljskih putova, ne uređenost kanala, to su sve problemi koji se javljaju vezano uz poljoprivredno zemljište. I upravo zadatak ministra, je da omogući sve, da bi raspolaganje poljoprivrednim zemljištem bilo učinkovito. Da bi se poljoprivredno zemljište stavljalo u funkciju, razvoja poljoprivredne proizvodnje i podizanje njene konkurentnosti. Posao ministra nikako ne bi trebao biti razvijanje političkih mehanizama, bez kontrole, uz uspostavu, sve većega administrativnih kapaciteta, a da na kraju to zemljište ne bi bilo po funkciji. I sad moje to konkretno pitanje. Zašto, ako već ukidate Agenciju za raspolaganje poljoprivrednim zemljištem, zašto napuštate informacijski sustav, koji bi mogao omogućiti i kontrolu, tko s koliko zemljišta raspolaže, kontrolu provođenja gospodarskih programa i na kraju s kojim bi se mogao uspostaviti [[Upadica: Hvala vam.]] transparentno provođenje javnog natječaja.
Ja vas molim kolegice i kolege da se držimo 2 minute. Izvolite ministre Tolušić.
Prije svega lijep pozdrav svima, poštovanom predsjedniku Sabora i svim ostalim saborskim zastupnicama i zastupnicima. Mom dragom uvaženom kolegi gospodinu Žagaru i mom susjedu moje županije, ali prije svega, hvala na podršci onome što radimo. Slažemo se da su nam problemi apsolutno ti koji ste i vi naveli i to je ono što Ministarstvo poljoprivrede pokušava razriješiti. I jedan od načina rješavanja tih problema je upravo i novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu, koji pokušava ubrzati dodjelu poljoprivrednog zemljišta, koji vraća mehanizme kontrole, pri to j dodjeli, zadnjih 5 g. pri samoj dodjeli poljoprivrednih zemljišta, nije bio uključen DORH, prije do 2012. je bio. Imali smo svega i svačega, vraćamo domicilnost, znači vraćamo raspolaganje našim domaćim OPG-ovima, da OPG u Novoj Bukovici dobije zemlju a ne netko drugi i sve druge stvari koje radimo. Kad govorimo o informatičkom sustavu, mi ne napuštamo ništa. Nažalost taj informatički sustav i … [[Govornik se ne razumije.]] tog informatičkog sustava je u obradi u DORH-u također, zbog vjerojatnog nezakonitosti povodom toga, tako da je to nešto što dok DORH ne riješi i nadležne institucije sigurno Ministarstvo poljoprivrede neće primjenjivati. 2,4 milijuna kuna su potrošena da bi se nešto napravilo, nije se napravilo ništa. I to je jedini razlog zašto Ministarstvo poljoprivrede takve stvari neće uzimati u obzir. I ja očekujem da ćemo se ovim zakonom i sa svim mjerama koje poduzimamo sa većim trošenjem novca iz Programa ruralnog razvoja imati 2018. nadam se u 2019. puno više farmi, puno više trajnih nasada, puno bolju mehanizaciju, efikasniju konkurentniju hrvatsku poljoprivredu. I nadamo se da ćemo ove trendove skupa s vama koje imamo pretvoriti zapravo u pozitivni trend. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite komentar, poštovani kolega Tomislav Žagar.
Hvala. Nisam zadovoljan odgovorom iz jednostavnog razloga, kad spominjete ja se slažem neka istraži Državno odvjetništvo što se događalo sa nabavom informacijskog sustava. Međutim, to nije argument da se informacijski sustav odbaci. Vi ste član Vijeća za državnu informacijsku infrastrukturu, tu je i predsjednik toga Vijeća. Mi imamo Državni ured za digitalno društvo, razvoj digitalnog društva. Mi se ne možemo tako olako odreći sustava ili uvođenja sustava koji će omogućiti transparentnu dodjelu poljoprivrednog zemljišta koji će omogućiti u svakom trenutku da se spriječe malverzacije. Vi znate kao ministar sigurno i ja to znam, da postoji puno zemljišta poljoprivrednog u RH u vlasništvu države koji u ovom trenutku ne obrađuju poljoprivrednici koji ga imaju u zakupu. Ono je dano u podzakup. Povezivanjem svih institucija kroz informatički sustav bi se te stvari otklonile. I na kraju kad govorimo o natječaju, natječaj bi se sigurno mogao, neka to rade jedinice lokalne samouprave, ali neka imaju podloge, neka imaju informacijski sustava sa kojim će moći transparentno to raditi. I na kraju krajeva o kojem ćete vi kao ministar znati koliko je ugovora potpisano i koliko je naplata ugovora. Ja vas nisam, nisam vam mogao postaviti dva pitanja, ali imat ćemo priliku, bit će tu rasprava, da mi odgovorite koliko sad u ovom trenutku ima dugova prema nenaplaćenom zakupu poljoprivrednog zemljišta. Ti se dugovi godinama gomilaju. Ima li ministarstvo u tome konkretne uvide? Teško je povezati. Vi dobijete iz FINA-e podatke, onda ne možete povezati uplatitelja sa nastalom obvezom. To su sve problemi koji se mogu rješavati pomoću informacijskog sustava. Poljoprivredno zemljište je izuzetno važan resurs i njemu se treba ozbiljno pristupiti, nadzirati i na kraju ćemo onda imati vjerojatno i pomicanje ili preokretanje ovih trendova koji u ovom trenutku nisu nikako dobri. Možemo reći ovako slikovito za poljoprivredu, da smo bolje plaćeni nego što smo svirali.
Treće pitanje je poštovana kolegica Grozdana Perić, upućuje ministru financija Zdravku Mariću. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Moje pitanje upućeno je ministru financija, gospodinu Zdravku Mariću. Naime, u posljednje vrijeme neki oporbeni zastupnici ne mogu nikako prihvatiti činjenicu da je u zadnjih godinu dana došlo do smanjenja javnog duga, da imamo rast BDP-a, da su smanjeni i niži troškovi za kamate kod refinanciranja cestarskih dugova, da je isto tako došlo do povećanja kreditnog rejtinga i da to proizlazi zapravo iz činjenica, a ne iz nikakvih friziranja podataka. Isto tako začuđuju zapravo izjave kojim se prihodi od EU sredstava zapravo ne žele prikazati, odnosno smatra da se ne trebaju prikazati u realizaciji državnog proračuna, iako je to činjenica da se prikazuje samo do visine stvarno ostvarenih rashoda, dakle neutralno utječu na sam proračun. Dakle, poštovani ministre molim vas još jedanput da nam pojasnite i kažete kakvi su trendovi u javnim financijama i kakvo je recentno stanje javnih financija.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo zastupnici, poštovana zastupnice Perić hvala lijepo na pitanju. Kratak odgovor na početku. Dakle, stanje i trendovi javnih financija su Hrvatska iz proračuna poreznih obveznika troši onoliko koliko zarađuje. Dakle, nakon dugo vremena doveli smo se u situaciju da, ja bih rekao realnim i racionalnim planiranjem, a pogotovo odgovornim izvršavanjem proračuna dođemo upravo u takvu situaciju. Dakle, protekle dvije godine, dvije godine za redom bilježimo bolje od očekivanja rezultate iz samoga proračuna državnoga, izvanproračunskih korisnika, lokalne samouprave, a naravno sve se to onda reflektira i na ukupnom rezultatu javnoga duga. U ovom trenutku imamo samo preliminarne podatke za 2017. godinu. Konačne i službene podatke će napraviti i kompilirati Državni zavod za statistiku. Hrvatska narodna banka uz verifikaciju EUROSTAT-a, dakle po europskoj metodologiji ESA 2010. istoj metodologiji po kojoj se vodi proteklih nekoliko godina kada smo i prije tri godine još uvijek, prije četiri godine i bili na razinama deficita od 5 i pol posto BDP-a preko 17 milijardi kuna. Dakle, identična metodologija, ništa se nije promijenilo u tom smislu i sve ono onako kako je propisano RH kao punopravna zemlja članica vodi, knjiži i kao takvo evidentira. Ipak prema ovim preliminarnim podacima mi smo iz vlade dakle istupili javno i rekli da prema svim podacima s kojima raspolažemo vidljiv je značajno bolji od očekivanja izvršenje državnog proračuna. Također se vidi napredak i u izvršavanju proračuna izvanproračunskih korisnika, a kada se doda i lokalna samouprava prema europskoj metodologiji možemo konstatirati da smo proteklu godinu završili ne samo sa balansiranim proračunom, izbalansiranim, nego čak i u suficitu. Dakle, ostvarili smo višak prihoda nad rashodima. To je glavni razlog zašto je naš javni dug po drugu godinu za redom bilježi smanjivanje, pa i jače od originalnih očekivanja u odnosu na bruto domaći proizvod. Dakle, sa 82 i pol na nekakvih 88% prema našim projekcijama i to je nešto što su prepoznali ja bih rekao većina i domaće javnosti, stručne, financijske, a možemo definitivno reći i međunarodne. Vi ste upravo rekli i citirali, dakle prije 4 dana, odnosno prošli petak kreditna rejting agencija Fitsh je ne samo ovaj puta fokusirala se na izglede kreditnog rejtinga, nego ovaj puta fokusirala se na izglede kreditnog rejtinga nego nakon dugo vremena i podigla jedan stupanj ili jednu stepenicu hrvatski kreditni rejting na BB+ čime je između ostaloga u svom izvješću i prepoznala sve ove rezultate o kojima govorim, sve te napore bilo na makroekonomskom planu, bilo na planu javnih financija ali isto tako kao i ostale kreditne rejting agencije vrlo jasno ukazala na to što je potrebno napraviti da idemo dalje. Mi smo kao Vlada već na samom početku našeg mandata vrlo jasno komunicirali da je nama cilj u što kraćem roku se vratiti u investicijsku zonu i zonu investicijskog rejtinga čime ćemo između ostaloga doprinijeti da se dalje smanjuju rashodi za kamate. U protekle 2 godine, gotovo 2 milijarde kuna su rashodi za kamate smanjeni, međutim oni su i dalje visoki i dalje na tome radimo da odgovornim upravljanjem javnog duga uz državni proračun uzmemo u obuhvat i širi obuhvat opće države, dakle poglavito cestarski sektor, odnosno sektor autocesta i cesta ali i ostale kojima ćemo omogućiti da dođu do prijeko potrebnog kisika, naravno za funkcioniranje da kamate budu čim niže a naravno da javne financije budu čim zdravije i održivije. Dakle možete računati i to smo, o tome smo razgovarali kod prijedloga proračuna za 2018. da ćemo tim trendovima i takvim načinom promišljanja nastaviti. Dakle racionalno korištenje sredstava rashoda te porezno rasterećenje i efikasno ubiranje poreza na prihodovnoj strani. Hvala.
Hvala. Izvolite komentar, poštovana kolegica Grozdana Perić.
Zahvaljujem ministre, dakle cilj svima nama je da imamo što kvalitetnije podatke, da isto tako rezultatima pokažemo ono što želimo napraviti. Isto tako jako je važno da se vrati povjerenje u ono što činimo i vi što činite kao Vlada da na taj način i investicije i investicijski ciklus započne a time možemo onda postići svi zajedno puno više. Dakle dio stručne javnosti kaže ovo je rejting koji se naručio i platio. To je zaista neodgovorno reći jer onda što smo platili da se rejting spusti u kontra pitanju bi mogli reći. Dakle ono što pokazuju brojke mora biti zaista vjerodostojno i na taj način možemo samo vratiti povjerenje investitorima i građanima.
Idemo dalje, 4. pitanje poštovani kolega Kažimir Varda postavlja ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Poštovana ministrice znanosti i obrazovanja, akcijski plan i e-savjetovanje za kurikulum nastave informatike traje do 4. veljače ali se, izvješće se očekuje negdje 5. ožujka. Ali se sa edukacijom 78 budućih edukatora informatike počelo pa se postavlja logično pitanje koji je sadržaj njihovog stručnog usavršavanja kada je tek otvoreno e-savjetovanje u kurikulumu informatike. I koje su njihove kompetencije za rad sa djecom u dobi od 11 i 12 godina, 5. i 6. razred osnovne škole? Istovremeno ste rascjepkali nabavu 3333 računala na 213 jednostavnih nabava, postupaka nabave koje provode škole umjesto da ste po mom skromnom mišljenju proveli jedinstven natječaj po javnoj nabavi i time postigli određene bonuse i vrlo vjerojatno postigli i veći broj računala nego što je to sada slučaj jer se radi o vrijednosti od 9 milijuna 999 tisuća 999 kuna. Hvala lijepo.
Molim ministricu za odgovor, izvolite.
Hvala vam i na pitanju. Poštovani zastupniče, ja moram kazati da je uvođenje obavezne informatike u hrvatske škole nešto što je stvarno imperativ jer živimo u 21. stoljeću. Isto tako moram kazati da država nije ulagala u školsku opremu, računala u školama 10-ak godina. Naravno to su trebali činiti osnivači. Neki to jesu činili a neki to nisu činili. To smo dobili kao rezultat upitnika kojeg smo poslali prema školama i koje je obradilo Povjerenstvo za informatiku koje je osnovano na razini ministarstva i u kojem sjedi 23 ljudi koji predstavljaju fakultete, HAZU, škole, ministarstvo i obradili su te podatke i pokazalo se da dobar dio škola nema uvjete, ne samo za uvođenje obavezne informatike nego nema uvjete za izvođenje nastave bilo kojeg predmeta koje zahtjeva bilo kakvu opremu i određene digitalne vještine. Što se tiče nabave koju vi spominjete, nabava računalne opreme u 2017. godini za tu nabavu osigurano je u rebalansu državnoga proračuna 10,5, dakle 10,5 milijuna kuna, znači 10,5 milijuna kuna. I u toj nabavi, znači u toj, za ta osigurana sredstva ideja je bila da se za one škole koje nemaju niti minimalne uvjete, znači niti minimalne uvjete ne samo za nastavu informatike nego za dakle niti jednu računalnu učionicu sukladno broju učenika koje u školi jesu da se u tim školama izjednače minimalni uvjeti što bi značilo da su škole dobile uputu da znači provedu javnu nabavu sukladno, znači pravilnicima koje imaju na način da sebi osiguraju minimalne uvjete. Što znači da su mogli nabaviti stolna računala, prijenosna računala ili drugu opremu koja im je bila potrebna. I u tom smislu nije se išlo na objedinjenu javnu nabavu nego je tih 10,5 milijuna kuna posebno odlukom a temelju javnih objavljenih kriterija i rang lista škola dostavljeno školama. Škole su dobile od 9, dakle minimalno 9 pa do nekih 60 tisuća kuna koje su mogle za tu namjenu potrošiti. Ove godine imamo osigurano 26 milijuna kuna u proračunu koje ćemo naravno, znači sukladno opet odlukama i sukladno potrebama škola opremiti idućih 450 škola. Što se tiče kurikuluma, kurikulum prema Zakonu o odgoju i obrazovanju donosi ministar, odnosno u ovom slučaju ministrica i odluka o uvođenju novih kurikuluma za informatiku, znači za informatiku koja onda obuhvaća i obaveznu za informatiku koja onda obuhvaća i obaveznu informatiku 5. i 6. razredima osnovnih škola je na javnoj raspravi. Tamo su propisani ne samo znači, nije samo kurikulum, nego i svi uvjeti koje škole moraju zadovoljavati. I mi smo pozvali i škole i vijeće roditelja da se o tome očituju. A sam kurikulum dio je znači kurikuluma koji jesu razvijeni još i ranije u sklopu cjelovite kurikularne reforme. Jedino što nije bilo predviđeno, da u 5. i 6. razredima bude obavezna. Nakon toga je bila javna rasprava. Nakon, toga smo poslali na međunarodnu recenziju, gdje smo dobili odgovore, znači, 3 međunarodna priznata recenzenta i unaprijedili smo taj kurikulum. Također, smo ugradili znači u taj kurikulum ono što je bila napomena, odnosno, naša preporuka koju smo dobili od HZU-a, i u ovom trenutku mi naravno da možemo provoditi edukaciju. Ovih 78 nastavnika koji nam fale, otprilike 10% nastavnika. Svi drugi nastavnici, učitelji informatike su u školama i svi se mogu uključiti, čak i oni koji jesu trenutno na burzi ili su na završnim godinama nastavnički fakultet. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministrici. Molim kolegu Vardu za komentar. Izvolite. Kolega Varda mikrofon.
Oprostite. Sigurno da ne dovodim u pitanje vašu nadležnost koja je određena zakonom vezano za program nastave, odnosno, kurikuluma. Ali, ono što jeste problem, po meni je kompetencija tih edukatora. Ako se to radi o ferovcima ili ne znam, sličnim strukama, onda ne bi bilo problema. Ali, ne znam, kako ste ih uopće izabrali. Da li je bio javni poziv? I kako je uopće odabrano tih 78 edukatora? S druge pak strane, ove godine, imate 26 milijuna kuna za računalnu opremu. Pa nećete valjda opet provesti postupak jednostavne nabave? Imate dobar primjer, sada, evo transparentnog, poštenog, javne nabave za Pelješki most. Najpovoljnija ponuda 6 stotina milijuna kuna. Vi na ovih 26 milijuna kuna, prema uobičajenoj trgovačkoj praksi, dobiti ćete najmanje 5% gratisa. A to je još 400 i nešto računala. Dakle, 400 i nešto računala koje se mogu spustiti u škole. Ako provodite javnu nabavu putem ministarstva, za to imate kapacitet. Molio bih vas pisani odgovor. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo na pitanje broj 5. Poštovani kolega Boris Milošević, postavlja pitanje potpredsjednici Vlade i ministrici gospodarstva, poduzetništva i obrta, Martini Dalić. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, ministrice i ministri. Poštovana potpredsjednice Vlade RH i ministrice gospodarstva, poduzetništva i obrta, moje pitanje je vezano za Zakon o poticanju ulaganja, odnosno, konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potucanju ulaganja koju je Hrvatska vlada usvojila prije nekoliko dana i poslala ga u saborsku proceduru. Taj, zakon sadrži jednu novu mjeru, koja se odnosi, na uvođenje potpore za investitori koji ulažu u gospodarsku neaktivnu imovinu. To je jedna hvale vrijedna gospodarska mjera, koju trebamo svi pozdraviti. Taj prijedlog zakona, definira, što je to gospodarski neaktivna imovina, u smislu tog zakona. Definira uvjete i kriterije za investitore, predviđa mogućnost investitorima da tu imovinu zaokupe bez naknade. Isto tako propisuje da investor ako ispoštuje ugovor koji je sklopio s državom, postane i vlasnik te imovine. Moje pitanje, konkretno glasi, da li se ta mjera, koja je predviđena ovim prijedlogom zakona, odnosi i na imovinu, koja je predmet sukcesije. Ovo pitanje, postavljam u svjetlu činjenice, da Hrvatski sabor sutra raspravlja u zakonu, u upravljanju državnom imovinom, koji uvodi mogućnost da država raspolaže imovinom koja je predmet sukcesije. Hvala.
Odgovor potpredsjednice Vlade, Martine Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine Milošević, smisao je Zakona o poticanju ulaganja, jačanje i povećavanje broja mjera, koja će Hrvatsku činiti što je moguće kvalitetnijim i atraktivnijim investicijskim prostorom i isto tako provođenjem jednog od bitnih ciljeva koje si je Vlada zadala, to je aktiviranje državne imovine. Državne imovine u različitim oblicima koje upravlja Ministarstvo državne imovine ima puno. Razasuta je po cijeloj Hrvatskoj i ono što se ovime želi, želi se otvoriti i privatnim poduzetnicima, mogućnost da sudjeluju u tom aktiviranju. Dakle, mislim da je zakon vrlo jasan, on se odnosi, na imovinu koja je u vlasništvu RH, o davanju te imovinu u zakup, odlučivati će Ministarstvo državne imovine. A ono što je smatram, posebno važnim, jest da se ova mjera koju spominjete, odnosi na jedinice lokalne samouprave, isto kao i na jedinice područne i regionalne samouprave, koje se nalaze nad potpomognutim područjima. To znači, da jedinice i lokalne samouprave i regionalne samouprave, koje su iznad prosjeka razvijenosti, znači i veliki gradovi su isključeni od ove mjere, upravo kako bi se postigla njezina temeljna svrha, njezin temeljni cilj, a to je da se podrži i osnaži gospodarski rast u manje razvijenim područjima, dajući mogućnost korištenja državne imovine i prekidajući ustvari, jednu dugogodišnju praksu u kojoj ta imovinu stoji, nedovoljno aktivna, nedovoljno gospodarski iskorištena i efektivno propada. Hvala vam lijepo.
Molim komentar kolega Milošević. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatske vlade, nisam u potpunosti zadovoljan s vašim odgovorom. Kao što sam rekao, ovo je hvale vrijedna mjera, koju će svatko podržati i pozdraviti i možda će i postaviti pitanje, zašto nije i ranije uvedena i drago mi je da se o tome razmišljalo međutim smatram da treba jasno i eksplicitno reći da investitori ne mogu postati vlasnici odnosno ne mogu steći vlasništvo nad imovinom koja je predmet sukcesije a i dalje zapravo ostaje otvoreno pitanje činjenice da se otvara mogućnost da država raspolaže imovinom koja nema riješene vlasničko-pravne odnose i činjenica je da možemo doći u situaciji dasmo riješili jedan problem, da smo aktivirali imovinu koja je dosad bila neaktivno ali zapravo samim time otvaramo i 10 novih problema. Od činjenice da neki pravni subjekti polažu pravo na tu imovinu, da investitori ulažu u imovinu očekujući da bi možda postali vlasnici do činjenice da nas očekuju razgovori i pregovori oko pravne sudbine te imovine. Hvala.
Šesti na redu je zastupnik Pero Ćosić koji pitanje postavlja isto tako potpredsjednici Vlade, ministrici gospodarstva, poduzetništva i obrta Martini Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana potpredsjednice Vlade, evo prije 2 tjedna hrvatska Vlada je revidirala listu tvrtki od strateškog i posebnog interesa za RH i među 11 tvrtki koje su skinute sa te liste jedna je i slavonsko-brodska tvrtka Đuro Đaković grupa pa evo kao saborski zastupnik koji dolazi iz Brodsko-posavske županije, dužnost mi je pitati koji su daljnji planovi vaši, odnosno koji su daljnji planovi hrvatske Vlade vezano na tu grupaciju jer evo pojavio se veliki interes javnosti za tu temu kako brodske tako i šire javnosti i postoji jedna bojazan da hrvatska Vlada više neće brinuti o tako značajnoj tvrtci za našu županiju a podsjetiti ću da tvrtka Đuro Đaković ima jednu gotovo stogodišnju tradiciju metalo-prerađivačkoj djelatnosti, da trenutno zapošljava oko 900 radnika i jedan značajan je gospodarski županiji. Evo nažalost lošim upravljanjem tvrtka se našla u ozbiljnim problemima i danas definitivno ne ide u dobrom smjeru, znamo da država je trenutno vlasnik 38% dionica, znači nije većinski vlasnik ove tvrtke ali evo, zbog značaja za našu županiju, zbog djelom specifične proizvodnje koju ta tvrtka ima, to je vojna proizvodnja, zbog teritorijalne da kažem poziciji, tvrtka se nalazi u Slavoniji, a znamo da ova Vlada posebnu brigu posvećuje Slavoniji. Mislim da bi se trebao uložiti dodatni napori da se pomogne toj tvrtci, da ona ne izgubi radna mjesta i da se pomogne u nekoj njenoj daljnjoj revitalizaciji pa evo u ime naših građana i u moje osobno ime, evo molit ću da pobliže malo pojasnite koji su planovi hrvatske Vlade vezano na poslovanje grupacije Đuro Đaković.
Odgovor potpredsjednice Dalić, izvolite.
Poštovani gospodine Ćosić, pa ono što bi željela istaknuti kao generalni okvir svog odgovora jest da način upravljanja vlasništvom, pozornost koju Vlada posvećuje udjelima u trgovačkim društvima koje ima, nije povezana sa bilokakvim popisima ili klasifikacijom u nekoj uredbi. Mislim da iz svih primjera i ukupnog rada Vlade vidite da ona se u svim svojim odlukama i aktivnosti rukovodi gospodarskom dobrobiti kako pojedinih područja u RH tako i cjelokupnog gospodarstva. Stoga u odnosu na Đuru Đaković, mislim da činjenica da li se Đuro Đaković nalazi na popisu ili ne nalazi u ovom slučaju nije od presudne važnosti. Vlada i respektira i razumije važnost Đure Đakovića u kontekstu prerađivačke industrije, u kontekstu ukupne važnosti prerađivačke industrije u Hrvatskoj i naravno da razumijemo i važnost Đure Đakovića za Slavonski Brod. Ono što je međutim činjenica jest kao što ste i sami istakli da je trenutno Đuro Đaković u jednoj ne baš komotnoj gospodarskoj poziciji koja je s jedne strane i rezultat sviju procesa u proteklim godinama uključujući i način na koji je koncern ili grupa Đuro Đaković tijekom godina privatizirana i restrukturirana a sa druge strane posljedica je i poteškoća sa kojima se Đuro Đaković suočava tražeći svoj položaj na tržištu s obzirom da sa jedne strane Đuro Đaković funkcionira u području obrambene industrije a sa druge strane u području prijevoznih sredstava, konkretno proizvodi vagone. Stoga nova uprava ima vrlo jasne instrukcije kroz nadzorni odbor od države kao dioničara da treba učiniti najveće napore u daljnjim aktivnostima za traženje potencijalnog strateškog partnera, da treba učiniti napore na proširenju tržišta i proširenju kvalitete aktivnosti kojima se bavi, proširenju broja kupaca, tu su se dogodile neke stvari koje ne ocjenjujemo pozitivnima jer mislim da se krug kupaca i krug partnera Đure Đakovića smanjio u proteklom razdoblju i treba također, dakle treći zadataka upravi, treba također učini i poduzeti sve mjere na jednom smanjivanju troškova, restrukturiranju i ukupnom povećanju učinkovitosti poslovanja cijele tvrtke. Stoga ono što bi rekla u zaključku, naravno da će država u onom mjeri u kojoj dioničar je, a to je 38%, očekujući i aktivnu ulogu podršku drugih dioničara jer naravno dioničarstvo i vlasništvo uključuje i odgovornost pa to onda znači i odgovornost drugih dioničara podržati sve aktivnosti na jačanju proizvodnje, na jačanju i povećanju broja partnera i kupaca isto kao i aktivnosti u traženu strateškog partnera kao što je to činila i do sad.
Zahvaljujem. Izvolite, kolega Ćosić.
Zahvaljujem se poštovana potpredsjednice na ovom odgovoru i evo drago mi je što ste izrazili spremnost ove Vlade da pomogne ovoj tvrtci da izađe iz ovih teških problema. Dobro mi znamo situaciju u toj tvrtci i svima nam je jasno da samo skidanje sa ove liste neće bitno promijeniti situaciju niti na gore, niti na bolje. Situaciju na bolje svakako može promijeniti jedino stručno i kvalitetno upravljanje ovom tvrtkom, jer poučeni smo iskustvom da kad se tvrtka nalazila na listi strateških društava nije se previše pažnje pridavalo jednom kvalitetnom upravljanju i došla je do ovih teških problema. Naravno da i ovo skidanje možda sa liste nekako može i pomoći, jer se pojavila jedna veća pozornost prema toj tvrtci kako u lokalnoj sredini, tako i u Vladi veća pozornost. I siguran sam da će ova Vlada učiniti sve da zaštiti svoje vlasništvo, ali svako da i spasi radna mjesta jer gubitak radnih mjesta nije nikakva opcija za radnike Đure Đakovića i naše građane jer to je na kraju krajeva dodatni trošak za državu, odlazak na biro. I svakako pozdravljam evo vaše angažmane i siguran sam da tvrtka Đuro Đaković može naći posla kako u ovoj domaćoj, da kažem industriji i na održavanju i na izgradnji, ovim novim projektima u koje Hrvatska ide. Hvala vam lijepo.
Hvala. Idemo na sedmo pitanje. Poštovani kolega Davor Bernardić postavlja pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi ministri. Postavit ću jedno pitanje gospodinu Plenkoviću. Gospodine Plenkoviću di su pare? Di su pare? Di je pretjerivač? Di je ministarstvo ljubavi? Ako John Oliver na HBO-u može na krajnje urnebesan, konstruktivan i satiričan način dati osvrt na Donalda Trumpa, zašto Facebook stranica „Di su pare?“ to ne može nastaviti raditi u Hrvatskoj? Satira u hrvatskom društvu mora biti ta koja jača, dakle smijehom i satirom rastemo. Facebook stranicu „Di su pare?“ u Hrvatskoj je pratilo preko 300 tisuća ljudi. I ja sam je pratio i smijao sam se kad su bili satirični prema meni. Vlada ne smije na ni jedan način zabraniti satiru u Hrvatskoj, gurati satiru, gušiti satiru i zabranjivati Facebook stranicu „Di su pare?“. I stoga vas pitam što ćete napraviti, da spriječite satiranje satire u Hrvatskoj i da vratite Facebook stranicu „Di su pare?“.
Predsjednik Vlade, izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Bernardić, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, drage kolegice i kolege. Evo pozdravljam vas na još jednom početku novog zasjedanja Hrvatskoga sabora. Što se tiče vašeg pitanja ne znam je li on plod team buildinga ili jednoga velikoga analitičkog pristupa brojnim problemima sa kojima se hrvatsko društvo suočava, pa i Vlada. Ali što se tiče satire, humora, ironije, mogućnosti da bilo tko tko želi na taj način pratiti fenomene u hrvatskom društvu to izražava u medijima, u glasilima, na društvenim mrežama ja sam apsolutno za to. Veliki sam pobornik humorističnog pristupa politici, bilo kojem drugom aspektu hrvatskoga društva. Imali ste nedavno evo jednoga od trojice osnivača Ferala gospodina Lucića koji je preminuo, koji su još u vrijeme onog bivšeg režima znali kako na duhovit način pratiti društvene procese. I tad sam kao srednjoškolac čitao podlistak „Nedjeljne Dalmacije“. Vjerujem da su i neki vaši kolege, vi ste tada bili nešto mlađi pa niste. Prema tome, što se tiče Vlade, što se tiče svih nas koji smo otvoreni i za kritiku na duhovit način apsolutno podržavamo svu slobodu. Što se tiče vaše aluzije na cenzuru, na film koliko je meni poznato Hrvatska radiotelevizija je apsolutno neovisna u odabiru svoga programa. Možda je i to dio vašeg pristupa humoru, ovaj osmjeh. Međutim, čini mi se da je film prikazan. Tko ga hoće gledati neka ga gleda. Tko ga ne smatra u umjetničkom smislu idealnim može izraziti svoj stav, ali želim ponoviti da u Hrvatskoj nema cenzure. U Hrvatskoj svatko ima mogućnost govoriti ono što želi, ono što misli sukladno našim zakonskim propisima i sukladno odgovornosti. To naravno ne znači da u moderno vrijeme komunikacija i tehnologije treba dopustiti govor mržnje, naprotiv. Ja sam još kao zastupnik u Europskom parlamentu prije sad skoro četiri godine organizirao jednu konferenciju na temu govora mržnje na internetu i smatram da je to ozbiljan društveni problem, problem koji pogađa mnoge, problem koji se oteo kontrole jer nije dovoljno reguliran i problem kojeg vjerujem zajedničkim konsenzusom možemo i spriječiti, a i riješiti ga na određeni način. No raditi jasnu distinkciju između onoga što je humor i onoga što je nedopušteno, što vrijeđa, što u biti truje društvo i odnose među ljudima, a osobito kada se to radi na društvenim mrežama na način da oni koji to rade kriju svoj identitet. To nije dobro. I mislim da protiv toga zajedničkim naporima možemo biti korektiv onim negativnim fenomenima, koji nam pruža digitalno vrijeme, digitalno društvo i načini komunikacije, koji ne slijede uvijek i onaj aspekt odgovornosti, svakog tko se u javnu komunikaciju upušta. A što se Vlade tiče, mi ćemo tu izaći sa zakonskih prijedlogom.
Hvala. Izvolite komentar zastupniče Bernardić.
Pa prije svega moje pitanje je da li je stranica Di su pare, poticala govor mržnje? Nije poticala. I ne možete podvući pod govor mržnje satiru i sa zakonom s kojim idete, zabranjivanje govora mržnje, u biti cenzurirati društvene mreže, Facebook sadržaj. Podsjetiti ću vas, u 6. mjesecu, prošle godine, mladići su uhapšeni, zato što su ružno pisali o vama. Na ljeto, nadzorni odbor HRT-a je smijenjen, jer je upozorio na korupciju na HRT-u. Prije nekoliko dana, vaš ministar, ministar iz vaše Vlade je pokušao kreirati program HRT-a, zabranom i pokušajem zabrane emitiranja filma Ministarstvo ljubavi, zabranom satire. Sada idete sa prijedlogom zakonom, kak ti, protiv govora mržnje da bi zabranili i cenzurirali Facebook sadržaj i društvene mreže. To vam neće proći. 2016. godina ste došli, postali ste predsjednik Vlade, prošla je 2017., sada je 2018. nema niti jednog jedinog rezultata vašeg rada. U međuvremenu, samo tokom ovog aktualca, 6 ljudi je napustilo Hrvatsku, a 7 ulazi u autobus. I vi zato što nemate rezultat, sada pokušavate na sve načine, kontrolirati medije i nametnuti cenzuru pa i na društvenim mrežama. Hrvatska je sada, već dobrano, u cenzuri, Hrvatska je postala zemlja fejk vijesti i uzimate ljudima ono što je jedino ostalo, a to je sloboda govora i javne riječi. I budite sigurni, mi vam to nećemo dopustiti.
8. je na redu zastupnik Josip Križanić i on postavlja pitanje ministru poljoprivrede Tomislavu Tolušiću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade s ministrima, kolegice i kolege. Moje pitanje ide ministru Tolušiću, nadopunjeno pitanje, na pitanje gospodina Žagara, ali sa novim momentima i životnim problemima sela. Dakle, u 2. čitanje ulazi novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu, jedan od najvažnijih zakona u poljoprivredi, koji je u cjelini, dobar prijedlog zakona. Većina, ministra ga je do sada mijenjala i hvalila se da je njihov uradak do sada najbolji. Svjedočili smo tome, ne samo da nikad nismo znali, koliko točno zemljišta imamo u vlasništvu države, nego to zemljište nije bilo obrađeno, a uzimali su se poticaji i nije se plaćao zakup. Zanima me ministre, da li ćemo sad o tome neredu stati na kraj. To je vrlo važno pitanje, za našu poljoprivredu i za naše selo. Nadalje, hoćemo li napokon riješiti problem, nedostatka zemlje stočara? Ne samo za proizvodnju stočne hrane, već i za zbrinjavanje gnojnica, a sukladno nitretnoj direktivi. Naime, naši stočari, nisu dobili kvote za proizvodnju subvencionirane struje iz bio plinskih postrojenja. To su dobili neke druge špekulanske firme i vjetroelektrane. Tu molim i Hrvatsku vladu da se uključi u rješavanju ovog problema. I dalje, hoćemo li nadalje ovim zakonom riješiti problem mladih poljoprivrednika, kako naši mladi ne bi morali iseljavati iz naših područja i tražiti svoju srežu u bijelom svijetu. Hvala vam.
Izvolite ministre Tolušić.
Hvala uvaženom zastupniku gospodinu Križaniću, na postavljanom pitanju. Ja se apsolutno slažem i sa vama a vjerojatno i sa cijelim Saborom, da je pitanje poljoprivrednog zemljišta zapravo krucionalno pitanje, za opstanak naših poljoprivrednika, naših obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava, za život u ruralnim područjima i upravno za ostanak i naših mladih na tim ruralnim područjima. Mislim da je ovo, nemojte me držati 100% za riječ, ali 6 zakon koji dolazi kao novi zakon u saborsku proceduru. Svaki ministar, mislim da radi najbolje svoj dio posla. Ja očekujem, da će ovaj zakon ipak donijeti neke ozbiljnije promjene u raspodjeli i u upravljanju poljoprivrednim zemljištem. Do sad, relativno dobro smo upravljali sa vodama, sa šumama, sa zemljištem nismo upravljali nikako. I potpuni kaos je u sustavu upravljanju poljoprivrednim zemljišta. Ne znamo, tko radi, koliko radi, netko je napisao u gospodarskom programu da je stočar, 10 godina je ratar, temeljem toga je dobio poljoprivredno zemljište, netko plaća, netko ne plaća, netko plaća 300 kn, netko plaća 1300 kn, netko plaća 2300. Ugl. sustav koji je nekim odgovarao, ali zapravo, velikoj većini nije. Rezultat toga je ovo što imamo danas, da nam je zapravo pad poljoprivredne proizvodnje, uz nikad veće poticaje i to je nešto što Hrvatska vlada želi spriječiti i spriječiti će i sigurno će tome doprinijeti i novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Ovo je prvi zakon, od svih zakona do sad, od svih izmjena dosadašnjeg zakona, koji direktnu prednost daju obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, oko kojih toliko pričamo, toliko ih dižemo u nebesa, a nikad to nismo zakonom riješili da oni imaju prioritet pri dodjeli poljoprivrednih zemljišta. Vraćamo domicilnost. Logično je i normalno je da na području, ne znam, neke općine u Slavoniji, u Lici i li u Gorskom Kotaru, zemljištem upravlja odnosno, poljoprivredne … [[Govornik se ne razumije.]] zemljište, poljoprivrednik koji živi na tom području. Po prvi puta u zakonom, izrekom u prvi prioritet ostavljeni stočari kojima nedostaje zemlje. Do sad smo imali razno razne, ja bih rekao, nezakonite, odnosno, protuzakonite načine kako su stočari dolazili do zemlje, a na kraju nikad nisu ispunili one kvote koji trebaju. Ovim zakonom rješavamo da svaki stočar, ne govorimo, samo o državnim, nego općenito o poljoprivrednom zemljištu, ima mogućnost dobiti jedan hektar po jednom uvjetom grlu. Po prvi puta, od svih zakona, vrlo visoko po prioritetu su naši mladi poljoprivrednici. Po prvi puta imaju šansu, cure i dečki, znači naši mladi do 40 g. dobiti poljoprivredno zemljište. Naravno vodimo brigu i dosadašnjim zakupcima. Moramo voditi brigu da je netko zemlju obrađivao 20.g. ili 10 i da i taj treba dobiti ali ne oni koji tu zemlju nisu obrađivali ili koji su obrađivali na loš način. Kada govorimo o plaćanjima ili ne plaćanjima poljoprivrednog zemljišta, tu se također slažem tome moramo stati na kraj, suludo je da imamo situacije da netko ne plaća zemlju a dobiva poticaje, da je netko na papiru kupio poljoprivredno zemljište, platio jednu ili dvije rate državi a ostatak nije, vodi se u gruntovnici da je to, da je to njegovo. Ovim zakonom, npr. svi ugovori o zakupu će biti … [[Govornik se ne razumije.]] i postaju ovršne isprave, nema rasprave, ako nisi platio, ideš van iz zemlje, ako ne primjenjuješ gospodarski program prema onome što si propisao gubiš pravo na zemlju, gubiš pravo na poticaje. Ovaj zakon nije jedini zakon koji će riješiti probleme u hrvatskoj poljoprivredi ali je sigurno jedan od najbitniji i vjerujem da ćete pomake vrlo brzo vidjeti. Hvala.
Izvolite kolega Križanić.
Ukoliko ćemo sve to ostvariti, ja ću biti najsretniji čovjek na svijetu a vi ćete vjerojatno biti jedan od najboljih ministra uopće, ako to sve napravimo što ste vi sad danas rekli. Mi smo onda dragi moj ministre svoj posao obavili a vi se možete smijati kako hoćete. Imati ćemo onda bogatog stočara, ne znam zašto se ljudi boje bogatog stočara i bogatog seljaka u sređenoj državi. To nam jako treba i onda naši mladi neće iz ruralnih krajeva iseljavati nego će ostajati ovdje i napokon će poljoprivreda ove zemlje dobiti priliku da prehrani naciju kvalitetnim hrvatskim proizvodima. To je ono što se mi svi skupa zalažemo. I napokon će ti proizvodi s polica naših trgovačkih lanaca istisnuti lošu boful robu koja dolazi sa strane ali ne samo iz naših trgovačkih lanaca nego i sa turističkih destinacija sa stolova u Dalmaciji. I napokon ćemo ponuditi dovoljne količine izvorne hrvatske hrane ako se to sve skupa ostvari što ste vi rekli. Hvala vam.
Idemo dalje. Idući na redu je zastupnik Zlatko Hasanbegović koji pitanje postavlja ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak. Izvolite kolega.
Hvala vam. Poštovana ministrice, kao što vam je poznato, još 22. travnja 2016. predstavljen je prijedlog predmetnog tzv. kurikuluma, točnije kurikula ili hrvatski rečeno uputnika povijesti. Odmah nakon pojave toga dokumenta Hrvatska povjesničarska znanstvena zajednica do tada beziznimno isključena iz tzv. kurikularne reforme, prijedlog nastavnog kurikula povijesti argumentirano i neoborivo secirala i označila znanstveno, metodički sadržajno i vrijednosno promašajnim, neprovedivim i nepopravljivim. U međuvremenu poštovana ministrice kako čitamo izvukli ste iz naftalina i članove po ideološko interesnom ključu dekretirane Jokić-Budakove stručne radne skupine za povijest i pozvali ih da nastave sa radom i neki se od tih članova sada uz pomoć vama odanih činovnika šuljaju po školama predstavljajući nedonošće od kurikula povijesti šireći strah i smutnju među nastavnike. Moje pitanje glasi, budući da ste protupravno pozvali na nastavak rada članove Jokić-Budakove stručne radne skupine za povijest iako više ne postoji tijelo koje ih je dekretiralo, kada ćete raspisati poziv ili natječaj za novu radnu skupinu za povijest koja će nastaviti, koja će sastaviti potpuno novi predmetni kurikulum ili uputnik a u koju će ući povjesničari iz hrvatskog sustava znanosti te kompetentni nastavnici kojima je Vlada SDP-a i HNS-a koji je sad i u ovoj Vladi te komesarijat Jokić-Budak onemogućio sudjelovanje u korjenitoj obrazovnoj reformi koju Neovisni za Hrvatsku podupiru ali na potpuno novim zdravstveno i nacionalno zdravim temeljima. Hvala vam.
Kolega Hasanbegović, hvala vam. Hvala vam. Odgovor ministrice, izvolite.
Hvala lijepa. Moram priznati da je pitanje pomalo neobično, ja ću pokušati na njega argumentirano odgovoriti. Prije svega bih vas pozvala da razmislite o formulaciji kada nekoliko stotina stručnjaka, prof. znanstvenika, učitelja, koji su radili na izradi različitih dokumenata, etiketirate na način kao što ih etiketirate. Ja mislim da svi oni, njih nekoliko stotina koji su radili na tome i nisu se svrstali ni uz koju opciju nego su stvarno u skladu sa svojim stručnim, znanstvenim i drugim kompetencijama i osobnim integritetom na tome radili ako ništa drugo zaslužuju da im na tome zahvalimo. Što se tiče cjelovite kurikularne reforme, ono što je napravljeno, napravljeno prije nekoliko godina prošlo je stručnu raspravu, prošlo je javnu raspravu, na primjedbe je odgovoreno. Također svi ti dokumenti su dostupni kako na web stranicama reforme, tako i na stranicama ministarstva. I mogu se vidjeti i može se stvarno ukazati ukoliko je ostalo nekih pitanja o kojima vi sada govorite. Što se tiče znači daljnje provedbe, ono što je važno istaknuti i o čemu smo dobili podršku je da se za sljedeću školsku godinu, znači 2018., 2019. ide u eksperimentalno izvođenje u određeni broj škola, 60 do 80 škola. Za to smo napisali projekt, dobili smo sredstva Europske komisije a isto tako smo kurikulume koji su bili na javnoj raspravi poslali na recenzije. Ja ću se osvrnuti na kurikulum povijesti koji ste vi sada spomenuli. Taj kurikulum povijesti je dostavljen Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti prošle godine a isto tako smo tražili i međunarodnu metodičku recenziju. Zašto smo poslali HAZU? Pa između ostalog i zbog toga što među zadacima HAZU-a stoji da evo ja ću sada pokušati interpretirati to, znači mislim da je to točka 3. koja kaže da prijedlozi, da HAZU daje i prijedloge i mišljenja u područjima od osobite važnosti za RH. Ja vjerujem da je kurikulum povijesti od osobite važnosti za Hrvatsku i stoga što je ovaj Hrvatski sabor donio i deklaraciju ja mislim 2000. godine o Domovinskom ratu, gdje se ističe da je RH vodila pravedan, legitiman, obrambeni, osloboditeljski rat i to svakako je sadržaj i kurikuluma povijesti kao što svatko može i provjeriti u tome dijelu. Druga je stvar metodička obrada, pristup koji se temelji na ishodima učenja koje nam daje iskorak da naša djeca uče na drugačiji način, da ne bubaju činjenice, da imaju problemski pristup i da se kod njih razvija jedan cjelokupni integritet. Naravno da pitanja nacionalnog interesa, znači ovi kurikulumi koji su od nacionalnog interesa hrvatski jezik i povijest, znači tu ćemo uključiti i uključujemo cijelo vrijeme Hrvatsku akademiju znanosti i umjetnosti kao vrhunsko tijelo koje se tom problematikom u Hrvatskoj bavi. Naravno ja bih ovdje ipak istaknula kao ministrica, između ostalog i znanosti da je drugo pitanje sloboda znanstvenih istraživanja i autonomija znanstvenika koja je također ustavno zajamčena, ali službeni kurikulumi koji ulaze u hrvatske škole moraju biti takvi da kao što sam istaknula budu u skladu i sa ovim deklaracijama posebno o Domovinskom ratu koje, bilo je dosta prijepora. Ja vam garantiram da je to na taj način u kurikulum ugrađeno i da će biti u školi na taj način i prezentirano. Međutim, mi isto tako moramo znati da sve ono što ulazi u hrvatske škole mora proći i proceduru koja je propisana zakonom, a velim ja sam uvjerena da će ovom eksperimentalnom uvođenju u ovih 60, 70 škola doći također do konkretnih prijedloga.
Hvala ministrice. Hvala vam. Izvolite komentar, kolega Hasanbegović.
Niste odgovorili na moje konkretno pitanje. Dakle, vi spominjete recenziju koja je zatražena od Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Dakle, vi ste poslali kurikul na recenziju istoj onoj ustanovi čije Znanstveno vijeće već objavilo recenziju svih kurikulnih dokumenata, a čiji sažetak u dvije ključne riječi za sve predmete ne samo za povijest glasi neprovedivo i nepopravljivo nastavničkim rječnikom sjedi jedan. Drugim riječima, kome god da pošaljete na recenziju izvan pouzdaničkoga kruga, dakle Jokić, Budak vi govorite o nekakvim stotinama znanstvenika. Ja govorim o stručnoj radnoj skupini za povijest u kojoj su brojkom i slovima znanstvenika je dva. Jedan je već spomenuti eksponent SDP-a i stručnjak za srednjovjekovnu povijest profesor Budak, a druga znanstvenica, druga, trećega nema je uvažena metodičarka koja upravo po vijestima koje dobivamo iz škole, inače poznata po ideološkom aktivizmu sada pohodi škole. Nitko ne zna u kojem svojstvu. Dakle, budući da mi niste odgovorili, a poštujući vaš Briselsko informatički meta jezik koji ja ne razumijem, dakle iz dokumentarno-arhivskih razloga molim pismeni odgovor.
Pisani. Idemo na deseto pitanje. Poštovani zastupnik Ivan Šipić postavlja ga ministru zaštite okoliša i energetike gospodinu Tomislavu Čoriću. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice, ministri, kolegice i kolege. U programskom razdoblju 2014., 2020. u okviru operativnog programa konkurentnost i kohezija RH je za projekte unapređenja sustava javne vodoopskrbe, odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda dostupno 1,05 milijardi eura. S obzirom na veliki broj projekata vodno gospodarstvo je vodeći sektor u pokretanju investicija što će pridonijeti rastu gospodarstva i općenito podizanju životnog standarda hrvatskih građana. Znamo da mnogi gradovi i općine imaju projekte i pripremaju projekte upravo po ovom pitanju iskoristivost EU fondova svima je prioritet i tu leži između ostalog i stvaranje boljih uvjeta za život na cijelom prostoru RH. Zato moje pitanje vama cijenjeni ministre što se poduzima i u vašem ministarstvu na pripremi i provedbi vodno-gospodarskih projekata za koje je poznato da se mogu u velikoj mjeri sufinancirati europskim sredstvima. Hvala vam lijepa.
Molim ministra za odgovor. Tomislav Ćorić.
Evo prije svega hvala lijepa gospodine Šipiću, zastupniče Šipiću na ovom pitanju uz najsrdačnije pozdrave svim zastupnicama i zastupnicima. Samo za kratki uvod, dakle prema podacima kojima raspolažemo u ovom trenutku priključenost na sustav javne odvodnje u RH je 47%. S druge strane, priključenost na sustavu vodoopskrbe je 85% što govori da u proteklih 27 godina još uvijek nismo u svim krajevima RH i za sve hrvatske stanovnike omogućili ove neke osnovne životne potrebe. Dakle, priključenosti na kanalizaciju i sustav vodoopskrbe. Hrvatske vode u suradnji sa Ministarstvom zaštite okoliša i energetike priredili su u proteklim mjesecima dokumentaciju i u 2018. godini planiramo veliki set javnih nabava, prije svega u kontekstu izgradnje aglomeracijskih sustava. Imajući u vidu činjenicu da je naša aktivnost po tom pitanju krenula i u posljednjih nekoliko mjeseci potpisano je više ugovora o izgradnji aglomeracija, a 2018. godina prema planu Hrvatskih voda trebala bi biti godina potpisivanja 41 projekta. Što to konkretno znači za stanovnike RH? Dakle, od 41 projekt aglomeracije, trebao bi donijeti preko 2100 kilometara nove kanalizacije u RH, nešto ispod 400 kilometara rekonstrukcije odnosno izgradnje vodovodne mreže. Kad govorimo o kanalizacijskim sustavima odnosno ustavima odvodnje, govorimo oko 90 000 priključaka, kad govorimo o sustavima vodoopskrbe vodovoda govorimo o 9 200 priključaka, pored ovih infrastrukturnih projekata koji se tiču izgradnje vodovoda odnosno kanalizacijske mreže, govorimo isto tako i o 56 uređaja odnosno pročišćivača otpadnih voda otpadnih voda što je isto tako jedan ciljeva ove Vlade RH odnosno Hrvatskih voda i Ministarstva zaštite okoliša i energetike. Sustav Hrvatskih voda posvećen je kako ovim projektima tako i projektima obrane od poplave, dakle 2018. godina trebala bi biti godina u kojoj ćemo započet procese javne nabave za 160 kilometara vodnih nasipa. Kada govorimo o suradnji između Ministarstva zaštite okoliša i energetike i Ministarstva poljoprivrede, 2018. godina trebala bi biti godina u kojoj će se započeti odnosno otvoriti procesi javne nabave za oko 3 800 hektara novih navodnjavanih površina u RH. Dakle, aktivnosti su ja bih rekao, vrlo intenzivne. Očekujemo da 2018. godina temeljem planova odnosno plana javne nabave Hrvatskih voda nosi projekte vrijednosti ukupno uz PDV, dakle s PDV-om do 15 milijardi kuna što se u konačnici dovesti do povlačenje oko 8,5 milijardi kuna EU sredstava u narednim godinama kada realizacija ovih projekata bude u tijeku. Ja vjerujem da će jedinice lokalne samouprave odnosno komunalna društva koja sudjeluju u ovim nabavama i zapravo su u pravilu investitori, sufinancijeri, odraditi svoj dio posla adekvatno, mi smo na terenu gotovo svaki dan i u tom kontekstu vjerujem da će 2018. godina biti godina investicija što se tiče Hrvatskih voda. Hvala vam lijepo.
Molim zastupnika za komentar, izvolite.
Evo hvala lijepa na ovom iscrpnom odgovoru, dolazim iz Cetinskog kraja gdje mi je poznata ova problematika, gradovi i općine se upravo po pitanju aglomeracija pripremaju za ovakve projekte i ti naši projekti, gradovi kao što su Trilj, Sinj, općine Otok, Hrvace, Dicmo, pripremaju ovakve projekte i u ovoj godini, dakle sad smo u fazi rješavanja imovinsko-pravnih odnosa, idejna rješenja su gotova, u visokom stupnju gotovo svih projekata. Dakle, na ove projekte ne gledamo samo kao infrastrukturu, golu infrastrukturu, nego je to jedan prstenasti odnos, samo raspisivanje javne nabave, samo povlačenje sredstava, samo trošenje tih sredstava akumulira i daljnji razvoj ovog kraja što znači da vjerujemo da će te investicije ne samo u našem dalmatinskom zaleđu nego u svim krajevima Lijepe naše donijeti dobro i onom što mi zovemo drugi sektori a to je i povećanje proizvodnje mnogo toga i zapošljavanje, ali ne samo to nego i konkretan život, živnut će i restorani, živnut će i prenoćilišta, hoteli itd. jer znamo kad su u pitanju velike nabave da i velike institucije i velike firme koje dolaze u pojedini prostor, one ožive taj prostor ne samo kao gradilište nego i konkretan život. Zato ustrajte na ovome i više nas zanimaju ovakve teme nego satirične teme, evo hvala lijepo.
Idemo dalje. Jedanaesto pitanje, poštovani kolega Dražen Barišić, pitanje postavlja ministru uprave Lovri Kuščeviću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjednici, ministri i ministrice, kolege zastupnici. Evo imam pitanje za poštovanog ministra Kuščevića, ministra uprave kao resorni ministar koji se zalaže za jačanje općina, gradova i županija kroz funkcionalnu i fiskalnu decentralizaciju. Jeste li upoznati sa zakonskim ograničenje zapošljavanja u jedinicama lokalne, područne (regionalne) samouprave kada govorimo o EU projektima koji imaju za cilj jačanje i razvoj naših općina, gradova i županija i to kroz naravno projekte koji se financiraju iz EU izvora i kako mislite riješiti to goruće pitanje koje u bitnome otežava povlačenje EU projekata jer kao što znate, po sadašnjem zakonu mi smo u mogućnosti zaposliti samo na 6 mjeseci i dodatno još 6 mjeseci što čini nedovoljno za organizaciju i jačanje jačih administrativnih stručnih i drugih kapaciteta kako bi se mogli pripremiti što kvalitetnije i što brže za apsorpciju sredstava iz EU-a.
Hvala, molim ministra uprave Kuščevića za odgovor.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege ministrice i ministri, saborske zastupnice i saborski zastupnici. Dakle gospodine zastupniče, dobro ste rekli da ova Vlada, Ministarstvo uprave i ja osobno dobro razumijemo da je RH jaka onoliko koliko je jako najmanje selo, mjesto, općina i grad u našoj domovini i zato upravo i radimo sve ove projekte kako bi ojačali naše jedinice lokalne samouprave, kako bi oni mogli stvoriti nužne preduvjete i pomoći Vladi RH da se RH ravnomjerno jednako razvije u svim svojim dijelovima. Upravo nijedna Vlada kao ova nije uspostavila dobru suradnju sa zajednicom županija, udrugom općina i gradova, imamo učestale sastanke i na tim sastancima, slušamo probleme koje opterećuju naše jedinice lokalne i regionalne samouprave i naravno nudimo rješenja za te probleme. Evo zahvaljujući velikom angažmanu ove Vlade, kolegica i kolega, resornih ministara, Vlada RH je napravila niz projekata koji su upravo usmjereni ka jedinicama lokalne i regionalne samouprave a financiraju se i sredstava EU-a. Na tim sastancima smo upravo i čuli za tu problematiku koji vi danas govorite. Naime, imamo niz projekata koji traju dvije, tri ili više godina, tj. financiraju se u cijelosti iz europskih fondova, a naše općine i gradovi nisu u mogućnosti zaposliti ljude na određeno vrijeme bez obzira što se oni financiraju iz EU fondova za vrijeme trajanja projekta već su ograničeni na šest plus šest mjeseci. Naravno da smo to stavili na stol u Vladi RH, suočili se sa tim problemom, iznašli smo rješenje. Evo na prošloj sjednici Vlade, Vlada je usvojila uredbu o dopuni Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi i upravo sa tom uredbom smo omogućili da lokalne i regionalna samouprava može na određeno vrijeme zapošljavati i na duže od šest plus šest mjeseci za vrijeme koliko traje cijeli projekt. Zahvaljujući ovoj uredbi mi ćemo omogućiti evo provedbu niza projekata ne samo ovaj dobar projekat e-zaželi koji će zaposliti preko 4000 žena vrijedan preko 400 milijuna kuna već i projekte zapošljavanja u našim dječjim vrtićima kako bi evo oni mogli raditi dvosmjerno, veliki komunalni, infrastrukturni projekti. Napominjem da se u ovom slučaju ne radi o bujanju administracije. Dakle, ti uposlenici će se zaposliti prema odredbama Zakona o radu, na njih će se primjenjivati opći propisi o radu i oni se ne smatraju državnim službenicima i namještenicima. Dakle, jedan dobar projekt, dobra uredba koja će omogućiti bolju i kvalitetniju realizaciju i povlačenje EU sredstava i realizaciju svih tih projekata u našim jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Hvala vam lijepa.
Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem poštovani ministre na vrlo konciznom i jasnom odgovoru. Nadam se što bržoj primjeni propisa i što djelotvornijem radu u privlačenju sredstava i naravno rezultatima koji će nakon toga doći. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Idemo na pitanje broj 12. Poštovani kolega Josip Đakić, pitanje postavlja potpredsjedniku Vlade i ministru obrane Damiru Krstičeviću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjednice i potpredsjednici, ministrice i ministri. Moje je pitanje kao što je predsjednik Sabora i najavio upućeno je potpredsjedniku hrvatske Vlade i ministru obrane gospodinu Krstičeviću. Imali smo prilike vidjeti da ste prilikom posjeta pripadnicima Hrvatske vojske u Poljskoj i Litvi promovirali i hrvatsku obrambenu industriju. Da ste svjedočili također uspjesima Hrvatske vojske na vježbama održanim u tim zemljama također je bilo impresivno za vidjeti. Također nedavno je Vlada u Sabor uputila izmjene Zakona o obrani i Zakona o službi u Oružanim snagama. Što ovi zakoni znače za hrvatske vojnike, a što promocija naše industrije donosi za hrvatsko gospodarstvo. Da li je vaš posjet polučio kakove rezultate za obrambenu industriju i kakovi su efekti?
Potpredsjedniče Vlade izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolegice i kolege zastupnici i zastupnice. Kolega Đakić da bio sam u posjetu našim vojnicima u Poljskoj i Litvi između Božića i nove godine. Vrlo je bitno upravo za vrijeme blagdana posjetiti hrvatske vojnike da oni znaju da smo tu, da brinemo o njima. I jasno u svim tim posjetama ono što je bitno promoviram ja i moje kolege u ministarstvu hrvatsku obrambenu industriju. Hrvatska obrambena industrija je i razvijena i međunarodno priznata. I kao što znate donijeli smo i odluku da hrvatski vojnici u potpunosti u misijama budu i opremljeni i naoružani hrvatskom opremom i naoružanjem. Prošle godine baš upravo u 9 mjesecu naš vojnik je otišao u Afganistan u potpunosti opremljen, naoružan i hrvatskom puškom i hrvatskom opremom. Naši vojnici i u misijama i u Poljskoj i u Litvi isto su naoružani. Što se tiče Poljske konkretno smo razgovarali o unapređenju obrambene suradnje u mnogim područjima jasno u prioritetu u području obrambene industrije. Spojio sam nekoliko hrvatskih firmi sa poljskim firmama i vjerujem da će to rezultirati određenim aktivnostima. Što se tiče Litve promovirali smo hrvatsku kacigu i u Litvi je sada međunarodni natječaj baš vezan za tu aktivnost. Vidjeli ste da smo i prošle godine napravili jednu konferenciju hrvatske obrambene industrije kao izvozni brend upravo sa ciljem promocije tih svih vrhunskih obrambenih proizvoda. I mislim da imamo jednu sinergiju između hrvatskog vojnika i hrvatske obrambene industrije i to će se tako nastaviti i u buduće. Jasno da je oprema bitna, međutim čovjek je najvažniji i on je najvredniji dio obrambenog sustava i on je i gravitacijsko središte i razvoj nadogradnji Oružanih snaga. I upravo zbog toga smo predložili izmjene i dopune Zakona o obrani, Zakona o službi s ciljem da se upravo fokusiramo na čovjeka, hrvatskog vojnika, pobjedničku Hrvatsku vojsku da se fokusiramo na vraćanje, odnosno poboljšanje standarda vojnika dočasnika i časnika i upravo te izmjene zakona idu u tom smjeru. Vratit ćemo našim vojnicima ona postupno sva materijalna prava koja su im bila oduzeta i ovim zakonom vraćamo naknadu za terenski rad, jer svaka vojska na svijetu kad je na terenu to se dodatno plaća. Mislim da je hrvatski vojnik zaslužija da ima naknadu za terenski rad. Zatim tu je i naknada za dežurstvo, zatim naknada za stražu, sve ono što je bitno. Ono što je jako bitno vidjeli ste da napuštamo koncept putujuće vojske. Napravili smo novi operativni raspored, želimo našeg vojnika približiti obitelji, jer bez potpore obitelji nema jakog i motiviranog hrvatskog vojnika. Hrvatski vojnik je brend i u Hrvatskoj, i u svijetu i naša zadaća je upravo razvijati i dalje znači taj brend hrvatskog vojnika imamo i određene druge dopune zakona u fokusu upravo sigurnosti vojnika i mislim da ćemo upravo sa tim zakonom konkretno, do sada je vojnik imao 3 ugovora na 4, 5, i 6 godina, sada ćemo imati 2 ugovora, prvi je ugovor na 2 godine, mislim da je dovoljno vrijeme da vojnik se procijeni a onda ugovor do 45 godina tako da vojnik može planirati i obitelj i da može biti siguran. Hvala.
Hvala vam ministre. Izvolite kolega Đakić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Hvala vam potpredsjedniče Vlade na konkretnom odgovoru i na brizi i trudu koji činite kako bi hrvatski vojnik bio dobro opremljen, kako bi hrvatska industrija kroz 28 tvrtki radila i doprinosila razvoju gospodarstva, jednako tako dobro opremljen vojnik kao i simuliran vojnik sigurno je i najizvorniji vojnik kao što se pokazalo u svim dosadašnjim vježbama konkurencije na terenu sa najsnažniji vojskama svijeta oni su postigli najznačajnije rezultate zahvaljujući Vladi RH i vama osobno, brizi i skrbi za hrvatskih vojnika koji je sigurno nasljednik pobjedničke hrvatske vojske. Hvala vam lijepa.
Idemo dalje. Poštovani kolega Stevo Culej postavlja pitanje ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, postavljam pitanje koje govore na inicijativu Ministarstva hrvatskih branitelja, Vlada RH donijela je zaključak o digitalizaciji arhivskog gradiva iz Domovinskog rata na sjednici u Kninu 4. kolovoza 2017. godine, pitanje je u kojoj je fazi projekat digitalizacije arhivskoga gradiva iz Domovinskoga rata?
Izvolite ministre, odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine zastupniče, gospodine predsjednike Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Provedba projekta digitalizacija arhivskog gradiva iz Domovinskog rata započela je u 2017. godini a provodi se u razdoblju od 4 godine. Ukupna alokacija je više od 18 milijuna kuna a 85% se sufinancira sredstvima Europskog socijalnog fonda. Projekt će olakšati provedbu Zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji jer će digitaliziranim gradivom biti ubrzana procedura reguliranja statusa i ostvarivanja prava hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji temeljem zakona. Uz povećanje učinkovitosti tijela državne uprave u pružanju podrške braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata pri ostvarivanju prava, projekt doprinosi očuvanju iznimno važnog arhivskog gradiva iz Domovinskog rata kojem prijeti fizičko propadanje. Uz svrhu koordinacije i provođenja poslova digitalizacije arhivskog gradiva iz Domovinskog rata, kako ste i sami naveli Vlada RH, donijela je zaključak od digitalizaciji arhivskog gradiva iz Domovinskog rata, njime je definirano i partnerstvo sa Ministarstvom obrane, Ministarstvom unutarnjih poslova i Hrvatskim memorijalno-dokumentacijskim centrom iz Domovinskog rata a s kojim je 2. siječnja 2018. godine potpisan sporazum o suradnji na projektu. Od početka provedbe projekta uz navedeni normativni okvir za njegovu provedbu ministarstvo je pokrenulo sve postupke osiguravanja sigurnosnih i drugih preduvjeta za početak rada na lokacijama u Zagrebu, Karlovcu i Splitu a koje su u nadležnosti projektnih partnera. Zbog osjetljivosti i klasificiranosti određenog djela Gradova u operativni rad na projektu uključeno je 11 relevantnih tijela i institucija. U 2018. godini projektne aktivnosti uključuju pripremu odnosno adaptaciju prostora u kojima će se obavljati poslovi digitalizacije, terenski rad na sređivanju arhivskog gradiva iz Domovinskog rata te nabavu informatičke i arhivske opreme. S time će se steći svi uvjeti za punu realizaciju navedenog projekta. Hvala lijepa.
Izvolite kolega Culej.
Poštovani ministre, zahvaljujem vam na svoj brizi koju vodite o hrvatskim branitelja, o dignitetu Domovinskog rata kao i povijesnoj istini i nadam se da će ovaj projekat zaživjeti kao i sve ono što ste uhvatili da napravite i da neće završiti kao jedan projekat koji ste ukinuli sa pravom koji se nazvao registar branitelja u Domovinskom ratu koji je polučio jako velike neugodnosti hrvatskim braniteljima i dostupnost njihovim osobnim podacima. Hvala.
Četrnaesto pitanje, zastupnik Siniša Hajdaš Dončić postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, ja ću vam se prvo ispričat što nisam unaprijed postavio pitanje jer nisam dobio e-mail pa ću vam ga sada postaviti. Dakle dok postavljam pitanje, dakle već je 10 građana Hrvatske otišlo iz Hrvatske, 11 je u autobusu, ali pošto ću ovako, zaključiti da je vaš prvi dio mandata obilježen jednom trajektorijom makro, mezo i mikro uhljeba na sve tri razine, dakle ako idemo na tu makro razinu, možemo govoriti o uhljebima u Agrokoru za kog ste preuzeli vi odgovornost, na mezo razini imali smo slučaj u Plitvicama, a na mikro razini dobili smo danas niz tehničkih podataka od gospodina Kuščevića, ovih 327 članova HDZ-a koji će se zaposliti u državnoj upravi, a mene zanima, dakle vrlo jedan jasan odgovor, dakle tko će o njima odlučivati? Da li središnjica HDZ-a u Zagrebu ili županijska organizacija HDZ-a po terenu? Hvala vam lijepo.
Odgovor predsjednika Vlade, izvolite.
Hvala lijepo poštovani zastupniče Hajdaš Dončić na vašem pitanju. Što se tiče pitanja odlazaka iz Hrvatske, povezanih i sa pitanjem demografske revitalizacije i obnove. Tu postoje 2 aspekta. Jedan je aspekt da smo članica EU i osim u 5 zemalja, gdje su produljenja tranzicijska razdoblja za ograničenje pristupa tržištu rada, naši državljani imaju to pravo i neki ga koriste. Korištenje prava na slobodu kretanja ili mobilnosti je mogućnost. Naravno da ni vama a ni nama, ne bi bilo drago, da to postane trend odlaska, najkvalitetnijih, najsposobnijih ljudi iz Hrvatske i to na način, da ne bude dvosmjeran. Mjere koje poduzimamo, i za demografsku obnovu, a evo, porezna reforma je jedna od tih, rodiljne naknadne, roditeljske naknade, odbitak za djecu, nova mjera koja će se odnositi na doplatak za djecu od prvoga travnja, sufinanciranje stambenih kredita, su jedan paket napora, za demografskom revitalizacijom zemlje. Koja ujedno znači i mogućnost obiteljima da nađu posao i da na pristojan način grade svoje obitelji u Hrvatskoj. Rast gospodarstva, jedan je od tih krovnih aspekata, koji mora osigurati mogućnost našim ljudima da ostanu u zemlji i da ovdje kvalitetno žive. O tome je nešto više govorio ministar financija. A mislim da ti gospodarski trendovi, koji su, evo i ovih zadnjih nekoliko dana, potvrđeni u 2017. g. ne samo od suficita opće države, ne samo od podizanja kreditnog rejtinga, od najuspješnije turističke sezone u povijesti, od povećanja zaposlenosti, smanjenja nezaposlenosti, mjera koje provodimo u aktivnim mjerama zapošljavanja, a osobito smanjivanje zapošljavanje mladih i uključivanje u tržište rada, onih koji su dugotrajno nezaposleni ili teže pronalaze posao. Kao što su žene, starije dobi ili osobe s invaliditetom ili dugotrajno nezaposlene osobe. Sve su to mjere, koje su polučile rezultate. Vi se referirate, na zapošljavanja koja su nužna u nekim segmentima državne uprave, za koje postoje natječaji nadležnih tijela, ministarstava. Možete koristiti saborsku prigodu, da aludirate da su sve to članovi HDZ-a, siguran sam, da su apsolutno baš svi tih 327 o kojima je govorio ministar Kuščević 100% članovi jedne stranke, jer nikako drugačije ne bi mogli dobiti posao, kao što vi implicirate. Naš je cilj da nam državna uprava, bude profesionalna, da bude učinkovita, da bude na usluzi građanima, da oni koji u njoj rade tamo dolaze temeljem svojih kvalifikacija, sposobnosti na temelju natječaja, na transparentan način. I to je ono čega ćemo se držati, i to je ono iza čega stojim ja osobno, iza čega stoji Vlada. Vaši su komentari dobro došli, dapače, što se tiče, cirkulara, drugi put ćemo vam ga poslati, pa možete i vi javiti, da se malo bolje pripremimo, to nije nikakav problem. Evo, Arsen se smije, on zna kako se to radi kad ste na vlasti ili kad niste. Ali, mislim da je nešto što je dobro, jel tako Arsen, jel vidiš kako se on smije, on je čitao, nedjeljnu Dalmaciju, kad i ja u to doba, pa voli biti duhovit, kao i njegov čelnik stranke. Što se toga tiče, kolega Hajdaš Dončić, bitno je da Vlada ovakvu prigodu, koja je jednom u 3 mjeseca, iskoristi, za sve ono što je relevantno, a ne samo za duhovite prigode.
Hvala vam. Kolega Hajdaš Dončić, komentar.
Hvala lijepo. Naravno da nisam zadovoljan s odgovorom, jer niste mi odgovorili na pitanje, tko će donositi odluku, no međutim, iz vašeg odgovora, ili pokušaja vašeg odgovora, shvatio sam zapravo, koje je vaše ekonomsko stajališta, dakle, kojoj recimo, škole ekonomske misli pripadate, gdje mislite da će isključivo poraz BDP-a dovesti do toga da oni koji imaju najmanje plaće, da će bolje živjeti, e neće. To možda piše u nekim europskim birokratskim udžbenicima. Ali, o onome što se tiče ekonomije i onome što se tiče, na koji način, treba rješavati probleme hrvatskih građana, to se sigurno neće dogoditi, samo s onim, da budemo svi sretni, i kažemo agencija je povisila rejting, BDP raste, pa mene zanima, kada će građani RH u tom dijelu osjetiti da će dobiti 200, 300 kuna više. E na taj način, vođenja politike, neće osjetiti nikada. Dakle, to je jedan, reći ću onako tipičan birokratski odgovor, a kamo li bilo, da sam vam postavio pitanje, kako ćete pripremati građane RH, za 2022. ili '23. gdje će po svim studijima, dakle, 50-60 tisuća radnih mjesta biti ugroženo, uvođenjem novih tehnologija, block … [[Govornik se ne razumije.]] tehnologije, robotizacijom, automatizacijom. Da li ćete čuvati radna mjesta, ili ćete recimo radnike, pripremati već sada za 2022., 2023. g.? No međutim, nisam vam postavio to teško pitanje, jer bi ga trebao stvarno onda unaprijed postaviti. Ali, očekujem zapravo jedan pismeni odgovor od vas. Hvala lepo.
Idemo na pitanje broj 15. Zastupnik Krešo Beljak, pitanje postavlja ministru državne imovine, Goranu Mariću. Izvolite.
Hvala lijepo, poštivani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, pitanje upućujem, gospodinu Goranu Mariću, ministru, po meni, nepotrebnog ministarstva, ali to je druga tema. Otvoriti ću jednu potencijalnu veliku, veliku aferu, koja se valja iza brda, koja bi mogla RH i državni proračun koštati nekoliko milijardi kuna. Riječ je o nekadašnjem kompleksu, popularnog … [[Govornik se ne razumije.]] u Samoboru. To je kompleks koji je '70. i '80. g. radio velikim kapacitetima i zapošljavao gotovo 200 ljudi u sezoni i izvan sezone. Hotel sa 100 i više soba, odnosno, kreveta, otvoreni, zatvoreni bazeni, koji je početkom '90. g. došao u probleme poznate kao privatizacija i pretvorba na hrvatski način. Sve to skupa je stajalo urušeno tamo negdje do 2007. g. kad počinju pravi problemi. Dakle, kad bi čovjek očekivao da su problemi završili privatizacijom, odnosno, da toga više nema problemi počinju. Počinju na način da 2007 godine Poštanska banka u vlasništvu RH daje kredit od 33 milijuna 600 tisuća kuna privatnom poduzetniku koji tamo namjerava napraviti aqua park Fantasy land. 2012. godine, pet godina poslije Centar banka isto tako mislim nisam siguran, ali mi smo u većinskom vlasništvu RH daje dodatni kredit u iznosu od 20 milijuna i 10000 kuna istoj firmi, odnosno grupaciji firmi koji namjeravaju tamo pokrenuti projekt po njihovim riječima težak 250 milijuna eura. Sve to skupa pada u vodu, novac nestaje a govorimo o aferi koja tada nastaje i završava uhićenjima. Afera se zove bankomat, vjerojatno ćete se sjetiti. I to ne bi bio kraj priče. Kompleks hotela, bazena, unutarnjih, vanjskih je porušen do temelja. Dakle, tamo ništa ne postoji. Putnik namjernik koji tamo dolazi ne može znati [[Upadica predsjednik: Kolega Beljak vrijeme je isteklo. Pitanje vas molim.]] Pitanje gospodinu Mariću je da li mi može obrazložiti u kojoj je fazi afera Šmidhen odnosno Fantasy land?
Izvolite ministre.
Zastupniče Beljak, hvala lijepa na pitanju. O ovom pitanju je nezahvalno govoriti osim načelno i činjenično jer u ovom predmetu traje mnoštvo sudskih postupaka i kaznenih čak postupaka. Tako da ću se zadržati samo na činjeničnom stanju, a ovo područje poznam još iz studentskih dana kad sam dolazio tamo na kupanje. Ali moram vas ispraviti uvijek kad netko nedovoljno nešto pozna onda i pogrešnu kvalifikaciju kaže. Tako ste vi dvije kvalifikacije kazali o nepotrebnosti jednoga ministarstva i o Centar banci da je u vlasništvu RH. Centar banka nikada nije bila u vlasništvu RH od osnivanja u sto postotnom privatnom vlasništvu. 2007. godine Hrvatski fond za privatizaciju je potpisao ugovor sa Fantasy projekt d.o.o. o osnivanju prava građenja. Taj ugovor je imao anex ugovora 2008. godine, a iz tog ugovora je proizišla obveza plaćanja naknade koja nije plaćena. Postoji mnoštvo sporova, jedan je spor i za naplatu te naknade. Ta naknada je bila obveza isplatiti CERP. CERP nije bio dvije godine pristao na potpisivanje parcelacijskog elaborata. Zbog toga Fantasy projekt i još neke povezane tvrtke tužili su CERP i Republiku Hrvatsku, ali tužili su i Hrvatsku poštansku banku. Hrvatska poštanska banka je tužila Fantasy projekt i povezana društva. Tuže i za naplatu više od milijardu kuna. I ti postupci još uvijek traju ne samo sudski po tužbenim zahtjevima za naknadu štete, nego i kazneni postupci. Dok ti postupci nemaju epiloga nemoguće je znati sudbinu tog prostora na području Samobora, ali mi ćemo vam i osobno ću vam ja u vrlo kratkom roku pisanim putem detaljno opisati sa svim činjenicama taj slučaj. Hvala lijepa.
Izvolite kolega Beljak komentar.
Ja se ispričavam za Centar banku ali dobro. Epilog priče je taj da kontraverzni poduzetnik o tome piše u medijima traži, tuži državu i traži 3 milijarde kuna naknade, a država je u projekt krenula tako da je državna banka, Poštanska banka jest državna banka dala kredit privatnom poduzetniku uz garanciju koja se zove pravo gradnje. Na tuđe, odnosno državno i zemljište u vlasništvu grada Samobora. Vi kad idete uzimati kredit za kuću morate kuću staviti pod hipoteku itd. itd. Kad idete uzeti kredit za auto morate dati nekakva jamstva. Državna banka ljudima dale 33 milijuna kuna, a na jamstvo koje se zove pravo gradnje, odnosno komad papira. Bilo bi zanimljivo pitati o tome, a ja ću vam sugerirati prije nego napišete odgovor da pitate gospodina Jozu Sarača koji je sudjelovalo u tome. Evo podsjetio me kolega, to je njegov prethodnik, pa sam ga se sjetio gdje je taj gospodin danas, što radi, on bi o tome puno znao reći. Gospodina Duvnjaka koji je bio direktor agencije kako se sad već više zove ZERP to dragi bog zna, koji je u dvije godine odbijao potpisao potpisati parcelacijski elaborat. I bilo bi dobro pitati gospodina Kapulicu, a to je pitanje isto tako za gospodina Plenkovića koji tu može sudjelovati jer je gospodin Kapulica navodno njegov savjetnik da li u stranci ili u Vladi koji o tome isto tako jako puno zna. Ja sam dao inpute. Molim pismene odgovore, a nakon toga ćemo vidjeti dalje jer mene ljudi pitaju afera teška 3 milijarde kuna nije zanemariva ni za Hrvatsku, a kamoli za Samobor. Hvala.
Iduće pitanje je pitanje zastupnika Peđe Grbina i upućeno je predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora, uvaženi gospodine predsjedniče Vlade. Moje se pitanje na žalost odnosi na situaciju u pulskom Uljaniku i s njim povezanim trgovačkim društvima. Vlada je na prošloj sjednici donijela odluku o jamstvima, ali kao što svi znamo ta odluka ovisi o prethodnoj suglasnosti Europske komisije. U međuvremenu sindikati su najavili štrajk u Uljaniku. Predstavnik radnika podnio je ostavku na mjesto u Nadzornom odboru i situacija koju danas imamo je vrlo ozbiljna. Stoga vas pitam i molim vrlo konkretno i vrlo jasne odgovore. U kojem je statusu zahtjev koji je Vlada uputila prema Europskoj komisiji, odnosno u kojem roku ako nam to možete odgovoriti možemo očekivati odgovor Komisije i davanje suglasnosti na jamstva. Nadalje, koje su daljnje radnje koje Vlada planira poduzeti po ovom pitanju i ono što je možda najvažnije koji je plan B, odnosno što ako ne dobijemo suglasnost Europske komisije na ova jamstva? Pratio sam izjave koje je davao uvaženi gospodin Marić i on je jutros uvaženi gospodin Marić, i on je jutros u jednoj emisiji rekao da je teško razmišljati o alternativi na jamstva. Međutim odgovor da je teško razmišljati o alternativi nije odgovor koji je prihvatljiv niti radnicima, niti stanovnicima Istre ni Pule jer vjerujem da nikome od nas nije cilj da se u Uljaniku, kao i u nekim drugim brodogradilištima ugasi proizvodnja i da na njihovu mjestu osvane još jedna marina, hvala vam lijepo.
Molim predsjednika Vlade da odgovori.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Grbin na pitanju koje je vezano i za vašu izbornu jedinicu i zato ga smatram legitimnim i dobrim i korisnim u ovom trenutku za javnost jer nema nikakvih elemenata satire nego konkretnog života za koji se zalaže i zastupnik IDS-a i gradonačelnik Pule, gospodin Miletić i za koji se zalaže i župan Istarske županije, za koji se s obzirom na povezanost Uljanika i Trećeg Maja zalaže i gradonačelnik Rijeke i župan Primorsko-goranske županije. Sve su to ljudi koji imaju legitimitet u ovom dijelu Hrvatske i koji su proteklih 3 mjeseca u više navrata komunicirali i sa Vladom RH, sa nadležnim ministrima, sa ministrom financija, potpredsjednicom Vlade i ministricom gospodarstva. S obzirom da smo kao što i sami znate u onom prethodnom desetljeću sa financijskim obavezama praktički do ove godine radili na velikom procesu, cjelovitom procesu restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta koja su praktički sva, govorim o onih 6, odnosno minus jednom Kraljevica bila društva u poteškoćama i koja su za hrvatske državne proračune svake godine predstavljala jedno znatno i veliko opterećenje kada je riječ o državnim potporama. Isto tako, aktualna situacija prije svega je vezana i za odgovornost uprave Uljanika, to je ono što moramo vrlo precizno i jasno kazati. Vlada je na temelju svih informacija koje smo dobili i prikupili dala ovo jamstvo za moguće kreditiranje Uljanika u iznosu od 96 milijuna eura prema HPB-u i drugim bankama, odnosno financijskim institucijama, prema proceduri koja postoji i sukladno pravnoj stečevini, taj proces se vodi i u kontekstu konzultacija sa Europskom komisijom. Mi smo naravno odnosno nadležno Ministarstvo gospodarstva je u stalnoj komunikaciji sa nadležnom upravom, dali smo sva pojašnjenja, taj dijalog je na dnevnoj bazi i učiniti ćemo sve da se ta jamstva i realiziraju. Ono što je važno a to je prije svega plan restrukturiranja Uljanika i eventualno pronalaženje strateškoga partnera. Koliko je meni poznato uprava Uljanika o tome je već vodila određene razgovore i čini mi se da je taj put, dakle kombinacija i jamstava i strateškoga partnera nešto što može biti, pa svojevrsni i plan A i plan B vjerojatno zajedno povezani. Mi ćemo sa svoje strane voditi računa i o Uljaniku i o zaposlenicima, pratimo poruke sindikata koje su izrečene u javnosti i već samom činjenicom da je Vlada donijela ovakvu odluku po mom dubokom uvjerenju može i vama kao zastupniku iz Istre biti jasna poruka da ćemo učiniti sve što možemo kako bi se zadržala radna mjesta, kako bi Uljanik koji ima važnu ulogu u restrukturiranju Trećega Maja bio održivo brodogradilište i nastavio sa poslovanjem i sa radnim mjestima kojih ima kada se sve zajedno zbroji više tisuća i u Puli i u Rijeci. I stoga očekujem da nam Europska komisija u najskorijem roku na temelju svih dostavljenih podataka dostavi svoje mišljenje te da se nakon toga krene u realizaciju odluke Vlade od prošloga tjedna. Hvala.
Zahvaljujem. Kolega Radin, izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, prije svega moram reći da se slažem s vama u jednom dijelu a to je onaj dio kada kažete da ne možemo odricati odgovornost sadašnje uprave, dapače. Itekako će morati biti razgovora o tome kako se dogodilo da sadašnja uprava Uljanika dovede brodogradilište u ovako tešku situaciju. Međutim, ne odricati odgovornost sadašnjoj upravi ne znači isto tako i da Vlada može oprati ruke od odgovornosti. Ja sam vam postavio nekoliko pitanja, vi ste mi doista dali djelomične odgovore, međutim odgovorima koje ste mi dali ne mogu biti u potpunosti zadovoljan. Naravno da pozdravljam odluku Vlade da se daju jamstva i bilo bi potpuno suludo reći bilo što protiv toga. Međutim, ostaje jedno pitanje na koje niste odgovorili na isti način na koji ministar Marić nije odgovorio jutros a to je što je alternativa. Jer svaki ozbiljan poduzetnik a iznad svega svaka ozbiljna Vlada kada je ulazio jedan ovako velik i opsežan zahvat mora razmišljati pogotovo kada ovisi o odluci treće osobe u ovom slučaju Europske komisije što ako do toga ne dođe. Ono što je moja želja i želja veličine nas Puležana, Istrijana je da Uljanik opstane i da njegova vizura ostane sastavni dio onoga što vidimo svaki puta kada pogledamo u Pulu. Međutim, na tome se trebamo truditi. I zato vas molim da učinite sve što je u vašoj moći i želim čvrsta jamstva da ova Vlada neće stati iza ideje da se Uljanik kao brodogradilište ugasi i pretvori u Marinu. S obzirom na opseg pitanja koje sam vam postavio molim dopunu vašeg odgovora pisanim putem i nadam se da će vam za to trebati manje od onih Poslovnikom određenih … [[Govornik se ne razumije.]] Ispričavam se što sam prekoračio vrijeme. Hvala lijepa.
17.-to pitanje poštovani zastupnik Goran Beus-Richembergh, postavlja ministru zdravlja, pardon, ministru zdravstva Milanu Kujundžiću.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Profesore Kujundžiću, pitanje ide vama. 21. prosinca prošle godine ako se ne varam, na vaš prijedlog Vlada je donijela jedan zaključak odnosno odluku kojom je ustanovljen fond za posebno skupe lijekove mimo postojećeg fonda za skupe lijekove koji postoji u okviru HZZO-a. Ideja je da građani skupljaju svojim milodarima sredstva na koje će Vlada kao uplatiti još toliko. Roditelji posebno teško oboljele djece i predstavnici udruga u zdravstvu ogorčeni su i razočarani tim prijedlogom pa i njegovom realizacijom, do sad se ispostavilo da je uplaćeno tek nešto manje od 27 000 kuna, krajnje nedostatno za bilo koju intervenciju, Vlada još nije uplatila ništa. Samo u posljednje 2 humanitarne javne akcije, građani su za dvije oboljele djevojčice prikupili oko milijun i 700 000 kuna što svjedoči da građani nemaju povjerenja u model koji ste inaugurirali. Moje pitanje glasi, jeste li svjesni da ste ovim prijedlogom i ovim modelom zapravo počeli uvoditi nedopustivi princip milosrdnog zdravstva u zdravstvo koje treba biti solidarno i da Vlada koja je zadužena da osigura svim građanima jednak pristup zdravstvenoj zaštiti, sada odustaje od toga i uvodi jedan elitistički model kako ste se vi svojevremeno izrazili da Vlada nema novaca da bi liječila sve oboljele. Da li vas to zabrinjava? Zabrinjava li vas to što građani nemaju povjerenju u prijedlog koji ste dali i što predstavnici onih kojih se to najviše tiče ogorčeni jer smatraju da je sustav netransparentan, da se ne zna po kojoj logici i po kojim kriterijima će se odabirati koji pacijenti će biti tretirani iz ovog fonda plaćena sredstva za njihovo liječenje, ne zna se uopće koja je lista, tko je na njoj i hoće li se omogućiti svima ili samo odabranima. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog ministra Milana Kujundžića, izvolite.
Hvala lijepa gospodine zastupniče Beus i hvala vam lijepa što brinete o teško bolesnoj djeci odnosno o teško bolesnim pacijentima. Vjerojatno smo svi upoznati da je zapravo izazov ne Hrvatskoj nego svugdje u svijetu osigurati lijekove svima poglavito osigurati najnovije lijekove. I na tome tragu, ma kako nam bilo teško u Hrvatskoj a svi znamo, slušamo svaki dan o problemima o financijskim, mi se uspijevamo nositi i glede solidarnosti i glede dostupnosti i glede kvalitete hrvatske medicine. I uistinu u tome smislu Vlada je ostala na tragu i ove godine. I ove godine kada na dvije skupine bolesnika, govorimo sada o spinalnoj mišićnoj atrofiji i neuroblastomu, Vlada opet pokazuje izrazitu senzitivnost i brzo reagiranje posebice ako to hoće usporediti sa zemljama u okruženju pa čak i najbogatijima, mi u Hrvatskoj smo bili na vrlo zavidnoj razini. Dakle, kada je riječ o spinalnoj mišićnoj atrofiji i spinrazi, uključeni smo i prije brojnih bogatih zemalja u Europi i svijetu, tamo gdje je medicinski indicirano, gdje postoje dokazi da kod takvih pacijenata se može očekivati pozitivan učinak. A glede konkretnoga upita, mogu vam reći slijedeće. To je samo jedan oblika uvriježen u svijetu, dakle nismo mi Hrvati izmislili to, to rade brojne zemlje u svijetu da i na taj način pokušavaju osigurati što prije dostupnost lijeka. I na tragu toga procedura je takva kod registracije lijeka do dolaska na listu da neki pacijenti nemaju vremena dočekati jer je priroda njihove bolesti da su mjeseci beskonačno dugi i da bespovratno gubi se klinički status u kojemu se više ne može ništa napraviti ili pak nažalost gubi se i život. Išli smo s idejom prema praksi drugih zemalja EU-a da je to samo još jedan od oblika kako senzibilizirati sve nas koji solidarno trebamo pokušati pomoći a Vlada je pokazala ove godine, naveo sam dva primjera. A za sve nas zajedno, zgodno je imati u vidu da inovativni lijekovi koji su sada na vidiku su nešto s čime će se nositi bilo koja zemlja u svijetu i to ste izvadili iz konteksta pa ste malo krivo to interpretirali Vladu i mene da sam rekao, nisam tako rekao nego sam rekao u kontekstu da nažalost suvremena medicina izrazito poskupljuje svake godine i sa svim tim oblicima nosi se teško bogati Izrael, Japan, Amerika, Njemačka, pa tako i mi. U tome kontekstu je to bilo rečeno a vjerujte da neovisno o našim teškoćama, gdje god budu indikacije medicinske, dokazi utemeljeni na praksi i znanosti, hrvatski pacijenti neće biti zakinuti.
Hvala. Uvaženi zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani profesore, gospodine ministre, nisam zadovoljan odgovorom jer on zamagljuje zapravo stvarnost. Meni se čini da su i Vlada a i vi se zapravo odmakli od stvarnosti i da previše komotno i elitistički gledate na ove probleme. U konačnici Vlada se ponaša vrlo hipokrizijski. Vrlo licemjerno. Na pitanje zastupnice Anke Mrak-Taritaš koliko smo iz proračun izdvojili za djelovanje vjerski zajednica, dobili smo odgovor iz Vlade, doduše na … [[Govornik se ne razumije.]] bokune jer treba se to vući kao rep da dobijemo informacije, da samo u 3 godine je transferirano gotovo 2 milijarde kuna prema vjerskim zajednicama a kad bismo tome pribrojili ona sredstva koja dolaze iz lokalne i regionalne samouprave, pitanje je koliko je novaca otišlo u 20 godina koliko su na snazi vatikanski ugovori. I sada kada građani vide da Vlada ne želi donirati sredstva za teško oboljeli djecu, postavlja se pitanje zašto onda mažemo debeli vrat masnoj guski, toj istoj guski koja je … [[Govornik se ne razumije.]] sa svojim nekretninama, a nekretnine sticala narodnim novcem i novcem koji dobivam iz državnog proračuna. Dokle ćemo tako licemjerno postavljati stvari da se daje masnim guskama, utovljenim ljudima koji žive na grbači ovoga naroda, a s druge strane nemamo sredstava za najpogođenije ljude u ovoj državi i to ne svojom krivicom nego zbog bolesti. To je pitanje svih pitanja i alarm Vladi RH da se konačno konstruktivno postavi prema problemima svojih građana, a ne da podilazi interesnim skupinama koje promoviraju najgore, najrigidnije i najzadnjačkije ideje čiji biskupi imaju i uzimaju sebi za pravo da ovoj Vladi sole pamet, a ovome narodu da ga tretiraju kao guske, a ne zapravo kao svoje stado. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje je ono poštovanog zastupnika Mire Totgergelia koji će ga postaviti ministru mora, prometa i infrastrukture gospodinu Olegu Butkoviću. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjednice i potpredsjednici, ministrice i ministri, uvažene kolegice i kolege zastupnici svoje pitanje postavljam ministru mora, prometa i infrastrukture gospodinu Olegu Butkoviću. Pa evo u javnosti se nekako u zadnje vrijeme digla bura oko novog Prijedloga Zakona o prijevozu u cestovnom prometu. Ide se čak do te mjere da se govori kako će taj prijedlog zakona izazvati kaos na Hrvatskim cestama pogotovo nekako su se pobunili jedan dio građana koji se bavi taxi prijevozom, pa mene zanima zašto nam je nužan ovaj novi prijedlog zakona, što nam on donosi i na koji način će on utjecati na cestovni promet, a pogotovo na taxi prijevoz. Hvala.
Odgovor poštovanog ministra Olega Butkovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani zastupniče prije nego što odgovorim konkretno na vaše pitanje najprije ću reći da je novi Zakon o cestovnom prijevozu, o prijevozu u cestovnom prometu bio u javnoj raspravi od 1.12. do 31.12.2017. godine i da se trenutno razmatraju sve primjedbe i prijedlozi u ministarstvu i nakon toga bi trebali utvrditi konačni prijedlog zakona i krenuti u vladinu proceduru. Razlozi zbog čega smo išli u donošenje novog Zakona o cestovnom, u prijevozu u cestovnom prometu tu zato jer je došlo do značajnih promjena u pravnoj regulativi EU. Došlo je do povećanja u nas gospodarske aktivnosti posebice u turizmu, te porastu izvoza roba i usluga i sve je to utjecalo na ponudu i potražnju na prometnom tržištu, te smo stoga odlučili krenuti u izradu novoga zakona. Prije nego što krenem na ono što najviše izaziva javnost interes javnosti to je nova definicija auto taxi prijevoza. Želim samo naglasiti da smo mi ovim prijedlogom zakona definirali i neke nove oblike prijevoza kao što je mikro prijevoz, integrirani prijevoz, agencijska djelatnost itd. Tako da će bit puno novih stvari u tome zakonu koji će olakšati upravo u ruralnim sredinama lakše prijevoz ljudi i činjenicu da je sve veća potreba povezivanja ljudi na tom području. Nova definicija auto taxi prijevoza citiram iz zakona je djelatnost javnog prijevoza putnika koja se obavlja osobnim automobilom ako se putnik ili skupina putnika ukrcava na jednom ili više mjesta, a iskrcava na drugom mjestu, a takav prijevoz se obavlja temeljem jedne narudžbe i uz jedno plaćanje ukupne naknade za obavljeni prijevoz određen taksimetrom. I ovo što je novina putem elektroničke aplikacije ili drugim odgovarajućim uređajem prema unaprijed poznatim uvjetima. To znači da će se po ovoj novoj definiciji više ljudi moći istovremeno voziti taksijem i taksi će moći stajati na više mjesta, plaćat će se samo jedan račun. Taksi se može po prvi puta naručiti legalno aplikacijom i uvođenja aplikacije. I ono što je najbitnije jednaka su pravila za sve. U ovom zakonu nema nikakvih povlaštenih oblika prijevoza, posebnih oblika prijevoza nego su unaprijed utvrđena pravila. Isto tako smo s druge strane išli u olakšavanje dobivanja licenci i ono što je možda najbitnije u liberalizaciju tržišta, drugim riječima da gradovi i općine više neće moći odrediti svojom odlukom koliko će se vršiti, koliko će biti izdanih dozvola na njihovome području. Što se tiče gužvi i glavnih zamjerki da će liberalizacija dovesti do gužvi na našim prometnicama pogotovo u većim gradovima u ljetnoj sezoni itd. moj odgovor je naša intencija je bila upravo da ćemo liberalizacijom omogućiti građanima dostupniji i jeftiniji taksi i da će se oni manje koristiti osobnim automobilima. A ono što je možda najbitnije vikendom u kasnim ili jutarnjim satima kada mladi ljudi voze svoje osobne automobile i na žalost dolazi do onih neželjenih posljedica nesreća itd. Znači ovaj zakon ide u pravcu sigurnosti i dostupnosti taksija i naravno pojeftinjenju cijena svim našim građanima. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvaženi zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala vam ministre na iscrpnom odgovoru. Pa upravo mislim da uvažavajući sve primjedbe i prijedloge onih koji se bave prijevozom u Republici Hrvatskoj i procedurom koja upravo u ovom sazivu Sabora gdje većinu zakona donosimo u dva čitanja, a ne kako je to najčešće bilo u prijašnjim sazivima da su se donosili po hitnom postupku, ćemo osigurati da zakon bude popravio prijevoz na našim cestama i da upravo bude donosio i gospodarskom, ali i razvoju onih naših krajeva jer na jedan način gledamo velike gradove, a na drugi način, gledamo ruralna područja. I upravo da će pomoć i u tim ruralnim područjima, gdje većina naših građana, gotovo osim svojih automobila i ne može koristiti nikakva druga prijevozna sredstva. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje, postaviti će poštovana zastupnica Ines Strenja Linić, ministru mora prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, evo, premjer vas gospodine ministre, nije spomenuo, da ste se i vi uključili u ovu priču u vezi Uljanika i Trećeg maja i nadam se da ćete se uključiti, kao što se uključila i Vlada, jer prije 2 mjeseca, kada sam to pitanje postavila, bilo je praktički hereza i vrlo agresivno iz uprave su počeli govoriti da je to politikantstvo, na kraju se to zarotiralo. I vidimo da sad neka rješenja su se počela tražiti i uprava traži pomoć od Hrvatske vlade. I nadam se da ćete se i vi uključiti, kao i svi iz našeg kraja, jer je spomenuo i IDS i SDP, ali i Most i vi kao i HDZ. Dakle, svima je to u interesu. Moje pitanje, kao ministru, koji dolazi iz Primorsko goranske županije, je pitanje kada će biti ukinuta mostarina za prolazak preko Krčkog mosta? Dakle, pozdravljamo što je ukinuta tunelarina, za most, za tunel kroz Svetog Iliju, kojim je povezan biokovski kraj i koji je još uvijek u naplati. Ali, mislimo, da bi se svi građani RH, trebali biti jednako vrijedni i da bi trebali imati ista prava, ali sada, kao što znate, most, Krčki most, koji 37 g. već stoji i povezao je otok Krk, sa cijelom Hrvatskom ali i sa Rijekom, je postao praktički predgrađe Rijeke, doprinio razvoju tog otoka jako puno. Taj most je odavno isplaćen i još uvijek, građani Hrvatske moraju plaćati njihovim prelaskom. Dakle, zanima me što ćete kao ministar učiniti, nakon što vam se mi, kao Primorsko goranska županija obratimo sa takvim zahtjevom. Kao što znate, Primorsko goranska županija je sa nekoliko strana omeđena, sa nekoliko naplata. Pa tako plaćamo tunel kroz Učku, koji je zapravo, jedan, rekla bi kolonijalnim pristupom predan na upravljanje od gospodina Šarinića davnih dana Francuzima, možda kao i jedan uvjet ulaska u EU, pa imamo naplatu par kilometara autoceste do rupe, kao i autocestu kroz Gorski Kotar, za građane, molim vas da mi odgovorite na pitanje u vezi Krčkog mosta. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor ministra Olega Butkovića. A molim kolege da se drže vremena.
Hvala vam lijepo. Evo, potpredsjedniče, uvažena zastupnice. Odgovor na vaše pitanje je sljedeći. Evo, najprije da kažem oko tunela Sv. Ilija. Od 1.1.2018. mi smo ukinuli cestarinu, Vlada je donijela odluku, i na način, da je iz ingerencije Hrvatskih autocesta, tunel prešao u ingerenciju Hrvatskih cesta, koje će sukladno trošarinama i onome što plaćaju naši građani, isto tako kroz gorivo, preuzeti održavanje toga tunela. To je bila jedna odluka, iz razloga što su ljudi u imotskoj krajnji, znači, koji žive grad Imotski i okolne općine išli s takvom inicijativnom i procijenili smo da iz gospodarskih i demografskih i inih razloga treba pomoći tome kraju i ja mislim da je to bila jako dobra odluka. Što se tiče Krčkog mosta, po Zakonu o otocima, svi stanovnici, sve pravne i fizičke osobe koje žive na otoku Krku, ali ne samo na Krku, nego i na okolnim otocima, oslobođeni su plaćanja cestarine. I u prošlog godini je znači u 2017. iz državnog proračuna, negdje oko 26 milijuna kuna, država intervenirala, kako bi nadomirila tu razliku. Naravno, da mi u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture, razmatramo mogućnosti, ne samo na Krčkom mostu, nego i u drugim krajevima Hrvatske, u kojim je to isto tako potrebno, da ne spominje sve ove razloge. Pomoći lokalnom stanovništvu i naravno gospodarstvu, kroz smanjenje cestarine, novi sustav naplate koji pripremamo, koji bi trebao ići u pravcu, isto tako olakšica, ali ono što moramo voditi računa je i ukupan cestarski dug i tih 5 i pol milijardi eura, koje Hrvatska u ovom trenutku dužna. Znači i o restrukturiranju i refinanciranju postojećeg duga. Znači, moj odgovor je vama, ali i svim onima u Primorskom goranskoj županiji, da mi razmatramo sve mogućnosti i da ćemo naravno sukladno, svemu onome što sam rekao donijeti odgovarajuće odluke. Hvala vam lijepo.
Poštovana zastupnice Ines Strenja Linić.
Pa ja nisam zadovoljna s vašim odgovorom, jer trebate znati, da i prije oslobađanja prolaska kroz tunel Sv. Ilija, građani tamo zapravo su imali 60% popusta ili neki zapravo potpunost u bili oslobođeni. Ali, isto tako trebate znati, da otprilike 37000 njih prođe tokom zimskog perioda, mjesečno kroz taj tunel, ali isto tako, tijekom ljetnih mjeseci je to čak i 280000 što znači da mi dajemo besplatno tunelarinu turistima. Ali, to je za poticanje turizma. Ono što mene zanima, to je Krčki most, od kojih se uprihoduju 50 milijuna kuna, a mi smo ga otplatili 1990.-te, jer on je 1980.-te pušten u promet. Dakle, o tome se radi, radi se o tome, dokle će građani ove županije i dalje sufinancirati neke stvari. Trebate znati, da praktički, milijardu kuna smo oslobodili Francuze, zapravo od plaćanja PDV-a na tunel kroz Učku, zato što smo 2014. bili oslobođeni plaćanja PDV-a. Svake godine ih subvencioniramo i onda otprilike 380 milijuna kuna, smo, 380 milijuna eura, smo im do sada dali naknade na kraju svake godine. Dakle, mi taj novac negdje dajemo, ali jedino građani naše županije, građani Hrvatske, još uvijek plaćaju tunel, plaćaju prolazak kroz Krčki most. Dakle, svi se sjećamo, kako je to bilo, 3000 ljudi je moglo proći dnevno sa trajektom, danas je to u vršnim danima, tijekom sezone i 35000. Taj most je bio bitan, taj most je unaprijedio jako otok Krk, ali sada tražimo ono što je naše pravo, a to je da ne plaćamo prolazak preko Krčkog mosta. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Sanja Putica ministrici kulture gospođi Nini Obuljen Koržinek. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Cijenjena ministrice Obuljen Koržinek, prošloga su tjedna bivši članovi Nadzornoga odbora Hrvatske radiotelevizije uputili priopćenje u kojem ističu kako Vlada zataškava istinu o kaotičnom, rasipničkom i nekvalitetnom poslovanju Hrvatske radiotelevizije. Možete li molim vas komentirati te navode i kazati koja su vaša saznanja. Hvala vam.
Odgovor ministrice Nine Obuljen Koržinek, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo zastupnice, pa dozvolite mi da uvodno kažem da općenito kada govorimo o HRT-u i u ovom Domu i u javnosti bilo bi dobro da puno češće posežemo za činjenicama i podacima, a puno rjeđe za dojmovima ili nekim partikularnim interesima. U tom smislu i prošlotjedno priopćenje bivših članova Nadzornog odbora, ja sam već javno ocijenila potpuno neutemeljenim i to iz nekoliko razloga. Kao prvo ovaj Visoki dom razriješio je bivše članove Nadzornog odbora ne zato što su oni u svom izvješću tvrdili i iznosili određene podatke, nego jednostavno zato što su u svom djelovanju izašli izvan okvira onoga što propisuje Zakon o Hrvatskoj javnoj radioteleviziji i to je jedini razlog bio njihovog razrješenja i jedino obrazloženje. Razlog zbog kojeg je Vlada predložila da se njihovo izvješće za 2016. godinu ne odobri, ne prihvati, odnosno da se, predložilo je Hrvatskom saboru da na takav način donese odluku u prvom redu potaknuto je onim što se događalo u proceduri. Dakle, s jedne strane činjenicom da je Sabor taj Nadzorni odbor razriješio. S druge strane da su u izvješću koje je bilo kao dopuna izvješća za 2017. godinu iznosili određene podatke koji nisu bili sadržani u proteklim izvješćima. Međutim, ono što je ključno u tom mišljenju Vlade i što potpuno demantira tvrdnje bivših članova Nadzornog odbora jest da je upravo Vlada u svom mišljenju pozvala nove članove Nadzornog odbora, a koje podsjećam ne imenuje Vlada nego upravo Sabor, dakle ovaj Visoki dom, da razmotre, analiziraju i traže uvid u sve podatke i sva mišljenja prethodnog Nadzornog odbora uključujući i sumnje na moguća nezakonita postupanja ili nepravilnosti, da sve to istraže i da otklone bilo kakvu sumnju. dakle, potpuno je neutemeljeno da je Vlada u svom mišljenju bilo što željela zataškati i to može vidjeti svaki od članova ili članica bivšeg Nadzornog odbora kao i svaki građanin, jer je naše mišljenje javno, objavljeno je na web stranicama, a doći će i kao materijal u Hrvatski sabor. Na kraju onog što bi željela reći i to sam isto tako više puta ponovila što se tiče ove Vlade i nas kao nadležnog ministarstva ono što je najvažnije da je prvi put tijekom prošle godine u zakonom propisanoj proceduri kroz široku javnu raspravu usvojen ugovor između Vlade i Hrvatske radiotelevizije koji definira javnu uslugu koju Hrvatska radiotelevizija u sljedećih pet godina treba pružiti hrvatskoj javnosti i hrvatskim građanima. Mi očekujemo od svih tijela koja nadziru s jedne strane Programsko vijeće koji nadzire program, s druge strane Nadzorni odbor koji nadzire poslovanje da budu čuvari tog ugovora, da nadziru da li HRT u svom postupanju, u svojim programima poštuje odredbe tog ugovora i to je sve ono što će Vlada pratiti i oko čega ćemo se mi očitovati. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnica Putica, izvolite.
Hvala vam predsjedniče Sabora. Zahvaljujem cijenjena ministrice na vašem odgovoru kojim sam zadovoljna, naravno sa nadom da će i redovito podnošenje Izvješća o poslovanju Hrvatske radiotelevizije nadležnom saborskom odboru kao i samom Saboru doprinijeti daljnjoj transparentnosti poslovanja. Hvala vam lijepa.
Hvala. Dvadeset i prvo pitanje zastupnik Božo Petrov postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, poštovane članice i članovi Vlade. Vlada RH je prije mjesec dana, točnije polovicom prosinca 2017. godine uputila poziv renomiranim financijskim kućama da sudjeluju kao savjetnici Vlade u postupku otkupa udjela u INA-i. Mene zanima je li Vlada budući da je prekjučer završen taj poziv, je li Vlada primila ponude? Koliko je ponuda zaprimila? Također zanimaju me rokovi. U kojem roku će Vlada RH angažirati te savjetnike i u kojem roku će ti savjetnici također dati nekakve preporuke. Osim toga, zanima me koliko će nas koštati ti savjetnici jer u medijima se spominje i cifra preko 200 milijuna kuna. Smatram da cijela hrvatska javnost kao i svi mi ovdje pratimo sa iščekivanjem kada će biti konačna odluka Vlade, kojim modelom će Vlada RH otkupiti ovaj udio u INA-i. Naravno sve to stoji. Ukoliko stoji i obećanje koje ste vi predsjedniče Vlade dali na Badnjak 2016. godine da će INA priječi u hrvatske ruke. Hvala.
Odgovor predsjednik Vlade, izvolite.
Hvala poštovani zastupniče Petrov na vašem pitanju vezano za INA-u. Točno je, proces koji je bio pozivni natječaj, ali je otvoren i za one koji se žele javiti je okončan prije dva dana prema informacijama koje mi je prenio ministar financija sinoć dobili smo 7 ponuda, 7 ponuda. U samom natječaju nije fiksno definiran rok u okviru kojeg će se odabrati najbolji ponuđač, u ovom trenutku Ministarstvo financija, Ministarstvo zaštite okoliša i energetike će naravno pristupiti analizi tih ponuda. Kada se sve uzme u obzir odabrati će se najbolji savjetnik a sve su to ugledne kuće koje smo pozvali da se jave na ovaj natječaj sukladno njihovim međunarodnim referencama i iskustvima u sličnim poslovima. Ono što želim podsjetiti još jedno i vas a i hrvatsku javnost a mislim da je dobro da je prigodom mog posjeta Budimpešti i izjavama mađarskog premijera bila sasvim jasna i sasvim eksplicitna. A to znači da je mađarska strana spremna riješiti ovo pitanje brzo i pravično. To su dvije riječi koje čini mi se daju sukus onoga što će se odvijati u sljedećim mjesecima. Kada kažemo brzo, to znači da je cijela ova situacija koja je trajala i sa međunarodnim sporovima, arbitražama, UNCITRAL, Washington ukupno ozračje između INA-e i MOL-a opteretilo odnose Hrvatske i Mađarske. Mi smatramo da to nije dobro, da Hrvatska i Mađarska kao dvije susjedne zemlje trebaju imati kvalitetne i dobre odnose, odnose koji su za, odnos između dva naroda i za gospodarski odnos između dvije države puno važniji nego što je to jedno pitanje energetske suradnje koja je kao što i sami znate započelo procesom privatizacije INA-e prije sad već skoro 15-ak godina. Izbor savjetnika treba pomoći hrvatskoj Vladi i u analizi onoga što je najvažnije, znamo što je predmet budućega posla ali moramo naći onaj drugi, bitniji sastojak svakog ugovora a to je cijena. A to znači a devalvacija vrijednosti MOL-ovih dionica u INA-i nije nešto što možemo sa punom sigurnošću procijeniti sami nego za to trebamo one međunarodne savjetnike koji o tome znaju i više nego mi. Što se tiče najave od prošle godine, ona i dalje naravno stoji, savjet se sastao nekoliko puta, napravio određene kriterije što je bitno. Ono što je nama najvažnije da u stjecanju tog paketa ne dođe do povećanja javnoga duga. I iz toga želimo da nam međunarodni savjetnici daju nekoliko varijanti kako da dalje pristupimo ovom poslu premda moram priznati u zadnjih godinu i 3 mjeseca a tu uključujem i vrijeme dok je MOST bio u Vladi, evo ministar Dobrović je bio na neki način i začetnik jednog kvalitetnog odnosa između hrvatske Vlade, INA-e i MOL-a u smislu dinamike razgovora, sadržaja tih razgovora sadržaja tih razgovora i nastojanja pronalaženja rješenja za brojna otvorena pitanja koja su vezana za INA-u kao hrvatsku naftnu kompaniju. Naša je ambicija da INA bude vertikalno integrirana kompanija, kompanija koja će omogućiti možda ne da bude ono što je bila prije 20-ak ili više, 30 godina, ali u svakom slučaju da bude snažna kompanija na koju se Hrvatska država može osloniti, a to je i smisao cijele naše aktivnosti. Hvala vam.
Kolega Petrov, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade. Evo nažalost još 4 minute, ja sam zapamtio samo 2 konkretna podatka a to je da je stiglo 7 ponuda i da su u pitanju mjeseci. A postavio sam niz konkretnih pitanja jer nam trebaju konkretni podaci, o rokovima, o mjerama jer je to iznimno važna odluka za RH. Ja vas, a na vas apeliram da na kraju i situacija oko INA-e ne izađe kao i sve ostale situacije kojima smo svjedočili zbog čega bi ova Vlada mogla biti prozvana uskoro Vladom propalih obećanja. Zašto? Vi kažete vaša Vlada, vi cijelo vrijeme naglašavate vaša Vlada. Vaša Vlada je dala niz obećanja koja su do sada bila ludom radovanje. Imate situaciju oko pomoći za lijekove, bolesnoj djeci, umjesto te pomoći Vlada opskrbljuje svoje djelatnike mobitelima u iznosu od 66 milijuna kuna. Demografske mjere koje ste i najavljivali doživjele su fijasko a nikad kolodvori nisu bili puniji obiteljima i mladima koji odlaze iz Hrvatske. Dok mladi odlaze iz Hrvatske za poslom, Vlada zapošljava djelatnike za promociju. Isto tako ste bili obećali da ćete istražiti sve mogućnosti za proglašenje isključivog gospodarskog pojasa, koliko vidim od toga ste očito u potpunosti odustali. Afera Agrokor je i dalje afera iz razloga što nedostaje transparentnosti u procesu a vi ste bili obećali da će na tome profitirati Hrvatska. A ja na vas apeliram da na kraju situacija s INA-om ne postane slučaj kao i sve ove situacije koje sam nabrojao i kojima smo svjedočili ovih godinu dana. Hvala.
Pitanje br. 22. zastupnik Domagoj Mikulić, postavlja ministru rada i mirovinskog sustava Marku Paviću. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedniče Sabora. Poštovani ministre Pavić, naša Slavonija, Osječko-baranjska županija i moj grad Osijek bilježe visoke stope nezaposlenosti i još više stope iseljavanja poglavito mladih, čak i mladih obitelji i to u korelaciji sa negativnim prirodnim prirastom predstavlja zaista jedan veliki izazov svima vama. Odgovornim i predanim radom Vlada RH i vaše ministarstvo zaista uspjeli su određene trendove promijeniti, na tome vam ja čestitam jer to je zaista i prava činjenica. No unatoč boljim pokazateljima, ipak ne možemo biti u potpunosti zadovoljni i svi zajedno moramo težiti još boljim rezultatima i pred sebe staviti jasne ciljeve a to je povećanje zaposlenosti, povećanje plaće mladih ljudi i stvaranje preduvjeta za stalno zaposlenje što će sigurno rezultirati i biti razlog odnosno i motivacija u mladima da su voljeli živote i živote svojih obitelji zasnuju upravo ovdje u našoj domovini. Stoga, nas mlade, zanima, što konkretno, vaše ministarstvo, radi po pitanju zapošljavanja mladih osoba i na koji način su redefinirane mjere aktivne politike zapošljavanja kako bi zadržali naše mlade u RH. Hvala.
Odgovor poštovani kolega Pavić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani zastupniče, kolege ministri i zastupnici. Hvala vam lijepo na pitanju. Gospodarski rast je preduvjet, stvaranju novih radnih mjesta, pogotovo stvaranje radnih mjesta dodane vrijednosti. Kada na to dodamo poreznu reformu, rast BDP-a, rekordnu turističku sezonu, ne možemo biti bez optimizma, iako smo apsolutno svjesni svih demografskih pokazatelja iseljavanja mladih, pogotovo iz Slavonije, od kuda i vi dolazite. No, isto tako, optimizam, nam pokreće na određenim pokazateljima, poput činjenice da imamo 54000 više zaposlenih u 3 kvartalu 2017. u odnosu na godinu radnije. Podsjetio bi da smo i na sjednici Vlade u Osijeku, osigurali preko 2 milijarde kuna projekata upravo za Slavoniju i da je Vlada, strateškim projekta za Slavoniju, Baranju i zapadni Srijem, upravo naglasila to područje, kao posebno područje koje ima našu pažnju. Sveukupnu u 2018. g. osigurali smo paket od preko 2,5 milijarde kuna. On se sastoji, prvenstveno, od paketa od mjere do karijere aktivne politike zapošljavanja, 1,6 milijardi kuna, unutar kojega već u prošloj godini smo krenuli usmjeravati sredstva u trajno zapošljavanje u privatni sektor. Cilj nam je upravo, kao što sam rekao, osigurati radna mjesta i osigurati trajna zaposlenje za naše mlade ljude. Zato smo ojačali pripravništvo, za privatni sektor, smo maksimalno dali, koliko su ograničenja Europske komisije, 50% plaće ukupnog troška plaće, ali bez gornjeg ograničenja. Drugim riječima, ako netko želi zaposliti, nekog na 8000 kuna plaće, država će 1 godinu sufinancirati pola. Samozapošljavanje smo značajno digli, upravo kako bi mladima osigurali ulazak u svijet poduzetništva. Naknade, koje država daje povećali smo sa 35000 na 55000 kuna. Ako se udruže u zadruge, što je izuzetno zanimljivo za Slavoniju, do 270000 kuna. Isto tako smanjili smo stručno osposobljavanje bez zasnivanja radnog odnosa, koji smatramo da mjera više nije adekvatna, da tjera mlade, da rade za minimalnu plaću, a upravo sa pripravništvom i njegovim jačanjem, želimo to riješiti. Pored toga, osigurali smo, različite, posebne programe, za ciljne skupine, koji su teže uključite na tržište rada poput mladih, žena, osoba s invaliditetom. Tu bi posebice istaknuo program zaželi i hvala ministru Kuščeviću, upravo, da smo uspjeli ovu uredbu osigurati da krenemo sa zapošljavanjem. Od 75 programa, tj. ugovora, koje smo potpisali dosada za zaželi, u vrijednosti 276 milijuna kuna, 49 ih je upravo iz Slavonije, od toga 106 milijuna kuna ide u Vukovarsku srijemsku županiju. Uskoro će biti i projekt Ledi, lokalne inicijative za poticanje zapošljavanja, koje će u županijama osigurati, klubove za zapošljavanje, u vrijednosti, od preko 73 milijuna kuna. Upravo dok sada govorimo, dešava se u Osijeku, dani poslova u turizmu, gdje će 5000 mladih, nezaposlenih, biti spojeno sa 74 poslodavca i moći će upravo naći posao u sezoni, a anketirali smo, HZZ je anketirao svih 196000 nezaposlenih, od kojih su 22000 izrazile za želju za rad u sezoni. Sveukupno, Vlada izdvaja 2,5 milijardi kuna, 300 milijuna kuna ćemo imati, i za dječje vrtiće, za zapošljavanje, koje ministrica Murganić, Divjak i ja radimo i vjerujemo da ćemo napraviti dodatan iskorak u zapošljavanju mladih u RH.
Hvala ministru. Izvolite komentar, kolega zastupniče.
Zahvaljujem se i ja ministru Paviću na odgovoru. S kojim sam naravno zadovoljan i drago mi je sa puno optimizma, se okreće prema gorućem pitanju mladih osoba, upravo to je nezaposlenost. Hvala.
Pitanje broj 23. zastupnik Miro Bulj, postavlja predsjedniku Vlade, Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo. Premjeru Plenkoviću, šta ste, koje ste mjere poduzeli, po pitanju državne revizije, o brodogradilištu Split? Dal ste ga pročitali i dal ste informirani da je, da se ne poštiva ugovor, koji je potpisan sa sadašnjim vlasnikom u brodogradilištu Split. Dal ste informirani da je nenamjenski se troše sredstva, koje država daje i subvencionira za razvoj brodogradnje? Da li ste informirani da najstručniji kadrovi, koji su sagradili, za razvoj brodogradnje, koji su gradili, najbolje svjetske brodove, 8 prestižnih svjetskih nagrada, da li ste ikakve korake poduzeli i ako možete kazati, nama saborskim zastupnicima, 4 državne revizije, upozoravale su, tj. dokazale u svojim nalazima i dale nalog Vlade RH, točnije Ministarstvu gospodarstva, da postupe po tome nalazu? Ugovor se ne poštiva, ni organizacijski, ni znači, nije transparentno trošenje novca, novac se ulaže kao što se je ulagao u poljoprivredu, usmjeravao se je u Agrokor, a ne u OPG-ove, prijeti nam raspad jedne od najjačih industrijskih grana, jedne od najbitnijih demografskih mjera, to je opstanak brodogradnje. Da vas samo usporedim, iz Cetinske krajine, prije 10-tak, 15 godina, išlo je 25 autobusa, a danas ujutro u 6 sati, idu 2 kombija. Kontrolirate li to gospodine Plenkoviću i kažite mi koje ste mjere poduzeli ili pilatovski čekate nalaz Europske komisije, tj. rješenje Europske komisije o Brodosplitu. Hvala lijepo.
Odgovor, predsjednik Vlade. Izvolite.
Poštovani zastupniče Bulj, Vlada je upoznata sa svim aktivnostima koji se odnose na brodogradilište u Splitu, na njegovo poslovanje. Pitanje restrukturiranja već sam dotaknuo odgovarajući zastupniku Grbinu. Ministarstvo gospodarstva je nadležno gospodarstvo koje se bavi hrvatskim brodogradilištima, dijalog između tog ministarstva i uprave Splitskog brodogradilišta je kontinuiran. Što se tiče nalaza revizije oni su korisni za ukupnu ocjenu stanja, poštivanja obaveza koje su preuzete u ranijim godinama. Mi smo u poziciji da jasno komuniciramo sve ono što vlasnik brodogradilišta treba ispuniti. Nama je žao da nema više tolikog broja zaposlenika iz Sinja koji odlaze raditi u Splitsko brodogradilište, međutim to je jedan proces koji se nije dogodio preko noći nego je trajao godinama. Ministarstvo gospodarstva će detalje o tome na koji način su sagledali izvješća Državne revizije vama poštovani zastupniče poslati pismeno, a komunikacija sa Brodogradilištem u Splitu koje sam i sam posjetio prije nekoliko godina je stalna, kontinuirana i svjesni smo svih pitanja koja su na dnevnom redu, pa nekada i ozbiljnosti situacije u tom brodogradilištu. Hvala.
Komentar kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru država subvencionira Brodosplit za brodogradnju, znači za tankere, brodove i u ugovoru postoji 14 brodova. Jeste li provjerili koliko je brodova napravljeno? Ni jedan. Ni jedan, a država subvencionira. Naš kadar iz Sinja, sa otoka i Splita znate gdje je? U Koreji, u Africi. Međutim, vi ste se više bavili termoelektranom Peručom i pogodovanjima kako da suprug od vaše ministrice dođe do toga projekta nego što ste se bavili Brodosplitom. Brodosplit vam je demografska mjera. To je demografska mjera. Kažete napišite u pisanom obliku za radnice Dalmatinke koje traže svoja potraživanja. Poslao sam upit ravno prije 62 dana, točnije 15.11.2017. ministru Mariću. Nisam dobio niti odgovora. Da li je to poslovnički predsjedniče Hrvatskog sabora, premijeru a mijenjate Poslovnik da bi nam zabranili govoriti. Dva mjeseca nije se odgovorilo protiv Poslovnika na upit o radnicama Dalmatinke. Također Dalmacija vina, Konstruktora, Vijadukta, … [[Govornik se ne razumije.]] Zbog toga nam je prazna Dalmatinska zagora i zaboravljena. Nije dovoljno doći na svetoga Duju i na Sinjsku alku, slikat se, fotografirat se i par PR-ovskih poruka poslati. Gospodo Brodogradnja je stoljetna tradicija hrvatskog naroda na područjima Splitsko-dalmatinske županije, Dalmacije i Hrvatske. Ona je razvojna grana. Ovi ljudi su vam iz Sinja u Koreji, južnoj Africi, Irskoj tu svoja znanja prenose. Izgubili smo od varioca, inženjera, projektanata. Te ljude smo izgubili koji prognoziraju drugim krajevima. I evo dostavit ću vam upit premijeru, predsjedniče Sabora od 15.11. u slučaju radnika Dalmatinke na koje ministar Marić nije odgovorio. Hvala lijepo.
Idemo na pitanje broj dvadeset i četiri. Zastupnik Bojan Glavašević postavlja pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, članice i članovi Vlade RH gospodine predsjedniče vi ste u odgovoru kolegi Bernardiću iznijeli neke stvari za koje vas ja jednostavno moram ispraviti jer ne odgovaraju stvarnosti. U vašem odgovoru vi govorite kako su slobode medija u Hrvatskoj sjajne, kako je situacija odlična, nema nikakvih problema, međutim tome jednostavno nije tako. Ja mogu povjerovati da je to nešto što biste vi željeli, da je to slika Hrvatske kakvu biste vi voljeli i graditi. Međutim, stvarnost jednostavno ne odgovara tome. Jučer je završila dvodnevna misija predstavnika vodećih europskih organizacija za slobodu medija u Hrvatskoj. To su organizacije koje su ugledne, koje su priznate, koje Hrvatska na kraju krajeva, u kojima isto tako sudjeluje, koji su u svojemu izvješću rekle kako sloboda medija u Hrvatskoj propada i to zabrinjavajućom brzinom. Pogotovo velikim problemom su istaknuli situaciju na Hrvatskoj radioteleviziji. Vrlo nedavno vaš ministar, član Vlade gospodin Medved prekršio je Zakon o Hrvatskoj radioteleviziji članak 1. stavak 4. u kojemu se govori da HRT mora biti slobodan od svih političkih pritisaka. Ja ne govorim da ministra Medveda treba na neki način poslati u zatvor, ali mene zanima da li ste barem razgovarali sa njim o tome do koje mjere takav postupak nije prihvatljiv. Vaša ministrica Obuljen je jučer u emisiji Otvoreno imala odličan odgovor Željki Markić, dakle inače osobi čiju udrugu koja potkopava temelje demokracije u ovoj zemlji je i ova Vlada financirala sa pola milijuna kuna u kojemu zapravo je rekla ono što je trebalo reći ministru Medvedu. Dakle, mene zanima da li vam je prihvatljivo da članovi Vlade uređuju program na Hrvatskoj radioteleviziji i da li ste reagirali na neki način na postupak ministra Medveda? Hvala.
Hvala. Odgovor predsjednika Vlade, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Poštovani zastupniče Glavašević ne znam kako ste pronašli ove citate mog odgovora na upit vašega kolege Bernardića na početku ovog aktualnog sata, ali dobro. Vi očito to na taj način razumijete. Što se tiče filma o kojem je riječ i o kojem se vodila određena rasprava u hrvatskoj javnosti ministar Medved nije uputio nikakav dopis niti je napravio bilo kakav potez koji bi upućivao da on sugerira kakva da bude uređivačka politika Hrvatske radiotelevizije. Pitajte ga slobodno, on je ovdje pa vam to može pojasniti. Mi živimo u demokraciji i moram još jednom ponoviti Facebook, to valjda svi znaju pa i kolege u SDP-u ne kontrolira hrvatska Vlada, nemamo mi gospodine Bernardić bilo kakav utjecaj čija stranica je dostupna na webu a čija nije, bili bi stvarno jako, jako s velikim ovlastima kad bismo imali na to utjecaj. Što se tiče pitanja posjeta misije koja je u Hrvatskoj ovog tjedna koliko je meni poznato, predstavnike tih organizacija primila je ministrica kulture koja je nadležna za medijsku politiku, primila ih je koliko mi je poznato i Predsjednica Republike, dakle, otvoreni smo za sva dijalog sa svim stručnim organizacijama međunarodnog karaktera koje se bave slobodama medija. Ja moram priznat da gledajući to iz kuta predsjednika Vlade da neko pokuša plasirati tezu da u Hrvatskoj postoji cenzura i da nema slobode medija, onda možda mi nemamo ista mjerila. Ja to jedino tako mogu vidjeti. Ja vas molim da hrvatskoj javnosti pa i hrvatskim medijima podastrete dokaze o tome tko to na koga utječe, tko to koga cenzurira, koji to komentator nije u poziciji da kaže svoj stav, koji to list ima problema sa izlaženjem, koji to servis na nacionalnoj koncesiji, televizijski ili radijski ili na nekoj lokalnoj ima bilo koji problem koji bi se mogao podvesti pod tezu o slobodi o ne slobodi a da ne govorim o cenzuri. Ja vam moram priznati da to nisam vidio, mogu dopustiti da određeni ljudi iz političkih razloga žele kreirati atmosferu, da postoji neki problem u tom segmentu ali ja ga ne vidim, ja ga ne vidim, sigurno ne na način na koji vi to želite sugerirati uključujući i HRT koja ima siguran sam u logici javnoga servisa i obvezu da hrvatskoj javnosti i hrvatskim građanima prikazuje i filmove koji su hrvatske ili koprodukcije, ja mislim da je to dobro. Kakav je sadržaj tih filmova? Pa nije to na bilo kojem ministru a kamoli na Vladi na određuje. Nit se u to kanimo miješati, jako dobro znamo što je dokumentarno a što igrano. Što je fikcija, što je šala, što je humor, što je satira, što je ako hoćete evo zna Bauk, nema ga sada, što je malo i ruganje, sve je to simpatično i to je dobro. I Vlada RH ova a vjerujem i u buduće neće imati nikakve uopće pomisli da se bave sa uređivačkom politikom a kamoli nečega što spada u igrani program prema tome, mislim da tu graditi priču oko nečega gdje ga nema, nema stvarno potrebe. Hvala.
Hvala. Izvolite kolega Glavašević.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, nisam u potpunosti zadovoljan vašim odgovorom, ja bih ga molio u pisanom obliku da mi ga uputite također. Moram reći da dio vašeg odgovora nije uopće bio upućen meni, bio je upućen kolegi Bernardiću, opet o stvarima o kojima vas ja nisam pitam, međutim između redova, ja mogu iščitati neke stvari s kojima se mogu složiti. Dakle, mislim da je hvalevrijedno vaše obećanje da vaša Vlada neće ni na koji način uređivati politiku na državnoj televiziji i to ćemo vas citirati ukoliko za time bude potrebe. Prvi korak za rješavanje nekog problema je priznanje da problem postoji, a problem postoji. Dakle, na indeksu slobode medija Hrvatska je pala za 11 mjesta u odnosu na 2016. godinu, to je problem. Naime, mislim ok, mi možemo se s tim listama i metodama, metodologijama slagati ili ne, ali činjenica je da je taj trend pada kontinuiran i prisutan je. Srbija nas je pretekla. Mislim, ja vam moram reći, moram vam iskreno reći, vi doprinosite tome, vi kažete da ste otvoreni za razgovor ali vi novinarima govorite da djeluju hibridno, to nije otvorenost predsjedniče, to nije otvorenost, to je zatvorenost. Hibridni rat, hibridno djelovanje, to nisu riječi koje trebaju izlaziti iz usta premijera jedne europske države, to nije otvorenost. Ja vas na ovome mjestu mogu samo potaknuti da ovo što ste rekli, što ste obećali da razmislite o tome, da se toga zaista držite. Dakle, doprinesite očuvanju medijskih sloboda, nek' vam to bude cilj onda. Zadajte si cilj. Do 2018. podići ćemo Hrvatsku na indeksu medijskih sloboda, razradite neki akcijski plan. Hvala.
Idemo na iduće pitanje. Zastupnik Domagoj Hajduković postavlja ga isto tako predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani gospodine Plenković, jesu li usaglašeni vanjsko politički prioriteti RH između Predsjednice Republike i vas kao predsjednika Vlade budući da ste po našem Ustavu sukreatori vanjske politike? Dakle, moje pitanje je da li se čujete, da li se konzultirate, da li usuglašavate stavove i da li vodite koordiniranu vanjsku politiku?
Izvolite predsjedniče Vlade.
Čujemo se, koordiniramo se, usuglašavamo stajališta koja su u interesu RH.
Komentar, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Vi se možda konzultirate i koordinirate, ali slika koja ide prema van je sve samo da naša vanjska politika nije koordinirana i nije usuglašena. Podsjetit ću vas na nedavni predsjedničin posjet Turskoj, totalno promašeni. A što je sa inicijativom Tri mora u kojoj je Predsjednica izuzetno angažirana o kojoj Vlada šuti? Goruća pitanja Hrvatske, vanjske politike nisu niti u Turskoj, a nisu niti u inicijativi Tri mora, to je sa najbližim susjedstvom, podsjetit ću vas, sa Slovenijom, sa arbitražnom presudom koju sigurno nećemo riješiti u Ankari. Zašto vi ili Predsjednica niste otišli u Bruxelles i upoznali Europsku komisiju, predsjednika Europske komisije o našim stavovima, zašto smo otišli iz arbitraže i koji je naš stav o ovom pitanju? Predsjedniče hrvatske Vlade, vaš možda ne zanima to ali žica je dalje na granici sa Slovenijom. Naši ribari i dalje ribare zajedno sa hrvatskom policijom. Svjedoci smo da je njihova egzistencija ugrožena. Što će biti sa turistima koji dolaze preko slovenske granice ili iz Hrvatske izlaze preko slovenske granice? Hoće li čekati satima, hoće li to ugroziti turističku sezonu? To su odgovori koje hrvatski građani očekuju od vas. Hoćemo li u Sarajevu gdje danas boravi predsjednica dobiti još jednu odbijenicu poput one u Ankari? Zbog promašene politike HDZ-a prema BiH-a iz nje je izašlo, odnosno otišlo 400 tisuća Hrvata. Kako ste ispraznili BiH-a tako i sada praznite Hrvatsku. Jer u prošloj godini, samo u prošloj godini preko 50 tisuća naših sugrađana otišlo je izvan Hrvatske. Dok mi ovdje raspravljamo jedan autobus Hrvata već odlazi iz RH. U tim pitanjima, u tim promašenim politikama ste izuzetno koordinirani. Hvala.
Pitanje 26., poštovana zastupnica Branka Juričev-Martinčev, postavlja ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Gabrijeli Žalac. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjednici, ministrice i ministri. Moje pitanje je uvaženoj ministrici regionalnog razvoja i fondova EU gospođi Gabrijeli Žalac. Naime, svjedoci smo da prvi puta nakon 2004. godine bilježimo povećanje, podizanje kreditnog rejtinga. Nakon dugo godina to podizanje između ostalo stoji u izvješću možemo zahvaliti i povećanom povlačenju sredstava iz europskih fondova. S druge strane često čujemo da smo slabiji u korištenju tih istih sredstava pa bih vas molila da nam kažete koliko je točno u 2017. godini povućeno sredstava iz europskih fondova, koliko je ugovoreno, koliko je i u kojoj vrijednosti otvoreno natječaja kako bi mogli usporediti sa ranijim godinama. Hvala.
Hvala lijepo poštovana zastupnice Juričev-Martinčev, poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupnici, predsjedniče i članovi Vlade. Drago mi je da ste postavili i to pitanje, upravo kako ste i sami rekli, evo nedavno izvješće je zapravo ocijenilo da korištenje fondova u mandatu ove Vlade je značajno utjecalo upravo i na podizanje kreditnog rejtinga. Ako dozvolite evo i saberemo nekako 2017. godinu, što se tiče europskih strukturnih, investicijskih fondova, što se tiče objave natječaja, mi smo u 2017. godini objavili natječaje u vrijednosti 2,8 milijardi eura. Kada bismo to usporedili sa proteklim trogodišnjim dakle razdobljem onda moram reći da smo u tom razdoblju isto tako imali 2,8 milijardi eura koji su natječaji bili otvoreni. To znači da smo mi samo u godinu dana objavili natječaja u vrijednosti kao u protekle dakle 3 godine i stoga se naša alokacija koja je dodijeljena RH od 10,7 milijardi eura na neki način što se tiče objave natječaja popela na 52%. Kada govorimo isto tako o objavljenim natječajima u našem najvećem operativnom programu konkurentnost i kohezija koji je zapravo najveći investicijski program od 6,9 milijardi eura onda moram reći da je upravo porast objave natječaja od 135% u 2017. Kada govorimo o ugovaranju projekata u 2017. godini to je nakon naravno objave natječaja drugi korak koji zapravo znači korištenje fondova, mi smo obilježili 2017. godinu značajnom rastu ugovaranju projekata na razini svih operativnih programa 273% u odnosu na protekle dakle 3 godine. Ono što smo zatekli kao Vlada bilo je 9%, ugovorenosti sredstava, sada smo na 35%. Ono što su naši planovi za 2018. godinu je da ta ugovorenost bude 60% a to naravno govori o tome kakav nam je plan objave natječaja u ovoj godini. Što se tiče isto tako porasta ugovaranja onda najveći porast ugovaranja upravo u ovoj godini mogli ste vidjeti i naša javna potpisivanja znači ugovora sa krajnjim korisnicima od 473% rast u odnosu na protekle 3 godine u kontekstu operativnog programa konkurentnosti i kohezija. Ja redovno ističem i govorim da mi kasnimo zapravo 3 godine u provedbi ove financijske perspektive upravo iz razloga što je ova Vlada i preduvjete za korištenje fondova a to je 20 preduvjeta koji se zovu strateški dokumenti koje smo donijeli na Vladi usvojila tek 30.08.2017. godine, to je i preduvjet da uopće objavimo te natječaje. Kada govorimo o isplatama korisnicima moram isto tako reći da je obilježen u 2017. veliki napredak. Mi smo sa 285 milijuna eura povećali isplate korisnicima na 900 milijuna eura što je isto tako rast od 214% u odnosu na protekle 3 godine. Kada govorimo o uvjeravanju sredstava 1+3 pravilu gdje moram reći isto tako da je ključan podatak koji se stalno ispituje i propituje a to su ovjerena sredstva od strane EU. Sve ono što je nama dodijeljeno za 2014. godinu morali smo ovjeriti i poslati, zapravo zatvoriti do 31.12.2017. godine, vrijednost ovjerenih sredstava na razini svih europskih strukturnih investicijskih fondova je dosegla iznos od 800 milijuna eura. Mi smo premašili … [[Govornik se ne razumije.]] +3 ciljeve za sve operativne programe. Neću sada govoriti o predujmovima koji su uplaćeni u hrvatskih proračun nego govorimo zaista o ovjerenim sredstvima koja su nama u ovoj godini dostupna. Hvala.
Hvala. Izvolite zastupnice komentar.
Hvala lijepo. Uvažena ministrice, ja vjerujem da ovim tempom nema straha da Hrvatska neće povući gotovo sva sredstva koja su joj na raspolaganju, znači 10,676 milijardi eura. I kada se usporedi malo sa ranijim godinama 2014., 2015., kao što smo mogli čuti tada je bilo povućeno svega nešto više od 4 milijarde kuna sada smo se popeli već preko 8 milijardi. I sigurno da 2018. godina je godina u kojoj očekujemo i daleko više sredstava. Hvala.
Pitanje broj 27. poštovani zastupnik Branimir Glavaš, postavlja potpredsjednici Vlade, ministrici vanjskih i europskih poslova, Mariji Pejčinović Burić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine premjeru, štovani, ministre, kolegice i kolege. Pitanje postavljam, ministrici vanjskih i europskih poslova, a pitanje se odnosi na rješavanje problema sa granice, sa Republikom Srbijom, kako vodenim tijekom, odnosno, Dunavom, tako i u kopnenom dijelu. Prema podacima koji se čuvaju u Državnoj geodetskoj upravi, područni ured za katastar, ispostavu Beli Manastir i Vukovar, sa lijeve strane Dunava, … [[Govornik se ne razumije.]] strani nalazi se oko 9600 hektara površine. Za usporedbu sa katastarskom općinom Osijek, koja površina iznosi 6500 hektara, iz tog podatka može se vidjeti o kojoj površini se radi. Naglašavam kako Republika Srbija, nema nikakve službene evidencije, bilo knjižene, bilo grafičke o tim prostorima, koji su u vlasništvu RH. Istovremeno Republika Srbija je uključila ovaj teritorij u svoj gospodarski potencijal, te iskorištava poljoprivredno i šumsko zemljište. Podsjetiti ću da je problem Hrvatskog razgraničenja, bio dotaknut 1995. g. za vrijeme … [[Govornik se ne razumije.]] i privremenog upravitelja Jacques Paul Kleina. Tada je to riješeno na jedan đentlmenski način, da je RH pristala u odnosu na upravitelja UN-a Jacques Paul Kleina da se granična crta preko rijeke Dunava vuče sredinom same rijeke Dunava i na to je pristala Jugoslavnenska strana, ali to je bilo privremeno rješenje.
Kolega Glavaš, ja vas molim pitanje, vrijeme je istaklo.
Moje pitanje glasi, što je Hrvatska poduzela i učinila u posljednjih 20 g. nakon … [[Govornik se ne razumije.]] integracije, vezano uz rješavanje problema razgraničenja između Hrvatske i Srbije, naročito kada se uzme u obzir da.
Kolega Glavaš, pola minute je već prošlo i više.
Naročito kada se uzme u obzir da su ovdje danas stigle poruke iz Bruxellesa, kako se više nitko neće pridružiti EU, ukoliko se taj problem granica, tih država koje ulaze u EU, ne riješe u pregovorima. Hvala.
Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Hvala gospodinu zastupniku Glavašu na ovom pitanju. Pitanje otvorenih, dakle, granična otvorena pitanja sa našim susjednim zemljama koje smo naslijedili slijedom raspada bivše države su vrlo važna pitanja za Hrvatsku, obzirom da se radi o konačnom utvrđivanju graničnih pitanja. Ja bih vama odgovorila na nekoliko razina. Prva je načelna. Dakle, što se načela tiče za pregovora o granici, stajalište RH, prema svim graničnim otvorenim pitanjima je isto. Ono što je utvrdila, dakle, temelji se na međunarodnom pravu, ono što je utvrdila, arbitražna komisija Banditera '91. g. granice katastarske granice, bivših republika, bivše države, su postale međunarodne granice novonastalih države. Dakle, za nas nema dvojbe, naša trenutna granica sa Republikom Srbijom je ta koju je odredila arbitražna komisija i takav stav imamo prema svim drugim otvorenim graničnim pitanjima. Drugo, dakle, pitanje koje je, kako rješavamo, granična otvorena pitanje, je rješavamo bilateralno, jer su to u osnovi uvijek bilateralna pitanja. Dakle, kako s drugim državama s kojima trebamo rješavati granična pitanja, tako i sa Republikom Srbijom. Što se tiče institucionalnog okvira, 2001.g. je utemeljena državna komisija za granicu. Iste godine je utemeljena i međunarodna diplomatika komisija za granicu između Republike Hrvatske i Republike Srbije, tada se drugačije zvala i od tada na različite načine, traju s prekidima pregovori sa Republikom Srbijom o graničnom pitanju. Dakle, prvo su bila na samim počecima 2 takva sastanka, onda 7 g. nije bilo razgovora. Vlada 2010. na našu inicijativu je pokrenula ponovno te pregovore u okviru ovog institucionalnog konteksta i održala su se 4 sastanka. Zadnji takav je bio u rujnu 2011. g. kada je srpska strana utvrdila da ne vidi u to vrijeme rješenje dugoročno na toj osnovi u okviru ove komisije. Današnje stanje stvari je sljedeće. Mi smo sami prošle godine u prosincu je Vlada donijela odluku o imenovanju novih članova ove naše državne komisije za granice samim tim i mješovite diplomatske komisije s Srbijom i što se nas tiče, mi smo institucionalno spremni i voljni, obzirom da želimo rješavati sva otvorena pitanja pa i ovo s Republikom Srbijom, riješiti bilateralno i to je za nas uvijek prvi odabir. Naravno za to mora postojati i iskrena i dobra volja sa strane Republike Srbije. Mi se nadamo da će do tog iskrenog dogovora doći. Drugi kontekst u kome tretiramo ovo, ali i druga otvorena pitanja sa Republikom Srbijom, je naš okvir u kome s jedne i s druge strane smo prošle godine imenovali koordinatore za sva otvorena pitanja i uključivo i granicu. Oni su se sastali jednom, ponovno će sastanak biti vrlo brzo. I nadamo se da će u kontekstu tih pregovora dakle, se dogovoriti i da idemo u nove pregovore bilateralne o granici. Ukoliko to neda rezultata, naš drugi izbor je relevantno međunarodno stalno sudsko tijelo, a to je Međunarodni sud u HAG-u. Dakle, ukoliko pokrenemo ove pregovore i ne nađe se rješenje, mi smo uvijek naravno za ovo rješenje, međutim i za to mora biti dogovor dviju strana. Hvala lijepa.
Hvala vam. Komentar, kolega Glavaš, izvolite.
Pa mogu bit zadovoljan sa odgovorom međutim, iskreno se nadam da neće proći još 20 godina da se riješi granični spor ili da se riješe neriješeni problemi i granične dileme sa Republikom Srbijom. Duboko vjerujem da bi se ova Vlada trebala potruditi da taj problem riješi u što kraćem mogućem vremenu prije eventualnog ulaska susjednih država u EU a što očito Europska komisija će u buduće postavljati kao i uvjet, da nema ulaska budućim članicama u EU ukoliko ne riješe granične sporove sa susjedima. Hvala.
Idemo na 28. pitanje, poštovani zastupnik Mario Habek postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani gospodine Plenkoviću, u kampanji ste građanima obećali da ćete smanjiti PDV ukoliko postanete premijer. No vi ne da niste smanjili PDV i održali obećanje nego naprotiv, vi ste povećali ugostiteljima PDV sa 13 na 25% i time ih na neki način gurate u sivu zonu. Moje pitanje je vrlo jednostavno, da li ćete održati svoje obećanje i smanjiti PDV, da ili ne?
Odgovor predsjednika Vlade, izvolite.
Da. Što ćemo sad?
Izvolite komentar kolega Habek.
Sad ste po drugi put obećali da ćete smanjiti PDV, ja se nadam da ćete ovo obećanje predizborno ali i ovo danas ispuniti, ja vjerujem da će građani jako dobro i pomno pratiti da li ćete održati ovo vaše obećanje. Isto tako, nadam se da ste shvatili koliko je pogrešan bio potez povećanja PDV-a ugostiteljima sa 13 na 25%, hvalite se i vi i ministar Marić poreznom reformom, zaboravljate da ste jednu granu kao što je ugostiteljstvo na neki način s tim potezom doveli do toga da ljudi razmišljaju ili o zatvaranjima ili o odlasku u sivu zonu. Stoga smanjite opću stopu PDV-a kao što ste po drugi put obećali i vratite ugostiteljima nižu stopu PDV-a kako bi mogli biti vjerodostojni.
Pitanje broj 29., zastupnik Stjepan Čuraj postavlja ministrici znanosti i obrazovanja Blaženki Divjak, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, štovani ministri, potpredsjednici Vlade, kolegice i kolege, poštovana ministrice. Evo i danas smo imali prilike vidjeti po meni iz nepoznatih razloga određene napade vezano za sve projekte u zadnjih 6 mjeseci Ministarstva znanosti i obrazovanja, prije svega izgleda da nekome očigledno smeta što se pokušava osigurati bolja budućnost naše djece zato što oni nisu involvirani u to, što mislim da apsolutno ne smije biti nikome nikakva politička platforma, ako mene nema onda ništa ne valja i ništa ne smije jer to je budućnost sve naše djece. Dakle, ako govorimo i o uvođenju informatike, o opremanju, ako govorimo o pokretanju rada radnih skupina koje su 3 godine stajali itd. Naravno jedan od najvećih tih zakona i projekata je i reforma strukovnog obrazovanja koja treba osigurati mogućnost milijardu kuna gotovo povlačenja sredstava iz EU fondova kako bi se te strukovne škole osposobile da mogu se nositi sa novim tržištima i novim tehnologijama. I naravno onda opet u javnosti se pojave određene špekulacije kako učenici tih strukovnih škola će ostati bez novih kurikuluma. Pa po ovome upravo da li je to istina, da li je to isto možda jedan od onih samo pokušaja političkih poentiranja odnosno onima kojima smeta sve ono se radi u zadnjih 6 mjeseci, pa molim vas odgovor na to pitanje. Zahvaljujem.
Izvolite ministrice.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče, ja vam zahvaljujem na pitanju. Istina je da Ministarstvo znanosti i obrazovanja u predtercijarnom obrazovanju provodi tri velika projekta. Jedno je kurikularna reforma općega obrazovanja, drugo je kurikularna reforma strukovnog obrazovanja i treći segment je digitalizacija škole i uvođenje informatike u škole. Konkretno ste naslovili svojim pitanje na strukovno obrazovanje. Strukovno obrazovanje je godina, desetljećima zapravo bilo zapostavljeno i tek se sada pokreće jedna sveobuhvatna reforma u strukovnom obrazovanju. Zakonski temelj za to je Zakon o strukovnom obrazovanju koji je prošao prvo čitanje u ovom Saboru, ja zahvaljujem svima vama, svim saborskim zastupnicima koji ste dali podršku tom zakonu i računam da će isto tako biti i u drugom čitanju jer tu smo nekoliko važnih stvari u tom zakonu, u izmjenama i dopunama zakona napravili. Prije svega omogućili smo nove kurikulume, drugo učenje temeljeno na radu, treće novi sustav osiguravanja kvalitete i četvrto možda i najvažnije, o čemu se najviše raspravljalo, a to je uspostava centara kompetentnosti u strukovnom obrazovanju. U ovome trenutku u 14 sektora imamo oko 270, ja mislim točno 273 kurikuluma, od toga smo 19 kurikuluma inovirali a ostale ćemo također u slijedećoj godini i dvije inovirati. Novost je uvođenje dualnog obrazovanja, puno više sudjelovanja i poslodavaca u formuliranju kurikuluma prema standardima, zanimanje standardima kvalifikacija. Mislimo da je to izuzetno važno. Sve županije će također kao osnivači imati priliku kandidirati svoje projekte za centre kompetentnosti. Centri kompetentnosti bit će srednje strukovne škole koje će se opremiti, koje će dobiti priliku da se jače povežu sa gospodarstvom, da osnuju konzorcije koje će osim škola imati na raspolaganju i visoko obrazovanje, gospodarske subjekte i sve oni koji mogu doprinijeti da to strukovno obrazovanje bude kvalitetno. Što se tiče kurikuluma strukovnoga obrazovanja, kao što sam rekla, 19 je već doneseno, donijeti ćemo još stotinjak kurikuluma već za godinu dana. Što se tiče obavezne informatike, obavezna informatika je za sada u onom općem djelu priređena za osnovnu školu i za srednju školu opće obrazovanje i ona nikada, ali stvarno nikada kao što je sada bilo znači često puta spominjano, nije bila namijenjena strukovnim školama jer mi moramo znati da u strukovnim kurikulumima, imamo sve od pomoćnog tapetara pa do stručnjaka, odnosno tehničara za računarstvo. I jedna opća informatika sigurno nije nešto što je dobro za strukovne škole. Ali već i onih 19 kurikuluma koje smo donijeli 2017. godine veliki naglasak je stavljen na razvoj digitalnih vještina, na informatiku i računarstvo i tako će to biti i ubuduće. Znači mi moramo razumjeti da se strukovni kurikulumi grade temeljem standarda, zanimanja i temeljem potreba tržišta rada a da informatika kao opća informatika nije pogodna za sve kurikuluma jednako. Međutim, mi ćemo to također učiniti na način da svaki kurikulum bez obzira koliko sati vodili informatiku i na koje načine, u koliko predmeta bude opremljen na način da naši učenici budu ravnopravni građani i ravnopravni znači u smislu stručnjaka u cijeloj Europskoj uniji. Jer ono što znamo da 90% svih zanimanja do 2030. godine će trebati određenu razinu digitalnih vještina. Znači ne samo opće informatike koja je sada sadržaj ovih izmjena kurikularnih za osnovnu i srednju školu nego u sve strukturne kurikulume ali temeljem zahtjeva i potreba tržišta rada. Hvala vam lijepa.
Kolega Čuraj, izvolite.
Evo zahvaljujem, mislim da je ovo trebalo zbilja i jasno razlučiti i objasniti da jednostavno i reforma obrazovanja nema alternative. A ovo kako ste rekli, zadovoljan sam sa odgovorom zapravo bih to usporedio kao da netko da prigovor kako na nekom studiju matematike ili fizike nema predmeta, ne znam opća matematika, recimo, a ima ih, razloženo je na 30 različitih segmenata ta ista matematika. Tako i ovdje, znači da to budemo jasni, u strukovnima će se ne raditi informatika nego više različitih dijelova i onoga što može se sveukupno staviti informatika. Meni je jasno da određenima ovo možda smeta, da smeta što smo izuzev, znači i osigurali određena sredstva, da se znači ne kaže hop prije nego što se skoči pa kažemo imati ćemo 5. i 6. razred informatiku a nećemo imati na čemu raditi. Pa naravno da ćemo osigurati i sredstva kao što je i ranije ministrica odgovarala na pitanja da se kupe upravo sva ona moguća oprema, da se svi preduvjeti naprave za sve škole, koji ponavljam još jednom osnivači su u pravilu srednjih škola županije i da oni onda raspoređuju, da im se osiguraju sredstva da oni kako je to i do sada rađeno putem decentraliziranih sredstava raspisuju natječaje i nabavljaju sve ono što im treba, pa među ostalim i samu opremu. Dakako tu je još niz stvari koje sigurno treba podržati i zakonske mjere koje nam dolaze i hrvatski i Zakon o HOK-u dakle i Zakon o odgoju i obrazovanju naravno i ova sama reforma i Zakon o strukovnom obrazovanju. I to je ono što apeliram na sve nas da apsolutno budemo konstruktivni da ne tražimo nešto što ne postoji i ne bacamo neke lažne vijesti ili kako god lažne navode samo da kako bi rekli nešto da ne valja a zapravo ne ulazimo u sadržaj a smisao toga je budućnost svih nas i zato moramo biti svi složni oko toga. Zahvaljujem još jednom.
Zahvaljujem. 30.-to pitanje zastupnik Ivan Vilibor-Sinčić postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Moje pitanje je za predsjednika hrvatske Vlade gospodina Andreja Plenkovića, tiče se dakle arbitraže sa Republikom Slovenijom i stanjem u Savurdijskoj vali, poznato je da su incidenti u Savurdijskoj vali postojani još od sredine '90.-tih godina. Također što se tiče zadnjih događaja potpuno je jasno da su 2015. slovenski dužnosnici pokušali varati u pravnome procesu, pokušali su utjecati na arbitražne suce da se, da presuda bude u korist Slovenije, nakon što je to otkriveno, isti su dali ostavku. Radi se o kompromitaciji i kontaminaciji toga procesa i tu je za nas priča trebala završiti, međutim arbitraža je išla dalje. Prije, odnosno prošle godine vidjeli smo kakva je bila presuda i sada se nalazimo u situaciji da se mi držimo odluke Hrvatskoga sabora da ne prihvaćamo presudu. Međutim, gospodin Juncker, Europska unija, su stali jasno i glasno na stranu Slovenije, premda se oni načelno bore za vladavinu prava u EU, ne znaju koja bi to ozbiljna zemlja ili političar prihvatio proces, odnosno odluku u kojoj se tako podmuklo varalo. Dakle su jasno stali na stranu Slovenije i na stranu onog rješenja koje zagovara Republika Slovenija. Pa moje pitanje za vas glasi, hoćete li popustiti pod pritiskom Brisela, hoćete li popustiti pod pritiskom Slovenije i dozvoliti im da uzmu ono što nikada nije bilo njihovo? Hvala.
Odgovor predsjednika Vlade, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Zahvaljujem na pitanju zastupniku Sinčiću. Zanimljiv je kut kako vi to gledate, ovo ste sve izrecitirali kao netko tko je pratio priču od 2015. pa do 2017. Pretpostavljam kako ste to pratili i da pratite i aktivnosti Vlade. Vlada se u ovoj situaciji ponaša izuzetno odgovorno, zrelo, racionalno, staloženo. Ja pamtim malo duže od vas i moram priznati da nije uvijek bilo ozračje u hrvatskoj javnosti, hrvatskim medijima, političkim institucijama ovako smireno na ovu temu kao što je ovaj put. Nikada do sada, na bilo koje otvoreno pitanje u odnosima Hrvatske i Slovenije nije bilo manjeg intenziteta, dramatičnoga tona u hrvatskoj javnosti nego što je to sada. To je dosta važno pogotovo za vas koji prizivate ratnu mornaricu da dođe u Savurdijsku valu. Mislim da je to bitno da razumijete. Što se tiče stava Europske komisije i to ne govorim sada kao nekakav, da ne bi slučajno to pomislili kao odvjetnik komisije nego ću vam reći vrlo otvoreno kako stvari stoje. Stvari stoje tako da su, ne znam koliko se vi sjećate pregovora iz 2008., 2009. godine, pregovori o članstvu Hrvatske u Europskoj uniji bili blokirani i to je bilo blokirano 14 poglavlja, blokirala ih je Slovenija zbog graničnog pitanja. Mi smo i tada vrlo jasno argumentirali da pitanje granica je pitanje međunarodnog prava, ono može biti tretirano kao kontekst dobrosusjedskih odnosa ali samo po sebi nije pitanje pravne stečevine EU i s njom nije imalo veze. Međutim tad da ti se ti pregovori odblokirali išlo se u arbitražni sporazum. Mi smo njemu pristupili u dobroj vjeri, cijelom tom procesu i investirali jako puno stručnoga znanja, našeg i ljudi koji to rade u ministarstvu iz akademske zajednice sa potporom međunarodnim eksperata i mislim da je naš tim dobro zastupao temeljne interese RH u tom procesu. Prekršiti pravila arbitraže i međunarodnog prava na način na koji je to napravila Slovenija je nedopustivo. Ovaj se Visoki dom o tome očitovao 2 saziva prije ovoga, dakle, u ljeto 2015. i ta je pozicija čvrsta. Ona je na određeni način okvir pregovarački naš u ovom trenutku sa Slovenijom. I mislim da je to i vama, koji očito pratite sva zbivanja više nego jasno. I to je naša pozicija prema Europskoj komisiji. Europska komisija ima poprilično jednostavan pristup, željeli bi riješiti jedan problem, koji je na dnevnom redu, koji oni nisu htjeli, koji je tu s njima i imaju osjećaj, nekakve suodgovornosti zbog činjenice da je komisija i to ona ranija posredovala pri sklapanju arbitražnoga sporazuma. Njihova pozicija, nije takva da su zauzeli stav Slovenije, kao što vi sugerirate. Njihova je pozicija da 2 države pronađu rješenje. Iz njihovoga kuta, ne bih htjeli da ovakva vrsta sporova, opterećuje daljnja proširenja. I to je otprilike okvir u kojem se nalazimo. Mi razgovaramo i sa Slovenijom i ja ću inzistirati na tome da taj dijalog bude racionalan, zato je naš prijedlog bio protokol o granici, sa 5 elemenata koje smo temeljito elaborirali, koje sam rekao i javno na prigodnom posjeta kolege Cerara ovdje. Mislim da tu možemo doći do približavanja o sadržaju budućega ugovora o granici, gdje bismo i Slovenija i Hrvatska mogle profitirati. To ćemo zastupati i to je naš cilj u mjesecima koje su pred nama. Neovisno o stavu bilo koje međunarodne organizacije.
Hvala vam. Izvolite kolega Sinčić.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Plenković, ja nisam nipošto zadovoljan vašim odgovorom. Vi ste se vraćali u prošlost i iznijeli ste načelan stav, evo radi se. Međutim, nisam dobio jasnu garanciju da će Hrvatska ostati pri svojim stajalištima. Na kraju krajeva, sjetimo se samo presude u HAG-u i kako je Vlada promijenila mišljenje, prvo se govorilo o odbacivanju i neslaganju s presudom, da bi se na kraju ipak propustilo. Tako da nemam povjerenja u vaš stav, čak i da ste ga iznijeli. Što se tiče ratne mornarice, upravo je Živi zid stranka koja se zalaže za mir, ne samo u Europi, nego svjetski mir. Mi od Hrvatske ratne mornarice, kao i od Hrvatske policije tražimo da radi svoj posao, to je institucija Hrvatske države i ljudi koji su tamo zaposleni primaju plaću za taj svoj posao. Ja znam da vama bi smetala recimo mornarica u spornom dijelu Pirinejskog zaljeva, gdje naši vojnici branili vaše, ali vam ne smeta mnogo gdje Slovenski vojnici brane nešto što nije njihovo a to je Sveta Gera. Nisam vidio, daj e Vlada tu napravila neku žestoku kritiku ili intervenciju. Imao sam također prilike biti u Savudriji, razgovarati s ribarima, pa sam ih pitao, koliki je opseg posla čini vaš ribolov u toj spornoj zoni. Pokazali su mi ovako, 90%. 90% našeg posla, našeg ribolova, čini ribolov baš u toj zoni koja je sada sporna, gdje nam sada nedaju da sada lovimo. Mi odemo tamo, oni se zaletavaju na nas, maltretiraju nas, vrše jedan teror. Mi se više, sve manje usudimo ići na taj dio. Ako izgubimo taj dio, morati ćemo ići na pučinu, pa ćemo umjesto jednu milju do riba morati ići 5 milja, 4, 5 milja. I to nam tada postaje neisplativo. Hrvatski ribari već i sada gube novac i trpe ekonomsku štetu i to je također pitanje koje treba što prije riješiti, jer to su ljudi koji žive od svoga rada. Za Živi zid, more je kopno, i mi svakako nećemo popustiti. Hvala.
Hvala. Idemo na 31. pitanje, poštovani kolega Milorad Batinić, postavlja ga potpredsjedniku Vlade i ministru graditeljstva i prostornog uređenja, Predragu Štromaru. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade, potpredsjednice, potpredsjednici, ministri. Svoje pitanje postavljam potpredsjedniku ministru graditeljstva, gospodinu Štromaru. Vlada je početkom 2018.g. krenula sa novim programom energetske obnove javne zgrada u proračunu smo osigurali, mislim da je oko 380 milijuna kuna. Mene zanima, ministre, da li temeljem vama dostupnih informacija, možete kazati koliki je interes onih koji se mogu kandidirati na te projekte, znači državna tijela, jedinice lokalne samouprave. I da li smatrate da će tih 380 milijuna temeljem informacija, odnosno, jer projekt je, teče do iskorištenja sredstava, da li će biti dovoljno? I da li možda već sada, ukoliko imate informacije da se iskazuje veliki interes, da li će biti mogućnost kroz rebalans da se dodatno osigura dodatna sredstva. Prvenstveno to pitam, iz razloga jer je vrlo pojačan, vrlo veliki interes i informiranje od određenih građevinskih tvrtki, malih, srednjih poduzeća, koje ovdje vide interes za ne samo za dodatnim zapošljavanjem, nego i za povratom jednog broja zaposlenika, koji su ih slijedom ekonomskih okolnosti napustili.
Izvolite potpredsjedniče Vlade.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Poštovane gospođe i gospodo saborski zastupnici, predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Gospodine saborski zastupniče Batiniću, da evo Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja je prije same objave ovog natječaja za obnovu, energetsku obnovu javnih zgrada, napravila jednu konferenciju, gdje su bili predstavnici i državnih institucija, države ali i jedinica lokalne samouprave, regionalne uprave, odazvalo se više od 300 ljudi zainteresiranih koji vode energetsku obnovu tih objekata. Po tome smo vidjeli da će biti velika zainteresiranost i da je to dobar projekat. A dobar je projekat iz razloga, ima više razloga, jedan je onaj osnovni, a to je da će se smanjiti potrošnja energenata za hlađenje i grijanje. Biti će obnovljene zgrade biti će ugodnije raditi službenicima i namještenicima … [[Govornik se ne razumije.]] korisnicima usluga koji traže usluge u tim zgradama sigurno biti isto ugodnije i dobiti će kvalitetniju i bolju uslugu. Međutim ima i tu drugih korisnosti. Jedna od korisnosti je da će općine, gradovi i županije a i država manje trošiti novaca na energente i moći će ta sredstva uložiti u nešto drugo. Konkretno od općina i gradova će sami vijećnici u gradskim vijećima, općinskim vijećima i skupština županije odrediti kuda će sa tim novcima a to će sigurno biti na dobrobit naših građana, najvjerojatnije u vrtiće, u škole. Ono što je danas izuzetno bitno našim građanima, što im je bitno da ne bi odlazili van iz države. Međutim tu je jako bitno napomenuti građevinski sektor. Građevinski sektor će zahvaljujući ovom natječaju ili još onima koji se provode imati u sljedećih 4 do 5 godina 5 milijardi kuna posla koji će moći obavljati uglavnom male i srednje tvrtke u RH. Ja tu očekujem da će se povećati plaće u građevinskom sektoru ali i da će neki naši radnici koji su otišli u Njemačku, Austriju, Sloveniju se vratiti u Hrvatsku. Ima još dosta korisnosti a da ima korisnosti potvrđuje evo imam i danas informacije da su skoro već sva sredstva osigurana, tj. rezervirana. Ali pošto imamo sredstva na nekim drugim mjestima, alocirana su negdje drugdje u dogovoru sa ministricom Žalac i ministrom Zdravkom Marićem sigurno ćemo osigurati toliko sredstava koliko će biti i zainteresiranih a to bi moglo biti i duplo više od 380 milijuna, znači oko 760 milijuna. Ovime hoću ohrabriti sve one koji još nisu dali zahtjev, da mogu, da imaju vremena, neka ga kvalitetno napišu i biti će dobra realizacija. Hvala.
Izvolite kolega Batinić. Nećete, hvala vam lijepa. Idemo dalje, 32. pitanje zastupnica Sabina Glasovac, postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga Sabora. Ispovijest zlostavljane Osječanke: „Molila sam muža za hranu i izlazak iz kuće, on je našeg 10.-godišnjeg sina tjerao da me udara.“. Šokantna ispovijest: „Udarci šakama u lice znali bi trajati i po nekoliko sati.“. Dramatična ispovijest zlostavljane žene: „Tukao me nogama po licu, rezao kuhinjskim nožem, gasio mi čikove po ruci.“. Šokantna ispovijest zlostavljane žene: „Nazivao me smrdljivim đubretom, pljuvao mi u lice i pokušao ubiti.“. Ispovijest zlostavljane Spličanke: „Tukao me trudnu, visjela sam sa balkona no za državu on je brižan otac.“. Grozno zvuči, je li tako premijeru? A još gore je, vjerojatno i groznije kada znamo u životu u Hrvatskoj da svakih 15 minuta jedna žena u Hrvatskoj proživljava ovakvu priču, jedna žena u Hrvatskoj je zlostavljana i nad njom se vrši nasilje. Žene žive u mraku, žive u strahu, osjećaju se vrlo često ekonomski ovisne, bespomoćne i trebaju nekakvo svjetlo, nekakav poticaj, nekakvu snagu da o nasilju onom što se događa u obitelji progovore i da iz njega izađu. I taman kada možda neka žena smogne snage progovoriti o onom što joj se događa, o paklu u kojem živi, ne braku nego o mraku onda na televiziji uhvati i prpošnu ministricu sa blagim osmjehom na licu koja kaže tako vam je to u braku. I umjesto da od nekog lica, od ministrice koja je, između ostalog i ministrica za obitelj, dobije poticaj, ona zapravo biva obeshrabrena. Moje pitanje za vas glasi, je li vam neugodno zbog izjave vaše ministrice? Smatrate li i vi da je nasilje obiteljski problem a ne javni, društveni, naš problem svih nas? I ukoliko smatrate da je nasilje naš problem, zašto niste tražili odgovornost ministrice?
Hvala vam. Odgovor predsjednika Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Poštovana zastupnice Glasovac, i ja osobno i Vlada i vladajuća stranka i parlamentarna većina osuđuje svako nasilje u obitelji a osobito nasilje nad ženama. Što se tiče vašeg na kraju formuliranog pitanja o izjavi ministrice Murganić, ja sam već kazao da ta izjava nije bila niti najsretnija niti najspretnija. Ministrica se o toj izjavi očitovala, samo nekoliko sati nakon što je to bilo. I ako netko ima empatije, ako netko ima razumijevanja za teme o resoru kojim se bavi onda je to ministrica Murganić. I ona bi bila zadnja koja bi po svom habitusu, ja je poznajem dugi niz godina bila osoba koja bi na bilo koji način insinuirala toleriranje bilo kakvog nasilja a kamoli nasilja u obitelji i nasilja nad ženama. S te strane sve što ona radi u svom resoru, što je do sada napravila meni daje jasno uvjerenje da je tu vrlo odlučna i nema nikakvih dilema. Nije dobro da se jedan slučaj nasilja u obitelji na koji je HDZ reagirala odmah čim je za to saznala, gdje smo sad, vidjeti ćemo što će biti od tog procesa, išli tako daleko da smo isključili iz stranke izabranoga župana, da smo raspustili županijsku organizaciju, da smo vrlo jasnu poruku poslali o tome da osuđujemo svako takvo ponašanje i da ga ne kanimo tolerirati. I mislim da oko ovih slučajeva koje ste vi sada naveli i brojnih drugih slučajeva nasilja u obitelji mogu otvoreno reći nemamo niti mrvicu razumijevanja nego ćemo učiniti sve da mehanizmima koji su na raspolaganju u državi stanemo na kraj tom jednom groznom fenomenu koji je prisutan nažalost u našem društvu. Iskoristiti ću ovu prigodu za nekoliko riječi i o procesu koji se odnosi i na ratifikaciju Istambulske konvencije o kojoj o kojoj je jako puno riječi. Jedna poruka za širu javnost koju smo možda zaboravili. Istanbulska konvencija, tj. konvencija koja se bavi sprječavanjem nasilja u obitelji i nasilja nad ženama radila se krajem prošlog desetljeća i radila se za vrijeme HDZ-ove Vlade. U njenoj izradi sudjelovali su stručnjaci iz Ministarstva vanjskih poslova u vrijeme HDZ-ove Vlade, čak su bili i kolegica koja je to radila bila je predsjednica inicijalnog odbora za izradu te konvencije. Kasnije u radnoj grupi u okviru Vijeća Europe ona je bila potpredsjednica radnog tijela, a naša današnja sutkinja u Europskom sudu za ljudska prava je dovršila taj posao. Konvencija je 2011. dovršena i otvorena za potpis članicama. SDP-ova Vlada je tu istu konvenciju potpisala. Imala je dvije godine da je uputi u proces ratifikacije. To nije napravila. Meni nije poznato zašto. Isto tako u to vrijeme HDZ kao oporba je opozivao SDP zašto ne ratificira tu konvenciju. I Predsjednica Republike aktualna je u kampanji to rekla. Ja sam prošle godine u ime Vlade dao izjavu da ćemo ratificirati Istanbulsku konvenciju. Gospođa Murganić, ministrica nadležnoga ministarstva je tijekom protekle godine provela sve što je potrebno da se organizira javno savjetovanje o toj konvenciji. I ono što smo vidjeli kroz to javno savjetovanje je da je najedanput tema o kojoj konvencija se bavi, a to je nasilje nad ženama postala podredna. Neki su ljudi stavili pitanje rodne ideologije u prvi plan. E meni se čini da tu raspravu moramo do kraja rasvijetliti i otvoriti i vidjeti što nam konvencija donosi povrh nacionalnog zakonodavstva sa svojim instrumentima nadzora upravo ovakvih fenomena i kako i na koji način ih država suzbija. Prema tome, učinit ćemo sve u ovom mandatu i Vlade i Sabora da to pitanje razriješimo na najbolji način. Hvala vam.
Hvala vam. Izvolite komentar.
Poštovani premijeru, moj je zaključak da ste vi iznimno tolerantan čovjek prema svojim kolegama ministrima i drugim kolegama iz HDZ-a. Znači gospodin Tomašević ne bi nikad mogao postati župan da nije imao podršku HDZ-a svoje stranke, a neke stvari su bile poznate puno prije negoli su izašle na vidjelo. Drugo, njegov zamjenik kada je dobio podršku HDZ-a da bude zamjenik za župana znalo se da se fizički obračunavao i bio nasilan prema jednom novinaru. Treće, kažete, spominjete u pozitivnom kontekstu resor ministrice Murganić. Osobno nemam ništa protiv žene, mislim da je čak i vrijedna. Međutim, tri ključna gafa koja su proizašla u kratkom vremenu iz njenog resora su prvo skandalozni Obiteljski zakon u kome kao u slikovnici nacrtano što je obitelj, a obitelj nije obitelj ako nema djecu. To je u povijesti ja mislim prvi primjer nekog zakona da je povučen dva dana nakon puštanja u javnu raspravu toliko skandalozan je bio bez sankcija. Vi ste stali iza ministrice Murganić. Drugo, uzeti novce iz EU fondova za potrebitu djecu, kupiti slatkiše i odnijeti u nekakav privatni katolički vrtić za djecu kojoj nisu zapravo namijenjena, možda su potrebni slatkiši, ali nisu djeci toj namijenjena. Vi isto tako to relativizirate, dajete joj podršku. I treće, ovo što sam sad rekla ponovno, koliko god mi htjeli to ublažiti ali tom izjavom bila ona nespretno sročena, nedorečena opaljen je šamar svim zlostavljanim ženama u Hrvatskoj. Opaljen je šamar svim zlostavljanim ženama u Hrvatskoj i nitko to ne može osporiti. I vaša Vlada je, vaši kolege su vaše ogledalo, oni su vaša slika i prilika. Jedino normalno po mom sudu vi se možete sa mnom slagati ili ne bi bilo da se gospođa ministrica, da poboljšate taj odraz u ogledalu i da stvarno pokažete što mislite o nekim postupcima, riječima i djelima. Svi smo mi političari odgovorni za ono što radimo i govorimo bi bilo da ste tražili od ministrice ili da se ona sama ispričala zlostavljanim ženama zbog svoje izjave, drugo da je podnijela ostavku ako to nije htjela da ste to učinili vi. I nemojte me pitati zašto? Zato što eto tako vam je to u normalnim uređenim europskim zemljama.
Idemo na iduće pitanje. Poštovani kolega Ivan Ćelić, pitanje postavlja ministru zdravstva Milanu Kujundžiću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre Kujundžiću, mijenjaju se Vlade RH, mijenjaju se ministri zdravstva, ali ono što ostaje kao konstanta to su dugovi u zdravstvu. Rebalansom proračuna 2017. godine resoru zdravstva je dodijeljeno dodatnih 1,1 milijarde kuna i od toga je odmah za smanjenje dugova veledrogerijama uplaćeno 870 milijuna kuna. Svake dvije do četiri godine imali smo situaciju da su se sanirali dugovi u zdravstvu i posljednja velika sanacija bila je za vrijeme ministra financija gospodina Linića kada je uplaćeno 6 i pol milijardi kuna. Međutim već nakon nepune dvije godine od te sanacije duga dugovi su iznosili preko 7 milijardi kuna. Mene zanima informacija koliki su aktualni dugovi u zdravstvu? Što planirate učiniti da dugovi budu stabilni, odnosno da progresivno ne rastu i smatrate li da je postojeći zdravstveni sustav u RH održiv? Hvala.
Izvolite ministre.
Poštovani gospodine zastupniče Ćelić, hvala vam lijepa što opet otvaramo ovo pitanje, jer gospodin Beus je negdje na tome tragu govorio zapravo o problemima financija u zdravstvu. Svi znamo da malo je zemalja u svijetu koje ma kako bio visok njihov proračun na godišnjoj razini ne rade deficit. Primjerice Engleska zgodno je zbog okruglih brojeva, proračun za zdravstvo ima sto milijardi funti. Otprilike svake godine njihov deficit je oko 20 milijuna funti. Na žalost i u našem zdravstvenom sustavu čitav niz godina proizveden je, odnosno proizvođen je deficit i svake godine su se povećavali dugovi u zdravstvu i ovo što ste naveli, povremeno su se događale sanacije, međutim tzv. sanacije su zapravo povećanje javnog duga, taj dug je ostao, zapisan je i nekoga mora vratiti. Ovo je prvi puta nakon čitavog niza godina gdje završavamo godinu gdje dug ukupni u zdravstvu i dospjela dugovanja u zdravstvu su smanjeni a da pri tome nije došlo do tzv. sanacije odnosno nije došlo do povećanja javnoga duga i na drugi način rečeno opterećenja koja ostavljamo svojoj djeci. Ova Vlada je ove godine to učinila na način gdje je rebalansom ispoštovala svoju zakonsku obvezu koju ima prema zdravstvenome sustavu i onako simbolički rečeno, ova Vlada je platila skoro sve što je trebala platiti. Na tome tragu zrelosti s jedne strane u kontroliranju troškova i s druge strane brige svih nas sa čuvati zdravstveni sustav je nešto na čemu vjerujem da ćemo ustrajati i ove godine i godina koje su pred nama a da ne bi ispalo da smo zapravo radili što se nekada dnevno politički voli reći nekakve štednje i restrikcije, nismo radili, primjerice Fond za skupe lijekove ove godine, mislim na 2017., povećan je za tridesetak posto što je na razini jedne godine izrazito veliki postotak, dakle uvažavali smo sve nove metode liječenja, uvažavali smo sve nove lijekove ma kako nam teško bilo. Ja apeliram na sve, neovisno tko pripada kojoj stranci da zdravstvenu skrb sačuvamo po dostupnosti i po kvaliteti a na taj način isto tako da ne idemo dnevno politički napadati jedni druge pa govoriti s tzv. brigom o bolesnima, da netko to mora platiti i svi zajedno kao što je ova Vlada ove godine učinila, ustrajmo na tome tragu, osigurajmo zdravstveni sustav i po kvaliteti i po ljudskim resursima i po dostupnosti a i financijski. Ja vjerujem da ćemo ovu godinu na tome tragu ustrajati da se dugovi neće povećavati odnosno deficit nećemo ostavljati iza sebe. Hvala vam lijepa.
Hvala. Izvolite kolega Čelić.
Evo zahvaljujem na odgovoru, ja se nadam da će u nacionalnom programu reformi u kojima je i reforma zdravstvenog sustava koja zasigurno uključuje i izmjenu Zakona o zdravstvenoj zaštiti, Vlada RH na čelu sa gospodin Andrejom Plenkovićem i vama kao ministru zdravstva, učiniti da hrvatski zdravstveni sustav bude prepoznatljiv i održiv i na razini EU-a jer najčešće govorimo o lošim stranama hrvatskog zdravstvenog sustava a mi koji smo unutar tog zdravstvenog sustava znamo da su područja poput transplantacijske medicine, poput sustava liječenja opijatskih ovisnika prema svim kriterijima uvijek u vrhu u usporedbi s drugim zemljama EU-a. I na kraju bih vas zamolio u ime 6,5 oboljelih od multiple skleroze da podržite njihovu kampanju, naime postoje neki diskriminatorni kriteriji kao što je recimo gornja dobna granica osobe koje boluju od multiple skleroze starije od 55 godina ne mogu dobiti lijek za multiplu sklerozu, pa vas molim da snagom pozicije koju sada obnašate, doprinesete da osobe oboljele od multiple skleroze dobiju kvalitetnu zdravstvenu skrb. Hvala.
Idemo dalje. Sada je na redu zastupnik Tomislav Klarić koji postavlja pitanje ministru državne imovine Goranu Mariću, izvolite.
Uvaženi gospodine ministre. Ministarstvo državne imovine najavljuje aktiviranje državne imovine naročito poslovnih prostora u vlasništvu RH. Svjedoci smo a i svi znamo, imamo čitav niz primjera da praktički u svim gradovima na području RH od Zagreba, Rijeke, Splita pa sve tamo do Dubrovnika imamo čitav niz takvih prostora, mnogi od njih se koriste bespravno, neki od njih se daju i u nekakav pod najam pa evo moje pitanje glasi, što činite po tom pitanju i na koji način mislite razriješiti ovu situaciji i aktivirati te prostore?
Hvala. Ministre, izvolite.
Hvala lijepa. Cjenjeni zastupniče Klarić, ne samo da ministarstvo najavljuje aktiviranje nego je već i aktiviralo na stotine nekretnina, stavilo u funkciju i osjetni su prohodi u državnom proračunu na temelju toga. Ali da bismo razumjeli ono što činimo, trebali bismo znati barem načelno kako je zatečeno odnosno postojeće stanje a ja sam siguran da vi i u odnosu prema Ministarstvu državne imovine i ono što smo surađivali, jako dobro znate što je Ministarstvo državne imovine učinilo, pa i u vašem području i u vašem kraju jer koliko je pridonijelo onakvoj poduzetničkoj zoni koja je u gradu Bakru kakve nema u Hrvatskoj. Zatečeno stanje je deprimirajuće ali ono nije posljedica pretposljednje Vlade ili posljednje Vlade ili lijeve ili desne opcije, to je sedimentna pojava koja se godinama taložila. Registar državne imovine kao da ne postoji, nije točan, nije potpun, nisu podaci sigurni. Državna revizija je posljednji nalaz ocijenila nepovoljnim, to je jedan od rijetkih nalaza Državne revizije gdje pravni prednik Ministarstva državne imovine zbog uočenih nepravilnosti i negativnosti dao nepovoljnu ocjenu a oni jako teško daju nepovoljnu ocjenu. Dali su 49 naloga za ispravak, moja zadaća je bila odmah i startu da se do kraja prošle godine otklone sve nepravilnosti i evo mogu vam kazati da su svih 49 nepravilnosti koje je utvrdila Državna revizija otklonjene u ovoj protekloj godinu dana pa i to … [[Govornik se ne razumije.]] što radi Ministarstvo državne imovine. Pripremili smo objavu natječaja u Zagrebu za 100 poslovnih prostora, utvrdi se koji su u registru prazni, slobodni. Izvršimo očevid od tih sto poslovnih prostora, 40 nije uopće slobodno. Oni su puni, tamo netko radi, ali nitko ne zna ni tko je, nitko ne zna, nemaju nikakav ugovorni odnos. Na tisuće bespravnih i na stotine protupravnih. To je ta sedimentna pojava u odnosu prema državnoj imovini. Mi smo objavili samo u 12 mjesecu za sto poslovnih prostora natječaj. Rezultat tog natječaja je da smo samo za dva poslovna prostora po sto kvadrata dobili zakupninu veću nego za 50 poslovnih prostora kako se do sada radilo. 52000 kuna je za jedan poslovni prostor, 32000 kuna za drugi poslovni prostor i tako u nedogled. Za Zagreb smo izvršili očevid za 800 poslovnih prostora. Ali znate u registru imate primjerice Ilica 42, prizemlje desno poslovni prostor 82 kvadrata. Očevid se napravi, taj prostor ne postoji. Ni u naravi ga nema. I tako diljem Hrvatske. Vratili smo mnoge bespravne korisnike u vlasništvo RH, neke i zvučne koji su 25 godina uzurpirali i ono što je jedna slika odnosa prema državnoj imovini. To je bilo rasipništvo, neodgovornost. Mi smo sada i u Zagrebu i izvan Zagreba raspisali natječaj prvi put za poslovne prostore. Objavili smo natječaj i za 4 turistička hotela koji također imaju ogromne nekretnine. Rezultat tog natječaja je, iako su me prozivali za prošlu godinu da nismo uprihodovali 100 milijuna kuna. Prihod će biti 520 milijuna kuna za ta četiri hotela i više od milijardu i 200 milijuna kuna ulaganja koliko nekretnina će biti angažirano samo u tim projektima to će se tek rezultirati. Hvala lijepa.
Hvala vam. Kolega Klarić, izvolite.
Uvaženi gospodine ministre, zahvaljujem se na vašem odgovoru i uvjeren sam da ne samo ja, nego i brojni moji kolege načelnici, gradonačelnici diljem Hrvatske pozdravljaju tako nešto s tim da smo svjesni da je i u ovom trenutku i nakon svih vaših poduzetih radnji teško znati pravo stanje državne imovine s obzirom na nesređeni katastar i sve ono što treba poduzeti. I vjerujem da vodite računa o tome, a to ćemo mi pozdraviti naročito na terenu jer je ogroman broj tih nekakvih poslovnih prostora, objekata koji su u vlasništvu RH u derutnom stanju, u jako lošoj kondiciji, tako da će potrebno biti i osigurati dostatna sredstva i za njihova tekuća održavanja, a i nekakva investicijska održavanja. A ukoliko se ustroji red pa država počne stvarno voditi brigu kako vi najavljujete i kako ste započeli u svakom slučaju podrška i zahvaljujem se na odgovoru.
Idemo dalje. Poštovana zastupnica Ljubica Lukačić postavlja pitanje ministru pravosuđa Draženu Bošnjakoviću, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Kao što ste rekli ja ću moje pitanje uputiti gospodinu Draženu Bošnjakoviću, ministru pravosuđa. Gospodine ministre Ovršni zakon često se mijenja, a svi znamo da česte izmjene zakona donose našim građanima određenu nesigurnost. Vi ste gospodine ministre u prošloj godini u nekoliko navrata izjavili da je potrebno donijeti jedan cjelovit Ovršni zakon koji bi omogućio da se ovršni postupak provodi učinkovito, ekonomično i brzo a jednako tako koji bi omogućio da se štititi dostojanstvo ovršenika. Ja vas molim gospodine ministre možete li reći je li Ministarstvo pravosuđa išta učinilo po pitanju izrade novog Ovršnog zakona? I ako je koji bi bili njegovi ciljevi. Hvala.
Izvolite ministre.
Poštovana zastupnice Lukačić, hvala vam lijepo na ovom pitanju i doista u pravu ste kad kažete da smo Ovršni zakon prečesto mijenjali i zapravo česte izmjene dovode i do određenih teškoća u njegovoj primjeni i praksi. Nakon štos u zadnje izmjene Ovršnog zakona stupile na snagu mi smo u Ministarstvu pravosuđa donijeli smo odluku o osnivanju jedne radne skupine koja će, dakle raditi na izradi jednog potpuno novog Ovršnog zakona i to je napravljeno. I radna skupina za izradu Ovršnog zakona funkcionira i radi. Ono što želimo postići tim novim Ovršnim zakonom doista je jedan sustav, jer ovrha i u Hrvatskoj i svugdje u svijetu mora biti proces koji nakon što suđenje traje ne znam koliko dugo, nakon što netko nekome ostane dužan ili ne ispuni tražbine ovrha mora ići brzo i učinkovito. Ali ono što je zapravo također jednako važan zahtjev ovrha mora ići na način da najmanje šteti i da najmanje nanese štete i samom ovršeniku i da u tom postupku zapravo se sačuva i njegov dignitet i da on ima zapravo pune uvjete i za egzistenciju i za rad. Upravo te ciljeve smo mi i stavili zapravo u cilj rada te radne skupine za izradu novog Ovršnog zakona gdje smo također uočili jasno i slabosti koje sada imamo u sustavu, a to su vrlo visoki troškovi koji se u ovrsi pojavljuju jer imamo puno sudionika. Sudjeluju i javni bilježnici i odvjetnici i FINA i sud i svi imaju nekakvu svoju ulogu u toj ovrsi. Vrlo često nekoordinirano i rade. Također želimo jednu koncentraciju tog postupka, ali ono što smo izričito stavili želimo i smanjit te troškove ovrhe. Ono što je bilo govora također koliko nam treba za izradu jednog takvog zakona to je vrlo složen zakonski projekt. To nije projekt koji možemo napraviti u nekakvom kratkom vremenu. I mi kao ministarstvo pružit ćemo cijelu potporu infrastrukturu, osigurat ćemo sve uvjete da taj postupak ide što je moguće brže. Ali nismo sigurni da to možemo u ovoj godini napraviti, zato to nismo niti stavili u nacionalni program zakonodavnih aktivnosti za 2018. godinu. Ali učinit ćemo sve da ga u najkraćem mogućem roku napravimo. Radna skupina koju smo osnovali je vrlo kompetentna, ona je vrlo široka. U njoj su zapravo ja bih rekao sve relevantne skupine koje u ovrsi sudjeluju. Tu su i suci koji se bave ovrhom, tu su i državni odvjetnici, tu su predstavnici FINA-e, tu su predstavnici Državnog odvjetništva, tu su predstavnici Odvjetničke komore, Gospodarske komore, ali tu su i predstavnici sindikata. I po prvi puta smo u okviru te radne skupine omogućili da budu članovi i onih zapravo zainteresiranih skupina, dakle tu su predstavnici Udruge „Blokirani“ i svatko sa svog stajališta, sa svoje pozicije će siguran sam pridonijeti da taj posao bude dobro i kvalitetno napravljen. Ovaj rok u kojem ćemo zapravo to sve skupa raditi, ja mislim da nakon što smo donijeli ovdje ove zadnje izmjene Ovršnog zakona stvorili smo ipak određene povoljnije uvjete za naše ovršenike, jer se danas u Hrvatskoj ne može dogoditi da nitko više radi ovrhe završi na ulici, na cesti. Dakle, država u takvim situacijama jamči dom i još cijeli niz zapravo povoljnih stvari koje ublažavaju, zapravo tu ovrhu smo donijeli. Tako da evo, radna skupina radi i ja vjerujem da ćemo brzo imati jedan kvalitetan nacrt ukoliko to bilo moguće. Hvala lijepo.
Hvala. Izvolite kolegica Lukačić.
Hvala vam lijepa gospodine ministre na ovako opširnom odgovoru. Ja sam sigurna da će radna skupina napraviti dobar posao, da će Vlada nama ovdje u Hrvatskom saboru predložiti jedan kvalitetan prijedlog zakona o kojem ćemo raspravljati i koji će doista omogućiti da se ovršni postupak provodi brzo, učinkovito i ekonomično. A ono što mi se čini neću reći najvažnije, ali izuzetno važno da se doista zaštiti dostojanstvo ovršenika i da će to biti jedan kvalitetan zakon kojeg nećemo morati često mijenjati. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Ostalo je još tri pitanja. Sada je na redu zastupnik Predrag Matić koji postavlja pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, nakon što je prije dvije godine gospodin Karamarko na sreću neuspješno pokušao uvesti HDZrijat u ovu državu došli ste vi kao jednog osvježenje i nada u ovu Vladu. Međutim, nada je kratko trajala, obećali ste nam puno stvari ali na žalost niste ispunili. Primjerice obećali ste manju Vladu i stvarno smanjili ste za jedno ministarstvo, a onda nakon toga već za dva dana drugo ministarstvo ste osnovali. Manje dužnosnika umjesto pomoćnika, državni tajnici. Sad imamo državnih tajnika ko' u priči, a pomoćnici su ostali. Manja javna uprava, dakle nema, uprava se povećava i očito da pored natječaja posao dobivaju samo oni s tjelesnom manom. Ali još bih mogao puno o tome, međutim moram postaviti pitanje, čuti vaš osobni stav. Dakle, pokušaj, ne samo pokušaj nego utjecaj tzv. predstavnika branitelja na javni život pa bih želio čuti vaše mišljenje o tome što mislite o tome da u cijeloj Europi se održava noć kazališta, samo u Hrvatskoj se to ne smije jer se događa u noći kada se obilježava Vukovar i kazališta nam ne rade, dok istovremeno po svim diskotekama sviraju cajke. Na to se nitko ne obraća. Što kažete na pritisak pojedinih također tzv. predstavnika branitelja na Hrvatsku radioteleviziju i ne samo pokušaj, nego traženje smjene Mirjane Rakić, Ace Stankovića, Maje Sever, Milorada Šikonjića i što kažete na vođenje uređivačke politike od strane najviših dužnosnika vaše Vlade. Jeste li pitali ministra i da ovdje čujemo javno pred svima je li on to pismo poslao ili nije. Znamo da je telefonski utjecao, a da li je pismo poslao ili ne, volio bih čuti od vas decidirano. Ja iskreno mislim da on nekoga mora sada slagati ili vas ili javnost, odnosno te tzv. branitelje. Ja osobno mislim da će slagati vas jer vas manje respektira.
Predsjednik Vlade odgovor, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora. Poštovani zastupniče Matić, koliko ja znam ministar Medved nije slao nikakvo pismo koje bi upućivalo na zaključak da je nekim svojim pismom koje očito ne postoji nastojao utjecati na uređivačku politiku Hrvatske radiotelevizije. Možete ga i vi pitati, vi ste prijatelji, znate se pa vam on to može pojasniti. Prema tome, ne znam što je ovo danas treće p9itanje koje aludira na cenzuru, utjecaj na slobodu medija. Moram priznati da malo ste me iznenadili. To je je valjda stvarno nekakav „ogulinski sindrom“ sada ne znam kako bih ga nazvao drukčije. Ali čini mi se da ili ne pratimo iste medije, ne čitamo iste novine, ne slušamo iste komentare. Nemam ja dojam da SDP-ovih zastupnika dužnosnika nema niti na Hrvatskoj radio-televiziji, niti na drugim televizijama nešto više ili manje nego HDZ-ovih. Naprotiv, obrnuto. Tako da mi se čini da možda malo ovdje ste otišli u ofsajd. Ne znam zbog čega, je li to plod nekakvog dojma. Nekada možda imam dojam da nas se više kritizira nego što bi mi to htjeli, ali živimo s time, pa makar to bilo i satirično i ne bunimo se. Što se tiče Hrvatske radiotelevizije nama je u interesu da to bude jedan javni servis sa visokim standardom profesionalizma, sa onom ulogom koju javni servis ima u odnosu na one druge televizije koje imaju nacionalnu koncesiju jer taj program bude gledan i da zadovolji sve one široke programske smjernice koje treba imati. I to je za mene ono što je bitno. Sve ovo drugo što ste vi ovako usput kazali i što smo obećali, što ste vi doživjeli da nismo ja mislim da ukupna slika, ponavljam to još jednom to sam rekao neki dan i svojim kolegama u Vladi i kolegama u parlamentarnoj većini je bolja nego što je netko tko je na strani oporbe ili kritike u ovom trenutku želi portretirati, nacrtati. Ali to je sve u redu. I mi smo sada u utakmici. Ja da kažem da je malo bolje, vi da kažete da nikad nije bilo gore vjerojatno. Ja mislim da je istina negdje u sredini, da su trendovi dobri, da smo svjesni problema svih koje imamo i pitanja iseljavanja i pitanja demografske revitalizacije i gospodarskih problema i proizvodnje i svega onoga što moramo učiniti za jačanje, odnosno smanjivanje nejednakosti u društvu, za potporu onima koji su najugroženiji bilo da su to ljudi koji rade sa minimalnom plaćom, bilo da su to ljudi koji rade sa plaćom ispod prosjeka, bilo da su to umirovljenici, bilo da su to mladi koji traže šansu. Ne kažem da smo sve probleme riješili, puno se toga kumuliralo ovih godina. Evo u 2017. gotovo da su rijetki kosturi iz ormara koji su ostali u ormaru, a da nisu došli na dnevni red, ali tu smo. To je tako. Dogodilo se. Ne upućujemo odgovornost niti krivicu na one koji su tu pridonijeli takvim situacijama ranije, nego ih želimo rješavati i to po mogućnosti uz što veću potporu i što širi konsenzus. Tako da sa aspekta rada ministra hrvatskih branitelja ja mislim da je zakon koji smo donijeli, vidim da se vi na njega referirate u javnosti je jedan zakon koji je dugoročno riješio brojna pitanja, pa i korigira određene nepravde. Tako sam ga ja doživio, tako smo ga čitali. Vodite računa nije to samo zakon ministra Medveda. On je vodio proces, ali u njemu su sudjelovali svi resori. I taj duh partnerstva koji je uspostavio sa braniteljskim udrugama mislim da je bio koristan, mislim da je bio dobar. Mislim da smo riješili i pitanje fiskalnog okvira toga zakona i ja vjerujem da smo napravili jedan iskorak koji je koristan i kojeg smo evo kao država rekao bih ne samo kao Vlada bili dužni napraviti i stojimo iza toga. Hvala vam.
Hvala. Kolega Matić, izvolite.
Hvala lijepa. Žao mi je gospodine predsjedniče, ali to je vaše pravo da me podcijenite i da isto me svrstate u rubriku onima kojima ste odgovarali ne samo ovdje, nego i inače kojima odgovarate i koji imaju IQ manji od broja cipela. Žao mi je da ste i mene tu svrstali, ali to je vaše pravo i hvala vam na tome. Dakle, niste mi odgovorili na ono što sam vas pitao. Dakle, film o kojem govorimo i rekao sam već u javnosti. Radi se ako po mojoj skromnoj prosudbi jednom uobičajenom relativno lošem hrvatskom filmu koji je zbog pritiska, da li zbog ministra Medveda, da li ne znam zbog čega vi to nećete nama reći prikazan u porno terminu negdje oko pola 12 i ja sam ga gledao. S mukom sam ga odgledao do kraja. Film je klasično bezveze. Međutim, vi nećete ministra Medveda niti ukoriti, niti smijeniti, a kamoli ali ja ću vam reći zašto. Iz dva razloga. Prvi je zato što uopće to ne smijete ni pomisliti, a drugi je razlog što ga nemojte ga molim vas ni mijenjati, jer boljega iz šatorske ekipe sigurno nema, vjerujte mi a to i sami znate. Hodočastili ste i sami u taj šator. Dakle, bilo je tamo, sjećate se za vrijem Karamarka prije ministra Medveda je njih 10 kandidiralo. Međutim, svi su zapeli na tome, nisu mogli donijeti potvrdu o nekažnjavanju. I ministar Medved je tu stvarno najbolji. Međutim, vama što ću poručiti malo evo kad vi meni malo spustite, mogu i ja vama nešto reći. Uživam u tome zašto ga ne mijenjate i zašto to nećete komentirati. Uživam u tome da vas netko u EU upita, možda Agela Merkel, možda Juncker. Jedna od vaših reformi koju bi također mogli prodati EU je da nam ne trebaju programska vijeća, da nam ne trebaju urednici na televiziji kad ministri, vaši ministri mogu to uredno rješavati i sve sređivati. I zbog toga u svoje osobno ime i u ime 200 tisuća naših sugrađana poglavito mojih Slavonaca mogu vam samo jedno reći. Prodajem stan hitno i povoljno!
Idemo na 37 pitanje. Zastupnik Vladimir Bilek postavlja pitanje ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu, izvolite.
Evo zahvaljujem lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjednici, ministri, članovi Vlade, dragi kolege i kolegice. Pa ja ću po meni adresirati pitanje o braniteljima na puno kvalitetnije mjesto, a to je u Ministarstvu branitelja uvaženom ministru Tomi Medvedu. Ali isto tako ću i o braniteljima i u ovom pitanju, ali kao inače malo ipak više s poštovanjem i s pijetetom nego što je bilo u ovom proteklom pitanju prije mene. Prije svega evo htio bih i zahvaliti na pomoći i ministra i ministarstva, ali i ostalih institucija koji su pomogli da smo u lanjskoj godini u Daruvaru uspjeli, znači otvoriti muzej Domovinskog rata na otvorenom koji je bio dugi niz godina jedan od ciljeva i branitelja grada Daruvara. A moje pitanje neće biti u tom smislu muzeja ili ako moramo znati, morao educirati našu mladež ne smije se zaboraviti. Nikada se ne smije zaboraviti istina o Domovinskom ratu. Ali prije svega na žalost Domovinski rat najviše na braniteljskoj populaciji ima i određene posljedice, posljedice za koje treba vrijeme da se riješe, za koje trebaju određeni načini a tu jedan od tih načina su i veterinarski centri o kojima već niz godina raspravljamo, koje pokušavamo osnivati. Neki od njih su osnovani i vidjeli smo koliko je to kvalitetno rješenje. Moje pitanje direktno ministru će biti jedan znači veteranski centar, veteranski centar u Daruvaru. To je pitanje koje su postavili građani grada Daruvara, naših okolnih općina i gradova. Pitanje koje su postavili hrvatski branitelji u okolici jer se tiče prije svega njih. Znamo da smo puno toga napravili, da smo osigurali prostor, da je prošao znači projekat. Pa evo mene zanima kakvi su sada dalje vremenski periodi. Imali smo nekoliko sastanaka u protekloj godini. Neki termini su bili rečeni. Mene zanima sad nakon donošenja državnog proračuna kakvi su ti termini. Hvala lijepo.
Hvala. Molim ministra Medveda za odgovor.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine zastupniče, poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Hvala vam lijepa na ovom iznimno važnom pitanju i podsjećanju na jedan od naših strateških prioritetnih područja koje smo između ostalog regulirali nakon dugog niza godina i u našem zakonu koji je usvojen u Hrvatskom saboru u prošloj godini. U okviru naše redovite djelatnosti svakako uspostava veteranskih centara kao centri razvoja pružat će se stručna pomoć i usluge, a prvenstveno vezane za psihosocijalno osnaživanje i tjelesnu rehabilitaciju hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata. Kako smo u prošloj godini otkrili, odnosno otvorili prvi Veteranski centar u Lipiku i nakon implementacije i primjene i naučenih lekcija koje imamo stavljanjem u funkciju tog objekta. Započinjemo sa implementacijom procesa u okviru programa dalje. Unutar Europskog fonda za regionalni razvoj osigurana su sredstva za provedbu projekta uspostave veteranskih centara u RH a koje uključuje adaptaciju, izgradnju i opremanje nekretnina koje je ministarstvo dobilo na korištenje za uspostavu veteranskih centara. Lokacija u Daruvaru je odabrana na temelju izrađene studije, a to je jedini od trenutno predviđenih centara koji se izgrađuje iz temelja za razliku od ostalih centara oni su u Petrinji, Šibeniku, Sinju i Osijeku kod kojih je riječ o adaptaciji postojećih građevina. U listopadu 2017. godine Ministarstvo državne imovine dalo je navedeno zemljište na upravljanje Ministarstvu hrvatskih branitelja u svrhu uspostave veteranskog centra u Daruvaru čime je završeno osiguravanje imovinsko-pravnih odnosa. Nakon objave javnog poziva i odabira najboljeg idejnog arhitektonskog, urbanističkog rješenja ministarstvo je u 2017. godini osiguralo sve preduvjete za izradu projektne dokumentacije. Naime, usluge izrade projektne tehničke dokumentacije ugovara se temeljem pregovaračkog postupka javne nabave, te je tijekom 2017. godine proveden postupak javne nabave. Poziv na pregovaranje objavljen je 21. rujna 2017. godine, a odluka o odabiru donesena je 18. prosinca 2017. godine, te je objavljena u elektroničkom oglasniku javne nabave RH 27. prosinca 2017. godine. U otvorenom žalbenom postupku nije pristigla niti jedna žalba. Dakle u skladu sa navedenim ispunjeni su uvjeti za sklapanje ugovora o javnoj nabavi usluge za izradu idejnog i glavnog izvedbenog projekta izgradnje građevine za uspostavljanje veteranskog centra u Daruvaru. S time ćemo u potpunosti pokrenuti proces i realizirati naše planirane aktivnosti. Hvala lijepa.
Kolega Bilek, izvolite.
Hvala lijepo poštovani ministre. Dozvolite mi da u ime i građana grada Daruvara i branitelja sa našeg područja da zahvalim vama, ministarstvu, svima onima sa kojima smo komunicirali, ali i svima onima koji su već radili na ovom projektu i mom kolegi saborskom zastupniku koji trenutno nije ovdje i svima onima koji su vodili ministarstvo. Drago mi je da ste prepoznali da Daruvar ima te potencijale, da grad Daruvar da je dao sve moguće da u ovaj projekt se ide ovim tempom. Jer nije to namijenjeno isključivo samo vojnim veteranima Domovinskog rata, nego ciljane skupine su i hrvatski vojnici stradali u mirovnim misijama kojih na žalost također imamo, stradali pirotehničari i ostali stradalnici Domovinskog rata. Centar u Daruvaru trebao bi primiti oko 150 korisnika, a ono što je za Daruvar isto tako itekako važno da će u budućem centru posao pronaći prema za sada neslužbenim podacima koje imamo oko tridesetak stručnih osoba što nama za zapadnu Slavoniju itekako puno znači, gdje je svako radno mjesto dobro došlo. Tako da hvala vam još jednom. Nadam se da ćemo uskoro moći i krenuti sa građevinskim radovima, prije svega da će to biti ove godine. A dozvolite mi još samo jednu malu opasku vezanu za zapadnu Slavoniju koja je stvarno stradala jako u onim ratnim vremenima, a još uvijek nisu priznate sve vojno-redarstvene akcije u Domovinskom ratu. Ovdje prije svega mislim i zahvaljujem na i nadam se da ćete se i dalje truditi i vi i ostale naše institucije i Ministarstvo obrane i svi koji su uključeni u to za priznanje vojno-redarstvene operacije Otkos 10 koja je bila jedna od prvih oslobodilačkih akcija na području zapadne Slavonije. I vjerujem da ćemo uskoro na taj način i našim braniteljima pružiti još jedan veći pijetet. Hvala lijepo.
I idemo na zadnje pitanje, poštovani zastupnik Marko Vešligaj postavlja pitanje ministru zaštite okoliša i energetike Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, uvaženi premijeru, članovi Vlade, poštovani ministre Ćoriću. Gradovi i općine od 1. veljače dužni su sukladno Uredbi Vlade o gospodarenju komunalnim otpadom donijeti odluke o načinu prikupljanja, odnosno pružanja javne usluge prikupljanja miješanoga biorazgradivoga otpada. Jedinice lokalne samouprave koje to ne učine suočene su sa kaznama od 100 do 800 000 kuna, a kazne su predviđene i za one građane koji neće odvojeno prikupljati otpad. Naravno, nitko nema ništa protiv odvojenoga prikupljanja otpada. Mnoge lokalne jedinice daleko su već otišle po tom pitanju. Svi želimo bolji, čišći okoliš, svi želimo ljepšu i zeleniju Hrvatsku. Ali ministre u ovoj uredbi u kojoj ste jedinicama lokalne samouprave nametnuli zapravo usvajanje ove odluke ima izuzetno puno nelogičnosti, izuzetno puno nedorečenosti koje direktno vode do toga da cijena odvoza otpada raste za 100% za naše građane. Razmišljate li barem o izmjenama ove uredbe kako barem ne bi došlo do tako drastičnoga povećavanja cijene otpada što zapravo predstavlja jedan direktni udar na životni standard naših građana. Da li je moguće kroz uredbu barem predvidjeti i stimulaciju za one građane koji će prikupljati manje miješanoga otpada, a neke lokalne jedinice daleko su otišle na tom pitanju i smatram da nije dobro da su sve strpane u isti koš. Dakle, moje pitanje je usmjereno da li se planira izmjena ove uredbe u ovom smjeru kojem sam govorio? Hvala.
Ministar Ćorić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče Sabora. Hvala i vama zastupniče Vešligaj na ovom vašem pitanju. Dakle u pravu ste, uredba je zapravo stupila na snagu u mjesecu studenom prošle godine sa odmakom, odnosno u mjesecu studenom prošle godine sa odmakom, odnosno sa odgodom od 3 mjeseca i od 1.2. jedinice lokalne samouprave dužne su poštovati ovu uredbu. Da li, vaše pitanje je bilo u jednom trenutku usmjereno u to da li namjeravamo u ovom trenutku promijeniti ovu uredbu, ne namjeravamo. Zašto? Zato što u RH sustav gospodarenja otpadom, sustav učinkovitog i fer gospodarenja otpadom zahtjeva odgovornost svih nas pa i jedinica lokalne samouprave. Plan gospodarenja otpadom RH donesen je, posljednji plan donesen je u siječnju 2017. godine. Jedinice lokalne samouprave imale su dovoljno vremena da pristupe izradama svojih planova gospodarenja otpadom i svoje aktivnosti usmjere u učinkovitije gospodarenje otpadom. Ono što možemo i hoćemo učiniti u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike jeste dati svu moguću potporu prije svega jedinicama lokalne samouprave i njihovim komunalnim poduzećima da u narednom razdoblju izgrade infrastrukturu za učinkovito gospodarenje otpadom. Što to konkretno znači? U ovom trenutku, odnosno prije 2 dana otvoren je i natječaj, odnosno otvoren je poziv za jedinice lokalne samouprave, prije svega za provedbu edukativnih i informativnih aktivnosti građana. Dakle moramo raditi i na svim frontovima, barem bi mi to tako u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike rekli. Isto tako u narednim tjednima očekujte da Ministarstvo zaštite okoliša i energetike otvori poziv za iskazivanje interesa za nabavku spremnika koji će omogućiti odvajanje otpada na razini kućnog praga. I to je ono, i to je smjer u kojem svi zajedno moramo ići. U narednih nekoliko mjeseci, isto tako otvoriti ćemo pozive za izgradnju sortirnica, na nabavku vozila, u prva dva kvartala, odnosno u prvom polugodištu ove godine, dakle za izgradnju infrastrukture za učinkovito gospodarenje otpadom. Ono što se ne bi trebalo dogoditi a što ste u svom pitanju naveli kao uvod, konkretan dio pitanja, jeste povećanje računa za 100%. To ne bi trebalo biti tako. Zbog čega? Zbog toga što odvajanje komunalnog otpada kućanstava na samom pragu umanjuje razinu otpada koji ide u tzv. zelenu kantu i u tom kontekstu neće doći odnosno ne bi trebalo doći do povećanja računa. Ono što se, odnosno smjer u kojem se isto tako neće ići je smjer kažnjavanja istog trenutka kada ova uredba stupi na snagu jer to nikome nije bilo u interesu. Nama je u interesu da svi zajedno postupimo odgovorno i krenemo u odgovornom smjeru ka gospodarenju otpadom u RH. Nažalost, u proteklim godinama tome se nije bilo pristupalo na taj način. Evo, hvala vam lijepa.
Kolega Vešligaj, izvolite.
Pa evo zahvaljujem ministre, međutim, niste mi nažalost odgovorili na ovo pitanje koje sam vam postavio. Ne stoji vam činjenica da kroz uredbu ne dolazi do povećavanja cijene odvoza otpada jer je fiksni dio cijene na toliko velikoj razini da će pružatelji usluga, bile to komunalne tvrtke, bili koncesionari, kroz ovu uredbu su zapravo dovedeni pred zid da tu cijenu povećaju. To je zbog brojnih administrativnih mjera koje su navedene u uredbi a za koje ja sada nemam vremena ovdje da ih sve navodim. I kroz te izmjene mogli ste zacijelo utjecati na smanjenje, na to da zapravo pružatelj usluga smanji cijenu. Dakle, prije nego što, naravno da se sustav odlaganja otpadom gradi godinama i puno je stvari napravljeno u proteklim godinama koje su nažalost sada stale, spomenuti ću od Centra za gospodarenjem otpadom, imamo samo 2, dakle od ukupno 13, koliko ih je trebalo biti. Dakle ovdje ne vidim nikakav pomak. Ja vidim brojne natječaje koje ste najavili koji su najvećim dijelom nažalost predviđeni za nabavku opreme, što je dobro i što pozdravljam. Međutim ta oprema je, najčešće nije hrvatska, dakle prvo pogodujemo uvoznicima, prvo pogodujemo trgovcima umjesto da smo te novce još prije uložili u edukaciju građana umjesto da nismo strpali sve lokalne jedinice u isti koš. Evo tu je kolega, gradonačelnik Čakovca koji je daleko odmakao sa prikupljanjem otpada i koji će sada doći u situaciju da mora dizati račune svojim građanima a kroz godine je ulagao u taj sustav, nažalost kroz ovu uredbu dovodite ga zapravo pred zid i on će to morati sada napraviti. Nisam zadovoljan sa vašim odgovorom i ova uredba nažalost dovesti će do povećanja cijena za naše građane što nije dobro u ovoj situaciji koju imamo u Hrvatskoj. Hvala.
Poštovane dame i gospodo zastupnici i ovim je aktualno prijepodne završeno. Zahvaljujem svima vama kao i predsjedniku Vlade i članovima Vlade. Sada određujem stanku. Nastavljamo sa radom u 15h. STANKA U 14,00 SATI Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Prva točka danas je: - Izvješće predsjednika Vlade Republike Hrvatske o sastancima Europskog vijeća koja su održana tijekom 2017. godine Podnositelj izvješća je predsjednik Vlade Republike Hrvatske, predsjednik Vlade Republike Hrvatske, podnijeti će izvješće u skladu s člankom 11. Zakona o suradnji Hrvatskog sabora i Vlade Republike Hrvatske u europskim poslovima. Pozdravljam zato još jednom predsjednika Vlade i molim ga da podnese uvodno izlaganje. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] i zastupnici, evo danas, imamo drugi put prigodu, odmah replika, to je dobro, kolega Pernar na dobar dan, razgovarati nakon aktualnog prijepodneva u kontekstu zakonske obveze koju Vlada ima, a to je da jednom godišnje podnese izvješće o sastancima Europskoga vijeća koji su održani u prethodnoj godini. Vi znate da sam na vlastitu inicijativu tu praksu modificirao od početka mandata ove Vlade sa ambicijom i ciljem, da svaki puta nakon europskog vijeća razgovaramo o zaključcima tog najvišeg tijela u institucijama Europske unije, kako bismo podigli svijet o europskim temama i među zastupnicima, ono što je osobito važno u hrvatskoj važnosti, te da mediji na jedan detaljniji način prate rad, općenito Europske unije. Koristim ovu prigodu da se još jednom prisjetimo, da smo prije 2 dana, obilježili 26 godišnjicu priznanja RH i 20 obljetnicu okončanja procesa … [[Govornik se ne razumije.]] integracije hrvatskoga Podunavlja, koji je bio obilježen ovoga puta u Iloku, u Gorskoj srijemskoj županiji, jer to su izrazito važni trenuci za našu povijest i to našu recentnu povijest, moment kada smo zaokružili teritorijalnu cjelovitost. A to su bile po mom dubokom uvjerenju prethodna pitanja i trenuci, bez kojih sve ovo što je uslijedilo u protekla 2 desetljeća ne bismo mogli na isti način realizirati, niti uopće zamisliti situaciju da budemo članica EU. Protekla godina bila je izrazito zanimljiva i intenzivna kada je riječ o dinamici susreta. Sve skupa imali smo 11 sastanaka na vrhu, nekoliko formalnih, 4 formalna, nekoliko neformalnih, nekoliko u formatu članka 50, dakle vezanih za pregovore o izlasku Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije. Ali isto tako ovo je bila u političkom smislu jedna godina koja je donijela i nekoliko zanimljivih rezultata na nacionalnoj razini na izborima u velikim članicama EU. Tu prije svega mislim na pobjedu Emmanuela Macrona u Francuskoj koji praktički nije imao niti stranku, niti je postojao kao akter na francuskoj političkoj sceni do otprilike godinu dana pred izbore kada je izašao iz tadašnje Vlade i krenuo u kampanju i na neki način pokazao da svojom retorikom, svojim programom želi udahnuti jednu sličnu vrstu optimizma, energije i aktivnosti koju je udahnuo na razini Francuske i na razini Europske unije. Istodobno ovo je bila godina u kojoj je njemačka kancelarka Merkel po četvrti put pobijedila, ovaj put relativno i to uz bitno drukčiji sastav Bundestaga, ali je došla u prigodu, evo pratimo to i u zadnjih nekoliko dana da ponovno formira Vladu i to u velikoj koaliciji. Ta dva događaja nedvojbeno su obilježila nacionalnu političku scenu. Za nas je posebno relevantno još da je došlo i do promjene vlasti u Austriji, da je došlo do promjene vlasti u Češkoj. Sve su to zemlje koje su Hrvatskoj bliske i u kojima su se dogodile promjene koje nisu nebitne. Sutra dio ministara hrvatske Vlade, državnih tajnika ide u Italiju koju također očekuju izbori za dva mjeseca i sve to nam govori o jednom izuzetno dinamičnom političkom procesu. A kada se sve to stavi u širi kontekst onog negativnog referenduma Ujedinjene Kraljevine prije godinu i pol dana, tada zajedno sa pregovorima o BREXIT-u vidimo koliko je ova godina bila relevantna i značajna za EU. Što je posebno važno danas sa aspekta pogleda unazad? Dakle na ta četiri europska vijeća koja smo imali i podijeljene u dva predsjedništva, prvo je predsjedništvo bilo malteško, drugo je predsjedništvo bilo Estonsko. Iskristaliziralo se nekoliko bitnih tema. Maltežani su po logici stvari i svog geografskog položaja već u drugom mjesecu stavili na dnevni red temu migracija i to srednje mediteranske rute gdje je dominirao novi tip ugovornih odnosa sa zemljama sjeverne Afrike, zemljama koje su neke tranzitne, a neke su i zemlje izvorišta velikoga migracijskoga vala. Istodobno za vrijeme malteškog predsjedanja imali smo i onaj veliki sastanak u Rimu posvećen šezdesetoj obljetnici Rimskih ugovora koji je nastojao udahnuti jednu vrstu optimizma u ovoj godini u odnosu na pomalo sumornu atmosferu 2016. I mislim da je na tom tragu ostvaren vrlo solidan uspjeh jer je taj sastanak bio referentan da se tada u formatu od 27 članica de facto reflektirajući buduću strukturu EU nakon kraja ožujka 2018. da se krene na sve one teme koje su relevantne za državljane svih članica EU. Estonsko predsjedanje pak po logici stvari stavilo je naglasak na ono u čemu je Estonija jako dobra, a dobri su jer su pronašli jednu nišu razvoja digitalnog društva, digitalne ekonomije, digitalnih usluga. I osjeća se da jedna tako mala zemlja precizno pronašavši dio onih aktivnosti koje su važne za radna mjesta budućnosti, koja su važna za njihovo gospodarstvo, za europskog gospodarstvo pronalazi i način kako da bude prepoznatljiva, učinkovita i gdje se njihova postignuća nastoje usvojiti i kao model u mnogim drugim državama članicama. Dodatnu vrijednost ovom drugom semestru dao je i socijalni summit koji je organiziran u Švedskoj. Švedska je poznata po tome da europski socijalni model možda radi na razini koja je iznad nekih drugih država članica. Radi to na način da je ovaj put švedska Vlada željela da upravo oni budu domaćini sastanka neformalnog na kojem se govorilo o stupu 20 načela, tzv. socijalnom stupu koji može pridonijeti u svojoj provedbi boljem reguliranju socijalnih prava na razini država članica. On je neobvezujućeg karaktera, ali poruke koje su tamo bile poslane mislim da su korisne za sve države članice. Zadnji sastanak koji je bio održan u prosincu imao je jednu od glavnih tema stalnu strukturiranu suradnju u području obrane. To je tema koja je posebno važna proteklih nekoliko godina i koja je ojačala EU i to u kontekstu obrambene zajednice, suradnje sa NATO-om budući da su većina država članica, članica i jedne i druge organizacije i na taj način smo stavili u prvi plan teme koje otprilike dolaze u dvogodišnjim razmacima na razinu šefova država i vlada. Želim spomenuti da ću na poziv predsjednika Europskog parlamenta Tajania koji je bio i ovdje u posjetu u Hrvatskom saboru, čini mi se u svibnju ove godine jedne od prvih članica koje je Tajani posjetio bila je Hrvatska s kojim gajimo izrazito kvalitetne, korektne i prijateljske odnose, imati prigodu pred Europskim parlamentom na plenarnoj sjednici u Strasbourgu početkom veljače govoriti o temi koja je relevantna za sve članice. To je hrvatski pogled na budućnost Europe, dati doprinos jednoj raspravi koju je on pokrenuo kao predsjednik Parlamenta. Danas je na istu temu govorio u Strasbourgu Leo Varadkar irski premijer tako da imamo prigodu biti među prvima koji će dati poglede na europsku budućnost, a nakon toga tjedan dana imat ćemo prigodu potpredsjednica Vlade Marija Pejčinović, potpredsjednica Vlade Martina Dalić i ja biti u Bruxellesu, susresti se sa cijelim kolegijem Europske komisije i posebnim sastankom sa predsjednikom Komisije Junckerom gdje ćemo staviti na stol sve teme koje su relevantne za Republiku Hrvatsku u svim mogućim aspektima našega članstva i na taj način poslati određene poruke priprema Hrvatske za buduće predsjedanje Europskom unijom koja je kao što znate je predviđeno u prvoj polovici 2020. godine. Hrvatska je ove godine na temu migracija uplatila i svoj doprinos u uzajamni Fond za Afriku. Mislim da je ta poruka izrazito važna, da smo pokazali načelo solidarnosti u praksi namijenjeno za regiju sjeverne Afrike i za rog Afrike. Na taj način smo dali i svojevrstan doprinos sudjelovanju potpredsjednice Vlade i ministrice vanjskih poslova i europskih poslova na Summitu Europske unije i Afrike koji je održan koncem studenoga. Kada je riječ o obrambenoj suradnji želim pojasniti da je ta stalna strukturirana suradnja u području obrane i sigurnosti jedan novum u toj domeni. On nadgrađuje globalnu strategiju za vanjsku i sigurnosnu politiku na vrlo konkretan način. Ona ima kraticu PESCO. Dakle, to je kratica sa kojom ćete se susresti kada budete pratili razvoj tog područja suradnje unutar EU. U njoj sudjeluje 25 država članica. Dakle, bila je stvar odabira pojačane suradnje. To je jedan od primjera gdje Hrvatska šalje snažnu poruku da želi biti među onim članicama koje ćele dublju integraciju i žele tiješnju suradnju. Ukupno je 17 područja te suradnje, a Hrvatska je u ovoj fazi inicijalnoj izabrala 5 područja gdje želi tiješnjije surađivati sa članicama Unije. Prvo područje je pomoć u prirodnim katastrofama gdje smatram da imamo određenoga iskustva i gdje smo se već pokazali dobrim susjedima, a ponekad smo i bili primatelji pomoći drugih članica. Zatim o razmjestivosti snaga o vojnoj mobilnosti, o logistici i o kibernetičkoj sigurnosti. To su područja koja je prije svega Ministarstvo obrane ocijenilo kao konkretne aspekte suradnje na kojima želimo graditi naše partnerstvo sa drugim državama članicama. Jedino Ujedinjena Kraljevina, Danska i Malta ne sudjeluju u ovoj suradnji. Također važno je napomenuti da smo u prosincu razgovarali i o uspostavi Europskog obrambenog fonda koji bi imao dva okvira. Jedan je istraživački. Drugi je razvoj sposobnosti te Europskoga programa industrijskoga razvoja u području obrane. I danas ste imali prigodu čuti potpredsjednika Vlade i ministra obrane koliko je važno da svaka država članica, pa onda i Hrvatska u ovom kontekstu stavlja naglasak na vlastitu obrambenu industriju, na mogućnosti njenoga izvoza, na mogućnosti plasiranja te vrste proizvoda i roba na tržišta drugih država članica ili trećih zemalja. I stoga mi se čini da iz ovoga iskustva prvih godinu i nešto dana rada Vlade nakon što smo donijeli novu Nacionalnu strategiju sigurnosti, Zakon o domovinskoj sigurnosti, ušli smo među prve članice koje sudjeluju u PESCU, poslali naše snage u niz operacija i u Europi i diljem svijeta. Dakle, ne samo Ujedinjenih naroda, NATO-a i Europske unije. Evo nedavno ste vidjeli posjet potpredsjednika Vlade Litvi i Poljskoj gdje su naše postrojbe, njih skoro 300. Šaljemo poruke o tome da smo aktivni i angažirani na području europske sigurnosti i obrane. Posebno je važno da se na razini Europskoga vijeća redovito vode i konzultacije sa glavnim tajnikom NATO-a koji je sudjelovao na Europskom vijeću gdje smo evocirali sadržaj deklaracije između dviju organizacija iz lipnja 2016. Prije svega područja hibridnih prijetnji državama članicama, sudjelovanje u komplementarnosti u misijama i operacijama, kibernetičkoj sigurnosti te planovima razvoja obrambenih sposobnosti, zajedničkim vježbama i izgrađivanju obrambenih kapaciteta partnera. U tom pogledu važno je da se obrambena dimenzija ugradi u sve ono što je ključ provedbe globalne strategije za vanjsku i za sigurnosnu politiku Europske unije i s te strane možemo ocijeniti da su zaključci Europskoga vijeća u prosincu bili očekivani s obzirom na sve što se događalo na razini Vijeća za obranu i Vijeća za vanjske poslove u pripremi tih susreta. Posebna novum ove godine bila je i inicijativa predsjednika Europskog vijeća Tuska koji je kao što znate izabran da bude predsjedavajući ove druge dvije i pol godine ovog petogodišnjeg mandata Komisije i Parlamenta na način da je pripremio dokument koji se zove Agenda lidera i to je jedna zanimljiva nova metodologija rada gdje sam predsjedavajući Europskoga vijeća na jedan drukčiji način nego do sada dakle obično se uglavnom oslanjamo na prijedloge Europske komisije ili pak dokumente koji dolaze iz različitih formacija Vijeća, sada on predlaže pojedine dokumente direktno kao predsjedavajući Europskog vijeća da budu tema sastanaka šefova država i vlada. Jedna od tih tema inače ne tako često dignuta na ovu razinu je bila tema kulture, tema znanosti i obrazovanja o kojoj smo razgovarali na posljednjem Europskom vijeću u prosincu, a i za vrijeme našega neformalnoga susreta u Goteborgu gdje se posebno ističe intenzivan rad na području promocije europskoga identiteta i to stvaranjem jednoga projekta europskih sveučilišta koja bi bila svojevrsna mreža. Dakle, ne bi se stvarali nova europska sveučilišta po uzoru na Firencu ili … [[Govornik se ne razumije.]] već bi se radile mreže postojećih sveučilišta i time dodatno pridonijelo mobilnosti, stjecanju kvalifikacija mladih ljudi, jedna vrsta dinamiziranja svega onoga što je u tridesetogodišnjoj praksi novim generacijama Europljana donio Erasmus, danas Erasmus plus. Mislim da je jedna nova inicijativa koja je trenutno u raspravi, a to je da se pokuša na nacionalnu razinu uvesti obveza učenja dva strana jezika. Jedna odlična inicijativa, mislim da bi o tome trebalo voditi računa i u Hrvatskoj. Zemlje naše veličine trebaju iskoristiti takve trendove kako bi iznjedrili iz vlastitoga obrazovnoga sustava mlade ljude koji su u stanju pratiti svoje odgovornosti na europskoj razini i uključivati se u tržište rada od pola milijarde ljudi sa kvalifikacijama koje su jako bitne. I stoga smo i na sastanku u Göteborgu koji je bio posvećen mladima. Sa nama je bio ministar Pavić, govorili o nizu aktivnosti i naših aktivnih mjera zapošljavanja, svega onoga što želimo da budu rezultati obrazovne reforme i osobito dobrim pokazateljima u smanjenju broja nezaposlenih mladih. Mi smo 2013. pa do 2017. godine smanjili taj postotak sa preko 47, osam posto na 26% nezaposlenih mladih što mislim da je jedno veliko i važno postignuće. Godina upravo započinje je europska godina kulturne baštine što je također važno upravo u kontekstu identiteta, u kontekstu prepoznavanja posebnosti svakog naroda, svake države članice. I zato će se i u ovoj godini na različite načine afirmirati sve ono što je bogatstvo država članica, a i same Unije. O temi migracija možda samo nekoliko riječi. Ono što je najvažnije reforma sustava azila na razini EU, prije svega ta unutarnja dimenzija migracijske politike koja je donijela niz i problema i poteškoća, a sasvim otvoreno i utjecala na političke procese na nacionalnoj razini. Migracijska kriza od 2015., šesnaeste godine utjecala je na promjenu raspoloženja, pa i na odabire europskih birača na različitim izborima sa kojima smo se imali prilike upoznati, tj. njihovim rezultatima u proteklih nekoliko godina. Vjerojatno je najvidljiviji utjecaj zasigurno u Njemačkoj gdje je jedna alternativa za Njemačku do ovih izbora nije imala niti jednog zastupnika, sada ih ima '92. ili tri čak. To su pitanja koja su bila na dnevnom redu. Za Hrvatsku važno je da budete informirani po sustavu naših preuzetih obveza. Mi smo preuzeli obvezu da u sustavu preseljenja i premještaja prihvatimo 1583 osobe. Riječ je o premještaju osoba koje su ili u Grčkoj ili u Italiji, te osobama koje se nalaze u Turskoj. Za sada ta dinamika ne odgovornošću hrvatskih institucija, nego jednostavno tehnologijom toga rada ide poprilično sporo. Samo je 81 osoba premještena, 60 iz Grčke, 21 iz Italije, dok je iz Turske preseljeno samo 40 osoba ili 7 sirijskih obitelji. Sve to naravno ni na koji način ne ugrožava u bilo kojem ekonomskom ili sigurnosnom aspektu poruku solidarnosti koja mislim da je važna da ju Hrvatska kao odgovorna članica Unije pošalje. Za nas je naravno ta tema relevantna i iz aspekta priprema za ispunjavanje kriterija za ulazak u Schengenski sustav. Znate da smo u pregovorima dobili omotnicu od sve skupa 120 milijuna eura. Ona je praktički apsorbirana u postotku iznad 98%, tehnička pripravnost i opremljenost hrvatske policije na svim vanjskim granicama je dignuta. Angažman naših policajaca također. Pratili ste ovaj aktivizam posljednjih nekoliko tjedana na istoku Hrvatske gdje imamo tzv. zelenu granicu. Novi objekti, prisutnost postrojbi iz ne samo Vukovarsko-srijemske županije nego i drugih županija koje osiguravaju sigurnost i sprječavaju nezakonite prelaske granice. S te strane naša je ambicija da u tijesnoj suradnji sa Europskom komisijom ispunimo kriterije za ulazak u Schengen tijekom 2019. godine. Dakle, da se sve ono što se može nazvati tehničkim kriterijima ispuni i da onda predstoji isključivo politička odluka na razini država članica. S te strane bitno je znati da su Bugarska i Rumunjska u Uniji od 2007. Međutim, još nema političkoga konsenzusa da jedna i druga članica postanu članice Schengena, a vodite računa da ovo Bugarska sada predsjeda od 1. siječnja, a da će Rumunjska imati predsjedanje u prvoj polovici 2019. godine. Nekoliko riječi o BREXIT-u temi koja objektivno opterećuje europske rasprave. Ja i dalje smatram i to u ni jednom trenutku ne propuštam reći da je bila jedna od najgorih političkih procjena koju je tadašnji britanski premijer napravio da uopće organizira referendum, a već je u članstvu skoro 40 i nešto godina. To je odluka koja je značila gubitak i za Ujedinjenu Kraljevinu koja znači nema nikakve dvojbe i gubitak za EU, da ne govorim samo o proračunskim aspektima, sigurnosnim aspektima, aspektima globalne, slobodne trgovine među kojima je Ujedinjena Kraljevina bila jedna od članica koja je bila šampion slobodne trgovine, a naravno i njen značaj u gospodarskom smislu kao članice G7, kao stalne članice Vijeća sigurnosti, pa i kroz sve procese koje oni prolaze na nacionalnoj razini. Sve se sada svodi na tri bitne teme ovoga prvoga dijela pregovora o izlasku Ujedinjene Kraljevine, financijski aspekt, aspekt slobode kretanja tj. prava državljana Ujedinjene Kraljevine u drugim članicama Unije i prava državljana EU u Ujedinjenoj Kraljevini te u konačnici dogovor sa Irskom s obzirom da se kompletno mijenja režim odnosa između Sjeverne Irske i Irske. I s te strane su te tri teme bile predmet pregovora koje vode Michael Barnier odnosno britanski predstavnik Davids. Ono što se sada pokazuje da će naravno financijske obveze za Ujedinjenu Kraljevinu biti daleko, daleko veće od onoga što su im oni koji su zagovarali izlazak govorili tijekom referendumske kampanje i u konačnici će taj račun u godinama koje su pred nama a to će trajati nekoliko godina nakon članstva biti pozamašan. Pa i iz ovih određenih izjava nekih i bivših, a i aktualnih britanskih političkih lidera možete vidjeti koliko većina njih u biti žali za rezultatom referenduma. Posebno želim istaknuti i činjenicu da je na ovom prosinačkom Europskom vijeću Hrvatska bila prvi put prisutna na sastanku šefova država i vlada Euro summita. Dakle to je za mene bila prigoda da pojasnim ciljeve i ambicije Republike Hrvatske koja je kao što znate krajem listopada Vlada u suradnji sa Hrvatskom narodnom bankom pripremila Strategiju uvođenja eura da kažemo da smo zemlja koja je pokrenula i proces pristupanja Ugovoru o stabilnosti i koordinaciju u upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji. Dakle na Vladi taj dokument i tu točku dnevnoga reda raspravit ćete ovdje u Hrvatskom saboru. Te da kažemo da je naša želja nastaviti sa ispunjavanjem potrebnih kriterija za uključivanje u euro zonu na način da prije svega do 2020. godine dođemo u poziciju da budemo dio europskoga tečajnoga mehanizma tzv. … [[ne razumije se]] do 2020. i nakon toga u kontekstu nacionalnog programa reformi, u kontekstu godišnjega pregleda rasta, u kontekstu svega onoga što radimo na provođenju strukturnih reformi stabilnih i odgovornih javnih financija, fiskalne konsolidacije, smanjenja javnoga duga, smanjenje deficita da Hrvatska ispuni kriterije iz Maastrichta i na taj način po mojoj skromnoj procjeni negdje na kraju mandata iduće hrvatske Vlade ispuni kriterije za članstvo u euro-u. To će zasigurno biti tema o kojoj ćemo puno raspravljati u sljedećim godinama i dobro je da smo lansirali javnu raspravu i gdje koristimo i iskustva država članica, pa i onih nama susjednih zemalja koje su ispunile te ciljeve. Također nekoliko riječi o našim pripremama za predsjedanje 2020. godine i par riječ o politici proširenja. Na žalost Jean Claude Juncker je 2014. dosta jasno rekao povjereniku Hahnu da nije baš realno da u mandatu ove Komisije bude nekih novih proširenja. I ta činjenica se u biti obistinila. Ona je u mnogome po mom mišljenju i usporila određenu reformsku dinamika u nekim zemljama, jer kada dobijete a priori tako jasnu poruku onda iz optike onih koji moraju se suočiti sa izborima i svojevrsnim testom pred biračima ne nalaze se uvijek u poziciji da tim europskim reformama prionu jednako angažirano kao neki drugi. No, sada u posljednje vrijeme osjećamo signale Europske komisije koja će u 2. mjesecu izaći sa novom strategijom proširenja gdje se na svojevrstan način nastoji malo i nadomjestiti ta dinamika i uputiti jedna poruka ohrabrenja državama prije svega Jugoistoka Europe. S te strane Hrvatska smatra da se treba i dalje voditi onim temeljnim kriterijima, a to je kriterij individualnih zasluga svake zemlje, ispunjavanje kriterija ali podržati prije svega zemlje koje su u našem susjedstvu da ubrzaju svoj reformski proces i s te strane ćemo dati svoj doprinos toj novoj Strategiji proširenja. Kada je riječ o predsjedanju Hrvatske Europskom unijom, ona je kao što znate u prvom polugodištu 2020. godine. Mi smo u tzv. osamnaestomjesečnom triju. Dakle prije nas su Rumunjska i Finska. Dakle mi ćemo imati zajednički program Rumunjska, Finska i Hrvatska. Nakon Hrvatske slijedi predsjedanje Njemačke. To je također bitna informacija da znamo tko nas nasljeđuje u toj ulozi. I s te strane Ministarstvo vanjskih i europskih poslova kao koordinativno tijelo na razini Vlade je pripremilo Akcijski plan koji obuhvaća sve aspekte predsjedavanja od temeljnih načela organizacije toga rada, upravljanja ljudskim resursima, pripremom svih naših ne samo ministara nego svih drugih razina i konfiguracija Vijeća za sudjelovanje predsjedanjem, što znači da se svatko od tih kolega u bilo kojem sektoru mora temeljito identificirati sa zakonodavnim procesom, sadržajem i biti u stanju voditi te sastanke na način koji je smislen i koji pokazuje više od 100%-tnoga poznavanja tih dosjea. Za Hrvatsku po meni bit će to prigoda da damo jedan dodatni signal baš politici proširenja. Ta naša 2020. bit će točno 20 godina nakon Zagrebačkog sastanka na vrhu, velikoga događaja koji kao što se sjećate je bio u studenome 2000. kada je otvorena perspektiva za zemlje Jugoistoka Europe i na kojoj smo i mi na neki način tada uz potporu Francuske koja je vodila to predsjedanje i predsjednika Chiraca dobili prigodu da budemo danas gdje jesmo. I to će biti po meni nastavak ove dinamike koju želi i Bugarska u svibnju ove godine da se politika proširenja, prije svega Jugoistoka Europe nastoji što breže i kvalitetnije integrirati u EU.
Hvala predsjedniče Vlade [[Upadica Plenković: Evo 30 minuta je prošlo, taman. Zahvaljujem.]] Hvala. Imamo deset replika, prvi se javio poštovani kolega Pernar.
Uvaženi premijeru Plenković. Rekli ste da ste sa kolegama iz Europske komisije raspravljali o zaštiti vanjskih granica EU, međutim naša zemlja ne da nije u stanju štititi vanjske granice EU nego nažalost niti svoje vlastite od stalnih upada na sjevernoj strani od strane slovenske policije. Međutim, fokus ove rasprave ja bih htio skrenuti na temu Uljanika. Naime, radnici Uljanika ovaj mjesec nisu primili plaću, neizvjesno je kada će ju primiti, hoće li ju primiti i nažalost vi kao Vlada niste učinili ništa da se napravi nadzor nad radom tog poduzeća. Njena uprava odnosno menadžeri isplaćuju si bonuse, daju si koje kave nagrade, ugovaraju se štetni ugovori odnosno štetni poslovi, DORH ne postupa, ne čini ništa. Rezultat je socijalna katastrofa, rezultat je plan restrukturiranja po kojem će najmanje tisuću i pol radnika ostati bez posla i zapravo sudeći po novom planu gradnje na otoku pored Uljanika gdje se planiraju luksuzni hoteli, očito je da se tamo planira nešto drugo, a ne nastavak brodogradnje. O toj temi vi i europski partneri niste razgovarali jer ona vama nije bitna. Vi ćete reći da niste znali za problem neisplate plaća odnosno nelikvidnosti Uljanika pa da zato niste u 12. mjesecu o tome razgovarali, međutim to samo pokazuje koliko ste neinformirani o akutnosti i aktualnosti tog problema za kojeg se unaprijed znalo da će do njega doći. Hrvatska ima obavještajne službe smatram da je neisplata tisućama radnika njihove plaće ugroza nacionalne sigurnosti zato jer ti ljudi svi manje-više imaju kredite, imaju novčane obveze koje moraju podmiriti, a nemaju od kuda. Vlada nažalost kao što vidimo samo sliježe ramenima i ne čini ništa. Hvala.
Želite li odgovor na repliku? Evo izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Pernar, vi očito danas niste imali prigodu postaviti pitanje na Aktualnom prijepodnevu pa koristite evo nazočnost mene i kolegica ovdje u Saboru na ovoj temi, ali ova tema je donekle povezana sa europskim kontekstom. I dobro je da to pitate jer je cijeli proces restrukturiranja hrvatskih brodogradilišta u biti i trajao i na neki način realiziran u kontekstu prije našega članstva i realizirano u prvim godinama članstva kada je riječ o državnim potporama. Za razliku od vašeg stava po kojem vi dajete javnosti i zaključite da hrvatska Vlada ne zna što se tamo zbiva, ja ću vas razuvjeriti i argumentirati da smo se nekoliko puta sastajali sa predstavnicima Uljanika, da je Vlada prošloga tjedna donijela odluku o jamstvu, da je intenzivan kontakt potpredsjednice Vlade i nadležne povjerenice u Europskoj komisiji da se ta jamstva odobre, da učinimo sve upravo da bi Uljanik nastavio raditi ono što mu je temeljna zadaća, a to je biti brodogradilište koje je imalo važnu ulogu i u restrukturiranju 3. maja prije nekoliko godina. Zato ta neka vrsta diskursa u kojem mi ne pratimo, ne znamo ili kako je neko rekao danas da smo spremni oprati ruke, ne, obrnuto. Informirani, upućeni, u dijalogu sa gradonačelnikom sa županom i rekao sam danas i sa Primorsko-goranskom županijom ne samo sa Istarskom, duboko angažirani na razini relevantnih ministarstava činimo ono što odgovorna Vlada za takvu vrstu kompanije nakon svega što smo prošli u restrukturiranju hrvatskih brodogradilišta radi, a opet sve u skladu i sa nacionalnim propisima i sa pravnom stečevinom EU. A ovo što se tiče Slovenije i ambicija vas i vaše stranke da tamo krenete vojnim putem to mi djelujete ovako kao … /Govornik govori engleski./ … otprilike tako izgledate, a to je naporno.
Hvala. Idemo dalje, druga replika poštovani kolega Klisović. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Poštovani predsjedniče Vlade. Kazali ste u svom izlaganju da ste podnosili izvješće nakon svakog Europskog vijeća kako bi približili Hrvatskom saboru i javnosti Europu i to je pohvalno. No podnošenjem Godišnjeg izvješća o radu Europskog vijeća, ja mislim da je dobra prigoda da porazgovaramo i o političkom pozicioniranju Hrvatske u EU. Ipak u Europskom vijeću sjede ljudi koji makar formalno ne donose odluke na razini EU, ali imaju vlasti o ovlast u svojim vlastitim državama i pravi su donositelji odluka koji daju instrukcije i svojim ministrima. Dakle, ja ću navesti nekoliko od inicijativa koje su obilježile pozicioniranje Hrvatske u EU ove godine, samo neke od njih. Jedna od njih je slanje posebne izjave na zajedničku poziciju EU o ljudskim pravima koje ona zastupa u međunarodnim forumima. Pozicija koju je Hrvatska poslala kroz svoju izjavu dovela ju je u situaciju da bude percipirana kao najkonzervativnija država EU. Naša izjava je protumačena konzervativnijom i od one koju je dala Poljska i Mađarska, a samo su te države koliko znam dale izjavu. Druga inicijativa je „Tri mora“, stoji li Vlada iza političkih ciljeva te inicijative koji su do dan danas pomalo nejasni, stoji li Vlada dakle iza takvih aktivnosti makar one dižu popriličnu nervozu i u Berlinu i u Bruxellesu i u nekim drugim državama EU? Treći element koji sam htio spomenuti je pitanje Jeruzalema i glasanja Hrvatske o bliskoistočnim pitanjima. Hrvatska je do sada uvijek bila dio konsenzusa prevladavajućeg broja članica EU, ovaj puta je to odbila biti i zauzela je poziciju kao što su Češka, Slovačka i neke druge države. Da li je to smjer kojim hrvatska Vlada želi pozicionirati Hrvatsku u EU. Upadica predsjednik: Hvala kolega Klisović. Isteklo je vrijeme./… Molim.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Klisović, evo blic odgovori na sve tri teme. A što se tiče onog prvog aspekta dakle izjave uz stajalište EU u pripremi za Vijeće za ljudska prava osim nekih komentara internih u Hrvatskoj nisam primijetio da je bilo tko to problematizirao osobito da je na bilo koji način ta izjava promijenila stajalište EU prigodom rasprava o brojnim državama i tematskim sklopovima na samom Vijeću za ljudska prava. Što se tiče inicijative tri mora, vi ste dugo u ovom poslu kao i ja i znate da smo tu svojevrsnu osovinu Baltik – Jadran u niz navrata u proteklih 20 i nešto godina nastojali afirmirati. Pogledajte malo cestovnu infrastrukturu koja bi se odmaknula istočno od Njemačke pa ćete vidjeti da Route 65 na način kako postoji kroz teritorij Njemačke, Austrije, pa onda Finskom cestom prema nama ne postoji. Ona ne postoji. Moj prvi skup u Europskom parlamentu kao promatrač bio je baš Route 65 evo da budem sasvim precizan. Suradnja između Jadrana, Crnog mora i Baltika je jedna inicijativa koja ima određene povijesne konotacije i ideje, međutim ona je korisna jer jača suradnju osobito Hrvatske sa zemljama koje su nam bliske, slične jezično, kulturološki, a u gospodarskom smislu može nam osobito kada se izgradi LNG terminal na Krku pomoći u snažnijem pozicioniranju i na političkoj i gospodarskoj, energetskoj karti Europe. Dakle, s te strane trebamo gledati kako iz inicijative izvući plus. Što se tiče Jeruzalema EU nije imala konzistentan niti koherentan stav o New Yorku. Naša politika o dvije države se ni na koji način ne mijenja. Smatrali smo da uopće ta inicijativa u Općoj skupštini UN-a nije bila nužna nakon što je Amerika unilateralno donijela odluku koju je …
Hvala. Idemo na treću repliku, poštovani kolega Glavašević.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade prije samoga pitanja jedna mala a korekcija recimo. Rekli ste da je u Njemačkoj zapravo kancelarka Merkel spremna za veliku koaliciju, međutim to je i dalje zapravo dosta daleko od realizacije u SPD-u postoje i dalje poprilično ozbiljne dileme oko toga hoće li se ona dogoditi ili ne. Mislim na kraju kraljeva još par krugova razgovora u samom SPD-u postoje oko toga. Moje pitanje se zapravo odnosi na BREXIT, na onaj dio o kojemu ste govorili o BREXIT-u. Mnogo je komentara od političara u Velikoj Britaniji što ozbiljnih, što onih manje ozbiljnih o potrebi za još jednim referendumom, odnosno postoje čak i glasovi koji govore o tome da bi možda trebalo odustati od BREXIT-a. Neki također glasovi iz Europske komisije govore o tome da su i ta vrata teoretski otvorena. Pa moje pitanje vama zapravo glasi da li se o tome razgovaralo na Vijeću i kakva je nekakva pozicija Vlade RH o mogućnosti da se od BREXIT-a odustane i koliko smatrate uopće da je to realno na kraju krajeva. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Točno je da se o tome govori, zato sam to i spomenuo. Međutim, moj je dojam da se trenutno o tome više špekulira nego što se ozbiljno govori. Institut referenduma je jedan važan demokratski institutu kojeg treba poštovati. Ja sam bio svjedok 2005. kad su Francuzi rekli ne ustavnom ugovoru. Tema koja je se odmah digla u javnosti je nakon što su vidjeli rezultat je možemo li mi nešto tu popraviti. Međutim naročito u velikim zemljama prevladava vam jedna jednostavna poruka. Narod je odlučio. Jednom kad narod odluči jako je teško vratiti nazad taj kotač. Istina ima primjera baš u Irskoj, Irska je dva puta imala referendum o Ugovoru iz Nice i na taj način je napravila nešto što je neuobičajeno. Kad bi me danas pitali za političku procjenu koliko je to realno u sljedećih 14 mjeseci jer su oni zakonom odredili da je 29. ožujka dan kada Ujedinjena Kraljevina više nije članica Unije mislim da to nije baš pretjerano realno. Znači aktualna premijerka nosi sa sobom teret koji je dobila u amanet da tako kažem od premijera koji je po meni počinio grešku. Lider Laburista vidim da nije osobito oduševljen, a ovaj koji je lobirao za izlazak bi još jedan referendum da bude rezultat još jači otprilike. Tako da ovo što govori Toni Blaire djeluje simpatično i zrelo, ali bojim se da on nije taj više koji odlučuje. Tako da u ovom trenutku i s obzirom na sadržaj razgovora koji je sad fokusiran u biti na tehničke detalje izrade samog ugovora po članku 50. o izlasku, mislim da je taj proces poodmakao. Ako bi i eventualno u nekakvom neočekivanom scenariju to se dogodilo ja mislim da bi jako puno ljudi odahnulo, ali nisam siguran da je to danas realno.
Četvrta replika poštovani kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepa predsjedniče. Premijeru evo prije samog pitanja naravno da hrvatske građane i javnost najviše interesira učinci svih tih sastanaka, svih kojih ste imali na nivou EU koji se znači reflektiraju na RH. Naravno da nas zanima sigurnost, ali kako ćemo mi biti sigurni od kad smo postali članovi EU, dvije trećine Hrvatske na žalost evo svih nas je prazno. Znači odmah automatski Hrvatska je puno ugroženija njezina sigurnost, jer teritorij bez ljudi jednostavno nije siguran teritorij, država nije samo teritorij, nego i ljudi. Znači mi ne kontroliramo ono što bi trebali kontrolirati bez obzira i na konvencije UN-a iz 1972. godine primjerena isključivom gospodarskom pojasu, pa čak i preporuci EU da zaštitimo i kontroliramo Jadransko more ne samo po pitanju ribarenja i velikih šteta koje se nanose RH nego arheološka nalazišta, ekološka nalazišta, prirodna nalazišta i sve ono šta ekološki možemo crpiti iz Jadrana mi nismo zaštitili. Mi apsolutno sigurnosni ne štitimo naš teritorij i zbog toga imamo ogromne štete. Samo zbog ribe izračuni su, zbog ribarenja u našem pojasu jer ga ne kontroliramo, uglavnom talijanske flote između 2 i 3 milijarde kuna. Činjenica je da ovdje, ja vas pitam, evo što se tiče gospodarskog pojasa šta ste poduzeli i šta se tiče znači osnovnih, znači sigurnosnih mjera a to su Hrvati u BiH-a. Šta ste učinili po tome pitanju da opstanu ti ljudi u Vijeću Europe, a naravno i ulasku, kažete naših susjeda Srba, a moramo, Srbije, ali moramo znati da mi tu moramo gledati i svoje interese, da ne smijemo dozvoliti Srbiji da budu hrvatski branitelji ostavljeni njima na suđenju jer znamo u p redpristupnim pregovorima da je, da su u poglavlju pravosuđe, hrvatski branitelji ostavljeni na milost i nemilost Republike Srbije. Hvala.
Kolega Bulj, hvala vam. Odgovor predsjednika Vlade.
Što se tiče ovoga zadnjega pitanja, pitanja proširenja, pitanja podrške BiH i pitanja pregovora sa Srbijom. Vi jako dobro znate na koliko smo prigoda do sada podizali pitanje, možemo reći legitimnosti Zakona o nadležnosti državnih organa Srbije za procesuiranje ratnih zločina kojim je Srbija na određeni način proširila vlastitu jurisdikciju na područje bivše SFRJ, nastojeći ugraditi u svoje nacionalne zakonske propise sve ono što je postojalo i postoji u statutu Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju i time ne samo da krši suverenitet država, susjednih država nego i članica EU. Tu argumentaciju iznosili smo zadnjih nekoliko godina na različitim forumima pa i na i u Europskom parlamentu i prema Europskom vijeću. A što se tiče samih pregovora, poglavlje 23. to je jedan od aspekata koji ćemo vrlo detaljno pratiti i … [[Govornik se ne razumije.]] Srbije u procesuiranju ratnih zločina a vidjeli ste i ove recentne presude o Ovčari je detaljno praćeno od strane RH. Što se tiče BiH-a, mi i dalje stojimo pri onoj našoj strateškoj političkoj odluci da smo najveći i prijatelj i saveznik i susjed BiH-a. Jedino mi možemo svojom ulogom podržati i ubrzati taj proces ali na način u kojem su sva tri konstitutivna naroda ravnopravna osobito kada je riječ o Izbornom zakonu u BiH-a. Što se tiče isključivo gospodarskog pojasa Vlada je u roku prihvatila jedno temeljito, vrlo detaljno izvješće koje vjerujem da ste pročitali. Javnost, pretpostavljam to zna, državna tajnica je to neki dan objasnila u jednoj od emisija. Samo su dva aspekta gospodarskog pojasa koja nisu dio zaštićenog ekološkog i ribolovnoga, to su izgradnja umjetnih otoka i korištenje snage mora za proizvodnju energije. To su jedina dva aspekta koja su preostala. Kada i kako ćemo tu temu dalje stavljati na dnevni red, biti će odluka Vlade i parlamentarne većine.
Hvala vam, idemo na 5.-tu repliku, poštovani kolega Zekanović. Izvolite.
Uvaženi predsjednik Vlade, govorili ste o stavu Europskog vijeća vezanog uz migracije, odnosno migracijsku politiku. Evo ja ću nešto vas pitati vezano uz to. Čisto malo brojaka, 2015. godina imali smo oko milijun imigranata u Europu, '16.-ta otprilike isto, '17.-ta dosta manje, svega ja ću reći oko 150 tisuća, ako se ne varam. Međutim imamo jedan problem koji zapravo raste bez obzira što broj migranata opada a to je broj poginulih imigranata koji stradaju na putu prema Europi, uglavnom na Mediteranu i onoj ruti od Libije, odnosno Tunisa, uglavnom od Libije preko Malte do Italije. Njih je 2014. godine bilo oko 3200, '15.-te 3700, '16. 5000 a lani bez obzira što je bilo 6X manje imigranata u Europi bilo je preko 3000 poginulih ljudi. To je jedno pitanje čisto da malo vidimo, nešto se radi po tom polju ali očito da se ne radi dovoljno jer taj broj u odnosu na broj ljudi koji dolaze u Europu raste. A drugo pitanje, pitanje integracije. Da li se govori o tome da tih oko 3 milijuna imigranata koji su došli u Europu zadnjih par godina jesu li se integrirali, postoje li o tome kakvi podaci, što se događa sa tim i postoji li nekakva politika vezana uz to? I na posljetku ja bih ovdje čisto upozorio i možda vaš jedan komentar ne znam da li se na Europskom vijeću o tome govorilo, u Siriji su se opet intenzivirale vojne operacije, pokrajina Idlib je upravo ovih trenutaka jedno veliko bojište a radi se o gotovo 100 tisuća kilometara kvadratnih od nekoliko milijuna ljudi i postoji velika opasnost da imamo jako skoro jedan novi imigracijski val prema Europi odnosno da će iz tog prostora emigrirati milijuni ljudi. Jesmo li spremni na to ukratko?
Odgovor, … [[Govornik se ne razumije.]] izvolite.
Hvala lijepa. Što se tiče, poštovani kolega Zekanović, nažalost broja umrlih na Mediteranu taj broj je enorman, svakako je da je prevelik bilo da je riječ o ovoj srednjoj mediteranskoj ruti, bilo da je riječ o prelascima sa turske obale na grčke otoke. EU i sve države članice jačaju svojim mehanizmima obalne straže Frontexa, svih nadležnih agencija međusobnom potporom i suradnjom sa državama, obalnim državama sjeverne Afrike, sve mehanizme da oni koji krijumčare te ljude ne uspiju u svom naumu. Nažalost Mare Nostrum je na određeni način postao i velika grobnica onih koji iz očaja žele doći u EU gdje bi imali šansu za kvalitetniji život. S te strane Hrvatska je na određeni način zbog geografije kakva je a to je prije svega Italija ispred nas na neki način pošteđena takvih situacija izravno. Međutim kao članica Unije zato i jesmo dali ta sredstva za ovaj uzajamni fond za Afriku, jer smatramo da moramo pridonijeti i to ćemo nastaviti u okviru naše politike, koja je prije svega dio onoga što nazivamo razvojnom politikom i pokušajem rješavanju problema na izvoru. Kada je riječ o integraciji, različito se snalaze države članice. Prije svega velika je razlika u broju i zemljama koje su u konačnici završile većina tih izbjeglica ili migranata. Neke zemlje su otvorenije, neke su manje otvorene. I taj dio sam spomenuo u govoru, on je utjecaju, u krajnjoj liniji na izborne rezultate. Što se tiče krize u Siriji i rata u Siriji, naravno da svaka nova destabilizacija na Srednjem Istoku može izazvati lančane reakcij4e i tu je ključ dogovora između EU i Turske. Važna je uloga Libanona i Jordana, oni svi zajedno imaju nekoliko … [[Govornik se ne razumije.]] izbjeglica na svom teritoriju, a za Hrvatsku je to pitanje od strateškog značaja o kojem vodimo računa u svim aspektima.
Iduća replika, poštovani kolega Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepo uvažani predsjedniče Vlade. Dobro je da ste čuli u, na tim sastancima, da se europski identitet gradi na obrazovanju i kulturi, pa to je u biti logično. Nema se na čemu drugome graditi. Neće se valjda graditi na mobitelima ili na voznim parkovima, na poslovnicama banaka ili na političkim strankama. Međutim, s te strane, ja bi vam postavio pitanje, iz kojega razloga onda Hrvatska, kad već načelno podržavate takva nastojanja, uporno u postotku, smanjuje izdvajanja i za obrazovanje i za kulturu. Znači, želio bih naglasiti, nadam se da razumijete, ne pričamo kvantiteti, nego o kvaliteti. Pričamo o razmjeru. Znači u proračunu za 2018. g. u postocima je smanjen, su smanjena izdvajanja koja idu za obrazovanje, dakle, Ministarstvo obrazovanja, znanosti, a istovremeno su smanjena izdvajanja koja idu za kulturu. Da li je to samo zato, što je općenito trend vaše stranke, da uporno iz godinu u godinu, smanjuje izdvajanje za obrazovanje, pa sad već imamo manje od 3% BDP-a iako one zemlje s kojima ste tamo sjedile imaju izdvajanja čak do 8%. Ili je možda razlog tome što želite dodatno poniziti vašega koalicijskoga partnera, kojemu ste predali to ministarstvo, pa sad evo njima, onda dajete još manje novca, nego što biste možda dali, da je bio vaš ministar. Jer novaca ste dali, nekim ministarstvima su se jako povećala izdvajanja i kvantitativno i u postotku i bilo je novca i za obrana, bilo je novca i za zdravstvo, doduše za neke stare dugove. Znači evo vidimo da ima novca dakle, i za te mobitele i za kako se zove, obnove voznoga parka. Pa me zanima, da li je onda, ti sastancima [[Upadica: Vrijeme je, hvala.]] prisustvujete, djeluju na vas samo formalno ili sadržajno? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] kao nekakav paket ukomponirati u kontekstu onoga što su bile teme, koje su rijetko na Europskom vijeću, tema kulture, godina kulturne baštine i fokus na obrazovanje, na znanosti, na mrežu europskih sveučilišta, s onim što radimo na nacionalnoj razini. Igrati se s postotcima možemo, u apsolutnom iznosu, a to vi znate jako dobro, ako ste čitali proračun, izdvajanje za obrazovanje i znanost su veća, nego što su bila lani. Dapače, imenovali smo posebno državnog tajnika gospodina Antičića, koji je imao veliko iskustvo u izvrsnim rezultatima, povlačenja europskih sredstava, kao ravnatelj instituta Ruđer Bošković, da svojim angažmanom i zajedno sa drugim ljudima u Ministarstvu znanosti i obrazovanja, još više sredstava povuče na račun znanosti i obrazovanja. Upravo iz tog resora i iz resora, možemo to tako slobodno reći, digitalizacije je niz strateških projekta koje Hrvatska u ovoj financijskoj perspektivi nastoji iskoristiti. Prema tome, tu vašu zamjenu teza o tome da mi nešto nastojimo smanjiti sredstva za obrazovanje i za znanost, jednostavno odbacujem jer su netočna. Ista stvar je i sa proračunom za kulturu, za Hrvatsku vladu, za Hrvatsku državu, a onda i za pitanje identiteta, sve što znači ulaganje u hrvatsku kulturu i što može pridonijeti, bilo kojem segmentu, aktivnosti koje pokriva Ministarstvo kulture, ćemo nastojati podržati i povećavati sredstva, koliko to god bude moguće, imajući na umu da smo i u takvim okolnostima, drago mi je da ste vi spomenuli zdravstvo, jer još ni jedna vlada nije u istoj godini, rebalans ima milijardu i 500 milijuna kuna alocirala za ranije dugove u zdravstvu, kao plus. A još pri tome na kraju, završili u suficitu. Pa onda vi malo, izračunajte jel ste htjeli reći kritiku ili kompliment.
Idemo na iduću repliku, poštovani kolega Podolnjak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade. Stavio sam repliku, gotovo na kraju vašeg izlaganja, jer sam očekivao, da ćete se možda osvrnuti, u ovih, vaših pola sata na jednu važnu temu, koja formalno, još nije bila na sjednicama Europskog vijeća, ali je lako moguće, da će i tamo biti i to u jednom doglednom razdoblju, čak pitanje, da li ćemo i mi prije imati neko vaše izvješće. Naime, riječ je o pitanju o jednom tamnom oblakom, koji se nadveo nad EU, a to je pitanje iniciranja, tzv. nuklearne opcije, odnosno, aktiviranje čl. 7. nad kršenjem, odnosno, opasnošću kršenja temeljnih vrijednosti EU, nad Poljskom. I pitanje je naravno za vas, izuzetno važno pitanje, kakav stav ćete imati vi, odnosno, RH u predstojećem odlučivanju, jer to će naravno, biti odlučivanju i na Vijeću, prije, na početku procedure, a tek kasnije eventualno na Europskom vijeću. Ali, naravno, da odluka RH, nad Vijećem neće biti donijeta bez vaše suglasnosti na to pitanje. Dakle vrlo važno pitanje, govorili ste i o državama koje su nam prijateljske države, s kojima surađujemo ali ovdje govorimo i o jednom režimu koji je u ovom trenutku prema mišljenju Europske komisije ali i Europskog parlamenta, da ne govorimo mojoj profesiji dakle ljudima koji, govorim sa stajališta ustavnog prava i u kojem postoji jedan veliki konsenzus oko kršenja temeljnih prava. Kakav je vaš stav, kakav će biti stav RH? Hvala.
Odgovor na repliku, predsjednik Vlade.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani zastupniče Podolnjak, ta tema još naravno nije bila na Europskom vijeću, ni formalno ni neformalno a nije bila koliko je meni poznato niti na sastanku Vijeća na ministarskoj razini iz nekoliko logičnih razloga. Prvo, to što vi kažete nuklearna opcija, da to je neformalni sleng za korištenje članka 7., bilo da je stavak 1. ili stavak 2. u pitanju koji bi trebao suspendirati pravo glasova na nekoj državi članici što se naravno do sada nije dogodilo nikada. Ja sam dosta neformalnih razgovara obavi na tu temu sa kolegama i moram vam reći da nitko ne vapi da artikulira vrlo precizno i jasno svoj stav. Jedini koji o tome govori je potpredsjednik Vlade, potpredsjednik Komisije gospodin Timmermans zadužen za pitanja koja su vezana za taj pravni aspekt i koji se bavi ovim i koji je na određeni način i vodio cijelu inicijativu proteklih, pa možemo sad slobodno reći, to traje nekakve 2 godine, otprilike taj proces na razini komisije. Poljska ima novog premijera od prije nekoliko tjedana. Dobila je rok od tri mjeseca dijaloga za vrijeme bugarskoga predsjedanja o ovoj temi da popravi određene segmente koji se odnose na teme kao što ste vi govorili prije svega funkcioniranja pravosuđa ali i nekih drugih zakona. Na Poljskoj je da ponudi rješenja na ono što je signalizirano. U ovom trenutku govorimo samo o riziku, dakle članku 7. stavak 1. koji po svojo proceduri ne bi ni došao na Europsko vijeće, on bi se zadržao na razini ministara. U ovom trenutku mi očekujemo da se pronađe rješenje koje bi izbjeglo takvu situaciju jer nakon takvog glasovanja jako je teško nazad. A Poljska je vodite računa zemlja, bez obzira koja vlast bila koja je Hrvatskoj prijateljska, koja je imala ključnu ulogu u našem pristupnom procesu u drugoj polovici 2011. i vjerojatno nitko od nas se ne bi volio dovesti u situaciju a da mora na jedan određeni način glasati koji kasnije, htjeli mi to ili ne definira odnose na poprilično dugi rok.
Hvala vam. I zadnja replika poštovani kolega Beus-Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, na samom kraju svoga izlaganja spomenuli ste pripreme RH za predstojeće, preuzimanje funkcije predsjedatelja EU, međutim volio bih čuti nešto o tome da li smo definirali prioritete svoga predsjedanja, da li smo ih počeli usklađivati s ostalim zemljama koje su redu za predsjedavanje prije nas. Evo Bugarska je sada preuzela ulogu predsjedatelja, rekli ste koje zemlje, još to imaju obaviti prije nas. U međuvremenu preuzimamo predsjedanje i Vijećem Europe. Imam dojam da nismo u tom smislu igrali jako aktivnu rolu nego da smo negdje sa strane stavili tu priču jer volio bih da jedan dio ideja koje su u opticaju ovoga časa u Vijeću Europe pa i događaja koji se tamo odvijaju od odnosa sa Ruskom Federacijom do sadašnje situacije odnosa između Vijeća Europe i Turske, na neki način i mi ovdje brinemo kao svoju brigu. I da u Vijeću Europe imamo i snažniju misiju a onda i da smo i kapacitiraniji za to predstojeće predsjedavanje. U svakome slučaju zanima me što planiramo učiniti ne samo da obavimo svoju dužnost i poziciju predsjedatelja EU na korektan i kvalitetan način nego i što planiramo učiniti da iz te pozicije izvučemo benefite za RH. Koje su to politike koje bismo htjeli afirmirati u korist RH kao jedne od novijih ili najnovije članice EU, da povećamo svoju vidljivost i s druge strane da povećamo naš utjecaj u EU? Ovo laviranje između ideja koje se nazivaju uspravnicom Baltik-Jadran ili s druge strane osovinom Merkel-Macron nije baš dobro, volio bih da smo tu decidiraniji. Hvala lijepa.
Predsjednik Vlade, odgovor na repliku.
Nije to cijenjeni kolega Beus-Richembergh nekakvo kao što vi kažete laviranje niti je to izbor između osovine Merkel-Macron i onoga što inicijativa tri mora sama u sebi ima. Ali to je u ovom slučaju za prioritete našeg predsjedanja podredno. Ja ću vam reći kao čovjek koji ajde, pa ajde, najmanje 25 godina čita programe svih mogućih, odnosno prošlih predsjedanja, to vam je otprilike 50 predsjedništava. Svi vam oni imaju 5. točaka, 1. točka se tiče ekonomije, rasta, gospodarstva, unutarnjeg tržišta, razvoja onoga što je danas ili bankovna unije ili produbljenje ekonomske i monetarne unije. I sigurno da mi kao jedna od članica 3. a nećemo moći zaobići ono što je bit, što je srce europskih politika, pogotovo što ćemo biti na čelu u prvoj polovici 2020. kada bi ako sve bude išlo kako treba, manje-više morali doći u moment kada će biti okončani pregovori o novom financijskom okviru. To će biti glavna tema. Dakle u naredne 2 godine kada pogledate što je bit europskih politika biti će pregovori o proračunu osobito jer nam je cca. 10% europske kontribucije na ovaj okvir kakav je sada dolazilo iz Ujedinjene Kraljevine. Znate da su proračuni oko 140, 145., 150 milijuna eura godišnje, onda izračunajte 7.-godišnji okvir koji vam dođe otprilike na milijardu, sada ta kalkulacija mora biti nešto drukčija i vodi se rasprava o tome tko će u biti nadoknaditi ovo što će nedostajati. Mi ćemo sa svoje strane sigurno staviti na dnevni red teme koje imaju vrlo jasno utemeljenu želju i za boljom povezanošću, dakle, ono što ste naziva … [[Govornik se ne razumije.]] u svim mogućim aspektima prometa, energetike i infrastrukture. To je za Hrvatsku jako važno, uz vanjsko politički, po nama aspekt, a znate najbolje je raditi ono što znate, a znamo naše susjedstvo, gdje će jugoistok Europe biti visoko na listi vanjsko političkih prioriteta [[Upadica: Hvala.]] Ostalo su vam pa mogu slobodno reći, obavezni likovi koje ćemo morati staviti u predsjedanje, a ove 3 točke po meni su ključ.
Hvala. Prelazimo sada na raspravu po klubovima, prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Bojan Glavašević. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. I hvala predsjedniku Vlade na doista iscrpnom izvješću. Po načelu … [[Govornik se ne razumije.]] mislim stvarno kao i kolega Klisović, smatram da treba pohvaliti činjenicu, da ste, zaista, redovito dolazili ovdje i s nama razgovarali o sastancima na kojima ste sudjelovali. Ja bih, u osvrtu Kluba zastupnika SDP-a na ovu temu, zapravo, dotaknuo bih se nekoliko točaka, druge će vjerujem pokriti kolege i kolegice u pojedinačnim raspravama. Prvo bih krenuo od teme migracija, koje su se zapravo, koje su bila nekakva prožimajući tema cijele prošle godine. Za to, iz potpuno razumljivih razloga postoji ogroman interes i mislim da zapravo po nešto i na tragu pitanja kolege Zekanovića, upućeno vama, mislim da je savršeno opravdano, da, ako kažemo, da bi se o toj temi bi se trebalo više i češće razgovarati u Hrvatskoj. 1583 osobe, bi trebale dobiti azil i trebale bi doći u RH. Mislim da moramo postaviti pitanje, je li Hrvatska spremna za to. Razgovarali smo o različitim i vi ste i sami, na kraju krajeva, predsjedniče komentirali, kako različite zemlje imaju programe integracije, koje su u različitoj mjeri uspješni. Moj dojam je i ono što me brine zapravo u svemu ovome, da mi na tom području, stojimo dosta loše. I bez da upadam u negativnost, nekakvu, ili da budem zloguki prorok, ja mislim da je zaista od velike važnost, da u nekakvoj perspektivi otvorimo javnu raspravu o programima integracije i za te 1583 osobe. A ja vjerujem, da u nekoj budućnosti, taj broj neće ostati isti, nego da će se povećavati samo, da se orijentiramo i da se ugledamo na one zemlje, koje imaju uspješnije programe integracije. Mislim također da načelo solidarnosti, po pitanju rješavanje izbjegličke krize i to smo već sa ovoga mjesta govorili, da zapravo nije dosljedno provedeno. Smatramo da način na koji EU, riješila izbjegličku krizu, dakle, prije svega u Turskoj i vrlo izdašnim financiranjem, samo kako ne bismo gledali izbjeglice na ulicama i trgovima europskih gradova, smatram da na neki način, smo iznevjerili europske vrijednosti. Mislim da je to bio jedan veliki test za Europu i bojim se da ga je Europa jednostavno pala. I volio bih da u budućnosti, kada govorimo o načelu solidarnosti, zaista budemo dosljedni u tome, bilo da o toj solidarnosti govorimo iz perspektive onoga što solidarnost znači za socijaldemokrate, bilo da govorimo o onome što nazivamo kršćanska solidarnost. Mislim da nas može dovesti barem na slično mjesto, odnosno, do nekakvog konsenzusa oko toga. Druga velika tema u ovim izvješćima je bilo pitanje digitalne Europe. Dobar je podatak, dakle u pripremi za ovu raspravu i na kraju krajeva u posljednjih 6 mjeseci, za vrijeme estonskog predsjedanja, jedan, naime mnogo interesantnih podataka, ali jedan od onih koji je meni, ostao dosta upečatljiv, je činjenica da će, prema nekakvih procjenama 90% budućih poslova i budućih radnih mjesta, tražiti barem najosnovniju razinu digitalne pismenosti. A prema podacima koje trenutno imamo, odnosno, to su podaci, kojima se vode Europska komisija, oko 44% građana EU, nema niti osnovnu digitalnu pismenost. Svatko tko se bavio društvenim znanostima i zna nešto o distribucijama i o statistici, može educirano zaključiti da taj broj, tih 44% građana EU, nije ravnomjerno distribuiran u EU. Dapače imamo i vrlo konkretne podatke koji govore o tome. I ovdje, zapravo, ciljam i to ću sada i eksplicitno reći, da kad gledamo Hrvatsku, mislim da ni na koji način, ne možemo biti zadovoljni razinom digitalne pismenosti, na najosnovnijim razinama. Da, ova Vlada jeste i bilo bi nepravedno reći da je drugačije, jeste stavila naglasak i na stem stipendije, za koje je izdvojila 180 milijuna kuna i govorimo o uvođenju informatike u osnovne škole. Međutim, mislim da u toj digitalnoj transformaciji, zaista moramo odrediti puno snažniji tempo. Rasprave koje mi, u našem društvu vodimo o digitalizaciji, digitalnom društvu, mislim da na ni na koji način nisu na razini onoga što nas čeka. Između ostaloga u akcijskom planu, za digitalnu transformaciju, jedna od točaka, je, primjerice da bi se države EU, odnosno, i Europska komisija da bi trebali odrediti, samo jedan primjer ću navesti, trebali bi odrediti i nekakve pozicije koje uključuju i etičke pozicije, primjerice prema umjetnoj inteligenciji. Jesmo li u Hrvatskoj razgovarali o umjetnoj inteligenciji? U Hrvatskoj imamo problema u najosnovnijim razgovorima o ljudskoj inteligenciji, a o umjetnoj da i ne govorimo, to je zaista, u našim javnim debatama, pitanje umjetne inteligencije, doista je ograničeno na raspravu o posljednjem filmu iz područja znanstvene fantastike tko je netko gledao u kinu. Nažalost, ali kažem to je nešto što smatram da trebamo mijenjati. Još jedna bitna, još jedan bitan element je bila digitalizacija javne uprave. Ponovo, kada govorimo o e-građanima mislim da, dakle ja sam čuo neizmjernu količinu što zadovoljstva što nezadovoljstva tim sustavom. Zadovoljstvo proizlazi uglavnom iz činjenice da evo građani konačno neke papire mogu riješiti tako što se ulogiraju i jednostavno ih dobiju i taj broj se povećava, međutim opet ne povećava se dovoljnim temom. Mi nismo jako daleko od 2015. kada smo taj sustav uveli, mislim da se ne trebamo zadovoljavati time. Ponoviti ću, tempo u kojemu se o digitalnoj transformaciji razgovara u drugim zemljama članicama je puno dinamičniji. Teme o kojima se još razgovaralo je primjerice neutralnost interneta. Ja bih volio postaviti pitanje na koji način ćemo mi, se odrediti prema tome. Mislim EU je vrlo jasna, tamo gdje Amerika, odnosno SAD ukidaju neutralnost interneta, EU se obvezala se sačuvati ju. Ali ponavljam, mi smo EU i ako mi zaostajemo u tim stvarima i Unija zaostaje za tim stvarima. Dakle na području zakonskih okvira koji su isto istaknuti kao jedna bitna stavka u planu mislim da isto drastično kasnimo i nekako ponovo bez da se, iz ove perspektive svodim samo na kritiku, htio bih ipak konstruktivno sugerirati da bi ovo mogle biti neke teme oko kojih se može tražiti konsenzus, oko kojih se može i naći i naći konsenzus na kraju krajeva na kraju krajeva sa obje strane sabornice postoje ljudi koji se tom temom bave, koji nisu amateri u tome i mislim da onako bih predložio da se prema takvim ljudima i posegne na kraju krajeva. I prije nego što pređem na drugu temu, još bih se kratko dotaknuo samo pitanja oporezivanja u pitanju digitalnog društva. Dakle gledamo u zadnje vrijeme pojmovi kao što su blokchain ili kriptovalute zauzimaju sve više prostora u našim medijima, potpuno opravdano. Djelomično sam i u ovoj sabornici se govorilo o tome donekle. Mislim da, dakle bilo bi jako dobro kada bismo anticipirali trendove a ne slijedili trendove. I to, inače anticipacija trendova je isto nešto što je istaknuto u ovome izvješću koje ste nam dali pa onda u tom smislu ponovno, bilo bi jako dobro kada bi recimo Ministarstvo financija ili naša porezna uprava kada bi neke od tih trendova anticipirali a ne da se prema tim svim stvarima određujemo post festum. Što se tiče pitanja agente lidera koji ste spomenuli pitanja europskog identiteta, to je vrlo interesantno utoliko što baš Odbor za europske poslove Hrvatskoga sabora kolega Milošević s druge strane sabornice i ja samo održali prvu u seriji, baš nedavno prvu u seriji tribina „Ja Europljanin“ koju smo zapravo iskoračili prema građanima RH. Prije svega prema studentskoj populaciji i govorimo upravo o ovom pitanju europskog identiteta. Mislim da ću biti, ovo što ste nam zapravo što ste nam iznijeli, ovu ideju, da se dinamizira stvaranje tog ili ojačavanje tog identiteta europskog, upravo kroz perspektivu znanosti i obrazovanja, mislim da će biti vrlo interesantno studentima i bit će im sigurno drago da im to prenesem. Opet, postoje pitanja, koje treba otvoriti ovdje, a to je, pomalo mi je problematično, koliko god, da me, kao pripadnika akademske zajednice, na kraju krajeva, kada nisam u politici, ohrabruje činjenica da je toliki naglasak stavljen na znanost i na obrazovanje, kao i ova ideja učenja drugog stranog jezika, odnosno, dva strana jezika od početka. Pomalo sam skeptičan po pitanju realizacije. Znanost je rak rana hrvatskog društva i pitanje nekakvog obrazovanja. I mi se lomimo već godinama oko obrazovnog sustava i oko znanosti. Napadamo i osvrćemo na stvarima na kojima ne bismo trebali. I onda kada razgovaramo o tome na koji način mi možemo osnažiti i doprinijeti osnaživanju europskog identitet, jednostavno ne mogu si pomoći, nego da ne budem pomalo skeptičan oko toga. Ali, kažem inicijativa je za svaku pohvali i vjerujem da ćemo imati prilike svi se uključiti u njezinu realizaciju. Kraj ovog izlaganja, htio bih, zapravo posvetiti nečemu što je otvorio i kolega Klisović i kolega Beus, a to su pitanja i političkog pozicioniranja Hrvatske unutar Unije s jedne strane i pitanje našeg predsjedanja s druge. Ističete da imamo akcijski plan i mislim da bi bilo jako dobro i kao nekakvu preporuku bi ovdje htio iznijeti, da otvorimo raspravu i plenarno o toj temi. Mislim da bi to bilo jako dobro. Mislim da, pogotovo iz perspektive, recimo estonskog predsjedanja, kada smo vidjeli i kolege, zapravo s druge stane sabornice, do koje mjere je to bilo dobro organizirano, do koje je mjere u Estoniji je postignut konsenzus oko tema koje su stavile na stol i koje su zapravo stavili u fokus Unije i za koje sam ja uvjeren, inače to je pitanje digitalne agende, da će zaista unaprijediti značajno kvalitetu života građana EU. Ja bih jako volio da možemo to reći i za nas. Dakle, ja bih zaista bio jako sretan, kada bismo, mogli reći, već u anticipaciji, a pogotovo nakon našeg predsjedanja, da smo zaista napravili jednu veliku stvar i da smo bili dorasli tom izazovu. Problematično, smatram činjenicu, da recimo, u kada smo razgovarali u državnom proračunu i projekcijama za ovu i za iduću godinu, sredstva koja su bila odvojena za tu namjenu, po nekoliko stavki, dakle, ne samo u Ministarstvu vanjskih poslova, nego i na drugim stavkama, nisu ni približno onim što, što bi sredstvima koja su inače potrebna. Vaša ministrica je točno odgovorila na moje zastupniče pitanje o tome, nego i zna koliko košta predsjedanje EU i u tom smislu bilo bi možda dobro da za narednu godinu, odnosno, da razmotrite mogućnost ravnomjernije raspoređivanje tih sredstava. To bi svakako i naravno, to bi ne samo govorilo o tome da imate jasan plan nego bi to dalo nekakvu indikaciju o tome na koji način ga planirate realizirati. Pitanje proširenja EU i ostale stvari koje ste u odgovoru kolegi Beusu naveli kao nešto što će činiti svojevrsnu okosnicu našeg predsjedanja, izrazio bih, mislim to su bitne stvari i naravno da se tiču, vrlo direktno kvalitete života hrvatskih građana. Ali, moram priznati da mi se čini, da su to stvari koje nisu vrijedne da ih stavimo na stol, kao našu vlastitu agendu. Mislim da bismo trebali razmišljati krupnije od toga. To su, pogotovo pitanje proširenje i naših regionalnih odnosa, su stvari u kojima se bavimo praktički svakodnevno i koje ulaze u domenu nekakve i dnevne pa i strateške politike. Ali, predsjedanjem bi trebalo predstavljati, zaista ono velike snove ili velike ambicije neke zemlje članice. I u tom smislu, time ću pomalo i završavati, smatram da, da bismo, ako biste primjerice otvorili raspravu o tome gdje Hrvatsku vidimo 2030. ili 2050. i kada bismo si dozvolili, da na trenutak barem ostavimo dnevnu politiku po strani i upustimo se u jednu, kako bih rekao, da si damo jednu viziju toga, kakvu bismo zemlju htjeli, kada bismo mogli riješiti sve probleme, mislim da bismo možda skupa naći nekakvu, ili da ju vi nađete uz našu pomoć, nekakvu dobru i kvalitetnu agendu za 2020. Uvažajući, dakako sve probleme i … [[Govornik se ne razumije.]] koje ste naveli. Mislim da ipak je to bio možda bolji put. Hvala.
Hvala vam. Dvije su replike, prvi je poštovani kolega Zekanović. Izvolite.
Uvaženi kolega, maloprije, predsjednik Vlade, a sad ste i vi govorili o problemu migranata, odnosno, migracija. Lijepo ste rekli, solidarnost, kršćanstvo, da postupimo kao kršćani kod tih migranata, odnosno, da ih primimo na pravi način. Slažem se u potpunosti s vama, ali bi ja ovdje htio, kroz ovu svoju repliku, malo senzibilizirati ovaj Dom, za ovu jako bitnu temu, koja će nam pretpostavljam, reći ću nažalost u perspektivi stvarati jedan problem kao državi, a čitavoj EU. Samo 2, 3 brojke na početku da malo shvatio o čemu se radi, danas Afrika ima milijardu stanovnika, ima jedno brzorastuće stanovništvo i ovim trendovima, za jedno 60, 70 g. će se stanovništvo u Africi udvostručiti. Europa, nažalost reći ću ima depopulaciju i smanjenje broja stanovnika, a sami znamo koja je demografska situacija u Hrvatskoj. Ono što je jako bitno, ovdje vi ste spomenuli, a maloprije i predsjednik Vlade, a to je integracija. Nisam baš siguran, da je taj proces integracije u zapadnoj Europi uspio. Slažem se … [[Govornik se ne razumije.]] raznih država, negdje to uspješnije, negdje manje uspješno, ali bi rekao, upravo ova velika emigracija iz onih krajnjih zapadnih zemalja EU, Portugala i Španjolske i ovog istoka od Poljske, Bugarske, Rumunjske, Hrvatske, prema Njemačkoj i skandinavskim zemljama, govori o tome, da ovi imigranti, koji su ušli u te zapadne europske zemlje, nerazvijenije, nisu bili radna snaga, koje je Njemačka npr. očekivala. I sada zapravo trebaju i Hrvati i Rumunji i Bugari, da nadomjeste tu radnu snagu. Tako da solidarnost da. Primimo ih kao kršćanin, ali moramo razmišljati o integraciji, jer bez integracije, imati ćemo jedna veliki, veliki problem, kojega zapravo nismo ni svjesni.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Kolega Zekanović, razumijem šta govorite. Nekako imam osjećaj da se ne slažem s vama u postupnosti, da nekako koristimo iste pojmove, a nisam siguran da ih isto definiramo u osnovi. Ali ovako, iz moje perspektive, kada su u pitanju migracije, one nisu nova pojava, one su tu oduvijek. Mislim svatko je od nekamo došao. Ja ne valoriziram drugačije zemlje koje su na zapadu Europe, ili zemlje koje su u Africi, ali mogu reći sljedeću stvar. Kada govorimo o integraciji i njezinoj uspješnosti, opet pitanje, kako ocjenjujete da li je uspjelo ili nije. Ako iz vaše perspektive, ako vi smatrate da je integracija uspjela, ako dođe netko i onda postane isti kao vi, na način da jednostavno mora prihvatiti sve kako je, u sredini u kojoj je došao, to nije integracija, to je asimilacija. A integracija bi podrazumijevala i nešto drugo, to može podrazumijevati to da dozvolite da to što je netko došao neka grupa, tamo gdje vi živite i da vas promjeni na bolje. Mislim, promjena, ja smatram, da je dobra, pogotovo tamo, ako bilo koja odgovorna vlast pristupa na takav način, da se stavlja na čelo promjene i promjenu vodu, a ne slijedi i reagira na trendove koji mijenjaju kontekst nepovratno. Dakle, ako govorimo da će doći ljudi iz Afrike, ja ću reći dobrodošli. I ovih 1583 ljudi, ja mislim da zaista Hrvatsku mogu učiniti boljim mjestom, i za vas i za mene i za sve ostale građane RH. Ali, mislim da ako krenemo iz pozicije da očekujemo, da se ništa neće promijeniti, osim što ćemo imati te ljude koji će tu živjeti, mislim da nam slijedi razočaranje i nezadovoljstvo.
Idemo na drugu repliku, poštovani kolega Vlaović. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade sa suradnicima. Kolega vi ste u svom izlaganju, osvrtu na ovo izlaganje predsjednika Vlade, spomenuli problem migranata i evo, u tom kontekstu, bih i ja vama replicirao, da je dobro, da se na nivou Europske komisije i Vijeća razgovara o problemima migranata, jer taj problem je prisutan i danas. I danas imamo na našim istočnim granicama, dnevne pokušaje prelaska ilegalnih granica i treba evo, prije svega pohvaliti, naše državne organe, prije svega Ministarstvo unutrašnjih poslova, koje kvalitetno obavlja taj posao. Ali sam htio i reći u kontekstu riječi koju ste vi spomenuli solidarnost pohvaliti i žitelje Vukovarsko srijemske županije, Brodsko posavske županije, koje su prije 2, 3 g. kada je bila migrantska kriza dali svoj doprinos i pokazali tu jednu solidarnost i osjetljivost prema problemima migranata gdje su ih kvalitetno prihvatili i dali im prvu podršku na njihovom daljnjem putu. U tom kontekstu svakako da treba nastaviti razgovore na nivou i RH ali i Europske komisije jer taj problem nije riješen i on i dalje tinja oko naših granica. A isto tako je poželjno da hrvatska Vlada pogotovo u kontekstu predsjedavanja Europskom komisijom napravi kvalitetne politike za useljavanje odnosno politike kojima ćemo osmisliti i brigu o migrantima koje moramo preuzeti. Ali još važnije vratiti na prostore upravo te Slavonije i Baranje, Vukovarsko-srijemske i Brodsko-posavske županije i druge nerazvijene regije stanovnike jel to su prazne regije, nažalost ljudi i dalje iseljavaju i mi moramo osmisliti politike kako vratiti ljude u te krajeve od različitih ekonomskih modela da ih stimuliramo do drugih modela. Pa evo već u nekim drugim regijama ide za tim da se olakša život u … područjima oslobađanja ljudi od plaćanja prolaza kroz tunel, zašto ne smanjiti cestarinu Slavoncima, zašto ne državnu imovinu dati mladima da ostanu živjeti na tim područjima, zašto ne OPG-e dati mladim poljoprivrednim proizvođačima. Što vi mislite o tome? Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Hvala na komentaru kolega Vlaović. Da, u migrantskoj krizi Slavonija i Baranja i Srijem su se pokazali velikima i pokazali su da su sve ono strašno i grozno što nam se dogodilo u ratu da smo uspjeli pretvoriti u veličinu i rasti na tome. U tom duhu je pretpostavljam bio i moj odgovor kolegi Zekanoviću, naime svaki problem može ponuditi i vlastito rješenje. Ovo o čemu vi govorite, mislim o čemu se u Hrvatskoj možda nije govorilo javno, ali kada dođe netko novi u Hrvatsku, mislim naravno da će moći birati, ali ja očekujem da ljudi koji će doći neće biti svi brend menadžeri ili community menadžeri ili nešto tog tipa, bit će mnogo ljudi pretpostavljam koji će imati znanja iz poljoprivrede koji će htjeti koji su se takvim stvarima bavili prije pa će to možda htjeti u budućnosti pa sam ja samouvjeren da će ih mjesta poput Slavonije ili Like dočekati raširenih ruku, mislim nadam se tome. I volio bih da Vlada koja god bude u tom trenutku pomogne da budu dočekani upravo na taj način, a ne na neki drugi način. Jer znate nije bitno da li se razlikujete po vjeri ili po boji kože, bilo je u Domovinskom ratu ljudi, nikada neću zaboraviti jednu epizodu kada su u tramvaju dvije gospođe Zagrepcanke stare komentirali kako tih Vukovaraca ima kak pesa '91. Naravno to je jedna iznimka, ali uvijek ćete imati takvih ljudi. Bilo je ljudi koji su nas dočekali raširenih ruku, ali i ove stvari se pamte. Tako da bih ja volio da puno više jer Hrvatska naime i jeste takva širokogrudna volio bih da takve ljude dočekamo raširenih ruku. Hvala.
Hvala. Prelazimo sada na raspravu Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista i poštovani kolega Robert Podoljnjak. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, zahvaljujem na vašoj prezentaciji sastanaka Europskog vijeća. Ovo današnje obraćanje i ova današnja točka zapravo je izvješće kao svojevrsni rezime čitave 2017. i svih sastanaka formalnih i neformalnih Europskog vijeća u prošloj godini i bilo je u toj godini niz ključnih tema. One koje mogu izdvojiti primjerice naravno Brexit i njegove posljedice odnosno pregovori s UK, azilski sustav EU i rasprave o migrantskoj politici, obilježavanje 60. godišnjice Rimskih ugovora i donošenje Rimske deklaracije, schengenski sustav, rasprave o budućnosti EU, lansiranje … odnosno trajne strukturiranje suradnje u području sigurnosti i obrane, premještanje sjedišta dviju europskih agencija EU itd. Dozvolite o pojedinim važnim pitanjima koje mi smatramo važnim u prošloj godini i s perspektivom za budućnost nešto opširnije. Brexit je važna tema ne samo zbog odlaska jedne velike države članice nego i zbog pregovora koji se trenutno vode o nizu važnih pitanja, o pitanjima koja se odnose na prava građana i status državljana i hrvatskih i svih ostalih država članica u UK i naravno Britanskih građana u drugim državama članicama, pitanje financijskog poravnanja i ono treće pitanje koje trebaju riješiti između Irske i Sjeverne Irske i granica EU na tom području. Za RH naročito su važna pitanja statusa hrvatskih građana i tu očekujemo da ćete i vi i hrvatska Vlada učiniti sve da taj status bude isti kao što je i za sve druge građane i svih drugih država članica. I ono što je naročito važno, a to je financijsko poravnanje odnosno pitanje kako će se u budućnosti za sljedeće proračunsko razdoblje zatvoriti taj nedostatak fiskalnih sredstava. Po nekim procjenama ta će proračunska rupa iznositi 10 milijardi eura u razdoblju od 2021. do 2027. godine za sve države članice koje očekuju značajna sredstva za svoje kapitalne projekte iz europskih fondova, to je izuzetno važno pitanje. Hoće li ta sredstva biti nadoknađena od drugih država članica, hoće li proračun EU ostati na istoj razini ili će se osjetiti u većoj ili manjoj mjeri nedostatak financiranja koji je do sada bio iz proračuna Ujedinjenog Kraljevstva. I to smatramo izvanredno važnim pitanjem. Pored toga naravno ima tu i niz drugih pitanja, a i institucionalnih pitanja koja će biti posljedica izlaska Ujedinjenog Kraljevstva EU. Jedno od tih pitanja je naravno i pitanje broja članova Europskog parlamenta, činjenica da će bez 73 zastupnika Ujedinjenog Kraljevstva da se otvara institucionalno pitanje u kojem se države ozbiljno raspravljaju a to je pitanje što učiniti u toj situaciji, da li smanjiti Europski parlament za taj broj zastupnika ili ih nekako razdijeliti ili nešto treće ili uvesti neku europsku listu. I mi bismo bili skloni tome da se učini ispravan korak, predložili bi da se smanji broj članova Europskog parlamenta upravo za taj broj zastupnika Ujedinjenog Kraljevstva i da dakle da zapravo taj Parlament bude manji, da učinimo jedan korak ka racionalizaciji tih političkih troškova Parlamenta. I sada je zapravo jedna nezgodna činjenica da taj Parlament troši samim time puno više što radi na dvije lokacije i što je to jedna politička neminovnost. Ali bila bi dobra politička poruka da se smanji broj članova Europskog parlamenta sa sadašnjih 750 na taj broj koji je manji za 73, a to onda posljedično ne bi vodilo nikakvim prijeporima država članica oko toga kako će rasporediti te zastupnike, a o čemu se sada već vodi ozbiljna rasprava, a i mogući budući prijepori u idućoj godini. Europski azilski sustav i rasprave o migrantskoj politici pokazale su kao što su rekli mislim i predsjednik Vlade, a i u prethodnom izlaganju na žalost da u ovom trenutku ne postoji dovoljan stupanj solidarnosti i konsenzusa među državama članicama. Naročito postoji otpor nekih država članica. U tome se čini mi se posebno izdvajaju države Višegradske skupine koje pa čak u nekom rekao bih segmentu apsolutno osporavaju odluke nadležnih tijela EU pa čak i presuda Europskoga suda i to je ozbiljan problem za koji sada ne postoji rješenje na razini EU. Ono što je važno nadalje reći to je ako govorimo primjerice o sljedećoj važnoj temi to je Schengenski sustav. O svojem izlaganju o stanju Unije u rujnu 2017. godine predsjednik Komisije Juncker najavio je hitno primanje Bugarske i Rumunjske, te što prije Hrvatske u Schengenski prostor. Dakle, izuzetno važna tema za nas. Vidjeli smo prošle godine kakve posljedice na granici sa Slovenijom mogu izazvati pojačane kontrole u situaciji kad Hrvatska nije u Schengenskom prostoru. Ovo je jedna od top tema za RH, za Vladu, za sve naše zastupnike u svim europskim institucijama. Hrvatska kao što je rekao predsjednik Vlade počinje stvarati pretpostavke za ulazak u eurozonu i to će biti tema sljedećih godina oko kojih će voditi ozbiljna rasprava, ali u ovom trenutku možemo stvarat pretpostavke ozbiljno o tome raspraviti, u srednjoročnom razdoblju o tome ćemo sigurno morati imati definitivne stavove. Kada je riječ o trajnoj strukturiranoj suradnji u području sigurnosti i obrane riječ je o stvaranju jednog kako je rekao i predsjednik Komisije Juncker savez unutar saveza i on je to nazvao onako uspavanom ljepoticom Lisabonskog ugovora dakle stvaranje jednog početnog okvira buduće ozbiljne europske obrambene Unije odnosno saveza. Naravno u ovom trenutku to je još daleko od one razine koja je nekada zamišljena nakon Drugog svjetskog rata stvaranjem europske obrambene zajednice '52. godine koja je inače nikada nije zaživjela, koja je predviđena stvaranje i europske vojske. Ali ovo je početni korak, početni korak koji dozvoljava mogućnost da velika većina država članica EU koliko je rekao premijer samo dvije države nisu ušle u tu strukturiranu suradnju Danska i Malta, Ujedinjeno Kraljevstvo je ionako na izlaznim vratima. Dakle i 25 država je izuzetno veliki broj koji omogućuje razvijanje suradnje u tom području. Naravno postavljat će se pitanje i komplementarnosti djelovanja NATO i EU u tom području, ali i Hrvatska je kao što je rekao predsjednik Vlade da ovdje ima jasne interese naročito kod uspostave europskog obrambenog fonda naročito za razvitak naše vojne industrije. Sad jedna tema koja na žalost rekao bih bila je dosta prisutna i u našim raspravama, jer je Hrvatska kandidirala za jednu od sjedišta Agencija EU koje se moraju premjestiti nakon izlaska Ujedinjenog Kraljevstva iz EU. Riječ je o dvije agencije, o Agenciji za lijekove i o Agenciji za bankovni nadzor. Međutim, kako je cijela ta priča završila moramo iskazati ne malo nezadovoljstvo konačnim rezultatom neću reći u onom smislu da RH nije polučila rezultat koji se možda barem malo očekivao da dobije sjedište jedne od Agencija EU, nego i sama činjenica da je upravo rasprava o tome i naročito odlučivanje o tome u EU pokazalo da na žalost postoji jedna snažna podjela između starih, recimo to tako uvjetno zapadnih članica EU i novih istočnih članica i upravo odlučivanje o sjedištima tih agencija je pokazalo nažalost taj duboki raskol i ona načela koja su bila proklamirana 2003. godine da će se sjedišta novih agencija načelno, da će imati prednost one države članice u kojima ne postoje sjedišta agencija EU. Nažalost to načelo nije poštivano sa jednim smiješnim obrazloženjem da se u ovom slučaju nije radilo o novim agencijama koje treba locirati na području neke države članice nego o premještanju već postojećih agencija, jedno vrlo loše obrazloženje. Sama činjenica da nijedna nova država članica sa svojom prijavom i sa svojim ponovnim sjedištima nije ušla u finale izbora nego su to bile isključivo starije članice nije bila dobra poruka, apsolutno loša poruka koja će sasvim sigurno ostaviti gorak okus za sve nove države članice EU. Ne znam koliko ste o tome formalno i neformalno raspravljali na sastancima Europskoga vijeća, formalno ne vidim o tome traga. Ako ste neformalno raspravljali moram reći i u ime našeg kluba da odluka apsolutno nije bila dobra. Sljedeće o čemu bih želio reći u ime kluba, a to je ono pitanje koje sam vam i postavio, to je važno pitanje koje će sigurno dominirati sljedećom godinom. Vi ste mi načelno odgovorili da postoji mogućnosti i šansa kojoj se svi nadaju da iduće godine neće dominirati rasprava o kažnjavanju jedne države članice zbog kršenja temeljnih vrijednosti EU iz članka 2. Ugovora o EU i da će se taj najgori crni scenarij izbjeći. Činjenica je da Europska komisija pokrenula tu proceduru, da je ona pokrenuta 20. prosinca prošle godine, da postoji taj rok od tri mjeseca da Poljska vlada odgovori na posljednje preporuke Europske komisije, ali ne bi bio tako veliki optimist kao što ste vi bili u odgovoru koji ste mi dali. Naime u toj preporuci traži se od Poljske da izmijeni ili povuče niz zakona koji su donijeti u prethodnom razdoblju, zakona koji se odnose na Vrhovni sud, na redovne sudove, na nacionalno sudbeno vijeće, da se u potpunosti uspostavi neovisnost Ustavnoga suda, da se priznaju odluke Ustavnog suda, da se objave sve odluke Ustavnog i sve to što Poljska vlada odbija u proteklih dvije godine trebalo bi se obistiniti u sljedeća tri mjeseca. Zato za razliku od vas nisam optimista. To će pitanje vjerojatno se pojaviti i pred Europskim parlamentom koje mora dati prethodno mišljenje za Vijeće, ali ne zaboravimo Europski parlament je već tri puta o tome raspravljaju. U posljednjoj rezoluciji koju je donio o tom pitanju odlučivao je sa više sa dvotrećinskom većinom o kršenju temeljnih vrijednosti u ovom slučaju kada je riječ o nizu zakona koji su donijeti u Poljskoj. I naravno molio bih da se tu pravi razlika između države koja nam je prijateljska i naroda koji je prijateljski u odnosu na možda jednu Vladu, jednu parlamentarnu većinu koja je donijela određeni zakon. Ja nikada ne bih jedno poistovjetio s drugim, ali to će biti važno pitanje. Ono što bih rekao u ime kluba bilo bi dobro da tu odluku u ime RH da se ne donosi samo na razini Vlade ili vas kao predsjednika Vlade nego da se o tom pitanju raspravi i u Saboru pa i na nadležnom Odboru za europske poslove jer je riječ o izuzetno važnoj odluci i vi ste toga apsolutno svjesni. I kao što ste sami rekli da je to često pitanje kada se pokrene možda i pitanje bez povratka. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imate jednu repliku, to je poštovani kolega Grmoja. Izvolite.
Poštovani kolega Podolnjak. Spominjali ste situaciju oko Poljske, ja sam tu uvijek više na strani suverenih država i njihove odluke da uređuju stvari u svojoj zemlji po svojoj volji. Ono što mi imamo nažalost u Hrvatskoj, a što se događa sada i s ovom Vladom je jedna politika u kojoj ni ono što je naše suvereno pravo ne uspijevamo ostvariti ili ne želimo implementirati poput isključivo gospodarskog pojasa. Naime, Most nezavisnih lista je uputio u proceduru odluku odnosno u javnu raspravu Odluku o proširenju jurisdikcije RH na moru, međutim vidimo da iako u HDZ-u postoje određeni glasovi koji to podržavaju poput Davora Ive Stiera, imamo situaciju da premijer Plenković ne želi ići u tom smjeru što pokazuje da Hrvatska niti ono što je njeno suvereno pravo, što zapravo mora napraviti po UN-ovoj Konvenciji i pravu mora iz '82. godine, ali i po preporukama koje dolaze iz Europe da hrvatska Vlada koja se voli predstavljati znači stranka koja se voli predstavljati kao domoljubna i to se boji napraviti, a to naša ne samo obveza, to je naše ne samo pravo nego i obveza da napravimo. Pa ja bih molio da to prokomentirate u kontekstu ovoga što ste govorili znači pritisaka iz Europe prema Poljskoj, ali i Hrvatske kao suverene države koja ne želi implementirati ni ono što ima obvezu implementirati.
Odgovor na repliku.
Zahvaljujem kolega Grmoja. Ma ja sam samo načelno rekao da će to važno političko pitanje za sve države članice pa i za europska tijela biti na dnevnom redu. Ja nisam zauzimao nikakav osobni stav jer samo sam apelirao da se o tom raspravi i u Hrvatskome saboru. Ono što ste vi rekli je važno pitanje za sve države članice EU koje su i pomorske države i imaju otvoreni izlaz na otvoreno more. I ono što je važno reći i što treba reći u ovom Hrvatskom saboru, ogromna većina država članica EU koje su pomorske države sa izlazom na otvoreno more proglasilo u potpunosti u cijelosti isključivi gospodarski pojas. Ako je to učinila i Francuska i UK, Španjolska, ako su to učinile Njemačka, Danska, Švedska, Finska, Poljska, Letonija, Estonija itd. da ne nabrajam sve države članice kao svoje suvereno pravo prema UN konvencije, mi ne očekujemo ništa ni više ni manje, nego da Hrvatska učini ono isto što su legitimno s punim pravom učinile i sve druge države članice EU koje su to htjele u nekom trenutku i učinile i prije RH. Dakle ono što je važno naglasiti da je to učinila velika većina država članica EU koje to pravo imaju i koje nisu u nekom posebnom sporu kao što Grčka ima s Turskom pa imaju određene probleme. Ono što mi očekujemo da zapravo pokažemo da možemo na isti način iskoristiti to suvereno pravo kao što su ga iskoristile i druge države članice koje imaju izlaz na otvoreno more. Ako su sve one vidjele ne samo potencijalne nego i stvarne koristi, benefite od te odluke oni sasvim sigurno postoje i za RH.
Idemo dalje, iduća rasprava Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e i kolega Branimir Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, poštovani gosti. Mi danas slušamo ovdje izvješće predsjednika Vlade o formalnim i neformalnim sastancima unutar EU i vidimo da je nakon 15 mjeseci od formiranja ove Vlade ono došla u raskorak sama sa sobom. Naime, gospodin Plenković je krenuo vrlo ambiciozno u širenju kako on kaže mainstreama promoviranju politike Europske komisije, Europskog parlamentima kojima je prije nego je došao na ovu dužnost i sam pripadao, ali evo u ovim potezima koje možemo iščitati iz ovih izvješća kao i nekih drugih djelovanja vidimo da polako dolazi u sukob sa tom istom EU pa mogli bismo reći i sam sa sobom. Vidimo da su zastupnici HDZ-a u Europskom parlamentu glasovali suprotno nego ostali zastupnici Europske pučke stranke, konkretno u slučaju Poljske koja prema mišljenju Europske komisije ugrožava demokratske institucije kao što su civilno društvo, neovisno sudstva, ljudska prava, posebno pravo žena. Za one koji ne znaju samo za kratku ilustraciju naveo bih citat poljskoga zastupnika Janoša Korvina u Europskom parlamentu koji je izjavio, doslovno citiram „Naravno da žene moraju zarađivati manje od muškaraca, slabije su, manje su inteligentne i zato moraju zarađivati manje“. Takvoj poljskoj politici zastupnici HDZ-a u EU parlamenta dali su podršku, jedini od Europske pučke stranke, čak su i poljski zastupnici Pučani glasali za rezoluciju Europskog parlamenta ali ne i zastupnici HDZ-a. Tek nakon intervencije, a volio bih da mi predsjednik Vlade objasni čije, oni su promijenili mišljenje pa sada nisu bili protiv nego su ostali samo suzdržani. To su bili Ivana Maletić, Dubravka Šuica, Željana Zovko i Ivana Tolić. Neka se znaju imena tih ljudi. Vidimo također inicijativu „Tri mora“, to je nekakva mala EU unutar velike EU, a mogli bismo je nazvati obnovom nekakve predratne male atante ili tzv. sanitarnog kordona koji su izmislile SAD nakon Boljševičke revolucije 1917. godine. Taj pritisak SAD-a koji očito ide prama Hrvatskoj i Hrvatska mu je sve više podložna, vrlo se jednostavno vidi i u slučaju glasanja za Jeruzalem kao glavni grad Izraela. Od 172 države, 128 država je bilo protiv odluke SAD-a, 35 je bilo suzdržanih, a samo 9 su podržale SAD među kojima su takve velesile od tih 9 kao što su Mikronezija sa 100 tisuća stanovnika ili Nauru sa 13 tisuća stanovnika, znači koliko ima jedan mjesni odbor u Zagrebu toliko ima ta kao država koja podržava veliku velesilu SAD. Ali tu se našla i Vlada gospodina Plenkovića i njihovi zastupnici u UN-u koji su bili suzdržani jer su se oni jako prestrašili šta će reći Američko veleposlanstvo. I sada umjesto da Hrvatska bude u društvu razvijenoga i kulturnoga svijeta država kao što su recimo Njemačka, Velika Britanija, Francuska, Japan, Kina, Indija, Rusija mi smo u društvu sljedećih država Vanuatua, Solomonskih otoka, Južnoga Sudana, Runade, Kiribatia, Barbadosa i Bermuda, to je društvo to je taj mainstream u koji nas naš premijer želi svrstati. Ponavljam također da Hrvatska prodaje oružje Saudijskoj Arabiji glavnom američkom savezniku na Bliskom Istoku iz arapskog svijeta, a da ne zna gdje to oružje završava. To je kršenje međunarodnih normi. Znamo da se to oružje koje Hrvatska isporučuju Saudijskoj Arabiji isporučuje teroristima, da se njime vrši agresija u Jemenu, da se ubijaju ljudi, da se stotina tisuća djece ostavlja bez njihovih domova. Da li je Hrvatskoj potrebno takvo svrstavanje u 21. st.? Tko je i s kojim pravom doveo ovdje vojno izaslanstvo Saudijske Arabije u Sabor, Hrvatski sabor u uniformama, pazite, da im mi plješćemo. Ja vam se divim, da ste pljeskali, ja nisam pljeskao i nikad im neću pljeskati. Ljudima s krvavim rukama, pošten čovjek ne plješće. Vidimo također da je gospodin predsjednik Vlade imao vrlo veliki problem s Agrokorom koji također nije znao riješiti bez pomoći Amerikanaca. Mene zanima što će se dogoditi kada SAD kako su najavili za 120 dana istupe iz nuklearnoga sporazuma sa Iranom koji je dakle, suprotan onome sporazumu koji je potpisala EU, da li će i tom prilikom HDZ-ovi zastupnici glasati protiv EU ili će podržati, odnosno, podržati će ponovno SAD. Nevjerojatno je to podržavanje američke politike, ali je očito da ono postoji. Ja bi samo usporedio, evo, jednu sličicu malu. Pogledajte npr. da Hrvatska predsjednica ne može čak niti priči Bijeloj kući, nego se mora slikati pred ogradom, a istovremeno je ruski predsjednik primi 2 sata u prijateljski razgovor. Čemu je nama potrebno da toliko budemo podložni i da se toliko striktno svrstavamo na jednu stranu? Jer očito je da SAD žele nametnuti svijetu politiku prava jačega, prava bogatijega i tome se treba suprotstaviti, a imamo priliku, dakle, eto, barem unutar te EU, koja dakle, ima sasvim drugačije mišljenje, znači nekakav otpor postoji, ali ne dakle, i u Hrvatskoj. I zato bi bilo puno važnije, da od ovakvih izvješća koje sada slušamo o sastancima unutar EU, premjer podnese izvješće o formalnim i o neformalnim sastancima sa američkim dužnosnicima. E onda bi puno više saznali o hrvatskoj vanjskoj i unutrašnjoj politici nego što znamo sada. Jer očito je ta politika važnija, ti sastanci su važniji od ovih sastanaka o kojima sad slušam. Također bi se htio osvrnuti, na ovo izvješće evo, recimo na str. 7 se govori o tome, kako, o politici Europske središnje banke, koja je dakle, jedino rješenje za dugogodišnju recesiju i za pad BDP-a i dolazak deflacije, pronašlo u tome da stvara novac odnosno, da tiska novac. Europska središnja banka tiska godišnje 60 milijardi eura. Ona vodi dakle, aktivnu monetarnu politiku već pune 4 g. i zanima me kako je moguće, da HDZ u Europarlamentu podržava dakle, aktivnu monetarnu politiku a u Hrvatskoj istovremenu takvu monetarnu politiku ne dozvoljava, odnosno, ne dozvoljava HNB-u da ona sama stvara novac i da odnosno, da ga tiska. Štoviše kad Živi zid preloži jednu takvu mjeru koja dakle, postoji unutar EU, onda se nas optužuje za redikule, neznalice i manje-više za da želimo provoditi politiku ne znam … [[Govornik se ne razumije.]] i printanja novca na računalima. Nisu EU mogle pomoći nikakve mjere štednje, nikakvo smanjenje kamata, nego aktivna monetarna politika. Zašto to pravo koje ima EU i Europska središnja banka nema Hrvatska? Zašto EU ima u Hrvatskoj veće ovlasti nego što ih imamo mi sami? Također vidimo da se na tim sastancima u Europi premjer hvalio za zapošljavanje mladih. Evo, on je kaže, smanjio broj nezaposlenih mladih. Da li vi doista vjerujete da u Hrvatskoj mladi rade više nego što su radili prije 5 g.? Pogledajmo ovu statistiku koja dakle nudi Državni zavod za statistiku. Nije ju izmislio niti Branimir Bunjac, ni Živi zid, nego konkretno, na Državnom zavodu za statistiku, piše sljedeće, 2011. g. u Hrvatskoj je bilo 550000 osoba između 20-29 g. a 2016. je bilo 499000 osoba u istoj toj dobi. Znači u Hrvatskoj je u 5 g. nestalo 51000 mladih. Znači ne da se smanjio broj nezaposlenih mladih, nego se smanjio broj mladih, to je istina. A zašto su se smanjili? Pa smanjili su se zbog iseljavanja i smanjili su se jednostavno zbog lošega demografskoga prirasta. Istovremeno taj isti Državni zavod za statistiku nas obavještava da se značajno povećao broj ljudi iznad 70 g. To je hrvatska stvarnost. To je prava statistika. Premjer je naravno, u svojem programu vjerodostojno, vjerujem da on to nije sam pisao, najavio otvaranje 180000 radnih mjesta. Gdje su ta radna mjesta? Što čini ta EU, ili ne znam američko veleposlanstvo, da nam pomogne da otvorimo ta radna mjesta. Kaže se, je ove godine, evo sad je već trećina manda, je službeno prošla, otvorili smo 10000 ljudi se zaposlilo, ali na koji način? Tako što je netko dobio stručno osposobljavanje, pa se sad tvrdi on radi. Čovjek koji je na stručnom osposobljavanju, nema uplaćene doprinose, on ne radi. Neće imati mirovinu, od toga što je na stručnom osposobljavanju. Isto tako je ministar Marić uveo ugovor o dijelu, da je ugovor o dijelu, kao rad. Nije. Radi isključivo onaj koji ima ugovor o radu. Molim, vas pokažite statistiku ljudi, koji imaju ugovor o radu. Onda ću vam priznati, da ste eventualno neka radna mjesta otvorili. A vidjeti ćete da kad usporedite ovu statistiku, koju sam vam ja sad rekao se broj zaposlenih ustvari smanjio. I još jedna retoričko pitanje, ako i otvorimo 180 tisuća radnih mjesta tko će raditi na njima, koga ćemo zaposliti kada više nikoga nemamo? Možemo otvoriti milijun radnih mjesta kada nema ljudi, nema ljudi. Što nam nudi naša Vlada kao rješenje za izlazak iz krize? Umjesto provođenja nekakvih stvarnih reformi, umjesto provođenja aktivne monetarne politike, umjesto da povlači državničke poteze, da riješi recimo pitanje javnih natječaja, da vrati povjerenje u institucije Vlada nam najavljuje ocjenjivanje državnih službenika, ocjenjivanje, uvodi nam političku podobnost. Oni sada će ocjenjivati, evo može se misliti kako će mene premijer Plenković ocijeniti. Ja sam siguran da će mi dati pet čim vidi kako ja radim, garantirano ću dobro proći. A zašto neću dobro proći? Reći ću vam zašto, zato što nisam član HDZ-a, pa da je to tako zastupnice Perić. Vi želite ljude disciplinirat po stranačkoj osnovi, a ne po stručnoj, to je smisao vašeg ocjenjivanja. Vi želite uvesti cenzuru, pogledajte ove koještarije koje se sada predlažu u vezi Poslovnika, jednu minutu će govoriti zastupnici u replici. Pazite, ja ću doći u Zagreb, tu ću provesti sedam, osam sati da bi mogao govoriti jednu minutu. To će biti twiter Sabor. Velika demokratizacija po nalogu Europske komisije i ne znam više koga, Donalda Trumpa, … šta ja znam kako se zovu ti besprizorni likovi koji su uvijek od nas pametniji i čije upute moramo slijepo slijediti. Najbolje da odmah uvedemo zakletvu tih državnih službenika ko u srednjem vijeku, izvadi se mač, klekne se, zakunem se na podaništvo i to je to, vratimo kotač povijesti tisuću godina unazad. Zašto bi se zamarali sa strankama, zašto bi slušali šta Živi zid priča, važno je samo da se izvršavaju direktive. A iskorišteni ste, ja vam to moram reći predsjedniče Vlade, iskoristili su vas i odbacit će vas isto kao što su odbacili sve one prije vas koji su pristali biti marionete da rade protiv interesa svoga vlastitoga naroda. Prema tome, kratko želim zaključiti jer više nemam vremena. Hrvatska mora preispitati svoje članstvo u EU, isto tako ako je potrebno kao što ga preispitala i Velika Britanija. Ja ne mislim da je Velika Britanija loš primjer koji mi ne bismo trebali slijediti. Hvala lijepo.
Tri su replike. Prvi je na redu kolega Pernar. Izvolite.
Uvaženi kolega Bunjac spomenuli ste to što se Hrvatska po pitanju Jeruzalema u Glavnoj skupštini UN-a svrstala uz bok Donalda Trumpa i raznih mikrodržava i egzotičnih država koje su sve samo ne samostalne i suverene. Time je Hrvatska pokazala da nema svoju vanjsku politiku, da nije čak bitno ni mišljenje Bruxellesa, ako je mišljenje Washingtona. Međutim, ne valja samo krivi HDZ za podaništvo, HDZ odnosno premijer Plenković i Hrvatsku u UN-u predstavljaju zajednički stranke vladajuće većine, nju čine među ostalim i stranka Milana Bandića na čijoj je listi bio i svojedobni muftija Ševko Omerbašić koji je predstavljao Islamsku zajednicu u Hrvatskoj i koji je bio na listi Milana Bandića na izborima. I sada što se događa, Bandić je dio Vlade koja je usmjerena protiv interesa palestinskog naroda i protiv interesa islamskoj svijeta i zbog toga je svojim sudjelovanjem u toj stranci odnosno prihvaćanjem da bude na njenoj listi i svojedobni muftija Ševko Omerbašić prešutno podržao ovu odluku Vlada o tome da se prizna Jeruzalem kao prijestolnica Izraela, a ne Palestine. Nažalost, našem premijeru su puna usta Krima, ali vjerujte mi gospodine Plenković da ljudi koji žive u okupiranoj Palestini mogu sanjati o pravima koje imaju stanovnici Krima. Eto toliko o ljudskim pravima i demokraciji i poštivanju međunarodnog prava. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepa. Zastupniče Pernar, to je tako, znate treba malo podviknuti, malo treba podviknuti i kada malo podviknete odmah se promijeni mišljenje za 180 stupnjeva. Ja danas mislim na jedno, danas sam za mainstream, danas sam za Europsku komisiju za Junckera, ali čim neko na mene podvikne joj odmah moram promijeniti mišljenje jer ne znam možda će … lešinarski fond otkazati poslušnost, možda će oko Agrokora izbiti neki problemi pa će se Vlada tresti, pa će možda pasti, a ne bi bilo dobro da neko padne jer naravno ne bi bilo dobro na osobnoj razini, a za državu bi to možda bilo dobro, a ovako ne i zato je vrlo važno da se u politici podvikne. Treba reći ako nećete slušati nećete dobiti novce i to je isto jako važan argument, čim čuje se da nećete dobiti novce odmah treba prihvatiti mišljenja. Sve se može kupiti danas. Može se kupiti ne samo politička poslušnost, može se kupiti prijateljstvo, ljubav, svašta, može se kupiti vjerojatno i sam Bog po mišljenju onih koji pristaju na takve akrobacije. A čovjek koji ima svoj stav, a ja sam čuo prošle godine u isto ovo vrijeme ovdje da je predsjednik Vlade sljedbenik mainstreama, ima i fonogram, on slijedi EU. Pa zašto onda nismo glasali isto ko Francuska, Njemačka, Italija, zašto? Šta se sada dogodilo da je on toga mainstrema odustaje, koji su razlozi, koja je to palica koja se nalazi iznad naših glava koja nam prijeti i kaže e ne, morate ovako. Što je to? To su dolari, to su neki ugovori. Koje to koristi imamo mi. Evo ja bi volio čuti, koje smo mi sad koristi imali od toga, konkretno što smo bili suzdržani i što smo se osramotili pred cijelim kulturnim svijetom? Hvala.
Druga replika, poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Evo, prije nego što dam repliku, samo bi upozorio na nedolično ponašanje gospođe … [[Govornik se ne razumije.]] koja slikaje ovdje saborske zastupnike, fotogram se, to nije mjesto, predsjedniče, da se na taj način ponaša zamjenica predstojnika Ureda Vlade RH. Kolega Bunjac, vi ste govorili vrlo jednu bitnu stvar, a to je suvremenističke odluke Hrvatskog parlamenta, koji jednostavno se zaobilazi. I spomenuli ste brojne stvari i zaista vjerujem da pod pritiskom nećemo izgubiti Savudriju, da pod pritiskom nećemo ni izglasati gospodarski pojas, naš cijeli teritorij da kontroliramo to je suvremeno pravo RH. I prirodna bogatstva i ljudi, to je ono što trebamo zaštiti. I zaista ste postavili jedno pitanje, koji su tajni sastanci premjera Plenkovića, citirati ću vas doslovno sa američkim dužnosnicima i razno raznim činovnicima. Ja sam zaista protiv tih tajnih sastanaka, dodvoravanja, palice nad glavom. Ali, isto tako, kolega Bunjac, sam suvremenost, sam protiv toga, da idemo na ručkove sa … [[Govornik se ne razumije.]] da se njemu klanjamo, da ručamo i da on govori što će biti u Hrvatskoj. Bio Trump, bio Tusk, bio Asimovi, bio NATO, Hrvatska mora imati suvremenu politiku. Niti Asimov, niti Dveri, niti bilo tko Hrvatskoj državi ovome Parlamentu, ne smije držati palicu iznad glave, bilo kome. To je moj stav, a i vi imate suvremenističke stavove i vjerujem da ni Asimov ni Trump, neće, da niste za to da drže palicu nad našim glavama jer Hrvatski parlament, jedino je Bog iznad njega. To smo suglasni i zbog toga vaše ponašanje, privatno uskladiti s time. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Hvala lijepo, uvažani zastupniče Bulj. Potpuno se slažem s vama u ovome dijelu, da nitko ne treba iznad Hrvatske imati bilo kakav … [[Govornik se ne razumije.]] Znači ne treba imati ni Rusija, ni SAD, ni EU, ni Kina, dakle, tu smo potpuno suglasni. Svaka stranka mora imati svoj vlastiti stav, hrvatska stranka, koji se temelji na njezinom programu. Sve drugo jednostavno, bilo bi … [[Govornik se ne razumije.]] ali to kad vi, govorite nešto Živome zidu, ja bi se htio samo, kao neku kritiku, osvrnuti na to da ste vi dva puta, dignuli ruke za HDZ. Pa vi ste dignuli ruku za premjera Plenkovića, pa vi ste prošle godine, isto to izvješće njegov, podržali u prvom mjesecu. Imali ste Ministarstvo, ovo, policije, imali ste Ministarstvo pravosuđa, imali ste Ministarstvo okoliša, što ste čekali s Plitvičkim jezerima? Tamo ste napravili iste takve dvore, kakve vi spominjete, kakvi su prije vas imali lički HDZ-ovci. Tamo ste se gostili, častili, imali sastanke, stranačke kako se zove domjenke, itd. I isti ste bili. Da vas nije premjer Plenković izbacio iz Vlade, još biste još dan danas dizali ruku. … [[Upadica se ne čuje.]] Eto samo zato ste vi oporba. Sad biste danas govorili, kak je ovo izvješće super, genijalno, a kako u biti mi to ne kužimo. Prema tome, nemojte molim vas, na nas prebacivati odgovornost, imali ste priliku dva puta. A reći ću vam još nešto, sada kada me već vučete za jezik, da imate treću priliku i nju biste uzeli. I teći put biste išli tamo i to naš premjer vrlo dobro zna, a i svi vas koji vas slušao. Hvala vam lijepo.
Ja bi podsjetio da je tema današnje rasprave Izvješće premjera o sastancima Europskog vijeća, pa vas molim da se držimo teme, otišli smo malo u jednom drugome pravcu. Možda je zabavno, ali to nije tema današnje rasprave. Povreda Poslovnika, kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Članak 238. Poslovnika prekršio, ja sam se citirao na premjera, tj. na gospodina Bunjca u jednoj izjavi i rekao sam ono što je istina, da ova opcija u kojoj sam ja je suvremenistička, niti je ruska, nego je čisto hrvatska, niti američka. To je najbitnije. Ovo je čisto hrvatska opcija, a kolega Bunjac, radi istine, da nije Most i da nije bilo 12 ljudi, imali ste jednog saborskog zastupnika, po prvi put, izvanrednih izbora i glasnoga ne, vi ste isto u Parlamentu, vi ste zbog toga. I narod vas izabrao, imate taj legalitet. Međutim, prigovarati nama, vi koji večerate sa Asimovim i dogovarate hrvatsku strategiju, isti je par opanaka kao i što razgovaraju sa američkim činovnicima i briselskim činovnicima. Za mene tu nema razlike. Hvala.
Što je podređeno od Poslovnika, niste bili rekli, kolega Bulj … [[Upadica se ne čuje.]] Ali što? … [[Upadica se ne čuje.]] Morate objasniti što je bila povreda Poslovnika, jer niste objasnili. Dobro. Kolega Pernar, vi ste isto nešto htjeli.
Kolega Bulj je povrijedio Poslovnik time što je umjesto stvarne povrede poslovnika zapravo koristio neki odgovor na repliku, koja nam je već odgovorena i zapravo je time zloupotrijebio Poslovnik. Ali, ono što je ključno, kaže, kolega Bulj, da je on s kolegama štitio interese Hrvatske. A s kojim kolegama, s kolegama iz HDZ-a, dva puta je štitio i na kraju, što je najgore, podržavao je proračun, podržavao je ova ista izvješća koja sad osuđuje i isti proračun protiv kojeg je sada glasao.
Samo malo, kolega Pernar, niste rekli uopće što je povrijeđeno niti koji članak i molim vas da ne zloupotrjebljavate.
Hoću reći, da ga gospodin Plenković nije izbacio iz Vlade [[Upadica: Samo malo kolega Pernar, samo malo.]] i dalje bi podržavao istu Vladu, to sam htio reći.
Dakle, prekidamo ovakvu raspravu, danas smo razgovarali vrlo korektno, držali se teme, sada ste otišli u potpune druge vode, počeli ste ponovno zloupotrebljavati institut povrede Poslovnika zbog čega ćemo i mijenjati Poslovnik, a ne da vam se oduzme pravo govora nego zato što ovo radite i ja vas molim da prekinemo tu raspravu i da se vratimo temi koja je predmet današnjeg dnevnog reda. Pa bih molio sada kolegu Mišića imate vi repliku. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolega Bunjac, slušajući vas u vašoj raspravi vi niste za Europu, niste za Ameriku, niste za ovo, niste nizašto jel upitno je članstvo EU, zašto razgovaramo sa Amerikom. Pa mi moramo znati da je ovo jedan globalan svijet, da u ovom globalnom svijetu moramo razgovarati da opstanemo naravno i da napravimo neke poslove sa tim zemljama, Međutim kada je pitanje sada evo spomenuli ste Ameriku, vi dobro znate da smo 70 godina živjeli u komunizmu gdje smo morali stalno pratiti ruski sistem i komunističku partiju i 70 godina bila demokracija samo za pojedince, a za većinu naroda nije. Mi moramo znati da je hrvatski narod izabrao Europu i želi biti u Europi, slažem se sa vama ako neka vlada ne radi dobro da treba svakako kritizirati i napraviti ali moramo znati da je ove i prošle godine bio suficit i po prvi puta u 25 godina da je ova Vlada posložila bar nešto da u Hrvatskoj bar smo na nuli, nismo više pozajmili nego što smo potrošili tako bi to rekao. Sigurno ćete mi reći sada poslije ovoga, ja sam dao ruku Vladi i zbog toga to govorim. Ne, ja nisam ni u HDZ-u, ni u SDP-u ni u jednoj stranci, ali govorim da mi moramo jednostavno gledati da li ta Vlada pravi, a pravi u ovom trenutku jedan dobar posao za Hrvatsku ja osobno mislim tako, ne govorim populistički jel vidim i po svim parametrima, a ako i mjerimo ekonomskim da mi idemo u pravom smjeru. Prema tome, ako budemo i ovu godinu i sljedeću napravili to isto, sigurno ćemo podići još veći BDP i sigurno stabilizirati državu, a ne na ovaj način kada vi nećete ni s kim, a stalno bi kritizirali. Znači morate se uvatiti vlasti kao i svi drugi, uć u jednu stranku kao što je isto pokušao Most pa onda pokušati mijenjati. Ne mijenja se na ovaj način kao što vi to radite. Hvala vam.
Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Mišić. Nije točno da mi ne želimo s nikim, mi želimo biti s nekim. Znate tko je to? Hrvatski narod. Eto, želimo biti s njim. A onda možemo dalje razgovarati sa kim bude potrebno, ali ne na način da budemo snishodljivi, ne na način da nas neko prisiljava da radimo nešto što smo malo prije utvrdili da nije u skladu s onim što hrvatski narod očekuje. Ja bih vas ovdje samo htio ispraviti dvije stvari. Prva stvar, komunizam je u Hrvatskoj trajao 45 godina, a ne 70, a s druge strane vi pričate o suficitu, pa ako mi imamo suficit zašto ova Vlada donosi plan zaduživanja u tri godine od 173 milijarde kuna? Imamo suficit, onda hajmo trošiti višak novca. Znači kako vam Vlada prikazuje taj suficit, to bi recimo bilo kao da ja trošim novac za hranu, režije i za kredite, ali prikazujem prihode samo u segmentu hrane i onda ne znam uštedim 100 kuna na hrani i velim evo imam suficit. A istovremeno imam ne znam kredite ili nisam platio režije. Ili otprilike, Vlada je dužna osam milijardi kuna za zdravstvo, onda kaže nećemo platiti 2017. nego ćemo platiti 2018. i kaže evo riješili smo problem. to je recimo rješavanje problema ja imam temperaturu i onda razbijem toplomjer, kažem evo problem se riješio. To vam je ta logika. Ili ne znam recimo ne platim struju ovaj mjesec i velim gle imam 300 kuna više novaca. Nema suficita jer da ima suficita svima građanima u Hrvatskoj bi se plaće povećavale i još bismo mi davali kredite drugim zemljama, a ne one nama. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Domagoj Milošević. Izvolite.
Kolega Bunjac, postoji bitna razlika između refinanciranja starog duga i uzimanja novog duga, treba bar nekakve osnovne ekonomske pojmove znat za javno raspravljat. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče hrvatske Vlade sa suradnicima, drage kolegice i kolege. Uoči ove godine 5. obljetnice hrvatskog članstva u EU još uvijek mi se čini da pa čak ni u sabornici nismo do kraja osvijestili da su sve te europske teme naše domaće teme, da se ovdje razgovara o domaćim politikama i da su izazovi koji su pred EU ne samo tamo u Bruxellesu i u hodnicima Bruxellesa nego pred svima nama. Hvala dragom Bogu da neke od tema koje uglavnom okupiraju top tri, četiri po svim javnim istraživanjima javnog mijenja EU i europskih građana posebno na zapadu, hoćete terorizam, sigurnost, migracije uglavnom nisu hrvatske teme za sada. Dakle teme se razlikuju, ali međutim izazovi pred Europskim kontinentom su zajednički, dakle ne samo migracijski, sigurnosni, tehnološki, klimatski, socijalni, ekonomski. Ja bih volio čuti od vas euroskeptika neke argumente kako bi se mi sigurno lakše nosili sa svim tim globalnim izazovima kojima se teško nose pa i neke ekonomije koje imaju trilijune eura BDP-a. Vratimo se izvješću. Krenut ćemo s migracijama, migracije neće niti nestati, niti će prestati s obzirom na demokratska kretanja prije svega u Africi i klimatske promjene savršeno je jasno da ćemo svi u desetljećima pred nama nositi sa migracijama i to na bojim se sve teži i intenzivniji način. Zbog toga prvo želim reći da podržavamo nastojanja Europskog vijeća kada su pitanju migracije i reći ću, dakle 1. pozorno praćenje svih migracijskih ruta i spremnost na brzu reakciju, 2. fleksibilnu i koordiniranu uporabu svih raspoloživih instrumenata Unije i država članica, potporu izravno pogođenim ili uključenim članicama kojih je mnogo, 4. snažnu suradnju s međunarodnim partnerima kao i zemljama podrijetla tranzita i odlaska i 5. smanjenje poticanja nezakonitih migracija kroz učinkovito vraćanje migranata. Zaključno treba nastavit suradnju sa Turskom oko migracije, cijenimo da se intenzivno razgovara i razmišlja i o potpori državama jugoistočne Europe koji nisu članice EU, a ključni cilj Vijeća sa kojim se slažemo je učinkovit nadzor vanjskih granica što treba omogućiti ukidanje privremenog graničnog nadzora unutarnjih granica. S obzirom na sve ovo navedeno čini se da je nužnost obuhvata svih država članica Schengenskim prostorom konačno došlo do svih članica i vjerujem da ćemo u sljedećih godinu dana svjedočiti da će i Hrvatska biti punopravna članica i Schengen prostora. Ono što međutim također smatram da je tek nužno raspraviti na razini Unije a to su nejednak položaj i posljedično različiti stavovi oko prihvata migranata i azilanata. S jedne strane dakle imamo zemlje iz kojih domaće stanovništvo odlazi, prije svega govorim o istoku EU, tu spadamo i mi i naša zemlja gubi stanovništvo. S druge strane naravno su visoko razvijene zemlje zapadne članice koje u dobroj mjeri imaju imigracijske tokove ne samo sa istoka EU, ne samo iz Hrvatske nego i iz drugih kontinenata. Druga točka je digitalna Europa. Prije svega mi dopustite navesti ključne ciljeve odnosno alate za ostvarenje te digitalne Europe, a mislim da su primjenjivi u potpunosti na Hrvatsku. Prvo je regulatorni okvir usmjeren na budućnost, javni sektor i uprave koje su u potpunosti prešli u digitalno doba i predvode vlastitim primjerom. Drugo infrastruktura i komunikacijska mreža je vrhunske kvalitete, tu imamo što raditi. Treće zajednički pristup cyber sigurnosti, borba protiv terorizma i kriminala na internetu. Četvrto tržište rada i osposobljavanje, obrazovanje primjereno digitalnom dobu. I zadnje, daljnja ulaganja u istraživanje i razvoj, inovacije, ali učinkovit i pravedan sustav oporezivanja high tec kompanija kojih je sve više, koje djeluju hvala Bogu i u Hrvatskoj. Da je digitalizacija obuhvatila sve sfere ljudskog rada i djelovanja to nije novost, međutim ono što je čini mi se neposredno pred nama a to je robotizacija. Nisam siguran da znamo kud nas dalje vodi. Mislim na cijeli svijet. Na tren da se vratimo na ovo pitanje migracija i dovedem ga u vezu sa digitalizaciju, odnosno sa robotizacijom koja je pred nama ostaje otvoreno pitanje koliko su zaista u Europi nužne i migracija i radne snage sa drugih kontinenata s obzirom da će skori tehnološki napredak i ta robotizacija već u godinama pred nama ukidati ne samo tisuće radnih mjesta, nego i cijele sektore. Istraživanja zadnja pokazuju da će u godinama pred nama 50% svih radnih mjesta biti pod pritiskom, trebat će se mijenjati, prilagođavati. I stoga društva koja ne budu spremna na primjene i prilagodbe mogle bi biti i ozbiljno pogođena. U tom smislu podrška Vladi i vama predsjedniče Vlade u provođenju najavljenih reformi u ovoj godini. Te reforme koje će se provesti bit će ključan signal svima ljudima i tvrtkama da se moramo mijenjati i brže prilagođavati jer promjene i ovaj tehnološki napredak o kojem sam govorio nas neće zaobići, htio to netko ili ne. Ali nas mogu pregaziti u desetljećima pred nama ako ne budemo puno, puno brži i fleksibilniji nego što smo bili do sada. Treće je sigurnost i obrana. Uspostavljena je ambiciozna stalna strukturirana suradnja tzv. PESCO te se očekuje brza provedba prvih projekata. U okviru Europskog fonda za obranu očekuje se daljnji napor kako bi se omogućili zajednička nabava obrambenih sredstava ili njihovo zajedničko održavanje ili poboljšanje pristupa najnaprednijim tehnologijama kada je u pitanju obrana. U 2018. očekuje se donošenje europskog programa industrijskog razvoja u području obrane kako bi se već prvi projekti financirali iduće godine. Želim naglasiti da u svim dokumentima koji su meni došli pod ruku koje sam pročitao stalno se naglašava i sudjelovanje srednjih i malih poduzeća iako se radi o golemoj i vrlo naprednoj financijski zahtjevnoj obrambenoj industriji. Vjerujem da tu ima i dosta prilike za hrvatske poduzetnike. Zaključno pod dijelom sigurnost obrana treba naglasiti daljnji rad na provedbi cijelog niza prijedloga o suradnji EU i NATO saveza. Četvrto što se tiče radnih mjesta, gospodarskog rasta i konkurentnosti, ja se nadam i najvećim skepticima ili euro skepticima vjerujem da je jasno da bez dobrog funkcioniranja jedinstvenog tržišta unutar EU ne bi bilo dobrog, čvrstog oporavka pa ni u Hrvatskoj. Kad gledate zadnjih nekoliko godina i oporavak i od kud dolazi oporavak hrvatskog gospodarstva dolazi prije svega zahvaljujući privatnom sektoru, zahvaljujući izvozu u EU proizvoda i usluga. Tu spada naime i turizam. Daljnji napori tiču se usluga jedinstvenog digitalnog tržišta, Unije, tržišta kapitala i energetske unije. Nadam se da ćemo evo u najskorije vrijeme i mi ne tako nevažno doprinijeti toj energetskoj uniji i sigurnosti opskrbe LNG terminalom na otoku Krku i preuzeti svoju odgovornost ne samo za ovaj prostor oko nas nego i šire u smislu centralne istočne Europe i diverzifikacije opskrbe plinom. Svemu navedenom znatno će doprinijeti Europski fond za strateška ulaganja i daljnje proširenje i jačanje fonda. Vijeće naglašava i vjerujem da ćemo se barem oko ovog složiti svi u sabornici. Svi se stalno pozivaju na industriju i na proizvodnju, pa ćemo se valjda složiti oko toga da industrija ima ključnu ulogu kao pokretač rasta, zapošljavanja i inovacija. Bojim se da u tom pogledu malo zaostajemo, jer se sve više oslanjamo na turizam. Stoga transparentna privatizacija preostalog hrvatskog državnog portfelja u industrijskim tvrtkama ne bi trebao biti samo cilj, nego prije svega vjerujem alat za ubrzanje gospodarskog rasta i podizanje konkurentnosti cijelog hrvatskog gospodarstva kako nam se ne bi dogodilo ono o čemu sam govorio o digitalizaciji. Što se tiče trgovine sviđa mi se jasan stav da će se Unija boriti protiv protekcionizma, ali u isto vrijeme protiv nepoštenih i diskriminirajućih trgovinskih praksi narušavanja tržišta. Vjerujem da je taj balans moguć i također mi se sviđa stav da će se analizirati ulaganja iz trećih zemalja u strateškim sektorima unutar Unije pritom poštujući u potpunosti nadležnost država članica. Tu je pomalo odgovor i ovim našim euroskepticima u smislu tko šta može i tko šta ne može. Dakle, informirajmo ljude točno kako jest. Na kraju nešto o temama klimatske promjene, socijala, obrazovanje i kultura. Što se tiče klimatskih promjena EU i države članice nisu samo u potpunosti predane provedbi Pariškog sporazuma već želimo biti globalni lider u borbi protiv klimatskih promjena, nadamo se i vjerujemo da je mogući povrat SAD-a tom Pariškom sporazumu. Sa Socijalnog summita u Gӧteborgu lijepo je bilo i dobro je čuti da je potrebno staviti ljude, čovjeka na prva mjesta. Da bismo to ostvarili nužno provesti europski stup socijalnih prava na razini Unije i država članica uzimajući u obzir nadležnosti država ili Unije, ostvariti funkcionalan socijalni dijalog na svim razinama uključujući tzv. novi početak za socijalni dijalog na razini Unije, ostvariti rezultate glede novog programa vještina za Uniju u smislu usavršavanja, to nam treba dosta u Hrvatskoj i mislim da će nam to biti lakše unutar Unije nego izvan nje. Naglašavam na kraju ostvarenje Akcijskog plana Unije za borbu protiv razlike u plaćama između muškaraca i žena. Ovdje želim još jednom naglasiti ekonomske i socijalne razlike između istoga i zapada EU. Mislim da je to nešto što na dugi rok može ozbiljno ugrožavati samu stabilnost Unije i vjerujem, siguran sam da fokus gotovo svih politika u Bruxellesu unutar Unije treba biti upravo ubrzano smanjenje tih razlika između istoka i zapada EU. Obrazovanje i kultura su ključni za izgradnju, ali i očuvanje uključivih povezanih društava okrenutih budućnosti i napretku. Stoga podupiremo jačanje i proširivanje programa Erasmus +, jačanje strateških partnerstava među sveučilištima širom EU, poboljšanje učenja jezika sa ciljem da što više mladih govori uz materinji i dva europska jezika, uzajamno priznavanje diploma visokih učilišta, svjedodžbi sekundarnog obrazovanja. Poneki puta me zaista šokira kada čujem da negdje u Hrvatskoj se recimo ne priznaju diplome sa najboljih svjetskih sveučilišta i na kraju promicanje mobilnosti i sudjelovanje studenata u obrazovnim i kulturnim aktivnostima, među ostalim pomoć u europske studentske iskaznice. Moram ovdje reći da je i Hrvatski sabor i Odbor Hrvatskog sabora za europske poslove pokušava doprinijeti svemu ovome o čemu govorimo. Krenuli smo u organizaciju krajem prošle godine, nastavit ćemo tokom 2018., debata sa hrvatskim studentima koji širom Hrvatske na sveučilištima organiziramo zajedno sa studentskim zborom i sa predstavništvom komisije u Zagrebu. Jako sam sretan sa ishodom prve debate, zainteresiranošću studenata, komentarima, prijedlozima i razmišljanjima i zaista na tome zahvaljujem. Na kraju, klub HDZ-a prihvaća izvješće i pozivamo sve vas kolege da učinite isto. Hvala.
Hvala. Ipak je i vaše izlaganje par replika, prva je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi kolega Mikulić.
To je kolega Milošević inače.
Kolega Milošević, ispričavam se. Vi ste u svom izlaganju govorili o tome kako Plenković u Bruxellesu i HDZ ide rješavat mnoge globalne probleme, međutim građane Hrvatske zanimaju problemi koji imaju sada, danas i ovdje u Hrvatskoj. jedan od tih problema je što plaćamo preskupu cestarinu, što je vožnja autocestama postala luksuz, a drugi dio problema je vezan opet se vraćam na Uljanik, znači ti radnici za razliku od nas koji smo primili vjerojatno do 7. u mjesecu plaće i to lijepe plaće, nisu još uvijek njih par tisuća vidjelo niti kune svojih plaća. Nemaju od kuda plaćati režije kredita, nemaju od kuda plaćati hranu i sada zamislite dođe vam dijete i kaže dijete hoću čokoladu, ti nemaš za čokoladu djetetu, a vas to iz HDZ-a uopće ne zanima. I ja još kažem premijeru Plenkoviću gospodine zar ne vidite da su ljudi u problemu da ste trebali misliti na to, a on kaže ja sam o tome dovoljno mislio, mi smo imali nekakve mjere itd. Međutim svi potezi koje je HDZ potezao u smislu rješavanja problema u Uljaniku nisu dovoljna jer plaće i dan danas ne dolaze, plaće radnici ne primaju. I meni nije jasno kako vi ne vidite u tome problem, ovo je aktualna kriza, ovo je akutni problem vi ga uopće ne rješavate. Kako možete biti tako indiferentni prema tome, to mi nije jasno. Ljudi su u problemima i ova Vlada daje milijun čak i van RH, a nije u stanju pomoći vlastitim radnicima u vlastitoj zemlji. Pa kakva je to Vlada koja da bi dala jamstvo mora ići po mišljenje u Bruxelles, pa o kakvoj mi onda vanjskoj politici možemo pričati. Hvala.
Kolega Pernar ja vas nisam prekidao, ali vi sve što ste govorili ništa, apsolutno ništa nije imalo veze sa ovom točkom. Ja lijepo molim sve saborske zastupnike da se drže teme, da se drže točke. Sada ne znam da li uvaženi zastupnik Milošević želi nešto reći, nema šta odgovoriti jer se ne odnosi na temu, ali možda će nešto reći.
Naravno javio sam se. Dakle ne znam kolega Pernar jeste me dobro čuli ili ste propustili čuti ili me niste razumjeli. Dakle niko nije ovdje govorio da ćemo rješavati globalne probleme, imamo dovoljno svojih nego upravo suprotno. Dio rješenja za hrvatske probleme leži i izvan Hrvatske i u suradnji sa državama protiv kojih se nekih vi otvoreno zalažete, što je fascinantno. Ali fascinantno je jednako tako slušati sada već više od godinu dana taksativno nabrajajući svašta što ste ovdje izgovorili nikad niti jedno rješenje ja nisam čuo, nažalost. Ja bih volio slušati s vaše strane rješenja, poštujem kreativne ljude i ideje, dakle iznosite neke argumente, nemojte pričati ovdje hrvatskim građanima miješati ekonomske pojmove, uvoditi nerazumijevanje između refinanciranja starog duga, uzimanja novog duga, dakle to su neke teme koje smo trebali apsolvirati možda i puno prije nego što smo se počeli baviti politikom. I na kraju ću vam reći, jedanput sam vam već to rekao, ne znam za koju se vi ekonomsku upravo uopće ideju zalažete, volio bih saznati šta je to ekonomska logika i filozofija Živog zida, međutim ono što sam do sada čuo, a to je da bismo trebali ući u HNB odštampat pare, podijeliti ih na cesti, vjerujte mi to nije rješenje, to neće riješiti naše probleme. Usporedba sa Europskom centralnom bankom i 15 trilijuna BDP-a EU i hrvatske ekonomije na nešto više od 40 i par milijardi eura, mislim da svakom razumnom tko se zamisli će shvatiti da štampati pare u Hrvatskoj nije rješenje. Tzv. vi kažete aktivna monetarna politika. A ovi mladi koji odoše iz Hrvatske čini mi se ne idu ni u Rusiju ni u Venezuelu, ni u Sjevernu Koreju, nego idu u Irsku i u Njemačku. Pa ajmo onda shvatiti da postoje nekakve tržišna pravila, postoje način kako se mogu otvarati radna mjesta, tko će stvoriti nove vrijednosti, zapošljavati ljude. To je prije svega privatni sektor, pa ajmo svi zajedno onda pomoći, i nadmetati se s idejama, kako ćemo to ostvariti i zadržati onda mlade da odu.
Hvala. Sljedeća replika, poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Milošević, spomenuli ste 2 stvari koje su me ponukale na repliku i koje su izuzetno bitne. Dakle, kada promišljamo i o budućnosti EU i Hrvatska je u njoj. A to su, radi, radi valjda, radi. To su migracije prije svega. Dakle, pritisak migranata još uvijek nije prestao, niti će prestati, neke projekcije kažu, da ovo o čemu smo svjedočili 2015. g. je tek prvi val migranata. Dakle, pritisak na Hrvatskoj granici i dalje postoji. Neki migranti, prelaze našu granicu, u tranzitu su itd. Postoji čitav niz rješenja koje nudi EU, recimo predsjednik Macrone, je govorio o ekstra teritorijalnim azilima ili van teritorijalnim azilima. Ne znamo, još kakav će stav biti, budući da je Njemačka administracija je u tome, budući da se Vlada još nije oformila, na neke, signale već dobivamo. Spomenuli ste klimatske promjene, klimatski migranti, će također biti problem i njihova prava, kako ćemo to promatrati. Dakle, ja bi volio da tu Hrvatska ima jedan proaktivni stav, tim više što ćemo biti i jesmo na tranzitnoj ruti, migracije, prema zapadnoj Europi. I na kraju granica, čuli smo iz EU, odnosno, iz Europske komisije, da ni jedna država koja ulazi u EU, više neće moći imati neriješene granice. Mi ih još imamo neriješene sa 3 susjeda. Dakle, sa Srbijom, Crnom Gorom ili sa BIH. To je nešto čime se naša diplomacija treba intenzivno baviti i što trebamo pokušati riješiti i u interesu Hrvatske, naravno, a i u interesu i naših susjedstva, stabilizacije i europskog puta cijele jugoistočne Europe. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Miloševića.
Da, slažemo se kolega Hajduković, brojke kažu i to jako su gadne, a to je da će u sljedećih par desetljeća Afrika doći na 2,5 milijarde stanovnika, da će Nigerija imati više stanovnika od EU. Uz klimatske promjene ne treba biti genijalan pa zaključiti da ti ljudi neće ići u Saudijsku Arabiju. Ja bi volio čuti od ovih naših euroskeptika, da li bi se Hrvatska lakše othrvala sama, negdje, kao otočić izvan EU, ili unutar NATO saveza i Unije. Ja mislim da je u 99% naših naroda je odgovor kristalno jasan i razumom bez pretjerano mnogo informacija se za to može odgovoriti. I cijeli niz ostalih izazova, što je kolega Pernar krivo razumio, o kojem sam ja govorio globalnim izazovima, koje se tiči i Hrvatske. Pa valjda se digitalni terorizam, ili ne znam koji sve drugi terorizam tiči i Hrvatske. Pa i mi smo dio civiliziranog svijeta, hvala Bogu. Unija nije savršena, ali Unija je platforma i moramo osvijestiti da i mi, bez obzira na veličinu, imamo tamo glas, ako budemo, glasni, ako budemo argumentirani, kreativni, siguran sam da možemo koristiti članstvo u Uniji, kao alat za sebe, za naš narod, za napredak, za više radnih mjesta, za vraćanje, ne samo zaustavljanje i odlaska mladih, nego povratak mladih u Hrvatsku. Hrvatska taj potencijal ima i zato ja čvrsto vjerujem da će ova Vlada provesti reforme koje se odgađaju godinama i godinama i godinama, pa smo danas eto, negdje pri dnu EU. Dakle, provedimo reforme, znamo koje su to reforme. Ja se nadam da će onda ovi koji su ovdje dosta dosta glasni, to naravno podržati, ili će imati neke svoje prijedloge.
Hvala. Sad ćemo prijeći na pojedinačne rasprave. I prvi će govoriti poštovani zastupnik Branimir Bunjac. Pojedinačna rasprava. … [[Upadica se ne čuje.]] Pojedinačna rasprava, zato sam vam i rekao, mislim. … [[Upadica se ne čuje.]] Da, stvarno je teško Poslovnik pratiti i zato ga moramo mijenjati, što očito neki ni pročitali ga nisu. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Evo, mi čujemo, da su zastupnici vladajuće većine, jako zadovoljni sa stanjem u EU. Naime, naši mladi imaju gdje otići raditi. Mogu, ko što stu čuli od zastupnika Miloševića, ići u Njemačku i u Irsku, ali mene zanima, što je u tome dobroga. Za mene bi bilo dobro to, da oni ostanu raditi u Hrvatskoj, to bi bilo dobro rješenje. A ne da je dobro rješenje, da oni imaju posla unutar drugih država EU. Bilo bi puno bolje rješenje, da Irci i Nijemci dolaze raditi u Hrvatsku, a ne da mi idemo raditi kod njih. Čuli smo također, da zastupnik Milošević podržava, da EU, vodi aktivno monetarnu politiku ali ne i Hrvatsku. Kako može Češka voditi aktivnu monetarnu politiku. Znate li da Češka ima krunu, a ne euro. Da ima duplo veći izvoz nego uvoz. Da ima daleko duplo manju stopu nezaposlenosti nego Hrvatska, da ima daleko manji PDV. Evo, piše u programu vjerodostojno u drugoj godini mandata, smanjiti ćemo ogromni PDV na 24%. To nisam ja napisao, to ste vi napisali. Ali, vi o tim problemima pričate samo onda kad je predizborna kampanja. E onda, oni kažu, e vidimo problem je, mladi, nezaposleni, previsoki porezi, onda napišu lijepi program, osnovati ćemo Agrarnu banku. Gdje je ta Agrarna banka? 180000 radnih mjesta, ajde jedva čekam da se ljudi zaposle, možda se i ja budem zaposlio, ako tak puno radnih mjesta ima, pa to ćemo moći birati, gdje ćemo raditi. Ali, toga nema. Vlada kaže, mi imamo suficit, a zadužuje se za 183 milijarde kuna. Dugo zdravstvo 8 milijardi. Pa dajte, ako imamo suficit, idemo platimo taj dug, pa smo mirni. To bi bilo logično. Kako Vlada ima rast? To je bitno da pojasnimo. Trenutno unutar EU, sve države imaju rast BDP-a i po čistom zakonu spojenih posuda, nešto se malo prolilo i kod nas. Pa logično je, bilo bi nelogično da sve države imaju rast BDP-a da mi još uvijek imamo pad nakon 10 g. recesije. Ali, to nije našom zaslugom. To je samo zbog prelijevanja. To bi bilo otprilike slično, ko da se ja nalazim u sobi s pušačima, pa onda ću ja mirisati po dimu, ali nisam izvor onoga što je do toga dovelo. Kako možemo reći, da imamo suficit, da imamo rast, kad istovremeno raste broj blokiranih i u 2017. g. je porastao. Kad raste iznos njihovoga duga. Znači, iznos duga blokiranih inicijalno je kao glavnica iznosi 8 milijardi, sada iznosi 43 milijarde i dalje raste. Tko će osloboditi milijun Hrvatskih građana, koji posljedično zbog tih blokada ne mogu ostvariti normalni život. Kad smanjite taj broj blokiranih za jednu tisuću, samo za tisuću od 303000 onda ćete moći reći da ste neki rast ostvarili. Ovako su to najobičnije bajke. Ljudi taj rast ne vide, čemu je rast? 130 kn koliko se povisio minimalac, a istovremeno se ne znam, političarima, predsjednicima uprava povećava za 2, 3, tisuću. Koliki je hrvatski dug, vanjski? 291 milijardu kuna. Jel to taj suficit o kojem se cijelo vrijeme priča? … [[Govornik se ne razumije.]] zašto taj dug se u statistici se ne prikazuje, pa zato što Vlada vodi, tzv. dvojno knjigovodstvo. Jedno su porezni prihodi koje ono prikazuju u proračunu, a drugi je vanjski dug koji se vodi odvojeno, onda ljudi u biti unutar proračuna ne vide da je Vlada prezadužena. Koliko se ministar Marić zadužio prošle godine za autoceste. Zaboravili ste? 10 milijardi kuna. Koliko su se zadužili samo za plaćanje kamata na dug? Opet 10 milijardi kuna. Kako je moguće da u državi u kojoj navodno imamo rast, u kojoj imamo suficit, je porastao uvoz hrane. Uvoz hrane je prošle godine porastao za 10%. Sad iznosi 10 milijardi kuna. Zadnji put sam nabrajao što sve nabrajamo, uvozimo čak i lišće, a kamo li hranu. A zašto je taj dug porastao? Zato što uvozimo europsko smeće po naredbi. Ona hrana koja se skupila na skladištima i ne može se prodati, a uglavnom se skupila na skladištima, zbog sankcijama koje se provode prema Rusiji, da bi se sad te hrane EU, riješila onda je šalje u Hrvatsku i mi to spremno prihvaćamo. Istovremeno, dok uvozimo tu hranu po … [[Govornik se ne razumije.]] cijenama, uništavamo vlastite ljekare, uništavamo vlastite OPG-ove, uništavamo vlastite stočare. Uništavamo ih iz dana u dan, to su brojke koje rastu, doista. Svaki dan ih je sve više uništenih. Neosporno u tom segmentu dolazi do rasta. Kakve koristi ima Hrvatska od sankciji Rusije? One upravo sada ističu, a koliko vidimo, naša Vlada ih namjerava ponovno produžiti. Prije uvođenja sankcija, Rusija je bila 3 vanjsko trgovinski faktor partner Hrvatske. Ostvarivali smo s njima nekoliko milijardi eura godišnjega prometa. Znate što sad Rusija kaže? Kaže molimo vas, ostavite nam sankcije. Te sankcije, njima, ni na koji način ne štete. Dapače, vrlo dobro čine njihovom gospodarstvu, čim su se odmakle, od tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] Pa ako im one ne mogu naškoditi, a nisu im naškodile već pune, dakle, koliko 3 ili 4 g. kakva je dalje svrha sudjelovati u tome? Zašto ne bismo mi naše mandarine prodavali tamo, gdje smo ih uvijek prodavali a to je u Rusiji. Evo, to je recimo prilika da se zaradi. Kolika je vanjska trgovina sa SAD-om ili ne znam, sa nekom drugom takvom zemljom, da bismo morali, kao imati razlog za sudjelovanjem u sankciji. I što naši uopće hrvatski vojnici imaju raditi na ruskoj granici kao i u bilo kojoj drugoj suvremenoj državi svijeta, bez dozvole i konsenzusa u UN-u. I tu se cijelo vrijeme priča i vidim koliko su neki sretni, što mogu reći da se još više povećavaju sredstva za ogromnu Europu. Tko je prijetnja Europi? Tko to nama prijeti? NATO ima vojsku najjaču na svijetu. Da se Kina i Rusija udruže i Indija, nemaju takvu vojnu silu kakvu i ima NATO. NATO ima nuklearnog oružja da 5 puta uništi čitavu planetu Zemlje. I još im nije dosta oružja, još im moramo izdvajati. Još smo sretni što moramo izdvajati, što ćemo kupovati itd. Pa zar vi doista mislite, da ako dođe do nekakvog rata i ako nuklearno oružje recimo, bude upotrijebljeno protiv Rusije, Kine, svejedno koga, Irana, da mi isto tako nećemo pretrpjeti posljedice. Zar vi mislite da mi nećemo umrijeti. Zar mislite, ako padne 20 atomskih bombi na Sjevernu Koreju, da mi nećemo umrijeti zbog toga, da nećemo imati posljedice na zdravlje? Danas bilo koji rat, vodi uništenju svih, to je rat u kojem definitivno neće biti pobjednika, u kojima gubi čitavo čovječanstvo, svi će nastradati. I oni koji napadnu i oni koji su napadnuti. A ovdje s takvom euforijom, s takvom strašću govore, joj evo, povećali smo, još smo povećali, kupite avione, kupite protuzračne sustave, potrošite 2% BDP-a ne znam koliko. Da se branimo od koga, od marsovaca? Znači, nalazimo se evo, formalno u najjačem vojnom sustavu na svijetu, nikakve vanjske prijetnje nema i jednostavno oružja ima, trebalo bi razmišljati o smanjenju izdvajanja za obranu i za naoružavanje, a ne o njegovom povećavanju. To povećavanje ima samo i isključivo cilj povećati zaradu korporacijama na uštrb siromašnih ljudi dijelom čitavoga svijeta, gladnih, djece koja nemaju mogućnost obrazovanja, koji nemaju mogućnost stanovanja, koje nemaju mogućnost pitke vode. To je posljedica pretjeranog naoružavanja, a to je nažalost politika za koju kao što se vidimo se zalažu HDZ i ostale marionete koje sjede u Bruxellesu, a koliko smo čuli ima ih oko 500 trenutno. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Dakle razdoblje koje o kojem danas raspravljamo je razdoblje malteškog i estonskog predsjedanja EU tijekom 2017. godine. To je bila godina kada se najviše možda raspravljalo o budućnosti EU, bilo je više takvih prijedloga koji su dolazili pojedinačno iz nekih glavnih gradova. I sam predsjednik Komisije je u svom obraćanju u Europskom parlamentu govorio o budućnosti i o njegovom viđenju budućnosti EU. Ja bih ovdje spomenuo nešto što možda nije istaknuto do sada u raspravi, a to je da je i tijekom 2017. u prvoj polovici obilježena i 60. obljetnica Rimskih ugovora i gdje je donesen usuglašeni jedan dokument o budućnosti o budućem razvoju EU, a gdje je i Hrvatska odigrala jednu značajnu ulogu u definiranju tog dokumenta. Naime, rasprave su bile prilično žustre prije toga od onih koji su tražili Europu više brzina koji bi unijeli ipak određene nove barijere unutar same EU do onih drugih članica koje su bile žestoko protiv bilo kakve formulacije koje bi išle u tom smjeru. Mislim da je tu i Hrvatska i predsjednik Vlade isto tako svojim intervencijama pomogla da dođe do jedne formulacije koja bi bila svima prihvatljiva, a to jest jedan koncept Europe koji će omogućiti onim državama koje se žele više integrirati da to učine, da ne trebaju čekati neke druge zemlje ili kasne sa određenim reformama ili jednostavno iz političkih razloga ne žele ne tom području veću integraciju, ali s druge strane takvi formati dublje integracije budu otvorene svim državama članicama da se ne postave neki previsoki kriteriji koji bi isključivalo nekoga i unaprijed uvodilo opet neke nove barijere kao što je bilo za vrijeme hladnoga rata jer te podjele bi zapravo bile početak kraja samog europskog projekta. I mislim da takva formulacija gdje je Hrvatska odigrala svojevrsnu ulogu ako hoćete i mosta između zapadnih i istočnih članica EU bila je itekako korisna. Primjer da je Hrvatska spremna ići u nekim područjima, na nekim područjima u dublju integraciju jest i ova inicijativa PESCO odnosno strukturiranja suradnja na području obrane koja nije usmjerena protiv bilo koga, koja nije ni u kontradikciji sa našim članstvom u NATO savezu nego koja je komplementarna upravo i toj asocijaciji. I tu je Hrvatska pokazala da ima i želju i sposobnosti ući u tu jednu dublju integraciju na obrambenom planu. Isto tako naravno naša aspiracija ulaska u schengen, mislim da ova godina jest bila važna zbog pripreme koje se rade na tom području, na tehničkom planu. Naravno da je bilo važno što je Hrvatska dobila pristup informativnom sustavu schengena tzv. SIS-u što je jedan od dobrih koraka u približavanju ulasku u schengen. A i onda kada se sa donošenjem novog schengenskog zakonika su se pojavile doista poteškoće na granici, mislim da se pronašlo jedno adekvatno rješenje. Brz bilateralni dogovor sa Mađarskom oko toga da se pređe na ciljane kontrole umjesto one sustavne što je onda dovelo do toga da se može i lakše fokusirati na pitanje rješavanja odnosa sa Slovenijom. Predsjednik Vlade je tu odigrao ključnu ulogu u pronalasku jednog dobrog rješenja s kojim se složio i slovenski premijer i koji je bio na obostranu korist, a pogotovo uoči turističke sezone, to je bilo itekako korisno. Što se tiče još jedne dodatne dublje integracije kao što je euro, evo i čuli smo ove godine po prvi puta je Hrvatska bila predstavljena i prisutna na Euro summitu. Rekao bih da ne smijem izgubiti iz vida važnost i EU na trgovinskom planu. Ova godina je bila i zahtjevna zbog toga što i trgovinski sporazum sa Kanadom u jednom trenutku izgledalo je da će biti teško ratificirati zbog određenih problema prvenstveno u Belgiji. Ja bih ovdje istaknuto da je Hrvatska pokazala svoju privrženost toj vanjsko-trgovinskoj politici od koje i sama ima koristi. Mi smo u Saboru bili zapravo ažurni i Ministarstvo vanjskih i europskih poslova isto tako u pripremi te ratifikacije, Hrvatska je bila 3. zemlja u EU koja je ratificirala sporazum sa Kanadom i time smo isto tako poslali jednu političku poruku o tome da je EU i dalje jedan učinkovit mehanizam u promicanju vanjske trgovine. Na kraju bi se osvrnuo ipak na situaciju na Jugoistoku Europe gdje je isto tako dan traženje Hrvatske ta tema bila i tema rasprave na Europskome vijeću. Tu je pogotovo važno reći po meni sljedeće o čemu možda nismo do sada na taj način razgovarali. Devedesetih godina princip koji je vodio europske integracije i bio dalje taj koncept jedne jedinstvene Europe bez onih podjela iz hladnoga rata. Hol and free na engleskome su govorili, dakle i slobodna i cjelovita Europa i tome se težilo. Međutim, pogotovo posljednjih godina tom konceptu se sve više suprotstavlja koncept zona interesa. Određene države pa i izvan EU žele rekreirati možda ne Sovjetski Savez, možda sasvim sigurno ne bivšu Jugoslaviju, ali žele rekreirati svoju neku zonu utjecaja, zonu interesa umjesto da prihvaćaju možda neka druga pravila koja bi vrijedila za sve. To je pogotovo važno na jugoistoku Europe, jer mislim da zemlje koje su na putu prema članstvu moraju se puno više fokusirati na reforme koje moraju napraviti na usvajanje tih europskih standarda, a manje na tome da rekreiraju takvu ili da kreiraju jednu takvu zonu utjecaja gdje više generiraju nestabilnosti, nego što je stabilnost koja se može postići upravo usvajanjem europskih standarda koje svaka država koja je u procesu pristupanja bi trebala težiti. Na tome mislim da je Hrvatska isto tako inzistirala i mora inzistirati dalje sa jednom politikom dijaloga i kroz dijalog rješavati sva otvorena pitanja, a njih ima podosta na jugoistoku Europe. Sve u svemu mislim da je 2017. i vraćam se na ovu prvu točku gdje je Hrvatska odigrala jednu ulogu da se pronađe jedna formulacija kada je donesen taj dokument povodom šezdesete obljetnice Rimskih ugovora, da se smanje razlike između država članica pogotovo u ovaj koncept nekih država članica sa zapadnog dijela kontinenta. S druge strane ovaj s istoka i da se pronađe zapravo jedna formulacija koja može sačuvati zajedničku privrženost europskom projektu koji će poštivati naravno suverenitet svake države članice, ali koji će naglasiti isto tako one zajedničke točke koje mogu biti na dobrobit svih naroda Europe. Hvala vam.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Stier, imate iskustvo i europarlamentarca, ministar ste vanjskih poslova bili, obavili ste tu dužnost. Ja bih vas pitao dva pitanja koja su značajna za RH, a u ovome okviru se odnose i na EU, na preporuke EU, na konvencije UN-a. Vaš stav o proglašenju isključivo gospodarskog pojasa. Znam da ste davali potporu toj inicijativi, tj. da ste bili zagovornik da Hrvatska ima to suvereno pravo i da je to preporuka Vijeća EU isključivo zbog toga da zaštitimo, tj. da kontroliramo naše Jadransko more i da postoje određena pravila unutar Jadranskog mora. Tu je vaš stav i da komentirate izjavu gospodina Junckera gdje je, kada je govorio o Savudriji, znači kad je slovenski predsjednik lobirao da prisvoji ono što nije njihovo i da se u biti ono što je Sabor jednoglasno hrvatski izglasao da pokuša promijeniti, da nam otuđe naše more, našu znači granicu da promijene, da promijene uvjete u Savudriji. Vaš stav o izjavi Junckera i vaš stav o isključivom gospodarskom pojasu koji je brojne države i EU su proglasile kao što sam naveo temeljem čega i zbog čega, a uglavnom zbog zaštite mora. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala vam kolega na tim pitanjima. Hrvatska ima pravo proglasiti IGP. To nije sporno. Mislim da, nije me bilo par minuta u sabornici da je to pitanje bilo jednom postavljeno od kolege Grmoje prije. On se vjerojatno referirao na pregovore koje smo svojedobno imali HDZ i MOST kad se sastavljala ta koalicija i referirao se na neke stavove koji su tada izneseni. Ono što je bitno jest da se tada i postigao konsenzus oko formulacije što treba Vlada učiniti i to je Vlada i učinila. Dakle, napravila sve pripreme, sve konzultacije i to je Ministarstvo vanjskih i europskih poslova tako i prezentiralo. Prema tome s te strane ta je zadaća od strane Ministarstva vanjskih i europskih poslova ispunjena dok sam bio na čelu tog resora, a sukladno zaključku Vlade naravno da sam dao nalog nadležnim službama Ministarstva vanjskih i europskih poslova da to učine. Što se tiče naravno naših pregovora sa Slovenijom i o tome koja je uloga Komisije. Rješenje je isključivo u bilateralnom dogovoru. Komisija tu može imati svoj stav jasno. Ona može reći i znate da 2015. zauzela stav da želi da se nastavi sa arbitražom, ali u zadnje vrijeme pogotovo a i nakon rada hrvatske diplomacije sve više Komisija naglašava važnost dijaloga između Ljubljane i Zagreba. Ja mislim da na tome treba inzistirati. Jedino rješenje jest dogovor, bilateralni dogovor između Hrvatske i Slovenije. I naravno taj dogovor kao što znate prema našem Ustavu treba onda se ratificirati u Saboru dvotrećinskom većinom. Prema tome, tu je manje bitno što je nešto ili tko je netko rekao u Komisiji. Najbitnije je kakva će biti na kraju i odluka Hrvatskoga sabora.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Pernara.
Dobar dan dame i gospodo. Vidim da se polako sabornica prazni, ali je bitno ove misle ovdje reći. Kao saborski zastupnik imam prilike razgovarati sa svim stranama koje su međunarodni nekakvi faktori hajmo reći u Hrvatskoj, odnosno sa predstavnicima njihovih, odnosno sa njihovim diplomatima. Istu stvar ima i gospodin Plenković naš premijer. Kako bismo mogli donijeti ispravne odluke ono što je najbitnije jest čuti sve strane odnosno procijeniti koja strana ima bolje argumente za određenu stvar. U slučaju LNG terminala koji nam gura EU, vjerojatno na preporuku Europske komisije, postavlja se više pitanja koja nikada do sada nisu bila javnosti odgovorena, a prvo i osnovno pitanje je ekonomske isplativosti LNG terminala. Naime, prema iskustvu Litve sa Terminalom Klaipeda znači isto LNG terminalom, pokazalo se da je projekt katastrofa, a evo i zašto, kada se gurao LNG terminal na Krku sugeriralo se ljudima da će se preko tog LNG terminala i ostale zemlje središnje Europe opskrbljivati plinom. Isto obećanje je dobila i Litva jednom kada se izgradi njihov terminal. Međutim što se dogodilo? Terminal se izgradio, Litva mora u milijunima eura plaćati njegovo održavanje, međutim Latvija i Estonija ne žele kupovati plin koji dolazi preko tog terminala. Zbog čega? Zato jer je plin koji dolazi u obliku LNG iz Amerike, Norveške ili odakle već skuplji od ruskog plina. Ja molim premijera Plenkovića ako sam u krivu da ispravi ove podatke koje ću navesti. Znači Rusi izvoze plin Europi odnosno nama u Hrvatskoj po cijeni od 180 do 190 dolara po tisuću metara kubičnih. U isto vrijeme američki i norveški plin njegova cijena je od 250 do 270 dolara po tisuću metara kubičnih, drugim riječima plin koji dolazi na LNG terminal će u startu biti skuplji. To znači slikovito rečeno da će građani morati plaćati skuplji plin, da će grijanje biti skuplje, da će kuhanje ručka, večere, čaga god već biti skuplje. E sada, ako sam ja u krivu ja molim premijera da me ispravi, a molim premijera da kaže kolega Pernar vi ste u zabludi ruski veleposlanik vas je krivo informirao, ja sam razgovarao sa američkim veleposlanikom, Amerikanci nam nude jeftiniji ili barem jednako skupi plin. Kada bi nama Amerikanci ponudili jeftiniji plin od Rusa, znači za manju cijenu od 180 do 190 dolara po tisuću metara kubičnih, kada bi nam ponudili za 150 recimo dolara, ja bi prvi rekao gospodine Plenković ja vam čestitam što se sa Amerikancima napravili deal, ugovor od kojeg Hrvatska ima koristi. Znači ja na kapital ne gledam kroz ideološke naočale. Ako je neki posao dobar ja ću ga prvi podržati, samim time spreman sam podržati i LNG terminal. Znači ovo nije pitanje Amerika ili Rusija, ovo je pitanje ima li Hrvatska korist od tog LNG terminala ili ne. Nažalost, ekonomske koristi nema jer ćemo morati plaćati ne samo održavanje tog LNG terminala nego ćemo morati plaćati značajno skuplji plin. O tome se nažalost javnosti nikada nije govorilo. Drugi problem je vezan uz 300 tona klora koje će na godišnjoj razini biti puštene u more. Pa sada vi razmišljajte ako je tamo terminal dugoročno stoji, pa to je dnevno skoro tona klora čistog ide u more. Jeste li vi gospodine Plenković svjesni kakav će utjecaj na zdravlje mora odnosno morskih organizama imati tolike količine klora ili vas to možda uopće ne zanima. Sve zelene udruge od Eko Kvarnera na dalje ukazivali su na taj problem, Vladu ne samo da ju nije briga za ekonomsku isplativost tog terminala jer je plin koji će tamo dolaziti skuplji od onoga koji dolazi iz Rusije nego Vladu nije briga ni za oštećenje okoliša. I postoji vam treći i ključni argument, a to je da stanovnici Krka oni ljudi koji tamo žive ne žele taj terminal jer znaju da oni od njega nemaju nikakve koristi i da im donosi samo štetu i u vizualnom smislu jer nagrđuje okoliš i u smislu što znači ekološki štetan i u smislu što od njega sama ekonomska šteta jer je taj plin skup. Nažalost, ova Vlada nema hrabrosti doći pred građane i reći, uvaženi građani Krka, ovo uopće nije pitanje okoliša, ovo nije pitanje da li je za vaš turizam taj terminal dobar, ovo nije pitanje ni da li će taj plin biti skuplji, mi smo vas građane Hrvatske uvukli u jednu geopolitičku igru između Amerike i Rusije i u toj geopolitičkoj igri neće Amerikanci nama plaćati cijenu što smo mi ušli u tu igru nego ćete vi plaćati. To vam je kao recimo situacija u Ukrajini, ne žele kupovati ruski ugljen, kupuju američki koji je duplo skuplji. Ali to je politička odluka i narodu se otvoreno reklo, ljudi mi smo spremni kupovati skuplji ugljen jer smo u lošim odnosima sa Rusijom. Međutim hrvatskim građanima nitko nije rekao dame i gospodo mi smo u lošim odnosima sa Rusijom odnosno ova Vlada se zalaže za loše odnose sa Rusijom po direktivi iz Amerike i sukladno tome mi ćemo morati vama dići cijenu plina jer ćemo morati uvoziti skuplji plin, morat ćemo oštetiti okoliš odnosno onečistiti ga sa tim tonama klora i nažalost nije nas briga za mišljenje građana Krka. Ova Vlada nema hrabrosti to reći građanima i to je sramota i to je žalosno. Kada bi Amerika rekla naš plin je skuplji, ali mi ćemo vam ga subvencionirati ili imamo rješenje da klor ne ide izravno u more da se ne zagadi more. Ja bi isto rekao o.k. gospodine Plenković, ako nema ekonomske štete od projekta, ako ćete otvoriti radna mjesta i onda mogu to razumjeti. Ali vas molim gospodine Plenković, da kada Vlada donosi odluke, da ih ne donosi u interesu drugih, nego nas samih. Znači ja nisam ovdje odnosno hajmo to slikovito ovako reći. Kad bi ruski plin koji dolazi cijevima bio skuplji od LNG-a koji dolazi tankerima na terminal pa ja bih rekao hajmo uzeti jeftiniji plin sa LNG-a idemo smanjit ljudima račune za plin. Ali na žalost namjera ove Vlade je suprotna, namjera ove Vlade je zapravo poskupit cijenu plina, smanjit životni standard građana. To je namjera ove Vlade. I Živi zid je jedina stranka u Hrvatskom saboru koja je spremna vodit ne jednostranu politiku prema nekom od geopolitičkih polova, nego koja je spremna sjesti sa svima i sa ruskim veleposlanikom za ručak, ali i sa američkim. Ako i prihvatit njihove prijedloge ako su oni u interesu Hrvatske. Znači ovo nije pitanje Rusija ili Amerika, ovo je pitanje hrvatski interes ili nehrvatski interes. Ja osobno smatram da je u hrvatskom interesu da se štite hrvatske granice a ne granice Poljske i Litve. To je moje osobno mišljenje. Naravno Vlada smatra da uloga hrvatske vojske nije zaštita hrvatskih granica, nego zaštita granica nekih drugih zemalja ili vođenje vojnih operacija u drugim zemljama poput Afganistana od kojih nemamo nikakve koristi i na koje je do sada već bačeno nevjerojatnih dvije milijarde kuna. Znači na vojne operacije u Afganistanu koje su rezultirale čime? Povećanjem proizvodnje droge 25 puta od kad je Amerika tamo intervenirala, povećanjem broja izbjeglica 25 puta od kad je Amerika intervenirala i povećanjem broja ovisnika o heroinu na zapadu i u Americi od 24 puta. Kakvu korist Hrvatska ima od vojne misije u Afganistanu? Te dvije milijarde kuna Vlada je trebala usmjeriti barem dio u plaće radnicima Uljanika, a drugi dio općenito u razvojne projekte u našoj zemlji. Međutim, Vlada to nije napravila. Bačen je novac, ali koja je poanta ove sluganske politike. Kada se troši dvije milijarde kuna na propale vojne misije, tada ne treba ničije odobrenje. Hvala.
Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče Pernar. Dobro ste napomenuli da je pitanje okoliša vrlo važno, ali na žalost vidimo da se o okolišu u Hrvatskoj vrlo slabo brine. Vidjeli smo to na primjer u Plitvicama. Evo prošle godine u 12 mjesecu imamo i službena izvješća Zavoda za javno zdravstvo koja pokazuje da je u Plitvicama katastrofalno stanje, ali to pitanje nije riješeno isto tako zbog toga što je profit na prvomu mjestu. Isti slučaj imamo i sa tim LNG terminalom. U biti bi Vlada trebala raditi na tome da krenemo prema obnovljivim izvorima energije, da ova fosilna goriva zamijenimo dakle sa nečim čišćim. Ali mi vidimo da je na primjer Vlada ukinula poticaje za električne automobile, dok neke europske države primjerice Švedska imaju strategiju da u potpunosti prijeđu na električne automobile u kratkom roku. Mi dakle smo te subvencije ukinuli u cijelosti. Nekada su postojale za vrijeme prijašnje Vlade. Evo to je jedan značajan korak nazad. U tome je doista HDZ gori od SDP-a. I evo mi imamo ove godine, 2017. se prodalo 13 električnih automobila, znači jedan mjesečno, 1,1. U cijelom svijetu je to trend, dakle da se u biti prelazi na nova goriva, da se prelazi na nove industrije, da se štiti okoliš, ali kod nas očito nije. Kod nas je cilj da se popušta političkom pritisku, a sad da li je cilj da od toga netko ima i osobne koristi vrlo lako je moguće. Hvala lijepo.
Hvala. Sad će na vašu repliku odgovoriti poštovani zastupnik Pernar.
Kolega Bunjac, ja sam očekivao repliku od premijera Plenkovića, a ne od vas. Očekivao sam da će mi premijer Plenković reći gospodine Pernar, ruski veleposlanik ima krive informacije, cijena plina je drukčija. Jeftiniji je onaj plin koji dolazi preko LNG-a, nego onaj koji dolazi iz Rusije. To sam očekivao od premijera. Ali premijer Plenković je svjestan toga da na žalost istina nije na njegovoj strani i da taj program LNG-a je ekonomski neisplativ za Hrvatsku i on ne želi o njemu polemizirati. On izbjegava raspravu i to je njegov modus operandi. On ovdje dođe u Sabor, sjedi tamo i kad mu kažete konkretne stvari, konkretnih odgovora nema. Ja molim još jednom odgovor na pitanje zašto se gura LNG ako su građani Krka protiv, ako je taj plin skuplji od onog kojeg trenutno imamo i ako je štetan za okoliš zbog ispuštanja klora. Odgovor na to pitanje premijer Plenković nema. A druga stvar, vi nama pričate o vođenju države, pa je li to suverena država koja ne može dati subvenciju vlastitom brodogradilištu. Šta je to EU? Kakva je to naddržava kada naša država nije u stanju, ne može reći vi ne možete skupiti muškosti i hrabrosti sebi i reći isplatite plaće Uljaniku. Vi to niste u stanju. Vi ste nemoćan donijeti odluku da se radnicima isplate plaće već tražite dozvolu za to od Bruxellesa. Pa čega ste vi premijer? Pa ja vam garantiram da vi ako niste u stanju isplatit radnicima odnosno donijet državničku odluku da se to učini, da ljudi žive ja ne znam od čega, od zraka vi za mene niste nikakav premijer. Vi ste za mene samo namjesnik Bruxellesa koji za sve čeka njihovo zeleno svjetlo. Hvala.
Hvala. Kolega Pernar, prvo vi ne odgovarate premijeru nego kolegi Bunjcu to je jedno. Drugo, premijer vam ni ne može replicirati. Dajte si jedanput pročitajte Poslovnik već na kraju, već ste godinu dana tu. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona poštovane zastupnice Irene Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade sa suradnicama. Evo ja ću se vratiti na temu na kraju današnje cjelodnevne rasprave oko ove točke. Kad čitamo ove materijale za ovu točku nakon izvjesnog broja stranica zapravo se stekne dojam i postane razvidno koliko Vlada i vi osobno angažirano sudjelujete na ovim sastancima i to su činjenice, jer ovi sastanci se zapravo tiču svih bitnih tema i to smo tijekom cjelodnevne rasprave nekako zahvaljujući određenim zastupnicima ispustili iz vida, a te su teme itekako bitne ne samo za građane EU nego i za nas osobno u Hrvatskoj. I gledajući širi kontekst one nisu bitne samo za građane, one su zapravo bitne i u geopolitičkom i u sigurnosnom smislu, a s posebnom pažnjom na ove činjenice kojih smo svjesni u zadnjih nekoliko godina na njih je upozorio i predsjednik Tajani da je situacija na jugoistoku Europe, odnosno tzv. zapadnom Balkanu itekako zabrinjavajuća u zadnjem periodu. Utvrđeno je na tim sastancima da postoji uplitanje tzv. vanjskih aktera ili sila i to je nešto što nije zanemarivo i na to bi svakako trebalo obratiti pozornost i zapravo zahtijeva ozbiljnu brigu i pristup koju ova Vlada i pokazuje. Sjećam se kada je press služba Parlamenta objavila izjavu predsjednika Tajania gdje je on zapravo rekao da bi situacija na jugoistoku Europe zapravo mogla izmaknuti kontroli ako ozbiljno ne pristupimo toj situaciji. I mi bismo trebali biti svjesni, a ja vjerujem da jesmo iako iz nekih prethodnih rasprava mi se čini da možda neki ipak nisu toga svjesni bitne uloge Hrvatske u ovim relacijama, ali bitne uloge i predsjednika Vlade kao političkog čimbenika u europskom okruženju, a ona nije zanemariva. Ali od niza tema koje su predmet ovog izvješća naravno zbog ograničenog vremena ja ću izabrati samo jednu koja je meni više u fokusu, a to je digitalna agenda. Znamo to smo čuli da je drugu polovicu godine, odnosno estonsko predsjedanje obilježila Digitalna agenda, odnosno rad na istoj i znamo da je Estonija napravila strašno veliki iskorak u tom smislu. I nedavno je ovdje bio povjerenik Europske komisije gospodin Mimica za međunarodnu suradnju i razvoj zapravo u prosincu prošle godine i tad se također otvorila jedna rasprava o položaju Hrvatske u kontekstu ove Digitalne agende, odnosno gdje smo mi na onome top 10 europskih zemalja koje su učinile najviše na ovu temu. I sada dođemo do jedne činjenice, ja volim razgovarati o činjenicama da u prethodnom razdoblju, odnosno prethodne Vlade nisu učinile ono što su trebale i nije baš rađeno sve kako je trebalo biti rađeno, tako da sada imamo na početku 2018. godine očekujemo zapravo rezultate istrage za Hrvatsku o izgradnji mreže za brzi širokopojasni Internet suda. I taj će dokument zapravo biti poslan Europskoj komisiji koja potom može poduzeti odgovarajuće mjere protiv Hrvatske, odnosno protiv svake članice koja ne ispunjava plan da se do 2020. omogući širokopojasni Internet minimalne brzine 30 megabita u sekundi. I sada postavimo pitanje, dakle a tada sam to pitala i europskog povjerenika kako mi možemo očekivati jedinstveno digitalno tržište ako prethodnih godina, dakle prethodne Vlade nisu poduzele ono što su trebale pa sada imamo ovaj proces. I kako mi možemo ući u top 10 zemalja po onom famoznom DESI-u Digital Economy and Society Indexu pa odgovor je bio možda je stvar u regulatoru, ali ja bih rekla da u tom smislu zapravo trebamo gledati dvije relacije ono što je bilo prije ove Vlade i ono što je sada od ove Vlade. Dakle iz onoga što je bilo prije ja ću sada prijeći u sferu ovoga gdje smo sada i to je jako bitno. U ponedjeljak, dakle se potpisuje prvi ugovor od 12 milijuna i 800 tisuća kuna ministar Pavić i gospodin Gršić iz digitalnog ureda za tehnološku modernizaciju koja je dio ove Digitalne agende. To je prvi od nekoliko, od niza ugovora a sva ta sredstva su povućena iz ISF-a oko 580 milijuna kuna. Zašto ta sredstva nisu povučena prije? Pa zato što SDP-ov akcijski plan nije bio prihvaćen od Europske komisije. I tek dolaskom ove Vlade zapravo je akcijski plan prihvaćen i mi smo povukli te novce. I ja bih to najbanalnije rekla da je ova Vlada zapravo otključala te fondove, ali nije riječ samo o 580 milijuna kuna već je riječ, dakle o 2 milijarde i 700 milijuna kuna plus 580 milijuna kuna jer to su sve projekti u sklopu digitalne Hrvatske. To je 126 projekata. Idući projekt će se potpisati 1.2. to će biti ministar Lovro Kuščević itd. Moram to napomenuti ovdje zato što je tijekom današnje rasprave izrečeno toliko netočnosti, toliko neistina na temu da se ne ulaže u Digitalnu agendu, da nema tehnološke modernizacije, da nema javne uprave itd. itd. Evo sad govorimo o činjenicama i činjenice su ovakve kakve sam rekla. Koliko se sjećam to je bilo u svibnju prošle godine čak rečeno i na sjednici Vlade. I u tom smislu, dakle treba reći i odgovorno na temelju praćenja institucija, na temelju relevantnih činjenica i na temelju cijelog ovog područja digitalne Hrvatske da će Hrvatska zapravo tek u mandatu ove Vlade hajmo reći to digitalno prodisati jer do sad to nije niti mogla jer je akcijski plan SDP-a bio odbijen od Europske komisije. I tek u mandatu ove Vlade mi počinjemo hvatati korak sa onima koji su u tome daleko odmakli kao recimo Estonija i hvatamo priključak sa ovih 10, top 10 europskih zemalja. I na kraju još samo ću spomenuti također jedno svoje veliko iznenađenje današnjim pitanjem čelnika oporbe koji se ticalo nekakve blokade Facebook stranice. Zašto? Pa zato što pokazuje elementarno neznanje o toj materiji. Ma nije sramota zapravo ne znati, ali je loše dezinformirati javnost i širiti neistine, a to je jako loše kad dolazi od čelnika najveće oporbene stranke i to je loša agenda. Naime, Hrvatska je država i to dobro znaju oni koji poznaju zakonodavstvo na ovu temu u kojoj servisi društvenih mreža, a to uključuje i Facebook ne podliježu nikakovoj regulativi, dakle niti Zakonu o elektroničkim medijima, podliježu doduše samo tri članka Kaznenog zakona se odnose na društvene mreže zato što se oni generalno odnose na medije, a to su članci 147., 148. i 149. Ali oni zapravo generalno se odnose na medije i to su oni članci koji reguliraju kaznena djela protiv časti u ugleda i oni se onda dijelom odnose i na računalne sustave ili mreže. Ali to su samo tri članka Kaznenog zakona i to je sva regulacija u hrvatskom zakonodavstvu. Prema tome, govoriti na ovaj način da Vlada cenzurira ili blokira servise društvenih mreža ne samo Facebook nego bilo koju društvenu mrežu je stvarno notorna neistina. Još ću samo reći da hrvatski Zakon o elektroničkim medijima također u sklopu ovih promjena, u sklopu Digitalne agende treba mijenjati jer neke zemlje su nedavno kao Njemačka napravile također jedan pozitivan iskorak u tom smislu zato što mi u ovom trenutku imamo elektroničke publikacije. To su Internet portali i imamo elektroničke medije to su radija i televizije i oni podliježu nekakvoj regulativi i nekakvoj kontroli, a zapravo društvene mreže ne podliježu nikakvoj kontroli i one su kao takve predmet zloupotrebe. Nitko nije za kontrolu na uštrb slobode govora, ali smo svi protiv zlouporabe i protiv govora mržnje. Hvala lijepo.
Hvala. I na vaše izlaganje imamo replike. Prva poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Gospođo Petrijevčanin znate li vi koliko je Hrvatska važan faktor u EU? Toliko je važan da EU gura Hrvatskoj projekt LNG terminala i kaže mi ćemo vam ga financirati, mi ćemo platiti za taj terminal. Ali ne kažu ali ćete plaćati skuplji plin. Znači vi vama dajemo kao nekakav projekt tobože koji vrijedi 100 milijuna eura, a za što? Da bismo plaćali istu stvar, a to je plin skuplje nego ga plaćamo sada. To je, toliko je nama, odnosno toliko je EU stalo do nas, toliko smo važan partner. Isto tako smo toliko važan partner da nam kažu da moramo poštivati presudu koja je nepoštena prema nama u slučaju Piranskog zaljeva. Toliko smo važan partner, toliko je naš premijer Plenković bitan igrač u EU da radnici Uljanika već danima ne primaju svoje plaće, toliko smo važni. Gospođo Petrijevčanin mi smo toliko važan faktor da mi bez dozvole EU da država ne može intervenirati, ne može radnicima isplatiti plaće. Toliko smo važan faktor, toliko se nas pita, toliko je naše mišljenje bitno. Na žalost vidim da ukoliko je naše mišljenje bitno u EU toliko je bitno i vaše mišljenje ovdje. Jednostavno ste samo dio jedne grupe, jedne uigrane klape koja provodi određenu politiku koja je zapravo protiv interesa Hrvatske. Na žalost. Ja bih volio da nije tako, ja bih volio da se vi prvi pobunite, da kažete suludo je plaćati skuplji plin, trovat okoliš i ići protiv stanovnika Krka. Ili da kažete nije u redu da radnici ne primaju plaće. Pozivam premijera da djeluje na Europsku komisiju ne sutra nego već jučer da se radnicima isplate plaće. Ali vi to nećete napraviti, na žalost. Hvala.
Hvala. Evo odgovor poštovane zastupnice Petrijevčanin Vuksanović koja će odgovoriti zašto Europsko vijeće ne isplaćuje plaće. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Ja ću samo reći da nisam motivirana odgovarati na replike koje su zlouporaba instituta replike, koje su zlonamjerne i netočne.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa uvažena zastupnice Petrijevčanin-Vuksanović. Znači vi tvrdite da lex speciallis koji bi zabranjivao govor na društvenim mrežama ne predstavlja cenzuru, da on u biti ima za cilj spriječiti iznošenje neistina, kleveta i govora mržnje. Ali ja vas želim podsjetiti da već postoji u Kaznenom zakonu odredbe koje se tiču upravo tih pitanja. Za govor mržnje predviđena je kazna od tri godine zatvora. Za klevetu je također predviđena kazna zatvora. Evo vidite na ovom Mandatno-imunitetnom povjerenstvu da ima takvih koji čak i za govor u Saboru dižu tužbe za klevete kaznene, kaznene prijave podižu. I samo bi trebalo u biti provoditi te mjere. Zašto se ne provode? Zašto vi ne reagirate a imali ste toliko prilike u svojoj vlastitoj stranci svjedočiti različitim izljevima mržnje. Evo prije dvije godine, tri vaš cijenjeni član gospodin Tomašević srušio je štand Živoga zida, fizički je napao naše aktiviste, fizički je napao. I jeste li onda reagirali? Niste. Reagirali ste tek onda kad je napao vaše interese, a ne interese građana. Na isti taj način vi sada želite i na društvenim mrežama arbitrirati na način da se vas ne kritizira, da se vas ne spominje. Na isti način želite promijeniti Poslovnik Sabora. Vi ne želite čuti drukčije mišljenje. Ne želite ga čuti, a to je ja vam moram reći iskreno put u diktaturu. Takav način, ukinite onda stranke jednostavno, ukinite Sabor, ukinite Facebook i slušajmo samo sami sebe. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Bunjac, generaliziranje sa vaše strane da je za sve probleme sadašnje, prošle i buduće kriva ova Vlada dakle već lagano graniči sa znanstvenom fantastikom i postaje meni osobno iritantno. Ali umjesto da vi pročitate što je učinjeno vi izvučete ove modus operandi, vi izvučete jedan problem koji može biti u bilo kojoj državi i nije jedinstven za Hrvatsku. Taj problem povežete sa HDZ-om kao krivcem, ubacite sebe ili kolegu ili generalno stranku Živi zid kao glavnog dušebrižnika i kao jedine koji se brinu za narod u Hrvatskoj i to lijepo pustite odavde iz sabornice u eter. To bacite kao jedno zlo sjeme i ono se naravno prima u širokim masama, jer mnogo ljudi je naravno i na žalost razočarano nekim prošlim politikama koje nisu odgovornost ni ovog predsjednika Vlade, ni mene osobno, ni najveći dio ovdje kolega ako ne svih. Ali mi trpimo naravno posljedice loših politika, ali ne nosimo odgovornost. Ali vi itekako možete nositi odgovornost za stalnu manipulaciju u ovoj sabornici. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona poštovanog zastupnika Tomislava Sokola.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, kolege zastupnici. Pa ja sam mislio govoriti o nekim drugim temama, možda ne toliko medijski interesantnim poput socijalne politike i slično. Ali jednostavno sam ponukan ovom raspravom danas pa bih htio objasniti neke možda elementarne pojmove koji se često krivo interpretiraju i prenose u javnosti ili se jednostavno ne razumiju. Naime, što se tiče Europske unije zašto je ona nastala, kako, koje su njezine nadležnosti, koji je položaj Hrvatske u njoj? EU je prvenstveno nastala da bi zaštitila mir u Europi. Znači njena povijesna uloga i povijesni nastanak kroz Zajednicu za ugljen i čelik, pa Europsku ekonomsku zajednicu i Rimske ugovore je prvenstveno bio taj da se stvori jedan sustav institucionalnih i pravnih pravila gdje će se problemi rješavati pred sudovima, pred nadležnim tijelima a ne kroz rad i to prvenstveno kroz područja koja su se tad mogla jednostavno regulirati na zajedničkoj razini oko kojih je postojao određena razina političkog konsenzusa, a to je zajedničko tržište, sloboda kretanja roba, usluga, kapitala, poslovnog nastana i ljudi na europskom tržištu. Taj sustav počiva na pravu, na ugovorima o funkcioniranju EU i ugovora o EU kao temeljnim pravnim aktima i propisima koji reguliraju tko što može i tko što ne može. Tu imamo jasnu podjelu nadležnosti, to vidim da nekima nije jasno. Znači kad govorimo o Europskoj komisiji, Europska komisija je tijelo koje ima svoje nadležnosti i svoje mjesto u sustavu EU. S njima mogu postojati formalni i neformalni razgovori, ali kada dođe do onoga što oni mogu ili ne mogu tu su stvari jasno određene propisima. Zašto to govorim? Jer spominjao se Piranski zaljev i granični spor i tu se govorilo kako nas EU prisiljava na nešto, Komisija nas prisiljava, tužit će nas, neće nas tužiti itd. Mislim pravno postoji nekoliko načina na koji se tu može postupiti. Primjerice jedna država može tužiti drugu državu za povredu prava EU. Svatko tko nešto zna o pravu EU će reći da pitanje bilateralnih graničnih sporova ne spada u acquis comunitare u nadležnosti EU i u korpus pravnih propisa što EU regulira. A EU po načelu dodijeljenih ovlasti ne može ići dalje od onoga što, onih nadležnosti koje su države članice prenijele. Drugi način je da to napravi Europska komisija koja neće sigurno ići izvan svojih nadležnosti, a treća je nadležnost koja proizlazi iz članka 273. Ugovora o funkcioniranju EU kada Europski sud pravde, odnosno Sud EU može rješavati arbitražne sporove. Međutim, kao što je i predsjednik Europskog suda Kun Lenards već rekao to je moguće samo ako su države članice postigle sporazum da takvu nadležnost dodijele Europskom sudu. To znači da bi tu Hrvatska morala pristati na to. Znači ne postoji način na koji Slovenija ili netko drugi može prisiliti Hrvatsku putem institucije EU da tu popusti, da svoj teritorij ili nešto slično. I to je jako bitno da hrvatska javnost zna. A mislim da se tu širi dosta dezinformacija oko toga. Naravno to ne znači da teoretski neka država možda ne može pokrenuti neki postupak, ali mislim da je dosta jasno kako će takav postupak završiti. Druga stvar koju bih istaknuo je što se tiče uloge i mogućnosti Hrvatske unutar EU kad se govori o EU kao cjelini. Opet EU kao cjelina ne postoji, Hrvatska je dio EU. Hrvatska sudjeluje, predsjednik Vlade sudjeluje u Europskom vijeću, a Europsko vijeće je institucija koja donosi široke političke odluke koje se onda kroz zakonodavna tijela prenose u pravnu regulativu EU koju države članice moraju implementirati. Zakonodavna tijela EU su Vijeće koje se kolokvijalno zove Vijeće EU odnosno Vijeće ministara i Europski parlament. Međutim, ono što bih istaknuo je ako pogledate ulogu država članica u Europskom parlamentu i Vijeću vidjet ćete da su i dan danas još uvijek male države nadzastupljene u odnosu na velike države. Usporedite broj zastupnika Njemačke u Europskom parlamentu i Hrvatske vidjet ćete da Njemačka koja ima 20 puta više stanovnika ima 9 puta više zastupnika u Europskom parlamentu što znači da je Hrvatska dvostruko zastupljena u odnosu na Njemačku, a to je bitno za naglasiti. Znači EU ima institucionalne pravne mehanizme kako bi se i male države članice mogle na neki način uvjetno rečeno zaštititi i štititi svoje interese. Što se tiče samog načina odlučivanja vrlo rijetko postoji jasna podjela tipa na znam velike države na jednu stranu, male države na drugu stranu. Ja sam radio analizu za jednu konferenciju na Pravnom fakultetu koja je pokazala da su razlike između država na potpuno drugim temeljima, potpuno drugim razlozima. Ponekad Francuska i Italija glasaju skupa ako su recimo i socijalistička Vlada i u jednoj i u drugoj. Ponekad ovisno o interesima neke druge države članice glasaju s drugima itd. A tu se, znači nisu stvari crno bijele i ne mogu se na taj način postavljati. Isto tako neki političari europski koje euroskeptici percipiraju kao isto tako euro skeptične, kako su protiv EU, kako su za nacionalnu suverenost što vjerojatno i jesu su pozivali pred referendumom o BREXIT-u britanska glasače da ostanu u EU. Recimo to je jedna stvar koja se rijetko spominje. Zašto? Zato što te države članice gledaju EU kao mehanizam kroz koji se može zaštititi svoj interes ali onda morate znati na koji način to postići a to nije galama u Saboru. Na kraju što ste tiče državnih potpora koje ste spomenuli odnosno koje ste posredno spomenuli, temelj europske ekonomske zajednice od početka pa onda i EU-a je zajedničko tržište, to smo već rekli. To zajedničko tržište ako nešto ne može tolerirati, to je protekcionizam i državne potpore. Zašto? Zato što državne potpore nekima daju određene mogućnosti koje bi se mogle bolje iskoristiti gospodarski, ekonomski, na nekom drugom mjestu. Naravno, postoji mogućnost da se i opravdanja kada je to u određenom javnom interesu, kada je to radi regionalnog razvoja itd., postoji i to je predviđeno propisima, ali zato postoji sustav koji je razrađen, radi kojega država članica takve stvari mora notificirati EU-u, Europskoj komisiji i od nje dobiti adekvatno odobrenje za to. I to su sve stvari koje imaju svoju logiku, svoj razlog zašto postoje i normalno je da funkcioniraju i normalno je da postoje i funkcioniraju već praktički 60 godina. i to je ono što je bitno za naglasiti da bismo o ovim temama raspravljali, moramo poznavati tematiku, znači dovoljno reći mi smo protiv svega nego moramo znati kako unutar okvira koji postoji možemo zaštititi naše interese. Znači kako možemo opravdati neke stvari koje radimo, gdje odstupamo možda od nekih pravila ali ih možemo opravdati nekim drugim. Mislim da je to bitno i da je to ono što hrvatska javnost treba shvatiti, da smo mi dio EU-a, da imamo okvir kroz kojega možemo djelovati i da taj okvir uz napore naše Vlade maksimalno iskoristimo. Hvala lijepo.
Hvala. I na vaše izlaganje imamo replike, prvo poštovanog zastupnika Branimira Bunjca.
Hvala lijepa uvaženi zastupniče Sokol, što ste nam malo govorili o povijesti. Ali gledajte ako ćemo govoriti o povijesti, idemo se vratiti onda 1200 godina unazad, kad je postojala jedna država kao što je bila Franačka koja je začudo imala slične granice kao i današnja EU koja je došla pokoravati Hrvatsku. U ono vrijeme imali ste dvije Hrvatske, Panonsku i Dalmatinsku. Dalmatinska Hrvatska stala je na strnu Franaka, Ljudevit Posavski se htio boriti, izgubio je glavu u toj borbi. Znači imamo dvije struje, kojoj struji vi pripadate? Ja pretpostavljam da vi pripadate onoj borbenoj struji, dakle struji dalmatinske Hrvatske. Mi ovdje u Živom zidu pripadamo struji Ljudevita Posavskog, mi smo za borbu i otpor. Ali pogledajte, vi ćete reći ok, imamo dvije strane, dvije Hrvatske, možemo čak tako reći i čak dandanas, ali pogledajte u udžbenike povijesti, tko je prikazan kao pozitivac? Borna ili Ljudevit Posavski? Tko je prikazan kao pozitivac u 19. stoljeću, Ladislav Pejačević ili Ante Starčević? Zašto nije Ladislav Pejačević na 1000 kuna umjesto Ante Starčevića? Zašto nemamo ovdje kip Levina Raucha? Zato što su oni govorili Hrvatska ne može sama, Hrvatska je premala, mora se pokoriti stranim utjecajima, moramo poslušati Mađare, Austrijance, Nijemce, ne znam koga. E vidite mvi ćete možda sad isto kao i onaj Levin Rauch i Ladislav Pejačević imati neku korist ali povijest će vas presuditi, povijest će drukčije vrednovati ovo što vi sada radite i to je zaista borba koja traje cijelo vrijeme ali morate biti svjesni da u budućnosti jednom pa kad god taj dan bude, Hrvatska će doista biti suverena i samostalna zemlja. I mi kako god bili mali i koliko god vama idemo na živce, mi svo vjesnici te Hrvatske. Dopustite da vam to iznesem čisto kao nekakvo svoje mišljenje idemo reći čak i krivo. Hvala lijepo.
Hvala. Hvala lijepo na ovoj replici koja je uistinu usko vezana o održanim sastancima Europskog vijeća u 2017. godini pa će odgovoriti na to poštovani zastupnik Sokol.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kažem i meni je žao što zapravo nisam mogao iznijeti raspravu kako sam inicijalno htio o samoj temi ali mislim da je bitno i objasniti širi kontekst. Znači Hrvatska je i dalje unutar EU-a neovisna država. S druge strane niti jedna država nije apsolutno neovisna, vi nikad niste neovisni, vi uvijek ovisite o drugima na ovaj ili onaj način, gospodarski, pogotovo ako ste malo gospodarsko koje ne može živjet bez slobodne trgovine, geopolitički, prometno, energetski, na svaki drugi način. Znači ovisite o druga htjeli vi to ili ne. ako pogledate kako bi Hrvatska u položaju bila, je li Hrvatska bila više neovisna prije nego je ušla u EU ili poslije? Ja bi rekao da je naša politička situacija i pravna i sva druga bila puno teža i puno su bili de facto manje suvereni dok nismo bili u EU-u, nego sad kad smo tu i kad možemo iskoristiti naš položaj u sustavu odlučivanja da u tom odlučivanju sudjelujemo. Imate primjer malih država koje jako dobro znaju zaštititi svoje interese i tu EU pruža mehanizme. Primjerice korporativno oporezivanje. Korporativni porezi dandanas se o njima u Vijeću ministara EU-a odlučuje jednoglasno jer je to jedan od najjačih mehanizama zaštite suverenosti država članica EU-a. Neke male poput Irske ili Luksemburga već godinama onemogućavaju ujednačavanje poreznih propisa u jednom segmentu koji njima odgovara. Ne govorim je li to dobro ili nije, ne ulazim u to ali hoću reći vi kad sudjelujete u procesu odlučivanja kad možete i kroz lobiranje i kroz sastanke, zato je dobro da imamo ovaj izvještaj o sastancima Europskog vijeća, kad možete i formalno i neformalno djelovati onda možete zaštititi svoj interes. Ako ste formalno van svega i formalno suvereni, u praksi ćete biti nažalost najčešće jer će vas moći ucjenjivati puno više, bit ćete manje suvereni nego kada ste u nekoj asocijaciji u kojoj onda možete sudjelovati u odlučivanju. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi zastupniče, vi ste rekli slijedeću misao, vi ste rekli da u EU-u postoji jedinstveno tržište, ali što za vas znači jedinstveno tržište? To vam je otprilike ovako. Neko brodogradilište u Irskoj ima PDV od recimo 10% ili 12% a brodogradilište u Hrvatskoj ima PDV 25%. koje brodogradilište će imati povoljniju cijenu za krajnjeg kupca? Evo ja vas slušam, mudro pitanje. Evo vam drugi primjer. Brodogradilište u Irskoj imat će kamatu 2% na kredit, a pogledajte kakvu kamatu dobiva odnosno nude Uljaniku čak i uz državno jamstvo. U Irskoj ne mora država jamčiti privatnim firmama za kredite. Ali kod nas mora i na to lupe veću kamatu. Jeste li se pitali o tome pitanju? Niste. Evo vam milijun drugih primjera koji vam pokazuju da male države ne mogu ići u jedinstveno tržište sa velikim igračima bez da bude izmasakrirana njihova ekonomija, a pogotovo poljoprivreda. A vi ste nas iz HDZ-a uvjeravali u suprotno da mogu, da kad uđemo u EU ne da će poljoprivrednici ostati bez domaćeg tržišta, nego ste govorili laž da će se otvoriti tržište od pola milijarde ljudi gdje ćemo mi biti konkurentni i izvoziti. To je vama politika slobodnog tržišta. I što je ona dovela Hrvatskoj? Masovni uvoz hrane i masovnu propast sela i uništavanje i nestanak sela. To je ta politika jedinstvenog tržišta. I još jedna stvar, neke zemlje imaju aprecirani tečaj, neke deprecirani. Nama je EU uvalila aprecirani tečaj i samim time sve učinila skupljim. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Sokola.
Hvala potpredsjedniče. Znači opet imamo raspravu koja s činjenicama nema puno veze, no idemo redom. Kad je Hrvatska imala veće kamate pri ulasku u EU ili poslije? … [[Upadica Pernar, ne razumije se.]] Znači ako mi pratimo gospodarski rast i razvoj Hrvatske vidjet ćemo da su upravo pozitivni efekti ulaska u EU, znači otvaranje tržišta i jačanje izvoza doveli do gospodarskog rasta koji opet dovode do poboljšanja kreditnog rejtinga uz naravno sve aktivnosti Vlade koji su doveli do manje kamate. Upravo i to i upravo ovo što ste vi htjeli pokazati na jednu stranu, zapravo ste pokazali upravo suprotno da to zajedničko tržište EU uz državu koja zna kako na njemu postupati može dovesti i do manjih kamata i do rasta izvoza i do gospodarskog rasta i do prvi put praktički u povijesti samostalne Hrvatske suficitira državnog proračuna. To su fakti. To su jednostavno brojke i te brojke se ne mogu poništiti. Druga stvar, kad govorimo o tome što je donijela EU vi ste se između ostalog i neki članovi vašeg kluba su jako puno svog političkog djelovanja posvetili zaštiti potrošača. Znate li vi da su upravo propisi o zaštiti potrošača došli od EU. Znači to je upravo jedna od onih inicijativa koja je krenula sa razine EU koju su onda države članice morale implementirati kroz svoje zakonodavstvo. I upravo EU je ta koja je tu napravila veliki iskorak i to je samo jedno područje. Znači opet, stvari nisu crno bijele, stvari nisu tako jednostavne kako ih vi hoćete prikazati. Ali ono što je bitno kad govorimo o nekim stvarima poput gospodarskom rastu, razvoju, kamatama, znači kretanju kamatnih stopa, kreditnog rejtinga barem naučite neke elementarne činjenice prije nego što raspravljate u Saboru. Evo ja vas molim. Hvala.
I zadnja replika poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Zastupniče Sokol, rekli ste povijest EU i sustav odlučivanja. Čak u vašem govoru je doslovno došlo da smo mi jači od Njemačke, proporcionalno ste vi rekli ali to ostavlja dojam u javnosti da smo jači od Njemačke. Kad govorite o činjenicama i povijesti onda moramo govoriti o ulasku u EU, a sjećamo se da je tada protuustavno mijenjan je Ustav, da ne treba izaći 50% birača kod glasanja o ulasku u EU. To je protuustavno, mi smo kršili Ustav. I ne treba biti tako ingord i podcjenjivati ljude koji govore ono što nije dobro u EU i ono što ne valja. Jer mi moramo vidjeti te činjenice kakvo je stanje u poljoprivredi. Govorimo o sigurnosti 2/3 Hrvatske prazne, farme prazne, Slavonija prazna, Dalmatinska zagora, Gorski kotar, Ravni kotar. To je činjenica. Mi govorimo o obećanjima kad se ulazilo u EU, predpristupalo da je u ovome Parlamentu jednoglasno se glasalo za ulazak EU, ali nije bio takvi stav birača svih i nije ih izašlo više od 30% birača ukupno. Nije glasalo pardon za EU, nije izašlo to jest, 50 plus 1 nije izaša. A za u selu, u mjesnom odboru ili u Kotaru gdje živite za referendum, bilo kakvu odluku ako raspišete triba vam 50 plus 1%. Hoćete prominiti šahtu sa jedne strane ceste ili druge. Ovdje u ključnoj odluci se nije raspravljalo kako treba, ulasku u EU. I vi govorite o suverenosti, o neovisnosti. Dakle u slučaju Savudrije neovisnost. Imamo tu nekakvu neovisnost i kakva je tu hrvatska neovisnost? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Sokola.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Bulj, evo samo par stvar. Što se tiče tog mita da neke države o svemu odlučuju u EU, gledajte neke države su u međunarodnim odnosima jače od nekih drugih. To je prirodno. Neke su veće, bogatije, to je tako i to će uvijek biti tako formalno ili neformalno. Međutim, ako imate jedan pravni sustav koji djeluje po nekim pravilima, onda ipak stvari nisu potpuno ko je jači taj kvači. Europska unije je upravo primjer toga, jer zahvaljujući toj EU smo izbjegli ratove i velike krize u onim država koje su u EU kroz toliko vrijeme. Recimo znate li vi da je u glasanju Vijeću ministara Njemačka bila češće na, prvo 80% se donosi odluka jednoglasno da se razumijemo, znači Vijeću ministara od onih propisa koje EU donosi, 80% jednoglasno. Od ovih preostalih 20% Njemačka je češće na strani da je preglasana nego što je recimo neka druga zemlja poput Italije ili Španjolske. Znači nisu stvari tako jednostavne, to ovisi o puno koalicija, puno međudržavnih odnosa itd. Znači nemojmo stvari pojednostavljivati kada tome jednostavno nije mjesto. Što se tiče samog referenduma, znači Ustav je promijenjen, Ustav glasi tako kako glasi. U praksi jako bi bilo teško realizirati onu potrebu da se postigne većina od svih glasača između ostalog zato što su pogotovo tada birački popisi bili u stanju u kojem su bili, tako da i taj broj je bio na žalost prenapuhan i to svi znamo i nakon toga su poduzete mjere da se taj broj smanji. Tako da je ovo bliže vjerojatno realnosti nego što bi bilo da se išlo prema biračkim popisima koji nisu bili jednostavno korespondirali sa stvarnošću. Što se tiče rasprave, meni je jako žao da kad je bila rasprava, znam jer sam i sam organizirao neke tribine na tu temu upravo strana koja je bila protiv EU nije našla niti jedan suvisao argument protiv EU. Mogla je naći neke, ali ono što se je govorilo je pokazalo opet nedovoljnu razinu informiranosti, stvari koje jednostavno ne stoje poput toga da će stranci moći kupovati hrvatske nekretnine, a oni su to imali pravo 2009. Znači nepoznavanje elementarnih stvari koji su onemogućili nažalost, ozbiljnu raspravu, a ja želim da te rasprave bude, pa nadam se da ćete vi tome doprinijeti. Hvala.
Hvala. I sad će u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e 5 minuta govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar.
Uvažene kolege iz HDZ-a, vidim da ste jako zagriženi za projekt EU, i stoga i optužujete nas da selektivno ili neistinito informiramo javnost. Informacije radi, pročitati ću vam istinite podatke, ovu su podaci, pazite ovo za 2015.g. Znači stari su, ajmo reći 2 i više godina. Pad proizvodnje govedine u Hrvatskoj, 10%, svinjskog mesa 24%, mlijeka pad 15%. A znate što je dalje? Uvoz govedine, iz EU u Hrvatsku, porastao je preko 100%. Ista stvar je sa svinjetinom, ista stvar vam je sa proizvodnjom mlijeka. Da vam kažem kakva je situacija u proizvodnji mlijeka. Takva, da je propalo 70% proizvođača od ulaska u EU. Jel vi to znate? Jel znate možda da muzne krave idu u klaonice, jer se u Hrvatskoj ne isplati proizvodnja mlijeka? Ali u Hrvatskoj se troši mlijeko. Znači nije to da je nestalo tržište mlijeka, nego su nestali proizvođači mlijeka, jer ne mogu konkurirati uvozno mlijeko. Jel vi znate što znači slobodno tržište za našu mljekarsku industriju? Jel ste svjesni, jeste razmišljali ikada o tome? Jeste se pitali? I znate što ću vam reći? Mljekar Ivan Hadžasija kraj Bjelovara, on se … [[Govornik se ne razumije.]] vi pričate o jeftinim kreditima. On je uzeo te kredite na koje ste ga vi kao Ministarstvo nagovarali, poljoprivrede, i onda kad je shvatio da ih neće moći vratiti, da je sustav neodrživ, raznio se bombom. A vi ovdje sa 17 ili 14,5 tisuća kuna plaće tvrdite da je ulazak u EU, doveo nama dobro. Kome je doveo dobro? 11 birokrata u Bruxellesu koje primaju plaće 5000 eura, njima da. Ali, hrvatskom seljaku ne, ja ne znam, u kojoj stvarnosti vi živite. Jel vi možda znate, jel vi možda znate, da su mljekari, ne pred slomom, oni su slomljeni. Jel vi vidite da autobusi mladih ljudi iz Slavonije odlaze. Jel vi shvaćate da poljoprivreda nestaje kao grana? Jeste vi toga svjesni gospoda iz HDZ-a? Očito niste. Vi ne shvaćate da je ključni razvojni faktor od svih, znate koji? Tečajna politika, to svi znate, to zna premjer Plenković, a zna i ministar Marić, financija. I vi znate, da ako je kuna precijenjena 20% automatizmom da je valuta u drugim zemljama podcijenjena njena vrijednost i ako je razlika samo na tečaju 20%, ako mi učinimo svoje proizvode 20% skupljima nego bi trebali, kroz aplicirani tečaj, a druga članica EU 20% ga deprecira, pa automatski je to mlijeko iz Francuske jeftinije nego ono iz Hrvatske, ali vama to nije jasno. Jer vi ne shvaćate da EU, traži od nas da vodimo tečajnu politiku u kojoj je HNB mjenjačnica, u kojoj je kuna bon za eure. I vi kažete smanjene su kamate, pa to su govorili Grcima da su smanjene kamate. I što? Provodi se katastrofalna monetarna politika, a o suficitu proračuna, pa to vam je kolega Bunjac rekao, znate kako vi radite projekcije. Ako je višak u proračunu, čemu 3 g. zaduženje novo za 170 milijardi kuna. Pa čemu ta zaduženja ako imamo višak. Znate koja je vaša luđačka logika, sljedeća. Vi, ajmo reći da ste fizička osoba, imate rate kredita za platiti, imate računa z struju. Vi ne platite rate kredita i za struju, za tekući mjesec i kažete ja sam ovaj mjesec u plusu. To je vaša logika. Imate 7, 8 milijardi kuna dugova u zdravstvu, vi kažete ja ih neću platiti ove godine. Reći ćete ja imam plus u proračunu. Pa mogao je tako Ivica Todorić, pa on je tako objašnjavao, isto ko i vi. Jednostavno nije plaćao svoje obveze i govorio je da odlučno posluje. Pa to je vaša politika u HDZ-u, natovarit ćete ovoj državi dug, rasprodati ćete sve živo i neživo i još ćete se hvaliti. Još će reći vaš premjer, smanjio sam nezaposlenost. Pa koga vi zavaravate ljudi božji. Znate svi da niste povećali broj zaposlenih, nego je broj nezaposlenih pao je r su ljudi pobjegli iz države. To je vaša politika, to su vaši rezultati. Nestanak Slavonije, upropaštavanje brodogradilišta, Kraljevicu ste već zatvorili. Zatvoriti ćete sada i Uljanik, a idući na redi je Treći Maj, jer mu u ovoj godini prestaju dolaziti potpore. Bez državnih potpora, na tom zajedničkom tržištu o kojem vi tepate, propasti će i Treći Maj i onda će se naći njihovi radnici u istoj situaciji ko i radnici Uljanika. Hvala.
Hvala vam lijepo. Imamo repliku poštovanog zastupnika Borića.
Kolega Pernar, evo, ne znam koji put slušao vaše teorije o kreditima i o svemu ostalome. Najprije ispravak, znači nije zatvoreno brodogradilište Kraljevica, upravo baš gradi … [[Govornik se ne razumije.]] trajekt za Rapsku plovidbu, tako da imaju posla i raditi će i dalje. Vrlo vrijedni ljudi i ne govorite neistinu. Drugo što se tiče kredita, pa evo, kolega Bunjac je pored vas. Možete li na njemu isprobati vašu teoriju o neotplativosti kredita? Zašto ljudima govorite da ne trebaju vraćati kredite, a kolega Bunjac, recimo ima ih nekoliko, neću reći koliko, i uredno ih mora vraćati. Zašto? Zašto ih mora vraćati, ako su neotplativi? Je li to važi za neke druge, a vas u Živom zidu to ne važi. Pa naravno da kredit moraš vratiti. Gdje si otišao po njega? U banku. Nisi ga uzeo na Dolcu, na tržnici, nego u banci. Zašto si išao u banku, a ne volite toliko tu banku? Čemu je bila ta potreba? Pa budite iskreni, živite to što govorite. A ne kažete narodu, ne trebate vraćati kredite, država, ne treba vraćati kredite, idemo svi van, iz EU idemo van, ništa ne trebate vraćati. Zbog čega to govorite? Pa budite ozbiljni. To je vaš dio koji vam fali, ljudi vas ne shvaćaju ozbiljno jer ne živite tako. Ako netko ima kredite mora ih vraćati. Naravno da ima problema u tome, ali budite iskreni i kažite, ja u Živom zidu imam toliko kredita i vraćam ih. Zašto to ne kažete? Jel vam to ne paše. Evo dajte njemu tu teoriju provedite na njemu na kolegi Bunjcu pa onda to možete probati na nekim drugim ljudima. Nemojte ljudima lagati i uvjeravati ih u nešto što ni sami ne vjerujete i ponašate se sasvim drugačije. Evo to sam imao potrebu reći nakon puno vaših teorija ovdje bez ikakvih zlih namjera. Ali evo objasnite to. Što vi mislite o tome zašto on treba vraćati kredite, a oni su neotplativi? Evo objasnite to.
Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Htio bih se osvrnut prvo na pitanje Brodogradilišta Kraljevica, da počelo je raditi prošle godine nakon pet godina što nije radilo i sa 150 ljudi radi, da. Tako možete vi sva brodogradilišta svest na broj zaposlenih od 150 ljudi i reći da sva brodogradilišta rade. Ali pitanje je koliko je ukupno Hrvatska izvela brodova pod takvim brodogradilištima. Što se tiče neotplativosti kredita, nije pitanje neotplativosti kredita može li ga kolega Bunjac kao saborski zastupnik plaćati nego je pitanje teoretske neotplativosti kredita zato jer banke daju samo glavnice kredita, a ne i novac za otplatu kamate. Znači kada kažem da krediti nisu otplativi, to kažem na makro razini, to znači da država RH ne može vratiti kredite, da brodogradilišta ne mogu vratiti kredite, da autoceste ne mogu vratiti kredite, da željeznice ne mogu vratiti kredite, da Agrokor 40 milijardi kredita ne može vratiti. A što ćete vi reći, vi ćete reći ma pusti Pernar sve to nađete pet slučaja ljudi koji u Hrvatskoj vraćaju kredite i onda na osnovu pojedinačnog slučaja izvlačite opći zaključak da su krediti otplativi, iako je jasno da u globalu nisu otplativi, ali da su ponekad u pojedinim slučajevima otplativi. Ali budući da vi zagovarate otplatu kredita i tvrdite da su oni otplativi i da se to može vratiti, pozivam vas da date savjet radnicima Uljanika koji nisu dobili plaće, kojima su banke počele sjedati s blokadama na račun kako da oni podmire svoje rate kredite, njima objašnjavajte da su krediti otplativi, njima lijepo to objasniti, onda ćete shvatiti da ne mogu se krediti vratiti u globalu i da treba mijenjati monetarni sustav i da HNB mora prestati biti mjenjačnica. A to što je vama dobro i što vi osobno možete vraćati svoje kredite, to ne znači ništa. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Most-a nezavisnih lista pet minuta će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepa predsjedavajući. Kolege zastupnici i zastupnice, uvaženi premijeru. Praksa je dobra i ono što se kaže triba pohvaliti ono što je dobro, znači ipak raspravljamo o ovoj temi. Međutim treba čuti i druga mišljenja. Nije EU sveta krava, treba čuti glas i onih koji ne misle onako kako misle vladajući ili suprotno od vladajućih ili isto. Međutim, što Hrvatska sudjeluje solidarno u pomoć Africi oko azilanata to je pozitivno, međutim naše građane trenutno više zanima naš strateški ciljevi, a to su poljoprivreda u kakvom je stanju trenutno hrvatska poljoprivreda. To je uloga premijeru Plenkoviću da se izborimo za naše poljoprivrednike. Činjenica je da manje proizvodimo, evo što se tiče samo mljekarske proizvodnje 70% manje proizvodimo nego dok nismo bili u EU, to su činjenice. Brodogradnja, ne samo šta ne proizvodimo više brodove nego nam ljudi odlaze, stručni, kvalificirani ljudi oni koji znaju od varioca do projektanta odlaze, to su problemi. Vi se morate izboriti kako ste rekli za sigurnost svakog čovjeka, za stabilnost RH. Ali nije stabilnost samo poznanstvo sa briselskim ljudima iz Bruxellesa Junckerom vodećim, Junckerom, Tuskom ono šta je interes hrvatskog čovjeka. Rezultati nisu dobri od kada smo ušli u EU, to je činjenica. Vidimo koliko imamo manje stanovnika u Hrvatskoj, vidimo da više uplaćivamo članarine novca u EU nego što se vraća. I ne smijemo biti kritični poglavito vi premijeru u par navrata ste bili kritični prema ljudima koji nemaju isti stav u EU kao vi. Zašto bi imali svi ljudi isti stav o EU, o Vijeću Europe kao što imate vi ili bilo tko drugi? Činjenica je da dvije trećine Hrvatske je iselilo doslovno iselilo. Vjerujem da svi zajedno možemo doprinijeti da se zaustavi iseljavanje, vjerujem da možemo sačuvati brodogradnju, da novac koji država subvencionira za brodogradnju da se grade brodovi, da sačuvamo te ljude da ne odlaze u Aziju, u Afriku, u Irsku. To je naša misija nas koje je narod birao da budemo njihovi predstavnici i vas kao izvršne vlasti. Kada se samo sjetim jednoga pisma samo da revizija bude, pisma činovnika iz EU, samo da revizija uđe u HNB, dobili smo nekakav prigovor nekog europskog činovnika. Čak i tu nismo spremni prihvatiti zakon RH. Očekujem od premijera, od svih ministara da štite interese RH, a EU kao što sam rekao nije sveta krava. Hrvatska ne smije biti njihova prodavaonica njihovih loših proizvoda, Hrvatska mora biti proizvođač na tome tržištu EU prodavati svoje proizvode. Nažalost nije tako. Ali vjerujem da u Hrvatskoj to može biti tako. Vjerujem da će se u Slavoniju vratiti ljudi koji su otišli, a na stotine ih je tisuća, ja vjerujem da se mogu vratiti. Nije problem u farme vratiti stoku, tko će je čuvati to je problem, tko će se brinuti. Nemamo djece, nemamo dječjega plaća, kako u mojoj Dalmatinskoj zagori, tako u Gorskom Kotaru, ravnim kotarima, nema života. To je problem. Govorite o sigurnosti sa EU, govoriti o bilo čemu, ako imamo teritorij bez ljudi, ako imam 2/3 Hrvatske prazne, ta EU ne radi u interesu hrvatskoga naroda. A vi to premjeru imate, trebate mijenjati, kao i mi saborski zastupnici, slagali se ili ne slagali. Hvala lijepo.
Hvala. Vjerovali ili ne, i na vaše izlaganje imamo repliku, uvaženog zastupnika Ivana Pernara.
Uvaženi kolega Bulj, savršeno ste ukazali na problem, ulaskom u EU, odnosno, nakon ulaska u EU, Hrvatska je izgubila 300000 stanovnika. Broj zaposlenih je manji, nego je bio. Poskupile su sve režije, poskupile su autoceste, poskupile su, brodarina je poskupila, ljudima koji se voze trajektima. Sve je poskupilo. PDV nam je rekordnih 25%. To su uspjesi HDZ-a, Slavonija se masovno napušta, radnici Uljanika, daju otkaze i odlaze van raditi, jer ne žele raditi bez plaće. To vas dame i gospodo ne zanima. Vaš plan koji ima HDZ, nije plan u smislu razvoja ove zemlje, nije u smislu razvoja sela i seljaka, nije u smjeru razvoja industrije, nije u smjeru razvoja turizma, vi gurate projekte od kojih nema koristi, vi vodite politiku od kojih imamo samo štete. To je vaš rezultat vaše politike. Na vojnom misiju u Afganistanu, potrošeno je 2 milijarde kuna do sada. Što smo mi u Hrvatskoj mogli napraviti za taj novac? Čuda. Ali, vas to ne znaima. Jednostavno, što se vama kaže, to vi radite. Vi govorite o jedinstvenom tržištu o otplatljivosti kredita itd. Kakvo jedinstveno tržište, kakvo otplativost kredita? Naša država RH, nije u stanju vratiti niti jedan jedini kredit, bez uzimanja novog kredita. Jeste vi svjesni što to znači? Vodite politiku beskonačnog zaduživanja i vraćanja kredita, uzimanjem novih kredita, kao što je vodio Ivica Todorić i tu nam mažete oći nižim kamatama. Ako je ta politika tako dobra kao što tvrdite, čemu onda privatizacija HEP-a, čemu privatizacija autocesta, čemu uvođenje poreza na nekretnine dame i gospodo? Hvala.
Hvala. Ponovno ste naravno replicirali premjeru, a uopće ne kolegi Bulju, ali to vam je izgleda prešlo u naviku, zlorabiti tu instituciju, pa je i to jedan od razloga zašto moramo mijenjati poslovnik. Izvolite kolega Bulj, nešto ćete valjda i reći.
Hvala lijepo predsjedniče. Poslovnik, evo na ovo što ste rekli, poslovnik se ne smije mijenjati, da bi se zabranilo govoriti u Parlamentu, ovdje su narodni zastupnici, niti po naređenju Andreja Plenkovića, niti po naređenju vašem. Narodni zastupnik ima iznositi svoj stav, imate poslvnik, kojim se poštivate, ali ne, kao što je vaša namjera da nam zabranite govoriti, e to nećete. Slagali se vi s Ivanom Pernarom ili ne slagali, ili sa Mirom Buljom.
Kolega Bulj, ne možete meni replicirati.
Smatram, vi ste dali, očitovanje na gospodina Pernara, [[Upadica Reiner: Tako je.]] on je mene replicirao, pa mogu ja iskoristiti svoju repliku.
Ne, ne, ne možete, samnom ne možete replicirati.
Kad vi možete koristiti, mogu i ja koristiti [[Upadica Reiner: Ne možete.]] Gospodine Pernar, činjenica je da vi kao zastupnik iznosite svoje stavove na svoj način, kao što iznosite, izabrani ste u ovaj Parlament, smatram da Hrvatska ne smije voditi ni rusku, ni američku politiku, nego hrvatsku politiku. To je ono što trebamo raditi. I to je naša obaveza sveta. Ovo je Hrvatski dom, gdje su nam ljudi dali svoje povjerenje i moramo se boriti mi ovdje u Parlamentu, premjer se boriti u Vijeću Europe, naši parlamentarci u Europskom parlamentu, a što se tiče EU, u pravu ste. Od kad smo ušli u EU, gori su rezultati, po svim pitanjima, a najbolnija je demografska slika. To je činjenica od ulaska u EU, mi smo izgubili na 100 tisuća mladih ljudi. I jedino što jesmo, to smo tržište loših proizvoda, poglavito prehrambenih, iz EU a u Hrvatskoj izumire poljoprivreda, industrija, sve što je ono bitno za razvoj. Jedino što smo ostali, gospodine Pernar, ostali smo turistička destinacija, gdje se prodaju strani proizvodi i to se treba mijenjati, to je naša uloga. Hvala.
Hvala. Sada će u ime izvjestitelja govoriti predsjednik Vlade, poštovani Andrej Plenković. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zahvaljujem na današnjoj raspravi, mislim da smo uspjeli prokomentirati u ovih nekoliko sati, ključne točke, koje su bile na dnevnom redu Europskoga vijeća u 2017. g., zahvaljujem svima na sadržajnoj raspravi, pa i našim kolegama iz Mosta, tzv. IGP suvremenistima, našim prijateljima iz Živog zida, koji se pokazuju nasljednicima Ljudevita Posavskoga, a ne bi plaćali nikakve dugove, izašli bi iz EU i uputili vjerojatno mornaricu u Savudrijsku valu. Imati ćemo prigode o svim temama. Hvala vam lijepo i doviđenja.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu, a glasovati ćemo kad se steknu uvjeti. Mi ćemo se opet sutra naći u 9,30 i prva točka biti će Prijedlog Zakona o upravljanje državnom imovinom, prvo čitanje, P.Z.E, br. 256. Laka vam noć. SJEDNICA PREKINUTA U 19,20 SATI.
Sada prelazimo na glasovanje o raspravljenim točkama. Prvo je Izvješće predsjednika Vlade Republike Hrvatske o održanim sastancima Europskog vijeća u 2017. godini. Podnositelj je predsjednik Vlade Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Kluba zastupnika Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrata, Kluba zastupnika Hrvatske demokršćanske stranke, Hrvatske socijalno-liberalne stranke Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje, Kluba zastupnika nacionalnih manjina, Kluba zastupnika stranke rada i solidarnosti, Reformista i nezavisnih zastupnika, Kluba zastupnika samostalne demokratske srpske stranke. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće predsjednika Vlade Republike Hrvatske o održanim sastancima Europskog vijeća u 2017. godini. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 108 glasova za, 10 suzdržanih i 2 glasa protiv prihvaćeno Izvješće predsjednika Vlade Republike Hrvatske o održanim sastancima Europskog vijeća u 2017. godini. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Što? Pa nije nitko tražio. Kolega Grmoja, nitko nije tražio stanku, sad vas još moram i pitati dal' hoćete stanku. … [[Upadica Grmoja, ne čuje se.]] Dobro, izvolite.