Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru, poštovani kolege zastupnici, dobro jutro! Nastavljamo sa plenarnom sjednicom Hrvatskog sabora. Pozdravljam predsjednika Vlade RH, poštovanog Zorana Milanovića, ministra financija Slavka Linića, suradnike. U današnjem dnevnom redu imamo - Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu, s prijedlogom projekcija za 2015. i 2016. godinu; - Prijedlog odluka o davanju suglasnosti na Financijske planove za 2014. godinu, s prijedlogom projekcija za 2015. i 2016. godinu: a) Hrvatskih voda, a) Hrvatskih cesta, a) Centra za restrukturiranje i prodaju, a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka; - Prijedlog Državnog proračuna i Financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2014. godinu, s prijedlogom projekcija za 2015. i 2016. godinu; konsolidirano. Predlagateljica Proračuna je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta Proračuna primili ste u pretince. Kod donošenja državnog proračuna primjenjuju se odredbe članaka 211., 212. i 213. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU, Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku, Odbor za gospodarstvo, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za obranu, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo, Odbor za turizam, Odbor za Hrvate izvan Hrvatske, Odbor za pravosuđe i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Podsjećam na članak 38. Zakona o proračunu prema kojem sve izmjene i dopune koje Sabor prihvati putem amandmana na predloženi državni proračuna i projekcije ne smiju prijeći utvrđenu svotu dopuštenog manjka državnog proračuna i projekcija. U tijeku rasprave o prijedlogu Državnog proračuna podneseni se amandmani kojima se predlaže povećanje proračunskih rashoda i izdataka iznad iznosa utvrđenih prijedlogom državnog proračuna i projekcija mogu prihvatiti pod uvjetom da se istodobno predloži smanjenje drugih rashoda izdataka u posebnom dijelu proračuna. Gore navedeni prijedlozi amandmana ne smiju biti na teret proračunske zalihe ili na teret dodatnog zaduživanja. S tim u vezi upozoravam da će u saborsku proceduru biti upućeni samo oni amandmani koji su podneseni u skladu sa Zakonom o proračunu. Rok za podnošenje amandmana na državni proračun je četvrtak, sutra 28.studenog do 14,00 sati. Člankom 212. Poslovnika Hrvatskog sabora određeno je da se ne može glasovati o podnesenim amandmanima i Proračunu u cjelini prije nego proteknu tri dana od rasprave. Pozivam predsjednika Hrvatske Vlade, poštovanog Zorana Milanovića da uvodno obrazloženje. Izvolite predsjedniče.
Poštovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo, poštovane zastupnice i zastupnici. Kao predsjednik Vlade RH iznijet ću vam prijedlog Državnog proračuna za 2014.godinu s naznakama i smjernicama za 2015.i 2016. Također izložit ću i političke i ekonomske kontekst nastajanja prijedloga proračuna za iduću godinu, te osnovna politička, ekonomska i ljudska vjerovanja kojima smo se vodili ovog ključnog državnog dokumenta. Naravno zamolit ću vas da podržite ovaj proračun, ali neću zatražiti podršku samo zato što tako sugeriraju demokratska procedura i običaji. Zatražit ću podršku zato što vjerujem da je politika koju vodimo odgovorna i do kraja prožeta sviješću o nužnosti poduzimanja mjera koje će funkcioniranje naše države i društva konačno uskladit s mogućnostima, potencijalima i potrebama. Ovaj prijedlog proračuna odraz je takve politike ali i posljedice dugova koji se kao što znamo moraju vraćati. Hrvatska je kao što znamo, godinama živjela izvan svojih mogućnosti. Država se skupo, katkad i nepotrebno zaduživala, a smisao tog zaduživanja i spremanja realnosti pod tepih bio je u pridobivanju dijela političkog tijela i dijela sindikata te u otuđivanju javnog novca, novca kojeg inače skupo plaćamo kreditnim institucijama. I to će još tako dugo trajati. Neodgovorno i nerazumno zaduživanje u vremenima prije recesije ali i usred recesije u velikoj mjeri paraliziralo državu u uspješnijem nošenju s efektima skoro petogodišnje globalne ekonomske krize odnosno stagnacije. Do kraja ove godine naš javni dug narast će na 195 milijardi kuna. Servisiranje tog duga najveći je i najkonkretniji uteg u naporima da se što prije definitivno oslonimo na noge i da izađemo iz krize. Snažan kreditni pritisak naime izaziva novo nepovoljno zaduživanje za pokrivanje proračunskog deficita. U 2014.planirali smo proračunski rashod u visini od 130 milijardi i 500 milijuna kuna dok planirani prihod iznosi 113 milijardi i 100 milijuna kuna. Naš proračunski deficit dakle, bit će veći od 17 milijardi kuna što je povećanje od najmanje milijardu kuna u odnosu na ovu godinu. To će biti deficit od 5% BDP-a. U 2015. deficit će prema projekcijama iznositi ili bi trebao iznositi 4,2% BDP-a, a u 2016.godini 3%. Za usporedbu 2011.godine deficit je iznosio 7,8% i to s neusporedivo manjim izdacima za servisiranje kreditnih obaveza. Na razini opće države deficit će u odnosu na ove brojke biti veće za pola postotnog poena. Naša je obaveza prema EU da proračunski deficit svedemo ispod ili do 3% i to kanimo učiniti u sljedeće tri godine. u 2015.i 2016.dodatno će se povećavati proračunski rashodi sve do 134 milijarde i 300 milijuna kuna 2016.godine. Pored spomenute otplate dugova razlozi povećanja rashoda leže u troškovima članstva u Uniji, u osposobljavanju za korištenje europskih fondova, te u sanaciji zdravstvenog sustava i brodogradnje. Smanjivanje javnog duga i proračunskog deficita nije samo naša obaveza prema Uniji to je zapravo preduvjet ozbiljnijeg rasta našeg gospodarstva. Tek kada smanjimo svoje dugove, a dugove ponavljam moramo vraćati, i kada se prestanemo u ovoj mjeri zaduživati da bismo mogli otplaćivati prethodne kreditne obaveze, možemo računati na ekonomsku stabilnost, kontinuitet gospodarskog rasta i nova radna mjesta. A upravo su nova radna mjesta, novi poslovi što je moguće bolji poslovi naš glavni cilj. Da bi se to postiglo naša Vlada mora paralelno konsolidirati javne financije i provoditi mjere poticanja održivog rasta. Ta dva posla u dobroj su mjeri proturječna. Konsolidacija javnih financija otežava i usporava provedbu mjera ekonomskog oporavka odnosno novog uspona i zapošljavanja i obrnuto. Stoga se veliki dio vladinih aktivnosti i promišljanja sastoji u potrazi za najboljim omjerom, balansom između tih dvaju osnovnih odrednica, tih dviju osnovnih odrednica naše ekonomske politike. Kada govorim o ravnoteži mislim ponajprije na vođenje računa o izbjegavanju socijalnih lomova i dodatnog raslojavanja. Naše je čvrsto načelno opredjeljenje da proces reformi državne uprave i što većoj mjeri treba ići u korak s oporavkom i rastom privatnog gospodarskog sektora, te sa sređivanjem teškog stanja javnih financija. Nikada neće doći u pitanje razina socijalnih prava najizloženijih kategorija naših građana. Upravo suprotno, reformiramo i unapređujemo sustav socijalnih naknada kako bi uistinu najviše išlo onima kojima najviše treba. Nikada neće doći u pitanje isplata radničkih mirovina. Iako ga moramo reformirati naš mirovinski sustav je stabilan. Nikad neće biti upitne ni invalidske mirovine i naknade, međutim smanjit ćemo mirovine koje se isplaćuju po posebnim propisima, više su od 5 tisuća kuna. Zadržat ćemo visoku razinu zdravstvene zaštite, ali ćemo odmah krenuti u restrukturiranje i racionaliziranje bolničkog sustava koji je teško održiv u sadašnjem obliku. Neće biti ugrožena prava na besplatno obrazovanje onih koji žele učiti kao ni državnu pomoć u školovanju socijalno ugroženih i zakinutih, ali isto tako u idućoj godini provest ćemo reformu sustava osnovnih i srednjih škola. Taj sustav mora biti i bit će mnogo racionalniji i kvalitetniji nego što je danas. Učiti uvijek, ali ulagati u pamet neisplative stvari. To nije danas isto kao prije 40 godina. Štitimo i štit ćemo sva održiva prava branitelja i stradalnika Domovinskog rata. Kada govorimo o balansu mislim svakako i na dinamiku strukturnih reformi i promjena. Dinamika po našem mišljenju mora biti usklađena s mogućnostima i svojstvima našeg gospodarstva i našeg društva. Konsolidacija javnih financija u širem smislu podrazumijeva uvođenje rada i zakonitosti u financijsko poslovanje, uredniju naplatu poreza i korekciju u poreznom sustavu, te reforme, uštede i racionalizacije u državnom i javnom sektoru. Konsolidacija podrazumijeva i privatizaciju dijela državne imovine koja nije strateškog karaktera, nije od nacionalnog interesa, naročito u turističkom sektoru. Kada kažem nije od nacionalnog interesa nije od strateškog nacionalnog interesa. Dio državne imovine dat će se putem natječaja u koncesiju, pri tome mislimo i na autoceste koje smo sagradili na najskuplji mogući način zato jer su nam tada trebale. Dakle tu više nismo u poziciji koristiti europske fondove za razliku od drugih država niti uzimati kineske ili ne znam koje kredite, to imamo, međutim to nas itekako opterećuje. Ceste su ovdje i s cestama se mora moći upravljati tako da ne opterećuju hrvatske građene i hrvatski proračun. Taj proces će se izrazito intenzivirati u godini koja je pred nama. U području konsolidacije financija Vlada je ostvarila vidljive pomake ali posao ni iz bliza nije gotov. I dalje ćemo inzistirati na fiskalizaciji, striktnoj poreznoj disciplini, naplati poreznih dugova, predstečajnim nagodbama, rješavanju nelikvidnosti i borbi protiv sive-crne ekonomije. Do kraja godine bit će sasvim razvijen sustav centralnog obračuna plaća. To znači da će već u prvoj polovici iduće godine najvećem broju proračunskih korisnika plaće biti isplaćivane kroz centralni sustav čime će država konačno dobiti jedinstvenu evidenciju o svim zaposlenicima u državnom i javnom sektoru i o njihovim primanjima. Tehnološki ovo je bilo moguće prije 10 godine, tek danas to imamo. Uz sveobuhvatne reforme u zdravstvenom, mirovinskom, obrazovnom i socijalnom sustavu te u sustavu državne uprave reformama koje će biti provedene u 2014.i 2015.godini reorganiziramo i ustroj državnih institucija na terenu, a pred nama je ozbiljna reforma pravosudne mreže. Cilj tih svih reformi i promjena je sustav učiniti racionalnijim da bi bio učinkovitiji, da bi više dao za isti uloženi iznos. Za neke reforme rezultati dolaze brže i vide se odmah, a za neke treba vremena i strpljenja i za provedbu i za vidljivije rezultate. Od početka iduće godine dodatno ćemo racionalizirati, a gdje je moguće i spajati državne agencije bez utjecaja na prava lokalne samouprave i njihovu redukciju. Mnoge od njih su obaveza koja proizlazi iz našeg članstva u EU ali to ne znači da se od njih ne očekuje racionalnost u poslovanju i trošenju sredstava. PDV na usluge u turizmu i ugostiteljstvu podići ćemo sa 10% na 13% međustopa što je i dalje manje od opće stope PDV-a koja je 25% i ostavlja mogućnost tim sektorima za rast i razvoj. Oko ovoga je bilo dilema, oko pravednosti i svrhovitosti ove mjere ali kod nje se ostaje. U svim ministarstvima, agencijama, državnim i javnim poduzećima traje restrukturiranje i racionalizacija. Najdalje se odmaklo u željeznicama, pošto, autocestama, autocesti Rijeka-Zagreb, HEP-u, vodama i šumama. Iz sustava proračunskog financiranja izdvojiti ćemo pojedine djelatnosti kakvih ima u zdravstvenom sustavu, školstvu, pravosuđu, socijalnoj skrbi i znanosti. Što se tiče oporavka i rasta gospodarstva 6. je glavnih točaka Vladina angažmana, prvo su javne investicije, drugo uklanjanje administrativnih prepreka za izravna ulaganja, treća porezna politika, četvrta izravni poticaj u privatnom sektoru, peta europski fondovi i šesta, ne najmanje važna dobro ustrojena i funkcionalna gospodarska diplomacija. Iduće godine započeti će realizacija konkretnih javnih investicija ponajprije u sektorima energetike, željeznice, cestovnog i zračnog prometa te vodnog gospodarstva. U financiranju infrastrukturnih projekata pri tome ćemo se u što većoj mjeri oslanjati na europske fondove. Korištenje novca iz tih fondova podižemo na višu razinu i stopa, odnosno postotak njihove realizacije je za svaku državu ne samo za Hrvatsku mjera uspjeha. Podsjećam da smo skratili brojne administrativne procedure i uveli mnoge porezne olakšice za izravno investiranje pogotovo u području strateških investicija. Mijenjali su i donošeni novi zakoni. Smanjili smo zdravstveni doprinos za 2%-tna boda. Tako smo u gospodarstvo vratili ili zadržali oko 2 milijarde kuna. Ukinuli smo porez na dobit koja se reinvestira, također dvojbena i kratkoročno štetna mjera sa stajališta prihoda državnog proračuna. Ali srednjoročno vjerujemo dobra. Tako smo privatnim tvrtkama oslobodili milijardu i 200 milijuna kuna potencijala. Ukinuli smo ili smanjili niz parafiskalnih nameta što je značilo dodatnih 675 milijuna kuna gospodarstvu, nastavljamo i u sljedećoj godini sa smanjenjem odnosno ukidanjem parafiskalnih nameta kojih ima mnogo. Povećali smo prag za ulazak u sustav PDV-a na 230 tisuća kuna. U idućoj godini još ćemo jače izravno pomagati oporavku privatnih tvrtki i obrta putem Hrvatske banke za obnovu i razvoj, Ministarstva poduzetništva HAMAG INVESTA a država i dalje neće prezreti od snažnog poticaja tvrtkama iz onih gospodarskih oblasti za koje ćemo zajednički procijeniti da imaju ozbiljnu izvoznu i investicijsku perspektivu. Netko će ovo optužiti ili etiketirati kao odabir pobjednika u tržišnoj utakmici što ne bi bio državni posao ali nažalost ili na sreću svaka država to na neki način radi. Upotrijebiti ćemo i upotrebljavamo mehanizme koji bi trebali potaknuti bankarski sektor na izdašnije i povoljnije kreditiranje baš takvih tvrtki. Osnovali smo povjerenstvo za internacionalizaciju hrvatskog gospodarstva koje definira smjernice hrvatske izvozne politike i koordinira sve investicije u promociji našeg gospodarstva u inozemstvu. Zajedno sa izvoznicima definira su prioritetna inozemna tržišta nema nikakve sumnje da će se uskoro vidjeti efekti tih napora kako u dolasku stranih ulagača tako i u izlasku naših tvrtki. Sve što sam izložio daje nam pravo da u iduće tri godine očekujemo definitivni izlazak iz krize uz godišnje stope raste od 1,3 do 2,5%. Puno manje nego nekad davno ali puno više s obzirom na očekivanu strukturu toga rasta. Drugim riječima u iduće dvije ili tri godine hrvatska ekonomija biti će na zdravijim temeljima. Dame i gospodo pozivam vas dakle da podržite ovaj prijedlog proračuna. I kao što sam rekao na početku ne želim da ovaj dokument podržite ili odbijete podržati zbog svoje stranačke pripadnosti ili lojalnosti ili nekih drugih prozaičnih ili manje prozaičnih razloga. Pozivam vas da se u odlučivanju u ovom prijedlogu vodite zdravim razumom i odgovornošću koju su nam svima povjerili građani. Mislim da je vrijeme za to. Vrijeme je da se odreknemo djetinjaste politike zatvaranja očiju pred problemima što smo nekada bili skloni činiti kontinuirano. Vrijeme je da se prestanemo uzdati u čuda i u ekonomske trikove i sve druge trikove. To je za djecu. Iduće dvije, tri godine nastaviti ćemo se otvoreno i odgovorno suočavati sa stvaranošću koja je dugo bila potiskivana pa stoga je i neuroza danas. Neće nam biti lako jer su posljedice dugogodišnje na odgovornost i obmanjivanja ozbiljne. Ovoj Vladi, mojoj Vladi savršeno je jasno da se proces otrežnjenja ne može ni izbjeći ni preskočiti. Činimo sve da razdoblje odricanja i postavljanja zemlje na zdrave ekonomske temelje potraje što kraće i da bude što je moguće bezbolnije za veliki broj naših ljudi. Vjerujemo u strpljenje i razumijevanje hrvatskih građana i duboko sam uvjeren da će se to strpljenje i razumijevanje ali i spremnost na promjene u društvu i u nama samima uskoro pokazati najpametnijim ulaganjem. Hvala.
Hvala i vama poštovani predsjedniče Vlade. Imamo najprije replike, sve je u redu. Idemo sa replikama. Prvi je poštovani Josip Salapić, zastupnik. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala predsjedniče Sabora. Predsjedniče Vlade, zdrav razum govori da je vama stvarno teško i da su prilike gospodarske, financije u državi katastrofalne. Vidjeli smo i izvješće Europske komisije o deficitu državnog proračuna gdje se tražilo izvješće od Hrvatske što će biti u projekcijama za sljedeće dvije godine i o velikom deficitu po ovome prijedlogu 17,5 milijardi kuna. Rekli ste da ste preuzeli odgovornost i da ste odgovorni za provođenje politike koju ste prezentirali sada u vašem izlaganju. Ono što je najvažnije pozivanje da je država godinama trošila preko mjere, to ste vi znali kada ste 8 godina čekali da dođete na vlast. I dobili ste priliku od građana na … [[Govornik se ne razumije.]] Plana 21. I ono sve što je tamo najavljeno danas je potpuno drugačije suprotno. I ono što vi kao predsjednik Vlade morate priznati, zavladala je jedna opća depresija u društvu, pesimizam. Čak i ovaj proračun za 2014. godinu pozivate nas sve da to podržimo. Mi ćemo razborito raspravljati o tome ali vi kao odgovoran političar morate ipak priznati da Hrvatska u ovom trenutku, prvim danima Europske unije ne bi smjela biti depresivna. Ako vi kažete da postoji odgovornost, a povećava se broj nezaposlenih do 400 000 ljudi, iz dana u dan ljudi odlaze iz Hrvatske u Kanadu, traže posao za boljom prilikom. Čuli smo jučer da je više od stotinu, više liječnika napustilo Hrvatsku za boljim poslom. Ne priznajete da se treba voditi dijalog o nekim važnim nacionalnim pitanjima jer su sve teme postale bitne osim onih najbitnijih, a to je gospodarstvo i radna mjesta. Tu vas ne prozivam kao zastupnik oporbe nego kao zastupnik koji treba podržavati one koji su ga poslali u Sabor pa vas pozivam da u jednom razumnom putu u vremenu koje je pred nama, nema tri godine vremena da izađemo iz krize jer vaš mandat traje još dvije godine, ako je trebalo imati bolne rezove trebalo je to učiniti odmah jer ovo sjeckanje i ubijanje malo po malo stvara opću depresiju, a mislim da ste vi kao odgovoran političar i premijer zaduženi da to sprečavate, a nitko vas neće …
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Druga replika poštovanog zastupnika Krešimira Bubala. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Vlade, predsjedniče Sabora. Naime, predsjednik Vlade je govorio o odgovornoj politici, ali na djelu je neodgovorno zaduživanje. 2008. javni dug je bio 100 milijardi kuna … 200 milijardi kuna i zadužujemo generacije koje dolaze, no upravo u tom zaduživanju ne vidimo razvoj Slavonije i Baranje. Gledajući projekcije proračuna za 2014. predviđeno je bilo 451 milijun, no sad kada gledamo stvarni proračun vidimo da je to samo 203 milijuna kuna. Zabrinuti smo za investicije u Slavoniji i Baranji, no isto tako i za deficit od 17 milijardi, a u tom deficitu ne vidimo Slavoniju i Baranju. Prema tome, politike se trebaju mijenjati no kada govorimo o novim radnim mjestima koji je vaš cilj, to ste upravo izrekli, vidimo samo tendenciju sve većeg broja nezaposlenih, a njih je već preko 355 000 nezaposlenih. Očekujemo da se proračun na rashodovnoj strani reže, ali ne na Slavoniji i Baranji.
Hvala lijepa. Treća replika poštovanog zastupnika Ante Babića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, vi ste dobro počeli u svom obrazloženju vezano za proračun za 2014. godinu, kao i projekcijama za 2015. i 2016. godinu. Ja stvarno ne znam odakle i na čemu crpite svoj optimizam. A onda ste govorili o konsolidaciji javnih financija i o uvođenju reda. No vašom politikom i djelovanjem vi ste stvarno uveli red, odnosno redove i to ispred pučkih kuhinja, ispred Caritasa, ispred FINA-inih šaltera zbog blokiranih računa, ispred Zavoda za zapošljavanje. Vjerujem, ako ovako nastavite svatko od nas će se sigurno naći u jednom od takvih redova. Hvala.
Hvala i vama. Idemo na repliku poštovanog zastupnika Branka Vukšića. Izvolite.
Poštovani gospodine Milanoviću, predsjedniče Vlade, rekli ste da će Vlada privatizirati sve tvrtke koje nisu od nacionalnog interesa pa me zanima kako to vlasništvo nad bankama, odnosno jedina hrvatska veća banka, Hrvatska poštanska banka nije od nacionalnog interesa. Druga rečenica koja me zaintrigirala je ona kad ste rekli trebamo se kloniti ekonomskih trikova. To je za djecu. Je li sve što se kosi s vašim poimanjem ekonomije dječja igra? Međutim, ova vaša muška ozbiljna igra ne daje rezultate.
Hvala lijepa. Peta replika, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. U povijesti Hrvatskog sabora najkraće obrazloženje i prijedlog državnog proračuna, a nikad teža situacija i nikad veći deficit i sve se može svesti na dvije izjave: sve ćemo rasprodati i povećat poreze. Dakle to je činjenica i sve će nas to dovesti do deficita od 18,5 milijardi kuna. Međutim želio bih vam nešto reći, a da je to tako, da to nije moja izmišljotina to je ovaj dokumenat gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade koji ste vi poslali u Hrvatski sabor, a zove se Račun financiranja državnog proračuna. Rekli ste neodgovorno zaduživanje. Sve međunarodne financijske institucije su priznale, Hrvatska je 2008. imala udio javnog duga u BDP-u 28%, a deficit državnog proračuna 0,8%. To je bilo prije krize. Državu ste naslijedili sa udjelom javnog duga u BDP-u 42%, na kraju ove godine udio javnog duga u BDP-u je 60% i ako ne uspijete, a iskreno se nadam da nećete uspjet rasprodat državnu imovinu, udio javnog duga u BDP-u će biti negdje oko 63, 64% ove godine. To su činjenice, to su matematički podaci koje nijedna politička retorika ne može promijenit. Na kraju krajeva, to vam govori i Zakon o izvršenju državnog proračuna gdje se jasno u članku 27. kaže da ćete se zadužiti 40 milijardi sljedeće godine, od toga 18 milijardi i to je ono što povećava javni dug, a ne ovih 40 je financiranje vašeg deficita. I druga stvar, ovaj centralni obračun plaća gospodine predsjedniče Hrvatske Vlade sve vas je dočekalo što ste čekali 3 godine, zašto niste počeli odmah?
Hvala lijepa. Nova replika, poštovani zastupnik Domagoj Ivan Milošević.
Hvala gospodine predsjedniče. Predsjedniče Vlade. Nikada u protekle 23 godine Hrvatska nije bila suočena s ovako teškom ekonomskom situacijom i nikada u ove 23 godine zapravo nije pred vjerojatno ovaj Sabor došao manje reformski, a više kukavički prijedlog proračuna. Rekli ste u nekoliko navrata u vašem kratkom govoru da se dugovi moraju vraćati, a rezultat tog govora je ove i sljedeće godine planirate nove dugove u iznosu od 5 milijardi eura. Mislite da će novi dug od 5 milijardi eura sa sve više kamatom popraviti ili pogoršati naš investicijski rejting? Reformi nema. Na ovaj način isključivi krivac za urušavanje nacionalnog gospodarstva bit ćete vi, isključivi krivac za nezaposlenost koja se bliži 400 000, naime imali smo nedugo raspravu upravo ovdje oko nezaposlenosti. Danas je 356 000. Prije desetak, jedanaest godina bilo je 420000. Međutim, u međuvremenu deseci tisuća mladih ljudi završili su izvan Hrvatske inače bi danas na žalost bili također na burzi. Lijepo ste vi birokratski nabrojali sve mjere i sve ono što ste učinili i planirate učiniti. Međutim, da li se pitate zašto nema naime rezultata. Rezultati su potpuno suprotni protekle dvije godine od vaših planova. I da završim. Prije dva mjeseca ste rekli da imate lošu vijest za pesimiste, bit će bolje. Nekoliko dana unazad rekli ste javno slegnuli ste ramenima, začuđujućom lakoćom ste zapravo priznali neuspjeh i rekli ste sljedeće dvije godine bit će teške. Dajte se odlučite kako će onda bit, bit će bolje ili će bit teže. Hvala.
Hvala i vama. Sedma replika i poštovani zastupnik. Hoćete odgovarati? Da, izvolite. Ne, ne, ne. Ostanite na mjestu, molim vas. Imate dvije minute poštovani predsjedniče Vlade. Odgovor na repliku, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Ja neću profitirati od našeg nadmetanja brojkama, nekom ću morat vjerovat na kraju. Ja neću sad govoriti da su neke od brojki koje su važne, a vi ste ih izrekli potpuno netočne ali ću vas pozvati da napravite jednostavnu stvar. Napravite alternativni prijedlog proračuna i to samo u strateškim točkama, ne morate se baviti svim sitnim detaljima i razredima. Samo recite što da, što ne. To me zanima. To zanima i cijelu hrvatsku javnost. Dakle, koje dugove ne vraćati, koje kredite ne vraćati, koje obaveze ne ispunjavati i ukažite na to gdje je i u kojim segmentima ovaj proračun rasipnički, populistički, gdje se dodvorava. To vam nije puno posla. To čak i vaša stranka koja je u dvije godine, ne tri godine, malo ste se preračunali, u dvije godine nije imala niti jedan i pol zakonski prijedlog u ovom Saboru. To čak niti za vas ne bi trebao biti problem.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa replikama. Poštovani potpredsjednik Sabora Željko Reiner i njegova replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, da ste vi ovakav govor održali na početku svog mandata prije dvije godine vjerojatno bi vam mnogi od nas, a i hrvatski građani mogli povjerovati. Nakon dvije godine ne vjeruje to nitko. Naime, u vašem govoru vrlo općenito vi ste rabili mnoge izraze započeti ćemo, planiramo itd. jedan samo oslanjat ćemo se jače na europske fondove. A koji su rezultati? Ove godine ništa povučeno iz europskih fondova. Koji su rezultati? 356000 nezaposlenih. Koji su rezultati? Ove godine povijesno najveći deficit državnog proračuna. Dakle, ponovo kažem ono što je u ovom dokumentu su brojke, a brojke kažu da vi planirate napraviti deficit od 17 i pol milijardi, vjerojatno će ispasti puno više, da planirate premašiti deficit preko 60% BDP-a. Sve to planirate sa rastom ekonomije od 1,3 do 2,5% što je potpuno nerealno, jer ste potpuno krivo planirali i za 2012. godinu i 2013. godinu rast, a bio je pad. Prema tome, na temelju čega? Na temelju kakvog neopravdanog optimizma možemo povjerovati u lijepe riječi? Umjesto da smo vidjeli kako ćete postići povećanje produktivnosti jer to je problem Hrvatske države, kako ćete postići povećanje investicija. To je problem Hrvatske države. Ništa od tog nismo čuli. Čuli smo samo lijepe planove i lijepe želje bez pokrića. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Nova replika poštovanog zastupnika Branka Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, vi znate da dolazim iz Dubrovačko-neretvanske županije koja je potpuno prometno izolirana. Posebno je izolirana ovih dana zbog nevremena. Dva dana je zatvorena Zračna luka Dubrovnik, ne plove ni brodovi, ni katamarani a hrvatska Vlada u te protekle dvije godine nije napravila ništa da bi poboljšala tu prometnu izoliranost. Dvije godine Hrvatske autoceste nisu uspjele dovršiti 9 km autoceste od Vrgorca do Ploča. Dvije godine Vlada još nije se odredila naspram prometne povezanosti, dvije godine očekujemo da nam Europska komisija kaže koje je to najpovoljnije rješenje za povezivanje Dubrovačko-neretvanske županije. Ne znamo, Vlada nema stav oko Pelješkog mosta. Pitam vas gospodine predsjedniče kako to da u Državnom proračunu za 2014. godinu nema niti jedne kune za kvalitetnije prometno povezivanje Dubrovačko-neretvanske županije. Ne znamo što će biti sa Pelješkim mostom. Ne znamo da li ćemo nastaviti graditi autocestu prema Dubrovniku, da li ćemo graditi brzu cestu, da li ćemo ulagati u zračnu luku. Dakle, prema dijelu Hrvatske koji je potpuno odsječen od ostatka države, koji je prometno izoliran, koji predstavlja jedinu eksklavu u EU ova Vlada nema sluha da u državnom proračunu izdvoji niti jedinu kunu da bi doprinijela boljem životu građana Dubrovačko-neretvanske županije. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović.
Gospodine zastupniče vi činite baš sve da ono malo vjere u tim ljudima još ubijete. I svaki put isti Pavlovljev refleks, uvijek ista priča. Prometna izoliranost, tuga, nevolja. Dakle, u Dubrovniku je kompliciranije živjeti nego u Zagrebu to je jasno, ali na neki način i ljepše. Ali daleko je od Zagreba, pogledajte kartu. Jeste kad vidjeli zemljopisnu kartu? Hrvatska se proteže na 600 kilometara hvala bogu kao ni jedna druga država i u tom smislu to je zahtjevno, ali dubrovački aerodrom je imao promet ove godine od malo manje od 2 milijuna putnika, ljudi, ne krumpira, ljudi koji dolje dolaze Hrvata i stranaca. Dolaze valjda nekim poslom, nešto potrošiti. Dakle, izolacija je relativan pojam. A ja ću vam još jednom ponoviti koji su naši planovi. Mislim da su realni. Dakle, pelješki most koji niste makli s mjesta, možda je nešto drugo maknuto, ali most u građevinskom, strukturnom smislu nije maknut ćemo nastojati graditi europskim fondovima. To znači da se nećemo skupo zaduživati i da vjerujemo osnovano da ćemo većinu novaca dobiti iz fondova organizacije čiji smo članovi i koje plaćamo relativno visoku članarinu. Opet se vraćamo na tu priču. Dakle, javne investicije, uspješne tranzicijske države a sada već višegodišnje članice EU pokušavaju potpuno preusmjeriti u europske fondove. To je mjera uspjeha. Koliko ćemo biti uspješni u tome, ne znam, ali slutim da ćemo biti uspješni. I govoriti da nemamo strategiju za prometno povezivanje Dubrovačkog primorja i Dubrovnika sa Hrvatskom je, nemam riječi uopće. Dakle, mi to radimo na drugi način. Hoćete reći da je ove pregovore u Bruxellesu diplomatske vodio netko drugi, a ne ova Vlada i hrvatska diplomacija koja je starija od ove i buduće Hrvatske vlade. Vidjet ćemo kakvi će biti rezultati. I možete biti jalni, a možete biti konstruktivni.
Hvala lijepa. Deveta replika i poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatske vlade, ministre, nakon dvije godine vašeg mandata jasno je iz ovakvog prijedloga proračuna da ste i kao premijer i kao Vlada odustali od našeg financijskog suvereniteta. Naše financije dajete u ruke europskih birokrata. Nažalost, to je istina i činjenica. Bez imalo otpora pristajete na tu proceduru prekomjernog deficita, ne želite preuzeti na sebe odgovornost za hrvatske građane, jednostavno ih izručujete europskim birokratima. Jednostavno da čovjek ne povjeruje. Sa toliko malo otpora već u prvoj godini članstva u EU. To se dosada nije desilo ni u jednoj članici EU. Da ne govorim o nepravednom odnosu prema gospodarstvu. Turizmu podižete PDV na 13%, činite ga dugoročno nekonkurentnim radi 300 milijuna kuna dok jednoj drugoj industriji kao što su telekomunikacije koja ima ukupne prihode 15-ak milijardi kuna puštate profite i velike dobiti. Jasno je da će i sa ovakvim proračunom hrvatski građani u sljedećoj godini živjeti teže i imat će manje treću godinu za redom. To je totalna suprotnost onome što ste im obećali 2011. godine. Čista prevara!
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Odgovor na repliku, poštovani predsjednik Hrvatske vlade Zoran Milanović.
Ispričavam se što sam se kidao od smijeha dok ste govorili. Postoji točka u kojoj demagogija prelazi u skeč. Dakle, ovo je bio skeč dostojan najbolje produkcije BBC-a pa vas pitam jel ovo skeč ili stvarno mislite to što ste rekli? Jer ste pripadnik kluba HDZ-a. Dakle, vi govorite o otporu Europskoj komisiji u proceduri prekomjernog deficita. Oprostite iz kojeg vi … [[Govornik se ne razumije.]] dolazite? Moram vas to pitati. Otpor, i to u prvoj godini, kakav otpor, oružani otpor Europskoj komisiji? To ste rekli i to ne jednom. Vi zaista vjerujete u to dakle da je sramota da Hrvatska u prvoj godini članstva ne pruža otpor Europskoj komisiji i da potkrijepim to dodatno da smo se predali u ruke europskih birokrata. Koga? Janjičara? Gledajte, ispričavam se ali to je jako smiješno. To je duhovito stvarno. Dakle, ovo je točka o kojoj u Hrvatskom saboru, a nije to svaki tjedan i svaki mjesec, najplića demagogija prešla u skeč. Ovo je duhovito bilo.
Nova replika poštovane zastupnice Mirele Holy. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Dozvolite molim vas, molim vas. Izvolite poštovana zastupnice.
Pa za razliku od kolega koji su imali prethodne replike ja ću podržati proračun i želim reći da smatram da je dobro što se među reformama koje je najavila Vlada za ovu godinu spominje i reforma javnog sektora odnosno javne uprave jer je to ključna reforma da bi bila Vlada uspješna do kraja mandata. Naime, ukoliko ne uspije sa nijednom drugom reformom ali ako uspije sa reformom javne uprave ova će Vlada biti uspješna. Tu bih spomenula i zbog čega smatram da imam pravo kada tvrdim tako nešto. Prije izvjesnog vremena, ne predugog, u jednim dnevnim novinama izašao je komentar direktora Svjetske banke za RH koji inače gospodin dolazi iz Koreje i govori da je uspjeh reforme Koreje upravo počiva na reformi javnog sektora. Zbog čega? Zbog toga što uspješnost svih drugih reformi ovisi o reformi javnog sektora. Jer ukoliko vi ne napravite taj temeljni alat za bilo koju drugu reformu onda neće biti uspjeha niti u svim drugim reformama. U tom smislu me veseli što u ovom obrazloženju Državnog proračuna za 2014. godinu je dosta veliki dio posvećen upravo reformi javnog sektora. Smatram da je dobro i što se obrazloženje državnog proračuna upravo u tekstualnom dijelu poboljšalo, međutim smatram da bi bilo dobro za sljedeću godinu i za sljedeći proračun da se ide više sa točnom mjerljivošću uspješnosti reforme.
Hvala lijepa poštovana zastupnice. Odgovor na repliku, poštovani predsjednik Hrvatske vlade Zoran Milanović.
Prvo hvala na podršci, ne bih ni replicirao da niste spomenuli Južnu Koreju u ovom govoru koji je ustvari isti i stalno ponavljam iste stvari u zadnje 2 godine što je možda dosadno ali oni koji to nisu primijetili nije bilo bajki i trikova ni onda nema ih ni sada, u rezultate vjerujemo. Južna Koreja je jako uspješna država koja se podigla iz totalne bijede. Sadašnji glavni tajnik je čovjek koji u djetinjstvu nije imao što jesti. Međutim, u Južnoj Koreji u njezinom javnom sektoru se školovanje plaća u privatnom i u javnom. I ljudi se satiru da bi to osigurali. Je li to naš model. Dakle ovo nije replika u smislu oponiranja, nije naš model. Dakle, društva se razlikuju, je li Koreja na taj način postiže li najveći mogući rezultat, za sada da. Kakav je pritisak i teret na stanovništvo. Vjerojatno ogroman, što će tu donijet za 20 godina ne znam. Mi imamo svoj put.
Hvala lijepa. 11 replika, poštovana zastupnica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa u uvodnom obrazloženju proračuna koje je izrečeno, mene je ustvari najviše zanima onaj dio koji se odnosio na rast i na način i na mjere kojima će Vlada potaknuti i osnažiti gospodarski rast u Hrvatskoj. Vi ste gospodine predsjedniče Vlade i u tom smislu spomenuli da računate na javne investicije, na uklanjanje prepreka ulaganju, poreznu politiku, fondove i gospodarsku diplomaciju. Iako niste posebno ulazili u detalje i širinu, ipak zapela mi je na određeni način u uho ova stavka i odrednica koja se tiče porezne politike. Zanimalo bi me ustvari da detaljnije malo ovdje obrazložite na kakvu to poreznu politiku računate. Da li računate i da li predviđate jamčiti i hrvatskim građanima i poduzetnicima da u sljedeće dvije godine neće više biti uvođenja novih poreza i podizanja poreznih stopa. Mislim da se svi ovdje slažemo da je gospodarski rast ustvari jedini način za rješavanje brojnih i ekonomskih i proračunskih poteškoća a i socijalnih tenzija s kojima se suočava naše društvo. Međutim, gospodarskog rasta sa kontinuiranim dnevnim raspravama o porezima, o novim stopama, o novim načinima o prostorima za oporezivanje neće biti. Nestabilnost poreznog sustava i općenito nestabilnost ekonomskih politika pokazala se i pokazuje se kao jedna od najvećih prepreka ulaganju, istaknuto u indeksu konkurentnosti svjetskog ekonomskog foruma gdje su predstavnici Vlade posebno ponosno isticali da se Hrvatska pomaknula za pet mjesta.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani predsjednik Hrvatske Vlade Zoran Milanović.
Poštovana kolegice, prepreka investicijama su stanje društva. Ono je naslijeđeno ne samo od vaše vlade, to je malo duža priča. Ja mislim da nikome u ovom Saboru ali baš nikome nije u interesu da te prepreke postoje, ali čiji bi bio motiv da one ostanu, ničije. Svaka vlast bi se rado dičila time da je uklonila prepreke i da ima više investicija. Jedino onaj koji ima u tome izravan materijalni interes, koruptivni interes može biti zainteresiran i to na manje-više nevidljivim razinama vlasti i administracije da tako nešto opstane. Zakonske promjene koje smo uveli i proveli kroz ovaj Sabor su jasna olakšanja za poslovanje. Što se mene tiče to je jasno kao dan. Hoće li rezultirati? Hoće sigurno. Koliko brzo? To je već drugo pitanje, jednako važno. Porezi, u dvije minute ste mogli spomenut koji su to porezi povećani i o kojim to novim porezima mi govorimo, dakle nema novih poreza ali ima razgovora o porezu na imovinu oko kojeg se sa svojim koalicijskim parterima ne možemo dogovoriti i od toga ćemo za sada odustati. To je normalno tako u demokraciji. Dakle, postoje razlozi zašto mnoge države, skoro sve države imaju taj porez, ali ništa od njega u ovom trenutku, PDV je povećan na 20% i to su manje-više novi porezi, generički i konkretno. Sve ostalo su rasterećenja o kojima sam ovdje govorio i to su činjenice. Demantirajte te činjenice. Je li to porezna reforma? Nije. Može li se ići u poreznu reformu u ovakvoj krizi, teško, pa i uvođenje novih poreza pa i poreza na imovinu čiji cilj ne bi bio da optereti one koji žive nekakav običan srednji život, nego da ono što nije ekonomski aktivno stavi u funkciju, ali u ovom trenutku od toga očito ništa. Dakle, to je jedna politička tema o kojoj ćemo i dalje razgovarati, a vi i završavam pogledajte kartu Europe pa ćete vidjeti koje države to imaju i zašto imaju?
Hvala lijepa. 12 replika i poštovani zastupnik Darko Milinović.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospodine predsjedniče Vlade, ovdje ste uistinu nastupili kao mandatar. Možda je to i najava rekonstrukcije Vlade, ja mislim da današnji politički trenutak i sve ove najave koje ste najavili, reforme u samo 2014.godini, 2015.godina je izborna godina pa će izostati bilo kakve reforme, najavili ste reformu pravosuđa, zdravstva, javne uprave, školstva, znanosti, socijalne skrbi itd., itd. Pa ovom političkom trenutku uistinu nije vrijeme za smijeh, kada ste predstavljali proračun pa gotovo da smo se i mi iz HDZ-a htjeli smijati ali je preozbiljno vrijeme pa pogotovo kad spomenemo zdravstvo, pa kad spomenemo da je ovaj mjesec u zdravstvu kasnila deset dana, prošli mjesec također tjedan dana i nije to zbog ulaska zdravstva u centralni obračun plaća već je zbog nedostatka sredstava u zdravstvenom sustavu. Spomenuli ste doprinose a i Europska komisija vam je poručila da je jedan od glavnih generatora deficita od ovoga 17 milijardi kuna koliko se predviđa u idućoj godini je i smanjenje doprinosa od 2%, odnosno izostanak od dvije, gubitak od dvije do dvije i pol milijarde kuna u proračunu. Jučer smo se na neki način čini me i čini mi se i složili se da je u ove dvije godine ova Vlada napravila ili ovo Ministarstvo zdravlja napravilo novi dug u zdravstvu u iznosu od oko 5 milijardi kuna i to je rezultat smanjenja doprinosa ali ništa nismo čuli o socijalnoj osjetljivosti ovoga proračuna, o razvojnoj komponenti, o očuvanju pozicije domaćih tvrtki na stranom i inozemnom tržištu.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani predsjednik Hrvatske Vlade Zoran Milanović. Izvolite.
Neću sada o bilanci vašeg mandata i o tome što ste promijenili osim što ste kupili par aparata za zavičajne bolnice, ali jeste li vi kolega iz istog kluba, kolega koji sjedi red iznad vas jer vi govorite o Europskoj komisiji i o prigovorima Europske komisije na proračunsku i poreznu politiku Vlade. Dakle to su oni birokrati kojima predajemo Hrvatsku o kojem je vaš kolega prije pet minuta govorio, kojima bi trebalo pružiti otpor. Kako sada vi jedno on deseto? Dakle kako pružiti otpor? Imamo jednog člana kluba koji poziva na pobunu protiv fiskalnih pravila Europske komisije i drugog kojih pet minuta kasnije stavove te iste komisije tretira kao vrh naravna mudrost. E vidite u tome i je tajna politike koju još uvijek svi otkrivamo pa i ja. Istina nije nijedno ni drugo, ali dajte se bar vi dogovorite vi ste opozicija, vama je lakše.
Hvala lijepa. Zadnja 13.replika poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, pa predlažući i obrazlažući proračun za 2014.godinu jasno ste najavili smanjenje mirovina po posebnim propisima koje se tiču hrvatskih ratnih vojnih invalida, udovica, poginulih hrvatskih branitelja, roditelja poginulih hrvatskih branitelja i djece hrvatskih branitelja. Recite da li stvarno smatrate da je ta populacija kriva zbog toga što ova Vlada ne svojom nekompetencijom kao što to i priznaju ministri već pomalo da nisu ostvarili ciljeve, da nisu ni stručno ni kvalitetno odradili svoje dvije godine mandata, da li to mora platiti populacija onih najzaslužnijih koji su svojim životima stvorili Hrvatsku domovinu? Zar je preko 5 tisuća kuna nešto posebno u životu jedne obitelji bez svoga sina? Zar je posebno u životu invalida 100%-ga ili onoga 90%-ga ili 70%-ga koji dobiva mirovinu po posebnim propisima? Zar mislite da je ta populacija koja po osmi puta učestvuje u sanaciji državnog proračuna ne svojom krivnjom? Zar mislite da će oni namiriti povećanje recimo na stavci koja govori zapošljavanje i administracija? Zar mislite da to opravdava HNB za svojih 45 milijuna kuna rastrošnih bacanja na fitnese, plivanje i ostalo? Budite odrješiti srežite onima koji troše basnoslovno, nemojte svoju nesposobnost, neznanje, nestručnost, nekompetenciju, ne odrađen posao iskaljivati na populaciji najzaslužnijih.
Odgovor na repliku poštovani predsjednik hrvatske Vlade Zoran Milanović.
Bila je jedna vlada do 2011.godine koja je provodila istu ovakvu mjeru, vi ste bili zastupnik u tom trenutku i pružili ste punu podršku mjerama redukcije. Da, da itekako je istina, osim ako niste preskočili zadnji mandat, a koliko se sjećam niste, vidljivi ste. Vi srećom niste ta kategorija osobno izloženih ljudi vi ste se bolje za sebe snašli. A ja ću ponoviti ovdje, preko 5,5 tisuća kuna dakle to je iznad prosječne hrvatske neto plaće, prosječne ne medijalne što je jedna druga kategorija, prosječne plaće jer puno ljudi zarađuje, nažalost puno, puno ljudi, manje od 5,5 tisuća kuna. to je prosječna plaća, prosjek koji podižu visoke plaće. Medijalna plaća je manja. Samo za one koji imaju preko 5,5 tisuća kuna i samo za one i samo 10% ili čak 10% i to je sve. Da ste se tome usprotivili dok ste bili na vlasti sada bih vaš prigovor tretirao ozbiljnije i sa više respekta, ovako ne mogu. Ovo je običan populizam i ništa više.
Hvala lijepa. Oprostite završili smo sa replikama i odgovorima na replike. Da li predstavnici radnih tijela? Da. Srđan Gjurković Odbor za financije i proračun.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Dakle Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 53.sjednici održanoj 21.studenog 2013.godine a na temelju svoje nadležnosti članka 73. Poslovnika Hrvatskog sabora o Prijedlogu Državnog proračuna RH za 2014.godinu i projekcije za 2015.i 2016.zajedno sa pripadajućim aktima kao matično radno tijelo. Dakle nakon uvodnog izlaganja predstavnika Vlade, danas to smo ovdje čuli od predsjednika Vlade RH. u spravi na odboru iznijeta su sljedeća mišljenja. Prvi puta se događa da se u isto vrijeme događa i prijedlog rebalansa državnog proračuna za tekuću godinu i prijedlog državnog proračuna za 2014.s projekcijama za 2015.i 2016.godinu te će se stvoriti određene tehničke poteškoće primjerice u prijedlogu državnog proračuna iznijeti su podaci iz proračuna za 2013.koji ne odgovaraju iznosima iz rebalansa državnog proračuna. Zatim iznijeto je u raspravi činjenica da je predloženi državni proračun za iduću godinu s projekcijama za 2015.i 2016.proračun koji neće pratiti fiskalnu politiku tijekom iduće godine. Predloženi državni proračun vjerojatno će također iznijeto je u prvom polugodištu 2014.godine biti revidiran. Naime iskazivanjem ovako visokog deficita i visokog javnog duga RH ulazi se u sustav prekomjernog deficita i morat će se u dogovoru sa Europskom komisijom započeti ono što je potrebno kada jedna država članica EU uđe u proceduru prekomjernog deficita. Također je iznijeto da moramo početi smanjivati glavnicu javnog duga i to u situaciji kada nemamo dovoljan rast bruto društvenog proizvoda. Također u raspravi je iznijeto da ovaj prijedlog državnog proračuna je ustvari polazna osnova na kojoj će se morati poduzimati mjere koje su potrebne da se smanji deficit odnosno javni dug kako bi se što prije izašlo iz procedure prekomjernog deficita. I također na odboru je u raspravi iznijeto da vezano za mjere prekomjernog deficita očito je da Republika Hrvatska je u transformaciji ulaska u Europsku uniju, prilagođavanju novim metodama i izračuna deficita javnog duga te su ovim proračunom stvoreni preduvjeti za stvaranje točne slike o stvarnom stanju u kojem se nalazimo. I u ovom trenutku su nužne kratkoročne mjere koje se poduzimaju posebno vezano za privatizaciju Croatia osiguranja i Hrvatske poštanske banke kao i monetizaciju Hrvatskih autocesta. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskoga sabora odlučio je većinom glasova 8 za i 3 protiv Hrvatskom saboru predložiti donošenje državnog proračuna Republike Hrvatske i financijskih planova izvanproračunskih korisnika. Hvala.
Hvala lijepa. Da li drugi predsjednici ili predstavnici radnih tijela žele iznijeti izvješća? Ne. Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Sada je na redu Klub zastupnika Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade sa suradnicima, uvaženi ministre Liniću. Za otrežnjenje su kukuriku koaliciji bile potrebne dvije godine. Danas predizborni slogan visoku nezaposlenost zamijeniti visokim BDP-om zvuči kao da ga je smislio Grunf iz Alana Forda. Jer kopajmo malo po vlastitim ranama i utvrditi ćemo da je trenutno nezaposlenih 356 tisuća. I do kraja godine će rasti ono što ne smije rasti i padati će ono što ne bi smjelo padati. Ako se nastavi ovakvim tempom u koloni nezaposlenih biti će do kraja 2013. godine dakle za mjesec dana 370 tisuća hrvatskih građana. A na proljeće iduće godine nezaposlenost će se približiti magičnoj granici, predviđaju ekonomski stručnjaci od 400 tisuća. Zato ruku na srce ovaj slogan visoku nezaposlenost zamijeniti visokim PDV-om doista zvuči kao neslana šala, kao crni humor i to … [[Govornik se ne razumije.]] crni humor. Da su taj slogan smislili laburisti premijer Milanović bi nam sigurno prebacio da smo zlonamjerni politikanti. Zločest sam valjda i zato što sam se usudio zaviriti u obećanja kukuriku koalicije od prije nešto više od 2 godine. Kada je bilo manje nezaposlenih i kada se narodu činilo da će doista nova vlast koja je imala vremena za temeljite pripreme smanjiti visoku nezaposlenost i povećati stagnirajući ili u to vrijeme blago padajući BDP. No dvije godine nakon dolaska na vlast u pola mandata članovima Vlade i samome predsjedniku Zoranu Milanoviću ne padaju na pamet prije spomenute pošalice. Posljednjih tjedana čuju se trezvene izjave, ni u 2014. građani neće živjeti bolje. Zašto onda građani plaćaju Vladu ako neće živjeti bolje? Ne zato, podučavao nas je jučer ministar financija Slavko Linić što se kriza ne može riješiti pritiskom na dugme preko noći. Dugotrajan je to i težak posao za koji su potrebna mnoga najbolja ljudska i stručna svojstva te naravno znanja i iskustva. U raspravi o zakašnjelom rebalansu proračuna ministar Linić je nekoliko puta spomenuo da će Vlada reformirati primjerice zdravstvo koje je u potpunom kolapsu. Zar smo doista nestrpljivi nezahvalnici koji traže rezultate preko noći? Nismo naravno. Tražimo rezultate nakon 730 noći i dana. Znači ne preko noći, nakon 730 noći i dana. Tražimo barem naznaku pomaka na bolje u pola mandata aktualne Vlade koja jest naslijedila, svjesni smo, ne kosture, već kosturnice u raznim ormarima. Ali za otkrivanje i zakapanje tih kosturnica bilo je dovoljno vremena. HDZ je zbog lošeg vođenja države izgubio vlast i postaje uistinu i kontra produktivno čak i nepristojno na svaku kritiku odgovarati krivi su oni prije nas. Upravo se predsjednik Vlade Milanović u nastupnom govoru ovdje za ovom govornicom svidio javnosti zbog tvrdnje da se njegova Vlada neće vaditi na grijehe svojih prethodnika. Rečeno pogaženo. Do sada, danas je novi dan, dan idealan za promjenu i retorike načina upravljanja državom. Znao sam i zato zapisao verba volant scripta manent, riječ i odličju zapisano ostaje da će članovi Vlade i projekciju ovoga proračuna nazvati realnim, jedino mogućim te socijalno razvojnim. Koji to proračun u posljednjih 15-ak godina nije to bio? Jer uprkos svim tim kolonama brojki proračun je najznačajniji politički akt Vlade te stranaka na vlasti. Proračun otkriva karakter vlasti, svjetonazor, ideologiju izraženu brojkama. Mogu ministri ili šef Vlade s govornice danima i mjesecima grmjeti da su socijalno osjetljivi te da su primjerice naukom i znanjem vođeni. Mogu grmjeti da proračuna kojih najčešće demantira, mogu grmjeti pardon do proračuna kojih najčešće demantira. I Vlada Zorana Milanovića se zaklinje kao što su se zaklinjale i sve do sada Vlade u znanje, kreativnost i vlastitu pamet. Ozbiljnost tvrdnje da nas samo znanje uz naravno predani rad mogu izvući iz krize demantiraju brojke iz debele proračunske knjige. Znanosti i tehnološkom razvoju vlast će srezati 40 milijuna kuna. Dokaz je to da se znanost i začudo tehnološki razvoj tretiraju u Hrvatskoj kao potrošnja. Proračunska politika ima i stabilizacijsku funkciju, postizanje stabilnosti cijena, visoke stope zaposlenosti i stabilne prosperitetne stope rasta. Jednako kao i u 2012., tako i u 2013. godini bila je na djelu promašena proračunska politika. Jedini zabilježeni rast bio je rast cijena, naročito energenata koji su poskupili više od 30%. Poskupljenje struje, plina i grijanja potaknulo je skok cijena motkom. Ponovo imamo daleko najskuplju hranu u okruženju, ponovo će hrvatski građani da bi preživjeli puniti živežnim namirnicama prtljažnike svojih automobila u Sloveniji, Mađarskoj, Italiji, BiH ili u Austriji. Osim što će puniti prtljažnike svojih automobila špecerajom Hrvati će puniti slovensku, mađarsku, talijansku i neke druge državne blagajne. Ne svojom voljom već voljom i odlukom Hrvatske Vlade. Da, proračun je prije svega politički dokument koji otkriva programe i nakane vlasti i u 2014. godini Hrvatska Vlada zauzima ekonomsku strategiju koju su uspješne države zaobilazile u velikom krugu. Ne samo Vlade u Europi, u Europskoj uniji već i Vlade širom svijeta počele su na početku krize uviđati potrebu za pokretanjem i državne i osobne potrošnje kako bi pomogle gospodarstvima da se oporave ili da u najmanju ruku spriječe porast nezaposlenosti i propadanje poduzeća. Takvi se planovi potrošnje radi oporavka privrede često nazivaju kensijanskim poticajnim planovima. Ne samo da su se SAD njima koristile nakon velike svjetske depresije nego su u ovom i mnogim europskim zemljama prakticiranom teorijom zabilježili najveći mogući rast s najmanje rizika, naročito za građane koji su potrošnjom omogućili stvaranje novih radnih mjesta, a time naravno veću zaposlenost koja se može postići i deficitom i vanjskim dugom. Provjerena teorija ne zanima Hrvatsku Vladu koja radi suprotno. Naravno da je bitno kao što sam rekao u jučerašnjoj raspravi o rebalansu proračuna za 2013. godinu na što se troši novac izvučen iz čarapa hrvatskih građana i važno je na što se troši često skupo posuđeni novac. Mnoge su se zemlje izvukle iz krize povećanim, ali strogo kontroliranim deficitom i dugom središnje države ali te su države imale i hrabrosti i programe i ideje što proizvoditi i tržište na koje su plasirali proizvedenu robu. Hrvatska je Vlada 2013. potrošila ne na reforme, ne na strateške projekte, ne na investicije već na lutanje. Početkom godine se odrekla velikih javnih investicija, hrvatskog new deala s obrazloženjem da država ne treba i ne smije biti veliki ili najveći investitor. Okrećemo se, govorili ste o privatnome sektoru i stranim ulaganjima kojih nije bilo niti ih je zasad na pomolu. Iskustvo s gradnjom zagrebačke zračne luke svjedoči tko to s razvijenog europskoga zapada kani investirati u Hrvatskoj. Tvrtke koje nemaju novca. Umjesto da se okrenemo istoku, azijskim zemljama kojima smo daleko interesantniji nego Europi i SAD-u. Nadam se da će nakon razgovora s Kinezima premijer Milanović uspostaviti ozbiljnije kontakte i s primjerice bogatim Kazahstancima koji već duže taže suradnju. I kako izgledaju brojke u prijedlogu proračuna za 2014. godinu? Neoptimistično. Rashod iznosi 130,5 milijardi kuna i veći je čak za 3,7 milijardi nego ovogodišnji proračun koji je rezultirao deficitom većim za 60% od planiranog. Ponovo zemlje Europske unije idu drumom, a mi šumom. Dok su vlade Europske unije uspjele srezati proračune u prosjeku za 6%, Hrvatska proračun povećava ali ne na račun značajnijeg rasta, već na teret deficita što pak sugerira nova skupa zaduživanja. Na čemu su države Europske unije srezale budžete? Na reformama socijalne politike i reformama državnoga aparata koji je učinkovitiji, manji i jeftiniji. Kod nas je državni aparat skuplji, veći, antipoduzetnički. Hrvatske birokracije groze se i strani ulagači. Da bih ilustrirao nerealno budžetiranje podsjetit ću vas da je država prije 10-tak godina imala javnu potrošnju na razini od 80 milijardi kuna, usprkos tomu što se razina usluga koju pruža država nije povećala. U zdravstvu je primjerice čak i smanjena. Trošak usluge je zbog raznoraznih razloga povećan za 50 milijardi kuna. Dio tog povećanja su kamate na dug, a dio članarina 4,4 milijarde kuna, no opet se radi o povećanju 50% budžeta iz 2002. ili 2003. godine. Dakle usprkos obećanjima, nema značajnih ušteda. Prihodi pak su temeljeni na optimističnim procjenama Vlade o rastu BDP-a. Koliko je planirani rast? Za sada čini nam se iz ove perspektive, ovoga ozračja i ovoga iskustva 1,3%, no podsjetit ću vas da je i proračun za 2013. godinu temeljen na ustvrdili smo u lanjskoj raspravi odveć optimističnim nerealnim stopama rasta od 1,8%. Umjesto rasta od 1,8% hrvatski će BDP se strmoglaviti na -0,8%. Minus je to od 2,6%. Može li se postići u idućoj godini stopa rasta od 1,3%? Vlada kaže, kao i lani, može. Na čemu Vlada taj optimizam? Na temelju povećanje međustope PDV-a s 10 na 13%, viših prihoda zbog fiskalizacije te zbog viših trošarina na duhan. Planirani javni dug u 2014. godini iznosit će 62% BDP-a. U proračunu za 2014. godinu nema jasno naznačenih mjera za gospodarski oporavak, osim ako se one ne naziru u riječima ministra Linića: dižemo ruke od privatnika, Vlada će sama ostvariti rast BDP-a. Ministar financija je rekao još jednu znakovitu rečenicu o ovome proračunu: nisam siguran da će Bruxelles prihvatiti naš proračun koji iz Sabora ide u euro birokratske škare. Svi oni koji misle da će Bruxelles imati obzira prema problemima građana grdno se varaju. I Bruxellesu kao i MMF-u najveći je ili neću pretjerati ako kažem jedini važan interes kako vraćati dug. I 2014. bit će za veliku većinu hrvatskih građana stresna godina. Kad bismo u 2014. živjeli jednako loše kao u 2013. imali bismo razloga za zadovoljstvo. U 2014. po svim pokazateljima, po projekcijama iz ovoga proračuna živjet ćemo gore nego što živimo danas. Hrvatski laburisti – stranka rada za iduću godinu pokrenuli su jednu akciju koja je sljedećeg sadržaja. Žene i muškarci radi ćete 56 sati tjedno na određeno vrijeme do 67 godine života bez ugovora na kupone. Voli vas vaša Vlada. Imamo jedan papir na kojem se građani potpisuju podršku Vlade za ovakve mjere do sad nitko nije, akcija je počela, nitko nije potpisao. I na samome kraju kad smo imali tu akciju, kad smo započeli tu akciju u Bjelovaru je jedan građanin vratio jedan poklon Kukuriku koalicije, a to su maramice, vjerojatno za brisanje suza na kojima piše pun mi je nos praznoga džepa i zamolio je da to predam gospodinu premijeru. [[Pljesak.]] Hvala lijepa.
Hvala i vama. Idemo na replike. Prva replika i poštovani zastupnik Darko Milinović.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kao što ste i rekli o današnjem proračunu nismo čuli gotovo ništa. Trebali smo čuti nešto o njegovoj socijalnoj osjetljivosti, pa kad sad gledam ovaj proračun onda vidim da je iz stavke proračuna izbačena stavka ortopedskih pomagala i posebno skupih lijekova. To je toliko samo dio o socijalnoj osjetljivosti ovoga proračuna. Razvojna komponenta, čuli smo da bi se trebale javne investicije pridobiti izlasku Hrvatske iz krize. Samo u zdravstvenom sustavu u odnosu na 2011. godinu izostalo je pola milijarde kuna investicija u zdravstvu. Prošle godine proračun je uspio u jednoj komponenti, a to je ono što sam rekao očuvanje pozicije domaćih tvrtki na domaćem i stranom tržištu jer su zadržali kreditni rejting. No međutim, ove godine vidjeli smo i da je taj kreditni rejting na razini smeća. Dakle, nisu pomogli ni pozicijama domaćih tvrtki na stranom i inozemnom tržištu. Pa kada smo o transparentnosti ovoga proračuna govorili, pogledajte imate ovdje odluku bivše HDZ-ove Vlade za nabavku dva ECMO aparata. Svaki košta 500 tisuća kuna. Sada 35 aparata ECMO košta jedan 1500 kuna. Toliko o transparentnosti. Zašto je tu, ako je izbjegnut Ured za javnu nabavu platili su to 37 milijuna kuna, a po svim pretpostavkama to je trebalo biti plaćeno negdje oko 17 i pol milijuna kuna, pazite nepotrebnih aparata. E pa sad, nemam više vremena. Kada je gospodin predsjednik Vlade predstavljao proračun i kad zna ovako arogantno odgovarati na pitanje onda mi je pala na pamet ona Linkolnova kada je rekao: "Znaš svi misle da si nesposoban". Pa ja vam savjetujem [[Upadica predsjednik: Hvala lijepo.]] da prestaneš govoriti da imat ćeš svaku sumnju.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Milinoviću, kada sam govorio o reformama, a vi ste govorili sad o reformi zdravstva. Pa ne znam jučer sam nekim kolegama i pokazao sam na Hrvatskoj televiziji kako će izgledati reforma zdravstva. Tu je jedan biciklist koji vozi gospođu. Izgleda da će nam zdravstvo izgledati, hitna pomoć upravo ovako. Međutim, moglo se napraviti reforme. Recimo imamo u Hrvatskoj 186 agencija i fondova. Agencija za opremu pod tlakom zadužena za sigurnost ljudi i okoliša ima budžet od 4 milijuna i 800 kuna. To je cijeli budžet. 4 milijuna i 400000 kuna ide na plaće, 320 000 na vozni park i 60000 na informatizaciju. Sad je pitanje koliko takvih agencija od ovih 186 je samima su sebi svrha. Mnoge te agencije, da se analiziralo te agencije nekoliko mjeseci i da se napravilo u tim agencijama reda sasvim sigurno da se ne bi trebalo znanosti uzimati 40 milijuna kuna. Znači, moglo se napraviti daleko više samo da je bilo volje i želje.
Nova replika i poštovani zastupnik potpredsjednik Doma Željko Reiner.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani kolega. Vi ste točno rekli da je proračun najvažniji dokument Vlade kojim ona najavljuje politiku svoju u sljedećoj godini, njene programe i nakane. Spomenuli ste zdravstvo, a i predsjednik Vlade je spomenuo zdravstvo. Prema tome, gledajući na to onda sam upravo zaprepašten sa jednim skandaloznim pristupom u ovom prijedlogu proračuna vezanim uz zdravstvo koji se nikad do sada nije dogodio. Naime, kad okrenete stranice vezane uz Ministarstvo zdravlja i Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje onda ćete naći fantastično razrađene neke stavke doslovce na razini 5000 kuna. Međutim, kad okrenete one glavne, ključne stavke, stavke teške pet milijardi, dvije milijarde, tri milijarde itd. tu nema doslovno ništa. Po prvi puta tu nema apsolutno ništa. I zapravo se postavlja pitanje kako će zastupnici glasovati za ovakav program. Ne, mislim da je to samo nipodaštavanje zastupnika, ne naravno onih oporbe, mi smo na to navikli. Međutim, zanima me kako će glasovati vladajući zastupnici za taj proračun. Kako će kad se vrate u svoje sredine pa ih pitaju koliko ćemo imati novaca za našu županijsku bolnicu, koliko će biti za primarnu zdravstvenu zaštitu, koliko za lijekove, kako će im pogledati u oči i reći mi to ne znamo jer u ovom proračunu nema o tome ništa, ne zna se hoće li za bolnice biti 3 milijarde ili 10 milijardi. Za primarnu zaštitu i zdravstvenu zaštitu 2 milijardi ili 8 milijardi. Za lijekove na recept, koliko će biti? To ništa ne piše u ovom proračunu. I silno me zanima kako se može na temelju toga glasovati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
I mnogi ekonomski stručnjaci nama ekonomskim laicima kažu da ćemo se vrlo teško snaći u ovoj debeloj proračunskoj knjizi. Međutim, da ne bih bio nepravedan prema ovim brojkama koje su u znanosti je u 2013. godini oduzeto 40 milijuna kuna, međutim za 2014. godinu ta je stavka popravljena i shvatilo se vjerojatno u ovim projekcijama da je ulaganje u znanost ulaganje zapravo u razvoj Hrvatske i da znanosti ne treba kresati proračun pa je to u ovoj projekciji ispravljeno.
Hvala lijepa. Nova replika poštovanog zastupnika Ive Jelušića. Izvolite poštovani zastupniče.
Kolega Vukšić u svom izlaganju u uvodu ste rekli jednu stvar s kojom se slažem i to je korektno da ste rekli, rekli ste da imate razumijevanja ako mogu tako interpretirati za ovu Vladu u smislu što je zatekla, odnosno što je HDZ ostavio. Pa ste rekli da nije ostavila kosture nego kosturnice. I zaista se tu s vama slažem da je HDZ-ova Vlada ostavila gospodarsko rasulo, da nije znala ili nije htjela naći rješenja. Ali ono oko čega se ne slažem s vama, a to je što ste rekli da je HDZ zbog toga izgubio vlast. Nažalost, nije. HDZ je izgubio vlast zbog lopovluka, izvlačenja novaca za vlastite potrebe i potrebe stranke, zbog FIMI MEDIA i ostalog, farbanja tunela, a nije zbog toga što je državu doveo u teško gospodarsko stanje. To što su tako radili kako su radili bilo je i njihovom biračkom tijelu dosta pa nisu im dali dalje povjerenje. Dakle, ne zbog toga što nisu zemlju izvukli iz krize nego zato što su radili to što su radili. A na nama je dvostruka zadaća, mi imamo dva zadatka. Prvo, da se ne ponašamo i radimo kao oni što nam nije problem. I to smo riješili odmah, oko toga nema dvojbi. I drugi zadatak da napravimo ono što oni nisu mogli niti će moći niti bi mogli danas niti će moći sutra, a to je zemlju izvući iz krize. E to je malo teže, ali na tome radimo i sve ove mjere o kojima je dosad i danas i jučer i svih ovih dana bilo ovdje riječi što činimo da pomognemo gospodarstvu jer bez razvoja gospodarstva neće biti svima nama bolje, mislim da smo dovoljno rekli. Naravno, bilo bi dobro kada bi i iz Stranke laburista u tom smislu osim slatkorječivih riječi koje je ljudima lijepo čuti dali i konkretan prijedlog, realan, utemeljen i koji bi pomagao izvlačenju zemlje iz krize. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite poštovani zastupniče.
Gospodine Jelušiću evo dali ste mi priliku, maloprije je premijer Milanović rekao napravite alternativni proračun. Istu rečenicu sam čuo prije čini mi se 3 ili 4 godine kad je rekao HDZ-ov premijer, da li je to bila gospođa Jadranka Kosor ili gospodin Ivo Sanader, napravite alternativni proračun što je SDP odgovorio? Sjetite se gospodine Milanoviću vi ste rekli to je posao Vlade. To su bile vaše riječi. Da, ne smijemo biti nepravedni i prema bivšim vladama, samo jednoj Vladi. Recimo posljednja je bila HDZ-ova Vlada Jadranke Kosor. '90-ih godina se počela uništavati industrija. Sve dosadašnje Vlade su krive pa i ona Račanova Vlada što se nije poduzelo da se počinje u Hrvatskoj proizvoditi, što se timario uvoznički lobi i što smo zatrli bilo kakve tragove proizvodnje. Prema tome, sasvim sigurno da ovoj Vladi nije dobro, nije ugodno i da ima velikih problema. Te, kad sam ja govorio o kosturnicama u ormaru, to su kosturnice u ormaru svih prethodnih Vlada koje nisu učinile da građanima Hrvatske bude bolje, nisu učinile ništa.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović i njena replika.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče. Evo poštovani zastupniče kazali ste pa ne tražimo promjene preko noći, zar smo nezahvalni ako nakon 738 dana i noći tražimo bolji život, tražimo bolje. Ja mislim da imate pravo i da niste nezahvalni, u biti i nestrpljivi, da imate pravo biti i realni i tražiti nemoguće. Sve je to i legitimno. Međutim, i ovaj proračun kao što ste vidjeli nije glava u pijesak, nije govorenje o nekom boljem ispraznom životu nego trenutak istine i suočavanja sa istinom, a to je nešto najbolnije. Dakle, dosada smo imali tu situaciju da se odgovornost uvijek prebacivala na nekog drugoga. Zašto je to tako? Na Boga, na sudbinu, na zlu sreću, uvijek na nekog drugog ili na nekog trećeg. Zato bih vam evo jednu poznatu izreku rekla, citirala koja nas može svih voditi. Postoje tri vrste ljudi u našem društvu, oni koji ne mogu da vide ili odbijaju vidjeti probleme, oni koji vide probleme ali zbog toga što ih nisu sami stvorili radije prebacuju krivicu na nekog drugog i oni koji vide probleme i koji su usprkos tome što ih nisu sami stvorili spremni preuzeti odgovornost za njihovo rješavanje. I ne tražimo zbog toga popularnost, ali to je nešto što ćemo učiniti jer smo to obećali građanima.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Sasvim sigurno da mi ovdje u Saboru hrvatski zastupnici ne tražimo bolje živjeti jer živimo daleko iznad prosjeka građana RH. Ovo kad sam govorio o nadi u bolje sutra i na pravo na nadu nakon 732 dana i dvije noći rekli ste mi možemo biti realni i tražiti nemoguće. Čuli smo prije dvije godine, malo manje od dvije godine, neke druge riječi. Tada je premijer rekao jednu ključnu rečenicu koju ću ponovit a to je nećemo prebacivati odgovornost na druge. Mislim da ova Vlada nakon dvije godine više nema pravo govoriti a vi ste nam ostavili ovo, vi ste nam ostavili ono. Mislim da Vlada sada radi po onome što je sama sebi ostavila u 2012.godini i 2013.godini.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Marija Lugarić i njena replika.
Poštovani kolega Vukšić, u svojoj raspravi ste izrekli dosta gotovo paušalnih ocjena, malo konkretnijih brojaka, izrekli ste jednu brojku koja govori da se u ovom proračunu sredstva za znanost smanjuju za 40 milijuna kuna. Čini mi se da ste se kasnije u jednoj replici oko toga korigirali jer to je naprosto netočno. Ako pogledate stranicu 274 točno treći redak proračuna vidjet ćete da se sredstva povećavaju za znanost i tehnološki razvoj sa 648 milijuna na 961 milijun kuna što je otprilike 315 milijuna kuna više u odnosu na proračun u 2013.godini. Većina toga ide u programe Hrvatske zaklade za znanost, 100 milijuna kuna odnosno za program međunarodne mobilnosti istraživača oko 7 milijuna novih kuna. Također sredstva za tehnologijski razvitak a to je bitno jer je pitanje transfera iz znanosti u gospodarstvu se povećavaju sa 26 na 36 milijuna kuna. Ako ste govorili o rebalansu proračuna što je bila tema jučer, nemojte zaboraviti da u prvom rebalansu u četvrtom mjesecu su sredstva za znanstvene projekte, upravo za znanost povećana za 60 milijuna kuna. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Rekao sam, govorio sam, spojio sam dvije točke i rebalans proračuna i zato sam u replici naglasio da je znatno povećanje, znatno povećanje. 40 milijuna se oduzelo, rekli ste u prvom rebalansu se dalo 60 milijuna, tih 40 milijuna se nije trebalo oduzeti, nije se smjelo oduzeti, znanosti ne. Znanosti i obrazovanju ne. Rekli ste jednu rečenicu, malo sam govorio o brojkama u svom izlaganju, jednako i toliko koliko i premijer o čitavom proračunu ništa puno bitno manje. On je slao političke poruke kao što smo i mi poslali neke političke poruke.
Poštovani zastupnik Marin Jurjević i njegova replika.
hvala. Kolega Vukšić, očito je iz svih dosadašnjih vaših nastupa da na neki način galerija alanfordovskih likova igra važnu ulogu u vašim nastupima pa ste tako danas spomenuli Grunfa a vidite mene ste asocirali na Boba Rocka koji je onako mrzovoljan mrgud koji je simpatiko, simpatičan je, koji ima neku socijalnu osjetljivost itd. i nikako ništa ne riješi, sve završi naopako i ono još gore nego što je bilo prije. Vidite mene ova opća atmosfera više asocira na onaj odnos … [[Govornik se ne razumije.]] znate i onu telefonsku govornicu i samo treba utvrditi tko je Sil Oliver u ovoj našoj hrvatskoj situaciji a tko je Bing, evo sudovi to pokušavaju utvrditi. Mi moramo kazati da im ide dobro u zadnje vrijeme, a ima i materijala i još ja mislim da je fila velika, čekaju u redu. Dakle, kad govorimo o Hrvatskoj, netko dobacuje i Jeremija, da jer Jeremija stalno kuka da je bolestan, puna ih je ova dvorana takovih koji kukaju, ali treba nešto riješiti, broj 1 koji se prisjeća prošlosti itekako je jedini koji tamo nešto rješava, pa kako rješava, tako rješava. Vidite ne možemo, nije ni Hrvatska tjera intognita, nije ova Vlada došla u nešto nepoznato pa ono iskrca se Kolumbo ili ovaj Milanović ili ne znam tko pa sada otkriva i tamo susreće se s nekom nepoznatom situacijom. Pa mi smo se uvalili u vriću brokava reklo bi se u Splitu, u kašetu brokava. Ljudi moji, kako to možete zanemariti i prigovarati ovoj Vladi da se prisjeća onda kad je napadaju oni koji su napunili brokvama tu kašetu, na to da njih nešto bocka. Mislim, zaista mi zdrava logika, čudna mi je ta logika.
Hvala lijepa poštovani zastupniče. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Gospodine Jurjeviću, broj 1 je znao i što se događalo prije 400 godina a ne što se događalo prije 4 godine. Mene je ova Vlada da nastavim u vašem stilu podsjeća na cvjećarnicu i kako bi bila uspješna država kad je vode ljudi iz cvjećarnice. A to na što me vi podsjećate vi ste mi simpatičan kolega, prema tome neću usporediti ni jedan lik iz odličnog Alana Forda.
Poštovani zastupnik Srđan Gjurković i njegova replika.
Hvala lijepa predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, vi ste s vremena na vrijeme uplićete u malo ekonomske teorije pa spominjete Kensa. S druge strane naravno pokušavate se istaknuti kao veliki protivnog neoliberalizma a na kraju opet kad se sve podvuče onda neću reć kako kaže kolega Jurjević svodite se malo na Alan Forda. Generalno treba reći da ova Vlada potiče u prvom redu da bude konkurentno gospodarstvo a da potrošnja što državna bude jasno usmjerena u kvalitetne investicije koje će imati svoju učinkovitost i onda kad se raspravlja o investicija u infrastrukturu, onda se mora reć da ova Vlada raspravlja i radi samo na investicijama koje imaju svoju učinkovitost, koje imaju svoj povrat djelovanja nakon što se uloži a ne da radimo ili ceste ili luke koje ubiti nemaju nikakvu korist sutra za gospodarstvo, osim predsjedanja vrpca. Ono što je isto tako ključno da ova Vlada radi na konkurentnosti gospodarstva koja mora biti temelje stvaranja osobne potrošnje građana a ne da imamo stimulirane osobne potrošnje građana pa moramo raditi Zakone koji su vezani za rješavanje potrošačkih kredita, da onda imamo situaciju da se gura gospodarstvo u određene investicije pa ih moramo vaditi kroz predstečajne nagodbe, prema tome raspravljati o ekonomskoj politici ove Vlade temelji se na jasnoći i učinkovitosti. I ono što nije do sada bilo a to je jasnoća i transparentnost. Zatekli smo to, radimo to da bi riješili jer imamo cilj rast bruto proizvoda i zapošljavanje.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Gjurkoviću spomenuli ste i dobro ste primijetili ponudio sam kao rješenje ovoj Vladi neoliberalnoj Vladi Keynesa. Zbog čega? Ja ću priznati ja sam marksist. Nisam neoliberal i nije me stid toga. Mnogi su to prije bili mada nisu čitali Marksa. Vama sam ponudio rješenje jer ova Vlada djeluje po čistom neoliberalnom modelu, pa onda kada već trebamo kada država upravlja tim modelom da onda uzmete najboljega od onih koji su timarili neoliberalni kapitalizam. Prema tome nema u mom izlaganju kontradiktornosti jer izlaganje ne treba gledati segmentarno nego što sve činim u Saboru u ove dvije godine.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Frano Matušić i njegova replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Vukšić rekli ste da je u ovoj godini deficit porastao za 60%. Da, samo na papiru, a papir trpi svašta. Zašto samo na papiru? Zato što je predviđeno da će do kraja ove godine gospodarski rast biti 0,2%.na to se gospodin premijer nije osvrnuo. Nije se osvrnuo na činjenicu da će gospodarski pad biti 0,8% a možda i do 1% prema nekim analitičarima što znači da će biti razlika u ovom proračunu najmanje negdje oko milijardu kuna kada govorimo o učincima tog jednog postotnog poena u padu BDP-a na proračun. Dakle sama činjenica da je premijer došao sa prijedlogom proračuna koji je baziran na netočnom podatku na rebalansu 2013.koji sasvim sigurno neće završiti kako je on predviđen, sasvim sigurno nećemo završiti sa 0,2% gospodarskog rasta i to oni znaju. došli su nas svjesno obmanjivati u Hrvatski sabor da je to temelj za sljedeću godinu. I kada već govorimo o likovima iz Alan Forda onda ću ja reći da me djelovanje ove Vlade u cijelosti podsjeća na djelovanje jednog vrlo zanimljivog lika koji se zove Superhik, a taj Superhik je oduzimao siromašnima da bi davao bogatima.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Matušiću Hrvatskoj treba optimizma i nemam ništa protiv optimističnog proračuna ali naravno optimizam se treba temeljiti na realnim pokazateljima i na onome što smo vidjeli u praksi, doživjeli u protekle dvije godine. I u prošloj ili pretprošloj godini znači na kraju 2012.godine Vlada je sijala optimizam s one govornice i tada su ekonomski stručnjaci upozoravali da je taj optimizam nerealan. Međutim u vladi su tvrdili da će učiniti sve kako bi ostvarili one prognoze koje su licitirali za govornicom, međutim malo je od toga napravljeno, doživjeli smo pad i zbog toga smo skeptični da ne ponovi Vlada kojoj to ne želim. Ja mislim da nema nikoga u ovoj sabornici koji želi Vladi jer bi želio sebi zlo. Mi smo ti koji želimo da Vlada uspije i da Vlada ostvari ne ostvari zacrtani rast nego da prebaci taj rast i da nam bude bolje. Naći ćemo već mjesta za kritiziranje.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Hrvoje Nekić i njegova replika.
Kolega Vukšić pa mislim da nije korektno reći kako Vlada ne čini ništa kako bi pomogla hrvatskim građanima. Reforme se provode, reforme su pokrenute i one će zasigurno dati rezultate. Evo ja ću vas samo podsjetiti na zakon koji smo nedavno donijeli, a to je Zakon o potrošačkom kreditiranju. Dakle tim zakonom pomoglo se otprilike 70 tisuća korisnika takvih kredita kojima će u prosijeku rata pasti za otprilike tisuću kuna. i koji je efekt te mjere? Pa konkretan efekt je dakle umjesto tisuću kuna koje je do sada išlo bankama ostat će hrvatskim građanima koji će dalje te novce uložiti u potrošnju i samim time rezultirat će se povećanjem prihoda u državnom proračunu.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Ako sam rekao da Vlada nije učinila baš ništa, ja se ispričavam krivo nije učinila dovoljno i nijedna vlada do sada nije baš učinila ono ništa nego je radila samo za svoj interes. Svaka vlada radi i za interes svojih građana. Međutim što se čekalo dvije godine? To je bilo jedan od gorućih problema. Drugo, ostao je problem onih koji su uzimali kredite u eurima, ostao je problem koji su uzimali pod nerealnim kamatama kredite u kunama. Mi smo Hrvatski laburisti su zatražili da počnemo raspravu u Hrvatskome saboru o tome da se ukine devizna klauzula, u tome nema čak ni volje Vlada je to odbila nema volje da se počinje rasprava o suverenitetu RH. Kada govorimo o tim mjerama koje su zakašnjele mislim da smo u pravu.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Josip Đakić i njegova replika.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa kolega Vukšić dobro ste ustanovili da više nije vrijeme niti zbrajanja kostura niti spominjanja kosturnica. Vrijeme toga je prošlo i sigurno 732 dana kao što kažete je dovoljno bilo da se otkloni svaka mogućnost da se krene u reforme koje će doprinijeti boljitku. Govorilo se i o tome da će javna poduzeća biti glavni investitor u RH. Danas u produkciji ovoga proračuna vidimo da je zaustavljeno sve. I vodoopskrba i odvodnja i navodnjavanje. Govori se o uvođenju reda. Nema reda jer nema plaćanja. Svi izvođači radova su stali zbog neplaćanja, zbog neprojekcije proračuna i vidljivih stavki za naredno razdoblje. Nema ničega onoga što je bilo najavljivano. Kompletni krah gospodarstva se doživljava na području Hrvatske nakon dvije godine ove vlasti koja siguran sam svojom nesposobnošću i nekompetentnošću nije poduzela korektne i kvalitetne mjere kako bi se investiralo u Republiku Hrvatsku. Ako ništa drugo onda bar iz javnih poduzeća koja su se nekada čak i zadužila. No, međutim, to nisu zaduženje efektivno iskoristili u napredak svoje proizvodnje, rada i zapošljavanja te odrađenih projekata kroz koje bi kooperanti imali svoj uspjeh. Vjerujem da ovo nije kraj, ovo što se … [[Govornik se ne razumije.]] i dalje je nastavak štednje koja svojim takvim teškim oblikom zapravo plaši i građane i investitore i ne dozvoljava da se apsolutno razvije tržišna ekonomija u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Idemo na repliku poštovanog zastupnika Joze Radoša.
Kolega Vukšiću ovaj proračun uvijek treba promatrati u svjetlu dvije vrlo teške činjenice. A to je da je, da su otplate glavnica zajmova 25 milijardi kuna. I da su otplate kamata 11,6 milijardi kuna što zajedno čini 37 milijardi kuna što je 10% bruto društvenog proizvoda Republike Hrvatske. Stvar je pri tome još gora, ove godine otplate glavnica rastu za više od 6 milijardi kuna a otplate kamata rastu za 1,6 milijardi kuna. Prema tome, samo rast otplata glavnica i kamata ove godine je veći od 2% bruto domaćeg proizvoda. I svako rješenje i svaka rasprava koja to ne uzima u obzir zapravo nije relevantna. Vi nudite rješenje u potrošnji i kažete da je to provjereno i univerzalno rješenje. Kada bi to bilo tako zar se, zar bi se vlade zemalja koje se suočavaju sa teškim krizama kao što je Grčka, Španjolska i ostale zemlje zašto onda ne bi one i ušle u potrošnju. Potrošnja može biti rješenje ali mora biti kombinirana naravno sa drugim mjerama. Idete i dalje, govorite o kresanju socijalnih davanja i smanjenju uprave odnosno otpuštanju zaposlenih u državnoj upravi što je i protivno ovome što ste rekli jer to je smanjenje potrošnje. I onda optužujete ili spočitavate premijeru i nama često da vas optužujemo za demagogiju i populizam. Ako nudite olaka rješenja iza kojih ne stojite i ako u sljedećoj koju kažete kažete suprotno od onoga što ste rekli malo prije u rješenju onda je to to gospodine Vukšić.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega, teško je komentirati i replicirati vama na ovu repliku zbog toga što većinu onoga što ste rekli izvadili ste neke od rečenica iz konteksta. Da je rješenje rekli ste da treba, potrošnju, poticaj potrošnje kombinirati sa nekim drugim mjerama, pa to je sasvim jasno. Ajmo napraviti jednu raspravu o ekonomskim teorijama sada vladajućim u svijetu i u Europskoj uniji. Druga stvar koja, govorite da je svaka rasprava koja ne uvažava dug odnosno kamate koje su iznose 2% bruto društvenog proizvoda izlišna. Upravo smo o tome i govoriti, da, veliki dug je i veliki teret su kamate, ali to se znalo i prije. Ono što se nije učinilo a to je pokretanje proizvodnje. Nije se učinilo, nije se stvorila atmosfera u kojem bi se povećao bruto društveni proizvod. I ovakvim načinom i ovakvim proračunima sasvim sigurno da BDP neće porasti, da će biti još više kresanja i ničeg u mojoj raspravi dati ću vam napismeno raspravu nije bilo kontradiktorno. Kontradiktornost svaki puta vi vidite i naročito kada želite podučavati na koji način saborski zastupnici trebaju razgovarati u Hrvatskome saboru. A što misle o tome građani pokazala vam je jučerašnja anketa.
Poštovana zastupnica Nadica Jelaš i njena replika.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Kolega Vukšić rekli ste u svojoj raspravi da je prve dvije godine ova Vlada izgubila, prve dvije godine mandata, izgubila na lutanja. Dakle, ja vas uvjeravam nije bilo lutanja. Svaki dan iskoristio se za posao, za krvavi posao. Nema zapravo područja u koje se nije taknulo a sve u cilju stvaranja uvjeta za gospodarski rast. Zašto za gospodarski rast? Zašto je to krucijalna stvar u ekonomskoj politici ove Vlade? Zato što svaki postotak gospodarskog rasta nosi nekoliko milijardi novih proračunskih prihoda. Dakle, ne prihoda od zaduživanja nego prihoda za koje se neće plaćati skupe kamate. Jer, a to biste trebali znati upravo su kamate na ogroman javni dug razlog našeg visokog deficita. Deficit povećava javni dug, javni dug producira ponovno visoke kamate. I to je jedan začarani krug koji se zatvara na sve višim razinama koje zovemo dužničko ropstvo. Mislim zapravo da je ovaj proračun za 2014. godinu bilo izuzetno teško napraviti. Vi se vidite s tim teškoćama izrade proračuna nećete na vašu sreću morati suočavati a još više na sreću hrvatskih građana. Blažena pozicija oporbe.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Pamtite ove riječi, teško da ćete više doći na vlast. Da li je hrvatska Vlada u 2 godine lutala? Pa jeste lutala. Sjetite se što je govorila na početku mandata, da će pokrenuti javne radove i da će BDP narasti upravo na javnim radovima. Nakon toga Vlada rekla nema javnih radova, nema žbukanja zgrada sada ćemo poticati privatni sektor. Nakon tog privatnog sektora gospodin Linić je prije nekoliko dana rekao ne, same javne tvrtke će podići BDP, same, bez privatnoga sektora. To su riječi predstavnika Vlade, a ne opozicije. Budite sretni dok imate opoziciju koja vas opominje jer biste lako mogli zaspati koliko radite.
Hvala lijepo. Nastavljamo raspravu po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Sad je na redu klub SDP-a i potpredsjednica Doma poštovana Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Predsjedniče Vlade, ministre financija sa suradnicima, kolegice i kolege. Kad se analizira državni proračun prvi pogled na proračun je na tri stavke, to su prihodi, rashodi i deficit. Planirani prihod za 2014. godinu 113,1 milijardu, to je nešto malo više od 2% u odnosu na rebalansirani proračun 2013. Rashodi 130,5 milijardi, oko 3% više nego na rebalans proračuna 2013. i deficit od 17,4 milijarde ili 5% BDP-a, dakle deficit koji se računa samo na državni proračun. Pri tome u prihodima porezi su negdje na razini koji su planirani za 2013. godinu uz određenu i poreznu raspodjelu, zatim doprinosi koji planiraju rast od 1,8%, a najznačajniji rast prihoda su međunarodne i međudržavne pomoći koje se temelje na fondovima Europske unije jer je ovo prvi proračun Hrvatske kao članice Europske unije. Što se tiče troškova, tu se racionaliziraju ukupni troškovi za zaposlene sa negdje padom od 1,5%, značajan rast financijskih izdataka od 15,5% u kojem najznačajniji udio ima kamata koja će se približiti u ovoj sljedećoj godini na 12 milijardi kuna. Nešto veće subvencije, prvenstveno oko poljoprivrede jer bi tu trebalo povlačiti sredstva iz europskog proračuna, nešto manje naknade oko 4-5% i ponovo kod ostalih izdataka značajan rast, oko 20% upravo zbog toga što je na toj stavci planiran udio domaće komponente za one projekte koji će se financirati iz sredstava i fondova Europske unije. Na čemu se temelji ovakva projekcija? Na očekivanom rastu od 1,3%, na izmjenama u poreznom sustavu, jednim dijelom i zbog toga što smo postali članica Europske unije. Na fiskalnim … članstvo u Europskoj uniji, odnosno na povlačenju sredstava što iz proračuna, što iz fondova Europske unije, na daljnjim potporama gospodarstvu, posebno izvoznom gospodarstvu, investicijama, a očekuju se i efekti novih investicija koje su realizirane u 2012. i 2013. godini i fiskalnoj konsolidaciji dobrog dijela hrvatskog gospodarstva. Dakle ovo je prvi proračun koji Hrvatska donosi kao članica Europske unije i mora biti proračun po određenim mjerama i zadaćama koje provodi Europska unija, odnosno sve članice države Europske unije. Dva su tu momenta, prvo je procedura prekomjernog deficita, a drugo je što su nove mjere u Europskoj uniji procedura makroekonomske neravnoteže. S ovakvim proračunom gdje je planiran deficit opće države od 5,5% i javni dug od 62% BDP-a Hrvatska će ući u jednu i drgu proceduru. No pogledajmo što se Hrvatskoj dešavalo u pet godina krize, pogledajmo deficit od 2009. godine, dakle prve godine krize do 2012. godine. Deficit se kretao 2009. 17,4%, 2010. 20,6%, 2011. 25,7% i 2012. 16,4%. U pet godina krize 80 milijardi deficita opće države. Što je s javnim dugom? Od 120,4 milijarde na 183,3 milijarde u ovih pet godina što je razlika od 63 milijarde kuna i vidite da je još oko 17 milijardi kuna potencijalnog zaduženja s obzirom na deficit u koji se računaju i neki budući troškovi koji će se u budućim godinama naplaćivati. Deficit državnog proračuna i deficit platne bilance u kojem značajan utjecaj ima deficit robne bilance, veći uvoz od izvoza, uvjetuju visoko zaduženje, a kamata jer se glavnica ne otplaćuje zapravo ponovno utječe na povećanje deficita. Što zapravo je uzrok ovako visokom i državnom deficitu i zaduživanju i što će dugoročno još utjecati na to? To je struktura gospodarstva i njegova niska konkurentnost i kapitaliziranost. Struktura BDP-a na kojem se temeljio rast, zapravo temeljio se uglavnom na potrošnji koja je bila na kredit, a ne na realnim pokazateljima odnosno investicijama u realnom sektoru. Državni proračun značajno pa i dugoročno opterećuje i dva velika sustava, to je zdravstveni i mirovinski sustav. Zdravstveni sustav u kraćem roku možemo konsolidirati, međutim mirovinski sustav u kojem ćemo dugoročno imati oko milijun i 200 tisuća umirovljenika u tom kratkom razdoblju nerealno je očekivati zapošljavanje između 400 i 500 tisuća novih radnika, odnosno otvaranje novih radnih mjesta. Kad govorimo o strukturi gospodarstva, to je niski udio industrije koja je kapitalno intenzivna, industriju koju imaju, ona je uglavnom radno intenzivna, sa niskim plaćama. Gospodarski subjekti sa niskom kapitaliziranošću i niskom konkurentnošću zapravo su i kreditno manje sposobni. I mi vidimo da u zadnjim godinama, pogotovo u godinama krize poslovne banke vrlo, pod vrlo rigoroznim uvjetima prate projekt i ono malo projekata i investicija koje ima realni sektor. Što je sa strukturom BDP-a? Posljedica je to i strukture gospodarstva, visok udio potrošnje na kredit. U vrijeme krize ulaganja u trajni kapital gotovo da su izostala. Oko zdravstva i mirovinskog sustava sam već nešto rekla. Dakle, 2014. godina sa deficitom od 5,5% i javnim dugom oko 63% znači ulazak u proceduru prekomjernog deficita i zato su potrebne mjere i postupci smanjenja deficita. U našem slučaju investicije i novo zapošljavanje u realnom sektoru su dugotrajna i dugoročna politika ali u kratkom roku moramo imati i štednju i reformu javnog sektora. Međutim, treba reći da to u kratkoročnoj politici neće biti dovoljno. Europski semestar za države koje nisu u monetarnoj uniji uvodi i nova pravila u ekonomskom upravljanju tzv. … [[Govornica govori engleski, ne razumije se.]] odnosno fiskalni i makroekonomski nadzor. U svojim makroekonomskim pokazateljima Hrvatska ulazi i u proceduru makroekonomske neravnoteže kojom se otkrivaju, ispituju rizična ekonomska kretanja. I naravno da ćemo dobiti upozorenje da imamo nisku kvalitetu poslovnog okruženja, nisku efikasnost sredstava, nedostatak konkurentnosti na ključnim tržištima koji otežavaju perspektivni gospodarski rast. Međutim, navedeni problemi uočeni su već u Proračunu za 2012. i u Proračunu za 2013. godinu, a nastavljaju se i u sljedeće tri godine a to je porezno rasterećenje gospodarstva i to kroz smanjenje parafiskalnih nameta, rasterećenje cijene rada za zdravstveni doprinos koji je umanjen, sama stopa zdravstvenog doprinosa za gotovo 14% i ono će ostati trajno sa tendencijom daljnjeg smanjivanja. Poticajne mjere za investicije tu je oslobođenje plaćanja poreza na dobit na reinvestiranu dobit, ali i značajna izdvajanja iz državnog proračuna za Hrvatsku banku za obnovu i razvoj. Jer uz investiranje treba poticati i izvozno gospodarstvo. Kad govorimo o politici državne banke onda je naša politika da jačamo Hrvatsku banku za obnovu i razvoj koja mora postati istinska potpora izvoznom gospodarstvu i investicijama. Da je to tako možemo iščitati iz proračuna za 2012. i 2013. godinu kad je u temeljni kapital uplaćeno milijardu i 200 milijuna kuna, a u 2014. i narednim godinama također se planira 600 milijuna kuna godišnje uplate u temeljni kapital. I mi ćemo u ovom četverogodišnjem mandatu više u temeljni kapital Hrvatske banke za obnovu i razvoj nego u prethodnih 14 godina, 15 godina. Istovremeno uz planiranu uplatu od 600 milijuna kuna u osnivački kapital 350 milijuna kuna se osigurava za programe povlaštenog financiranja po kreditima HBOR-a prvenstveno malo i srednje poduzetništvo, industrija, turizam, zaštita okoliša, poljoprivreda i komunalna infrastruktura pod povoljnijim uvjetima subvencionirane kamatne stope. I sto milijuna kuna uplate u Garantni fond za osiguranje izvoza jer smo svjesni da samo izvozne tvrtke zapravo bitno utječu na gospodarski rast, odnosno i na konkurentnost jer one se mogu natjecati na zahtjevnim tržištima roba i usluga. Zatim nastavlja se i financijska konsolidacija gospodarskih subjekata. Imali smo u ove dvije godine nekoliko reprograma poreznih dugova. Istovremeno provode se predstečajne nagodbe. Smanjena je blokada tvrtki za 10 milijardi kuna. Ovdje često možemo čuti pa koliko je od toga došlo likvidnih sredstava, odnosno novih novčanih sredstava u platni sustav. Ali ovdje je bitnije što se za 10 milijardi kuna odblokirala poduzeća koja mogu nastaviti raditi. Jer dok si blokiran ne možeš ni poslovati, ne možeš plaćati svoje obveze, ne možeš isplaćivati plaće. Dolazi u jednom značajnom segmentu sive ekonomije do izjednačavanja uvjeta rada, suzbijanja nelojalne konkurencije i naravno sive zone poslovanja s gotovinom, a to je sustav fiskalizacije koji uz mnoge primjedbe da one neće uspjeti pokazao se vrlo uspješnim u 2013. godini. Izmjene u normativnom uređenju gospodarskih tijekova s naglaskom za investicije i novo zapošljavanje također je gotovo u cijelosti završeno u 2013. godini. Izdvojit ću dva bitna zakona. To je Zakon o strateškim investicijama i Zakon o legalizaciji nelegalno izgrađenih objekata koji znači uređenje zemljišnih knjiga, a to su osnovni preduvjeti za buduće investiranje. Iz svega toga mogu na kraju reći da će klub SDP-a prihvatiti i Državni proračun za 2014. sa projekcijama za sljedeće dvije godine sa pripadajućim dokumentima. Hvala lijepa.
Prelazimo sad na replike. Prvo poštovani potpredsjednik Doma Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena gospođo potpredsjednice, evo zadnje vaše riječi su da ćete naravno prihvatiti ovaj proračun. Nisam to ni dvojio. Međutim, budući da sam isto pitanje postavio kolegi Vukšiću a on je vrlo elegantno to izbjegao pa kad sam ga pitao o zdravstvu on mi je pričao o znanosti što naravno su potpuno različite i stavke u proračunu i sve skupa onda ću ponovno postaviti to pitanje i vama. Naime, kad govorite da je taj proračun transparentan, na ostale stvari se uopće neću obazirati, kako možemo govoriti o proračunu da je transparentan kad u njemu stavki teških nekoliko milijardi uopće nema. I kako će bilo tko, evo konkretno vi kad se vratite u svoju županiju pa vas pitaju u Čakovečkoj bolnici hoće li biti više novaca ili manje novaca za bolnicu, zdravstvenu zaštitu, hoće li više biti novaca ili manje za polikliničku zdravstvenu zaštitu, hoće li biti više ili manje novaca za lijekove na recept, hoće li za primarnu zdravstvenu zaštitu biti više ili manje novaca, hoće li nestati možda ta bolnica ili? To se iz ovog proračuna uopće ne vidi. Nema nijedne jedine naznake o tome hoće li se dati 10 milijardi ili 2 milijarde. Dakle, ne govorimo o stavkama koje su detaljno navedene, ponavljam opet na razini 5 tisuća kuna, a stavke o 5 milijardi su preskočene kao da ih uopće nema. To je vrlo velika transparentnost. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara Dragica Zgrebec.
Nama u 2014. godini predstoji i reforma bolničkog sustava koja će uskoro biti i prezentirana i prihvaćena i u Hrvatskome saboru. Koliko znam kolega Reiner vi ste bili u jednom mandatu i ministar zdravstva. A moja Čakovečka bolnica u mandatima do 2000. godine mogla je iz državnog proračuna dobiti i dobila je 60 tisuća kuna. Nemojte se brinuti ja ću znati objasniti što će to Čakovečka bolnica u smislu i reforme i sredstava dobiti i u 2014. godini.
S novom replikom ustaje poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Zgrebec govorili ste o deficitu. S obzirom da smo usvojili Izvješće o izvršenju Državnog proračuna za 2012., jučer smo raspravljali o prijedlogu drugog rebalansa za 2013., znači za ovu godinu, i danas imamo prijedlog 2014. Kad zbrojite 10,5, 16,5 to je 27 i danas imate 17,5 ili 18 milijardi to je praktički 45 milijardi deficita za 3 godine. Dakle, hrvatski javni dug se za tri godine mandata ove Vlade povećao za 45 milijardi kuna. A ako uzmete prosječnu stopu zaduživanja negdje oko 6,1% onda kamate u ovoj godini samo na taj deficit u protekle 3 godine su se povećale 2,7 milijardi kuna. Također, nitko ne spori da u ovoj teškoj situaciji kad hrvatsko gospodarstvo ne može doći do kredita da je preko HBOR-a to najpovoljnije. Međutim, ako pogledate račun financiranja onda ćete vidjeti da ove potrebe za financiranjem od 40 milijardi u 2014. godini imate 600 milijuna i 435, znači milijardu i 35 milijuna sredstava koja su namijenjena na HBOR. To vam je na trećoj stranici pod stavkom 5314 što se tiče 435 milijuna i 5312 što se tiče ovih 600 milijuna. Tek toliko da vidimo da ta sredstva od HBOR-a ne daj Bože da se nešto loše dogodi nisu neutralna za državni proračun jer ako HBOR sutra ne bude vraćao oni se mogu. Dakle, tek toliko o deficitu, o kamatama, o rastu javnog duga. Dakle, vi ove godine hoćete nećete s ovim proračunom imate povijesno najviši deficit od postojanja RH.
Na repliku odgovara poštovana potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec. Izvolite.
Pa sad ne bih rekla da je to rekordni deficit, ja sam ovdje vama pročitala po EUROSTAT-ovoj metodologiji 2011. godine 25,7% to je preko 6%, odnosno 25,7 milijardi. Mi svo svjesni da dug u ovakvoj situaciji nenormalno brzo raste. Pa ja sam vam rekla da smo u 5 godina krize ostvarili 80 milijardi deficita i 63 milijarde novog duga. Pogledajte za ove 3 godine, jer vi to volite tako računati, 2009. do 2011. 64 milijarde deficita, 50 milijardi novog duga. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte mi sada dobacivati, ja sam vas slušala, slušajte i vi mene.
Kolega, nemojte dobacivati.
Činjenica jest da je nama ovdje razlika dakle ono što jesu i neki budući izdaci i plaćanja još ćemo imati dodatno umjesto uz ovaj deficit koji ostvarujemo još ćemo imati oko 17 milijardi potrebe za novim zaduženjima ako nećemo imati bolji rast gospodarstva. A što se tiče kamate i toga pa kolega Šuker 2008. godine mislim da ste još bili ministar financija. Za Hrvatske ceste zadužili smo se po stopi od 9,4%. Koliko je to više od 6,2? [[Upadica Šuker: Koje godine?]] 2008. ili 2009 [[Upadica Šuker: Krivo govoriš.]]
Kolega Šuker, ajmo se držati Poslovnika pa ne voditi ovakvu raspravu iz klupa. Sad ćemo čuti repliku kolege Joze Radoša.
Kolegice Zgrebec ja sam maloprije govorio o dvije teške činjenice vezane uz ovaj proračun, a sad ću dodati još dvije. Naime, kada se obavezama o proračunu za otplatu glavnice od 25,1 milijardu kuna i kamate 11,6 milijardi kuna dodaju troškovi mirovinskog sustava koji su isto bezuvjetni od 35,9 milijardi kuna i troškovi zdravstvenog sustava koji su također bezuvjetni od 20,6 milijardi kuna onda dolazimo do 93 milijarde i 200 milijuna kuna što čini 70% Proračuna RH. Sa preostalih 37 milijardi kuna ili manje od 30% proračuna moraju se financirati obrazovanje, kultura poljoprivreda, obrana, policija, uprava i onda bi još trebalo ostati novca za poticanje investicija. Ali ovaj temeljni podatak da više od 70% proračuna Republike Hrvatske je zbog vraćanja dugova, zbog mirovina i zbog zdravstvenog osiguranja koji ne smijete smanjivati se troši bezuvjetno, govori o problemima i poteškoćama s kojima se nalazi onaj koji je sastavljao ovaj proračun. I u ovakvim uvjetima uopće sačiniti … [[Govornik se ne razumije.]] proračun je velika stvar.
I na ovu repliku odgovara poštovana potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec, izvolite.
Mi se sada susrećemo ili dolazimo do realnosti i do zapravo grube realnosti zato što u godinama krize gotovo ništa nismo poduzimali. Gomilali smo deficite, zaduživali smo se, gospodarstvo je propadalo, gomilali su se dugovi. U dvije godine krize, dakle od 2009. do 2010. godine blokada na žiroračunima se udvostručila. Sa 20 milijardi na 40 milijardi. Ovo stanje je neodrživo. Vi u kratkom roku ne možete osposobiti realni sektor da on može doći do toga da imamo visoke stope rasta od 5 ili 6% kao što smo imali prije krize i koja nije bila temeljena na realnom sektoru nego na potrošnji. Mi moramo ići u ono što nam se ovdje sada sa strane opozicije predbacuje, vi morate adekvatnije koristiti državnu imovinu pa i pod cijenu da jedan dio te imovine i prodajete kako biste mogli smanjivati glavnicu duga.
Priliku da replicira sada dobiva kolega Srđan Gjurković. Izvolite.
Potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana kolegice značajno ste na kraju svog izlaganja iskazali i donošenje Zakona o legalizaciji i Zakona o strateškim investicijama. Ja ću još nadovezati Zakon o poticanju investicija. Zašto? Nije proračun jedini na koji način Vlada utječe na ekonomiju u Republici Hrvatskoj odnosno općenito u svim demokratskim zemljama. Zakoni su osnovni instrument kojim jedna vlada, država utječe na ekonomiju u jednoj zemlji. I ovaj proračun i njegove ambicije i njegove realnosti se u biti temelje na instrumentima koje ova Vlada provodi zajedno sa ovim Hrvatskim saborom u jačanju konkurentnosti i jačanju gospodarstva ali i spašavanju gospodarstva onoga koji ima šanse, koji ima prilike da sutra bude konkurentno i jako na europskom tržištu.
I na ovu repliku odgovara potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec.
Slažem se, u zadnjoj sekundi kao što i kolega Šuker zna napraviti. Vlada mora osiguravati ekonomski okvir u kojem će poduzetnici moći normalno provoditi svoje gospodarske aktivnosti. Mi smo to u jednom segmentu ili u jednom razdoblju zaboravili. Dakle, u ovom trenutku Vlada još mora biti angažirana pa i državni proračun na to da i financijski i u svakom drugom pogledu pomaže gospodarskim subjektima. Najočitije je ovdje koliko napora ulaže Ministarstvo financija kod predstečajnih nagodbi kako bi na jednom mjestu skupila vjerovnike i dužnike i da bi oni dogovorili međusobne odnose dužničko-vjerovničke odnose. Ali poduzetnici i poduzetništvo je odgovorno za to da kapital koji ulažu u gospodarski tijek … [[Govornik se ne razumije se.]] donosi efekte. A Vlada je odgovorna za to da osigura jedno normalno okruženje što se tiče zakonodavstva ali i regulacije tržišta da to se može postići.
Poslušajmo sada repliku kolege Darka Milinovića. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažena potpredsjednice Doma čini mi se da ćete imati problema prilikom donošenja ovoga proračuna. Jučer ovi beđževi koje nose ili stavili su na klube zastupnici HNS-a kažu protiv smo uvođenja poreza na nekretnine, danas ste premijera dočekali sa ovim protiv valjda ćete onda biti protiv proračuna. Ali govorili ste o deficitu 2009. do 2011. godine a u kontekstu današnjih deficita često spominjete ili često se govori iz vladajuće koalicije da je današnji ili iduće godine deficit dobrim razlogom zbog sanacije zdravstvenog sustava. E sada, vi ste u poziciji, ministar Linić, premijer Milanović može vrlo lako uzeti dokumentaciju i vidjeti da 09.-te, '10.-te i '11.-te nije bilo nikakve sanacije zdravstvenog sustava, clean start je rekao da su obveze o iznosom od 4 milijarde i 600. Ministar Linić je rekao jučer da su sada obveze u zdravstvenom sustavu preko 6 milijardi kuna. I ako dodamo sanaciju od 3 milijarde i 300 milijuna kuna dakle da nije bilo sanacije danas bi dugovi u zdravstvenom sustavu bili nevjerojatnih 10 milijardi kuna. Dakle i u sanaciju niste uspjeli smanjiti dospjele obveze zapravo sveukupne obveze u iznosu od 4 milijarde i 600 milijuna kuna. Da ne govorim da za 7., 8., 9. i 10. mjesec nije plaćena niti jedna jedina kuna za lijekove na recept i nagomilao se novi dug u iznosu od milijarde kuna. Dakle, već sada, ajde vidjeti ćemo da će najvjerojatnije u prva tri, četiri mjeseca doći do rebalansa državnog proračuna 2014. godine. Već je sada evidentno samo zbog zdravstva i zbog nerealnog očekivanja [[Upadica: Privedite kraju.]] Rasta gospodarstva od 1,2% već je sada evidentno da će deficit u idućoj godini biti ne 17 nego najmanje 23 milijarde kuna.
Poslušajmo sada i odgovor na repliku, potpredsjednica Doma poštovana Dragica Zgrebec.
Neću komentirati beđževe ali reći ću vam ovako. Plaćanje starih dugova koji su, koji neke fakture nisu bile plaćene 400 do 900 dana nije nikakva sanacija. To je saniranje duga koji je nastao u jednom razdoblju. Unatoč tome što je smanjena stopa doprinosa na zdravstveno osiguranje za dva indeksna poena i u 2012. i u 2013. pa i u 2014. ubralo se gotovo na istoj razini ili nešto malo više zdravstvenog doprinosa, to znači samo da se je više vodilo računa o naplati doprinosa. Vi pričate koliko je manje zaposlenih u tom razdoblju, dakle imate manji broj zaposlenih, imate nižu stopu za 14%, istovremeno uberete doprinosa kao što ste ubirali kad ste imali veći broj zaposlenih, kad ste imali veću stopu. A što se tiče sanacije zdravstva? Sanacije bolničkog sustava, to tek nama predstoji. To nam tek predstoji kolega Milinović.
Zahvaljujem. Slijedi replika zastupnika Dražena Đurovića, izvolite.
Hvala. Kolegice, te teze o ozbiljnosti proračunske štednje u ovom proračunu zapravo one padaju na vjerodostojnost, dakle treba nekako pokušat pokazivat vjerodostojnost. Dakle, kad nažalost primjer i cijeli niz primjera ruše vjerodostojnost i ako nema vjerodostojnosti, nema ni povjerenja. Dakle, kad smo vidjeli što se može učiniti, kako se 50 milijuna kuna jednostavno kroz jedan politički dogovor može plasirat kroz Centar banku, kad vidimo da se je spremno kupiti 132 ultra luksuzna terenca po 450, 545 tisuća kuna po prosječnoj cijeni, a to su vozila dostojna toga da si jedino Todorić ili takvi ljudi te kategorije mogu si to priuštiti a ne državni proračun da kupuje, da policajci provode uviđaje po Hrvatskoj u takvim vozilima, ili će se u njima voziti načelnici policijskih uprava, i takva 132 luksuzna vozila kupiti. Ili kad se osnuje cijeli niz nepotrebnih a vrlo skupih agencija samo zato da bi se namirile potrebe tzv. recimo koalicijskih potencijala koji se očituju zapravo kroz osnivanje, sve dok niz agencija gubi se vjerodostojnost i kako ćemo mi i kao oporba imati povjerenja onda u dobre namjere ovakvog proračuna ili u ovakve pozive na štednju koja recimo znatno zakida Slavoniju za stotine milijuna kuna a nalazi novca za ovakve i cijeli niz sličnih vrlo luksuznih rashoda koje se, zašto se očito ima kad postoji novaca i volje da se realiziraju.
Odgovor na repliku, potpredsjednica Doma Dragica Zgrebec.
Ja nisam nikoga čula ovdje, niti predsjednika Vlade koji je uvodno izlagao proračun pa ni ja u ime kluba nisam govorila niti pozivala na nikakvu štednju. Štediti možete kad imate a u ovom proračunu više ne možete štediti jer imate zadani, kolega Radoš je prije govorio, što imate zadano, što morate isplatiti bez obzira na visinu prihoda. Jednostavno to morate, ako to ne možete onda dolazi država u bankrot. Što se tiče Centar banke nije iz proračuna ništa izdvojeno za centar banku. A što se tiče zakidanja Slavonije ili nekih drugih područja pa ja bih mogla reć da je i moje Međimurje zakinuto i da je Zagorje zakinuto i da je Dalmacija zakinuta, pa cijela Hrvatska je zakinuta jer nema investicija, a da bismo imali investicije moramo imati dobre projekte, projekte koji će vračati financije u kraćem ili dužem roku, nažalost takvih projekata u ovom vremenu krize nismo imali. Zadnji veliki projekti su bili autoceste. Trebalo se je nastaviti sa željeznicom. To je infrastruktura u koju treba ulagati država odnosno nositelj investicija biti država jer je njihov povratak na dugi rok i malo će poduzetnika na dugoročno uložiti sredstva u takve investicije. Nažalost toga nije bilo.
I posljednja replika, poštovana Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Zgrebec, pa evo jučer smo ustvari utrošili ovdje dan na raspravu o tome što je bilo i kako je bilo i pokušavajući identificirati tko su i koji su to krivi za ovo aktualno stanje. Na neki način ja sam danas očekivala da ćemo krenuti u drugom pravcu, a to je da ćemo krenuti u pravcu onoga vremena koje se nalazi ispred nas i ustvari htjela bih vas podsjetiti da činjenicom da SDP predvodi vladajuću koaliciju, na njemu je najveća odgovornost da gleda prema naprijed i vodi državu prema napred. Bez takovoga plana, bez takovoga pogleda, bez vizije gospodarskog rasta, bez vizije kako ćemo živjeti bolje, nažalost ostat ćemo zarobljeni a posebno u ovome Domu o raspravama o prošlosti. A prošlost je onakva kakva je, ne može se promijeniti i od promjene prošlosti nikome od nas neće biti bolje a volite i govoriti i spominjati brojeve. Pa ti brojevi kažu, evo lijepo vas molim pođimo na web site Hrvatske narodne banke i pogledajmo u tablicu duga opće države. Ta tablica kaže da je dug zajedno s jamstvima u razdoblju od kraja 2011.na kraj 2008.porastao za 75 milijardi. U razdoblju 8 mjesec ove godine, kraj 2011.36 milijardi. Dakle, činjenično je stanje da mjere i strukture mjera ekonomske politike koju ste provodili nažalost ne daje rezultate i zbog toga bi nešto u tim mjerama i u toj strukturi trebalo promijeniti. … [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala. Isteklo je vrijeme. Poslušajmo odgovor na repliku potpredsjednice Doma Dragice Zgrebec.
Pa zaista kolegice Dalić nisam govorila o prošlosti u smislu kritike. Iskoristila sam nekoliko brojaka koje se odnose na krizne godine koje bitno utječu na sadašnjost i još možda nekoliko godina na budućnost. Zaista s nestrpljenjem čekam vaše izlaganje jer ćete vi govoriti o budućnosti, nadam se, makar u ovoj replici ste više govorili o prošlosti, a gotovo ništa o budućnosti.
Nastavljamo raspravu po klubovima. Pozivam poštovanu Martinu Dalić da nas upozna sa stajalištima kluba HDZ-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Evo danas ustvari nastavljamo na određeni način našu raspravu od jučer i pred nama je proračun za 2014.godinu. Prvo pitanje koje mi se nameće vezano uz ovaj proračun jest hoće li njegovo izvršavanje biti bolje i točnije povezano sa onim o čemu danas raspravljamo nego što je bilo izvršavanje proračuna za 2013.godinu? Rekla bih da analiza ovih proračunskih stavki pokazuje da postoji određena vjerojatnost da bi izvršavanje ovog proračuna moglo biti bliže planu koji danas raspravljamo nego što je to bio slučaj u 2013.odnosno rekla bih da postoji vjerojatnost i mogućnost da u 2014.deficit neće biti probijen za 60%. Uza sve tenzije koje sadrži ovaj proračun kao na kraju konca i svaki proračun taj njegov rezultat ostvaruje se na razini deficita od 17,5 milijardi ili 5% BDP-a pri čemu ovaj udio u BDP-u jest rezultat BDP-a koji je reći ćemo procijenjen dosta ambiciozno rekla bih i optimistično. Znači ovih 5% BDP-a moglo bi se pretvoriti i u 5,5%, međutim ono što želim reći jest da ovaj proračun očigledno pokazuje da hrvatske javne financije i u ovom trenutku funkcioniraju jednostavno na ravnotežnoj razini deficita od između 5 i 5,5% BDP-a i nažalost ovaj proračun pokazuje i ono što smo jučer raspravljali, a to je da smo i dalje suočeni sa zadatkom fiskalne konsolidacije. Predlagač proračuna doduše u samom njegovom obrazloženju spominje i naznačava mogućnost da bi moglo doći do njegovog rebalansa ili revizije ukoliko Europska komisija ne bude sa njim zadovoljna. Međutim o tome nešto kasnije. Što ustvari ovaj proračun donosi i pokazuje? Pokazuje da će plaće državnih službenika ostati zamrznute, na sadašnjoj razini plaća i sadašnjoj razini zaposlenosti, da će se smanjiti mase sredstava za mirovine koje će pretpostavljam proizaći iz smanjivanje mirovina koje su određene po posebnim propisima što se može zaključiti iz činjenice da masa sredstava za mirovine u proračunu 2014.pada u odnosu na 2013. Dakle iza toga mora se nalaziti smanjivanje barem nekih kategorija mirovina. Ovaj proračun pokazuje da će zdravstvo i dalje nastaviti generirati gubitke i ne prihvatljivo dugačke rokove plaćanja jer se sredstva za zdravstvo kreću otprilike na razini 2012.godine, a nema nikakvih naznaka da bi u sustavu zdravstva mogle nastupiti suštinske promjene koje bi taj cijeli sustav učinile financijski efikasnije. Proračun pokazuje i nešto što bi zaslužilo i malo detaljnije obrazloženje pa se nadam da će ministar to i učiniti odnosno pokazuje drugačiji način raspodjele sredstava koja iz cijene goriva odlaze Hrvatskim autocestama. Proračun predviđa da će sredstva iz cijene goriva koje danas koriste Hrvatske autoceste se u idućoj godini preusmjeriti u pravcu Hrvatskih željeznica 440 milijuna, Hrvatskih cesta nešto više od 300 milijuna i da će Hrvatskim autocestama ostati 440 milijuna kuna iz ovih sredstava. Ovaj segment proračuna mislim bi zahtijevao jedno detaljnije obrazloženje što se ovakovim mjerama namjerava postići. Općenito proračun također donosi da će subvencije Hrvatskim željeznicama se povećati za 280 milijuna kuna. govorim o subvencijama koje se isplaćuju iz vlastitih proračunskih sredstava što pokazuje da je Vlada, a to mislim da je dobro, odustaje od dosadašnje politike da ustvari u proračunu prikazuju uštede, a onda Hrvatskim željeznicama izdaje jamstva jer će s povećanjem subvencija i sa usmjeravanjem sredstava iz cijene goriva Hrvatske željeznice se negdje vratiti na razinu potrošnje proračunskih sredstava kao što je to bilo tijekom 2011. I općenito HŽ bi trebao biti značajan korisnik europskih fondova. Pokazuje i ovaj proračun ono što očekujemo da će Hrvatska početi koristiti sredstva europskih fondova u visini 2,1 milijardu kuna i sredstva iz zajedničke poljoprivredne politike u iznosu od oko 858 milijuna kuna. Ono što međutim nije dobro,nije dobro da se iz proračuna ne vidi i nije razvidno koji će se to projekti financirati iz sredstava EU, a makar bi bilo moguće u proračunu prikazati projekte koji su državne razine odnosno oni koji će biti financirani iz sredstava kohezijskog fonda. Do sada je to bio običaj sada nažalost ne vidimo koji su to projekti i ne možemo procijeniti koliko je realan ovaj plan. Nadam se da će kada i ako dođe do rebalansa ovog proračuna da sredstva koja su planirana za povlačenje iz europskih fondova neće biti predmet rebalansa i predmet smanjivanja. I naravno ono o čemu smo raspravljali i ovaj proračun iza sebe krije promjene poreza, odnosno povećanje međustopa. Međutim, ono što ipak iz samog proračuna nije razvidno, nije razvidno kako i na koji način će se realizirati gospodarski rast. Predsjednik Vlade je o tome vrlo kratko i vrlo šturo govorio u svom uvodnom obrazloženju. Međutim, mislim da se svi slažemo kako su hrvatski proračunski problemi nerješivi bez gospodarskog rasta, da se slažemo kako su rastuće tenzije u hrvatskom društvu nerješive bez rasta. Hrvatska neće moći biti uspješna članica Europske unije ukoliko se hrvatsko gospodarstvo ne oporavi i ne počne intenzivnije rasti. Zbog toga držimo da zajedno sa ovim proračunom nedostaje jedan bitan segment, jedan bitan dio ekonomske politike, a to je ustvari sveobuhvatan i međusobno usklađen plan za gospodarski rast. Takav je plan potreban kako bi cjelokupnoj hrvatskoj javnosti i općoj i gospodarskoj jasno pokazao viziju koju Vlada ima u pogledu oporavka hrvatskog gospodarstva, ali kako bi jasno pokazao koje su to mjere, kako su međusobno usklađene, odnosno kako bi i kroz taj plan potakli ono o čemu se puno govori, a to je nedostajući optimizam. Takav plan potreban je ako dopustite gospodine predsjedniče Vlade i vama, kao instrument koordinacije i usmjeravanja rada različitih resora. Jedna od najvećih primjedbi na vašu ekonomsku politiku jest ustvari neusklađenost i neharmoniziranost djelovanja u različitim resorima pa su onda neke mjere ispale i jesu posebno prenaglašene. Predsjednik Vlade je naznačio u uvodu neka područja u kojima vidi gospodarski rast, međutim te mjere sa kojima se načelno, onako kako su spomenute, a možemo složiti, one zahtijevaju i djelotvorniju razradu i međusobnu usklađenost i identificiranje prioriteta. Ali dozvolite, i područja koja ste istakli nisu dovoljna i nisu sveobuhvatna. Jedan od razloga kako i zašto adresirati gospodarski rast, jedan od logičnih načina jest pogledati što je to što smeta poduzetnike u Hrvatskoj, što je to što sprečava poslovanje. U posljednje vrijeme kao jedna od najvažnijih prepreka poslovanju probija se nestabilnost ekonomske politike i promjenjivost ekonomske politike. U planu za gospodarski rast i oporavak potrebno je obećati i jamčiti i hrvatskim građanima i hrvatskim poduzetnicima da će spominjanje i kontinuirano naznačavanje i ukazivanje na mogućnost promjena i povećanja poreza prestati. Meni je iznimno drago da ste vi gospodine predsjedniče Vlade potvrdili da nije vrijeme i nije trenutak i da uvođenja poreza na nekretnine neće biti. Ja vjerujem da možete jamčiti hrvatskoj javnosti da do kraja vašeg mandata će se prestati spominjati porezne mjere i prestati spominjati mogućnost promjena i povećanja poreza. To je bitna točka konzistentnog plana za rast. Druga važna tema jesu svakako poboljšanje uvjeta poslovanja i ulaganja. Minimalno su tri urgentne stvari koje u ovom trenutku valja napraviti. Prvo, reforma javne administracije. Godinama, nesporno je, godinama, ne samo ove, ne prošle, ne samo pretprošle, neučinkovita javna administracija spominje se i govori se i ukazuje se na nju kao glavnu prepreku ulaganjima i investiranjima u Hrvatskoj. Državna birokracija mora uspostaviti kvalitetu svojih usluga i brzinu svoje usluge kao temeljni kriterij svoga rada, a zato je potrebno učiniti dvije stvari. S jedne strane drugačije organizirati državne institucije kako bi se uklonilo preklapanje njihovih poslova i kako bi se umanjilo da se tako izrazim šetanje investitora od jedne do druge državne službe. A sa druge strane, potrebno je tu reformu zasnovati na mehanizmima koji će nagrađivati i motivirati rad, odgovornost i preuzimanje odgovornosti u odlučivanju, a sporost i neodgovornost demotivirati. Hrvatska državna administracija mora početi odlučivati jer njezina nevoljkost za odlučivanje i nije to samo slučaj danas, jučer, slučaj je to već tijekom dužeg vremena, njezina nevoljkost u odlučivanju prepreka je gospodarskom oporavku Hrvatske. O ovoj smo temi već razgovarali u ovome domu i sinoć je o tome govorio i kolega Božinović, doduše negdje oko 23 sata pa je bilo malo onih koji su to čuli. Druga bitna stvar za poboljšanje uvjeta poslovanja i gospodarski oporavak je djelotvorno uklanjanje zakonskih barijera poslovanja jer one odvraćaju investitore od ulaganja u Hrvatsku. Mi jesmo uskladili svoje zakonodavstvo s Europskom unijom, ali u tim zakonima moramo priznati postoji niz odredaba koje ili više nisu relevantne ili izazivaju nepotrebne troškove. Zar ne bi bilo korisno razmišljati o otvaranju trajnog kanala komunikacije sa poslovnom zajednicom, sa poduzetnicima, koristeći suvremenu informatičku tehnologiju otvoriti kanal kroz koji bi jednostavno svaki od njih mogli ukazati gdje su i koje su to prepreke poslovanju. Državna birokracija nije više u stanju prepoznati zakonske odredbe koje čine prepreku i koje čine nepotreban trošak. Razlog je to jednim dijelom i njezina stručna osposobljenost. I najrazvijenije države održavaju dijalog sa poduzetnicima na najvišoj razini kako bi u stvari čuli što je to što poduzetnike smeta, a u nas je osim dijaloga kojeg na žalost počesto ima vrlo malo potreban i sistemski i sustavan pristup u stvaranju mehanizma koji će omogućiti da se iz sviju naših zakona ukloni ono što je Hrvatsku na žalost stavilo ispod jednog podnaslova koji kaže "anything but Croatia". Pokretanje gospodarskog rasta znači spremnost na reakciju, znači i spremnost na mijenjanje onog što nije dobro. Zakon o predstečajnoj nagodbi ne provodi se dobro. Provodi se na štetu malih poduzetnika. Istina, donesen je u ovom Domu jednoglasno ali vidimo da u njegovoj provedbi postoje neadekvatne pojave i ono što nismo očekivali. Pokretanje gospodarskog rasta zahtijeva i da svatko vrlo promptno, vrlo žurno obavlja svoj posao. Reforma zdravstva, bez nje kao što vidimo neće biti moguće stabilizirati hrvatski proračun niti će biti moguće očuvati kvalitetnu zdravstvenu zaštitu. Nije to lako. Slovenski ministar zdravstva dao je ostavku, ali bez ove reforme neće niti hrvatskim građanima niti [[Upadica Stazić: Privedite kraju molim vas.]] poduzetnicima biti moguće otvoriti perspektive rasta i perspektive smanjivanja poreza. Rečenicu još jednu gospodine potpredsjedniče. Mogla bih nabrajati i dalje. Međutim, bez ovakvih poteza, bez jasnog plana rada, bez jasnog plana reformi gospodarski rast neće nastati sam po sebi, a time se neće moći riješiti niti proračunski problemi o kojima danas raspravljamo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo sada na replike kojih je točno 14. Prvu će iznijeti kolega Damir Kajin.
Da gospođa Dalić govori da nema investicija, da nema rasta. Zašto domaći građani ne investiraju mogu naslutiti. Postavljam si pitanje na primjer zašto stranci ne investiraju, a stranci drže između 26, 27% hrvatske ekonomije, hrvatskog gospodarstva. Znači, mi smo između ostalog duboko ovisni o njihovom kapitalu bilo da je riječ o bankama, T-HT-u, BUIK-u, Ipsilon-u itd. Investicija nema gospođo Dalić. A ja vas sada pitam da li tim investicijama, stranim ulaganjima između ostalog na primjer pomažu ovi svakodnevni povici "za dom spremni" i to punih stadiona u jednome Maksimiru ili recimo dole u Splitu. Da li pomažu investicijama ovi organizirani nastupi protiv Vlade recimo i predsjednika države i predsjednika Sabora u Vukovaru? Ali da se vratim na taj "dom spremni". Cijeli svijet je to osudio. Zamislite što bi se dogodilo kada bi jedan stadion u Munchenu skandirao "sieg hei". Što mislite, da gospođo Dalić i vi u HDZ-u, koji između ostalog to podržavate da li to … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Kolege nemojte dobacivati. Čut ćemo odgovor na repliku poštovane kolegice Martine Dalić.
Poštovani kolega Kajin, vi ste sada pribjegli jednoj vrlo često korištenoj metodi u ovom Domu koju on ne zaslužuje. Kada ne znate što biste rekli, kada ne znate kako biste se uključili u raspravu o temama o kojima danas raspravljamo onda, ja vas molim kolega samo da ja [[Upadica Stazić: Kolega Kajin, nemojte dobacivati.]] pa ćete vi onda dalje. Onda iznosite primjere koji signaliziraju rastuće tenzije u našem društvu. Da kolega Kajin, pa nitko nije slijep kraj zdravih očiju. U hrvatskom društvu narastaju tenzije između različitih skupina i manifestiraju se na različite načine i nisu to dobri načini. Međutim, da bismo između ostalog savladali i te tenzije gospodarski oporavak Hrvatske je apsolutni prioritet i u tome pravcu osobno smatram moraju se uložiti sve snage koje Hrvatska ima. Danas koalicija koja Hrvatsku vodi je ona koja tu treba imati odlučujuću ulogu po prirodi stvari jer je na vlasti i to je sve.
Sad ćemo čuti i repliku kolege Srđana Gjurkovića.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, rekli ste da je pretjeran deficit bio 60% je probijen u odnosu na planirano za 2013. a svima je jasno a uključujući i vama, ali bi trebalo biti onda jasno i javnosti da je samo promijenjena metodologija načina obračuna deficita zbog čega je taj deficit 60% veći od planiranog. Dakle, što se tiče metodologije. Što se tiče ove učinkovitosti i efikasnosti uprave ili kako se često kaže administracije, a ponekad i birokracije onda jasno treba reći da ova Vlada reforme koje provodi, zato postoje i otpori i koje će provoditi sa ovim proračunom da bi se on mogao i ostvarivati i da bi se mogao ostvarivati gospodarski rast i smanjenje sutra deficita je u biti usmjerena ne reforme radi, nego radi upravljanja troškovima i optimizacijom potrošnje proračunskog novca.
Poslušajmo odgovor na repliku cijenjene Martine Dalić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani kolega Gjurković ja ne znam i ne sjećam se jeste bili jucer u sabornici ali rebalans proračuna se može opisati u jednoj tablici po istoj metodologiji. Mi ovdje u Hrvatskoj nismo mijenjali kontni plan i način iskazivanja deficita i jučer smo raspravili rebalans koji kaže 10,2 milijarde kuna deficita se mijenja u 16,2. Dakle, ne bih ustvari više o tome. Ja mislim kolega Gjurković da ćete se složiti sa mnom da sama situacija u kojoj se nalazimo da brojni negativni trendovi koji se iščitavaju iz kretanja različitih gospodarskih pokazatelja jednostavno ukazuju na zdravorazumski zaključak da je potrebno brže, snažnije i da je potrebno u ekonomskoj politici nešto dodati, nešto promijeniti. Samo to.
Slijedi replika potpredsjednika Doma, poštovanog Željka Reinera. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa da ovaj Sabor funkcionira normalno kao što bi trebalo onda bi predsjedavajući kolegi Kajinu izrekao opomenu jer je on prekršio članak 238. Poslovnika ovog Sabora. Međutim, naravno vladajući svojim nasiljem to cijelo vrijeme pokazuju što misle pa mi je tim draže da ste vi kolegice Dalić zapravo vrlo konstruktivno dali jedan cijeli niz prijedloga kako bi se mogao riješiti problem i kako ostvariti gospodarski rast. Naravno, ako to vladajući žele poslušati, odlično. Mislim da ste dali niz konkretnih savjeta i dobrih primjera. Vjerojatno oni to neće poslušati jer ni niz drugih savjeta nisu poslušali. Vjerojatno će i dalje se ići onim putem koji je i naznačen nažalost u ovom proračunu, ignorirajući realnost, tvrdeći da će gospodarski rast sam po sebi doći fantastičnim rastom, a vidimo što se događa zadnjih dvije godine, vidimo da su predvidjeli i to ostvariti smanjenjem mirovina, vidimo da se priča o reformi zdravstva međutim dvije godine se apsolutno ništa nije napravilo osim što se smanjilo za 2% doprinos za zdravstvo i time zdravstvu oduzelo od 2 do 2,5 milijarde kuna. Onda kad se digne kredit od 3,3 milijarde onda se to objašnjava cijelim nizom drugih stvari itd., a ne time da je zdravstvu premalo novaca i da u ovom proračunu će nedostajati oko 4 milijarde kuna za funkcioniranje zdravstva. I to će vjerojatno biti kao neko veliko iznenađenje, silno čuđenje itd. i da će se cijeli niz stvari morati opet u ovom proračunu rješavati dizanjem kredita samo tko zna sa kojim kamatama. Hvala lijepo.
Kolega Reiner nije replika institut kojim se upozorava na povredu Poslovnika. Zato u našem Poslovniku imamo institut povrede Poslovnika. Jer ste me prozvali. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] A sad ćemo čuti odgovor na repliku poštovane Martine … [[Upadica se ne razumije.]] Što? Kolega Šuker, izvolite.
Kolega Staziću ja vas molim u ime kluba HDZ-a da sve zastupnike u ovom Domu tretirate jednako. Ako ste upozorili kolegu Reinera daleko više razloga je bilo da upozorite i kolegu Kajina. Ne možete voditi sjednicu kako vama paše. Vi ovdje jeste trenutno prvi među jednakima, ali smo vam mi ovim odredili kako ćete voditi sjednicu. I molim vas lijepo suzdržite se komentara.
Kolega Šuker meni je kolega Reiner prigovorio da nisam poštovao Poslovnik i ja mu kažem da povreda Poslovnika ne nastaje svaki puta kada netko kaže nešto o HDZ-u što se vama ne sviđa. Ajmo čuti odgovor na repliku kolegice Martine Dalić.
Hvala lijepo. Pa poštovani kolega Reiner naravno zbog kratkoće vremena nije bilo moguće možda detaljnije raspraviti i staviti ustvari ovaj proračun u kontekst međunarodnog položaja Hrvatske u EU, njezinog sudjelovanja u europskom semestru i ispunjavanja obveze iz procedure prekomjernog deficita. Naime, u jednom trenutku predlagač u obrazloženju proračuna kaže da ukoliko ovakav proračun ne bude zadovoljio zahtjeve procedure prekomjernog deficita morat će doći do njegove revizije. I puno se ustvari raspravlja u kojoj mjeri i na koji način će Europska komisija utjecati ili pokušati utjecati na hrvatski proračun. Ja bih rekla da će se to riješiti u dijalogu između Vlade i Europske komisije, ali ono što je sasvim sigurno je da će Europska komisija to manje ograničavati i utjecati na naš proračun što Vlada bude imala konkretnije i snažnije argumente o tome kako će deficit svesti ispod 3%. Nažalost, ove projekcije koje se nalaze pred nama ni u jednoj od sljedeće tri godine ne predviđaju da bi taj deficit i po našoj metodologiji pao ispod 3%. Prema tome, tu će sigurno biti puno razgovora i puno pregovora, a ti bi pregovori po Hrvatsku mogli i trebali po mom mišljenju biti puno bolji i puno uspješniji ako bi Vlada raspolagala upravo onim o čemu sam govorila a to je konzistentan, sveobuhvatan i dobro usmjeren plan gospodarskog rasta sa jasnim prioritetima. Hvala lijepo.
Slijedi replika kolege Darka Milinovića, izvolite.
Uvažena zastupnice Dalić evo i ovu raspravu bi neki htjeli prebaciti na ideološke podjele. Karakteristika ovog proračuna je za prekomjerni deficit … [[Govornik se ne razumije.]] To je karakteristika ovog proračuna. Vi ste izrazili svoj blagi optimizam da neće biti probijanje deficita od 60% Ja moram reći da bih ja volio vjerojatno i svi u ovoj sabornici i građani bi volili da se taj deficit ne desi kao i ove godine od 60% ali i sami su priznali da prihod od PDV-a nisu opravdali očekivanja. I svi pokazatelji govore da će tako biti i iduće godine i da PDV neće opravdati svoje očekivanje, odnosno punjenje proračuna neće biti tako kako je očekivano. Isto ste tako izrazili nadu da neće spominjati porez na nekretnine koji bi najviše udario na srednji sloj. Nisam siguran, nakon prva, tri, četiri mjeseca kad vide da se proračun dobro ne puni, vjerojatno će ponovno otvoriti pitanje poreza na nekretnine. Zašto još ne gajim optimizam? Bazirali su ovaj proračun na gospodarskom rastu od 1,2%. Europska komisija, procjene Europske komisije 0,4, 0,5%. Dakle to mi sve daje za pravo da smatram da će proračun možda u postocima neće probiti 60% ali nominalno je sad 6 milijardi kuna samo iz ovih pokazatelja je evidentno da će i ovaj i idući deficit biti ne 17, nego negdje oko 23 milijarde kuna. Rekli ste jednako tako da je HZZO ostao na razini 2013.godine, nije, nije pogledajte. Proračun za HZZO nakon rebalansa je 23 i pol milijarde kuna. Sada je vraćen na 20 milijardi i 500 milijuna kuna. Dakle, za tri milijarde kuna je proračun HZZO ponovno niži nego što je bio u 2013.godini.
Odgovor na repliku, cijenjena Martina Dalić.
Hvala lijepo. Pa kada i na kraju konca i govorimo o perspektivama ovog proračuna, ja bih ponovila ne mislim da je činiti revizije proračuna nešto što nije prihvatljivo ili nije moguće i to je naravno utemeljeno u zakonu i različite su pogreške uvijek moguće. Ono što se stvarno nadam, da pogreška u ovom proračunu neće biti tako velika kao što je bila u 2013.godini. Štoviše željela bih vas ustvari podsjetiti da je na istom ovome mjestu kada smo pred godinu dana donosili proračun za 2013.godinu predsjednik Vlade obećao da u slučaju da on bude taj koji će predlagati proračun za 2014.tada će on biti planiran na drugačiji način. Tada će oni koji planiraju proračun biti suočeni sa težim zadatkom jer ga se i sam proces planiranja mora unaprijediti. Ja stoga očekujem da se takvo obećanje koje je dato pred godinu dana će se ustvari i u 2014.realizirati jer Vlada puno govori o redu, puno govori o uvođenju reda a mislim ako je stvarno iskreno odlučila držati se postulata reda da onda jedan od znakova reda je i izvršavanje proračuna na način kako ga je donio i kako ga je usvojio Sabor, jer ne zaboravimo proračun jest saborski dokument i u tome smislu imamo karakter zakona. Hvala lijepo.
Slijedi replika kolegice Vesne Želježnjak. Izvolite.
Poštovana saborska zastupnice, u svom obraćanju rekli ste da u proračunu su zamrznute stavke za plaće za i za mirovine. Naravno pitam vas, kako bi mogli u ovakvim uvjetima dizat plaće u javnom sektoru, ali isto tako morate znati i čuli ste ja se nadam u uvodnom izlaganju premijera da neće biti rezanja mirovina već da se usklađenje mirovina odnosi na one mirovine koje su veće od 5 i pol tisuća kuna, znači koje su veće od prosječne plaće u RH.
Odgovor na repliku, Martina Dalić.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice, pa ja stvarno, mi je žao. Naime, ovo što ste kazali ja sam rekla ali sam vas ustvari željela pohvaliti jer masa plaća kako je planirana u proračunu točno odgovara i posljednjem mjesečnom trošku puta 12, pa sam zaključila da je ta stavka realno planirana u slučaju da nema povećanja plaća. Masa sredstava za mirovine jest planirana 208 milijuna kuna manjom nego ove godine, nema drugoga načina. Da se takav plan ostvari, ako je realan, nego da se mirovine smanje. Zasada čujemo da se tu radi o mirovinama po posebnim propisima, da li se radi samo o njima ili o nekim drugima ne znam. Al mislim da vjerojatno ne znate ni vi jer o tome u obrazloženju proračuna ništa ne piše, vrlo jednostavno.
Slijedi replika potpredsjednice Doma, poštovane Dragice Zgrebec.
Hvala lijepa. Kolegice Dalić, ja zaista volim slušati vaše analize, ali nažalost one dolaze bar 3 ili 4 godine prekasno jer iza takvih analiza trebali su biti određeni. Ali želim komentirati neke dijelove vaših izlaganja. Kažete, treba donijeti plan za gospodarski rast, slažem se, takvog papira nema ali nema ga 23 godine, postoje određene mjere i smjernice i potezi oko toga i zaista možda bi bilo dobro da imamo na jednom mjestu jedan papir gdje ćemo sve to skupiti na jednom mjestu. Govorite o potrebi kontakata sa poduzetnicima. I ja se s time slažem. Sigurno i poduzetnici to žele, a da žele govore i ovi kontakti koje ima Ministarstvo financija, neprekidno sa onima koji su u problemima, ako mislite na Hrvatsku udrugu poslodavaca gdje je samo jedan dio poduzetnika uključen, onda ću vam ja reći oni kažu uvedite financijsku disciplinu, a kad uvedete financijsku disciplinu kaže to je presija na poduzetnike. Tako jednostavno, vjerojatno takvih kontakata ne može biti. Govorite o stabilnosti ekonomske politike koja je preduvjet za gospodarski rast, slažem se. Samo kad imate nestabilnost u društvu onda morate pronalaziti mjere na više područja da biste rješavali probleme i došli do stabilnosti i ekonomske politike i stabilnosti u društvu. A zapravo sam se javila samo zbog HŽ-a morate napraviti restrukturiranje, pripremite željeznicu za investicije i onda davati za investicije iz državnog proračuna, a ne kao što smo godinama davali subvenciju za iz državnog proračuna koje su trebale ići u investicije, a završavale su u plaćama.
Poslušajmo odgovor cijenjene Martine Dalić.
Poštovana kolegice Zgrebe dozvolite da na prvi dio vaše replike odgovorim osobno jer na neki način ona je osobno adresirana. Gospođo Zgrebec moje su vam analize poprilično postojane i raspoložive svakome za korištenje. Dio tih mojih analiza upisan je i u dokument Strateški okvir za razvoj koji je bio službeni dokument nekoliko hrvatskih vlada i temeljni je dokument na kojeg se pozivaju operativni programi za korištenje europskih fondova koji je vaša vlada dostavila komisiji koji je komisija usvojila i na temelju kojih će se koristiti europski fondovi u drugoj polovici ove godine. dakle toliko o mojim analizama. Ja ne bih više o tome. Pitanje stabilnosti ekonomske politike, točno slažemo se mjere ekonomske politike moraju se voditi na više područja ali način na koji se vodi mora biti međusobno usklađen, mora biti međusobno sukladan a ne suprotan. I zbog toga je od neizmjerne važnosti ukupna koordinacija onoga što resori rade i kako rade. I treće i posljednje, HŽ, ništa ja nisam rekla o HŽ-u osim što i dalje očekujem da će gospodin ministar imati priliku i objasniti koji se ciljevi koji se planovi žele postići promjenom u načinu i korisnicima udjela u cijeni goriva koji danas koristi Hrvatske autoceste. To je ipak jedna bitna i važna promjena koja je sadržana u ovom proračunu, a u kojoj nema nikakvog obrazloženja niti u proračunskim dokumentima niti u do sada izrečenim govorima vladinih predstavnika.
Hvala lijepa. Sedmu repliku iznosi Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Dalić naznačili ste o smanjenju mirovina. Jasno smo danas čuli da je premijer rekao da mirovine po posebnim propisima će biti smanjenje za 10% svima onima koji imaju preko 5 tisuća kuna. opet se radi o invalidima Domovinskog rata, udovicama, roditeljima poginulih, djeci poginulih branitelja i mislim da ta populacija je teret krize jedanputa podnijela sa 4 do 6% pa onda drugi puta sa 10% i nije se dogodilo ništa revolucionarnog u proračunu nijedne godine kada smo skoro solidarno bili za to iako smo nevoljko prihvatili i rekli da ta populacija nije odgovorna ni za krizu ni za neimaštinu ni za provođenje reformi kao ni danas, ni za neuspjehe bilo koje vlasti. Danas opet se 10% najavljuju umanjenja i to neće također pomoći u izlasku iz krize niti će popuniti državni proračun. Više bi ga popunile provedene mjere, više bi popunili vaši prijedlozi koji govore o konkretnim stvarima koje treba racionalizirati. Neće sigurno doprinijeti ni tome da neki mogu koristiti kako hoće proračun, povećanje zapošljavanja i administracije o kojem ste govorili bez obzira što nema vidljivih pokazatelja o povećanju plaće, ali ima povećanje administracije u državnoj službi pa će se tako povećati izdaci za njih. Braniteljska populacija, stradalnička sigurno nije ta na kojim leđima će se opet iznesti kriza ili neuspješnost ili nekompetentnost bilo koje vlasti a naročito ove koja pokazuje da nema nijedan pozitivni efekt u svojem vladavini dvije godine. Vjerujem da vi to dobro razumijete, znate kako to otkloniti i riješiti i ovaj 8.put kada će umanjivati mirovine po posebnim neće doprinijeti nikakvom boljitku RH.
Vrijeme. Slijedi replika Domagoja Miloševića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažena kolegice Dalić pa više ste puta i vi i mi svi skupa s ove strane sabornice spominjali što je danas nezabilježeno. Dakle osim što je nezabilježen deficit u ovom iznosu 2013.ono što je nezabilježeno to je rast u odnosu na plan više od 60% promašaj tog deficita za ovu godinu. To su uzroci naših problema. Uzroci naših problema su zapravo ono što je također nezabilježeno, a to je da više od tisuću ljudi ostaje bez posla svaki radni dan, ono što je nezabilježeno a to je apatija, pesimizam privatnog sektora dakle hrvatskog gospodarstva koje bi trebalo pokrenuti rješavanje svih ovih problema u proračunu i nezabilježene beznađe i apatija hrvatskih građana. I na kraju mi dozvolite ovdje još jednu rečenicu da kažem ono što je također nezabilježeno. Nezabilježeno je da proteklih 6 mjeseci su ukinute emisije u elektronskim medijima da na HRT-u su ukinute emisije ili u emisijama koje još uvijek postoje nema sučeljavanja predstavnika vlasti i oporbe. To je nezabilježeno. Mislim da svi skupa u ovoj sabornici trebamo biti izrazito zabrinuti, a građani zasigurno žalosni i razočarani tom činjenicom.
Na ovu repliku odgovara Martina Dalić.
Ja ipak mislim kolega Milošević da s obzirom na očekivanja koja hrvatski građani imaju i od Vlade u prvom redu od Vlade ali i zasigurno i od svih nas koji imamo čast i privilegiju raspravljati u ovome Domu, ja mislim da je ipak važno reći da Hrvatska može bolje i da siromaštvo gospodarski pad i depresija nije naša sudbina, ali na izbjegavanju te sudbine moramo poraditi. I upravo zbog toga i jesam govorila u ime kluba HDZ-a kako sam govorila. Potrebno se okrenuti budućnosti, potrebno se okrenuti budućnosti, potrebno se okrenuti prema naprijed i potrebno je početi rješavati stvarne i realne probleme koji sprečavaju naš gospodarski oporavak.
Slijedi replika Frane Matušića.
Zahvaljujem. Kolegice Dalić, dobro ste primijetili da je gospodin premijer u svom nastupu se vrlo šturo osvrnuo na gospodarski rast i projekcije gospodarskog rasta. Pa meni to nije čudno, zapravo na njegovom mjestu ja se uopće ne bih osvrtao na gospodarski rast jer kad je planirao proračun za 2012. godinu onda je planirao da će gospodarski rast biti 2%. Tu godinu smo završili sa -2%, dakle sa minusom od 2%. Sljedeću godinu, dakle ovu aktualnu još uvijek 2013. je planirao rast od 1,8% i još uvijek u dokumentima stoji rast od 0,2% u jučerašnjem rebalansu kojeg će vjerojatno ova vladajuća koalicija usvojiti u petak, dakle stoji još uvijek rast od 0,2% premda sve analize i svi analitičari vrlo jasno govore da će pad biti negdje na razini -0,8% do 1%. Dakle bilo bi bolje da ne prognozira premda u određenom smislu je bio čak i optimističan za 2016. godinu. Razlog tome vjerojatno leži u činjenici da će 2015. biti izbori pa da i sam priznaje zapravo da će doći bolji nakon njega 2016. godinu. Druga stvar, predstečajna nagodba. Rekli ste slučajeve predstečajne nagodbe da su se zapravo predstečajne nagodbe vršile na štetu malog poduzetništva, malih obrtnika itd. Ali bilo bi dobro čuti radi transparentnosti, možda evo da zadužimo predsjednika Vlade, da ga zamolimo da transparentno objavi imena svih tvrtki sa imenima njihovih vlasnika kome je država oprostila dugovanja u predstečajnoj nagodbi. Ja mislim da bi to bilo dobro radi hrvatske javnosti da se vidi točan podatak i istina o tvrtkama i njihovim vlasnicima kojima je država oprostila dugovanje. To je dobro za hrvatsku javnost.
Hvala lijepo. Sada će replicirati Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Dalić, rekli ste da ovaj proračun pokazuje da bi se trošila sredstva iz zajedničke poljoprivredne politike u visini 850 milijuna. I sad ja koji sam u ovom Visokom domu ukazivao na teško stanje u poljoprivredi, na uistinu neodrživo stanje, ja bih morao pljeskati. Ali nažalost, da sad u našu jer poljoprivreda je takav ciklus da on može dati rezultate nakon 5-6 godina kada se nešto krene po nevolji, nakon 5-6 godina, nije to posao, da sad uđe u poljoprivredu i 2 milijarde kuna, to ne može popraviti ovo stanje koje jest, a tome svjedočimo nažalost danas u jednoj tiskovini gdje na naslovnoj strani se kaže koliko je porastao uvoz mlijeka, mesa, sve potvrđuje ono na što sam ja upozoravao. Ali nažalost postoji još jedan problem, naime Europska komisija je prije kratkog vremena dala packe Ministarstvu poljoprivrede gdje su rekli, odbili su na neki način Strategiju ruralnog razvoja. Rekli su treba unaprijediti, jasno postaviti i diferencirati. Programi su trebali biti gotovi do 30. svibnja, a da bi komisija razmotrila jedan program treba 6-9 mjeseci i ja se nažalost bojim da će još jedna godina biti izgubljena za povlačenje tih sredstava. Daj Bože da nisam u pravu. Hvala lijepo.
Čut ćemo repliku Bore Grubišića.
Hvala lijepo. Kolegice Dalić, vi ste govorili o određenim područjima koje ovaj proračun rekao bih disbalansira. Ono što mi u proračunu i što sam htio vam reći je to da ova Vlada koja evo najavljuje i u govoru štednju, sječu na svim poljima, nimalo ne liči na onu Vladu koja je iste političke opcije, istog političkog predznaka kao ona u Francuskoj gospodina Francoisa Hollande. Dakle, znamo što je sve Hollande učio u smislu i u smjeru štednje u Francuskoj državi. A ako se štednja odnosi na to da se našim slavonskim županijama dakle uskraćuje po nekoliko puta, dakle govorim o 200, 300%, tzv. tekuća pomoć. Pa npr. evo Brodsko-posavska županija je u 2013. godini imala tekućih pomoći skupa sa gradovima, općinama 64 milijuna kuna, u 2014.godini predviđeno je 5 milijuna i 800 tisuća. Dakle to je skoro 12 puta više ili 1200% i tako je gotovo u svim županijama iako smo imali prisegu premijera da će sa Slavonijom to biti drugačije, ali kaže se svuda je to tako. No evo gledamo Sisačko-moslavačku županiju čija tekuća pomoć valjda za razvoj automobilske industrije u Sisku i okolici sa 570 tisuća za prošlu godinu se povećava na 2 milijuna i 600 tisuća kuna. Dakle nije aršin za sve jednak, upravo govorim o tim, ovaj puta govorim o zemljopisnim područjima, ne o područjima gospodarstva i života, o tome jedan drugi puta. Dakle nije svuda isto.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. Slijedi replika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice Dalić, vi ste u svom izlaganju uglavnom bili okrenuti upravo prema budućnosti i prema vašem viđenju i viđenju kluba kako i na koji način bi trebalo formirati proračun kao temeljni financijski dokument. Pa ste tamo dali nekoliko sugestija i prijedloga kako i na koji način pokušati izići iz ove teške ekonomske krize u Republike Hrvatskoj i nabrojili ste reforme i javnog sektora, ali ste dijelom spomenuli i uklanjanje zakonskih barijera koje barijere priječe ulaganja u Republiku Hrvatsku. Međutim, vrlo interesantno da mi u proteklih par mjeseci svjedočimo kako Vlada pod uklanjanjem zakonskih barijera podrazumijeva smanjivanje ovlasti jedinicama lokalne samouprave, pa su na tom tragu raspravljeni Zakoni o prostornom uređenju, Zakoni o gradnji, Zakon o strateškim investicijskim projektima i Zakon o regionalnom razvoju. Ali osim što Vlada na taj način vrši daljnju centralizaciju i smanjuje ovlasti jedinice lokalne samouprave prošli smo tjedan raspravili i zakone koje će pojedinim jedinicama lokalne samouprave, a to su upravo najsiromašnije jedinice lokalne samouprave u Hrvatskoj izmjenom zakona primjerice o područjima posebne državne skrbi, Zakona o brdsko-planinskim područjima, Zakonom o gradu Vukovaru uzeti i do 35%. Primjerice, čuli smo Imotskome će se izmjenom zakona, a bez prijelaznog razdoblja iduće godine uzeti oko 7 milijuna kuna što predstavlja oko 30% proračuna grada Imotskog. Ja mogu postaviti pitanje vama, ali možda bolje predsjedniku Vlade ili ministru financija kako bi se primjerice ponašala Hrvatska vlada kada bi Europska komisija ili Europski parlament donijeli zakon kome bi našem proračunu bez supstituta, bez ikakvog prijelaznog razdoblja uzeli 30% proračuna, a to je negdje oko 35 milijardi kuna i kako i na koji način ćemo mi onda iduću godinu u Republici Hrvatskoj proveli i na koji bi način financirali sve ono što se financira iz državnog proračuna.
Zahvaljujem. Posljednju repliku iznosi Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Dalić, za sve ovo što ste vi rekli je potrebna politička volja i ako postoji politička volja onda se sve ovo može provesti. No, da li ste vi uopće u zraku osjetili tu političku volju u izlaganju našeg premijera? Niste. Da li ste u proračunu mogli prepoznati naznaku bilo kakvih reformi? Niste. A da li se premijer osvrnuo na ono što će hrvatsku javnost jako uzbuditi i što će hrvatsku javnost opet uznemiriti, a to je da HAC i HC neće više dobivati sredstva koliko su dobivali. Da se ne radi o neznačajnim sredstvima to je po prilici oko milijardu 300 kuna za svakog na godišnjoj razini, a to je definirano mislim Zakonom o javnim cestama. Prema tome, ako su već željeli napraviti ovo što su predložili u proračunu, onda su morali promijeniti Zakon o javnim cestama. Jer zašto to mijenjanju i jasno smoći hrabrosti i ovdje u Hrvatskom saboru pred zastupnicima i hrvatskom javnošću reći gospodo prodajemo Hrvatske autoceste, gospodo ona sredstva koja ste dobivali preko Hrvatskih cesta za održavanje cesta nećete više dobiti. Ali drago mi je da zbog ljepše slike deficita više HŽ-u se neće izdavati jamstva kao što je u prethodnoj godini izdato dvije i pol milijarde kuna, nego HŽ se ponovo vraća u proračun. Ali da bi dobio dio ovih sredstava od trošarina kao što su imale Hrvatske ceste i Hrvatske autoceste onda se to mora ugraditi u zakon i taj zakon je morao biti predložen ovom Visokom domu. Jer ako nije bio predložen ovom Visokom domu onda ta sredstva ne mogu biti stavljena u poziciju proračuna kao što su stavljena. Ali ponavljam, kolegice Dalić da li ste osjetili političku volju predsjednika Vlade da se dogode ove promjene? Ja nisam. A vi?
Ostat ćemo uskraćeni za odgovor, jer se kolegica Dalić nije javila. Evo nakon 35 minuta repliciranja nastavljamo raspravu po klubovima, pa pozivam poštovanog kolegu Damira Kajina da iznese stajališta Kluba nezavisnih zastupnika. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade, uvažena gospodo zastupnice. Da, mene bi trebalo opomenuti, mene bi trebalo kazniti, valjda bi me trebalo upucati jer upozoravam na ono što se dešava u jednom Maksimiru, Splitu ili Vukovaru. A oni koji taj puzajući da se tako izrazim nacionalizam provode njih ne bi trebalo osuditi, nego bi ih valjda trebalo nagraditi. I da, može se s takvom politikom do vlasti. Ali [[Upadica Stazić: Kolega Kajin povežite to na neki način sa proračunom.]] Ne, ne. Zašto to je govorim gospodine potpredsjedniče? Ako State Department upozorava Hrvatsku, ako EU upozorava Hrvatsku, ako se investitori sablažnjuju zbog ovoga što se dešava u Hrvatskoj e onda sve to doprinosi pod navodnicima rastu i oporavku. Jednostavno sa takvom Hrvatskom to želim reći ozbiljni ljudi ne žele imati posla. A ja samo želim reći da je zbog ovoga što se dešava odgovornost na svima i na onima koji to čine i koji to potiču i koji to ne osuđuju i onima koji se protiv toga bore. Jer gospodo zbog toga Hrvatska naprosto osjeća štetu. I to ću stalno tvrditi. Zbog toga osjećamo štetu. Jučer sam rekao u svojoj raspravi da smo opustošena zemlja. I još jedanput mogu reći premijer u zatvoru, dva potpredsjednika u zatvoru, četiri, pet ministra, nema posla, čitamo koji se je odvijao u Hrvatskoj da zato netko nije dobio mito i tome slično. Do promjene vlasti htio netko priznati ili ne dogodio se ili dogodilo se to u najtežem trenutku, ali jasno nema nazad. Svi znamo da je od početka krize na ovamo izgubljeno 150000 radnih mjesta. Gdje? U realnom sektoru. 30 hiljada ljudi se zaposlilo od te 2008. pardon do danas u nadgradnji i tako više ne ide. Možda su u pravu oni koji su govorili da je 2012. trebalo korigirati plaće, ne penzije ne daj bože. Jasno gdje? U javnom sektoru, ali to jednostavno više nije moguće. Vidimo kako to prolazi na primjer u zdravstvu. Što je uvjet ovog opstanka proračuna ovakvoga kakvog nam je podastrt na klupama za 2014.? To je prije svega korekcija dijela poreza i to je nada u rast iduće godine od 1,3%. U 2012. odnosno 2013. osim rasta PDV-a koji je sa 23 skočio na 25% što su itekako osjetili naši sugrađani, nakon toga se spustio kod ugostiteljstva na 10% pa se sada vraća na 13 iako nisam primijetio da je itko spustio cijene, svi drugi porezi htjeli to priznati i parafiskalni nameti išli su dolje. Gospodarstvu je u dvije godine ostavljeno 8 milijardi kuna, ali teret krize je prevelik. Od toga najveće koristi imali su veliki, najmanje, imali su neke koristi ali daleko manje male tvrtke. Nama je 2013. godine znači od proračuna od 119 milijardi kuna 49% išlo za prava građana, za socijalu, za mirovine, 23% išlo nam je za zaposlene, 16% za otplatu glavnica kamata, 5,7% za subvencije, 4,7 milijardi pomoći lokalnoj samoupravi, brdsko-planinska područja, od posebne državne skrbi, otoci, Vukovar itd. i tome slično. I kakva je struktura znači tog proračuna? 2013. ukupni prihod 110 milijardi kuna, 2014. planira se 113 milijardi. Rashodi ove godine 126,8 milijardi, iduće 130, 5 milijardi. Deficit, 16,2 milijarde ove godine, iduće 17,4, javni dug 58,1%, 62% iduće godine. Međutim, bez Hrvatskih cesta, bez autoceste Rijeka-Zagreb ili obrnuto, bez Hrvatske banke za obnovu i razvoj i zaduženje ove godine 31,1 milijarda, iduće 40,5 milijardi. Ali sa konsolidiranom državom tj. sa lokalnom samoupravom, odnosno plus Hrvatske ceste, plus Hrvatske vode deficit će biti 19,2 milijarde kuna ili 5,5% BDP-a. Ove godine vidimo da su najviše podbacili porezi, za 2,4 milijarde i ne znam da li će to mini porezna reforma nadoknaditi. Može, ako raste BDP za onih planiranih 1,3 ili ne znam koliko posto, to bi onda bilo cca 5 milijardi kuna u BDP-u Hrvatske od čega se država može namiriti sa 50% to je cca 2,5 milijarde kuna, a ako ne e onda može doći u pitanje i MMF i ovaj porez na imovinu i korekcija plaća, mirovina ide dolje, braniteljskoj populaciji uglavnom preko 5500 kuna. Može doći ne znam do dodatnih privatizacija. Kad smo kod ovog MMF-a premijer je rekao da ne razmišljamo o tome. To je sigurno dobro. Bojim se da bi to bio jedan žestok udar na plaće u javnim servisima, ali tu sigurno isto nešto treba napraviti, ne da na primjer lokalna samouprava ima plaće 20 do 40% veće no što su plaće u državnim službama. Isti posao, valjda ista plaća. Ja znam da nije isto živjeti u jednom ne znam Poreču i Donjem Lapcu. U Poreču je skuplje, u Lapcu je sigurno teže. U jednom Dubrovniku je neusporedivo skuplje nego i u Poreču ali jednostavno to je tako. Porez na imovinu, neka DORH za početak možda sprovede porijeklo imovine, a ne da pojedinci koji se prodaju kao ekonomski geniji imaju više ili da su mogli u jednom mandatu steći više nego ne znam indijske maharadže kroz stoljeća. Tim porezom, ja se isto bojim, da bi mogla nagrabusiti sirotinja, iako je dogovor prva nekretnina jednako komunalna naknada, druga nekretnina ne znam naslijeđena starina, vikendica jednako komunalna naknada i to je u redu. A treća, četvrta pa neka se onda i plaća iako tu treba isto biti oprezan oko one zemlje koja nije u funkciji i tome slično. Plaće, ovo sa oporezivanjem drugog dohotka po meni je u redu. Zašto? Zbog na primjer 850 milijuna kuna bonusa koji su si direktori hrvatskih banaka podijelili od početka krize na ovamo. Mi se svi vidimo zadužujemo znači za 40,5 milijardi kuna plus 3 milijarde za Hrvatske ceste i Hrvatske vode. Znači, to je 43,5 milijardi kuna. E sad, od tih 43,5 milijardi kuna 22,5 milijarde kuna ide za rješavanje starih dugova, znači proračunskih minusa, a deficit nam je 17,4 milijarde kuna. Da se vratim porezima, trošarine na cigarete idu gore, PDV vidimo tu ove korekcije nije toliki problem za ugostitelje koliko bi moglo biti problem na primjer Vodovod ono pravo za vodu itd., itd. Država ne znam čini mi se da kani povlačiti dividende iz javnih tvrtki od INA-e kojoj je ostavljeno 1,9 milijarde kuna i koje nikako da moderniziraju pumpe, da investiraju u rafinerije i tome slično. Kako stojimo sa ministarstvima? Znači, 2013. poljoprivreda izdvojit će se gotovo 900 milijuna kuna više u idućoj godini. Kod obrazovanja nekih 100-njak milijuna kuna više, kod mirovina ostaje sve isto, slažem se, uglavnom braniteljskoj populaciji invalidima ide mirovina ako imaju preko 5,5 tisuća kuna dolje. MUP ide gore, 500 milijuna kuna poduzetništvo isto ide negdje oko 500 milijuna kuna gore, gospodarstvo e da tu ide dolje 200 milijuna kuna, kod branitelja ide stotinjak milijuna dolje, kod obrane stotinjak milijuna kuna dolje. Uglavnom vidimo da su nešto veći rashodi. Stambena štednja efekt se vidi tek za tri godine, pa tako 2013.uplaćeno je 191,5 milijuna kuna, 2014.opet se uplaćuje 200,2 milijuna kuna, 2015.138,8 milijuna kuna, efekt će se vidjeti tek znači četvrte godine. Problem rezerve su možda kod parafiskalnih nameta. Mi moramo redefinirati cjelokupnu državu, ne samo državnu upravu, zdravstvo, školstvo, moramo naprosto i turističke zajednice imamo ih 310, lokalnu samoupravu 556 i da ne nabrajam, naprosto dalje. Jasno je da je bit opstanak gospodarstva, tu treba ponajviše napraviti kamate, banke treba na neki način udobrovoljiti iako 288,3 milijarde kuna kredita banke neće naplatiti, 44,2 milijarde kuna ili 15,3% a i dobit im je znatno pala. Ali sreća je da mi banke nismo trebali sanirati, npr. jedna Austrije je izdvojila ili izdvaja 6 milijardi eura za sanaciju svog bankarskog sustava, i ostaju sredstva pa neću ja reći samo Europe nego naših i europskih sredstava jer mi moramo recimo Bruxellesu uplatiti tu članarinu da je tako nazovemo od 3,6 milijardi kuna. Ove godine smo uplatili 260 milijuna eura, povući ćemo ove godine 266 milijuna eura od mogućih recimo 450, neznatno više. Ono što mene najviše raduje da ćemo u Istru od tih sredstava povući 49 milijuna eura za infrastrukturu grada Poreča i Vrsara. Ja se usuđujem reći da je ovo proračun jednoga kontinuiteta, reći ću mira, osim kod braniteljske populacije ovaj i uvijek sam da se invalidu stvarnom da jedna kuna više ne manje, to je proračun bez iznenađenja, očuvanja standarda i očuvanja postojeće niske potrošnje al ako ne poraste BDP iduće godine e onda se bojim da ćemo se naći u ozbiljnim problemima. I još jedanput investicije, stranci još uvijek imaju u rukama 26,37% svih izdanih dionica procijenjenih na 86,7% milijardi kuna. Ja ću još jedanput početi da ovo što se dešava u ovoj zemlji ovih zadnjih mjesec ili dva dana naprosto u velikoj mjeri utječe na naše ovaj investicije. I za kraj kad stalno se govori o tim autocestama. Hrvatska ne može 2014., 2015., 2016.vratiti po toj osnovi preko 18 milijardi kuna bez tzv. monetizacije i toga smo svi naprosto svjesni. Da može, ali valjda bi onda trebalo prepoloviti plaće i prepoloviti mirovine. Sve u svemu po meni ovo je proračun koji će ovisiti o rastu BDP-a a ako ga ne bude bilo iduće godine e onda jao si ga nama ali želim vjerovati da će se on iduće godine naprosto dogoditi uz još jednu činjenicu da je valjda ova Vlada a toga smo svi svjesni što najrječitije potvrđuje gužva u Remetincu, zemlju preuzela u najtežim okolnostima, od ja bih rekao 95.nakon rata na ovamo i zato podržavamo proračun.
Zahvaljujem. Nevjerojatno, ali istinito izazvali ste samo šest replika. Prvu iznosi Dragan Crnogorac. Izvolite.
Kolega Kajin, iskreno sam se nadao da ćete se zadržati kod Vukovara, kada ste govorili o njemu jer ovo je trenutak kada trebamo da razgovaramo o Vukovaru. Mi vrlo dobro znamo da je dosada bilo jako puno, država je uzimala kredita u milijardama, ali malo je i milijuna došlo u Vukovar, i hiljada. Svima je nama dosta kada se u Vukovaru, kada se svađaju oko Vukovara, a u njega dođe jednom godišnje. Prekjučer je bila gradska sjednica gradskog vijeća. Nije bilo puno tema, znam da to možda niste znali, ali nije bilo puno tema o dvojezičnosti i o koloni, ali bilo je onih običnih, ali to je izvještaj gradske firme Komunalac gdje smo dobili informaciju … [[Govornik se ne razumije.]] Evo hvala gradonačelniku. 10 milijuna kuna potraživanja nenaplaćena Tehnostana, a Tehnostan duguje 6 milijuna kuna. Neće biti grijanja u Vukovaru, neće. Zakon o obnovi i razvoju grada Vukovara, ne podrazumijeva samo fond za obnovu i razvoj grada Vukovara, podrazumijeva savjet koji Vladi, ministarstvima, to je Vladino tijelo, koje Vladi i ministarstvima sugeriše što bi trebalo napraviti. To nažalost nije činjeno, svih ovih proteklih godina. A ja ću samo spomenit recimo jednu stvar, a to je recimo Borovo, što Ministarstvu gospodarstva do sada nije napravilo da radi na privatizaciji te firme a ne da ona sada zapošljava 800 radnika a nekad znamo što je značilo ne samo za Vukovar, a u Vukovaru imamo preko 5 hiljada nezaposlenih i danas građani nisu sposobni plaćati svoje račune. A da ne govorim druge stvari. Trebamo mi imati u Korčuli bazen. Ali trebamo imati obnovljenu školu u Vukovaru.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Da to je život o čemu gospodine zastupniče govorite. Ali netko očigledno nameće umjetne podjele vama u Vukovaru i preko Vukovara onda cijeloj Hrvatskoj. Ja se sjećam izborne kampanje 2009.i doista sam se iznenadio kada su mi Vukovarci prilazili, Hrvati i govorili pa svaki Vukovarac ima svog srbina i naprosto obrnuto. Ali što želim reći da ako netko danas gazi stečena prava u Vukovaru onda ih na isti način dovodi u pitanje u Istri ali i u čitavom nizu drugih multietničkih sredina u Hrvatskoj. Kao što je isto tako vrijeme kada se pucalo po Vukovaru pa na neki način se pucalo i u Istru, kada se protjerivalo ljude iz Vukovara gazilo se dostojanstvo ljudi u Istri ili bilo gdje drugdje. To je ono što želim reći tom jednom puzajućem nacionalizmu valjda treba reći već jedanput dosta, gospodo od toga svi imamo samo štete, a ponajviše oni koji žive u Vukovaru ili u tim multietničkim sredinama. I zato apsolutno očekujem da barem u Istri na javnoj površini neka se u garažama, crkvama, konobama radi što god hoće kaže ne potpisivanju referendumu za ćirilicu.
Druga replika Dražen Đurović.
Hvala. Evo kolega Kajin dobro ste vi to primijetili da potencijalne investitore svakako taj puzajući nacionalizam i veličanje totalitarnih simbola može otjerati jel ljudi ne žele u takvu državu investirati. I ja mislim posebno i ovi koji vole veličati totalitarne simbole komunizma i vi ste jedan od njih, treba paziti jer otjerat ćete investitore. Vi ste jedan od onih koji stalno promovira simbole totalitarizma posebno komunističkog, ali u svakom slučaju ne smijemo simbole nijednog totalitarizma promovirati kako ne bi otjerali investitore i tu se s vama slažem. Spominjali ste rad državnog odvjetnika i zaista prethodna vlada je u jednoj mjeri jedan dio te vlada je u zatvoru ili pod istragama no uzmite u obzir da taj državni odvjetnik to smo već uvjerili radi sa popriličnom latencijom kada je riječ o političkoj korupciji, to je latencija 2 do 5 godina. Tako da nakon isteka mandata ove Vlade pa onda 2 do 5 godina nakon toga ako ostane ovaj isti državni odvjetnik vidjet ćemo kakvi će biti rezultati i posljedice toga. I ponovo ću spomenuti slučaj ovih luksuznih terenaca MUP-a gdje se za 32 milijuna kuna više kupuju ti luksuzni terenci u odnosu na druge luksuzne terence koji su 32 milijuna kuna jeftiniji a razlikuju se samo u tome što jedni imaju nakalemljenu a drugi zavarenu šasiju. Usudit ću se reći vrlo vjerojatno namještenom javnom natječaju. Samo što nažalost taj naš aparat trebat će mu godine da se vidi zašto je ova država spremna uopće kupiti, a onda još za 30 milijuna više platiti jedan luksuzni terenac u odnosu na drugi.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
Pa ne znam kada sam kako ste reli zastupniče poticao simbole komunizma. Ja mislim da ga nisam nikad veličao. Ali ne jedanput sam rekao u ovome Parlamentu da se Hrvatska najbrže razvijala [[Upadica: Molim vas mir.]] do devedesete godine to sam rekao ne jedanput. Sigurno da osuđujem one totalitarne natruhe jedne takve ideologije jer i u Istri su mnogi od komunizma stradali. Ali je činjenica da nikada Istra da nikada Hrvatska se nisu brže razvijali no do perioda do devedesete godine. ali isto tako gospodine zastupniče nemojmo se poigravati budućnošću Hrvatske. Zamislite kako bi svijet reagirao kada bi na nekom stadionu u Njemačkoj recimo u Münchenu 20, 30 ili 50 tisuća ljudi skandiralo sieg heil zamislite to. Ili vi mislite da Jasenova, Jadovno, … itd. se nisu u Hrvatskoj dogodili ili oni koji su se tamo našli eto samo su bili te zle kobi. Ja mislim da mi o tome moramo progovarati jer to sigurno šteti Hrvatskoj. Ne može biti da se u jednom Smojinom Splitu ori "Za Dom" i da se dižu u znak rimskog pozdrava, to nije onaj Smojin Split, ali ni to nije ona Dalmacija koja je tako krvarila na jednoj Sutjesci i Neretvi i svima nama omogućila jednu drugačiju budućnost.
Nova replika Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Kajin govorili ste o tome da bi dali invalidu kunu više i uvijek više ali u konačnici ste rekli da, smanjenje mirovina za to sam. Nije samo smanjenje mirovina upitno nego smanjenje 146 milijuna kuna u proračunu Ministarstva branitelja, a tiču se jednokratnih prava i zakona za 22,5 milijuna kuna ili 44%. Trajna prava za 89 milijuna kuna ili 12,6%, ekshumacije i identifikacije, sahrana žrtava iz Domovinskog rata za 1,4 milijuna kuna ili 20,3%, istraživanje, uređenje, održavanje vojnih groblja, groblja žrtava 2.svjetskog rata i poslijeratnih razdoblja za 972 tisuće kuna ili 40,6%. Sudionici žrtva 2.svjetskog rata za 77 milijuna kuna ili 39,5%. Civilni invalidi Domovinskog rata za 8,5 milijuna ili 22,8% to su sva smanjenja koja dolaze sa Ministarstva branitelja. U Ministarstvu graditeljstva gdje je bilo stanogradnja gdje smo prošili mogućnost za dragovoljce tamo su smanjenja za 9,1 milion kuna ili 96,5%. To je prebačeno u Ministarstvo branitelja i s time neće biti dovoljno ni dovršenje stambenih objekata koji su već sada u izgradnji, a od davnih godina se čeka da budu završeni. U Ministarstvu mirovinskog također su smanjenja sredstava za 15 milijuna kuna, za 28,3 milijuna kuna i tako redom. Znači mislim da je najveće smanjenje onoga što se tiče hrvatskih branitelja ih Domovinskog rata i stradalnika. Roditelji, udovice, djeca, invalidi, nisu ta kategorija na kojoj bi trebala država i državna politika izvlačiti državu iz krize. Platili su svoje u Domovinskom ratu, platili su svoje nekoliko puta, a ovo je osmi puta da im…
Hvala lijepa. Čut ćemo odgovor na repliku Damira Kajina.
Točno prema pokazateljima proračuna 2013. godine u Ministarstvu branitelja osigurano je milijardu 88 milijuna kuna, 2014. 992 milijuna kuna i to je ostvareno. 96 milijuna kuna smanjenje. 96, po meni 96. Uvijek sam govorio u ovoj sabornici, stvarnom invalidu uvijek kuna više, drugima dolje, njima više. Oni se nemaju što odricati, mi se s njima moramo solidarizirati. Lažne invalide i tu mislim da nema nikakvog spora između mene, vas i hrvatske javnosti, javno invalidnine revidirati, ali stvarnom invalidu naprosto kunu više. Ali isto tako trebamo imati na umu činjenicu da samo iduće godine po osnovu glavnice i kamata treba vratiti 22 milijarde kuna i da se ova država zadužuje za 40+3 milijarde, 43 milijarde kuna da može financirati postojeći društveni standard.
Nova replika, Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle poštovani kolega, u vašoj raspravi iznesen je jedan zaključak ili prijedlog, želja kako bi se plaće na lokalnom nivou izjednačile, odnosno sa državnih službenika i namještenika izjednačila sa lokalnim namještenicima zato što su plaće na lokalnom nivou puno veće nego na državnom nivou kod namještenika. Pa ja bih htio reći da mislim da je ova koalicija i to ne samo da mislim nego sam i uvjeren i iz svih programa ove Vlade se pokazuje da je naša želja jedna druga, a to je da realni sektor koji ima prosječnu plaću, znači radnici i djelatnici u realnom sektoru u pravnim osobama imaju plaću negdje 10-15% manju od prosjeka Hrvatske. To znači ako je prosjek Hrvatske u rujnu bio 5400 kuna oni u realnom sektoru imaju 4700. Naš je cilj u biti da taj realni sektor bude taj koji će vući, koji će imat veće plaće nego u biti javni sektor. Mi imamo problem, zatečen problem, a to je da javna i državna poduzeća imaju 25% veću plaću nego što je prosječna plaća. Oni dižu taj prosjek, a ključ pokretanja gospodarstva i razvoja ove zemlje je da realni sektor bude taj pokretač i da tu plaće budu veće nego u javnom sektoru zbog sigurnosti i svega onog što manje-više znamo kad se radi o državnom sektoru. Hvala.
Nova replika, Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin, ja bih se osvrnuo na vaše dvije postavke. Konstatirali ste da smo i nabrajali ste da iz godine u godinu idemo na povećanje proračuna, zatim na povećanje deficita u tom proračunu, zatim na povećanje zaduženja kreditnog Republike Hrvatske, a usput ste spomenuli i pored svega toga što tako idemo dolazimo i do da kažem rasprodaje našeg državnog blaga, od Croatia osiguranja, Hrvatske poštanske banke, tzv. monetizacije Hrvatskih autocesta i onda ste sve to skupa uvili u to da se zapravo kao i Vlada u nekih 2-3 godine zapravo da nam bude bolje. No ima li vremena čekati gospodine Kajin? Nadalje, u ovoj situaciji kada je kolega moj Đurović rekao, a i imamo činjenice da imamo 180 agencija u Republici Hrvatskoj, da se kupuju skupi automobili pa i Vlada Republike Hrvatske odnosno Ministarstvo unutarnjih poslova, zaista se država ponaša ne bih rekao kao pijani bogataš jer ova država nije bogataš, prije bih rekao kao nerazumni siromah. A uz sve to ste kao drugu upetljali nogomet, Joea Šimunića itd. pa ja očekujem da ćete vi uskoro protestirati ukoliko gospodin Vakula na prognozi iskaže da se spustila gusta magla iznad Zagreba, da ćete tužiti Bauhaus koji ima sve za dom kako kaže njihova reklama, pa čak i Nikolu Šubića Zrinskog koji je u najljepšoj ariji pjevao "za dom u boj" što je vrlo radikalno, dakle u boj a ne nešto drugo.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Nema vremena gospodine zastupniče, znam, ali čekamo brat bratu 18 godina, od okončanja rata na ovamo. Ja bih se čak usudio reći čak nije ni bitno kako će ova koalicija proći na izborima 2015., ali je bitno da se prilike u ovoj zemlji konsolidiraju, to je suština i da iz ovog četverogodišnjeg ciklusa izađemo kao jedna sređena ekonomija i sređena država, država sređenih financija i pravna država. Ja se isto bojim i ja sam to isto rekao maloprije, da ako ne bude bilo rasta 2014. ne znam kako ćemo se naprosto svi mi provesti, ali da bi se prilike mogle mijenjati mislim da svi mi moramo biti puno, puno odgovorniji pa i oni koji u znak rimskog pozdrava dižu ruke na splitskom ili ne znam kojem drugom zagrebačkom stadionu.
Posljednja replika Branko Vukšić.
Kolega Kajin, rekli ste da je ovo proračun očuvanja standarda. Zar mislite da građani Hrvatske žele čuvati ovaj rezultat? Vi zastupate logiku loših nogometnih trenera koji ništa u igri ne mijenjaju ni u ekipi i kad gube. Čuvaju rezultat do ne znam 85 minute. Onda uvedu pojačanja koja bi trebala preokrenuti utakmicu kad je već kasno. Znači, Vlada treba čuvati ovaj negativni rezultat. To ste vjerojatno htjeli poručiti. A kad ste spominjali Državno odvjetništvo tada bi bilo uputno da državni odvjetnik koji reagira sa povijesnim odmakom uglavnom na sve afere promptno reagira i na nabavu terenaca. Jer kad je nešto toliko skuplje tada postaje sumnjivo i tada se može opravdano sumnjati da je riječ o korupciji.
Na repliku odgovara Damir Kajin.
Što se mene tiče i ovih terenaca neka reagira, šta se mene tiče neka reagira slobodno. Šta čeka? Ali kada govorimo o ovome proračunu da rekoh, čuvamo na neki način standard. I ovo je između ostalog bitka na neki način za standard, za očuvanje ove potrošačke osnove ove zemlje. Ali još jedanput ću reći, ako ne bude bilo rasta u idućoj godini e onda će nam uslijediti nekoliko izuzetno teških godina, izuzetno teških godina i godina odricanja. Ovdje jedna populacija o kojoj je Đakić više puta govorio lišava ili nju lišavamo određenog prihoda i standarda, ali sve ostalo manje-više otprilike ostaje onako kao što je bilo.
Čut ćemo još klub SDSS-a i Milu Horvata.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima. Proračun 2014. Teorije kažu da je proračun najvažniji politički strateški dokument i koji kao takav onda određuje pravce kretanja društva u jednoj fiskalnoj godini. To kaže teorija, a praksa kaže da je proračun zadana veličina, zadani okvir u kom se može kretati prihod i rashod u određenoj fiskalnoj godini. Dakle, ako imamo a čuli smo danas od mnogih kolega uvodno enormni rashod države, ako imamo minimalni rast BDP-a 1,3%, ako imamo minus 5% BDP-a, ako imamo velikih dospjelih glavnica kreditnih obaveza na naplatu koje se mjere milijardama, pa ako imamo pad investicija i povećanje nezaposlenosti danas kakav mi onda okvir imamo da imamo drugačiji proračun nego što smo ga sad predložili. Mi ga u klubu ne vidimo da bi on mogao biti drugačiji, a uostalom u današnje vrijeme imam osjećaj da se svi proračuni u zemljama u okruženju mogu gotovo na isti, identičan način napadati jer je gotovo isti ili sličan politički ambijent u kom se određene stvari danas dešavaju. Mi u klubu SDSS-a podržavamo prije svega uvođenje reda države, odnosno uvođenje reda Vlade u državne financije. To mislimo da je vrlo velika stvar koja se desila protekle godine i ove godine. Klub podržava i to što Vlada odražava određen minimum socijalne osjetljivosti. Naravno i to, ta socijalna osjetljivost onda ima i svoju cijenu koja se mora reflektirati u ovim proračunskim pozicijama. Ali moramo isto tako reći da punjenje proračuna na porezima je došlo po nama do određene granice izdržljivosti i najava nekakvih novih poreza bi predstavljalo problem. Da analiziramo to dalje, jer bi to ipak tražilo određenu elaboraciju. Politikom štednje mislimo da je dovedeno u pitanje daljnje funkcioniranje tržišta i vrlo brzo ćemo morati mijenjati pristup takvoj jednoj strategiji. Jer i štednja ako se predugo štedi postaje kontra produktivna. Mi mislimo da se u globalu trebamo kao društvo postepeno vraćati reindustrijalizaciji, naravno nije to floskula. To je ozbiljan i dugotrajan posao. Vrijeme je pokazalo da zemlje koje su sačuvale baznu proizvodnju, industrijsku proizvodnju su lakše izašle iz ove ekonomske krize. Isto tako smo već govorili da mislimo da postoji određeni financijski resurs u građanskoj štednji i da taj resurs treba aktivirati. Radi se o ogromnim novcima, a podaci govore da svega 20% građanske štednje je usmjereno ka investicijama. Nema vremena da se govori o poljoprivredi. Kompleksna tema. Puno uloženo. Trebamo vidjeti koliko je dobijeno u globalu, koliko ćemo sad dobiti i biti sposobni da konzumiramo iz ove omotnice. Moglo bi se govoriti o našem uspješnom turizmu na određen način, jer ako jedna Budimpešta ima veći devizni prihod od cijele jadranske obale onda se pitanje postavlja uspješnosti našeg turizma od brodogradnje, o monetizaciji autocesta. Sve su to pitanja za ozbiljne teme i ne možemo ih ovim proračunom konzumirati. Europski fondovi su velika očekivanja. 4 i pol milijarde je primamljiva sredstva. Međutim, da bi se to ostvarilo mi već sad moramo imati određene pretpostavke institucionalno riješene a to su izrađene strategije, to su izrađeni operativni programi po pojedinim ministarstvima, to su projekti jedinica lokalne samouprave. I moramo imati definirano pred financiranje od strane jedinica lokalne samouprave kao države. To su elementi bez kojih mi ove 4 i pol milijarde danas nećemo povući. Ne danas, nego već za mjesec dana ući u taj posao bez obzira kolika su nam očekivanja. A nekakva iskustva govore da zemlje koje su zadnje pristupile EU trebaju godinu dana i više da bi institucionalno uredile same sebe kako bi bile sposobne povući ova sredstva. I sad ću nešto konkretno o proračunskim pozicijama. Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, pozicija 3305 za nas je ovog trenutka najinteresantnije jer se radi o funkcioniranju Državnog ureda za stambeno zbrinjavanje. Počeo je raditi u maju ove godine i treba da uradi velik posao. Na toj poziciji tražimo korekciju proračuna od 52 milijuna kuna jer se općenito proračunski limit za rad tog državnog proračuna radio na bazi 8 mjeseci, a ne na bazi 12 mjeseci. Kada bi dobili tu korekciju sredstava prije svega bi bila osigurana, korekcija bi bila osigurana za izvršenje plana osiguravanja stambenih jedinica na PPDS-u jer se planira, zbog javnosti da se zna, još 100 kuća za program organizirane ugradnje, 1100 kuća za program dodjele građevinskog materijala, 100 kuća kroz program obnove i 244 obitelji bi time bili zbrinuti kroz regionalni program. To je ogroman posao. Osim toga za sredstva za neovlašteno ulaganje u privatnu imovinu povratnika bi se trebalo osigurati određena sredstva jer smo tu obavezu preuzeli kod zatvaranja Poglavlja 23. I mi smo ovdje i predvidjeli posebnu stavku od 10 milijuna kuna, refundaciju uloženih sredstava hrvatskim braniteljima za kupnju stambenih jedinica. Prema tome, to je ta količina od 52 milijuna kuna koju predlažemo da Vlada svojim amandmanom korigira, odnosno da nam omogući korištenje tih sredstava. Samo ću kratko reći kad bi se ubrzanim postupkom prodaje stanova u vlasništvu države smanjili bi se troškovi upravljanja i gospodarenja sadašnjim stambenim jedinicama ali bi se i povećao prihod jedinice lokalne samouprave iz tih sredstava što je danas za te jedinice vrlo, vrlo bitna stvar. Kad govorimo o elektrifikaciji podsjećam da ovdje još uvijek ima 42 sela koja nemaju struju, odnosno 200 obitelji kojima su kuće obnovljene još 2003. i čekaju struju 10 godina. Selo Ajdarovac u Općini Gračac gdje je jedna mlada povratnička obitelj sa dvoje djece živi u kući bez struje od 2006. godine i imaju stočnu farmu od 200 junadi koji već 10 godina održavaju i servisiraju na agregat. I sad kad to stavimo tu relaciju u relaciju s nekim sredstvima stvar treba da se završi … program preko HEP-a to je svega 3,5% godišnje dobiti HEP-a. Ili kad stavim tih 35 milijuna kuna s kojima bi se elektrifikacija završila u ta 42 sela i kažem da ćemo u nedjelju na referendumu potrošiti 48 milijuna, a ovaj posao košta 35 milijuna i mi ga godinama ne možemo završiti onda ja nemam više daljnji komentar na to. U Ministarstvu graditeljstva Agencija za promet nekretnina imamo dosad 320 pozitivno riješenih rješenja, bivši nositelji stanarskog prava izvan PPDS-a imaju pravo na stan. S obzirom da je rok otvoren još 1500 takvih novih zahtjeva je stiglo na rješavanje. Dakle, u 2013. godini smo za ovu stvar u proračunu imali 10 milijuna kuna, a kupili smo svega 20 stanova. Mi mislimo da bi trebalo na ovoj poziciji da bude 62 milijuna kuna u 2014. i da barem osiguramo kupovinu 100 stanova što je jedna trećina ukupno ovih rješenja koji su pozitivno riješeni. Nažalost, u 2014. imamo na toj poziciji 12 milijuna kuna i opet ćemo moći kupiti svega 20 stanova. I ako ovo budemo radili tim tempom 20 po 20 stanova ovaj problem nećemo riješiti narednih 16 godina. Da kažem samo da je jedini svijetli primjer bila 2008. godina kad smo imali 350 milijuna za rješavanje ove situacije gdje smo kupili 450 stanova. Ali, to smo radili zato što je to bio uvjet za rješavanje za zatvaranje Poglavlja 23. I tad je država obećala, dala je obećanje da će cijeli taj problem riješiti do 2015. godine. Dakle, s ovim sredstvima u proračunu mi to nećemo riješiti još narednih 16 godina. Zato klub SDSS-a predlaže da se, i podnijet će amandman, da se tih 50 milijuna kuna na tu poziciju osigura sa pozicije društveno poticane stanogradnje. Jer podaci govore da u prošloj godini na toj poziciji nije bilo iskorišteno 54 milijuna kuna. I možda je korektno onda da ta sredstva ne bi propala, da se prenamjene i da se za ovu 2014. iskoriste na kupovinu još stotinu ovakvih stanova. U obrazovanju na poziciji poticaja obrazovanja nacionalnih manjina u 2014. godini radi se o udžbenicima i nastavnim sredstvima za pripadnike nacionalnih manjina, u ovom proračunu je predviđeno 2 milijuna i 180 tisuća kuna. Ja ovdje moram reći da to neće biti dostatna sredstva za stvari o kojima ću sad govoriti jer 2014. ističe stari katalog za udžbenike na jeziku i pismu nacionalnih manjina. Mora se pisati novi katalog koji traje 4 godine. Znači, moraju se štampati udžbenici na jeziku i pismu svih nacionalnih manjina za naredne 4 godine. Zadnji katalog za tu stvar je koštao 3 milijuna i 300 tisuća kuna. Dakle, fali još milijun i nešto tisuća kuna da bi se ista stvar ponovila, da bi se omogućilo djeci da se obrazuju na jeziku i pismu nacionalnih manjina u kompletu kako ne bi roditelji onda trpjeli kao što se sad desilo da se moralo za razliku u cijeni štampanja tražiti sredstva na razne druge načine. Dakle, predlažemo da se nađu sredstva da unutar pozicije Ministarstva obrazovanja Vlada svojim amandmanom osigura još milijun i 200 tisuća kuna kako bi se moglo osigurati štampanje udžbenika na jeziku i pismu nacionalnih manjina. Ovdje svakako nismo postavili pitanje troškova autorskih, financiranje pitanja autorskih udžbenika niti nismo otvorili još pitanje financiranja modela obrazovanja po modelu C. To je jedna posebna priča, ali bi bilo dobro kada bi Vlada prepoznala ovaj problem i kada bi uvećala dakle poziciju poticaja i obrazovanja nacionalnih manjina sa 2 i 100 na 3 milijuna i 300 koliko je koštalo prije četiri godine ovo štampanje. Savjet za nacionalne manjine kojima smo svi mi pripadnici nacionalnih manjina članovi je prvi puta ove godine dobio značajno smanjenje svojih sredstava. Naime, savjetuje skinuto linearno 6% za financiranje svih udruga i 20% sredstava za financiranje njihovih aktivnosti koje mi zovemo možda nepopularno hladni pogon. Ali se radi o svim onim drugim aktivnostima savjeta koje nisu ovdje vidljivi. Prema tome prvi puta sad savjet za nacionalne manjine ima negdje oko 38 milijuna kuna, dakle udruge će morati biti spremne na činjenicu da će njihovi projekti u određenom dijelu, određenom postupku biti nefinancirane, odnosno da će biti zakinuti za određena proračunska sredstva. Zaključak je na kraju. proračun je takav kakav jeste. To je naša realnost. Ne znam da li bi ga itko drugačije mogao napraviti ovog trenutka. Mi bi voljeli kada bi sljedeći proračun u svojoj osnovi ne bi bio štedljivi proračun nego bi kada bi taj proračun imao i nekakve druge elemente. No sve u svemu, ukoliko se ovi naši amandmani prihvate kao što smo predložili za nas je ovo prihvatljiv proračun.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, Srđan Gjurković, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, vi ste navodili određena sredstva i potrebe za kupnjom stanova, smatram da u ovom trenutku ono što Vlada radi a ono šta posebno ima zadaću DUDI odnosno državni ured za upravljanje državnom imovinom a to je evidencija svih stanova u vlasništvu RH, otvara mogućnost da kad tu evidenciju dobijemo, ona će biti naravno i na web stranicama, možemo osigurati potrebite stanove o predmetu o kojem ste i vi govorili ali i za rješavanje druge problematike unutar RH jer i sama činjenica da eventualno određeni stan nije na lokaciji na kojoj bi bilo potrebno osigurati stan. Ako imate državni stan registriran, vi možete onda ili ga davat lokalnoj samoupravi ili naravno možete mijenjat u datom trenutku taj stan za određeni drugi stan po normalno kvalitetno procijenjenoj vrijednosti čime bi mogli osigurati da ima više stanova a da se ne moraju kupovati. Dakle, ključ je da i u tom segmentu budemo efikasni, racionalni i učinkoviti.
Zahvaljujem. Sad ćemo napraviti stanku do 15,00 sati i onda ćemo nastaviti s radom. Dobar tek svima!
Evo nastavljamo sa radom. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Krešimir Bubalo. Izvolite kolega.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je proračun za 2014.godinu. naime jučer smo raspravljali o rebalansu proračuna no upravo najvažniji dokument koji se tiče i politike i politika svih resornih ministarstava je pred nama. No isto tako kada se proračuni predlažu i kada dolaze pred Sabor uvijek je važno nekoliko elemenata, a to su posebno oni makroekonomski elementi. 4 su najvažnija, to je gospodarski rast, stabilnost cijena, puna zaposlenost i pozitivno vanjska trgovinska bilanca. Pa gledajući ovaj proračun koji je pred nama da li će biti rasta, on je onako konzervativno pesimističan. Gledajući stabilnost cijena gledajući što se događa s PDV-om ali i kada govorimo o energetici onda sigurno da ćemo smanjiti potrošačku košaricu. No kada govorimo o sve većem broju nezaposlenih iz dana u dan onda nas ta situacija ne ohrabruje dapače i s izvršenjem proračuna ove godine vidjeli smo koliki je bio deficit i sigurno da smo zabrinuti za iduću godinu, a posebice za naše izvoznike jel znamo nakon 1.7.što je došlo kada govorimo o ugovorima s CEFTA-om i kada govorimo o pozitivnoj vanjskotrgovinskoj bilanci onda sigurno da smo zabrinuti za iduću 2014.godinu. Ono što je evidentno rastu rashodi ali isto tako i padaju prihodi, a proračun je uvijek popis želja. Gledajući deficit, a on je jaz između želja i mogućnosti on je sve veći, pa gledajući naš proračun koji je na 426 strana možemo reći da nas posebice brine zaduživanje, zaduživanje koje je projicirano u 2014.ali i nastavak za 2015.i projekcija za 2016.godinu. gledajući i zadane varijable koje znamo da su zadane u proračunu ali još uvijek ima kreativnog dijela proračuna i sigurno nakon jučerašnjeg rebalansa i u našim raspravama očekivali smo da ministar naoštri olovku i da počne smanjivati rashodovnu stranu, a smatramo u HDSSB-u da ima puno tih točki na rashodovnoj strani koji se mogu korigirati i sigurno dovesti proračun u ravnotežu bez značajnog ovakvog zaduživanja kakav se projicira za 2014.godinu. No kada gledamo i projekciju financijskih rashoda onda se povećava u 2014.godini za 15,3 i gledajući 11 milijardi 592 milijuna kuna u 2015. 12,4 i u 2016. 13,06 milijardi kuna onda možemo spoznati da ulazimo u jedan vrtlog iz kojeg ćemo se teško izvući ako ne budemo rezali rashodovnu stranu. No isto tako gledajući pojedine stavke pojedine agencije koje se financiraju iz proračuna, a njih je svake godine sve veći broj, a smatramo u HDSSB-u da nije potrebno toliko agencija ali i one koje imamo da treba voditi brigu o njihovim rashodima da moramo i sagledati sve te agencije i kroz izvješća na razini možda cjelokupno svih agencija RH njihovih financijskih izvješća. Gledajući proračun koji je pred nama i gledajući pojedine stavke onda možemo reći da kada krenemo od nas od Hrvatskog sabora smanjuje se proračun za Sabor ali kada se povlače potezi i kada se želi rashodovna strana smanjiti onda trebamo krenuti uvijek od nas pa i od naših plaća i od naših troškova. No kada pogledamo Vladu RH i povećanje za 2014.u iznosu od 22% onda se pitamo što to Vlada radi? Da li Vlada vodi RH u pravom putu i da li svojim primjerom sugerira da se ne smanjuje rashodovna strana proračuna? Gledajući upravo kod Vlade RH Direkciju za korištenje službenih zrakoplova da se povećava upravo ta stavka za 81% onda sigurno da gledajući tu stavku mislim da je to jedna loša poruka vezano za Direkciju za korištenje službenih zrakoplova jer kada gledamo da je potrebno racionalizirati poslovanje da je potrebno svake stavke u proračunu se dotaći onda pojedine direkcije i pojedine stavke treba apsolutno rezati. Jučer smo raspravljali na rebalansu i o Državnoj agenciji za raspolaganje imovinom ili DUDI-em gdje su smanjena sredstva u rebalansu ali drago mi je da se povećavaju sredstva ovdje ali očekujem da proporcionalno sredstvima koje dobivaju, a povećavaju im se sredstva za preko 200% za sukladno tome i povećaju svoj rad za 200%. Upravljanje državnom imovinom, upravljanje i gospodarenje državnom imovinom na jedan drukčiji način u odnosu kako su to radili do sada a nisu gospodarili na pravi način državnom imovinom. Pozicija Ministarstva financija se povećava za 29% ali tu jasno ulaze i servisiranje svih onih kreditnih aranžmana kojih je veliki broj ali sigurno da zabrinjava i velika kamata koju Hrvatska dobiva a uvijek znamo da je kamata odraz stanja odraz realnosti i odraz procjene rizika. Hrvatskoj se kamata povećava i procjenjujući što će se događati u 2014.onda možemo očekivati samo da će kamate na kreditne aranžmane koje će Hrvatska dobivati rasti. No gledajući jučerašnji rebalans štedilo se na razvoju i to je bilo obilježje rebalansa. No na razvoju se ne smije štediti, na ministarstvima koji moraju kreirati politiku koji moraju kreirati gospodarstvo na tome se ne treba štediti. No često čujemo i u Saboru polemike između SDP-a i HDZ-a tko je napravio veći deficit i često čujemo ono SDP=HDZ ali i procjenjujemo da u kraj mandata da će deficit upravo SDP-ove Vlade biti veći. To je ono što nas brine. I smatram da se SDP i HDZ ne trebaju po tome uspoređivati nego trebali bi se uspoređivati tko je imao rast. A od 2008. bilježimo stagnaciju, ja bih rekao u svim makroekonomskim elementima. Gledajući ono što nas posebno brine a to je da nema regionalnog razvoja Republike Hrvatske, pa gledajući i proračun, gledajući što se događa sa Slavonijom i Baranjom sa projekcijama koje smo imali kada se donosio proračun za 2013. u projekcijama je bilo da će za Slavoniju i Baranju iz ovih 5 županija ići 451 milijun 968 tisuća 736 kuna. No, kada smo dobili proračun za 2014. onda smo našli na pozicijama samo 203 milijuna 192 tisuće i sigurno da smo zabrinuti zbog toga. I HDSSB će imati dosta amandmana kada govorimo o kapitalnim investicijama no isto tako i skidanju rashodovne strane. Mene osobno posebno brine IPA 3B za Osijek da se pozicija koja je bila … [[Govornik se ne razumije.]] 97 milijuna 119 tisuća u projekcijama da je sada pozicija nula. Ja očekujem odgovor i ministra Linića da vidimo kako ćemo na koji način zatvoriti učešće za projekat … [[Govornik se ne razumije.]] projekat za koji smo dobili 72 milijuna eura koji nam je itekako važan. Prema tome, ta pozicija se nije smjela skidati u proračunu jer u pitanju je multipliciranje sredstava sa europskim sredstvima koja su itekako važna i za razvoj grada Osijeka ali i za povlačenje sredstava Europske Unije. Puno je stavki koje se mogu rezati na rashodovnoj strani, ja ću samo spomenuti neke. Gotovo da nema ministarstva koje ne obnavlja vozni park pozicija je u svakom razdjelu vidljiva. Prema tome, nisu vremena za obnavljanje voznih parkova. Isto tako 176 agencija gdje se troše sredstva na razne načine. Ali isto tako kada govorimo o pozicijama plaća koje se vidljivo rastu na dosta stavki u vrijeme kada je recesija, to sigurno da nije dobro. Ono što nas posebno brine gledajući potrošačku košaricu naših sugrađana rupa u košarici u idućoj godini biti će puno veća nego što je bila ove godine a posebno nas zabrinjava javni dug koji se 2008. sa 100 milijardi kuna 2013. tj. početkom 2014. doći će na 200 milijardi kuna. To je ono što ukazuje da reformi nema, da se ne mijenja situacija, da nema fiskalne decentralizacije Republike Hrvatske ali isto tako osjeća se potreba za regionalizacijom Republike Hrvatske. Jučer sam spominjao onu anegdotu kada čovjek pada s 50-tog kata pa ga na 20-tom pitaju jesi dobro, danas bih rekao na 10 katu ga pitaju jesi dobro a on kaže još uvijek dobro. To je ono što me podsjeća na Hrvatsku, zvona zvone a mi još kažemo uvijek da smo dobro. Naši sugrađani ali isto tako jedinice lokalne uprave, naši sugrađani smanjuju svoje kućne proračune, jedinice lokalne i regionalne uprave smanjuju proračune i racionaliziraju poslovanje, to je ono što se očekivalo u proračunu za 2014. na rashodovnoj strani upravo i državnog proračuna. No, kada gledamo ministarstva i pojedine razdjele onda vidljivo je da Ministarstvo unutarnjih poslova raste za 12% pa ne znam je li mi to težimo ka policijskoj državi da nam Ministarstvo raste za 12% a Ministarstvo branitelja smanjuje nam se za 13%. Gledajući Ministarstvo gospodarstva i to me posebno brine da se smanjuje pozicija za 10%, to je ono gdje je potrebno dati vjetra u jedra našim gospodarstvenicima ali i stvaranju jedne pozitivnije klime upravo kako bi se razvijali, kako bi rasli. Na toj poziciji sigurno da nismo trebali štedit, štediti na razvoju. No, ono da ne kažete samo da kritiziramo i mi iz HDSSB-a, ja bih i pohvalio poziciju Ministarstva poljoprivrede koja raste 14%. Pohvaljujem, ali kažem da je to još uvijek nedovoljno na potrebe naših poljoprivrednika. I isto tako na našu omotnicu koju imamo gdje smo mogli ja bih rekao ne 14 nego i više od 30% povećati poziciju za poljoprivredu jer često govorimo realnoj proizvodnji, o prerađivačkim kapacitetima, onome što nedostaje našim poljoprivrednicima, posebno kod radno intezivnijih kultura, kod voćarstva, vinogradarstva, povrtlarstva i onoga u čemu je Slavonija i Baranja dobra. Prema tome, to su pozicije koje sigurno multipliciraju sredstva i možemo onda očekivati da nam se dogodi puno bolje nego što je trenutno u gospodarstvu. Isto tako mi često govorimo o Europskoj uniji ali ne samo kada govorimo o članarini, nego i pozicija Ministarstva zaštite okoliša raste 60%. To su naše obveze da kada govorimo o otpadu, kada govorimo o okolišu da zaštitimo naš prostor i prirodu. To je još jedna od obveza Hrvatske upravo ulaskom u Europsku uniju. Gledajući Ministarstvo turizma koje očekujemo da luči rezultate a smanjuju se 13% isto tako možemo reći da postoji kontinentalni turizam u koji treba više ulagati Republika Hrvatska i resorno ministarstvo. No, gledajući i današnje izjave premijera da je odgovorna politika, ali naglašavamo neodgovorno zaduživanje upravo zbog generacija koje dolaze, generacija koje će morati vraćati kredite. A upravo uz ovakve deficite možemo reći da Slavonija i Baranja gotovo nije dobila ništa kada govorimo o kapitalnim investicijama pa čak i o vašim projekcijama gdje je Slavonija i Baranja duplo manji iznos nego što je bilo predviđeno projekcijom. Prema tome i sam se pitam što je trebala premijeru ona izjava dao Bog da mi se ruka osušila ako ne bude novaca za Slavoniju i Baranju. No vidljivo je da tih novaca za Slavoniju i Baranju u proračunu za 2014. nema. Nema ni jasne strategije regionalnog razvoja, nema onoga što mi očekujemo barem pokušat ujednačiti razvoj rubnih prostora Republike Hrvatske s onim jače razvijenim. Ne kažem, ovi snažni se trebaju razvijati, ali i za Slavoniju i Baranju treba izdvojiti određena sredstva kako bi se Slavonija i Baranja razvijale. Strategije nema, posebice kad govorimo o našim strategijama 2014.-2020. za povlačenje europskih sredstava, a jedinice lokalne uprave ne vidimo u proračunu ovom kako će multiplicirati sredstva i povući više sredstava od Europske unije. Prema tome, te strategije još uvijek nema, a znamo da moramo i pravilnike izraditi, znamo da to moramo prenijeti na jedinice lokalne uprave kako bi mogli pripremati projekte. Prema tome, kako svih strategija nema vjerojatno jedina strategija koju će Europska komisija tražiti od nas to je strategija povrata javnog duga, to je ono što nas čeka u idućim mjesecima. Prema tome, nismo učinili poteze sa donošenjem ovog proračuna što se očekivalo od nas i upravo iz tog razloga klub HDSSB-a će imati amandmane kad govorimo i o kapitalnim investicijama, kad govorimo o potrebama Slavonije i Baranje, no gledajući ovaj proračun mi možemo samo reći da ćemo biti protiv. Hvala lijepo.
Hvala. Krenut ćemo s replikama. Boro Grubišić, izvolite kolega.
Hvala lijepo. Kolega Bubalo, ono što ste vrlo analitično i vrlo suvislo govorili u ime kluba to je zaista tako jer ste vrstan ekonomist, magistar ekonomije i potpuno razumijete i makroekonomske i sve ostale aspekte ovoga proračuna. To što je Slavonija i Baranja dakle jedan potpuni podbačaj proračuna u svih 5 slavonskih županija, pa onda i onaj IPA program za Osijek o kojemu ste govorili je u neku ruku s obzirom na štednju koja je najavljena, reklo bi se ajde štedi se svuda pa i na Slavoniji i Baranji, no nije tako. U jednoj prijašnjom replici rekao sam da je evo recimo za razliku od slavonsko-baranjskih županija, Sisačko-moslavačka dobila 10 puta više tekuće pomoći nego slavonske županije. Ono što mene posebno bode u oči kao što ste vi primijetili vaš IPA program je u proračunu Hrvatskih autocesta dugo očekivana i priželjkivana investicija u podvožnjak na državnoj cesti 423 u Slavonskom Brodu, tzv. Osječka ulica, gdje je smanjen taj proračun i očito postoji zastoj kao što postoji i u mnogim drugim projektima. U tom projektu koji je vrlo, vrlo bitan za Slavonski Brod pa čak i da imaju da kažem pameti i za dobivanje izbora, novih izbora, ako budu redovni 2015. godine, krajem 2015.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Grubišiću, mi sigurno možemo predvidjeti šta će se u makroekonomskom okruženju događati, ali isto tako i sa proračunom Republike Hrvatske bilo je potrebno na rashodovnoj strani početi rezati u 2014., a ne zabijati glavu u pijesak kao da se ništa ne događa. Ono što me također zabrinjava kad govorimo o multipliciranju sredstava i možda i nećemo povući dovoljno sredstava Europske unije jer jedinica lokalne uprave neće imati dovoljno sredstava, brine me i komponenta IPA 3B za Osijek. No govorio sam jučer i kad je bio u pitanju rebalans da se štedi na razvoju, a danas naglašavam posebno na razvoju Slavonije i Baranje.
Hvala. Sljedeća replika, Damir Tomić. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Bubalo, vi ste rekli da treba rezati rashodovnu stranu. Ja sam vas pažljivo slušao, niste doista dali nijedan prijedlog kome rezati. Svjedoci smo kada god se reže svi se bune, vi dajte prijedlog kome rezati. Dobro ste primijetili, povećanje proračuna za poljoprivredu nije li to direktna injekcija upravo Slavoniji, najviše Slavoniji, vjetar u leđa gospodarstvenika koje ste spomenuli. Pa ova Vlada je u ove dvije godine dala puno vjetra u leđa gospodarstvenicima. To što većina ili jedan veliki dio gospodarstvenika radi u polukriminalnom miljeu u našem području, to se zapitajmo zašto je tako. I na koncu, koja je odgovornost lokalne samouprave za sve? Ogromna. Zapitajmo se zašto je baš naših pet slavonskih županija najgore. Pa valjda nije Vlada kriva baš za sve to. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, kolega Bubalo.
Hvala lijepo. Ono što je bitno naglasiti, da Slavonija i Baranja ima puno projekata no nisu na kvalitetan način valorizirani. Znam dobro što znači rezati proračun, barem 10-tak proračuna sam predlagao i gledao njihova izvršenja, no isto tako imao sam prigodu kad je proračun grada Osijeka bio 600 milijuna dovest ga na 404 milijuna prošle godine. Znam da nije lako rezati i u tom dijelu razumijem ministra Linića, no sigurno da kad gledate analitiku na ovih gotovo 500 stranica puno je analitičkih točaka koje se mogu rezati i to je vidljivo, no nije se pokušalo zagrepsti u taj dio, a često ističemo mi u HDSSB–u da znamo pohvalit što je dobro, znamo pokudit što je loše. Ja sam u svom govoru pohvalio povećanje za Ministarstvo poljoprivrede u iznosu 14%, to ste vjerojatno čuli, ali smatram još uvijek da je to nedovoljno jer bilo je rezanja prošle dvije godine, posebno kad govorimo o poljoprivredi, poticajima poljoprivrednicima, a da je bilo mudrije politike u zadnje dvije godine onda bi taj multiplikator bio značajan i sigurno bi se sredstva multiplicirala i naši poljoprivrednici bi bili u puno boljoj poziciji nego što je to danas.
Hvala. Srđan Gjurković, replika. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, vi kontinuirano govorite da nema nikakve strategije, a nije mi jasno temeljem čega onda jačamo poziciju gospodarstva kroz malo i srednje poduzetništvo, kroz njihovo ministarstvo, zašto jačamo HBOR, a da ne govorimo o projektima koji su strateški i kod Hrvatskih voda i kod navodnjavanja i kod Hrvatskih željeznica i strateška odrednica za opstanak i napredak brodogradnje kao strateške industrije koja naravno vuče za sobom druge poduzetnike i druge industrije. Dakle, postoji apsolutno strategija. Šta je sa Strategijom razvoja turizma kojom smo i sa poreznim rasterećenjem u biti izašli u susret da bi jačali ono gdje smo konkurentni da budemo još kvalitetniji. Prema tome, postoje strategije, one se iščitavaju iz ovih proračuna, a kad govorite o Ministarstvu gospodarstva kažete da ima manje. Uđite malo u analitiku Ministarstva gospodarstva pa ćete vidjeti da ono je usmjereno ne na način kako se to prije radilo, a to znači dijeljenjem onima kojima je to ne potrebito nego pogodovanje. Ovdje se radi o klasičnom i jasnom i otvorenom projektnom financiranju.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo.
Hvala lijepo. Naime, kolega ja jesam u svom govoru rekao da se Ministarstvu gospodarstva reže iznos za 10%. Ali ono što me posebno brine je proračun koji je bio donet za 2013. imali smo jučer rebalans pa sam naglasio upravo ministrima od kojih se očekuje da budu kreativci da se njima rezalo na svim pozicijama. Znači nisu izvršili proračun koji je bio pred njih stavljen. Ja očekujem da ova ministarstva u 2014. izvrše proračun, ali jasno je vidljivo da nema strategija a mi moramo, znamo koje doneti strategiju od 2014. do 2020. posebno kad govorimo o regionalnom razvoju, kad govorimo o privlačenju europskih fondova tih strategija nema i bojim se da ćemo više platiti u idućoj godini članarine EU i onoga što moramo uz to, nego što ćemo povući sredstava. Prema tome, strategije u tom dijelu nema i mi očekujemo da se konačno donese, jer 2014. je na vratima.
Hvala. I Ivan Šuker, replika. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bubalo, iz ovog proračuna je jasno vidljivo da Vlada ne samo da će prodati Hrvatsku poštansku banku i Croatia osiguranje nego da je praktički donešena odluka oko prodaje, monetizacije ili kako ćemo već nazvati Hrvatske autoceste. Jer kad pogledate malo bolje pozicije proračuna Ministarstva prometa, onda ćete vidjeti da onaj dio od 60 lipa koji se daje za Hrvatske autoceste je predviđen samo za jedan dio godine, recimo za prva tri, četiri mjeseca. Ali je isto tako predviđeno da ostatak tih sredstava se preraspodijeli između Hrvatskih cesta i Hrvatskih željeznica. Dakle, ništa tu ne bi bilo sporno, mislim sporno Vladi, ali sporno je nama koji smo protiv toga. Međutim, da bi se to ostvarilo trebali su u ovaj Visoki dom doći određeni zakoni. Prvo je Zakon o javnim cestama. Ako se ne varam 2012. ili 2011. je promijenjen da su određene ceste izuzete od održavanja Hrvatskih autocesta i spuštene na jedinice lokalne samouprave. Ali tim zakonom je definirano da 60 lipa ide za Hrvatske autoceste, 60 lipa ide za Hrvatske ceste. Dakle, tu bi se moralo napraviti ta preraspodjela da praktički po ovome kako je predloženo u proračunu Hrvatske autoceste dobivaju 20 lipa, ove dobivaju 80, a 20 lipa bi trebalo preusmjeriti nekim drugim zakonom, da li Zakonom o Hrvatskim željeznicama prema Hrvatskim željeznicama. I ta tri zakona su se trebala naći u ovom Visokom domu na raspravi prije donošenja proračuna. Jer se postavlja pitanje kako možemo donositi proračun da u proračunu ne osiguramo sredstva za provođenje zakona koji u ovom trenutku važe. A Zakon o javnim cestama kaže da u ovom trenutku da mi moramo izdvojiti iz litre goriva 60 lipa za Hrvatske autoceste. Prema tome, ako je to drugačije, onda je netko trebao predložiti Zakon o javnim cestama da se ovdje raspravi o tome, da se čuje tko šta razmišlja o privatizaciji. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Šuker krenut ću od kraja. Kad govorimo o javnim cestama, normalno zakon nije donesen. Dapače, povećana je centralizacija, decentralizacija, nema ni u tom segmentu jer dobro znam dok sam upravljao gradom Osijekom do prije par mjeseci da smo dobili 90 km cesta. Dobili smo rashodovnu stranu, no ne i prihodovnu. To je ono što treba mijenjati upravo i tim zakonom. Ali kad navodite i ove sve prodaje protiv kojih je HDSSB kad govorimo i o HPB-u i Croatia osiguranju i drugima to je ono što donosi prihod. Mi sigurno da trebamo napraviti jednu ozbiljnu analizu, a malo prije sam govorio i o DUDI-u, o agenciji koja treba upravljati imovinom. Treba prodavati ono što nije perspektivno i od čega Hrvatska nema prihoda, a ne dajemo ono što još vrijedi, što je najbolje. Upravo trebamo raditi suprotno. Da smo radili suprotno sve ove godine bilo bi u Hrvatskoj drukčije. No, kada govorimo o deficitu koji je 17 milijardi on se ne može nadomjestiti sa svim ovim prodajama koje su u planu iduće godine.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HNS-a Srđan Gjurković, izvolite.
Hala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa zamjenikom i pomoćnikom, kolegice i kolege. Dakle, u ime Kluba Hrvatske narodne stranke izričem da ćemo podržati ovaj proračun i to iz više jasnih razloga koji su suštinske naravi a ne samo političke. Dakle, slušali smo dosta o tome kako je ovaj proračun zadan i je, skoro 90%. Ali ono što je ključno za proračun i politiku uopće, da li ovaj proračun otvara prostor za razvoj. I to je ono zbog čega proračun definira u biti i politiku i politiku Vlade kroz taj proračun. Zato ću iz ovoga izvješća i obrazloženja prijedloga državnog proračuna izvući dva, tri naglaska koja jasno ukazuju na to. Dakle, sami rashodi za subvencije planiraju se u iznosu od 6,3 milijarde kuna. Najveća izdvajanja odnose se na subvencije u poljoprivredi i subvencije u Hrvatskim željeznicama. I važno je napomenuti da je povećanje subvencija u poljoprivredi financirano iz europskih fondova EU. Znači, nije iz proračuna nego koristeći fondove EU. A za koristiti fondove EU morate imati projekte jer inače ne možete dobiti sredstva. Znači, projekata ima. Kad govorimo o ostalim rashodima, znači zaključili smo da 90% u biti nam je zadano u proračunu. O ostalim rashodima, tekuća i kapitalna ulaganja u prometnu infrastrukturu i ruralni razvoj. Provođenje projekata koji se sufinanciraju iz fondova EU 6 milijardi kuna. Projekti financiranja iz Proračuna EU rashodi za nabavu nefinancijske imovine rastu 787 milijuna kuna u odnosu na 2013. godinu. Ministarstvo poduzetništva i obrta skoro dvostruko povećava svoj proračun ministarstva. O poljoprivredi već smo čuli da isto raste, ali vezano je naravno za ovaj dio koji je vezan za EU. Isto tako ulaganja u otoke 111 milijuna kuna, raste nekih 15% u odnosu na prethodnu godinu, odnosno tekuću godinu u kojoj jesmo. Govori se o rashodima restrukturiranja, pa sasvim je jasno da je to počelo i u Hrvatskim željeznicama, sasvim je jasno da je počelo u određenim tvrtkama i javnim poduzećima, sasvim je jasno da i sa zakonima o restrukturiranju odnosno u preustroju u dijelu uprave je to započelo i da će se to završiti u idućoj godini. Zato nije ni čudo da 330 milijuna kuna manji su rashodi za zaposlene u idućoj godini. Po pitanju zdravstva nedvojbeno da nije dovoljno brzo, ali svima je jasno da raditi reforme u okviru zdravstva osim pripreme ako nije pripremljeno u svakom slučaju traži i vremena i pregovora i razgovora i sa sindikatima i sa svojim partnerima i isto tako kad se rade te reforme morate to zdravstvo dovesti u financijski jedan balans da bi te reforme mogle osigurati ne lošije nego bolje zdravstvene usluge. Kad govorimo o Proračunu za 2014. godinu onda iščitavamo veći deficit, ali taj deficit mora pokriti kamate kao što znamo a ovo ulaganje u EU od 3,6 milijardi treba nam osigurati prosječno u sljedećih 7 godina i mogućnost desetka milijardi kuna povlačenja sredstva za realizaciju projekata. I naravno na tome će se vidjeti najbolje rezultati ove Vlade u povlačenju sredstava i to je sve onaj razvojni segment koji se priprema i pripremat će se i dalje kako bi u idućoj godini osigurali rast bruto proizvoda. Rastom bruto proizvoda pokazujemo i dokazujemo ne samo sa ovim planom da ova Vlada uz sve teškoće, neću govoriti zatečeno, iz ormara, kufera i ne znam odakle da izlaze problemi, ali uz teškoće s kojima danas živimo s okruženjem makroekonomskim koje je isto tako u okruženju ima veliki gospodarskih problema možemo ovu zemlju izvući iz krize ulažući i pomažući gospodarstvu. Već je raspravljano o HBOR-u. Sva sredstva koja HBOR-u daje Vlada, odnosno ovaj Sabor donošenjem proračuna, oni ulaze u javni dug. Međutim, ta sredstva se multipliciraju, ta sredstva otvaraju nova radna mjesta. HBOR je i ovu godinu udvostručio sredstva direktno plasiranih u gospodarstvu za proizvodnju i za izvoz. I to je ta strateška banka da još jedan put ponovimo državna investicijska direktno vezana za gospodarstvo. Kad se govori o predstečajnim nagodbama govorit će se sigurno još dalje o njima, kad se govori o 48, 49 milijardi kuna međusobnih potraživanja koji se nalaze u samo 5 300, 5 400 pravnih subjekata koje su u predstečajnim nagodbama onda govorimo o jednoj sedmini BDP-a. Dakle, to su sve uvjeti u kojima bez onih kostura iz ormara moramo raditi i moramo stvarati uvjete da onaj dio gospodarstva koji ima šansu koji radi, koji izvozi, koji proizvodi, koji isplaćuje redovno plaće da osiguramo da ide naprijed. Nemojmo zaboraviti da i činjenica da 22 milijarde kuna blokiranih u odnosu na građane iznimno utječe isto tako i na punjenje ovog proračuna i na stanje gospodarstva, a i naravno na stanje ili pozitivno ili loše kod građana kad gledaju rad ove Vlade ili rad ove pozicije koja pokušava i vjerujem uspješno, i to će se vrlo brzo vidjeti to je sasvim jasno, izvući zemlju iz krize. Rast gospodarstva i zapošljavanje koje je u svim temeljnim dokumentima i smjernicama EU, u temeljnim je dokumentima i smjernicama rada ove Vlade. Nijedno ministarstvo sa svojim proračunima nije tu pripremilo troškove koji neće donositi dobit, benefit za građane. Sve je pripremljeno da bi išli u razvoj i sve je pripremljeno da građani prepoznaju na adekvatan način šta ova Vlada i ministarstva rade. Sigurno da nije jednostavno ali nikad nismo niti ćemo po tom pitanju kukat. Ono što možda stvara neke nedoumice je to da se govori istina, da su problemi takvi kakvi jesu, da su zaduženja takva kakva jesu, ali isto tako niste čuli da ova Vlada niti ovaj proračun ne daje rješenja za probleme koji znače rast, razvoj, i zapošljavanje uz sve moguće teškoće.
Hvala i vama. Prelazimo na replike, Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Gjurković kažete da ćete podržati ovaj proračun pa dijelom i iz razloga i naveli ste određene stavke u proračunu koje se povećavaju i među njima najprije ste spomenuli rashode za nefinancijsku imovinu, koje se povećava za 68%. Međutim, ja ću vas podsjetit da je i ova Vlada svojim proračunom za 2012.godinu smanjila investicije odnosno rashode za nefinancijsku imovinu, pa je smanjila i u 2013.godini. Ali više od toga što su smanjene investicije govore podaci koje iščitavamo iz izvršenja Državnog proračuna za 2012.godinu pa na i onako smanjene rashode za nefinancijsku imovinu nije izvršeno 15%. Ove godine također neće biti izvršeno 20% u odnosu na planirano, a ponavljam što je manje nego što je prije bilo. Prema tome, kad imamo iskustva iz te dvije godine onda ovaj podatak o tome kako rastu rashodi za nefinancijsku imovinu ne djeluje baš previše uvjerljivo. Druga stvar, kažete također ćete podržati proračun jer sredstva za otoke rastu 15% i to je dobro, to je lijepo da rastu 15%. To iznosi 10 milijuna kuna. Međutim da ste malo pažljivije pročitali pozicije koje su važne, bitne za razvoj otoka onda biste bili na jednoj drugoj poziciji koja govori o prometnom povezivanju hrvatskih otoka, pročitali da će se državnoj agenciji za javni linijski obalni pomorski promet smanjiti sredstva za 30 milijuna kuna. Prema tome, štošta ćemo otocima na kapitalnim projektima povećati izdvajanja iz državnog proračuna za 10 milijuna kuna, na poziciji prometnog povezivanja koja je pretpostavka razvoja otoka jer bez dobrih prometnih veza, bez dobrih trajektnih veza, bez dobrih katamaranskih veza nema života na otocima, vi ste toga jako dobro svjesni. Na toj poziciji Vlada predlaže ovim proračunom smanjenje za 30 milijuna. Dakle, ukupno će otoci onda kada gledamo u državnom proračunu dobiti manje negdje oko 20 milijuna kuna pa onda na taj način ta podrška vaša proračunu zbog toga što Vlada više ulaže u otoke, malo, nije do kraja uvjerljiva.
Hvala. Odgovor, kolega Gjurković.
Poštovani kolega, jedno je pomaganje i ulaganje u razvoj infrastrukture, a drugo je vezano za linijski promet. Dakle, jedno je sigurno, racionalizacijom troškova kod linijskog prometa možemo uštediti i ta sredstva preusmjeriti u onaj dio koji je vezan za razvoj i pomoć gospodarstvu. Nijedna linija se neće ukinuti, prema tome vaša poruka o smanjenju iznosa, ja vam mogu reći da se nijedna linija sigurno neće ukidati iduće godine.
Hvala. Boro Grubišić replika, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Gjurković, kao što reče moj ovdje kolega iz kluba, vi ste zaista kao i jučer što ste bili na rebalansu optimist bez pokrića. Naime, ja ne znam ili vi živite samo u Saboru ili se krećete gradom i državom RH pa ne vidite situaciju u državi. Dakle, kad bi ova Vlada pokazivala dosljednost, vjerodostojnost, počevši od Centar banke, 132 Toyote po 550 tisuća kuna, 180 agencija, 8 tisuća pametnih mobitela, smarth iphone, jel tako. Dakle, u svakoj stavci svakog ministarstva imate povećanje sredstava za informatizaciju. Pa dokle ćemo se informatizirat više? Non stop imamo ovdje sve stavke povećanje u sredstava za informatizaciju? Što se pod tim krije teško je reći. Dakle, a vi govorite o gospodarstvu. Gospodarstvo da, rekao je Stjepan Radić prije sto godina, u štediše svega više, ali nema ni štednje u ovom proračunu, povećavamo deficit, povećavamo proračun, povećavamo zaduživanje. Gdje je tu štednja? Kaže u štediše je svega više a u Radiše još i više, ali Radiše nema kad je 355 tisuća nezaposlenih i stalno se za tisuću povećava dnevno. Ajde vi nama dajte neko rješenje, gospodin Gjurković izvolite.
Hvala. Odgovor, kolega Gjurković.
Poštovani kolega, šta znači informatizacija? Npr. ako vi umjesto u onom wordu i excelu svu umrežite i ministarstva i unutar ministarstava i međusobnu vladu vi dobivate mogućnost ušteda racionalizacije, zašto? zato što je sve onda javno, zato što je sve transparentno i zato nema mogućnosti da ne bude nešto ne vidljivo i da se može na određeni način skrivat. Dat ću vam recimo primjer. Kad se dovede do kraja i aukcija u javnoj nabavi Hrvatske, javna nabava u RH vam je negdje oko 12% BDP-a 40 milijardi kuna, vi ćete moći uštedit oko 30% samo na taj način i takvom vrstom informatizacije. A po pitanju da li ja živim i vidim što se događa? Da, vrlo dobro vidim šta se događa. Ali zato što vidim što se događa vidim i što Vlada radi i znam da radi dobro i da će biti sutra bolje.
Hvala. I Dražen Đurović replika. Izvolite kolega.
Hvala. Pa evo vi ste kolega rekli citirat ću "da ćemo rastom BDP-a dokazujemo i pokazujemo" onda da može ovu zemlju izvući iz krize ulažući i pomažući gospodarstvo. Međutim mi rasta BDP-a nemamo, imali smo ga u projekciji proračuna za 2012.projiciran rast pa smo imali pad. Imali smo u projekciji proračuna za 2013.projekciju rasta pa imamo pad. I sada imamo ponovo projekciju za 2014.projciran određeni rast. Da li ćemo ga dočekati i to je prilično dvojbeno. Ako ga dočekamo oko nule bit ćemo sretni, a to ni na koji način više neće utjecati na gospodarski boljitak države. I oni koji bi trebali izvući zemlju iz krize ulažući i pomažući gospodarstvu recimo dva resorna ministarstva, Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo obrata, malog i srednjeg poduzetništva ta dva resorna ministarstva nisu potrošila utrošila ili investirala stotine milijuna kuna u ovoj godini kroz razne programe u gospodarstvu i poduzetništvu. Da li je to uspjeh i rezultat ili posvemašnji neuspjeh i pitanje odgovornosti ljudi koji vode ta dva ministarstva? Dakle oni su ta sredstva jednostavno nisu imali programe i nije bilo uopće ulaganje u te segmente gospodarstva odnosno otvaranje novih radnih mjesta kroz određene programe. Dakle potrošili su na plaće na energente na vozni park na materijalna sredstva ali nisu potrošili upravo na one programe koji se tiču razvoja tog gospodarstva, obrta, srednjeg i malog poduzetništva i investiranja.
Hvala. Odgovor kolega Gjurković.
Poštovani kolega, dakle jasna je jedna činjenica a to da smo mi zaustavili pad BDP-a, on je još u minusu u svim makroekonomskim okolnostima koji nisu jednostavni i da rast gospodarstva i rast potrošnje kao recimo najvažnijih elemenata za rast BDP-a je u tendenciji jasnoj da krene u plus i da mi jasno onda budemo izašli iz krize. Što se tiče Ministarstva gospodarstva i proračuna Ministarstva gospodarstva za 2013.godinu jasno možete isto tako iščitati da dio subvencija koji je bio za brodogradnje ove godine neće biti isplaćen poštujući sve one ugovore i postupke koji su sprovedeni zajedno sa Europskom komisijom i poštivanjem ugovora. A što se tiče drugih projekata oni su još u tijeku i bit će iskorišteni.
Hvala. Nastavljamo po klubovima. Klub Jadranke Kosor i HGS-a. Izvolite gospođo Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. Evo iako se uvijek kada se govori o proračunu čini d je mnogo toga rečeno i da se zapravo vrtimo u krugu evo pokušat ću možda ponešto i novo ali uvijek se vraćajući na ono staro. Prije svega s konstatacijom da ne zna nitko kako je to muka osim vjerojatno ministra i ministara u prošlosti financija i onda naravno predsjednika Vlade i svih vlada kako je to teško i kakav je to posao kada se radi državni proračun. Nije jednostavno ni kada je dobro i kada ide dobro i kada je gospodarstvu u usponu i kada raste BDP kao što nije lako i osobito je teško kada je situacija teška kao što je danas. Kada je dobro i kada raste BDP i kada ima novaca onda naravno svi traže još više. Odnosi u vladi su uvijek takvi da su ljuti oni kojima se ne da. Sjetite se jednom davno bio je ovdje za ovom govornicom jedan ministar financija kada je bilo dobro, kada je rekao imam ali ne dam dakle svatko tko ne dobije govorim prije svega o ministrima i ministarstvima onoliko koliko je planirano vrlo je nezadovoljan. Tako da je to zaista biti ministar financija najnezahvalnija pozicija u svakoj vladi. I uvijek u tim raspravama dođemo ali se uvijek te činjenice gledaju drugačije, gledaju li se iz klupa opozicije ili se gledaju iz klupa vladajućih. Dolazimo do onoga što jest važno i o čemu je važno govoriti i možda ćemo jednog dana svi zajedno se dogovoriti na koji način neke stvari mijenjati, a to je zadanost hrvatskog državnog proračuna. Kada sve zbrojite ono što država mora osigurati to su prije svega plaće, mirovine, a znamo kakav je odnos snaga kada se govori o mirovinama, dakle poprilici jednak postotak se mora prikupi a jedan gotovo isti postotak se mora osigurati u državnom proračunu. Kada tome pribrojite plaće, socijalne naknade znači sve ono doplatak za djecu, rodiljne naknade sve ono po čemu se država može kako tako prepoznavati kao socijalna država i dakako zdravstvo onda dolazite uvijek do iste činjenice i ona se posebno uvijek naglašava kod onih koji su na vlasti, znači da je veći dio državnog proračuna zadan i da se unutar toga ne može ništa osobito. Tako da i danas dolazimo do te konstatacije u uvjetima kada situacija nije dobra, kada smo svjedočili jučer rebalansu proračuna drugom po redu u ovoj godini i perspektiva koja se gleda kroz proračun za 2014.ali i projekcije za sljedeće godine nije blistava i to je činjenica. Ono što mene osobito zabrinjava kod donošenja ovoga proračuna jest konstatacija u obrazloženju koju ću ako dozvolite pročitati. Dakle, Europska komisija je već najavila pokretanje procedure prekomjernog deficita tijekom studenog i prosinca definirati će se a u siječnju 2014. usvojiti program fiskalne prilagodbe koji će Vijeće Europske Unije zahtijevati od Republike Hrvatske. Ukoliko se ukaže potrebnim, kaže Vlada, Vlada će ponuditi i dodatne mjere smanjenja proračunskog manjka koji će u tom slučaju ugroziti predstavljene makro ekonomske projekcije. Što to zapravo znači? Da proračun o kojem danas raspravljamo možda ili najvjerojatnije neće biti proračun kakav će zapravo osigurati stabilnost državnih financija u sljedećoj godini. Dakle, sve je ovo promjenjivo i moguće je novo rezanje, moguće su nove restrikcije. Što je naravno razumljivo jer smo se na to opredijelili kada smo se opredijelili da Hrvatska postane članica Europske unije. Samo naravno je onda pitanje kako i hoćemo li osigurati sve ono i hoćemo li moći osigurati sve ono što znači funkcioniranje države u punom smislu riječi. Dakle, s druge strane to što se, ovaj citat, znači ove dvije, tri rečenice koje sam pročitala iz obrazloženja proračuna jesu na svaki način je poruka investitorima, jesu na svaki način poruka onima koji žele doći u Hrvatsku. Ove dvojbe oko toga, oko mogućeg novog poreza, dakle porez na nekretnine da ili ne. Dakle jučer ministar financija kaže da, morati ćemo ići i u to, danas premijer ponovo kaže ne nismo se dogovorili sa partnerima. Ja zaista u najboljoj namjeri predlažem jednu praksu koju smo imali u prošlim vremenima a to su koalicijski sastanci u Vladi na kojima se dogovaraju strateške odluke. Jedna od strateških odluka jest odluka o porezima, novim, starim, ukidanje, uvođenje novih. To se mora dogovoriti unutar četiri obiteljska zida svake koalicije. Jer ovo naravno ne samo da mnoge zbunjuje, ovo mnoge i obeshrabruje. A proračun i najave novih ili odustajanje od starih poreza mora biti čvrsta, precizna i jasna odluka. Teško je povjerovati u proračun u kojem se do kraja nije izdefiniralo sve ono što se zovu prihodi i sve ono što se zovu rashodi. U obrazloženju se među ostalim jasno naznačuje da će se u sljedećoj godini odvojiti novih 734 milijuna kuna za zaposlene. A ako se sjetite jučerašnje rasprave i naravno vrlo korektnog priznanja ministra financija evo i na moju repliku oko toga da se plaće, jer smo se jučer morali odlučiti odnosno većina će se odlučiti za novih milijardu kuna za zaposlene, odnosno za plaće, dakle da se nije dobro planiralo. Naravno da se onda s pravom pitamo je li se u proračunu za sljedeću godinu sve ovo što je nužno za isplatiti da bi država funkcionirala dobro planiralo. Tako da ću evo nadam se kroz neko vrijeme a očekujem u sljedećoj godini zapravo vrlo brzo rebalans proračuna ponoviti ove riječi, ako bude suprotno biti će mi neobično drago. Dakako da i ja podupirem i neke kolege su prije poduprli odluku vezanu za raspored i cijene goriva, dakle usmjereno prema željeznicama, to mislim da je dobro i subvencije željeznici dobro. Što se tiče financiranja iz Europske unije moralo bi to biti puno, puno jasnije i puno, puno vidljivije. Što se tiče PDV-a, PDV-a na turizam, dakle to naslanjam na svoje riječi koje sam izrekla maloprije vezano za promjenjiva stajališta i mijenjanje odluka. PDV na turizam dolje pa PDV na turizam gore. Sasvim sigurno da jedan od razloga zbog kojeg smo morali donositi, odnosno donosimo odluke vezane za rebalans proračuna jest vezan i za planiranje uz smanjenje PDV-a na turizam. I na kraju puno je puta o tome danas već bilo ali ne samo danas, u mnogim raspravama prije sigurno će biti i sutra i nakon toga oko reforme zdravstva. Bilo bi sjajno kada bismo nakon zapravo zadnjeg konsenzusa, zadnjeg političkog suglasja a to je bilo ulazak u Europsku uniju kada bismo postigli konsenzus oko reforme zdravstva. Nemoguća je reforma zdravstva dame i gospodo jer na taj način da se ne govorim o ovom trenutku danas, govorim o svakom trenutku u Hrvatskoj. Imali smo mnoge reforme da se reforma zdravstva naslanja sa 2, 3 ili više milijardi na državni proračun mi u tom smislu moramo nešto korjenito mijenjati kao što moramo nešto mijenjati u mirovinskom sustavu. Jer kada dođemo do trenutka da nam se izjednači broj zaposlenih i broj umirovljenika a tu smo na korak do toga onda sustav više neće moći funkcionirati. Dakle, bilo bi dobro da Vlada koliko je god moguće ulaže napora u tome da pokušamo sjesti i pokušamo vidjeti kakvu to zapravo reformu zdravstva želimo i kakvu možemo provesti. Jer ovo što se događa danas zaista ukazuje na moguće ogromne i nesagledive probleme u budućnosti. I na kraju sasvim konkretne primjedbe, odnosno više pitanja. Dakle, u ovoj teškoj situaciji kad nam deficit u sljedećoj godini raste na više od 17 milijardi ja pronalazim i u ovom proračunu recimo povećanje stavke za kupovinu automobila, u Ministarstvu npr. socijalne politike ali isto tako tu nalazim smanjenje rodiljnih naknada i doplatka za djecu. Ako je to zbog činjenice da se nažalost rađa manje djece pa manje moramo izdvajati, onda to razumijem ali molim objašnjenje. Jednako tako povećavaju se sredstva za kupovinu automobila i u Ministarstvu rada. To je ovako jedno usputno listanje. Drago mi je da se povećavaju sredstva u Uredu za ravnopravnost spolova, ali se ona povećavaju sa indeksom od 307,3% znači sa milijun i 979 na više od 6 milijuna pa me isto tako zanima zbog čega se to događa. A rastu nevjerojatno troškovi za direkciju za upravljanje službenim zrakoplovom, znači sa 6,5 milijuna na gotovo 12 milijuna. Indeks je 181,3 tako da i ovdje tražim objašnjenje. Međutim, ono gospodine ministre na što ukazujem i to će biti jedini amandman koji ću napisati u ime kluba vezan za povjerenika za informiranje. Dakle mi smo odlukom, Hrvatski sabor je utemeljio instituciju povjerenika za informiranje, važna institucija, važan institut u borbi protiv korupcije, međutim potpuno neadekvatna sredstva. I moj amandman ići za to da se dvostruko barem povećaju sredstva jer bez toga, bez dovoljno zaposlenih inspektora, znači oni koji će nadzirati taj ured neće moći funkcionirati i bit će definitivno mrtvo slovo na papiru. To je obveza koju smo preuzeli među ostalim kroz poglavlje 23 i taj ured ne može biti samo fikus i ne može biti samo ukras demokracije ili ukras tzv. borbe protiv korupcije. Prema tome evo, jedini amandman koji ću podnijeti bit će na tragu ove rasprave, a i sa pozicija koje sam spomenula ću predložiti da se smanje ti iznosi, znači povećanje za povjerenika za informiranje za nekih milijun i 300 tisuća kuna. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Prelazimo na replike. Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana kolegice Kosor, ja sam očekivao da ćete se vi pridružiti slavonskim amandmanima s obzirom da ste rodom iz Slavonije i s obzirom na stanje u Pakracu, Lipiku i okolici da ćete imati puno amandmana za ovu našu subregiju ajde da kažem ili dio Požeško-slavonske županije. No ono što sam posebno htio istaći u vašem govoru je reforma zdravstva o kojoj ste govorili, koja je zapravo kronični bolesnik ove države. Već 20 godina ona je neću reći na izdisaju ali poput da boluje od sušice, tako nekako se ponaša, kašljuca, krpi se, dadne mu se malo lijekova, malo infuzija Vlade kao što je bila prije 2-3 mjeseca za lijekove i tako se zdravstvo krpa, ali prave i stvarne reforme zdravstva nema, a ne može je ni biti ako su u posljednje vrijeme zaposlili 6500 nezdravstvenih djelatnika u zdravstvu. Onaj outsourcing o kojemu govori ministar Ostojić, on voli engleski jako govoriti, dakle one djelatnosti u zdravstvu koje nisu vezane uz isključivo medicinsku djelatnost misli se izdvojiti pa ćemo onda plaćati privatnicima još skuplje usluge vešeraja, hrane, kuhinje itd., da bi netko valjda zaradio. Dobro ste primijetili da porez na nekretnine o kojima je bilo govora jučer … kategorična je bila tvrdnja da će biti poreza, danas kategorično ne. Pa dokle ove hoće-neće i tako se ne igramo samo sa tim porezom. Predlažem da se razmisli o chimney tax, dakle o porezu na dimnjake pa će danas možda netko i prihvatiti, a uskoro u Vladi će reći ne, to ne valja, nije dobar porez na dimnjake kao što je bio u Engleskoj. No najvažnije što ste rekli, a to je mišljenje Europske komisije o tome da deficit proračuna treba svesti u okvire od 3%. Ovo je sad planirani deficit od 5%. Hoće li Europa nama reći ne može to tako? Što ćemo onda? Gdje je tu MMF, na pragu?
Hvala. Imamo odgovor kolegice Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, jako mi je žao ako sam iznevjerila vaša očekivanja jer ste rekli da ste očekivali nešto od mene. To mi je jako žao i duboko se kajem, neću više. A što se tiče amandmana, budući da sam i sama bila u prilici prihvaćati kao članica vlade i kao predsjednica Vlade prihvaćati ili odbijati amandmane, nastojim se tako ponašati sada kad sam oporbena zastupnica, dakle predlagati samo one amandmane za koje zaista mislim da Vlada teško može odbiti jer situacija je teška, iznimno teška. I da, obrazloženje. Predlažem da svi pročitaju dobro obrazloženje na stranici 5 znači proračuna gdje jasno piše da se očekuje reakcija Europske komisije i na temelju te reakcije mi ćemo očito morati dodatno korigirati proračun i veliko je pitanje u kakvoj ćemo se poziciji tada naći. Dakle govorim to vrlo ozbiljno jer mi je, sigurna sam kao i svima u ovoj dvorani stalo da sljedeću godinu prebrodimo, da se pojavi kakav-takav rast i da konačno čvrsto stanemo na svoje noge kao 28. članice Europske unije.
Hvala. Dražen Đurović, replika.
Hvala. Pa evo vi ste rekli u početnom dijelu svoga izlaganja pa citirat ću, kako ne zna nitko kako je to teško kad se radi proračun tko nije bio u toj ulozi i to je vjerojatno točno. No činjenica je da inače ne zna nitko kako je nekome tko radi neki drugi posao, ne zna nitko od nas ni kako je čistiti u jednoj bolnici u popodnevnoj smjeni i zato primati 2 i pol tisuće kuna i onda tvrditi da su ti ljudi problem zdravstvenog sustava i da će se riješiti zdravstvo ako se te žene otpusti i prebaci u nekakve privatne tvrtke. Svatko od nas je plaćen za taj posao koji radi, svatko ga dragovoljno radi i nema tu žala prema nikome kao ni prema nama, tako ni prema onima koji se stavljaju u proračun. Kada je riječ o reformi zdravstva vrlo kratko reći ću svoje mišljenje. Rekao sam ga već prije da reforma zdravstva ne može početi s repa, nego treba početi od početka, a početak je sustav zdravstvenog osiguranja. A završetak tog sustava je mreža zdravstvenih ustanova a početi o mreže zdravstvenih ustanova i od broja zaposlenika to je ona završna faza tog cijelog sustava a ne počimat od sustava zdravstvenog osiguranja u kojem se stvaraju obveze prava i definiraju odnosi u tom sustavu. To je unaprijed 100% osuđeno na neuspjeh. A ideja ove reforme je zapravo početi od završetka tog cijelog sustava. I treća stvar. Kad je riječ o zaposlenima, nezaposlenima, umirovljenicima i slično. Mislim i o tome smo se već prije složili da je zapravo temeljno pitanje ovog društva pitanje broja ljudi koji rade, dakle broja zaposlenih bez obzira u kojem obliku oni bili zaposleni, da li mi našli načina da na tržite rada vratimo 300000 umirovljenika koji još mogu raditi novih 200000 zaposlenih ili onih nekoliko stotina tisuća nezaposlenih, ali broj zaposlenih. Hvala.
Hvala. Odgovor kolegice Kosor, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Đuroviću, ja nisam rekla da bilo koga žalim. Dakle, nisam ja žalila kao što ni mene nitko nikad nije žalio u toj poziciji. Ja sam samo rekla da razumijem i premijera i ministra financija kao najizloženije osobe u ovome trenutku, jer su ministri financija uvijek u takvoj poziciji da nikad nitko s njima nije zadovoljan ni u vlastitoj stranci, ni u vlastitoj Vladi. To vam je činjenica. Dakle, to je ono što god bilo ne valja, trebao je više, trebao je bolje, trebao je drugačije. To je činjenica. Ali da nekog želim, naravno to je cijena pozicije u kojoj jesi, odgovaraš za državu i onda naravno pokušavaš ja vjerujem raditi najbolje što možeš. Neki imaju uspjeha, neki nemaju. Ali što se tiče zdravstva ja sam duboko uvjerena da ovo, znate mi se zapravo vrtimo što se tiče zdravstva stalno u krugu. Mi bismo stvarno morali pokušat se dogovoriti što to i tu su potrebni krupni rezovi, nepopularni i nepopularne odluke i nepopularne mjere. Ali ovako dugoročno neće moći. To je moje mišljenje naravno na koje imam pravo.
Hvala. I replika, Ivan Mandić. Ivica Mandić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa znam da se zovem Ivica. Gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegice Kosor. Vašu sam raspravu pozorno slušao i mogu vam reći da mi se dopala s koliko odgovornosti i ozbiljnosti pristupate ovom vrlo važnom dokumentu, a to je proračun za 2014. godinu. Ono što bih rekao vezano za vašu raspravu da je proračun složen dokumenta, u najvećoj mjeri vrlo zadan, da je on vidljiv dokumenat i da ima veliki broj svih onih u Republici Hrvatskoj koji imaju ambicija nešto od tog proračuna uzeti. Vi ste ovdje spomenuli zdravstvo koje je jedna od tih stavki koje su vidljivi rashodovni dokumenat. Ono što bih rekao da Republiku Hrvatsku očekuje u 2014. godini sigurno značajna reforma sustava zdravstva u Republici Hrvatskoj. To ne znači da zdravstvo u Republici Hrvatskoj nije dobro, nije kvalitetno ali očito sustav koji imamo da on nije kvalitetan i da je Ministarstvo zdravstva raspisalo međunarodni natječaj baš o ovoj problematici i prema informacijama koje imam da je natječaj dobila jedna francuska tvrtka koja je imala iskustva sa organizacijom i reformom zdravstvenog sustava. Mislim da ćemo taj puta jednu vrlo važnu točku koja je u rashodima proračuna itekako vidljiva, a po pitanju refleksa na društvo u cjelini, po pitanju zdravstvenih usluga sigurno dugoročno imati određenih posljedica kako pozitivnih, tako negativnih. Ali kažem, rezimirao bih da je vaša rasprava prije svega bila vrlo odgovorna jer ste bili u prilici suočit se, zadovoljiti ono što se ne može zadovoljiti.
Hvala. Odgovor, izvolite kolegice Kosor.
Hvala vam lijepa poštovani kolega Mandić. Točno, ja mislim da bi rasprava, ako ni jedna druga rasprava, onda bi rasprava o državnom proračunu trebala biti krajnje ozbiljna, lišena svake vrste demagogije. Jer mislim da se na raspravi o proračunu ne mogu skupljati politički bodovi. Ili ako se skupi pokoji on se brzo i istopi zato što je to tako. Što se tiče zdravstva, ja mislim da imamo još uvijek kad se usporedimo sa mnogim drugim zemljama jako, jako dobro zdravstvo, dobre usluge, imamo sjajne liječnike, imamo nevjerojatno sposobno osoblje, sestre i sve druge. To je zaista na jednoj zavidnoj razini. Mislim da nas rijetko koja zemlja može u tome pratiti. Ali s druge strane imamo nevjerojatan disbalans. Kad pogledate ove neprilike u bolnici u Rijeci koje su zaista zastrašujuće i način na koji ti ljudi tamo funkcioniraju izazivajući divljenje ali na tome ne može stati. Dakle, evidentno je da na primjer u Rijeci treba graditi potpuno novu bolnicu i cijeli sustav dizati tako je odakle naravno. I o tome govorim, a za razliku od toga u Zagrebu mi koji živimo u Zagrebu naravno možemo imati puno, puno bolje usluge a jednako smo osiguranici kao što su i oni koji žive i mogla bih nabrajati neke druge gradove. Ali se oko toga stvarno trebamo dogovoriti što ćemo, kako ćemo. Kad pogledate sve one prosjeke na primjer nepodignutih pretraga, dakle rezultata pretraga, dakle ljudi idu na pretrage, traže skupe pretrage i onda ne dođu podignuti nalaze. Sve to treba staviti evo za jedan stol i pokušati, ali oko toga moramo imati konsenzus. I neko od tih pitanja vezanih za reformu zdravstva bi trebalo ići jednog dana na referendum da građani o tome odluče.
Hvala. I posljednja replika Krešimir Bubalo. Izvolite kolega.
Hvala lijepo. Naime, kolegice Kosor nije vidljiva u proračunu štednja, nje nema nigdje. No, kada pogledamo po svim stavkama u proračunu i svim ministarstvima onda vidimo zanavljanje voznog parka u svim ministarstvima. No poruku jasno šalje premijer i Vlada Republike Hrvatske koji proračun Vlade RH dižu za 22%. No, lijepo ste uočili, a to sam se i ja dotakao u raspravi, Direkcija za korištenje službenih zrakoplova povećava si iznos za 81% i tome nije kraj, u 2015. još se planira povećanje za 16%. Pa vjerojatno nam premijer misli cijele godine biti u zraku.
Hvala. Odgovor, izvolite kolegice Kosor.
Zbog da povećavanja Direkcija za upravljanje službenim zrakoplovom uvijek strši zato što se zna tko ga može koristiti. To je vrlo uzak krug osoba, prema tome ja vjerujem da će nam ministar dati obrazloženje zašto je to tako. Naravno s druge strane uočavamo povećanje stavke za kupovinu automobila, ali treba isto tako reći i zato je važno da to Vlada dobro obrazloži jer je važno da se i policija i sve druge službe voze u sigurnim automobilima, ali je nužno prethodno o tome dobro informirati javnost. I kad se govori o proračunu naravno onda svaku stavku do detalja pozorno objasniti, ako treba i stotinu puta. Međutim, sve ono što nije potrebno, sve ono što se ne mora ovog trenutka zalažem se da se od toga odustane i u ovom proračunu.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba nacionalnih manjina Deneš Šoja. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče Sabora, gospodine ministre sa suradnikom, kolegice i kolege. U svezi prijedloga Proračuna RH za 2014. godinu želim reći sljedeće: u obrazloženju proračuna između ostalih stoji, citiram: "Predloženi iznosi sredstava koja se u državnom proračunu osiguravaju za potrebe nacionalnih manjina temelje se na analizi programa udruga i ustanova nacionalnih manjina koja kontinuirano pokazuje pozitivan razvitak i pozitivne učinke." Ja se sa ovom konstatacijom apsolutno slažem. "A sve vezano za integraciju nacionalnih manjina u hrvatsko društvo", a to je u svemu tome vjerojatno najbitnije. Indeks od 93,9% pokazuje smanjenje od cca 6% u 2014. u odnosu na 2013. što je za nas apsolutno i prihvatljivo s obzirom na situaciju koja je prisutna vezano za proračun u ukupnosti. Savjet za nacionalne manjine sukladno odredbama Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina raspoređuje sredstva temeljem utvrđenih kriterija baziranih na prezentiranim programima. Savjet za nacionalne manjine daje potpore za područja informiranja, izdavaštva, obrazovanja, kulturnog amaterizma, kulturnih manifestacija kao i ostvarivanje pretpostavki za ostvarenje kulturne autonomije što je također vrlo bitno. Uredu za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Vlade RH također su osigurana potrebita sredstva u 2014. godini kako bi uspješno mogla nastaviti aktivnosti na provedbi Ustavnog zakona o pravima nacionalnih manjina i realizaciji preuzetih obveza iz međunarodnih ugovora. Dozvolite mi i nekoliko riječi o položaju manjina s aspekta njihovih egzistencijalnih problema napose manjine koju zastupam u ovom Visokom domu. Naime, velika većina pripadnika manjina koju ja zastupam živi na područjima od posebne državne skrbi i to u ruralnim sredinama gdje stanovništvo uglavnom živi od poljoprivrede. Dobro je znano da posljedice ulaganja u poljoprivredi znači neminovno smanjenje radnih mjesta. Izlaz je za egzistenciju na tim područjima zapošljavanje u uslužnim djelatnostima i raznim vidovima turizma. Međutim, nezamislivo je ostvariti razvoj i zapošljavanje i u spomenutim djelatnostima bez izgrađene kvalitetne infrastrukture i objekata društvenog standarda. Moram naglasiti da se puno učinilo, puno uložilo na tim područjima u zadnjih nekoliko godina, međutim rekao bih da ne i dovoljno. Ukoliko se ne bude nastavilo s ulaganjima saniranjem posljedica rata neka sela u potpunosti će nestati, naprosto izumrijeti. Navest ću samo nekoliko primjera projekata objekata koje bi bilo neophodno realizirati. Vezano za ove projekte i objekte osobno sam prezentirao zamolbe određenim ministarstvima, a jednom i direktno proračunu. Nažalost, zasad još nije našlo mjesta u proračunu, ali se nadam da će biti određenog razumijevanja. I sve to zbog toga da se stvore bolji i prihvatljiviji uvjeti za normalan život u tim sredinama gdje živi najveći broj pripadnika te manjine. Na planu gospodarskog razvoja napose kontinentalnog turizma za koji postoje svi uvjeti i resursi moram spomenuti Kopački rit i vinske ceste Baranje. Ne znam tko je od vas bio dosad u selu Kopačevu, Kopački rit je jedno a to malo ribarsko selo je nešto drugo. Ako niste bili navratite, mislim da će biti poprilično mučna slika što se tiče izgleda i infrastrukture i sveg ostalog toga sela. Baranja je omeđena rijekama Dunavom i Dravom, jedino naselje, selo na rijekama, preciznije na Dunavu u Baranji je Batina. Na rijeci Dunavu u Batinji već gotovo tri do tri i pol godine traju radovi na izgradnji pristaništa za putničke brodove na Dunavu. Ukoliko u 2014.godini se završi pristanište što može biti upitno, pribojavamo se što će turisti u jednoj još uvijek poprilično devastiranoj sredini gdje ne postoji praktički ni jedan ugostiteljski objekat za prihvat i smještaj turista. Nažalost to je činjenica, ali i nadamo se boljemu. Nadalje moram spomenuti selo Lug gdje živi najveći broj pripadnika Mađarske manjine, selo koje ima sve uvjete za razvoj vjerskog turizma, bez objekta doma kulture i bilo kakvih uvjeta za prihvat i smještaj gostiju turista. Također ne mogu a da ne spomenem Laslovo što je praktički Vukovar u malome, po razorenosti i po žrtvama i gdje određeni objekti društvenog standarda kao i sakralni objekat nije do kraja saniran. Učinjeno je dosta ali naglašavam još uvijek nedovoljno. Shvaćam poteškoće koje nas prate kao i trenutne poteškoće, međutim u ovom prijedlogu proračuna ima određenih stavaka koji potvrđuju da sredstava ipak ima. Ja bih sad htio da se unaprijed izvinem svima, ovdje ću spomenut nekoliko stavaka, jer to radim u dobroj namjeri, jer sam proučio proračun i drago mi je da se na jadranskoj obali od Dubrovnika do Umaga radi, gradi i nezaposleni iz Baranje od 5 mjeseca do 9 dobar dio njih tamo zarađuje svoj kruh, prema tome nemojte da me krivo shvatite, ali moram ovdje ipak reći određene cifre koje stoje u proračunu kako bi malo napravili bar u perspektivi jedan mali zaokret prema Istoku Hrvatske, odnosno krajnjem Istoku koji se zove Baranja. Recimo Lučkoj upravi Dubrovnik sa 12 milijuna osigurava se 15, vjerojatno su stvorene obaveze, krediti itd., ništa protiv nemam. Lučkoj upravi Ploče sa 20 ide na 35, također sigurno se uložilo u luku što nemam ništa protiv. Lučkoj upravi Rijeka sa 53 na 105, i tu su stvorene obaveze, Trajektna luka u Zadru 223 milijuna ali kod svih tih stavaka ima još i peta i šesta, prema tome očito određenih sredstava ima, ja to pozdravljam, nemam ništa protiv. A kad gledamo objekte društvenog standarda također ima određenih sredina gdje se participira u izgradnju tih objekata, tu bih možda nabrojio, Sisak, Split, Varaždin, Bjelovar, itd., itd. Očito da određenih sredstava ima, no nemam ništa protiv ni jednih al me malo ne da me boli ili smeta, govorim zbog toga da bi u perspektivi trebalo uzeti malo u obzir i Istok Hrvatske, to ću pokrijepit još sa sljedećim podacima. Gledao sam ove pokazatelje o sintetičkim pokazateljima u razvoju gdje sam se iznenadio kada sam primijetio da grad Osijek koji je na Istoku, smatra se najrazvijenijim centrom ispred sebe po razvijenosti ima 93 lokalne samouprave, što općina, što gradova a da ne govorim da sa tog našeg područja i županija i drugih slavonskih županija iznad prosjeka republike praktički prema ovom iskazu nema niti jedna lokalna samouprava. Tako da sve su to argumenti koji govore u tom smislu a ja molim sve vas od Dubrovnika do Umaga ako je vjerovat ovim podacima da se u perspektivi pokaže određeno razumijevanje, doista prema tom istočnom dijelu i da se ti naši zahtjevi pokušaju polako rješavati da bi se mogli priključiti i da te škare ne budu tako velike između razvijenih i manje razvijenih. I na kraju, s tim ću i završiti. Ovdje u ovom visokom Domu više puta se vodila rasprava o položaju Hrvata van granica, ali nikada o položaju Hrvata u matičnoj zemlji mojoj, i u Mađarskoj, ja znam kakav je njihov položaj, kakva je situacija tamo, manje-više je to riješeno i mislim da imaju određeni standard svoj. Ja ne tražim da Mađari u Hrvatskoj dobiju sve to jer ima niz drugih momenata i poteškoća. Međutim možda je i to jedan od argumenata da se malo i to uzme u obzir jer moja matična zemlja Mađarska nit je bogatija po određenim pokazateljima, nit je ekonomski razvijenija od RH i to bih ja evo na kraj naglasio sa jednom zamolbom doista da se prema Istoku ubuduće, odnosno krajnjem Istoku a taj krajnji Istok se zove Baranja i nešto Ilok možda istočnije razmotre naši zahtjevi i da se pokaže određeno razumijevanje. I unaprijed hvala.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku, Boro Grubišić, izvolite.
Kolega Šoja, mi smo prijatelji kao saborski zastupnici i ja vas razumijem i poštujem kao saborskog zastupnika i predstavnika nacionalne manjine iz jedinice iz koje ste izabrani. Također sam živio u Bosni pa poznam i bošnjačku nacionalnu, znam što i talijanski, dakle vrlo sam da kažem u neku ruku sa ljudima iz svih nacionalnih manjina vrlo da kažem prijateljski i blizak. No kriza, recesija pogađa građane pojedinačno. Dakle bez obzira na pripadnost nacionalnoj manjini, bilo kojoj drugoj manjini, bilo na vjeru, seksualno ili bilo koje drugo opredjeljenje građani su pojedinačno pogođeni. Za institute dakle za institucije i neke nacionalne manje su izdvajanje iz proračuna ovdje predviđene. Evo vi ste naveli primjer Hrvata izvan RH i vjerujte mi na odboru, gospodin Šuker je predsjednik zna, da je za ovu 2013.za kulturno umjetnička društva i kulturu Hrvata izvan RH za njihova društva u RH izdvojeno milijun kuna, ove godine. nagodinu to izdvajanje je nula kuna, ove godine, a lani milijun kuna. tako da rasprava je odlična pogotovo što je Baranja zajedno sa cijelom Slavonijom i dijelom Srijema, našim hrvatskih dijelom Srijema u istoj poziciji dakle jednako su pogođeni u Slavoniji i pojedinačno i Mađari i Slovaci i Česi i svi ostali kao i većinski hrvatski narod, dakle pojedinačno svaki građanin Slavonije i Baranje. Dakle o tome govorim. A evo ova Vlada je našla određene načine u proračunu da smanji institucijama mađarskim i ostalim nacionalnim manjinama dakle institucijama a ne ne kažem građanima, građani loše žive bez obzira na nacionalnu ili bilo koju drugu pripadnost.
Hvala. Vrijeme. Imamo odgovor kolega Šoja. Izvolite.
kolega ja mislim da se nismo do kraja razumjeli. Ja nisam govorio o tome da iz proračuna za Hrvate van granice Hrvatske da se izdvaja puno ili manje itd. nemam ništa protiv. Ja sam samo želio naglasiti situaciju u kojoj se Hrvati nalaze u mojom matičnoj zemlji i to mi je drago da je tako i mislim da nema posebnih potreba da RH posebno neka veća sredstva izdvajana Hrvate u Mađarskoj. To sam htio reći. Nego malo ukazati na to da kod određenih investicija i ulaganja itd. nije zgoreg da se eventualno nekad i ta činjenica uzme u obzir. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime predlagatelja pet minuta ministar Slavko Linić. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo nakon izlaganja klubova jedan kratki osvrt vezano na sve vaše rasprave. kratko koliko rezervi imamo u prihodovnoj strani proračuna. sve ono što smo dali privredi, pa ću ja kratko nabrojiti. 2,5 milijarde su iznosi smanjenih doprinosa to je dano za potporu privredi, nakon toga dali smo dali smo također olakšicu neplaćanja poreza na dobit za reinvestiranu dobit. U ovoj godini oko 900 milijuna kuna 2 tisuće subjekata je prijavilo 6 milijardi kuna poreza koji su reinvestirali. U ovoj godini može se očekivati i više. Treće, zaboravljamo da smo od ove godine počeli i dali mogućnost da se poveća ulazak u PDV na 230 tisuća kuna, inače je bilo 80, koristilo 27 tisuća subjekata koji su iz PDV-a se vratili u obračun bez PDV-a i to je ogroman iznos manjka u proračunu. Smanjenje PDV-a u turizmu 1 milijarda i isto tako smanjenje parafiskalnih nameta. Samo u poreznom dijelu dali smo privredi 4,5 milijarde. Ali nismo samo tu rješavali probleme u privredi. Rješavali smo nelikvidnost 3 milijarde 7,5 tisuća poduzetnika reprogram. Isto tako predstečajnu nagodbu 5.400 korisnika 3 milijarde samo od strane države 21 milijardu riješeno ukupno neriješenih financijskih odnosa. Isto tako milijardu 700 milijuna iz onih 3.300 plaćenih zdravstvu podmireni su dugovi prema gospodarstvu. I da ne govorim o tome da sam ulazak u EU 1.7.donosi godišnji efekt po osnovu neplaćanja carine a to je opet olakšica i privredi koja je negdje preko jedne milijarde na godišnjoj razini, pa uzmimo da je 50% građana, 50% privrede. I da ne govorimo koliko je efekat … koji je nova metodologija obračuna kod PDV-a za građevinarstvo. Sve su to poticaji privredi. I ako ta privreda, a zove se privatni sektor još uvijek nema mogućnosti da poveća izvoz i da krene investicija a onda je samo pitanje a što bi još to trebalo dati? Jel osnovno je da li ova Vlada ima program za gospodarstvo? Da, gospodo 5 milijardi manje prihodovne strane. I to je ono što svi smatraju da smo pretjerali, to je bitka za konkurentnost ali je to onda i ocjena ove Vlade da je privreda u katastrofalnom stanju. A zašto? Zato što nije bilo pravih poteza 2008.kada je počela kriza, zato što je privreda ulagala u nekretninski biznis a ne u proizvodnju i uslužni sektor. I neovisno o tome ova Vlada troši pet milijardi svojih prihoda za oporavak, sustavno i mnogim metodama. Ali tu je onda odgovor zašto se smanjuje u ovoj godini stave i na Ministarstvu prometa jer se smanjuju subvencije i na Ministarstvu gospodarstva jer se smanjuju subvencije jer je riješena brodogradnja i nema više subvencije za brodogradnju. I nema više subvencije ni neće biti ni za tekstil, ni za drvo jer su ovo mjere privrede koje se daju kroz porezne i politike bitke za likvidnost a ne poticaja koji inače nije ni prihvatljiv za Europsku uniju. Toliko o djelu koji se odnosi na prihodovnoj strani. O rashodovnoj strani vrlo jasno da, ova Vlada provodi uštede na plaćama, subvencijama, materijalnim rashodima. Ali vrlo jasna poruka, nema restrikcija na mirovini, nema restrikcija na socijali i zdravstvu. Tu trebaju reforme no o tome ću u drugom dijelu.
Hvala. Imamo dvije replike. Prvi se javio Ivan Drmić izvolite kolega.
Poštovani gospodine ministre, e ja ću iskoristiti ovu priliku da bih rekao nekoliko riječi o prihodovnoj strani proračuna. Vama se ne može osporiti da kao ministar financija ne dajte puno toga od sebe da na taj način kažem da taj proračun koji se izglasuje ovdje u Saboru bude u neku ruku održiv u sljedećoj godini. Isto tako ovim rebalansom popravljamo nekakve greške koje su bile u vašim promišljanjima ili našim promišljanjima što će se i na koji način u ovoj godini ostvariti u Republici Hrvatskoj. Ja bih jednu manu ovog i onih prošlih proračuna na prihodovnoj strani iskazao, to je prihod od vlastite imovina. Činjenica je da je Republika Hrvatska možemo reći relativno bogata zemlja određenom imovinom, to su razni objekti, zemljišta, ima i različitih poduzeća koja nisu do kraja privatizirana. Tako da kada vidim tu prihodovnu stranu proračuna vidim da je to jedan zanemariv vid prikupljanja novaca u korist države. Odnosno porezi koji su prikupljeni od vlastite imovine su toliko mali da su zanemarivi u odnosu na sve ostale prihode. Ja bih vama postavio jedno pitanje da li planirate nešto poduzeti na tom polju. Ja mogu navesti i primjer u Đakovu odakle dolazim da ima zgrada bivše, pravna zgrada bivšega PIK-a koji je od 2001. godine vlasništvo države Hrvatske koji je u sanaciji pripalo državi i svih ovih 12 godine od te zgrade država ima samo trošak, zgrada se iz godine u godinu devastira. I jednostavno taj objekat umjesto da nosi određeni prihod ili barem da ga država koristi pa da nema nekakve zarade na njemu mi i dalje minimum 300 do 500 tisuća kuna godišnje skupimo drugih poreza i drugih prihoda da bi podmirili dubioze i gubitke koje proizvodi ta zgrada koja leži i svake godine sve više propada u gradu Đakovu.
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Slažem se sa zastupnikom Drmićem a vezano za prihode od imovine. Da, zaista prihodi od imovine su mali. Ono što sve moramo preispitati to se prije svega odnosi na koncesioniranje i omogućavanja mnogima ogromni broj djelatnosti u Republici Hrvatskoj, od korištenja voda, rudnika, kamena, šuma, da ne govorim pomorskog dobra i vodnog dobra. Sve su to koncesije i naknade za koncesije koje su zaključivane i u vrijeme pretvorbe i privatizacije pa su tom dijelu bile potpuno neadekvatne. To je nešto što se kompletno mora potpuno promijeniti. Što se tiče upravljanja imovine, da, sa strategijom koja je ovdje u Saboru usvojena potpuno se drukčije prilazi upravljanju. Nastojati će se sve nekretnine koje nisu u funkciji koje ne trebaju ili prepustiti jedinicama lokalne samouprave ili prodati. Nema potrebe da se nanosi šteta. Nema potrebe. I isto tako kada govorimo o imovini a tiče se dionica. Ono što ne treba biti će prodano i prepušteno na upravljanje onima koji mogu više doprinijeti i ulaganju i uvođenju. U 2014. to su posebni programi i svjedočiti ćete koliko će biti promjena u tom dijelu. Samo Ministarstvo financija se posebno vodi računom koncesioniranja i visina koncesija je preračunavanje u tom dijelu jer smatramo ušli smo u europsko tržište i želimo jednostavno imati konkurentne odnose u tom dijelu. Kada govorite o nekretninama evidentno je da će biti bitnijih promjena u dijelu imovine države a što ćemo sa imovinom privatnika koja stoji prazno pa se pojedini načelnici općine žale da ne plaćaju niti komunalnu naknadu jer su po zakonu oslobođeni.
Hvala. Druga replika Krešimir Bubalo. Izvolite kolega.
Hvala lijepa poštovani ministre. Mi često znamo i pohvaliti ono što radite na prihodovnoj strani. I radili ste dosta stvari od kojih se godinama bježalo. No na rashodovnoj strani očekivao sam da ćete imati veću potporu premijera i da ćete zaoštriti olovku i rezati, puno je stavki u proračunu na rashodovnoj strani koji se mogu rezati i bolje da smo to učinili ove godine nego da čekamo europsku komisiju ili neke teže godine. No ono s čime nismo zadovoljni to je rok plaćanja 60 dana, on se ne provodi u djelo kada govorimo o resornim ministarstvima hrvatskim javnim sustavima pa do pojedinih trgovačkih lanaca i privatnika. No isto tako osjećamo na terenu da predstečajne nagodbe koje vi često ističete kao dobru stvar da povlače u predstečajnim nagodbama oni nezdravi da povlače zdravi dio gospodarstva. No, kada govorite i u otpisima koje ste imali ja bih razumio da ste ulazili u kapital sa onim prihodima koji su bili državni prihodi, no to se nije događalo, događali su se i otpisi. A još jednom bih vas podsjetio na jedan stečaj koji dugo traje a to je stečaj gradske banke kojoj mora doći kraj.
Hvala. Odgovor, izvolite ministre.
Vrlo kratko, predstečaj, ponovno ponavljam, u predstječajnim postupci uspiju ako se vjerovnici dogovore. A to su i banke i mali dobavljači i veliki dobavljači i država i vlast. Samo tada uspijevaju. I vrlo je jasna poruka svima onima koji se žale da gube. Nikome nije zapriječeno da podnese zahtjev za stečaj. Tko god misli da će dobit u stečaju više nek ne ulazi u predstečajnu i prije nego se pokrene postupak predstečajne nek pokrenu stečaj. Osnovno je, ako se invalidnim pravnim osobama radili imat će problema jer neće naplatit svoja potraživanja. Rezultati predstečajni su kad su najveći otpisi naplati se 70%. Stečajevi nakon 10 godina donose 3%. Mi trećih postupaka u naplati potraživanja nemamo i prema tome probajmo shvatit, nije problem predstečaj, rekao sam vam u ovoj godini 5400 zahtjeva, već je riješeno 4400. Riješeno u jednoj godini, u istoj godini kad su nastali. Usporedite to sa stečajevima koji se 10 godina rješavaju. Da smo pokrenuli stečajeve 5400 predmeta u idućih 10 godina ne bi bilo riješeno. To su bitne razlike u ovakvim postupcima, ali mora postojat volja. Nema li volje, nema ni rezultata. Što se tiče Gradske banke Osijek ona će biti završena jer smo pokrenuli kaznene progone protiv stečajnog upravitelja koji zloupotrebljava svoj položaj, ali i protiv suca koji sve to omogućava. To smatramo je neprihvatljivo, to je trošenje novca. 400 milijuna kuna potrošeno na stečaj umjesto za vjerovnike i nitko ne može objasnit da je to zakonom pokriveno. To su nedozvoljive radnje.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Josip Borić, izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi ministre. Pa evo da i ja nešto kažem zašto ćemo potrošiti 127 milijardi kuna u 2014. godini, zašto proračun sa rastom deficita, sa rastom rashoda i prihoda, sa rastom ukupnog javnog duga. Otkako je koalicija došla na vlast svi su ostali bez dodatnog dijela prihoda, i tvrtke i građani. Na dobitku su i prema ovom proračunu administracija i birokracija. Vlada je u financijskom, da ne kažem računovodstvenom smislu odradila dio posla, ali unatoč nekim mjerama zakazale su privatne investicije. Zbog toga nema novih radnih mjesta. Dugogodišnjoj krizi i dalje se ne nazire kraj, a proračunska rupa postaje sve veća. Stoga je potrebno naći krivca za nju. Za Vladu je to na prvom mjestu HDZ, na drugom privatni sektor koji jednostavno odbija investirati i zapošljavati radnike iako se država prema izjavama iz Vlade restrukturirala i spustila im milijarde kuna pomoći. Pogledajmo malo detaljnije to restrukturiranje. PDV je s 1.3.2012. podignut s 23 na 25%, to nije pomoglo. Ukinuta je nulta stopa PDV-a, ni to nije pomoglo. Oporezuju se dividende, ni to nije pomoglo. Rasle su trošarine, ali ni to nije pomoglo. Trenutno je Hrvatska druga zemlja u Europskoj uniji po visini opće stope PDV-a, a treća ili četvrta po visini međustope PDV-a. Rasle su sve cijene energenata, benzin, plin, električna energija. Ne treba zaboraviti da kada cijene energenata rastu, rastu i troškovi proizvodnje te posljedično i cijene svih povezanih proizvoda, od transporta do hrane. Međustope na pojedine proizvode jesu smanjene, nakon nekog vremena su ponovo i povećane. Smanjeni su i doprinosi za zdravstvo sa 15% na 13%, no ne zaboravimo da je opća stopa PDV-a podignuta tj. porasla je, a nulta stopa ukinuta. Ako pogledamo strukturu poreznih prihoda, možemo vidjeti kako je Vlada podigla upravo one poreza koji čine glavninu proračunskih prihoda. Prihodi od doprinosa za zdravstvo su manji, djelomično jer je stopa smanjena, djelomično jer je broj zaposlenih 40 000 manji nego u istom razdoblju 2011. godine, ali sve to zapravo je po meni mazanje očiju jer smanjenje doprinosa za HZZO bez konkretnog restrukturiranja HZZO-a znači da se manjak planirao nadoknaditi iz poreza poput PDV-a i trošarina. To nam i ministar uvijek govori. To konkretno znači, ako imate mjesečnu neto plaću 5500 kuna za zdravstvo godišnje uplaćujete oko 1920 kuna manje zbog smanjenja zdravstvenog doprinosa, ali ćete kroz ostale poreze platiti oko 2500 kuna više za sanaciju dugova u sustavu javnog zdravstva. Dakle restrukturiranje zdravstva zapravo u biti nema, samo pokrivanje gubitaka od 2,5 milijarde iz privatnog i dobrim dijelom državnog sektora. Ne zaboravimo da je država najveći poslodavac. Ukupno porezno opterećenje nije spušteno nego je podignuto. Aktualna Vlada govori da restrukturira javna poduzeća, zdravstvo, da je riješila pitanje brodogradnje. To restrukturiranje platili su zaposleni i svi građani Republike Hrvatske. Drugim riječima, osoba s prosječnom mjesečnom neto plaćom od 5500 kuna jedan cijeli mjesec radi isključivo da pokrije nove minuse zdravstva, zračnog prometa, HŽ-a, HEP-a, brodogradnje i da ne nabrajam dalje. Gubici brojnih državnih monopolista i dalje se na razne načine financiraju proračunskim novcem bez ikakvog poboljšanja u kvaliteti njihove usluge. Država je dakle uspješno zadržala populistički status quo, a troškovi opet padaju na privatni sektor i građane. Da stvari budu još gore, Vlada je utvrdila da je pogoršanje ekonomske situacije tj. stanja u državnom proračunu prouzročenom smanjenjem pojedinih poreza poput međustope PDV-a te je isti ponovno korigirala na 13%. Mjere štednje koje su se sastojale od dizanja poreza i pokušaja obustave rasta nabujalog proračuna prebacuju se na nastavak rasta proračuna uz dodatno dizanje poreza. Ukupni proračun će do kraja 2014. povećati se za 7 milijardi u odnosu na onaj iz 2011. 2011. prihodi su iznosi tj. rashodi su iznosili 120 milijardi, 2014. 127, prihodi 2011. 107, prihodi 2014. projicirani 113. Vlada se također čudi i najavljuje ili opet povlači porez na nekretnine. Čudi se zašto je toliko uloženo u nekretnine. Kaže poticali ste potrošnju. No, očito je zaboravila na postojanje državne agencije koja se zove Agencija za pravni promet i posredovanje nekretnina APN koji i ovom Proračunu za 2014. na svojoj poziciji ima samo 324 milijuna kuna. Od toga za poticanje stanogradnje 240 milijuna kuna. Sjećam se vremena ovdje u Saboru kada su se mnogi saborski zastupnici, stranke natjecali u tome tko će više hvaliti mjere koje su išle u poticanu stanogradnju. Toga je bilo. Na žalost, danas slušamo obrnuto. Radili ste krivo, poticali ste potrošnju. Socijalna država i dalje smatra da sav prihod koji zaradite prvenstveno svojim prihodom tek onda vašim. Dakle, smanjenje porezne stope sa 25 na 10, izjavama odgovornih je predstavljeno kao državnu pomoć radnicima i poslodavcima a ne smanjenjem apetita države prema našem novcu. Sve što zaradimo pripada prvenstveno majci Domovini, sav naš trud prinosimo njoj, a tek njenim milosrđem dio toga smijemo zadržati za sebe. A to kako ćete trošiti i o tome država vodi brigu. Vladu zanima gdje su gospodarski rast i investicije. Zaista je indikativno da pružene investicijske prilike u Hrvatskoj rijetko žele iskoristiti bilo domaći, bilo strani investitori. Gospodarskog rasta nema u državama bez adekvatnog poštivanja privatnog vlasništva i efikasnog sudstva. U državama gdje se porezna olakšica smatra donacijom benevolentnih vladara. Investicija nema u državama čija vlast tvrdi da bi investitorima koji uspiju ostvariti profit zbog toga trebalo podignuti poreze, gdje se porezne stope i investicijski rizik mijenjaju svakih par mjeseci a već se najavljuju i neki budući porezi pa onda opet priča da će biti povučeni. Sve to nisu mjere za spas ili pomoć poduzetništvu ili građanima. Trenutna Vlada došla je na vlast u vremenu koje nije lako, s time s svi slažemo, ali i s razmišljanjem o očuvanju postojećeg stanja i strukture proračuna, te bez nekih zaista vitalnih reformi u funkcioniranju i potrošnji države. I na polovini mandata ne treba očekivati da će se stvari uskoro okrenuti rješenjima koja su dugoročno pozitivna. Ovaj proračun ne mogu podržati, jer ne mogu nikako shvatiti strategiju i ciljeve Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU. To je i u proračunu za 2014. ministarstvo koje opet ima na svom razdjelu manje sredstava nego Ministarstvo kulture. Ministarstvo kulture 792 milijuna, Ministarstvo regionalnog razvoja 766 milijuna. S takvim sredstvima nije moguće razvijati potpomognuta područja ove države, s takvim sredstvima nije moguće ostvariti povrat sredstava iz fondova, s takvim sredstvima zaustavljen je građevinski sektor i na taj način dugoročno izgubljen i velik broj radnih mjesta. Dok ministar jučer kaže zaustavit ćemo zajmove, neke koji su u tijeku, koji su po državu nepovoljni vratit ćemo jer imamo sredstva europskih fondova. Sve i jedan zajam od EIB-a 1, 2 i 3, od CEB-ova. Svi se nalaze na pozicijama Ministarstva regionalnog razvoja. Ja ne znam da li ne postoji dobra komunikacija, ali vjerojatno je to ipak po meni jedan dobar izvor sredstava po povoljnim kamatama koje su itekako u vremenima koja su prošla na žalost bila velika pomoć lokalnim samoupravama, općinskim načelnicima i gradonačelnicima da riješe neke svoje infrastrukturne probleme. Mi ćemo kroz ovaj proračun, a vidljivo je to iz njegovog izvršenja tj. projiciranih obaveza po kreditima plaćati kamate i na neke tvrtke koji su uzimani 2000., prve, druge, treće pa je zaista i nevjerojatno da moramo vraćati sredstva za Viktor Lenac, za PIK Vrbovec, nekakve kredite KFV-a koje su uzimale željeznice i uvijek to tumačimo na jedan suptilan način, uvijek je netko drugi kriv. Ova Vlada na žalost kupit će i u sljedećoj godini nekoliko kilometara novih automobila. U ovoj godini to je bilo petnaestak kilometara. Sva ministarstva, agencije bez problema imaju stavke za održavanje i obnovu voznog parka. Mislim da postoje područja u kojima se može štedjeti, ali da je ovaj proračun određen sasvim jednom drugom smislu i zbog toga ga ne mogu podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo dvije replike. Ivan Šuker, izvolite kolega.
Ma kolega Borić, da raščistim ovu mistiku oko oslobađanja gospodarstva 2% doprinosa. Tko od toga ima najveću korist? 240000 zaposlenih koji primaju plaću iz državnog proračun to je trošak države oko nekakvih 550 do 600 milijuna manje svake godine sa osnova 2% zdravstvenog doprinosa i to se na kraju krajeva može vidjeti iz proračuna 2012., 2013. godine. Tko je sljedeći na toj listi? Državna poduzeća. Imaju relativno visoki prosjek plaća i s obzirom da znamo šta je osnovica za obračun zdravstvenog doprinosa, dakle njima su se smanjili troškovi za plaće. Isto tako, jedinice lokalne samouprave. A ako se maknemo iz toga, da tako kažem državnog sektora tko je sljedeći koji ima visoke plaće? Osiguravajuća društva. Dakle, ne bankarski financijski sektor, uz osiguravajuća društva, leasing društva itd. sljedeći je bankarski sektor. Nakon bankarskog sektora su telekomunikacije, jer kojima ne samo da smo smanjili zdravstveni doprinos 2% nego smo ih i oslobodili poreza zapravo ukinuli porez na SMS i na takav način im praktički omogućili još 400 milijuna. Da li su oni za tih nekakvih sve skupa kad se zbroji 500, 550 milijuna potaknuli nove investicije? Nisu. I kad tome još dodate energetski sektor i IT tehnologiju, onda će vam biti jasno da na žalost dobra ideja, neću reći to stalno govorim i otišla tamo gdje nema investicija. Dakle, država je sama sebi smanjila deficit za nekakvih 550 milijuna kuna samim time što je smanjila doprinos. Oni koji bi stvarno trebali poticaj da investiraju njima 20, 30 ili 50 tisuća kuna što će platiti manje zdravstvenog doprinosa nažalost nije nikakav poticaj za investiciju.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Borić.
Kolega Šuker slažem se, pojedinačno to njima nije, međutim politika tvrdi da je to ipak 2,5 milijarde u ukupnosti. Ja sam rekao da je i država kao najveći poslodavac sa svojim državnim službenicima i sebi omogućila manje troškove. To ste vi na lijepi način objasnili. Ali sam i rekao to da na plaći od 5,5 tisuća kuna mi sa smanjenim zdravstvenim doprinosom godišnje ćemo platiti manje 1 920, ali sa svim porezima, opterećenjima, sa poskupljenjima koja su se desila i na trošarinama i na svim ostalim mogućnostima mi ćemo dodatno platiti 2,5 tisuće kuna. A restrukturiranja HZZ-a nismo vidjeli. Ministar najavljuje reformu zdravstva za sljedeću godinu. Na nama ostaje da kao i svi ostali vjerujemo u to iako smo već unaprijed s obzirom na protekle dvije godine skeptični i bojim se da mi zaista možemo ostvarivati u ovakvom stanju kakvom nam je gospodarstvo ovakvu razinu prihoda koja je kažem za 6 milijardi u prihodima veća nego 2011. godine.
Hvala. Srđan Gjurković, replika. Izvolite.
Poštovani kolega vi kažete nezaposlenost je veća 40 tisuća osoba registriranih na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje u odnosu na 2011. ako se ne varam. Vi zaboravljate da smo mi u pripremi Zakona o predstečajnoj nagodbi zatekli 25 tisuća obrtnika i oko 29 tisuća pravnih osoba ili možda sam zamijenio brojeve, ali nisam zamijenio da je to cca 70 tisuća ljudi koji su bili tzv. zaposleni a u tvrtkama ili obrtima blokiranim do 365 i više dana. I što vi mislite, gdje su tih 70 tisuća tzv. zaposlenih završili nakon što u biti je pravna država počela funkcionirati i ti su porezni obveznici morali prekinuti očito radne odnose sa tim ljudima koji nažalost dugo vremena nisu primali plaću i naravno da su onda završili na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje. Prema tome, u tom raščišćavanju jednoga stanja u gospodarstvu došlo je u situaciju da oni koji su umjetno bili zaposleni u biti su došli tamo gdje nažalost su trebali i prije biti, a to je HZZ. A sama činjenica da razlika između 40 tisuća i 70 tisuća koji su bili blokirani u firmama očito je jedan dio i našao zaposlenje ili samozaposlenje.
Hvala. Odgovor, kolega Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Gjurković gledajte mi, ja sam rekao da je razlog manjim prihodima HZZ-a ne samo smanjenje doprinosa za 2% nego i tih 40 tisuća novo nezaposlenih koji su očito bili negdje zaposleni. Taj broj će sigurno rasti, ja sam to usporedio u ovom vremenu u kojem jesmo. Zašto će rasti? Jer on i ovakav kakav je nije istinit. Po izvješću sa HZZ-a vidljivo je da je samo u 10. mjesecu 12 tisuća ljudi izbrisano. Oni nisu zaposleni radi raznoraznih zakonskih normi. Ili se nisu prijavili ili nisu otišli na nekakav seminar ili nisu obavili nekakvu dužnost koju su imali kao nezaposleni i njih HZZ briše. To i sami priznajete. Znači da ova brojka koju imamo danas 356 tisuća možda u stvarnosti jest i puno veća. Što ne znači kažem da nije istinito ono što sam rekao da mi sveukupno više plaćamo s obzirom na raznorazna povećanja u odnosu na ono što je smanjeno na prosječno jednoj neto plaći od 5,5 tisuća kuna. A država je tu prelijevala kako se ono popularno kaže iz šupljega u prazno.
U ime predlagatelja ministar financija Slavko Linić. Izvolite ministre.
Ne želeći ulaziti u polemiku sa zastupnikom, ali vrlo jasno u svih tih odricanja 5 milijardi u korist vrlo teške situacije u gospodarstvu i borbu za osposobljavanje tog gospodarstva da očistimo ono što je bilo potpuno pogrešno, što je bilo opasno za zdravi dio gospodarstva da taj dio maknemo, da jednostavno riješimo se toga jer je to ono što je imalo zdravo gospodarstvo uništavalo. Da, to je nažalost vrlo teški posao jer morate otvoriti stečajeve, morate provoditi predstečajne postupke i morate ih na neki način prestati njihovu djelatnost da bi nelojalnom konkurencijom uništavali ono malo gospodarstva koje djeluje. Pa i u toj teškoj situaciji kad se odričemo enormnih sredstava koje zaista dajemo u gospodarstvo što nije bio slučaj 2009., 2010., 2011. kad je najviše trebalo. Neovisno o tome prihodi rastu. Odričemo se, nemamo gospodarskog rasta ali sa 7,4 milijarde 2011. prihodi su na 108,8 milijardi, 2012., 2013. će biti oko 110,5 i očekujemo 113 milijardi 2014. Rastu, uz sve to što se odričemo i što ulažemo napore da nešto učinimo. Je gospodo možete blatiti, prljati, ne prihvaćati, ismijavati nije problem, ali bio bih sretniji da ste bili odgovorni pa ste barem nešto mogli poduzeti da u tri najteže godine osposobite gospodarstvo da ne bude na ovakvom dnu kakvo je danas. U tome se razlikujemo. Ali istina Vlada čini sve i na rashodovnoj strani. Smanjila je plaće, tri godine imamo smanjenje plaća sa 22,7 milijardi 2012.na 22,4 u 2012.ovu godinu 21,7 imamo smanjenje 21 4 planirano za iduću godinu. Da uz svu inflaciju, uz sve probleme tih ljudi, jednostavno smanjuje se plaća. Da, Vlada provodi politiku i nastoji pokazat da se u tom dijelu može učiniti. Istina, tako smanjujemo i materijalne rashode, interesantno je tri godine, simbolična ali smanjenja, neovisno rastu energije i to plina, struje, neovisno rastu ja bih rekao i drugih troškova usluga radi porasta PDV-a tako stalno tvrdite, nama interesantno prihodi padaju. I isto tako kontroliramo subvencije i smanjuje subvencije iz razloga što smo riješili probleme u Brodogradnji, pri kraju su i problemi u željeznici i u zračnom prijevozu. Prema tome, da strukturnim problemima kojim se dvije godine bavimo smanjujemo udio subvencija. Al ono što jasno Vlada poručuje, u 2014.godini bitno što se mora načiniti, to je restrukturiranje zdravstva i sanacija zdravstva, ne pokriče gubitaka, restrukturiranja socijalnih davanja i objedinjavanje socijalnih davanja da socijalna davanja idu prema onomu kome treba a ne tko je prijavljen a bavi se i preprodajom na tržnici, nezakonitim ja bih rekao proizvodnjama i sve tako dalje, što uporno nastojimo smanjiti i skinuti sa socijalnih davanja ide i reforma obrazovanja. A to je sustav koji znači efikasnije i manji broj zaposlenih i manja cijena koštanja. Da, te reforme je Vlada pripremila i te reforme naznačuju i kako će izgledati, kad će se provesti i koji će biti efekti u naredne tri godine. To je dokument koji je Vlada pripremila uz ovaj proračun. A s obzirom da smo bili uspješni u restrukturiranju, jer znate nije lako poslati radnike Gredelja u stečaj, vi ste se toga bojali, niste htjeli ni Kraljevicu riješiti, bojali ste se. A mi velimo u 2014.ova koalicijska Vlada će provesti reforme da bi stabilizirala rashodovnu stranu.
Sad ćemo čuti replike, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, slušam vas vrlo pozorno i ne mogu se načuditi da na takav način nastupate u svome obraćanju. Dakle, govorite tri godine su prošle, niste napravili ništa da biste spasili gospodarstvo, to ste rekli je li? I to govorite tako lako a sami znate da je 2011.godina u kojoj treba završiti pregovore za pristupanje Hrvatske u punopravno članstvo, godina koja je također bila jedna od kriznih godina koje su iza nas ali te godine kao što znate BDP u Hrvatskoj bio na nuli, bila su dva pozitivna kvartala. Hrvatska Vlada je tada donijela gospodarski program, vi se toga sjećate i taj program uz sve kritike koje je doživio bio je jedini cjeloviti gospodarski dokument koji nažalost nismo mogli do kraja provesti. Ali taj je gospodarski program koji je tada donesen podrazumijeva i brojne reforme. Neke su i započete, smanjen je broj agencija. Smanjene su plače u javnom sektoru, smanjene su također bile i mirovine ako se toga sjećate. Provedeno je niz reformi. Da, to sve skupa nije napravljeno ne bi se onda u toj istoj godini koja je i također jedna od kriznih godina ne bi stvari i makroekonomski pokazatelji bili onakvima kakvi jesu. Ja ne tvrdim da je napravljen nekakav spektakularan potez i korak koji bi značajno olakšao situaciju u Hrvatskoj ali da je to tako crno kako vi govorite nije točno. zbog druge strane spominjete Kraljevicu, pa ja ne mislim da je stečaj Kraljevice najbolje rješenje za Kraljevicu. Ja mislim da je bilo drugačijih značaja za riješiti Kraljevicu. To što je jedna tvrtka u brodogradnji otišla u stečaj a postojale su i druge varijante da se kroz koncesiju … [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Naravno, treba donositi odluke. Natječaj za brodogradilišta raspisan prvi puta 2008., 2011.ste prestali funkcionirat, ni jednu odluku o brodogradnji niste donesli. Prema tome imali ste 8, 9, 10,0 11, četiri godine vremena da riješite i što ćete s Kraljevicom i što ćete s Trećim majem, i što ćete s Brodosplitom i što ćete s brodom Trogirom, 4 godine, gospodine zastupniče mi sjedimo ovdje dvije godine, 4 godine mi smo riješili to, a 2008.je raspisan natječaj, manje-više isti kupci, nema problema ako vi smatrate da ne trebam odgovorit, ne treba. Ali to je posao koji ste trebali odradit, to je posao koji košta 9 milijardi kuna ove građane. Zamislite da ste to riješili 2008.,da ste to riješili 2008.razloga nije bilo da ne riješite, tada ne bi imali još narednih pet godina 5 milijardi koje moramo dati u brodogradilište. Zašto? Jer da se to riješi 2008.tih 5 milijardi bi isplatili 9, 10, 11, 12 i zamislite ovu godinu 100% riješena brodogradnja. Oćemo o željeznici govorit? Vi ste plaćali iz proračuna plaće željezničara. Ako mislite da je to način restrukturiranja nemam komentara jer po vama vjerojatno ni Gredelj nije trebao u stečaj, da ne govorim još niz pratećih trgovačkih društva uz Hrvatske željeznice. Da, treba za to odluka, treba volje. I zato ja velim, ako smo to znali riješit što nije lako, budite uvjereni riješit ćemo i probleme u zdravstvu i socijali i obrazovanju. To je sigurno da će te reforme biti provedene i da ćemo u '14.-oj godini pokazati da smo u stanju stabilizirati rashodovnu stranu.
Hvala. Ivan Šuker replika.
Opet nervoza i opet galama. Socijalna davanja gospodine ministre OIB je uveden između ostalog i zbog socijalnih davanja. I kada pogledate Zakon o socijalnoj skrbi koji je predložen onda se neće postići ovo što vi predlažete. Zašto? U vlastitom ministarstvu imate projekat pogledajte u Odjelu za međunarodnu suradnju i u Ministarstvu socijalne skrbi da je jasno rečeno da samo povezivanje ako se neće ići na imovinski cenzus i na obiteljsko stanje se neće napraviti što treba. S obzirom da postojao OIB postavlja se pitanje zašto Ministarstvo socijalne skrbi nije uvezalo informatički ovo sve skupa? No, kažem to je vaša pravo da kažete. Masa plaća u državnom proračunu je za 550 milijuna smanjena zbog smanjena doprinosa. To je u masi plaća 550 milijuna. 2011.bez obzira što vi govorili mjere gospodarskog oporavka su dovele do toga da su dva kvartala imala pozitivan rast, a na godišnjoj razini je bila nula i možda da ste nastavili s tim mjerama dok ne dođete do vlastitih programa možda bi situacija bila drugačija. Međutim oko brodogradnje pa meni stvarno nije jasno da je ovo istina što vi govorite pa mi ne bi završili poglavlje brodogradnje ne bi završili pregovore. Vas je praktički dočekalo sve gotovo da potpišete ugovore. A kada govorite o tome koliko je koštala brodogradnja, gospodine ministre 2003.godine onih 8 milijardi koje ste vi tada kao potpredsjednik dali za sanaciju brodogradnje nisu dani keš novci nego se isto napravio deficit napravio se dug i vjerojatno ovim kreditima koji se danas reprogramiraju je i tih 8 milijardi kuna. Prema tome, spominjati 2008., 2008.nije bilo jasno definirano što će biti sa brodogradnjom, nije bilo jasno. To vi jako dobro znate isto kao i ja. A druga stvar, sjetite se ovdje rasprave o tome kada je grad Rijeka rekao da će dati jamstvo 3.maju jel država nije mogla dati jel Bruxelles nije dozvolio jer se to smatralo nelegalnim … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
O.k. dakle zbilja smo nesposobni, sada se obraćam vama zastupnici. Zamislite OIB riješen ništa nismo načinili, nema imovinskog cenzusa. Riješen je bio i sustav obračuna plaća, sustav, pa ja osobno se dvije godine mučim da taj sustav primijenimo, mučim se. Dobar dio ministara se muči. Zadnjih 6 mjeseci ministar obrane je izludio sa tim COP-om ali pazite sve je bilo riješeno samo mi smo glupi, nesposobni ne možemo primijeniti. Brodogradilišta, nisu znali što 2008.pa to je tragedija. Obećali su prodaju i objavili su natječaj jel je to bilo u ugovoru sa Europom,obećali su Europi. Znači oni 2008.nisu znali ali sve su nam pripremili. 2011.sve je bilo spremno. Ljudi moji, godinu i pol dana razgovora sa 3.majem, teški razgovori sa Brodosplitom, odluka o Kraljevica nisu je oni predložili za stečaj, nisu. pa njima je sve trebalo ostati, sve je trebalo privatizirati samo nisu htjeli potpisati ugovor. Zaista se pitam pa da li ova Vlada kada joj je sve tako prekrasno sređeno ostavljeno je zbilja vlada koja treba odgovarati za ovakve rezultate? Zaista privreda je bila prekrasno sređena, 45 milijardi međusobno iskazanih neplaćenih obveza, 50 milijardi nenaplaćenih državnih prihoda. Istina ne u zadnjih 8 godina, zadnjih 20 godina. Da,sve je to tako divno sređeno isporučeno, ali evo mi ne znamo što da radimo. Slažem se, ali nastojat ćemo pokazati da ovako sređene stvari na kraju mandata zaista nećemo ostaviti. Ja bi bio zaista neodgovorna osoba kada bi rekao da bi ovako divne stvari ostavio nasljedniku.
Hvala lijepa. Mladen Novak replika. Kolega izvolite.
Hvala lijepo. Ma moram reagirati s obzirom da je danas u nekoliko navrata spomenuto doduše i jučer ali danas je i premijer i vi ste u nekoliko navrata pa na kraju krajeva i sada ste spomenuli HŽ i pri tome konstatirali da pri kraju restrukturiranje HŽ-a. Pa ja sada stvarno ne znam što da kažem na to ako vi smatrate da ovo restrukturiranje HŽ-a ja vam skidam kapu onda stvarno imamo različito poimanje oko toga. Zadnja stvar koju bi ja napravio išao braniti HDZ po tom pitanju. Ja tvrdim da je za njihove ere napravljena katastrofa od HŽ-a, ali to ne znači da ću spomenuli ste da je u njihovo vrijeme se izdvajalo za plaće, da li ima neka željeznica koja je dohodovna koja donosi dobit u državni proračun? Ja moram priznati da za takvu željeznicu u Europi ne znam. Ako smatrate da je uspješno restrukturiranje HŽ-a to što je Cargo uništen, a uništen je, to što je HŽ putnički prijevoz na nikad lošijoj razini, nikad gori nije bio i to je činjenica. Činjenica da u infrastrukturu uloženo jako puno novaca i tu skidam kapu, ali istovremeno prodajemo pružne građevine, pa to je servisna firma, pa to nikada nitko nije radio. Ima masu toga gdje su nelogičnosti. Pretpostavljam da znate, a znate sigurno ustvari, kompletan prsten oko Zagreba su remonti pruga, niko nikuda ne vozi. I mi pričamo kako nam je Cargo loš kako ne može ostvariti ni svoj minimum. Pa nemoguće je jednostavno je nemoguće ako mu zatvorite sve pruge i sada reći ostari neku dobit posluj na nuli barem. Kako kada mora platiti 19 tisuća eura po jednom vlaku što ga vozi preko Slovenije.
Hvala. Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
Da, to su potezi koji traže odlučnost. Zašto je Gredelj otišao? Vrlo jednostavno. Imamo CARGO koji ima stare lokomotive, stare vlakove koji se više ne daju ni popravljati, ne uspijevaju se popravljati. CARGO ne zaradi ni za popravak tih vagona. Mi smo navikli da teretni promet živi na državnom proračunu onaj koji bi trebao od prijevoza roba zaraditi za lokomotive, za vlakove, za svoje plaće. Da, takav CARGO neće ostati. Ili će ga netko kupiti, dati mu i uložiti nove lokomotive i vlakove. Jer jednostavno državnom proračunu više plaće za funkcioniranje CARGO-a neće biti. Putnički da, restrukturira se, miče se masu neosnovnih djelatnosti a u isto vrijeme se ugovara nove brze putničke kompozicije koje neće trošiti kod dizelke koje trebaju vući 150 vagona. Da, to je sve načinjeno u godinu i pol dana. Kada govorimo o infrastrukturi ništa nije uloženo, brzina na prugama 40 kilometara. Što je to uloženo na pruge? To treba promijeniti, to treba ulagati. I zato će doći novci iz Europske unije ali moramo i svoja sredstva pa je to prijedlog koji ćete dobiti zakon vjerojatno tokom sutrašnjeg dana da se i 20 lipa iz benzina upravo za takve investicije ulaže. Da, i to je prijedlog i to su sve reforme restrukturiranja. A pružne građevine biti će privatna tvrtka, ako hoće neka radi jer to nisu željezničari i to je nešto što treba promijeniti. Ne sviđa vam se. Pa znam ja da mnogi nisu za reforme. Prema tome, puno toga je načinjeno. Pa kao što vidite otpora na sve strane.
Nastavljamo sa raspravom kolegica Nadica Jelaš.
Hvala poštovana potpredsjednice, poštovani ministre, zamjeniče pomoćniče, poštovane kolegice i kolege. Pitanje je svih pitanja danas kada govorimo o proračunu za 2014. godinu je kako se nositi sa ogromnim proračunskim deficitom zbog kojeg ćemo eto ući u proceduru prekomjernog deficita. Naime, deficit povećava javni dug, veći javni dug znači veće kamate za njegovo servisiranje, veće kamate znače još veći deficit i to je jedan začarani krug koji se zatvara na sve višim i višim razinama. Pitanje je ima li izlaza iz tog začaranog kruga. Ima. Izlaz je gospodarski rast. Jer svaki poen gospodarskog rasta generira nekoliko milijardi novih proračunskih prihoda. A to su one najvjernije milijarde jer su naše, na njih nećemo plaćati kamate. To je novostvorena vrijednost kojom će se između ostalog početi otplaćivati i glavnica našeg ogromnog javnog duga. Hrvatska možda nije prezadužena u nekim globalnim ili europskim okvirima i zato će još neko vrijeme biti onih koji će željeti kupovati naše obveznice. Međutim, hrvatski javni dug je previsok u odnosu na naš stupanj razvoja, na našu konkurentnost i na porezno opterećenje. Do sada uz stalno zaduživanje Hrvatska je uspijevala servisirati tek kamate na dug. Dakle, čuli smo već više puta u ovoj sabornici Hrvatska do danas u 20 godina, 23 godine svog postojanja nije uspjela vratiti niti jednu kunu glavnice. Nažalost dok nema tog očekivanog gospodarskog rasta glavnicu duga ne možemo smanjivati drugačije nego nažalost prodajom državne imovine. Dakle, poštanska banka i Croatia osiguranje ne prodaju se zato što je to naš izbor nego zato što izbora nemamo. U makroekonomskim projekcijama za 2014. godinu planiranje gospodarski rast od 1,3%, neki ga ocjenjuju nerealnim, preoptimističnim. Dakle s jedne strane imamo primjedbe da smo pesimisti, dakle s druge strane da smo preoptimistični. No, ova Vlada je uvjerena da će se taj rast ostvariti jer je sve podredila tom cilju i učinila je sve da osigura pretpostavke za pokretanja gospodarskog rasta. Dakle, pomoć gospodarstvu je doista okosnica ekonomske politike, koalicijske Vlade. I dozvolite da kažem nešto o mjerama koje su u tom smislu poduzete. Prije svega to su mjere rasterećenja gospodarstva koje imaju za cilj povećanje konkurentske sposobnosti gospodarstva odnosno osposobljavanje gospodarstva za zahtjevnu tržišnu utakmicu. O kojim je konkretno mjerama riječ? Dakle, riječ je o smanjenju doprinosa za zdravstvo čime je smanjena bruto cijena rada za 13%, tom mjerom poduzetnicima je ostavljeno preko 2 milijarde kuna. Isti cilj, dakle rasterećenje gospodarstva ima i mjera smanjenja pada fiskalnih nameta čiji je efekt 675 milijuna kuna a jednako tako i mjera podizanja praga za ulazak u sustav PDV-a sa 80 na 230 tisuća kuna. Putem ove mjere i sustava PDV-a izašlo je gotovo 27 tisuća poduzetnika. Sljedeća mjera je oslobađanje od oporezivanja reinvestirane dobiti kojom se nastoji povećati stupanj kapitaliziranosti gospodarskih subjekata ali i potaknuti gospodarske subjekte na ulaganja. Naime, poslovne banke su pune novaca ali nisu voljne financijski pratiti poduzeća a jedan od velikih razloga tome je njihova potkapitaliziranost. Naime, prosječni udio kapitala u našim tvrtkama ako se izuzmu javna, velika infrastrukturna poduzeća je svega 20%. Ovu mjeru u 2013. godini koristilo je gotovo 2000. poduzeća koja su svoj temeljni kapital povećala za gotovo 6 milijardi kuna i to je zasigurno dobra osnova za buduća ulaganja. Upravo činjenica da poslovne banke nisu previše raspoložene nositi se sa rizikom kreditiranja poduzeća, Vlada je išla na pojačanu uplatu temeljnog kapitala HBOR-u dakle našoj državnoj razvojnoj banci. Takvim pojačanim uplatama od 600 milijuna kuna godišnje u 2012., 2013. a tako će biti i 2014. godine temeljni kapital HBOR-a povećan je više od svih godina prije, dakle do sada. I vrlo je blizu zakonom utvrđenoj svoti temeljnog kapitala po Zakonu o HBOR od 7 milijardi kuna. Uplatom temeljnog kapitala banci je omogućeno još obimnije zaduživanje i plasiranje domaćim poduzetnicima kredita za investicije, za izvoz i za obrtna sredstva i to pod vrlo povoljnim uvjetima. Dakle danas u HBOR-u doista možete dobiti kredit za manje od 2%. Sljedeći skup vladinih mjera odnosi se na regulaciju financijskih obaveza poduzetnika kroz reprogram, dakle odrađena su ukupno tri ciklusa reprograma te kroz predstečajnu nagodbu kojom je obuhvaćeno preko 5000 subjekata. Rezultat ovih mjera je smanjenja nelikvidnost za više od 10 milijardi kuna, odnosno dužnicima je omogućeno plaćanje s računa, dakle relativno normalno poslovanje, a vjerovnici će biti podmireni u daleko više stupnju, u daleko višem postotku nego što bi to bio slučaj da se nad njima otvarao stečajni postupak. Dalje, uspostavljena je financijska disciplina kroz fiskalizaciju, prometi u nekim djelatnostima povećani su nekoliko puta i po tome se zapravo vidi kolika je bila porezna evazija. Izvršena je sanacija zdravstvenog sustava. Da bi se stvorili uvjeti za stabilnost sustava i punu primjenu Zakona o financijskom poslovanju, odnosno za plaćanje u roku od 30 i 60 dana. Sanacija je koštala državni proračun do sada 3,3 milijarde kuna. Stimuliran je turizam kao najpotentnija gospodarska djelatnost kroz smanjenje PDV-a s 25 na 10, odnosno 13%. Kroz ovu mjeru djelatnosti turizma odnosno ugostiteljstva ostalo je 950 milijuna kuna. Dalje, restrukturira se jedan broj velikih državnih sustava. Najdalje se otišlo u HŽ-u, a tu je onda i HAC, riješen je problem brodogradnje itd. Istina je, restrukturiranje ovih velikih državnih poduzeća, kao i postupci predstečajnih nagodbi imaju svoju cijenu, nažalost toga smo svi svjesni. To je visoka stopa nezaposlenosti, visok porast nezaposlenih. Uz te mjere koje je poduzimala Vlada na širokom broju područja treba spomenuti jednu vrlo važnu činjenicu. Naime, štednja u bankama raste, istina sporije nego u predkriznim godinama ali raste i ona je ovoga trenutka na 180 milijardi kuna. To je jedan ogroman kapital, to je jedan vrlo vrijedan resurs kojeg bi doista trebalo staviti u funkciju upravo gospodarskog rasta. Sve u svemu, koliko god se to negira učinjeno je puno, unatoč vrlo suženom manevarskom prostoru i unatoč devastiranom gospodarstvu. Ono što nije dobro i čime ne možemo biti zadovoljni je što još uvijek nema pravih efekata ovih svih mjera. Dakle, još uvijek nešto nedostaje, još uvijek nema one iskre koja bi inicirala gospodarski rast, a ta iskra to je povjerenje. Dakle još uvijek nema povjerenja, očito se sve puno lakše postigne od stjecanja povjerenja i to od građana, a isto tako i od gospodarskih subjekata što zapravo nije ni čudno kad se svakodnevno pred njime odmotavaju afere u kojima su pohlepni i nezajažljivi politički klijenti trošili milijune kuna hrvatskih građana za privatne zbirke, za vile, za farme, za kolekcije i sam Bog zna šta sve još. Koliko je zapravo javnog novca trajno imobilizirano u tim potpuno neproduktivnim dobrima. To je doista zločin. Proračun za 2014. nije bilo lako sastaviti, ovo je naš prvi europski proračun, međutim ovako kako je predložen proračun garantira održivost sustava i to je ovoga trenutka izuzetno važno. A sve olakšice, mjere i potpore koje sam nabrajala i o kojima sam govorila, koje su date gospodarstvu polučit će rezultate s tim da poduzetnici moraju znati da bez njihovog angažmana i bez njihove odgovornosti neće tih rezultata biti. Hvala.
Hvala Replika, Mladen Novak.
Hvala lijepo. Pa s obzirom da vaši ministri i premijer jako često vole spomenut uspješan primjer restrukturiranja HŽ-a nije mi čudno da i svi vi ostali pričate o tome, ali vjerujte mi za vrlo kratko vrijeme ćete se uvjerit da je to šuplja priča koja nažalost ide u totalnom krivom pravcu. E sad, ja uopće ne sumnjam da svi vi vjerujete svojim ljudima odande, ali vrlo brzo ćete bit svjesni da je sve uopće na krivom kolosijeku. Što se tiče, spominjete stalno u ovim raspravama krađe, svu onu otetu imovinu i ja se s tim apsolutno slažem i smatram da su trebali odgovarati i oni koji su im to omogućili, koji su šutjeli, gledali to isto vrijeme i dok se za neke nađe opravdanje jel bi završili kao pijetao u loncu meni je to neprihvatljivo opravdanje za bilo koga. Ali to je zločin koji se treba procesuirat, može se procesuirat, utvrdit kolika je šteta napravljena, gdje su završili eventualno novci i odradit nešto po tom pitanju. Ali ja vas pitam ako mi legalno, ovaj Sabor donese zakone koji su na našu štetu, na štetu ove države, da idemo privatizirat baš sve, šta s tim? To je svjesno napravljena šteta u ovom narodu, u ovoj državi, a sve idemo sa nekim parolama privredni oporavak pa trla baba lan, ovo, ono, ali sve su to puste priče. Ja bih volio da barem vi vjerujete u to što pričate, ali ne mogu čak ni u to povjerovati. Čak ni u to ne mogu povjerovat. Mislim da je ovo čisto ono naučena priča u koju čak ni onaj koji ju izgovara ne vjeruje isti tren.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Nadica Jelaš.
Kolega Novak, dakle sad je to šuplja priča. Do sada očito to nije bila šuplja priča, do sada je dok je država ogromnim subvencijama, potporama financirala zapošljavanje nepotrebnih, dakle ogromnog broja nepotrebnih ali podobnih ljudi. I što danas imamo? Hrvatska željeznica vozi 40 km/h, dakle ne može više tako. Ne može. … /Upadica se ne razumije.
Zlatko Tušak, replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolegice Jelaš, možda ovo sad zadnje što ste rekli htio sam nešto drugo replicirati ali me malo asociralo. Ali ja mislim da i ova Vlada vozi 40 km/h. Vi ste rekli da se nalazimo u začaranom krugu. Pitanje da li imamo izlazak iz ovog začaranog kruga, da je jedino gospodarski rast izlaz, da servisiramo samo kamate, a ne i glavnicu duga što se ja sa vama slažem. I onda ste rekli da drugog izlaza i izbora nemate, jer da morate prodati Hrvatsku poštansku banku i Croatia osiguranje. Da li to znači, ja si moram postaviti pitanje da li ni nadalje onda nemamo mi izlaza iz ovog začaranog kruga i nećemo imati gospodarski rast. Jer što to znači ako mi dvije uspješne tvrtke koje ostvaruju dobit želimo prodati u trenutku kad znademo da za njih ne možemo dobiti onu cijenu koliko one vrijede. Prodavati nešto u bescjenje neće nas izvući iz ove situacije. I dalje ćemo ostati u začaranom krugu i dalje ćemo voziti 40 km/h i nećemo izaći iz krize.
Odgovor na repliku, Nadica Jelaš.
Kolega Tušak, dakle kad je u pitanju Vlada, ova usporedba željeznice sa Vladom vam nije baš uspješna. Dakle, kad je u pitanju Vlada bolje da vozi 40 km/h nego da izleti sa tračnica. Kad sam govorila o povratu glavnice, dakle rekla sam da doista nismo u mogućnosti tako dugo dok nemamo gospodarskog rasta koji bi generirao te nove proračunske prihode, a u situaciji smo da moramo početi vraćati glavnicu javnoga duga koji je ogroman i koji generira stalno nove kamate koje povećavaju deficit. Deficit ukalkuliravamo u javni dug i to je taj začarani krug. Dakle, dok nema gospodarskog rasta na žalost mora se ići na prodaju državne imovine, ali naglašavamo uvijek one državne imovine koja nam nije od strateške važnosti. Dakle, da ne elaboriram previše daleko ovog trenutka to je eto Poštanska banka i to je Croatia osiguranje.
Jel' možemo mi nastavit? Ivan Šuker, replika.
Gospođo potpredsjednice, kolegice Jelaš vrlo je jednostavno. Što bi se dogodilo sa Hrvatskom da je ovo što vi kažete istina da se smanjila nelikvidnost, da je u financijski sustav Hrvatske, u platni sustav ubrizgano nekoliko milijardi kuna. To bi se dogodio procvat. To bi vam izgledalo ko livada poslije kiše. Ali što se stvarno dogodilo sa tom silnom nelikvidnošću? Administrativno brisanje kako opraštanje poreza, tako sa skidanja liste blokiranih zbog ovakve ili onakve nagodbe. Da li će tko od toga što naplatiti to ćemo vidjeti. Ali u ovom trenutku je to administrativno smanjenje i toga moramo naprosto svi bit svjesni. I to administrativno smanjenje se u datom momentu može itekako razbit o glavu. Prema tome, toliko radi istine. Ali ponavljam, da su toliki novci ušli u platni sustav Republike Hrvatske čuda bi se događala.
Odgovor na repliku Nadica Jelaš.
Gledajte kolega Šuker. Mi sad doista nismo izmišljali toplu vodu. Dakle, ovaj postupak smanjivanja obaveza, nepodmirenih obaveza odradili smo u razdoblju, dakle u mandatu 2001., 2003. i doista smo riješili nelikvidnost. Ja se slažem s vama, ovo jest administrativno rješavanje nelikvidnosti ali vi time zapravo omogućavate odblokirate račune poslovnih subjekata i omogućavate da oni počnu raditi, da oni funkcioniraju. A što bi bilo da dozvolimo da i dalje ta nelikvidnost ide zato što nitko nikome ne može plaćati. Pa gdje bi bio kraj?
Sad ćemo nastaviti sa raspravom. Kolega Ivo Jelušić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani zamjeniče i pomoćniče ministra. Raspravljamo danas o proračunu o državnim financijama i naravno da o tome imamo različite poglede, različite stavove. Ali vjerujem da ćemo se svi složiti oko jednog, a to je da stabilnih ili dobrih državnih financija i državnog proračuna nema bez stabilne ekonomije, bez dobrog gospodarstva, bez gospodarstva koje se razvija, koje ima pozitivne, visoke pozitivne stope rasta. Oko toga ćemo se sigurno složiti. I kada bi, a raspravljamo o Proračunu za 2014. godinu mi imali gospodarski rast od pet, šest posto mnoge od ovih stvari o kojima raspravljamo ne bi bile aktualne i bilo bi nam svima bole i puno bi ljepše izgledao državni proračun. Na žalost nemamo. Ali neki i očekuju da to bude i pri tome i optužuju Vladu da eto to ona nije u stanju napraviti, da je nesposobna itd. Da bi imali stabilan gospodarski rast mora biti zadovoljeno nekoliko faktora. Jedno je da vidimo kakva je situacija u našem okruženju, u okruženju u kojem se nalazimo. Na koncu konca u to okruženje smo odnedavno i punopravne članice, riječ je o EU. Mi smo sad članice tog europskog gospodarskog prostora. Drugo je što država poduzima i šta poduzima i ne poduzima i šta bi mogla još poduzeti. Treće je šta gospodarstvo i privatni sektor poduzima i četvrto je opće društvena klima. Idemo redom. Oko okruženja, stanja u EU. Dakle, lijepo bi bilo da imamo stopu rasta od pet, šest posto. Jel' to realno? Ma normalno da nije. Jel' to zbog toga što imamo ovakvu po nekima lošu Vladu. Naravno da nije, niti je Vlada loša, niti je to zbog nje. Zašto? Pa ako je možda i naša Vlada loša nisu loše druge Vlade ili nije vrag da su baš loše sve vlade u EU. Pa na primjer, jedna Njemačka koja je jako gospodarstvo, velika država planira rast sljedeće godine svega 1,7% odnosno ne ona nego po procjenama Europske komisije. Po procjenama te iste Europske komisije Austrija na primjer nama još bliža zemlja će imati rast 1,6. Nizozemska isto razvijena zemlja jaka imat će svega 0,2. Ili nama bliže još, Italija će imati rast od svega 0,7% po procjenama Europske komisije. Još bliže, Slovenija će imati pad, gospodarski pad od 1%. E sada je li realno očekivati da Hrvatska ima gospodarski rast od 3,4,6,5 ili 6%. Ja mislim da nije. I da taj rast što nećemo imati tako ni zbog ove Vlade koja po nekima loše radi neg zato što se nalazimo tako u nekom okruženju. Kad govorimo o tom okruženju da podsjetim kad je u Italiju došao Mario Monti na vlast, dakle kao nestranačka Vlada, kao veliki svjetski menadžer da izvuče Italiju iz krize. Rezultat te stručne stručne, menadžerske dobre vlade koja je bila nadstranačka, izvanstranačka je bilo da je Italija završila tu godinu u gospodarskom padu. A nisu imali Vladu SDP-a pa vidite da nije problem samo u Vladi, toliko koliko oko okruženja. Što država poduzima? Ono što je u njenoj moći. Ja vjerujem da su javne investicije se odvijale onako kako je nama odgovarano da ostavljaju zaista brdo javnih investicija koje samo eto treba realizirati od prihoda i vlasti. Ja bih volio da je tako, ali nažalost nije. Evo zračna luka Zagrebe koja je bila gotovo projekt, vidimo da tek sad kreće u realizaciju. Nije nažalost bila ispravna za investiciju, za početak. Volio bih da je bilo. Dakle, javne investicija država pokušava učiniti što je u njenoj moći. Donijeli smo i Zakon o strateškim investicijama gdje hoćemo dakle, poštujući sve zakone, sve propise, poštujući prostorne planove samo ubrzati onoga tko ima novac i želi investirati. Država čini što može. Nema razvoja, složiti ćemo se, u skupu državu, neefikasnu itd. al evo efikasnost će pokazati na ovom zakonu dakle da ono tko želi investirati, da će država učiniti sve što je u njenoj moći. Je li država skupa? pa možda je još uvijek, ali 5 milijardi na godišnjoj razini je manje u proračunu a ostavljeno gospodarstvu. O tome je bilo puno riječi danas i malo prije je kolegica Jelaš govorila, dakle država daje što je moguće, što može, koliko je moguće s njene strane da dade poticaj gospodarstvu. Pet milijardi nije malo, nije malo ako to gospodarstvo dobije. S druge strane HBOR em se dokapitalizira i potičemo ga da daje jeftine kredite jer svjesni smo da se gospodarstvo ne može razvijati ili teško se može razvijati uz ovako skupi kapital, uz ovakve kredite. I ne može biti konkurentno. U Njemačkoj poduzeća za razvoj dobivaju kredite uz jedan, dva uvrh glave tri posto. Kod nas su 6,7,8,pa i 10%. Naravno da je teško se razvijati uz takve kredite, uz tako skupi kapital i nisi konkurentan ali država dakle pomoću svoje banke HBOR čini puno više nego što je prethodna Vlada da bude što više povoljnih kredita i da gospodarstvo može doći do ajde kažem približno ne još uvijek konkurentnog ali približno konkurentnog kapitala kao što su to druge firme u inozemstvu. Vidimo evo ovih zadnjih dana da će i HNB smanjenjem pričuva, u bankama smanjenje pričuve da će dakle plasirati određena preko banaka sredstva, svaka ona banka koja će smanjit će joj pričuvu dakle ako bude kreditirala određeni zdravi program itd. uz točno utvrđeni kriterij. Iako četiri milijarde koliko se planira na taj način uđe u gospodarstvo pod puno povoljnim kreditima nego što su komercijalni postojeći i to je veliki napor države i to je nešto što može dati rezultate. Na koncu očekujemo i od ulaska u EU da taj novac koji će nam doći a nije riječ o malom novcu da dade optimizma i da dade povoda da sljedeće godine i sljedeće godine imamo puno bolje stope rasta. Višegodišnji financijski okvir EU predviđa za Hrvatsku u ovih sedam godina negdje da ćemo povući oko 11,6 milijardi eura a dati negdje 3,5 milijarde eura, dakle neto priljev će biti preko 6,7 milijardi. To je ogroman novac, 6,7 milijardi eura. Negdje preko milijardu eura godišnje koji će doći kao neto priljev koji će sigurno biti dobar poticaj da krenemo naprijed. Naravno kad nema novaca da se moraš i zadužiti. Je ovaj deficit koji ćemo ove godine, koji sljedeće godine u planu napraviti relativno velik, nije najveći, bilo ih je i većih, o tom smo govorili. Međutim kad pogledamo da naš deficit praktički pokriva svega tri stavke, progutat će cijeli deficit. To su kamate na kredite, 11,6 milijardi, doprinos EU plus ono što moramo dati sami za realizaciju projekata koje ćemo financirati iz EU, dođemo na 18 milijardi onoga što do jučer nismo imali kad je riječ o doprinos EU a i kamate nisu do jučer bile ovolike nego su bile bitno manje. Jer nije problem dakle se zadužiti,problem je da se ta sredstva ulažu u razvoj, da ta sredstva dadu novu vrijednost sutra od koje ćemo svi skupa sutra moći živjeti. i da tu otklonimo možda jednu nije dobro naravno se zaduživat ali otvorimo jednu mantru koja često puta … [[Govornik se ne razumije.]] prezaduženi. Mi jesmo zadužena zemlja i preći ćemo prag od 60% najvjerojatnije već sljedeće godine koje propisuje EU ali nismo jedini, nismo izuzetak u Europi, puno zemalja da ne spominjem Grčku, EU ima puno veću zaduženost nego mi, Belgija ima 105% u odnosu na BDP, Irska 125, Španjolska 92, Francuska 93, Italija 133, Portugal 131, Velika Britanija 89. Svi oni su više zaduženi u relativnom smislu od nas u odnosu na njihov BDP ali pitanje dakle kako se s tim sredstvima gospodari, kud će ta sredstva otići? Hoće li ona domoći novi razvoj i hoćemo li moći pokrenuti. Vjerujemo da sve ovo što radi se u zadnje vrijeme. Sve ove mjere koje služe za poticaj gospodarstva da će dati rezultata i da će ovo biti, da će sljedeća godina biti prva godina u nizu sljedećih koja će osigurati pozitivan gospodarski rast a onda će osigurati stabilne državne financije.
Hvala. Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Jelušić, vaše izlaganje je cijelo bilo intonirano na način kao da SDP nije na vlasti i zbog toga nalazite niz opravdanja za koje se možemo složiti da su neka opravdana, ali veliki dio tih vaših obrazloženja nije opravdano. No ja ću vam spomenuti jedan dio u kojemu ste govorili o investicijama kada spominjete Zračnu luku Zagreb. Kažete evo rješavamo i tu investiciju ali zbog nedovršene dokumentacije još to nije gotovo ali samo što neće biti i ta investicija pokrenuta. To nije točno. Naime, ugovor između ministarstva i koncesionara je potpisan 11.travnja prošle godine i prema tom ugovoru je koncesionar trebao u roku od 6 mjeseci ishoditi građevinsku dozvolu, zatvoriti financijsku konstrukciju i napraviti plan preuzimanja zaposlenika Zračne luke Zagreb. Proteklo je 6 mjeseci prema ugovoru je Vlada mogla odobriti još dodatnih 6 mjeseci koji su također istekli 11.travnja ove godine dakle prije točno 7 mjeseci je taj ugovor stavljen van snage. Ja se ovdje u Saboru pokušavam truditi da nam ministri resorni ili ministri financija objasne što je sa tim projektom. Jeli još uvijek na snazi jeli ga vlada trebala raskinuti, jeli napravljen plan preuzimanja zaposlenika Zračne luke Zagreb zbog čega je prije par dana i bio štrajk u Zračnoj luci Zagreb, jeli zatvorena financijska konstrukcija? Vi ste rekli da je to pri kraju ja ne znam da li je ta konstrukcija zatvorena jer je u međuvremenu koncesionar prebacio koncesiju na drugu tvrtku i još osnovao pet svojih kćerki koji su trebali preuzeti dio tih zaposlenika. Prema tome govorite o investicijama ali 19 mjeseci niste realizirali investiciju za koju ste potpisali ugovor. Prema tome zakonom o strateškim i investicijskim projektima i sve što govorite jednostavno na ovom ispitu pada u vodu kada ono što ste naslijedili za što ste potpisali ugovor ne možete realizirati u 20 mjeseci.
Odgovor na repliku Ivo Jelušić.
Kolega Bačić vi meni zamjerate kažete da govorim kao da SDP nije na vlasti. da ja evo govorim zaista svjesno toga da SDP na vlasti ali vi govorite kao da niste svjesni toga da je HDZ bio na vlasti. pa zaboravljate da je HDZ cijeli projekt zračne luke vodio doveo ga do kraja mi smo ga samo tehnički dovršili i potpisali, a sve ste vi doveli do kraja praktički izabrali koncesionara itd. I ako taj koncesionar sve ste doveli do pred kraj i ako taj koncesionar sada nije na vrijeme osigurao sredstva … to znači da vi niste posao dobro u pripremi napravili. I ja upravo o tome govorim da ste govorili da su vam projekti završeni, da su završeni pa vjerojatno bi trebalo odmah prvog mjeseca kada je potpisan ugovor i započet ali nažalost nije. Vi ste to pripremali i upravo sam o tome govorio. Što se tiče drugog dijela, da ja sam svjestan toga da je SDP na vlasti i upravo sam o tome govorio i govorio sam o svemu onome što SDP čini da bude bolje. Jer ponavljam nekoliko puta sam rekao da nema naših ovih mjera ekonomske politike koja ide u smjeru poticaja razvoja gospodarstva ovih famoznih 5 milijardi koje godišnje ostavljamo gospodarstvu uvjeravam vas da bi stope rasta bile puno gore odnosno da bi gospodarski pad bio u Hrvatskoj na razinama 3, 4 možda i 5% a onda bi nam bilo svima gore. Prema tome da smo nastavili provoditi gospodarsku i ekonomsku politiku koju ste vi vodili danas bi bili još daleko gore i još dublje u krizi.
Mladen Novak replika.
Hvala lijepo. Kolega Bačić je načeo temu oko Zračne luke Zagreb pa neću duljiti oko toga ali mislim da ćete vrlo brzo osjetiti posljedice i toga odnosno ovih pet firmi koje su osnovane koliko barem iz onoga što se da iščitati nemaju ni da ne kažem ni lipe na računima. Ali ako se ja dobro sjećam ugovor ste vi potpisali odnosno potpisano je od strane ove Vlade ali ako već nije bio dobar što ste ga potpisivali? Cijelo vrijeme svi zastupnici s ove strane govore o privrednom rastu. No međutim ja bih vas podsjetio na rast prvo od sinoć kada je bio Zakon o izvršenju državnog proračuna pa svojevrsnu polemiku između dvaju ministara jednog bivšeg i jednog sadašnjeg gospodin Šuker i gospodin Linić kada je gospodin Linić u jednom trenutku rekao da je jedini izlaz privatizacija i to privatizacija ispalo je svega i svačega. Sad na tragu toga ja vas podsjećam da smo u 7.mjesecu donesli navrat na nos Zakon o upravljanju državnom imovinom. Tim istim zakonom je Državni ured za upravljanje državnom imovinom do 31.10.dostaviti Vladi plan upravljanja državnom imovinom godišnji plan koji se odnosi na 2014.godinu. taj isti plan je trebao biti podloga za donošenje ovog proračuna. Ali ne samo što taj plan nije dostavljen, nije donesen nego barem po onome što se da u medijima iščitati taj državni ured praktički još nije ni profunkcionirao.
Odgovor na repliku Ivo Jelušić.
Kolega Novak kada se nešto ne donese godinu, dvije onda ne valja, kada se nešto donese na vrijeme onda kažete da je na brzinu. Tako vi to laburisti uvije ocjenjujete što se radi. Da nismo donijeli ovaj Zakon o upravljanju državnom imovinom vi bi nas prozivali a zašto ga niste donijeli dvije godine ste na vlasti. sada kada smo ga donijeli prošlo ljeto vi kažete donijeli ste ga na brzinu. Pa ja ne znam šta više vama valja osim da samo kritizirate pa imalo to glavu i rep neimalo bitno je da se kritizira. Prema tome nije donešen na brzinu, donesen je nakon dugih dugih priprema. Taj državni ured već ozbiljno radi i ako ništa ne morate ga hvaliti ali nemojte napadati, taj državni ured je konačno počeo saldirao da vidimo sve što ima da znamo da je to na jednom mjestu i da se počne raditi kako spada. Dakle prihvaćam da ste u oporbi da morate kritizirti ali dajete da ona ne bude samo kritike rade nego neka ima glavu i rep.
Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Jelušić vi ste to malo prilično odokativno kako voli reći gospodin Maras vaš ministar sve nabrojili pa ste onda pozitivni gospodarski rast rekli da bi bilo dobro da je 5 do 6% čini mi se tako, dakle isto odokativno, 5, 6, 7% može do 10% jel'. Pa ste spominjali Zračnu luku Zagreb, a niste spomenuli francusku fax firmu, dakle ona koja je zainteresirana, to se tako zove u narodu fax firma jel' i niti ste provjerili njen bonitet koji je zapravo izgleda po svemu sudeći nula. Kao što je i Štrabak potpisivao sa Osijekom ono smetlište pa sad Osijek mora vratiti 80 milijuna kuna pa za one tunele koje je potpisao HDZ također smo platili stranoj firmi i također ili … tako nekako milijune i milijune eura. Tako da kada vi govorite o pozitivnom gospodarskom rastu što reći o konzultantskim tvrtkama zdravstva i rasprodaju hrvatskih firmi HPB-a, Croatia osiguranja koje ste platili 70 milijuna kuna. Isto francuske firme jel' tako koliko ja znam? Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Da, zanimljivo je da, clean start jel'. Kao da mi nemamo pameti da procijenimo koliko koštaju naše firme. Ali dobro. Ono što me posebno zaintrigiralo, to je da ste rekli da bi mi u sljedećih sedam godina imali pristojbu za članstvo u EU 2, 3 milijarde eura. Pa zna se kolika je pristojba za članstvo u EU, 600 milijuna eura godišnje. 7 godina puta 600 milijuna 4 milijarde i 200 milijuna eura. A zna se koliko nam se nudi, nudi nam se negdje oko, ajd da i ja kažem odokativno jel' 9, 10 milijardi. To nije takva razlika kao što ste vi rekli imamo 8, 9 milijardi na raspolaganju. A na kraju krajeva to raspolaganje se pokazalo najbolje u ovoj godini, svega 6 milijuna eura više nego što smo uplatili participacije. 6 milijuna eura jel, tako je rekao ministar vaš ministar Branko Grčić.
Hvala. Odgovor na repliku, Ivo Jelušić.
Kolega Grubišić ja sam rekao pa ću ponoviti oko EU precizne brojke. Višegodišnji financijski okvir EU predviđa za Hrvatsku 11,6 milijardi eura. To je ono što možemo ako budemo … [[Upadica se ne razumije.]] Što možemo povući iz EU. Koliki je naš doprinos? Jedan posto po postojećim pravilima EU, 1% BDP-a. Onoliko koliko nam bude rastao BDP toliko će i naš doprinos biti veći. Nažalost, on neće imati stope rasta od 10% pa da će se enormno povećati ali dao Bog da se poveća to znači da će nam biti bolje. Prema tome, tih 1% to je dakle na godišnjoj razini ajde 3,5 milijarde. Da li će se popeti u zadnjoj godini za 7 godina 4 milijarde? Vidjet ćemo. Ja bih volio da se popne više to znači da nam je BDP veći. E sada, ako dakle ćemo na bazi ovakvog BDP-a uplatiti za 7 godina otprilike dakle govorim 3,5 milijarde, 3,600 do 4 milijarde a povući 11,6 razlika je od 7,6 milijardi eura. To je više od milijardu eura godišnje.
I Igor Rađenović, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo gospodine Jelušiću jedna od rasprava koja je po mom sudu bila dobra rasprava i koja je zapravo ukazala na težinu stanja sa jedne strane ali i pokazala da ipak postoji to svjetlo na kraju tunela koje sa odgovornim i učinkovitim upravljanjem svih u društvu naravno na čelu sa Vladom ali i svih drugih do kojega možemo doći. Naime, nije jednostavno preokrenuti trendove ali ne može se doći ni do rješenja i vi ste to dobro u svojoj raspravi iskazali nekim naglim obratima čarobnim štapićima, rješenjima na dugme ili na gumb nije jednostavno doći, zasigurno nije jednostavno doći do rješenja. A osobito nije, spomenuli ste vi u gospodarskom okruženju koje imamo spomenuli ste susjedne zemlje i baš zemlje koje su naši najvažniji vanjskotrgovinski partneri, znači još jedna otegotna okolnost koja nam stoji velim kratkoročno za sljedeću godinu s obzirom da trendove u Italiji i Austriji, a osobito u Sloveniji nisu naročito povoljni. U Njemačkoj je evo sad kolegica Goga i ja gledamo velika koalicija došla do 10 točaka, prema tome tamo očekujemo da će nakon kratke političke nestabilnosti stvari krenuti na bolje. Tako da kratkoročno nisam optimista ali dijelim vaš optimizam sa dugoročne strane. Kolege su vam sad prigovorili, ali u svakom slučaju pozitivni neto efekti iz EU rekli ste milijardu kuna godišnje zasigurno će pomoći Hrvatskoj ukoliko ćemo se naravno ponašati odgovorno i ukoliko ćemo sami znati što i kako radimo. Ono što jest teško i koji problem ne bi trebalo podcjenjivati i tu ću završiti sa svojom replikom je govorili ste o javnom dugu i o deficitu koji možda nije tako alarmantan i neke zemlje imaju nešto veći dug no međutim otegotna okolnost za Hrvatsku je ova a vjerujemo još kratka okolnost da dakle nema gospodarskog rasta ali ona teža i opasnija za javni dug i zato je on opasan je ta jer se Hrvatska zadužuje po znatno, znatno većim kamatama. Znači, zemlje koje ste spomenuli tipa Belgije koji imaju javni dug preko 100% zadužuju se po 1, 2%, a mi evo uspjehom sa 6,2%. To je onaj problem i moramo ga najozbiljnije shvatiti. Hvala lijepa.
Hvala. Kolega Ivan Šuker. Izvolite za raspravu.
Hvala lijepo … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Uključite mikrofon.
Gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa ovo u proteklih 15 godina 8 proračuna sam branio, a u 7 sam sudjelovao kao oporbeni zastupnik i čovjek se nasluša svega i svačega. I to je normalna stvar, koliko nas ima toliko smo različiti. Međutim, tri stvari su danas koje se nikad nisu dogodile u proteklih 15 godina. Jedna je da nikada predlagatelj nije našao za shodno da govori kraće i manje o proračunu. Druga je da se nikada manje zastupnika nije prijavilo za proračun. I treća koja možda najviše govori o ovom proračunu nitko dosada niti predlagatelj niti oporbeni niti vladajući zastupnici nije rekao da je ovaj program socijalan i razvojan. I to možda najviše govori o ovome proračunu, ali idemo redom. Da ova rasprava ne bi bila politikantska ja ću pokušati polemizirati s onim što je Vlada napisala u prijedlogu proračuna. Ali ono što je ključno od čega se ne može pobjeći ovaj proračun za 2014. je rezultat rada ili ne rada ove Vlade. Jer ovaj proračun za 2014. više se ne može govoriti da je netko drugi kriv, dvije godine je bilo i ovaj proračun 2014. to je logična stvar u nekakvom ciklusu da on obično ako nema nekakvih kriznih poremećaja u trećoj godini mandata daje rezultate, daje plodove. Isto kao što kada poorate njivu na jesen i u proljeće zna se kada se plodovi ubiru. Takav je ovaj proračun trebao biti. No, u obrazloženju ovoga proračuna se kaže da će se prihodovna strana riješiti sa očekivanim oporavkom i jačim gospodarskim aktivnostima. Predsjednik Vlade je jutros rekao da 1% gospodarskog rasta ne znači ništa na prihodovnoj strani. Znači automatski sam sebe demantira. Određene izmjene u poreznom sustavu za onih 40 milijuna na PPDS-u i na dobiti i nekakvih 10-ak milijuna na neki drugi na PPDS-u i brdsko-planinskom području će popravit državni proračun, neće. Ali Vlada isto tako kaže da će na kretanje prihoda osim gospodarskih aktivnosti učestvovati i povećanje međustope sa 10 na 13%. Vrlo interesantno kada smo, za ugostiteljstvo, ne za turizam nego za ugostiteljstvo smanjivali stopu sa 25 na 10% onda se to govorilo kao injekcija gospodarstvu, nakon 4 mjeseca to služi za nešto drugo, no otom potom. Također u obrazloženju Vlade se kaže da će se povećati trošarine i da će se sa tog osnova oporaviti prihodovna strana. … [[Govornik se ne razumije.]] povlačenje dobiti trgovačkih društava u državnom vlasništvu, sada se postavlja pitanje, ako će HEP biti nosioc investicijskog ciklusa u Hrvatskoj, ako HAC-u smanjujemo sredstva i tako i tako je u problemima, ako Croatia osiguranje prodajemo i ako HPB prodajem, ako je … [[Govornik se ne razumije.]] INA u ovakvim problemima u kakvima je iz kojih to poduzeća ćemo mi povući dobit da to bude značajniji prihod državnog proračuna. Evo kolegice i kolege to piše u Vladinom obrazloženju prihodovne strane. A što se tiče rashodovne strane ja bih mogao ponoviti onu svoju raspravu od jučer. Zašto? Pa zato što se praktički ništa nije promijenilo. Pogledajte. Naknade građanstvu i kućanstvima to vam je mirovine plus zdravstvo 63 milijarde i 975 milijuna. Pa tome imate socijalna davanja 6 milijardi, plaće bez materijalnih troškova jer ih niti nema 20 milijardi, kamate 10 milijardi, materijalni rashodi 8300 i subvencije 6 i još nešto. Praktički identična rashodovna strana kao i ono o čemu smo jučer razgovarali. I sada dolazimo do ključnih stvari, mi se možemo s njima složiti ili ne složiti i može se kolega Linić ili kolega Slavko s obzirom da duge godine se ovako prepucavamo samnom složiti ili ne složiti, međutim istina je da danas predsjednik Vlada je bio tu i on je morao reći ono što ministar financija neće reći iz kolegijalnosti, iz ovog i onog razloga. Ministarstvo financija je složilo u kućice nerad svojih kolega. Zašto? Ja to otvoreno kažem ovdje. Da su provedene određene reforme rezultat bi se vidio na rashodovnoj strani. Tog rezultata kolegice i kolege nema. Zašto? Pa jučer sam namjerno citirao one brojke i sada ih citiram i vidite da nema nikakve razlike i možemo se tu svađati koliko god hoćemo. Ali to su činjenice koje su takve kakve jesu. Dakle ne provođenje strukturnih reformi je nažalost dovelo do toga da nam je rashodovna strana ovakva kakva je. I što vrijeme više odmiče ta rashodovna strane ima sve manje i manje prostora da se na njoj intervenira. Kao da sam ja možda neke stvari poduzeo prije. A isto tako sam bio u poziciji da sam morao u kućicu staviti ono što je ostalo iz nekakvog dogovora. Dakle tu smo gdje jesmo. Međutim ono što je ključno i možda to ne treba tu javno reći jer teško je to priznati da li smo mi stvarno uklonili administrativne barijere za investitore. I možemo ovdje pričati ovako ili onako. Kolegice i kolega u Hrvatskoj imate samo par poduzetnika koji mogu investirati. I ovaj izvana ako dođe on naprosto traži sve i svašta da ga pustite unutra. Da li smo mi to napravili? Ja mislim da nismo. Bez obzira na sve ove zakone koje su kolege iz vladajuće koalicije spomenuli, lako je donesti zakon, mi smo donijeli niz zakona. Ovo stopira negdje u ministarstvu, negdje nas stopira u lokalnoj samoupravi. Imate sjajne gradonačelnike koji su posložili uprave i kod njih se građevinska dozvola dobiva za 7 dana i nije nikakav problem. Prema tome to isto gotovi da nije baš sve tako kako je. E sada ono s čime se vjerojatno ministar i vladajući neće složiti samnom a to je pokazalo su iskustva na drugim zemalja nisu porezna opterećenja ljepilo ili mamac na koji će se privući investitori. To je samo nešto što se netko u jednoj konkurentskoj utakmici odluči dati i reći će evo ga, ja ću to tebi dati zato sam povoljniji od svog susjeda, dođi investirati kod mene, ja bih to najblaže rekao tako. Međutim, ono što svatko tko ulaže novce želi znati kakva ga porezna politika očekuje sljedećih 5, 6 godina. I zato sam jučer rekao i danas to kažem i dobro znam zašto to govorim a i ministar to zna, porezna reforma morala ići u paketu. Ako se nije moglo dogoditi u paketu, nije se trebalo uopće dogoditi. Mislim da bi bila daleko bolja stvar za proračun za prihodovnu stranu. I za doprinos ono što sam govorio neću ponavljati, najveću korist od toga imao državni proračun i oni koji imaju visoke plaće kojima oni uopće nisu trebali. Oni na žalost kojima bi to bila injekcija njima je to premalo novaca ali O.K.. I ono o čemu se uopće nije govorilo danas a to je koncept Vlade i ja to poštujem. To je političko opredjeljenje ove Vlade, ja se sa time ne slažem. Ali onaj tko je na vlasti, taj preuzima odgovornost a to je privatizacija. Dakle definitivno u ovom proračunu je nama poslana poruka Hrvatske autoceste idu u privatizaciju, monetizaciju i kako će se zvati. S ovim je poslana poruka. Da li je ovih 60 lipa trebalo raspodijeliti na ovakav ili onakav način. Da li je u Saboru trebalo posebno zakonom raspraviti o privatizaciji …, to je isto stvar, nek ide na dušu onih koji su na vlasti ali naprosto o tome treba ovdje reći. Isto tako, sredstva Hrvatskih cesta su sredstva za kojima jedinice lokalne samouprave vape jer mnoge jedinice lokalne samouprave izgradnjom autocesta su mnoge državne ceste postale županijske ceste … županije naprosto ni gradovi ne mogu održavati. To su isto činjenice od kojih ne možemo pobjeći. Hrvatska poštanska banka i Croatia osiguranje, e tu se možemo prepucavati. Ja osobno smatram da to nije trebalo prodati, tim više što Croatia osiguranje bar koliko je meni poznato ima u zadnjih pa od vremena Ćurkovića pa preko ostalih direktora, nije se dizala dobit i nije se uplaćivalo u državni proračun. Ja mislim da ima negdje oko 680 milijuna zadržane dobiti Croatia osiguranja. I na kraju HBOR i HNB. Kolegice i kolege, pogledajte onu tablicu o kojoj sam jutros govorio i predsjedniku Vlade i jučer kad sam govorio o izvršenju proračuna, onda ćete vidjeti da sredstva za HBOR su u računu financiranja. Dakle 600 milijuna i plus 375 za FGS-ove država se zadužila. Knjiže se u proračunu ispod crte ili na petici u Ministarstvu financija da vam olakšam, međutim nisu deficit državnog proračuna jer država s tim povećava praktički svoju imovinu dionicama. Ali smo se svejedno za taj iznos morali zadužiti da bi to dobio HBOR. HNB, ma nije prvi put da HNB oslobađa sredstva, međutim evo kolega Linić se toga dobro sjeća kad je krenuo onaj model A, također je HNB oslobodio sredstva, međutim naša poduzeća su nažalost u takvoj situaciji da ne mogu zadovoljit bankarske kredite i ne mogu dobit kredit jer su nisko kapitalizirani. I kolegice i kolege, kad to sve skupa zaokružimo i kad maknemo politiku od struke onda dođemo do deficita od 18 milijardi i nad kojim se svi skupa moramo zamisliti kud ovaj brod ide. I možemo se politički prepucavat koliko god hoćemo, on je takav kakav je. Možemo se razlikovat oko metoda, međutim ovo su činjenice koje ja osjećam osobno i kao zastupnik i kao član HDZ-a … ovdje reći. Tko ima protuargument neka slobodno kaže.
Hvala lijepa kolega. Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, u nekoliko ste se navrata u svom izlaganju dotakli naknade iz goriva od 60 lipa koja je naknada prihod Hrvatskih autocesta. Kako smo jutros čuli od predstavnika Vlade, ne znam da li je bio predsjednik Vlade ili ministar financija, ta naknada će sada odjednom ne znam temeljem čega postati prihod proračuna, odnosno bit će preusmjerena u izgradnju vjerojatno infrastrukture HŽ-a. Vjerojatno će se to napravit iz razloga što Vlada namjerava monetizaciju ili privatizaciju Hrvatskih autocesta pa onda na taj način osloboditi obveze ulaganja u autoceste i sredstva preusmjeriti prema HŽ-u. Prva stvar, sami ste rekli, ja ne znam po kom će se zakonu vršiti monetizacija Hrvatskih autocesta odnosno privatizacija, bilo bi dobro da je taj zakon bio ovdje u Saboru pa bismo se onda bili dotakli posredno i ove naknade koja više neće biti prihod koji će biti uložen onda u izgradnju cestovne infrastrukture. Ali se može postaviti pitanje kako i na koji način Vlada to misli zakonom riješiti, a s druge strane se može postaviti pitanje zar oni dijelovi Hrvatske, primjerice moja Dubrovačko-neretvanska županija koja još nema ni centimetra autocesta, sada kada je izgrađena mreža autocesta u Hrvatskoj, kada su gotovo sve županije ili vrlo veliki dio županijskih središta spojen na autocestu. Zašto sada kada bi možda mi došli na red ili Sisačko-moslavačka, autocesta prema Sisku ili prema Bjelovaru ili prema Koprivnici, zašto sada ta sredstva preusmjeravamo u željeznicu kada smo očekivali da možda mi budemo na redu za gradnju autocesta. Sada ta sredstva će biti preusmjerena željeznicu. Ja kažem da to možda nije opravdano, ali ako je nešto zasluživalo raspravu ovdje u Saboru onda je upravo način raspodjele sredstava koje smo zajednički svi hrvatski građani ulagali u Hrvatske autoceste, a nisu došle primjerice u našu županiju.
Hvala lijepa. Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Da, kolega Bačić, ja sam zato rekao da smatram da Zakon o javnim cestama je morao bit raspravljen u ovom visokom domu jer ako nam Vlada već nije omogućila, dala priliku da raspravljamo o modelu monetizacije i privatizacije ili kako se to već zove ili unovčenja Hrvatskih autocesta onda bi kroz Zakon o javnim cestama imali priliku ovdje reći što mislimo jer ovi novci se ne mogu izdvojit ni za HŽ, ni za Hrvatske ceste dok se ne promijeni Zakon o javnim cestama. Prema tome, to je model koji je još predložila i donijela zakon bivša koalicijska Vlada. Također ako želimo da iz proračuna 20 lipa ide u HŽ onda se to mora regulirat Zakonom o željeznicama. Zašto? Zato što su to trošarine gdje je direktivom Europske unije limitirano, zapravo definirano koliko mora iznosit minimalno trošarina i mi smo onda mijenjali Zakon o javnim cestama da ovih 1,20 kuna postanu trošarine, da nam se ne dogodi da moramo imat minimalnu trošarinu recimo 2 kune ili 90 koliko je za dizel, još moramo na to dodat 1,20 kune. Dakle sve se to zakonodavno mora pokriti da ne dobijemo packe, ali vjerojatno zato je bilo logično da predstavnik Vlade jutros kad je predstavljao proračun ovo kaže jer to je možda najbitnija stvar. Jer gledajte, ako se volimo prepucavat da je za ceste utrošeno 40 i koliko milijardi kuna, onda je vrlo bitno koliko ćemo dobit od tog koncesionara, koliko će on preuzet kredita ili mi ako preuzmemo kredit koliko ćemo moći vratit tih koncesija. Dakle to je puno, puno, a ja ovako malo previše plastično govorim ali je to ono što u principu sve zanima. I na kraju krajeva, što je sa završetkom autoceste Zagreb-Sisak? Gledajte, tamo je došao onaj nadvožnjak, to je bacanje novaca ako ta cesta ne proradi. Umjesto da se naplaćuje cestarina, ne, to zjapi tako, mislim ne vidim razloga. I na kraju krajeva ako se već na ovakav način razmišljalo pa možda je bio ovo model da počnemo tu priču oko završetka Pelješkog mosta.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, puno ste iznijeli teza ali ona jedna teza me se posebno dojmila, to je pod broj 2 bila, dakle nikada manje zastupnika se nije prijavilo na raspravu i nije spomenut danas, nisu spomenute standardne riječi koje se upotrebljavaju za proračun socijalan i razvojan, čak ni od pozicije. Dakle, očito i nije ni socijalan ni razvojan, nego je jednostavno jedan stagnirajući proračun sa proširenjem deficita i rupe u deficitu i tako. No, niste se raspravili tu dugu tezu, zbog čega se toliko malo zastupnika javilo danas za raspravu. Pa svjesni su toga da se zapravo promijeniti raspravom ne može ništa, da teško da će neki od prijedloga, sugestija biti prihvaćen, a pogotovo sutra kad bude, prekosutra pardon usvajanje ili jasno neusvajanje amandmana kojim ćemo možda pokušati nešto promijeniti, izmijeniti u samom proračunu. Zbog toga i nema puno zastupnika na ovoj raspravi. Rekli ste i to da se neke ceste izgradnjom autocesta su pripale županijama koje ne mogu uzdržavati. Međutim, niste u pravu i ovdje sam znao govoriti kad ste vi bili ministar govorio da u nekim krajevima su te ceste ostale državne ceste. Na primjer, znamo D1 cestu. ali u slavoniji izgradnjom A3 autoceste ni jedna cesta ona ranija nije proglašena državnom cestom, nego je pripala županiji Brodsko-posavskoj, Vukovarsko-srijemskoj itd. Tako da nismo bili ni za vaše Vlade svi jednaki. Slavonija je bila i u tom slučaju u neku ruku zakinuta.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Grubišić, ja mislim da se još nije rodio onaj tko će biti toliko pravičan da svi budu zadovoljni. Ali recimo da je tako. No, ja se sjećam svih ovih rasprava. Zato jesam rekao uvijek je nekako u 8 sati su se predsjednici klubova HDZ-a i SDP-a dogovarali da odustane jedna i druga kvota, da to. Ali se isto tako i sjećam rasprava u pola dva, dva u jutro. No, ovo da nitko nije rekao da nije socijalan i nije razvojan to najbolje govori o proračunu. Ali kažem nečemo o tome. Međutim, vjerojatno, ali to je rano prejudicirati nikad neće bit ni manje amandmana podneseno. Zašto? Zato što čovjek naprosto kad pogleda proračun onda je naše moralno pravo reći uzmi ovome, daj ovome. Jer ako uzmeš tome taj neće moći živjeti. Tako da je to nešto što je. A što se tiče Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta iskreno govoreći ako Hrvatske ceste dobivaju milijardu i 760 milijuna, ako su mnoge ceste koje su bile prije u njihovoj ingerenciji su spale pod ingerenciju jedinica lokalne i regionalne samouprave, onda bi dobro bilo vidjeti i dobro pročešljati taj plan gradnje ili pojačanog održavanja … [[Govornik se ne razumije.]] ili kako se to već ne zovu Hrvatskih cesta, da vidimo po kojem kriteriju se to krpaju ceste. Jer gledajte, bez obzira koliko se sisačka županica hvali, sisačko-moslavačka za ovo. Ali ja čisto sumnjam da je Sisačko-moslavačka županija dobila nešto značajnije isto kao niti Zagrebačka.
Srđan Gjurković, replika.
Dakle, poštovani kolega vi ste ja mislim dali sami sebi odgovor na pitanje zašto nema velike rasprave. Zato šta tu smo gdje jesmo, to ste tako rekli a mislim da je većina kolega jasno, a uključujući i vas rekla da u biti u ovom proračunu i nema velikog nekog prostora. Ono što je bitno, što ja želim naglasiti da nekih 6 milijardi prostora apsolutno je osigurano za kapitalne investicije. Ono o čemu ste također rekli pitanje je šta je ova Vlada učinila po pitanju investicija. Pa dakle, kad govorimo o investicijama sama Agencija za investicije i konkurentnost riješila je 9 investicijskih projekata u ukupnom iznosu od 450 milijuna eura za zapošljavanje 1600 ljudi. U tijeku je još 21 investicijski projekt u vrijednosti 1,24 milijarde eura koji bi trebao zaposliti 2900, a u tijeku su čekanja, u tijeku izrade UPU-a ili DPU-a 31 projekt u vrijednosti 4 milijarde 886 milijuna eura. Sa Zakonom o strateškim investicijama vjerujem da ćemo to ubrzati. Prema tome, ova Vlada jasno, konkretno evo pokušao sam vam baš doslovno s brojkama pokazati odnosno ukazati na činjenicu efikasnosti.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Pa kolega Đurkoviću, ako je to sve istina što ste rekli onda blago nama sljedeće godine. Evo nama gospodarskog rasta od tri, četiri posto, evo nama punog proračuna i mislim da kolega Linić uopće ne treba biti zabrinut.
Miroslav Tuđman, replika.
Kolega Šuker, vi ste rekli da ovaj proračun nije ni socijalan, ni razvojan. Ali isto tako ovaj proračun računa na potporu i socijalnu i političku potporu upravo zato iz jedne filozofije i političkog ponašanja vladajuće Vlade koja naprosto ide na dalju redukciju i plaća i otpuštanja i stečaja, a za to ne preuzima odgovornost. Poziva se na odgovornost kao osnovnu kategoriju, ali to je naprosto intelektualno jadno i kontradiktorno jer se teorijom krivca odgovornost prebacuje na prethodnu vladu ili prethodne Vlade. S druge pak strane to se kriminalizira ta odgovornost, odnosno ne, čak se ne pristaje na jednu tezu, odnosno na činjenicu da su sve Vlade imale druge prioritete jer im je naprosto život nametao da rješavaju druge stvari. Ako su se rješavale autoceste nisu se mogle rješavati željeznice ili nešto drugo. A sa tezom da su sve lopovi, kriminalci, korupcija naprosto se nanosi politička šteta jer se ne kaže jel' to bilo 5%, 50% ili 95% i tko će onda u takvoj situaciji ići investirati u jednu ovako korumpiranu zemlju kako naprosto i Vlada i vladajuća koalicija opisuje postojeće stanje. Prema tome, pitanje je ono što je dobro rečeno povjerenja, a to povjerenje je nešto sa ovakvim nastupom bez uvida u činjenično stanje, bez spremnosti da se dogovori da se sporazumijemo oko faktografije i činjeničnog stanja naprosto neće biti ni povjerenja, niti izlaska iz krize.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Pa kolega Tuđman slažem se s vama. Sa načinom kolektivne odgovornosti, međutim nepoštene rabote imaju ime i prezime. I nikada kolektiv ne može biti kriv bez obzira što je to, zato govorim kolektiv, za nepodopštine, nepoštenje itd. Međutim, ovo naše nekritičko prepucavanje ali kažem u svačije dvorište će doći vjerojatno neka torba pa će ovisno o kom to ide, mi plaćamo danak prema van. Ja nikad neću zaboraviti kad sam dobivao nagradu Svjetske banke onda mi je bugarski premijer rekao kolega nemoj dozvoliti, mi smo bili tada u fazi pregovora, nemojte dozvoliti da vas proglase lopovima jer vama će biti sve lopovluk a vama će biti lobiranje. To se nažalost u Hrvatskoj događa. Tko je bio u izvršnoj vlasti, kolega Linić to dobro zna, svaki veleposlanik kad dođe uvijek intervenira za neku svoju firmu itd. To je u redu, ali istu takvu stvar u Hrvatskoj se proglašava lopovlukom. Prema tome, lopovluk je lopovluk, nijedna politička stranka nije lopovska stranka, nepošteni ljudi su nepošteni ljudi. I to su činjenice i ono što je i ministar govorio mislim da je pravosuđe odrađivalo svoje stvari kako treba, da se nije događalo da imamo 40 tisuća tvrtki koje imaju samo jednog osnivača, a ostali su riješeni sa društvenim ugovorom i onda kad je došao OIB onda je nastala panika da se sva ta poduzeća moraju evidentirati tako da se vide svi osnivači vjerojatno ne bi imali 40 tisuća blokiranih tvrtki i vjerojatno ne bi imali 40 milijardi tako blokiranih sredstava. To je naša istina i to je naša činjenica i u toj kaljuži ima svih, i jednih i drugih i trećih i četvrtih. Ali zajednički nazivnik je nepošteno ponašanje i protiv toga se moramo svi boriti. Na ovakav način jednostranim etiketiranjem dovodimo sebe u poziciju kad nam bude netko trebao da nam nešto prilijepi i da nas kazni onda će nam to prilijepiti bez ijednog argumenta, a svi ćemo jako skupo platiti.
Sunčana Glavak, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker kaže se da brojke ne trpe emocije pa ste vi tako vrlo staloženo i racionalno komentirali ovo što je pred nama što stoji u državnom proračunu, ali jednako tako rekli ste i zašto neće biti amandmana jer nije moralno nekome uzeti jer zapravo nemate kome uzeti. Međutim, s druge strane ja ću se referirati samo na nešto što danas nije bilo izrečeno, a primjerice da Ministarstvo kulture ima povijesno niski proračun i da iz ovoga što nam je razvidno iz proračuna koji se tiče dijela Ministarstva kulture iduće godine za jedinu agenciju koju imamo dakle HINA-u u Hrvatskoj sredstva se smanjuju, a projekcije u 2015. i 2016. godini zapravo pokazuju 0, odnosno da se HINA više neće financirati ili ako bismo to preveli na jednostavan jezik HINA će se očito ukinuti. Da ne bi bilo nemoralno ono o čemu ću sada govoriti možda bi ipak trebalo pogledati neke druge brojke pa bih ja tako rekla s obzirom da prema sporazumu koji potpisuje HINA svake godine prema Zakonu o HINA-i s Ministarstvom kulture 12 milijuna kuna plus PDV najniža je razina koju HINA može dobiti pa ja tada predlažem da se primjerice uzme sa stavke usluge savjetnika za privatizaciju HPB-a 8 milijuna i 700 koji za iduću godinu je predviđeno ili isto tako za savjetnike za privatizaciju Croatia osiguranja. Ove godine oni su dobili gotovo 30 milijuna kuna, a iduće godine ti isti savjetnici dobit će 24 milijuna 500 tisuća kuna. Mislim da bi bilo puno moralnije da zadržimo jedinu informativnu agenciju dakle HINA-u na životu, da joj damo priliku jer nadam se da nam neće u slučaju dokidanja HINA-e TANJUG pokrivati vijesti iz Hrvatske. Ja vas molim u ime razuma da to ne dozvolimo. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Da kolegice Glavak s obzirom da smo mi u HDZ-u protiv ovih privatizacija logična stvar da ću vam reći da se slažem s tim da se otuda smanje sredstva. Međutim, vrlo interesantno je da smo platili toliko konzultante ali ja mislim da smo platili toliko konzultante više zbog toga da imamo sutra pokriće i da možemo reći netko je rekao da to košta toliko i toliko i da na kraju krajeva netko ne snosi odgovornost i sutra izvadi stvar iz konteksta i svakom se svašta može prilijepiti ljudima koji su na vlasti. Ja ću to ovdje otvoreno reći. I logična stvar da je Vlada to napravila, samo se postavlja pitanje s obzirom da za HPB postoji jedno dubinsko snimanje od prije 2 ili 3 godine koji je radila EBRD i s obzirom da je kod Croatia osiguranja jasno da HANFA ima kompletan pregled stanja mislim da nije trebalo uzimati nekakve konzultantske kuće i njima podrediti 30 milijuna kuna nego da se to moglo napraviti daleko jednostavnije. Ali kažem, razumijem Vladu jer logična stvar da nitko ne želi preuzeti odgovornost da mu sutra netko kaže da je nekom prodao nešto 20 ili 30 milijuna jeftinije. Naprosto imaju papir pa što bude, bude.
Ivo Jelušić, replika.
Kolega Šuker vi ste govorili o tome kako eto nitko nije spomenuo da je ovaj proračun socijalno razvojan. Vjerojatno je to tako, nisam slušao, ali barem ni ja nisam čuo da je itko barem s ove strane to rekao. Nismo to rekli, zato što je to uvriježena floskula. A floskulama se služe i govore oni koji nemaju konkretne podatke, a mi imamo konkretne podatke. Zašto govoriti o floskulama, zašto govoriti da je razvojan kada iznosimo konkretne podatke? Ako 5 milijardi kuna ostaviš gospodarstvu onda se ne trebaš služiti floskulama i govoriti kako smo mi orijentirani različito to valjda svatko vidi. Prema tome, zato ne govorimo o floskulama. Kad govorimo o investitoru i njihovom privlačenju pa ja mislim da je to zajednički cilj svih nas, barem bi trebao biti, da nam je svima u interesu da se ova naša Hrvatska razvija i da dođu investitori, da ulažu, da imamo stope gospodarskog rasta. Da je to cilj i SDP-a i HDZ-a. Doduše, iz nekih rasprava i zluradosti nekad mi se čak učini da to i nije u interesu. Naravno da je za to potrebno stvoriti dobru društvenu klimu, pozitivnu klimu. I nije lijepa klima, slažem se, kada se govori da je zemlja korumpirana, da ima lopovske stranke, slažem se. Međutim, mi ne govorimo da je ova zemlja korumpirana, mi govorimo da je ona bila korumpirana, a to je točno. Na koncu konca zato postoje i pravomoćne već sada sudske presude pa se predsjedniku Vlade HDZ-ove osuđen i to je točno i od toga ne možemo pobjeći, ne možemo to sakriti, to cijeli svijet zna. Prema tome, ona je nažalost bila korumpirana, više nije i neće biti barem dok je nas na vlasti. Nije lijepo ni kada se priča da je neka stranka lopovska, slažem se i nije lijepo da je neka stranka lopovska, ali ako sud presudi da je neka stranka krala, uzimala javni novac i on kaže da je lopovska nažalost onda će ona biti lopovska. Za sada to sud nije rekao ni za koga, ali nažalost vaša stranka protiv nje se vodi proces sa takvom optužbom da li će biti dokazano mi to ne znamo ali ako se to dogodi nažalost … [[Govornik se ne čuje.]]
Hvala lijepa, nemojmo prejudicirat ono što ne znamo. Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Kolega Jelušić, ovo je standardan vaša priča jer vi naprosto ne znate ništa govoriti, vaša rasprava i replika je floskula no doći će vrijeme kad će hrvatska javnost i bivši članovi saveza komunista pitati gdje su novci od njihove imovine koji je SDP tako zdušno prodavao. To će biti vrlo interesantno, pogledajte neke stvari. Ali ja sam rekao to su radili ljudi, nikad neću reći niti za SDP niti za bilo koju političku stranku ono što ste vi sada rekli. No nije nekad važno kaže nego tko to kaže, a o mnogim stvarima kolega Jelušić kad ste vi u pitanju moglo bi se štošta reći jer u gradu Zagrebu ste sudjelovali tako u svemu i svačemu, nažalost i ponos Hrvatske košarke Cibona je za vrijeme vašeg mandata došla u debele, debele minuse. Bacili ste na koljena i nitko je živ ne može izvuć.
Igor Rađenović, replika.
Hvala kolegice Zgrebec, pa evo taman sam mislio da smo krenuli malo bolje, kolega Šuker je sada … [[Govornik se ne razumije.]] ne znam zašto ste zainteresirani za bivšu imovinu članova komunista. Ni ja nisam bio, možda vi jeste kolega Jelušić vjerojatno isto je, ali ostavimo tu povijest. Rekli ste također za povijesti da nitko nije rekao da je ovaj proračun razvojan i socijalan, evo reći ću ja. Ja mislim da je razvojan i socijalan u datim okolnostima. Rekao mi je i kolega Jelušić za preuzet dobar dio replike, razvojan baš zbog ove situacije da pet milijardi kuna je ova Vlada spremna a mi zajedno kao vladajuća većina prihvatiti da u ove teške okolnosti se odreknemo prihodne razine i uvažimo ih u razvoj a socijalan je, citirat ću vam samo dio govora predsjednika Milanovića ovdje danas ujutro, "Nikada neće doći u pitanje razina socijalnih prava najizloženijih kategorija naših građana, nikada neće doći u pitanje isplate radničkih mirovina, nikada neće biti upitne ni invalidske mirovine i naknade zato što ćemo visoku razinu zdravstvene zaštite, neće biti ugrožena prava na besplatno osiguranje.", preskakao sam malo, on je to još daleko bolje obrazložio. Prema tome, ovaj proračun je i socijalan dakako u datim okolnostima u kojim sada živimo. Ono za čime vapimo, to su investitori, o tome smo govorili i onaj, investitore se privući ne može samo dakako mjerama gospodarske politike ni samo mjerama Vlade nego ukupnom klimom u društvu, ukupnom gospodarskom klimom, ukupnom klimom u društvo eko oko kojih svih nosimo svoju razinu odgovornosti i oko toga moramo vidjeti. Ali one investitore za kojima mi vapimo to nisu investitori koji će kupiti hrvatsko tržište, to je i vama jasno, dakle to su investitori koji sada ulaskom u EU i tu je naša glavna prednost. Dobijamo veliko tržište i koje će zapravo ovdje proizvoditi za to veliko tržište. A njima smo mjerama gospodarske politike snizili cijenu rada da ne ponavljam kako sve, parafiskalne namete skidamo, skinut ćemo još 14 rečeno, porez na investiranu dobit, najbolji porez u tom smjeru plus poticanje ulaganja plus strateške investicije, prema tome investitori su ovoj zemlji dobrodošli.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Vidite da sam ja ovo govorio što ste vi govorili da predsjeda kolega Stazić onda bi me upozorio da ne repliciram ono što su govorili ali nije bitno. Vi da ste slušali moju raspravu kolega Rađenović, onda uopće ne bi potrebu imali za ovim što ste govorili. Međutim drago mi je da se u vama probudila želja da kažete da je ovaj proračun socijalan i razvojan, bar da netko kaže da ne ispadne ovoga da smo nešto napravili. No kolega Rađenović, ovoliki broj nezaposlenih, ovakvi makroekonomski pokazatelji naprosto govore da se ništa nije dogodilo. I mi sad možemo jedni druge uvjeravat koliko god hoćemo da se bilo šta dogodilo ne bi deficit državnog proračuna bio 18 milijardi i daj bože da bude tolik i da ne bude veći. To je činjenica i mi sad možemo jedni druge uvjeravat što god hoćemo ali dajte pošteno pogledajte strukturu rashoda u državnom proračunu i onda ćete vidjeti koliko je taj proračun okljaštren i koliko naprosto se popelo ono što se mora platiti i doviđenja. I tu nema ništa više, pa čak i da vi unutar kluba se dogovorite, ajmo ovdje dat 500 ili 600 milijuna čisto sumnjam da bi ministar mogao napraviti nekakvu preraspodjelu ako ne želi ovoga povećat deficit da to napravi. To su činjenice, ali ako se pošteno razgovara o činjenicama, bježite se od politikantstva onda neki zastupnici naprosto u želji da dokažu nešto idu sa etiketiranjem ili bilo čim. Ja sam vam rekao zdravstveni doprinos, ok 2 milijarde i 800 ok, je ali ajmo vidjet gdje je to završilo. Jedna dobra namjera nažalost i završila je kak je završila. Ali znate onaj put u pakao je popločen dobrim namjerama. Ja ne bih htio da to bude s našim proračunom i s našim gospodarstvom.
Ministar Slavko Linić, izvolite ministre.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Možda samo komentar vezano za reforme, da nisu izvršene kad gledamo ni obrazovanje ni zdravstvo ni socijalu. I u tom dijelu ne možemo reći da imamo izbalansiranu rashodovnu stranu jer je evidentno da bi reforme odnijele ili niže rashode ili ulaganje u programe. To je Vlada svjesna toga pripremila kompletni program reforme za 2014.godinu. Prema tome ono što je, provedbu reformi treba Vlada provesti u 2014.godini da bi u biti ona sa svojim aktivnostima pokušala u 2014.opdržati ove dosta visoke izdatke koji nam ugrožavaju deficit a s druge strane u 2015.godini i imat prve efekte reformi. Ostao sam dužan vezano za prijedlog u kojem zaista 60 lipa hrvatskih autocesta sada dijelimo na drugi način. Vlada RH nakon sutrašnje sjednice upućuje prijedlog i Zakona o cestama i Zakona o željeznicama što znači da je hrvatska Vlada ostala na programu za 2014.godinu, a to je provedba javnog natječaja za koncesioniranje autocesta iz dva razloga. S jedne što je visina dugova koji dospijevaju narednih pet godina daleko veća nego prihodi autocesta i prihodi koje ostvarimo od 10 lipa to je s jedne strane, a s druge strane što novci koji su 60 lipa nam trebaju. Broj 1 za dio dugova koji će ostati na autocestama za vraćanje to je 20 lipa, 20 lipa nam trebaju za potrebe razvoja u hrvatskoj željeznici posebno infrastrukturama i dijelu koji ćemo mi sufinancirati u odnosu na europske fondove i 20 lipa za dizanje kvalitete i ulaganja u Hrvatske ceste. I u tom dijelu sigurno da se treba pronaći sredstva ne samo za državne ceste nego i niže razine jel sa tih 20 lipa diže se ukupni iznos na 80 lipa za potrebe standarda održavanja cestovne infrastrukture van autocesta. O tom prijedlogu ćemo raspravljati prije donošenja odluke o proračunu pa vjerujem da će zastupnici sa svojim raspravama se moći očitovati i na predloženu raspodjelu sugestijama gdje bi eventualno išlo i obrnuto ja bi rekao i sa to pozicijom slažemo se ili ne slažemo sa tim da gotove autoceste financira onaj tko ima novce, a da mi druge novce preusmjerimo u ono što nam treba, a treba nam za Hrvatske željeznice i treba nam za standard ostalih cestovnih infrastruktura van autocesta. Hvala lijepo.
Boro Grubišić replika.
Hvala lijepo. Gospodine ministre danas je samo jednom u raspravi spomenuto ono što Europa traži od nas, a to je deficit proračuna u visini od 3% u odnosu na BDP. Ovaj proračun koji je sada za 2014.planira 5% deficit proračuna. to me zanima jel vi ste izvršna vlast, što ukoliko se dogodi da tijekom 2014.godine Europa bude tražila da mi svedemo taj proračun na 3% što će se onda dogoditi? Rebalans? Rezanje? Ne znam ja zaista ne znam, nisam ni ekonomski stručnjak ali moram pitati kao zastupnik u Saboru.
Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
Nakon klubova sam imao izlaganje i o prihodovnoj i rashodovnoj strani i rekao sam da značajna ulaganja od strane Vlade su bile za poticanje, restrukturiranje i jaču konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Rekli smo da je to 4,5 milijardi, što znači da je moguće da ukoliko Europska komisija i stručnjaci Europske komisije ocjenjuju da tri godine koliko mi procjenjujemo da bimo mogli uz određeni gospodarski rast spustiti deficit sa provedbom ovih reformi ako to bude ocijenjeno da su reforme nedovoljno, da efikasnost tih reformi će biti nedovoljna da ćemo morati dirati prihodovnu stranu. Prema tome, rješenja mogu biti različita, ostaje pitanje uvjerljivosti i Vlade koja jednostavno u tim pregovorima mora argumentirati kako ćemo zaista vratiti deficit ispod 3%, ali ostaje prihodovna i rashodovna strana.
Ivan Šuker replika.
Gospodine ministre, mi se možemo ne slagati oko nečega ali čisto vas pitam, zar nije logično ako sa jednim potezom smanjujete javni dug za 20 ili 30 milijardi kuna da to bude predmet da predsjednik Vlade kaže u obrazloženju proračuna. Za mene nije bilo važnije stvari u ovom proračunu koji je trebao reći jer ovo drugo je svima poznato. Ništa se novog danas nije reklo, dakle jedino novo je ovo što ste vi sada rekli. I gledajte kolegice i kolege, ako mi znamo da Hrvatske autoceste imaju prihod milijardu 400 milijuna, ako koncesijsko društvo autocesta Zagreb-Rijeka ima negdje oko milijardu 300 milijuna, ako je to sve skupa negdje oko 2.700, 2.800 ako je prihod od trošarina od ovih 60 lipa milijardu 400 to je 4 milijarde i 200. Za osnovne troškove funkcioniranje hladni pogon kada bi se to malo posložilo, restrukturiralo treba možda 600, 700 milijuna kuna, za nekakve redovne troškove održavanja treba 300 milijuna recimo neka ide milijardu kuna. znači ostaju 3 milijarde kuna ili 2,5 milijarde kuna. SA drugačijim reprogramom kredita sve se to može riješiti. Međutim ima nešto drugo i zato mislim da se ovdje trebalo raspraviti. Evo recimo kolege iz Varaždina mogu potvrditi da kolnik osobito onaj vozni na desnoj strani na autocesti Zagreb-Varaždin je u očajnom stanju. Kada se vozite to skačete, čim vozite preko 90km kao da ste na nekakvom makadamu. Sada čujte to će koncesionar uzeti, sada ako on tamo ne pošalje ljude pa Varaždinci će poluditi za godinu dana u kakvom je stanju cesta. Dakle ja govorim da ovo što ste vi sada rekli je najvažnija stvar i najnovija stvar što se tiče ovog proračuna. i ako netko smatra da se o tome nije trebalo raspravljati u ovom Visokom domu svaka čast, ali dozvolite da isto tako ja smatram da smo mi o tome morali raspravljati. Jer kažem gospodine ministre jučer svi smo raspravljali o tome tko god se bavi financijama njemu u ovom proračunu nije ništa novo. Ali stvar s kojom se rješava nešto što na kraju krajeva je i domoljubno … sjetite se da priča autoceste Zagreb-Split je [[Upadica: Hvala.]] samo još jednu rečenicu. Mislim da je zavrijedilo da predsjednik Vlade tu kaže nešto o tome.
Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
Bit će prilike kod ova dva zakona i sve je to dio proračuna, jednostavno u tom rasporedu možda je učinjena pogreška jel je trebalo i ovaj zakon kada govorimo o željeznicama i cestama raspraviti prije pa bi onda bilo jasno. Uvijek je ono pitanje da li gotove ceste koje jesu prepustiti onima koji imaju sredstva i novce koji nam trebaju a trebaju nam novce iz cestarina, izvinjavam se iz trošarina, za i dizanje standarda na ostalim cestama i treba nam za željeznicu. Mi sredstva kada promatramo svoj proračun za participaciju iako će 85% očekujemo biti financiranje iz fondova ali 15% na 3 milijarde koliko će koštati kompletna infrastruktura željeznice ili 2 milijarde eura je enormni iznos. Nema ga u proračunu. Ne želimo ga opet na kredit. Znači moramo ga osigurati iz vlastitih trošarina. Znači to je jedna logika. Druga logika je jer zaista treba govoriti o koncesijskom ugovoru koji će sutra biti. Prema tome, da li su kalkulacije pravilne, da li su prihodi, da li su garancije države za prihod prometa ili rizik prometa, sve su to kvalitete ugovora o kojem trebamo govoriti. Ali je nešto što moramo shvatiti kada smo prešli 60% javnog duga, kada smo ušli u kamate iznad … [[Govornik se ne razumije.]] posto, refinanciranje dugova na cestama bile tragedija. Zašto? Jer su dobrim dijelom osnovni ugovori i na jednoj i na drugoj cesti postavljeni daleko bolje nego što bismo ih mogli refinancirati. I tog trenutka tražite druga rješenja.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre najavljivate reforme u zdravstvu koje su nastavak zamisli kako smanjiti troškove u zdravstvu i kako to poboljšati. Dosadašnja praksa pokazuje da ovo što je učinjeno je učinjeno političkim pritiskom na dosadašnje rukovodstvo i u kliničkim bolnicama i u županijskim bolnicama. Da se ništa nije dogodilo pozitivno, nisu sanirani dugovi, postavljeni su sanacijski upravitelji koji bi vam trebali podnesti izvješće da su u periodu od 3 ili 4 mjeseca povećali, udvostručili dugovanje u županijskim bolnicama. Oni rade svoj posao jer nisu donijeli ni plan sanacije, nisu donijeli ni plan restrukturiranja zdravstva. Oni nisu donijeli ništa nego svi se povode time da čekaju francusko izvješće kako će se sanirati bolnice i smanjiti odjeli. Najavljujete da ćete staviti u ovo outsourcingu prehranu, pranje i održavanje. Ja mislim da bi bilo najbolje ministre da prvo vam podnesu sanacijski upravitelji konkretna izvješća koliko su napravili novoga duga, koliko su smanjili dostupnost liječničke zaštite i specijalističkih pregleda a onda da raspišete natječaj da i liječnici rade u outsourcingu.
Odgovor na repliku ministar Slavko Linić.
Gospodine zastupniče, često se ovdje spominjalo da je ministar financija ministar zdravlja. Zašto? Iz jednostavnog razloga jer Ministarstvo financija ima svoju koordinaciju vezano za sanacijske, kako se zovu, vijeća, sanacijska vijeća u bolnicama. I da, Ministarstvo financija je to koje neće zaključiti poslovanje ove godine dok ne utvrdimo koliko su veći rashodi nego što su planirana sredstva za zdravstvo u 2013. godini i da vidimo gdje su ti razlozi. Da onda vidimo što je to master plan koji je gotov i po kojem ćemo pokušati donijeti odluku o restrukturiranju bolnica i odjela. Da isto tako vidimo što su to efekti izdvajanja djelatnosti koje nisu bijelo osoblje i ono treće, da zaista vidimo koliko se racionalnije može poslovati. Sve ćemo to utvrditi na ovogodišnjim proračunima i realizacijama. I ono što je najosnovnije izračunati efekte ušteda koje trebaju dati ovi projekti. Ako to ne bude dovoljno onda ide participacija građana za sufinanciranje zdravstva. Kako je cilj ove Vlade da ta participacija bude što manja to će i rezovi biti žestoki. Biti će žestoki. Jer jednostavno smatramo da ipak osnovno zdravstvo treba biti besplatno. Prema tome, na ovogodišnjem proračunu, na ovogodišnjim podacima a sve su podaci financija skupljeni jer ipak ljudi iz Ministarstva financija su prije svega ljudi brojaka, jednostavno dobiti ćemo potrebne rezultate i odgovore. Pa prema tome i kolika će biti participacija ako ne budemo dovoljno žestoki u reorganizaciji i rezovima.
Kolega Damir Kajin nije prisutan pa gubi pravo rasprave po ovoj točci. Kolegica Natalija Martinčević. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo danas je o brojkama, pokazateljima i trendovima rečeno uistinu mnogo pa evo ne bih o tome nego bih rado upozorila na stvari koje mislim da bi morali poduzeti u narednom periodu kako bi situacija u perspektivi izgledala bolje. Iščitavajući Vladino obrazloženje ovog proračuna vidjela sam da se već u trećoj rečenici govori o izazovima kojih smo mi u HNS-u bili svjesni i u pripremi programa za izbore i od trenutka, početka rada koalicijske vlade. Naglašavali smo i ponovno se pokazuje koliko smo bili u pravu da nužni proces fiskalne konsolidacije i pokretanje gospodarskog rasta ne dozvoljavaju lutanja u strategiji. Posebno u vremenu kada postoji cijeli niz faktora na koje ne možemo utjecati kao što je npr. gospodarska kriza. Odluke fiskalne konsolidacije nisu lake, pogađaju velik broj subjekata ali kada se jednom donesu one su u provedbi relativno jednostavne i rizici izostanka realizacije zapravo i ne postoje. I naravno i očekivano tu postoji i podrška javnosti jer ona prepoznaje nered sive ekonomije. I pozitivan učinak upravo tih mjera nije upitan, ali je nažalost neupitna opasnost takvih mjera i odluka kada nedostaje gospodarski rast. E taj drugi dio pokretanja hrvatskog gospodarstva, kao što se vrlo jasno pokazalo, je daleko zahtjevniji. To je posebno naglašeno ako … poreznih opterećenja ima neizbježnu tendenciju da zadire i u ona nužna sredstva koja trebamo zaraditi ili koja su ostvarena, ali nisu upotrijebljena za rast kao što su npr. prihodi od imovine. Ovdje govorim naravno o javnim tvrtkama koje su svoja sredstva od cca 1,7 milijardu kuna morala investirat u … odnosno ekonomski opravdane projekte, jer to je bila i osnovna koncepcija gospodarskog programa ove Vlade, javne investicije. Nije dobro da smo u određenim trenucima tu imali nekih lutanja. Na početku mandata Ministarstvo gospodarstva postavilo je vrlo jasan koncept realizacije projekata u javnom sektoru. Drugu godinu pričali smo puno o privatnim investicijama, da bi se evo u ovom barem obrazloženju proračuna ponovno vratili javnim investicijama jer je vrlo jasno da su javne investicije one investicije na koje možemo utjecati. Na privatne ne možemo utjecati, ali možemo za njih i moramo naravno stvarati uvjete, a stvoriti uvjete za privatne investicije znači prije svega osigurati pozitivno poslovno okruženje što je dakle osnovna pretpostavka, o tome je danas bilo ovdje puno riječi. A u tome je ključno osigurati ekonomsku odnosno primarnu poreznu stabilnost jer svaki potencijalni investitor kao jednu od najvažnijih stvari koju će provjeriti prije pokretanja bile kakve investicije je porezni sustav i zato naravno stalna spominjanja novih poreza nikako u tom smislu nisu dobra. Ako se za uvođenje nekog poreza odlučimo, odnosno procijenimo da je za to dobar trenutak, tada se za to treba pripremiti i to treba provesti. U protivnom samo uvodimo nepotrebne nesigurnosti i nestabilnosti u sustav. Nadalje, ono što nikako nije dobro za stvaranje povoljne investicijske klime i prebacivanje odgovornosti za neinvestiranje na privatne poduzetnike i općenito stvaranje loše atmosfere oko privatnih ulaganja. Jedan vrlo zabrinjavajući podatak u tom smislu je istraživanje EURO Flasha prema kojem čak 70% naših građana ima negativan stav prema poduzetnicima i tu smo od 54 države na posljednjem 54. mjestu. Tome u prilog naravno idu negativna iskustva velikih i ozbiljnih investitora ovdje u Hrvatskoj, od Rockwoola, Ikea-e pa do slučaja Srđ čiji primjeri svakako ne pozivaju ulagače u Hrvatsku. Dakle tu pred nama stoji jako puno posla, mora se reći naravno da je ova Vlada u tome odradila jedan, napravila jedan veliki pomak i to su danas već spomenuti Zakon o strateškim investicijama, Zakon o unapređenju investicijskog okruženja, Zakon o legalizaciji, no naravno da uz navedeno treba još brže, još odlučnije nastaviti sa provođenjem reformi jer i reforme u pravosuđu i obrazovanju i upravi, administraciji, su uvijek posredno ili neposredno vezane i na gospodarstvo. No sve ovo što sam navela i što bi trebalo učiniti nažalost ne ide dovoljno brzo i zbog toga ponavljam da moramo pokrenut investicije i projekte o kojima odlučujemo sami i na čiju dinamiku možemo utjecati. To su projekti u energetici, projekti u infrastrukturi i projekti u željeznicama, projekti u vodogradnji i to su sve ekonomski održivi projekti za koje se može dobiti i potpora EU fondova i privatnog kapitala. Jer ako smo u prvoj godini mandata postavili koncept, ako smo stvorili uvjete i pripremili projekte, te projekte je trebalo realizirati. U drugoj godini mandata nismo uspjeli to učiniti, iz raznoraznih razloga su projekti usporeni no sad u trećoj godini mandata više ja mislim da ne smije biti isprika. Politika nije uvijek, ali izvršna vlast je vrlo mjerljiva kategorija, iza nje uvijek ostaju brojke i zato treba vrlo jasno postaviti koje su to investicije, bilo bi dobro da budu one koje su već pripremljene, koji su to ljudi koji će za njihovu organizaciju biti odgovorni i koji su to rokovi. Ja bih samo podsjetila da smo u prvoj godini mandata ove Vlade imali kvartalna izvješća o realizaciji planova investicija javnih poduzeća. Na taj se način i produktivnost i poslovnost i status investicija mogao vrlo jasno mjeriti i pratiti. Ja bih uistinu predložila da se ta praksa ponovno uvede. I što bih još posebno željela naglasit je da ova Vlada mora donijeti i odluke i predvidjeti u budžetu sredstva za financiranje učešće od 15% za projekte jedinica lokalne samouprave za EU fondove jer znamo da 95% svih EU fondova je usmjereno regionalno, a ne na dakle državno financiranje i znamo da za to financiranje naši gradovi i općine nemaju financijske snage, a naravno da ne smijemo dozvoliti da izgubimo ijedan takav projekt jer su kao što svi znamo fondovi naša jedina ozbiljna šansa za rast i razvoj, a to se posebno odnosi na lokalne zajednice. Ja mislim da je u ovom trenutku to iznimno važno prepoznati kao prostor za rast i to moramo naravno maksimalno iskoristiti. Vjerujem da će to Vlada prepoznati i dati mogućnosti lokalnim jedinicama da iskoriste svoje europske šanse, tim više što se na taj način uložena sredstva kroz naš porezni sustav … velikoj mjeri ponovno vraćaju u državni proračun. I zaključno dakle, ono što bi trebalo učiniti i to naravno pod hitno jer smo na polovini mandata je pokrenuti dakle najavljivani i pripremljeni ciklus javnih investicija sa jasnim projektima, sa jasnim odgovornostima i jasnim rokovima, uspostaviti poreznu stabilnost, osigurati povoljno poslovno okruženje da bi se na taj način potaknule i privukle privatne investicije. To su mjere koje moraju osigurati gospodarski rast koji je sasvim sigurno i vrlo jasno jedino rješenje za izlazak iz ove situacije jer ova Vlada sigurno zna i može bolje.
Hvala lijepa. Prelazimo na replike. Prvo Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Martinčević, da vam nabrojim samo po redu, a vi ćete se sjetit zašto vam to nabrajam, dakle Katar, Indonezija, Azerbejdžan, Velika Britanija, Francuska i po najnovijem Kina. Sve su to investitori i zemlje sa investitorima koji su trebali i bili potentni da dođu u Hrvatsku da pomognu. Rusija je odlukom vašeg bivšeg predsjednika odbačena kao investitor, pa je južni tok otišao Srbijom i drugim dijelom. Željeznica paneuropska zaobilazi i Hrvatsku, ali i Srbiju zaobilazi pa se možda smo eto malo tu, neće bit tako ogorčeni kad već zaobilaze Hrvatsku, pa zaobilaze Srbiju. Ide Rumunjskom i Bugarskom za Istambul, Sofiju i za Malu Aziju. Dakle, pruga Hamburg – Istambul. Vi rekli ste da su za provedbu takvih investicija vrlo važni kadrovi. Ja znam da je vaš kadar iz vaše stranke, dakle iz HNS-a bio na čelu Hrvatske elektroprivrede. Znamo dobro kako je to sve skupa i završilo da ne bude bezobrazan kao neki koji su ovdje spominjali da ni sijalicu nije znao promijeniti. U Đuri Đakoviću je vaš kadar, firma koja je vrlo stažna u državnom vlasništvu isto se događa. U zdravstvu postavljate partijske dužnosnike na čelo, ne vi nego vaša koalicija ili pak i one koji su abolirani za ravnatelje bolnica, sanacijske. I takvih ima. Takvi vole i bolnicu i Hrvatsku strašno. Prema tome, ovo što ste lijepo kao traktat izrekli i zaželili investicije i sve to, to je jako lijepo. I ja se slažem s time. Ali način na koji to radite nije dobar.
Odgovor na repliku, Natalija Martinčević.
Evo u početku odmah jedan ispravak. Naime, bivši prvi potpredsjednik Vlade je dapače htio spasiti ono što se više nije dalo spasiti i preusmjeriti južni tok da ide kroz Hrvatsku. Međutim, to je još za vrijeme HDZ-ove Vlade bilo preusmjereno nekim drugim pravcima. To se više na žalost popraviti nije dalo. Što se tiče posjeta Katru, Kini itd. to je ono upravo o čemu sam ja govorila i drago mi je da ste moje riječi potvrdili. Naime da, za strane i privatne investitore treba se boriti i treba stimulirati da dođu, da investiraju ovdje. Međutim, ja sam ovdje vrlo jasno i izričito govorila da mi moramo ići sa investicijama o kojima odlučujemo sami, a to su investicije u javnom sektoru. Investicije i projekti koji su u prvoj godini mandata ove Vlade bili pripremljeni, koji su bili pokrenuti i mislim da je vrijeme da ih ova Vlada i realizira. Ja sam dapače na to pozvala i mislim da je to nešto na što sami utječemo i što možemo sami izrealizirati. A dapače da se nadamo i stranim investitorima.
Druga replika Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Martinčević, dobro ste ustvrdili da javne investicije trebaju biti puno aktivnije i veće učešće u razvoju Republike Hrvatske. Dostignuće europskih normi kroz vodoopskrbu, odvodnju, kroz energetsku učinkovitost sigurno na pozicijama vidimo da nije dostatno da bi se projekti koji su već i početi završili i stavili u funkciju. Energetska učinkovitost ima masu mogućnosti koje bi sigurno državi Hrvatskoj omogućile dobit. Najviše je stranih investitora koliko ja čujem, imam informaciju koji žele ulagati i u solarnu i u toplinsku energiju, koji žele u sustavima koji su na onim otpadnim stvarima graditi toplinsku i električnu energiju. Međutim, smanjenjem onoga boniteta koji se daje za proizvedeni kilovat takve struje sigurno su neki odustali. Nije im dovoljna ta zarada koja bi bila kroz takav vid investiranja. Naročito me brine to što su u nekim županijama zaustavljene investicije i stoje. Cijelu godinu nema ni plaćanja. Govorimo, ministar govori i predsjednik Vlade o uvođenju reda. Red prvo mora biti od državnih ministarstava ili javnih firmi koje plaćaju. Ako one ne plaćaju staju i oni koji su na natječaju dobili radove, staju i kooperanti, propadaju svi lančano jedni za drugima ako nema pravovremenog plaćanja i ako nema u narednom proračunu osiguranih sredstava za nastavak izgradnje i vodoopskrbe i odvodnje i navodnjavanja. To je ono u poljoprivredi što znači razvoj. Ako nema poticaja energetske učinkovitosti i projektima u njoj onda nema ni napretka ni razvoja.
Na repliku odgovara Natalija Martinčević.
… [[Govornica nije uključena, ne čuje se.]]
Uključite mikrofon molim vas, da vas možemo svi čuti.
Da ste se vi složili sa mnom. Dakle, ja sam govorila ovdje da su tvrtke, javne tvrtke, dakle svojim … [[Govornica se ne razumije.]] 1,7 milijuna kuna morale investirati u fizibilnu, dakle ekonomski opravdane projekte i to je zapravo cijela ideja. Dakle, postoje ta sredstva samo se trebaju investirati u fizibilne projekte. To je bila cijela ideja i cijeli koncept ove Vlade i drago mi je, dakle da se u ovome prijedlogu proračuna dakle ponovno vraćamo na sustav javnih investicija. A što se tiče projekata energetske učinkovitosti to je model koji je pokrenula ova Vlada, to je model na koji je ova Vlada dala poticaj. U nekim slučajevima kao kod solara su oni smanjeni i dobro je da su smanjeni, jer su se baš u solarima ostvarivali ekstra profiti, a sada na uštrb toga, dakle bit će manji profiti, ali se prijavilo puno veći broj ljudi koji su za to zainteresirani. Dakle, to je bila dobra odluka Vlade.
I posljednja replika, Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle kolegice kad govorimo o javnim investicijama pa su najavljene, pa ih nije bilo, pa ih sad vraćamo recimo to tako, cijela nije to igra. To je čista realnost, namjera i želja da se realiziraju najavljeni projekti do trenutka kad otvorite ormar pa onda niti ne nađete nekakve kosture što ispadaju, nego ne nađete ništa. Znači nemate projekata. Da bi radili kvalitetne, velike projekte uključujući i projekte koji će biti vezani za EU fondove morate ih pripremiti. Prema tome, u ovome trenutku ova Vlada je pripremila projekte koji se mogu što samostalno od strane javnih tvrtki realizirati što povlačit sredstva iz EU fondova. I to je sad normalno i prirodno ne samo da li ćemo mi inzistirati na tome da ide više privatni sektor ili javni, jer javni sektor uvijek ima svoju potrebu posebno kad je ta potreba definirana ono što ste sami rekli i korisnošću i ekonomskom održivošću, jer ta ekonomska održivost u biti ukazuje da je taj projekt vezan za razvoj. Naravno da same javne investicije povlače za sobom i privatni sektor koji kao kooperanti rade za javni sektor u realizaciji tih projekata. A 2013. godina je godina u kojoj završavamo jedan paket ne samo poreznih zakona kojih smo imali poprilično nego paket zakona potpore gospodarstvu, osiguravanja uvjeta konkurentnosti gospodarstvu, ubrzavanja procedura i preskakanja birokratskih barijera.
Nastavljamo pojedinačnu raspravu. Na redu je poštovana Vesna Želježnjak.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre pa evo u ova dva dana čuli smo zaista dosta primjedbi, kritika na račun nas koji tj. na računa vladajućih koji su sastavili ovakav proračun kakav je, naravno i rebalans, ali da ovdje danas svima nama da se da da sastavimo proračun uvjerena sam da bi tri puta veći morao biti nego što sada je, samo ne znam odakle bi bilo izvora financiranja. Jer svaki saborski zastupnik pretpostavljam koji obnaša vlast i u lokalnoj samoupravi uvjerena sam da je gledao što to ima negdje u proračunu za moj kraj, za moje mjesto, za moju cijelu regiju. Ali nažalost prošla su takva vremena kada se moglo nekome nešto dati a dok se nije gledalo kako da se sastavi zaista ovakav proračun kakav je. I zaista ministre na čelu kojeg ste vi Ministarstva financija nije vam bilo lako sastaviti ovakav proračun kao što reče gospodin Šuker saborski zastupnik kao nema priče o razvojnom socijalnom. Mantre su to bile jer svaki saborski zastupnik koji je odgovoran zna da u ova teška vremena ne može biti razvojnog onakvog kakvog bi željeli i u onom postotku kojeg bi željeli da se proračun sastavi sa željama. Što je bitno reći ovdje i ponoviti još što je ova Vlada učinila zaista da potakne gospodarstvo da u narednom razdoblju uvjerena sam da ćemo ostvariti rast od 1,3% BDP-a i da će se ostvariti naše želje u svim onim investicijama za koje se ova Vlada odlučila, a to je energetika, to su željeznice i to je niz razvojnih projekata i programa koji će se ostvarivati u našim i lokalnim zajednicama. Netko reče tu da nismo dovoljno pripremljeni. Ja ću reći da, lokalne zajednice su dovoljno pripremljene i povlače novac iz EU i znaju to napraviti. Projekti koji su gotovi sigurna sam da već u 2014. godini potkraj 2014. godine će dati rezultate. Naravno da sve ovo što smo činili dosada, ove olakšice od poreza, od sveg ovog što je mnogo puta bilo spomenuto ali treba naglasiti da zbog toga što smo sve učinili vjerujemo u ovaj proračun koji ćemo i ostvariti. Nažalost, ako će se povećati kriza imamo rješenje i za to. Što je još bitno reći vezano za proračun? Olakšice koje smo dali i koje dajemo vezano za gospodarstvo uvjerena sam da će se iskoristiti u budućem periodu. Rekli smo mali poduzetnici, povećali smo prag ulaska u sustav PDV-a sa 80 na 230 tisuća. Rečeno je da je 26 700 poduzetnika izašlo iz sustava PDV-a. Mnogo kritika smo slušali tu na predstečajne nagodbe. Cilj predstečajnih nagodbi je čuvanje radnih mjesta. I ovako stalno prigovarate koliko je nezaposlenih, mi smo toga svjesni, da, mnogo je nezaposlenih. Ali koji su razlozi nezaposlenosti? Isto tako bitno je napomenuti reforme buduće reforme koje su podloga za ostvarenje ovog proračuna i što reći o njima sada? Svaka reforma koja će se provesti kao npr. u master planu bolnica, govorit ću o okruženju iz kojeg ja dolazim, prvo će se pobuniti gospoda iz oporbe i reći će kako sada tri bolnice, Varaždinska, Koprivnička i Čakovečka, što će se u kojoj bolnici napraviti. Ali gospodo, reforme se moraju napraviti. Sanacija bolnica je jedno, a po master planu očito da će doći do promjena i da se moraju drugačije organizirati. Ono što ste maloprije govorili vezano uz outsourcing iz pojedinih djelatnosti koje nisu osnovne djelatnosti to već mnoga poduzeća vani rade, a i neka poduzeća u Hrvatskoj. Jer ono što im nije osnovna djelatnost, ali ti ljudi neće ostati nezaposleni nego će biti zaposleni u tim poduzećima. Isto tako je bitno napomenuti reforme Porezne uprave, odmah će biti na nas saborske zastupnike pa kako ste to napravili, pa zašto ste dozvolili da budu centri negdje drugdje, a ne u našem gradu? Neke stvari se moraju napraviti. I to su reforme od kojih očekujemo ovakav rast koji smo ovdje planirali. Isto tako sudovi, nacrt Zakona o regionalnom razvoju već smo prozivani. I to će se morati napraviti. Sve ovo što je sada u planu, maloprije rečeno je da će doći do reforme u Ministarstvu obrazovanja koje znamo da mora doći, ali svaku reformu koja se pokrene i za koju smatramo da će dobro donijeti, ne odmah nego u neka buduća razdoblja, znači 2014. kraj, 2015. već smo dočekani na negativno i stalno nam se prigovara, a s druge strane nam se prigovara da ništa nismo učinili. Učinili smo mnogo, nedovoljno za razvoj ovakve Hrvatske kakvu danas imamo, a ja neću reći naslijedili ali isto tako bitno je napomenuti da svaki proračun je zadan, mora biti u zakonskim okvirima i nije od te godine. Naravno, tu smo nabrojili puno toga što se vuče od prijašnjih godina kolika su zaduženja kolike su kamate i uvjerena sam zbog svega toga kako smo krenuli raditi u ove dvije godine mandata našega da ćemo uspjeti ostvariti mnoge reforme koje smo si zacrtali i da će lučit rezultate. Hvala.
Prelazimo na replike, prvo Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, vi ste rekli da smo čuli razne kritike na proračun. Ja moram priznat da nisam čuo puno kritika na proračun. Čuo sam više kritika na politiku Vlade što je sasvim normalno u ovoj sabornici. A čuo sam dapače i podršku što bržim reformama ako se ne varam. Po pitanju kritika oko deficita na kraju su se ipak svi složili da je proračun toliko zadan da drukčije se ne može biti i da u obaveze koje su stvorene se moraju platiti. Prema tome, najmanje mogućih kritika koje je moguće za jedan proračun se čulo a što se tiče normalno pozicije jasno je da moraju kritizirat Vladu i da nemaju povjerenja jer u kraju nisu je oni birali nego mi.
Odgovor na repliku, Vesna Želježnjak.
Pa kolega Gjurkoviću, naravno kritike su došle jer je bilo odmah na početku rečeno da je to lista želja što smo napravili a zaista očito da saborski zastupnici su svjesni situacije u kojoj jesmo i naravno da i kao što reće tu saborski zastupnik nema srca reći što da se reže i kome da se uzme a kome da se da, jer to je realna stvarnost naša.
Druga replika, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Govornik nije uključen. Dakle uz ove klase koje postoje jedrenje, postoji klasa optimisti. Zaista i kolega koji vam je replicirao Gjurković rekao sam da i to zaista ste optimist i kad kažete da vjerujete u ovu Vladu, njen rad i u rezultate. Vjerovali ste i 2012.godine kada je donošen ovaj proračun a jučer smo imali rebalans sa povećanjem dakle deficita. Dakle i onda ste vjerovali, i 2011.kad ste došli na vlast pa smo imali to što smo, i kakvo je sad stanje sad znate i sami. Kažete da investicije koje ova Vlada je skoncentrirala prije svega na hrvatsku željeznicu i energetiku, koji su projekti iz energetike ostvareni onda kad je tako skoncentrirana investicija na to i koji su to projekti u Hrvatskoj o željeznici kada znamo da je brzina hrvatskih vlakova na hrvatskim željeznicama 40 km na sat, kada se od Slavonskog Broda do Zagreba putuje 4 sata. Kada je rasprava o pruzi Rijeka Zagreb trajala dvije godine. Jedno mjesec dana ste bili za radničarsku prugu, mjesec dana protiv itd., sve do dan danas, a zaista je potrebna, puni profit pruge dakle Rijeka-Zagreb, to je žila kucavica da kažem Hrvatske, mi smo za takav projekt. Ali vi ste se dugo, dugo mislili oko toga. Dugo ste razmišljali.
Odgovor na repliku, Vesna Želježnjak.
Pa zato i ulažemo u željeznice jer sami ste rekli koliko sati vam je potrebno i sigurna sam da će pruga ići, a pruga koja je koridor pruge Rijeka-Budimpešta i to drugi kolosijek koji je zacrtan i koji će ići do 2018.godine, mislim da je realizacija drugog kolosijeka koji će biti ostvaren. A u Vladu naravno da vjerujem i dalje.
Posljednja replika, Josip Đakić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Želježnjak govorili ste o restrukturiranju i reformama u zdravstvu i bolničkom sustavu, najprije prvo morate znati kako je došlo do toga da su uvedeni snazijski upravitelji i upravno vijeće, smanjenjem decentraliziranih sredstava svim županijskim bolnicama, smanjenjem vrijednosti boda, izvršen je ne prirodni pritisak na uprave bolnica, prisiljeni su da uvedu sanacijske upravitelje koji su povećali i udvostručili dug. To je istina o kojoj govorim. Smanjenje za 2% doprinosa na zdravstvo nije doprinijelo nikakvo olakšanje gospodarstvu jer gospodarstvo je u kolapsu, to vidimo iz svih pokazatelja. 3,4 milijarde prenamjene zdravstvenih sredstava u druge svrhe što je protuzakonito, također je osiromašilo zdravstvo. U tom pogledu ništa se konkretno nije dogodilo. Mišljenje da će … [[Govornik se ne razumije.]] smanjiti troškove je zabluda, je prijevara, samo će povećati. Nijednoj državi … [[Govornik se ne razumije.]] firme nisu jeftinije od vlastitog kadra koji po najminimalnijim cijenama rada radi u tim bolnicama. Uzmite liste, koliko ona čistačica ili peračica tamo ili kuharica koliko ima plaću u bruto iznosu a koliko u minimalnom iznosu, vidit ćete da to nema nikakvog načina ni razloga za uštede, sanacijska vijeća nisu odradila svoj posao nego su povećale dugove. Bojim se da kolaps zdravstva i što je ministar rekao da, vratiti ovih 2% i sad bi trebali još 2% povećati zdrastven doprinos da bi se sanirala ova šteta koja je u ovom prostoru nastala.
Odgovor na repliku, Vesna Želježnjak.
Pa mislim da niste u pravu i da zdravstvo nije u kolapsu, da se želi prikazat da je u kolapsu a uvjerena sam da u budućnosti da će reforme donijeti poboljšanje, a sigurna sam da pacijenti nema ništa manje bolju uslugu sa ovim manjim doprinosom nego što su imali i prije.
Svoj red za raspravu sada je dočekala kolegica Mirela Holy.
hvala vam potpredsjedniče. Na samom početku izlaganja o prijedlogu Državnog proračuna za 2014.godinu želim reći da ću podržati prijedlog. U ovom prijedlogu prepoznajem nekoliko pozitivnih promjena u odnosu na dosadašnje prijedloge proračuna, a jedna od njih je sama struktura obrazloženja državnog proračuna odnosno njegov tekstualni dio koji u ovom prijedlogu znatno iscrpniji i konkretniji, više projektno usmjeren no što je to bilo u prethodnim godinama. U toj promjeni vidim početak zaokreta same strukture državnog proračuna prema švedskom modelu o čemu sam već govorila u nekoliko navrata i u prethodnim godinama, a i ove godine na sjednicama saborskih odbora. Zbog čega ovu promjenu smatram pozitivnom? Zbog toga što ovakva struktura proračuna omogućava lakše snalaženje u proračunu nama zastupnicima i zastupnicama, ali i građanima i građankama RH koji koje trebaju imati kvalitetnu informaciju o sadržaju proračuna temeljnog strateškog ili bolje rečeno planskog dokumenta države i Vlade u predstojećoj godini. Smatram da se na taj način povećava transparentnost rada Vlade, a to je iznimno važno za ukupnu demokratizaciju društva pa i suzbijanja korupcije. Naravno da još uvijek ima dosta prostora za poboljšanje, prvenstveno u smislu konkretizacije planiranih reformi projekata i programa u smislu definiranja mjerljivih ciljeva prema konkretnim programima i projektima. Iako su u tekstualnom dijelu proračuna projekti i programi izdvojeni nedostaje njihovo jasno definiranje u smislu dinamike realizacije i konkretnih brojeva u financijskom, vremenskom, ljudskom i provedbenom smislu. Nadam se da je opredjeljenje Vlade i Ministarstva financija da razvije ovakvu strukturu proračuna i u budućnosti kako bismo na kraju godine mogli potpuno transparentno prema korisnicima proračuna ali i prema vanproračunskim korisnicima mogli vidjeti koliko su bili uspješni u realizaciji zacrtanih projekata i programa. Ovaj format obrazloženja proračuna je prema mojem mišljenju ipak nešto prevelik, predeskriptivan ali i nedovoljno konkretan u mjerljivosti zacrtanih ciljeva i trebat će ga ipak u tom dijelu korigirati. Druga iznimno pozitivna strana ovog prijedloga državnog proračuna je smatram vidljivo opredjeljenje Vlade da se uhvati u koštac toliko nam nužnom reformom javne uprave. O tome sam govorila i kada sam bila članica Vlade i kada sam izašla iz Vlade jer sam duboko uvjerena, a svoje uvjerenje temeljim na cijelom nizu iskustava drugih uglavnom razvijenih europskih i svjetskih država da je upravo dobra, kvalitetna, brza, poštena i učinkovita javna uprava koja o stvarima svojih državljana rješava prema preciznim, točno definiranim procedurama u optimalnim kratkim rokovima, transparentno, kvalitetno i nepristrano ključ uspjeha razvijenih država. Uvjerena sam da se Hrvatska od tih razvijenih država razlikuje najviše upravo u tome u javnoj upravi koja kod nas nažalost ni danas krajem 2013.godine nije efikasan servis građana i građanki RH. Vlada RH ne može utjecati ni mijenjati okolnosti u mnogim područjima. Hrvatska ne može utjecati na globalnu ne pretjeranu dobru ekonomsku situaciju ali može i mora utjecati na ono što se nalazi u njenoj izravnoj nadležnosti, a to je kvaliteta javne uprave. U tom smislu Vlada nema apsolutno nikakav alibi za nečinjenje. Na kraju krajeva iznimno veliku važnost reforme javne uprave prepoznala je i EU pa je tako sljedeća godina, ako sam dobro shvatila godina javne uprave u cijeloj EU. Dakle odlična godina za hrvatsku Vladu da se upusti u ovu iznimno važnu reformu. Ova reforma presudna je bez kvalitetne javne uprave nećemo moći realizirati nijednu drugu strukturnu reformu. O reformi javne uprave ovisi uspjeh gospodarskih reformi, uspjeh zdravstvene reforme, uspjeh mirovinske ali i svake druge reforme. Kvalitetne javne uprave je naime instrument za provedbu bilo koje vladine i društvene reforme i zbog toga držim fige Vladi da bude uspješna u ovoj reformi. Duboko sam uvjerena da ukoliko Vlada ne bude uspješna ni u jednoj drugoj reformi ali za svojeg mandata uspješno pokrene i zavrti reformu javne uprave da će u povijesti biti zapamćena kao uspješna Vlada. Nažalost, nikakav zakon o strateškim investicijama neće nam pomoći u pokretanju gospodarstva ukoliko ne reformiramo javnu upravu. Sada ću se osvrnuti na nekoliko konkretnih detalja u proračunu. Premijer je u svom uvodnom govoru naglasio kako je Vlada rasteretila gospodarstvo i građane ukidanjem ili smanjenjem cijelog niza parafiskalnih nameta. No iz prijedlog financijskih planova vanproračunskih korisnika i to u prvom redu mislim na Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i Hrvatske vode vidimo da je za 2014.godinu ali i naredne godine predviđeno povećanje prihoda ovih institucija koje se većim dijelom pune od parafiskalnih nameta koje plaćaju fizičke i pravne osobe odnosno tvrtke. To i ne bi bilo toliko sporno kada bi fond i Hrvatske vode kvalitetno radile poslove zbog kojih postoje. Fond je iznimno važan financijski instrument politike zaštite okoliša za kojim se već godinama, a nažalost i danas vuku repovi različitih afera i financijskih malverzacija pa podsjećam da smisao fonda nije da iz godine u godinu povećava svoje prihode jer to znači da se standard zaštite okoliša nisu popravili usprkos izdašnim sredstvima koji građani tvrtke upumpavaju u fond. Upravo suprotno uspješnost fonda trebala bi se mjeriti njenim konstantnim smanjenjem prihoda jer to znači da se Hrvatska podigla u poštivanju standarda zaštite okoliša. Slična situacija nažalost i sa Hrvatskim vodama. Osvrnut ću se na segment politike zaštite prirode u deskriptivnom dijelu ovog proračuna u kojem se može pročitati citiram "Sadašnji model upravljanja nacionalnim parkovima i parkovima prirode ne osigurava njihovo učinkovito očuvanje i korištenje, nekontrolirano i neujednačeno jačanje pojedinih javnih ustanova nacionalnih parkova i parkova prirode dovelo je do raskola u politici vođenja i upravljanja tih područja, te u narednom razdoblju jačat će se povezivanje javnih ustanova nacionalnih parkova i parkova prirode kako bi se pojednostavilo upravljanje i financiranje, te omogućio lakši zajednički pristup fondovima EU i drugo. Nadalje, izgradnjom i uređenjem infrastrukture za posjetitelje pridonijet će se djelotvornom i učinkovitom očuvanju te optimalnom korištenju zaštićenih područja i područja ekološke mreže. Navedeni opći cilj proizlazi iz Strategije i akcijskog plana zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti iz studenog 2008.godine i u skladu je s prioritetima zaštite prirode definiranim u nacrtima programskih dokumenata za razdoblje 2014.do 2020." to je kraj citata. Naglašavam da i te probleme najlakše, najefikasnije i najtransparentnije riješiti reformom sustava putem Nacionalne parkove agencije pa mi nije jasno zašto Vlade Republike Hrvatske još uvijek kasni i oteža sa tom reformom. Osvrnuti ću se na iznimno veliki problem kontaminiranosti minama a koji Hrvatska ne rješava na dovoljno učinkovit način. To je pitanje sigurnosti hrvatskih građana ali i naših turista te je od hrvatskog državnog prioriteta da Vlada ubrza a ne da uspori rješavanje ovog problema. Podsjećam da je u Planu 21 temeljem koje je kukuriku koalicija dobila mandat za upravljanje državom predviđeno povećanje financijskih sredstava za razminiranje. Nažalost realizacija nacionalnog programa protuminskog djelovanja je upola manja od planiranog. Od 2009. godine do danas razlika sredstava s kojima bi se izvršio nacionalni program iz sredstava osiguranih za provedbu istog iznosi 760 milijuna kuna. Posljedično godišnja stvarna realizacija vraćanja minski sumnjivih prostora zajednici je 30 kilometara kvadratnih dok je prema postojećim raspoloživim kapacitetima realizaciju moguće podići na razinu od 50 do 55 kilometara kvadratnih godišnje. Trenutno u Republici Hrvatskoj minski sumnjiv prostor iznosi 639 kilometara kvadratnih, proteže se na području 12 županija i 93 gradova i općina i upitan je strateški cilj kojim je definiran i preuzet međunarodnim obvezama to je Otavska konvencija a to je Hrvatska bez mina 2019. godine. I na kraju proračun predviđa povećanje sredstava za financiranje Katoličke crkve za 1% u odnosu na prethodnu godinu. Mislim da takvo povećanje nije logično jer vjerske institucije trebaju dijeliti sudbinu države i u jednakom omjeru sudjelovati u štednji. Paralelno smanjena su sredstva za ured pučke pravobraniteljice što će se sigurno negativno odraziti na zaštitu ljudskih prava u Hrvatskoj pa je i moguće rezultirati negativnim ishodima sudskih procesa na Europskom sudu za ljudska prava koji osim financijske štete predstavljaju veliku štetu za ugled Hrvatske. Stoga pozivam Vladu da svojim amandmanom smanji sredstva za Katoličku crkvu u jednom prilično malenom djelu te preusmjeri ta sredstva za potrebe ureda pučke pravobraniteljice. Sigurna sam da Katolička crkva ne bi imala ništa protiv toga jer sam pročitala na kraju krajeva u medijima da Crkva nije ni tražila povećanje sredstva iz proračuna.
Imamo obligatnu repliku Bore Grubišića. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Holy na osnovu otpusta 18,5 milijuna kuna 2010. godine Klub HDSSB-a tj. evo i ja osobno sam amandmanom dakle dobio od bivšeg ministra Šukera i Vlade HDZ-a 9 milijuna kuna za škole u Slavonskom Brodu a zahvaljujući otpustu dakle Crkve koja je bila. I gospodin Kajin 9,5 milijuna kuna. Dakle, ukupno je otpušteno 18,5 milijuna kuna tada je gospodin Marin Srakić bio uzoriti nadbiskup, predsjednik Hrvatske biskupske konferencije. No, nisam htio o tome govoriti nego ste me vi povukli na kraju ove vaše rasprave. Radi se o razminiranju. Dakle, vi ste rekli da je hrvatski plan za razminiranje do 2019. godine. Međutim, s obzirom na 639 kilometara kvadratnih koji nisu razminirani, miniski sumnjivih područja ovim tempom kojim danas idemo 30 kilometara kvadratnih godišnje biti ćemo razminirani 2034. godine, dakle 15 godina zakašnjenja. Nadalje, govorili ste i o tome da i pohvalili u svom uvodnom izvješću, u uvodu svoje rasprave ovu Vladu i sve ostalo i na jednom da kažem antikorupcijskom programu. Gledajte neki dan smo usvojili Zakon o javnoj nabavi, ovdje u Hrvatskom saboru koji dopušta limite za javnu nabavu materijala i usluga sa 200 na 500 tisuća kuna. Ne miriše li vam barem na sumnju da se iz toga može dogoditi i koruptivnih djela. A što se tiče zdravstva o kojemu ste samo jednu riječ rekli, moram vam reći da je u zdravstvu uz korupciju i nepotizam taj koji je zavladao. Naime, sanacijski ravnatelji koji su postavljani u bolnice su postavljani po partijskoj direktivi dekretom. Evo primjera bolnice u Slavonskom Brodu i Novoj Gradišci gdje je direktivom postavljen čovjek u novu Gradišku koji nikada nije ničim rukovodio [[Upadica: Ajde hvala lijepa isteklo je vrijeme odavno.]]
Na repliku odgovara Mirela Holy.
Poštovani kolega, pa evo drago mi je da je Crkva pokazala određenu društvenu odgovornost pa se odrekla dijela svojih prihoda u korist škola. Ja se nadam da bi se Crkva rado odrekla i dijela svojih prihoda odnosno sredstava iz proračuna i za potrebe Ureda pučke pravobraniteljice jer sigurno je i Crkvi stalo do poštivanja ljudskih prava u Republici Hrvatskoj. Druga stvar, što se tiče razminiranja, upravo zbog toga što sam zabrinuta da nećemo sukladno obavezama iz Otavske konvencije razminirati Hrvatsku do predviđene 2019. godine apeliram na Vladu da razmotri povećanje iznosa za financiranje za Hrvatski centar za razminiranje kako bismo ovaj cilj ako ne do 2019. ali ono barem do 2021. realizirali. Bojim se da ovom dinamikom to nećemo uspjeti napraviti. I na kraju mislim da me niste baš pozorno slušali, ja sam pohvalila to što je Vlada se odlučila na više ovaj jačati deskriptivni dio proračuna i to na projektnoj bazi a mislim da je to jako važno zato što građani na puno lakši način mogu tako čitati proračun nego kada se on samo nalazi u tablicama. Jer budimo svi realni kada imate proračun razlomljen po različitim stavkama u tablicama jako teško možete vidjeti ukupnu strukturu prema programima i prema projektima.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Na redu je poštovana Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, zamjeniče ministra. Pa evo nekako kao da za 24 sata opet govorimo o istoj temi a to je o obrazovanju. Međutim, i jučer kada smo govorili o rebalansu neću ništa novo reći jer je proračun gotovo isti kao i ove godine i nema nikakvih novih stavki. I morati ću upozoriti i za 2014. na neke stvari koje smo upozoravali i 2012. i kod donošenja proračuna za 2013., pa i kod rebalansa jučer na što smo upozoravali. No međutim zamjeniče ministra, meni je jako teško to govoriti vama, kao i ministru Liniću jer oni nisu tvorci ovoga proračuna. Tvorci ovoga proračuna sjede u jednom drugom ministarstvu, Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa i nažalost vi samo prepisujete njihove brojke. Meni je to jasno, ono što je rekao i kolega Šuker obraćajući se ministru financija, najteže je zaista biti ministar financija jer morate utrpati sve ono što drugi žele, a očito da u Ministarstvu znanosti i obrazovanja već treću godinu kod donošenja ovoga proračuna uopće ne pogađaju potrebe obrazovanja, a to ću vam reći zašto i kako. Ukazivali smo prošle godine kod donošenja proračuna za ovu godinu da nećemo imati dosta novaca za obrazovanje i to se pokazalo istinitim. Nedostaju novci za plaće, ali ne kolegice i kolege, jučer sam to opet istaknula, za nova zapošljavanja stručnih suradnika, znanstvenih novaka nego za osiguranje onih zaposlenih koji su sada u školama, oni koji su od prije. No međutim, nismo dosta planirali novaca. Upozoravam vas zamjeniče ministra, vidim da me ne slušate, zato mi je žao da u proračunu za 2014. opet nećete imati dosta novaca vjerojatno za plaće, a pokazat ću vam zašto. 2012. smo završili sa 12 milijardi i 64 milijuna i ove godine smo u rebalansu morali opet dodati oko 560 milijuna kuna samo za plaće i to smo napravili jučer, odnosno izglasat ćemo to vjerojatno u petak. Ovu godinu tj. 2014. počinjemo s planom od 12 milijardi 26 milijuna 314 tisuća 578 kuna, dakle već u startu manje nego prošle godine, a sad smo morali dodati u proračun. Znam da se 80% ovoga proračuna za obrazovanje i znanost gotovo troši na plaće, ali isto tako znam da smo se svi zarekli ovdje, kolegice i kolege, da ćemo se zaista zalagati i ministar je nekoliko puta rekao, nećemo i danas u nastupnom govoru predsjednik Milanović je rekao nećemo ukinuti besplatno školovanje. Ma mi smo ne ukinuli besplatno školovanje, ono što sam vam i jučer rekla, mi smo ugrozili redovno školovanje ovakvim proračunom. Znam da je teško rastegnuti te novce, ali gledajte rekli ste i jučer je meni ministar u odgovoru rekao da očekuje puno da se i lokalna zajednica uključi evo na neki način jer je osnivač, neki gradovi i županije osnivači su osnovnih škola a županije srednjih, pa da očekuju od njih da se uključe u eto pokrivanje nekih troškova. Moram vam reći da nije nam dosta što smo napravili u ovoj godini uveli e-imenike i dnevnike, e-upise, a nismo održali osnovni standard. Ovo je pohvalno, no međutim očekujem da ćemo više uložiti za brigu o našoj djeci pa vam moram reći da već sada u decentraliziranim sredstvima niste nijednu kunu povećali u ovom proračunu za sljedeću godinu. U mojoj županiji u ponedjeljak smo donosili proračun, morali smo iz vlastitih prihoda u prijedlog programa javnih potreba uvrstiti milijun kuna, ja ću vam pročitati, sredstva namijenjena za povećanje troškova energenata za škole zbog stalnog povećanja cijene energenata ne možemo više pokriti troškove energenata iz decentraliziranih funkcija. Isto tako je obrazloženje za prijevoz učenika osnovnih i srednjih škola, dakle iz onih decentraliziranih funkcija moja Sisačko-moslavačka županija iz svojih vlastitih prihoda mora izdvojiti još 3 milijuna i 900 tisuća kuna da bi škole opstale, da bi se uopće održale. Još ću vam nešto reći, ako pogledate one programske stavke o kojima je nešto govorila danas i sada kolegica Holy i rekla da je to dobro, da, to je jako dobro jer iz toga možemo iščitati o čemu ćemo se brinuti ove godine pa tako i u području obrazovanja. I ove godine smo isto tako odredili neke stavke koje su vrlo bitne. Npr. prevencija nasilja u školama-manje sredstava, prevencija ovisnosti-manje sredstava, poticanje izvannastavnih aktivnosti-manje sredstava. Ove godine nismo kupili u školske knjižnice 2013. niti jednu jedinu knjigu jer smo u ovom proračunu jučer sve to izbrisali, nema sredstava za školske knjižnice. Molim vas, netko će mi morati odgovoriti kako to da za ove programe za koje se svi zalažemo, a danas na Odboru za ljudska prava i prava nacionalnih manjina prilikom rasprave o nasilju na športskim terenima pomoćnik ministra Skansi i gospodin Darko Tot, isto pomoćnik ministra, govore o tome da treba ulagati u prevenciju nasilja, treba ulagati sredstva upravo u to za mlade. Dolaze iz tog istog ministarstva. Žao mi je što to nismo u ovom proračunu prepoznali, stvarno mi je žao. Isto tako želim vam još nešto napomenuti i reći. Kolegice Želježnjak nema, rekla je da svatko od nas sebe traži u proračunu. Istina je, traži nas, pa zato se ona lako našla jer i ove godine imamo osigurano 22 milijuna 826 tisuća 117 kuna za preuzimanje obveza iz projekta javnog privatnog partnerstva u Varaždinskoj i Koprivničko-križevačkoj županiji tj. za škole u Koprivnici. Pa i ja da sam gradonačelnica isto tako Koprivnice bila bih sretna i našla bih se tu da mi država pokrije one troškove koje sam napravila. To je isto tako i u Varaždinskoj županiji. Ja to stalno ističem. 21 milijun smo osigurali ove godine, 22 milijuna 2014. i još toliko 2015. Ja bih isto znala tako graditi škole. I nešto lokalno. Nema mi ovdje ministra, ali vjerujem da ćete mi vi moći zamjeniče odgovoriti. Moram vam reći da je 4. travnja ove godine Vlada donijela na svojoj sjednici odluku o sufinanciranju škole kad govorimo o lokalnim projektima Obrtničke škole u Sisku. I istina, rekla sam jučer započela je sa izgradnjom pred same izbore. Pozdravljam tu izgradnju jer je još u vrijeme HDZ-ove vlasti u županiji izgrađen projekt težak 4 i pol milijuna kuna, pa se onda kiselio u ladicama i nije se dalo uopće da se za 20 milijuna kuna koliko je bilo osigurano sredstava iz kredita Svjetske banke pokrene projekt, ali evo, krenuli smo i ja to pozdravljam. Međutim, vi ste se obvezali odlukom Vlade da ćete osigurati za ovu godinu 13 milijuna 377 tisuća 518 kuna. Zamjeniče ministra, očekujem da Vlada mora promijeniti tu odluku ili ćete imati već ubrzo rebalans. Jer u ovoj poziciji Obrtničke škole u Sisku stoji samo 9 milijuna 900 tisuća kuna. Evo smanjili ste, kažem proračun za ove namjene i u ovoj godini jučer u rebalansu. A sad nešto o reformama. Ako mislimo da su reforme školstva ukidanje škola, malih škola na posebnoj državnoj skrbi, na otocima, u brdsko-planinskim krajevima onda se varamo. Reforma je nešto drugo, reforma je programa, reforma je prije svega u srednjim školama u mreži programa. To su reforme. O tim reformama nisam čula jučer ništa, ali ne vjerujem da vi to ne možete odgovoriti. Trebao bi netko biti iz Ministarstva obrazovanja. A želim vas podsjetiti i ne želim da tako prođe i reforma u zdravstvu. 2003. godine smo preko noći dobili ovakvu odluku u županijama. Ukoliko do 31. ožujka ne spojite sve domove zdravlja u jedan centralni dom zdravlja u županiji nećete imati osigurane plaće za djelatnike u zdravstvu. Tu odluku je potpisao ministar Vlahušić. Mogu vam reći ona je napravila veliki nered u primarnoj zdravstvenoj zaštiti [[Upadica Stazić: Hvala lijepa. Vrijeme je isteklo.]] I ako tako mislimo oprostite raditi reforme onda bolje ništa ne započinjimo.
Prelazimo na replike. Prvo Damir Tomić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolegice spomenuli ste tri milijuna i 900 tisuća kuna koje vaša županija izdvaja za škole, pohvalno i to bi trebale raditi i druge županije, slijediti primjer Sisačko-moslavačke. Primjerice, samo ilustracije radi nije to nekakav novac. Grad Đakovo samo za gradski vrtić izdvaja veći iznos od ovog kojeg ste vi spomenuli. Znači, nije to baš tako puno novaca za sve škole u županiji. Drugo, ne slažem se da nije vidljivo nikakvo povećanje za obrazovanje u ovom proračunu. Naime, potpuno je jasno da je povećanje u proračunu za obrazovanje 4,2% i to posebno za predškolski odgoj i visoko obrazovanje. Nadalje, premijer je danas u svom govoru najavio reformu osnovnog i srednjeg školstva, a svjedoci smo svi u Hrvatskoj da je prvi puta u ovoj državi u javnoj raspravi jedna strategija i to Strategija odgoja i obrazovanja. Znači, ova Vlada doista brine o obrazovanju i ovo ministarstvo, kad ste već toliko pričali o ministarstvu doista radi na reformama i na promjenama koje će dovesti do boljitka svih nas. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Ivanka Roksandić.
Hvala. Kolega Tomić, vi me prvo niste razumjeli. Moja županija kroz program javnih potreba izdvaja 25 milijuna kuna. Ja sam vam rekla što mora izdvojiti. Mora dodati financijska sredstva da bi mogla osigurati sredstva za grijanje školama, jer je toliko u Sisku poskupilo grijanje u godini dana. 37% kolega Tomić, a 25 milijuna je program javnih potreba. Ja sam govorila samo o onome što se osigurava iz državnog proračuna i još nema dosta. Je istina je da smo govorili o reformi, samo ne počinje sve sa strategijom. Podsjetit ću vas na plan razvoja škole, na HNOS koji isto ako pročitate uvod u strategiju poziva se strategija i na te dokumente. Dakle, ne počinjemo mi ovdje od nule i nismo nitko ono što kažemo otkrili Ameriku.
Replika Dunja Špoljar.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice, kao i obično s vašim raspravama se u velikom dijelu slažem. Dakle, bilo bi optimalno kada bi proračunske stavke za izvanškolske aktivnosti bile velike, kada bi proračunske stavke za darovite učenike bile velike. One su takve kakve jesu. Ali budimo pošteni do kraja, pa nabrojimo osim onoga što je smanjeno i ono što je povećano, pa tako za darovitu djecu u vrtićima stavka je povećana za 7%. Tako je za također za učenike s posebnim potrebama, a to su učenici sa teškoćama u razvoju povećana za 6,4%. Tako je povećana stavka za udžbenički standard, za razvoj sustava obrazovanja. Doduše za prevenciju nasilja je smanjena. Dakle, povećana je za posebne programe u srednjim školama, odnosno za učenike sa poteškoćama za 15,7%. Prema tome, neke stavke su pale, a neke su ipak povećane, pa je možda dobro da se i to ovdje čuje. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, Ivanka Roksandić.
Kolegice Špoljač, točno vi i ja se najčešće slažemo, jer se borimo zajedno za obrazovanje bez obzira na naša politička opredjeljenja. Kad je obrazovanje u pitanju svi ovdje bi se trebali jednako. Ali želim vas podsjetiti da ovo što ste vi povećanje pročitali reći ću vam da vam je to fiktivno. A znate zašto? Zato što ste u ovom rebalansu 2013. sve to smanjili. Isto tako rekli ste mi za udžbenički standard. Pa pogledajte si jučerašnji dokument koji je bio na stolu, smanjili smo to. Pa normalno da smo morali ove godine povećati jer nismo ove godine ništa gotovo osigurali za povećanje udžbeničkog standarda. Neke stavke smo doveli do nule, i normalno kad ih onda preračunate za sljedeću godinu da je postotak 6%, 7 ili 15%. Pa u globalu vam proračun raste za 6% ali u stvarnosti on nije povećan.
Za repliku se javio i Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, dakle mi imamo Zakon o javno-privatnom partnerstvu i u tom zakonu lijepo piše da kod financiranja javno-privatnog partnerstva oko izgradnje, održavanja i upravljanja objekata škola, školskih dvorana omjer plaćanja je 45, 55% u odnosu države, županije, odnosno participira 10% grad ako je osnivač osnovnih škola. Prema tome, to se radi sve po zakonu i po tom zakonu i Varaždinska i Koprivničko-križevačka županija primaju ta sredstva. Prema tome, to nije ničija odluka, manipulacija, korištenje proračuna nego je to u skladu sa zakonom koji je donio Hrvatski sabor.
Na repliku odgovara Ivanka Roksandić.
Je, je kolega Gjurković to je u skladu sa Zakonom o javno-privatnom partnerstvu kojeg ste donijeli jer vam je tako pasalo, a reći ću vam i zašto. U prošlogodišnjem Proračunu za 2013. nije bilo te stavke, ali u rebalansu je. Pa ja onda ne znam što je radio ministar Linić da se nije sjetio da postoji Zakon o javno-privatnom partnerstvu i da mora za te pozicije osigurati. Želim vas podsjetiti kad smo to donijeli i kad smo prvi puta uopće tu stavku uključili, prošle tj. ove godine na prvom rebalansu za ovu godinu. Pa ako smo znali da vi imate toliki dug po javno-privatnom partnerstvu onda smo to trebali planirati već 2012. u ovo doba. A to nismo učinili.
Sljedeća replika je Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolegice Roksandić jeste vi možda vidjeli u ovom proračunu Osnovnu školu u Novom Čiču? Ja bih bio sretan da ste vi nju vidjeli, ja nisam vidio i stvarno bih bio oduševljen s tim. To je škola koja je započeta se raditi 2010. i 2011. i 2012. je naprosto stala, praktički građevinski radovi su 70% gotovi i ta škola već 2 godine propada. Pa bilo bi pošteno ako Ministarstvo znanosti i obrazovanja ne misli završiti tu investiciju da gradonačelniku pošalje jedno pismo u kojem ga uljudno obavještavaju da oni to neće isfinancirati do kraja pa neka se grad Velika Gorica zaduži i neka završi tu školu do kraja jer nije normalno da dječica iz Novog Čiča i onog dijela oko Novog Čiča idu u školu "Juraj Stančić" u tri smjene. A što se tiče ovog javno-privatnog partnerstva u školstvu na sjeveru Hrvatske o tom potom možemo govoriti što se dogodilo sa jedinicama lokalne samouprave, što se dogodilo sa njihovim proračunima. S jedne strane ne mogu prihvatiti da se to dogodilo, a s druge strane svakoj jedinici lokalne samouprave treba pomoći kad se nađe u problemima. Samo ta pomoć bi bila ravnomjerna i recimo sa nekoliko milijuna kuna bi se vjerojatno i ova škola završila o kojoj govorim. Ali kažem, s obzirom da je već drugu godinu nema u proračunu bilo bi pošteno da se ljudima u Velikoj Gorici kaže nećemo napraviti tu školu, gospodo izvolite se zadužiti ili nekim drugim sredstvima isfinancirajte tu školu i neka djeca idu u tu školu da ne idu u tri smjene u školu.
Odgovor na repliku, Ivanka Roksandić.
Hvala. Ma kolega Šuker vi ste potpuno u pravu. Da ne bi ostalo negdje u zraku u ovoj sabornici da sam ja protiv onoga što su napravili u Varaždinu ili u Koprivničko-križevačkoj županiji u Koprivnici. Ma ja sam za svaku ijednu malu školu u ovoj lijepoj našoj. Da ih ima više dao Bog da bi imali više djece. No međutim, istina je vaša škola se ne nalazi u ovom proračunu, u Novom Čiču. Istina je da bi bio red da se obavijesti da se taj kapitalni projekt prekinuo iz ne znam kojeg razloga ako je financiran, ali isto je tako istina da se neke jedinice lokalne samouprave i regionalne moraju zadužiti do 50 milijuna kuna i podnijeti taj teret na primjer za jednu osnovnu školu u Popovači. Pa onda govorimo jesmo li svi jednaki. E pa nismo jer nekima država omogućuje i dio sredstava osigurava, a nekima ne.
I posljednja replika Natalija Martinčević.
Evo uvažena zastupnice Roksandić ja vas ovdje u Saboru pozorno slušam i vi uistinu često upozoravate u vašoj županiji na loše škole, na loše uvjete, na loše dječje vrtiće. Evo mi smo istu takvu situaciju imali i u Varaždinskoj županiji i 2005. godine odlučili smo to promijeniti. Krenuli smo u izgradnju, obnovu škola i dvorana po modelu javno-privatnog partnerstva i obnovili smo sve škole, sve dvorane, stvorili smo fantastične uvjete i za učenike i za profesore i nastavnike, osigurali smo jednosmjensku nastavu u svim školama u županiji, osigurali smo centre izvrsnosti koji su dali rezultate. Već zadnje tri godine Varaždinska županija je prva u Hrvatskoj po rezultatima na svim natjecanjima. Nadalje, osigurali smo svim srednjoškolcima besplatni prijevoz da svi mogu i iz Vinice i iz Voće doći u Varaždin. To su visoke autobusne karte preko 1000 kuna. Osigurali smo studentima studentske kredite. To je značilo povećanje 30% upisa u srednje škole i 40% upisa na fakultete. To su rezultati tih mjera jer smo prepoznali da je obrazovanje prvo. To smo sve financirali sami. Bilo je teško, istina bilo je teško i sva sreća da je sada ova Vlada prepoznala važnost obrazovanja i temeljem toga donijela Zakon o javno-privatnom partnerstvu gdje se dakle financira jedinicama lokalne samouprave sa 55%. Moja je preporuka nikad nećete imati dovoljno u vašim proračunima niti će to moći državni proračun osigurati da si izgradite i obnovite sve škole. Uzmite ovaj model, obnovite si sve škole i vrtiće po ovom modelu i iskoristite financiranje države od 55%. To je odličan model, primijenite ga.
I na ovu repliku odgovara Ivanka Roksandić.
Hvala. Kolegice Martinčević, loše ste me shvatili. Moje škole nisu u lošem stanju, mi ih jako dobro održavamo. 25 milijuna godišnje za programe javnih potreba u školstvu i sirotinjske županije. Neću govoriti ono što naša županica govori da smo jedna od najbogatijih a onda dođe statistika pa onda dođe statistika pa kaže da smo jedna od tri najlošijih. Mi teže živimo, teže živimo jer smo do 95-te godine bili u ratu. Od 95-te do 200o, gotovo i 3, 4, 5 smo obnavljali 64 školske zgrade i podigli standard u našim školama. To svatko zaboravlja tko dolazi sa sjevera Hrvatske, da nismo bili svi u istim uvjetima i borimo se s proračunom s kojim imamo. U ovom trenu imamo 21 tisuću nezaposlenih pa vas pitam otkuda prihod u toj županiji, nismo svi jednaki i zato čekam taj Zakon o regionalnom razvoju da progovorimo ovdje i da vidimo tko, šta i kako može. Hvala vam na naputku al kad bi mi dobili 23 milijuna kuna ja vam kažem da bi mi i više škola napravili nego vi, a ne znate o našoj županiji ništa i nemojte napamet govoriti jer i mi imamo škola u jednosmjenskom radu, osiguravamo u vrtićima i za nadarene i za borbu protiv nasilja i za sve aktivnosti. Pa imamo čak i nekakve specijalizirane škole. O tome samo kad bi meni ove godine od 23 milijuna kuna bilo u državnom proračunu za investicije u školstvu, ja mislim da mi bili presretna županija.
Čut ćemo sada 10 minutnu raspravu kolegice Branke Juričev-Martinćev. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa večeras smo jako puno pričali o proračunu, ali o proračunu se još puno toga može još više i duže govoriti. Ja bi obratila pažnju na nešto o čemu nije bilo tako puno riječi a to je turizam. Turizam je jedna od najvažnijih naših gospodarskih grana u RH, rado ćemo reći i strateška grana koja u našem BDP-u sudjeluje sa oko 14% što vjerujem da nije mali postotak. To posebno nas boli koji dolazimo iz najveće turističke regije a to je Dalmacija. Kad je premijer prezentirao proračun za 2014.godinu samo je onako preletio preko turizma i to kad je bilo riječ o prihodovnoj strani, o potrebi povećanja PDV-a. Naime, novim izmjenama Zakona o porezu na dodanu vrijednost mijenja se PDV i u turizmu i očekuje se povećanje prihoda oko 600 milijuna kuna. Mislim kada se uzima turizmu da bi bilo pošteno i bar dijelom vratiti tom istom turizmu o kojem puno svi očekujemo. Nažalost Ministarstvo turizma ima najmanji proračun a u 2014.još manji. U ovoj godini 281 milijun a narednu godinu planira se 12% manje, 246. Ono što još više žalosti da 2015.mu se oduzima 31 milijun i od ovih predviđenih za 2014.pa još manje u 2016.za 19 milijuna kuna. U toj stavci imamo povećanje rashoda za zaposlene od pet milijuna kuna. To smo vidjeli sinoć da se planira novi ustroj kojim se turistički inspektori ponovno vraćaju u ingerenciju Ministarstva turizma. U 2014.godini jednostavno nestaju neke stavke pa tako program razvoja novih proizvoda održivog turizma ima predviđenih nula kuna, Program unapređenja ponude turističkog sektora nula kuna, Programa poticanja turističkih manifestacija nula kuna, Program poticanja turizma na turistički nerazvijenim područjima nula kuna. Istina, postoji nova stavka konkurentnost turističkog gospodarstva, međutim ovih stavaka ranije nabrojenih je bio daleko veći i sredstva su bila daleko veća u 2013. za razliku od ove stavke u 2014. Ministarstvo turizma bi trebalo brinuti o razvoju i investicijama u turizmu. Zato postoji stavka Fonda za turizam. U ovoj godini 78 milijuna a u narednoj 40 milijuna. Kaže ta sredstva se koriste isključivo u svrhu razvoja turističke infrastrukture i očuvanja turističkih resursa. Svi očekujemo jako puno od europskih fondova. Ovih dana čujemo obećanje i nekakve ja bih rekla više predviđanja prvog potpredsjednika Vlade da mi ipak nećemo neto uplatiteljica nego da ćemo povući 6 milijuna eura više sredstava nego što uplatimo. Međutim koliko će od toga dobiti turizam i koliko očekujemo od njega dovoljno govori stavka program za pripremu projekata za strukturne fondove. U 2013.godini predviđeno je velikih 4 milijuna kuna a u narednoj 3 i pol milijuna kuna. Za one koji ne dolaze iz tog sektora pa ne znaju točno koliko treba za pripremu jednog programa, ja ću reći da je Ministarstvo turizma raspisalo dva natječaja nakon turističke sezone, bili su otvoreni jedan do 17.listopada, jedan do 4.studenog, grad Vodice je npr. prijavio četiri projekta sama vrijednost projektne dokumentacije za jedan projekt je milijun kuna, uređenje obalnog područja, uređenje plaža. Što znači da ovo ne bi bilo dostatno niti za jedno turističko mjesto, ja bih rekla srednje turističko mjesto poput Vodica. O turizmu svi jako puno pričamo, rado se pohvalimo da je u prvih deset mjeseci bilo 4% više noćenja nego prošlu godinu, 5 i pol posto više dolazaka, samo naša Šibensko-kninska županija je ostvarila sedam posto više dolazaka i sedam i pol posto više noćenja. Ali sigurno veseli činjenica da je 18% više novo zaposlenih. Pitam se čemu donosimo strategije razvoja? U travnju ove godine donijeli smo strategiju razvoja hrvatskog turizma do 2020.godine gdje stoji da nam je glavni cilj dovesti Hrvatsku u 20 vodećih zemalja svijeta. Ministar je tada rekao da je cilj ohrabriti investitore u njihovim idejama i planovima, te da se do 2020.uloži 7 milijardi eura i otvori 30 tisuća novih radnih mjesta. Jako optimistično i to je ono što je jako ohrabrilo sve nas, ne samo u Dalmaciji nego i u ostalim turističkim regijama. Koje ćemo investitore dobiti kada dva puta godišnje mijenjamo PDV u turizmu, kada im prijetimo novim porezima, a za projekte u turizmu investicije ili bar za pripremu projekata planiramo svega 3,5 milijuna kuna. Hvala.
Imamo jednu repliku Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Dakle poštovana kolegice vi kada govorite o brojevima u turizmu odnosno Ministarstvu turizma onda vas moram podsjetiti da Hrvatska turistička zajednica ima proračun od 210 milijuna kuna, da je ministar turizma predsjednik Skupštine turističke zajednice i da on koordinirajući i sredstva ministarstva i kroz programe i projekte Hrvatske turističke zajednice, neću turističkim zajednicama županija i lokalne samouprave u biti može ostvarivati i realizirati programe koji su bitni za realizaciju programa i Strategije razvoja turizma, a kroz konkurentnost i privlačnost Hrvatske za investitore u turizam, mislim da je već bilo govora. Najveći broj investicija u Hrvatskoj u ovom trenutku je ono što je ministar govorio vezano za reinvestiranu dobit je vezana za turizam. prema tome mi smo po tom pitanju očito ipak konkurentni.
Na repliku odgovara kolegica Branka Juričev-Martinčev.
Hvala lijepo. Pa kolega kao što smo sinoć donijeli odnosno još nismo donijeli ali je bio na raspravi novi Zakon o ustroju pa su nam rekli da će trebati još jedno stotinjak zakona promijeniti do 1.siječnja da bi sve bilo u funkciji, tako vjerojatno ovo o čemu vi pričate je samo ideja. Prihod Hrvatske turističke zajednice je boravišna pristojba. Znamo točno po kojem sistemu se ona raspoređuje, znači 30% dobivaju gradovi i općine, 30 županije, 30% Hrvatska turistička zajednica i znamo da je to strogo namjenski prihod. Znači za uređenje turističke infrastrukture nije dozvoljeno trošiti sredstva koja su uprihodovana po osnovi boravišne pristojbe.
Ostaje nam da čujemo još pojedinačnu raspravu Hrvoja Nekića. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. U svojoj raspravi krenuo bih s nužnošću i obvezom smanjenja deficita do razine 3% i to ova Vlada ima namjeru i može napraviti u iduće tri godine. To je prije svega naša obveza prema Uniji, a što je još važnije to je naša obaveza prema građanima. Da bi se do toga došlo nužno je poduzeti mjere koje će rezultirati boljim i kvalitetnijim životom cijelog društva. Nužnost provođenja reformi je ključ uspjeha koji će donijeti stabilnost sustava i uvesti red u sustav. Od svih reformi koje se provode naglasio bih reformu sustava socijalnih naknada kako bi upravo te naknade odlazile prema onima kojima je to najpotrebnije. Uvodi se red u porezni sustav jer bez reda sustav ne može funkcionirati. Ono što je itekako bitno, bitno je inzistirati na fiskalizaciji jer je očito da je prije uvođenja fiskalizacije gomila novca odlazila u vjetar. Isto tako povećanje međustope sa 10 na 13% mnogi sada kritiziraju, no međutim to je puno manje od 25% koliko je bilo i što zasigurno mora rezultirati povećanjem konkurentnosti. Nadalje, Vlada će poticanjem javnih investicija i ulaganjima potaknuti stvaranje nove vrijednosti i novog proizvoda što će zasigurno rezultirati i stvaranjem novih radnih mjesta. Smanjenje administrativnih procedura će osigurati i olakšati investitorima pokretanje poslovanja i stvaranje novih radnih mjesta. Ukidaju se nadalje brojni parafiskalni nameti, nastoji se pomoći gospodarstvu kroz razne mjere rasterećenja kako bi se povećala konkurentnost. Problemi postoje, pred problemima ne smijemo zatvarati oči već se sa problemima moramo suočiti jer kolegice i kolege ništa ne ide preko noći ali će ova Vlada zasigurno učiniti sve kako bi se reforme provele i kako bi se postigli željeni rezultati. Svoj optimizam temeljim prije svega na uvođenju reda. Netko je danas spomenuo da je za ovu Vladu ovo igra. Kolegice i kolege, za ovu Vladu je ovo prije svega velika odgovornost i siguran sam da će u tome uspjeti. Isto tako reforma javne uprave je osnovni preduvjet za uspjeh svih drugih reformi. Investicije i gospodarski rast, stvaranje nove vrijednosti i izvoz jamac su uspjeha i sve reforme koje se provode usmjerene su u tom pravcu. Ono što bih isto tako želio naglasiti su prepreke i otpor gotovo svim investicijama koje Vlada potaknula od strane raznoraznih udruga, ova udruga, ona udruga, ali stalno kontra. Moramo se odlučiti što želimo. Ako želimo razvoj, ako želimo nova radna mjesta jednostavno je nužno pokrenuti i omogućiti investicije. Isto tako imamo i činjenicu da je iznos kamata koje treba platiti u 2014.godini preko 11 milijardi kuna. iz toga je vidljivo koliko novaca treba osigurati iz proračuna samo za pokriće te stavke. Projekti iz europskih fondova, dakle koliko god mi dobili iz tih fondova toliko novaca moramo osigurati u proračunu. Nadalje, nastavljamo sa indeksacijom i ona ne dolazi u pitanje niti u jednom trenutku. Mirovine u Hrvatskoj su već i onako niske i ne dolazi u obzir da se indeksacija mirovina ne bi nastavila. Dakle nema rezanja mirovina, nema zamrzavanja mirovina. Kao što znamo bez obzira što ulazimo u proceduru prekomjernog deficita daljnjih rezanja nema već se poduzimaju strukturne reforme. Da ponovim, smanjenje deficita u trogodišnjem razdoblju do razine 3% i tko god kaže da može brže, ne može. To se kolegice i kolege jednostavno ne može napraviti brže i to zahtjeva gospodarski rast. I upravo iz tog razloga se i daje puno za privredu. Kada se sagleda cjelokupna slika jasno je vidljivo koliko ova Vlada živi sa privrednicima što bih ja želio posebno naglasiti, koliko je ostavila i koliko će ostaviti privredi, te koliko poticaja odlazi u privredu. Važno je isto tako spomenuti predstečajne nagodbe smanjenu nelikvidnost kao i činjenicu da je država počela plaćati svoje obveze u rokovima. I dakle za kraj i zbog svega rečenog podržavam ovaj prijedlog proračuna.
Zahvaljujem. Sada ćemo čuti i završnu riječ ministra financija gospodina Slavka Linića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege saborski zastupnici. U ime predlagatelja zahvaljujem na današnjoj raspravi, zaista smatram da je ova rasprava pomogla da možda vrlo jasno pošaljemo poruku da je Hrvatska u vrlo teškoj situaciji. Iz jednog razloga što hrvatsko gospodarstvo još uvijek nije razriješilo teškoće nakon 5-godišnje krize, da je problem kako osigurati gospodarski rast, da se osiguravaju određena sredstva za konkurentnost hrvatskog gospodarstva jer taj rast vidimo u izvozu i novim radnim mjestima i investicijama. I da su vrlo skromne mogućnosti i privatnog gospodarstva a kada gledamo i državnih investicija i da je to razlog zašto idemo optimističnih 1,3% a i to je vrlo, vrlo malo da bi mogli stabilizirati naše financije. U isto vrijeme ocjenjujemo da stabilnost rashodovne strane bez reformi nije moguće učiniti i to je razlog da za 2014. zaista najavljujem značajne reforme u upravi, obrazovanju, zdravstvu i socijali. I da bez tih reformi koje neće biti lake, koje će zaista biti bolne ne možemo stabilizirati rashodovnu stranu, ne možemo smanjiti deficite jer projekcija rasta od 2,2, 2,5 da je i nadalje u nekoliko narednih godina bitka za oporavak gospodarstva će biti toliko jaka da treba sredstva a rezultati neće biti značajni. Prema tome, štednja i reforme na rashodovnoj strani ako želimo imati deficite i smanjiti do sada postignute vrlo visoke deficite. Za 2014. čak 5% u centralnom proračunu. Prema tome to su razlozi da zaista moramo reći bitka za oporavak gospodarstva kao jedna smjernica, pokušaj da u javnim tvrtkama učinimo nešto na infrastrukturi i energetici a u isto vrijeme reforme koje moraju stabilizirati rashodovnu stranu. Kako upravljati deficitima je problem iz razloga što sa ovogodišnjim deficitima iz 2013. ulazimo u rizike javnog duga od 60%. Jednostavno iduću godinu prelazimo tu crtu od 60% što je vrlo rizično za svaki proračun, za svaku ekonomsku politiku. Jednostavno bitka za smanjenje tih dugova s jedne strane može biti u jačanju izvoza da barem osiguramo likvidnost za vraćanje dugova a s druge strane sigurno da je to i bolje upravljanje sa imovinom Republike Hrvatske od onih nekretnina pa do trgovačkih društva ali i do resursa koje se kroz koncesije daju trgovačkim društvima u Hrvatskoj da stvaraju dohodak i zapošljavaju ljude. Sve su to jednostavno aktivnosti koje pokušavaju pokazati da su brojne reforme pred nama, brojni potezi i da u isto vrijeme promjene koje će značiti nesigurnost za dobar dio onih koji su do sada jednostavno živjeli na državnom proračunu i koji su u biti koristili mogućnosti trošenja sredstva po raznim osnovama a jednostavno nisu doprinosili stabilnosti naših prihoda. Ono što još mogu napomenuti za ovaj proračun. Vlada Republike Hrvatske je ta koja se itekako priprema i građanima Republike Hrvatske vrlo jasno dati podatke na koji način mislimo ovaj puta sa većom sigurnošću opravdati taj optimizam od 1,3% gospodarskog rasta. I to je ono gdje ćemo i dinamički i vrijednosno pokušati definirati a koje su to investicije u infrastrukturi i energetici i kako ih mislimo ostvarivati u 2014. godini. Koje su to investicije u zaštiti voda, koje su to investicije u zaštiti prirode, izvinjavam se ulaganjima u vode i koje su to investicije u zaštiti prirode. I naravno koliko ćemo biti uspješni u povlačenju sredstava jer jednostavno svako povlačenje sredstava iz europskih fondova znači i jačanje investicijskog ciklusa. Prema tome, sve ćemo to pokušati dodatno elaborirati da bi bili jasniji je li zaista 1,3% gospodarskog rasta u 2014. dostižno. Ali isto tako Vlada Republike Hrvatske dat će i dokument kratkoročnih i dugoročnih mjera da bi mogli dinamički definirati koje ministarstvo što mora učiniti u reformama koje predviđamo, u kojem segmentu jasnim i definicijama koje su to reforme, u kojim rokovima i kakve efekte očekujemo u tom dijelu. Svi ti dokumenti Vlade Republike Hrvatske bit će dostupni i saborskim zastupnicima i javnosti do kraja ove godine i sačinjavat će u biti kompletno dodatni materijal ovog državnog proračuna da bi na neki način se moglo i pratiti Vladu u realizaciji i prihodovne i rashodovne strane državnog proračuna. Još jednom zahvaljujem na doprinosu u raspravi. O amandmanima ćemo se očitovat pa ćemo vidjeti što je moguće još načiniti. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Time je rasprava o tekstu prijedloga proračuna završena. Glasat ćemo kad se za to steknu uvjeti.
Idemo na državni proračun. Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu s prijedlogom projekcija za 2015. i 2016. godinu. Rasprava o tekstu prijedloga državnog proračuna je završena. Na klupe je podijeljen prijedlog amandmana. Molim predstavnika predlagateljice da se izjasni o podnesenim amandmanima. Imamo tablicu amandmana. Poštovani ministre. Možemo? Amandman broj 1. Kluba zastupnika SDSS-a.
Amandman Kluba zastupnika SDSS-a u kojem se predlaže smanjenje Glave Ministarstva financija za 35 milijuna, a u korist Hrvatske elektroprivrede radi završetka programa sanacije obnove niskonaponske mreže Vlada ne prihvaća. Iznos od 41,9 milijardi planirano na Glavi 02506 Ministarstva financija sastoji se od obveza javnog duga, servisiranje kamata i glavnica, osiguranje sredstava za ugovorene i zakonske obveze, obveze prema FINA-i, vjerskim zajednicama, osiguranoj štednji, decentraliziranju funkcijama jedinicama lokalne samouprave, te se navedena sredstva ne mogu smanjivati a da se ne ugrozi izvršavanje ugovorenih obveza s obzirom da je predloženo smanjenje od 35 milijuna. U isto vrijeme govoriti o programu sanacije, obnove nisko naponske mreže i to ratom zahvaćenih područja treba se riješiti kroz investicijski program Hrvatske elektroprivrede i to u narednom razdoblju bez pomoći iz državnog proračuna s obzirom da se radi o trgovačkom društvu koje svoje investicije može pokrivati iz svoje dobiti.
U ime kluba SDSS-a poštovani zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre znači ovih 200 obitelji koji čeka 10 godina nakon završene organizirane obnove nisu ničiji, nisu HEP-ovi nisu državini. Čiji su onda? Tko će dati novac da im se priključi struja koju su nekada imali, a koju im ni HEP ni država ne želi priključiti. Tko će se brinuti za njih? Čiji je to prostor, čiji su to ljudi? Ove države ili ničiji, ove Vlade ili ničiji. Lako je vama reći na toj stavci nema novca, ali tko će riješiti taj problem gospodine ministre? U zadnje tri godine ni jedna kuća nije reelektrificirana. Ja ne mogu imati razumijevanja za takav odgovor koliko god poštujem vaš posao. Ali netko za ovo mora odgovarati, jer ovo je nehumano i protuzakonito. Zakon kaže da se 30 ili 60 dana nakon obnove struja treba spojiti. Nije spojena 10 godina! A vi mi kažete na toj stavci nema prostora. A ima li prostora za razgovor gospodine ministre? Nema, jer se s ministrima ne može razgovarati o muci, elementarnoj muci ljudi. Sramota!
Tražite li glasovanje poštovani zastupniče?
A šta mi je drugo nego da tražim glasovanje.
Dobro, da čujemo i to. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 1. Kluba zastupnika SDSS-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Poštovani ministre, amandman broj 2. poštovanih zastupnika Josipa Salapić i Krešimira Bubalo.
Prijedlog Kluba zastupnika HDSSB-a, a posebno zastupnika Josipa Salapića i Krešimira Bubala da se umanji stavka Ministarstva financija 2 milijuna i 300 tisuća kuna, a vezano za usluge savjetnika za privatizaciju Croatia osiguranje i da se ta sredstva preraspodjele za financiranja aktivnosti Osječko-baranjske županije Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća. Obrazloženje. Razlog zašto se ne može osigurati sredstva za dodatno financiranje županije nalazimo u tome što su u prošloj godini rasli prihodi Osječko-baranjskoj županiji za 16,7% pa je to razlog da Osječko-baranjska županija više ne može biti financirana po kriterijima koji vrijede već punih 10 godina a ti kriteriji vrlo jasno vele da u Prijedlogu Državnog proračuna za 2014. godinu županije, gradovi i općine prve i druge skupine posebne državne skrbi planiraju se sredstva pomoći koji predstavljaju razliku između pomoći koje bi te jedinice ostvarile temeljem zakonskih kriterija i povrata poreza na dohodak građanima koji se vraća na teret prihoda koji pripada državnom proračunu te sredstvima raspoloženih za tu namjenu u 2014. godini. S obzirom na to da su ostvareni veći prihodi u prošloj godini županija je ta koja ne može udovoljiti kriterije i ne može dobiti povećane isplate.
U ime podnositelja amandmana poštovani zastupnik Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, gospodine ministre. Izražavam svoje nezadovoljstvo. Ponekad kriteriji možda nisu dobri pa ih treba mijenjati, ali i ovih dana je premijer bio u Osijeku, pa je rekao da postoje neki … [[Govornik se ne razumije.]] neki koji su imali rat, neki koji su imali razaranja i dobar dio prostora na PPDS-u. Ta sredstva koja tražimo u iznosu 2 milijuna i 300 sigurno da bi kapitalno pomogla tim jedinicama lokalne uprave koje su u teškoj situaciji. I uvijek je županija ispoštivala da 75% odlazi na kapitalna davanja, upravo u te jedinice lokalne uprave. Prema tome, izražavam nezadovoljstvo jer gledajući poziciju za savjetovanje privatizacije Croatia osiguranja u iznosu 2 milijuna i 300 to nije potrebno. Potrebno je Slavoniji i Baranji pomagati. Ovdje se vidi maćehinski odnos Vlade prema Slavoniji i Baranji jer i u projekciji proračuna bilo je izraženo da će biti 3 milijuna i 601 tisuću 290 kuna, no kad smo vidjeli proračun vidjeli smo da je ta pozicija skinuta. Prema tome, ili treba mijenjati kriterije ili naći način kako pomoći jedinicama lokalne uprave ili regionalne uprave, a posebice Osječko-baranjskoj županiji i onima koji su na PPDS-u. Tražim glasovanje o amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 2. zastupnika Josipa Salapića i Krešimira Bubala kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman br. 3. Zamjenik ministra Jakša Puljiz.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvažene zastupnice i zastupnici amandman Kluba zastupnika SDSS-a kojim se predlaže povećanje kod razdjela 0,33 Državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje u iznosu od 52 milijuna kuna predlaže se povećanje a da se za isti iznos smanji iznos kod razdjela 0,61 Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU Vlada ne prihvaća. Predloženim amandmanom naime predlaže se povećanje kod Državnog ureda za obnovu i stambeno zbrinjavanje međutim pošto je državni ured počeo sa radom 1. svibnja 2013. godine očekuje se daljnje utvrđivanje aktivnosti kao i potrebnih sredstava za obavljanje aktivnosti zbog kojih je ovaj ured osnovan. Ukoliko će biti potrebno osiguranje dodatnih sredstava tijekom 2014. godine ista će se nastojati osigurati uredu naravno u skladu sa mogućnostima u državnome proračunu.
U ime podnositelja amandmana poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite poštovani zastupniče.
Najprije gospodine zamjeniče ministra moje pitanje vama, a gdje je vaš ministar? Zašto se vašeg ministra ne može dobiti tjednima, danima i mjesecima da bi se o stvarima koje se tiču programa Vlade moglo ozbiljno razgovarati uključujući i proračun? A drugo, što se tiče vašeg obrazloženja prošle godine je na rebalansu, odnosno ove godine je na rebalansu sa iste stavke ste uzeli 87 milijuna i rekli ste to će biti nadoknađeno. Nadoknađeno nije. Uzeli ste sada 52 milijuna. Kako vi mislite, i to na temelju čega? Na temelju toga što državnom uredu koji nije svojom zaslugom osnovan na početku godine nego tek 4 mjeseca kasnije po sistemu odugovlačenja kakvo vlada u vašem ministarstvu zbog kojega nema obnove, zbog kojega nema stambenog zbrinjavanja, zbog kojeg nema organizirane obnove i sve stoji i sada skidate novac. S kojim opravdanjem? Tko će obnoviti 100 kuća? Tko će 1100 kuća iz programa dodjele građevinskog materijala? 100 kuća iz programa obnove, 244 obiteljske kuće koje treba zbrinuti iz regionalnog razvoja? S kojim novcem gospodine zamjeniče? Je li to briga o povratku? Je li to briga o obnovi? Sasvim sigurno nije. Žao mi je što vi to slušate, trebao bi slušati onaj koji je za to odgovoran i čiju odgovornost treba početi tražiti. Jer je to neodgovorno prema ovoj Vladi koju podržavamo, jer je to neodgovorno prema programu države i neodgovorno je prema ljudima kojih se to tiče, bili Hrvati ili Srbi. Tražim glasanje.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 3. Kluba zastupnika SDSS-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 4. poštovanog zastupnika Josipa Đakića. Ministar branitelja. Ministre? Amandman br. 4. poštovanog zastupnika Josipa Đakića.
Gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici amandman br. 4. na posebni dio članak 3. u Glavi 41 Ministarstva branitelja aktivnosti, istraživanje, uređivanje i održavanje vojnih grobalja, grobalja žrtava 2. svjetskog rata i poslijeratnog razdoblja povećati za 972 tisuće 200 tako da iznosi 2 milijuna 397 tisuća 200 kuna. Sukladno odredbi iz članka 38. stavka 2. Zakona o proračunu uvaženi zastupnik
Oprostite poštovani ministre branitelja ja imam tablicu koja je podijeljena svima. Amandman br. 4. zastupnika Josipa Đakića. Piše da u Glavi 41. Ministarstva branitelja … [[Upadica se ne razumije.]]
Ispričavam se, tu je, tu je. Amandmanom se predlaže povećanje kod razdjela na aktivnosti jednokratna prava iz zakona i ostale naknade hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata u iznosu od 23 milijuna i 307 tisuća kuna tako da iznosi 53 milijuna i 142 tisuće kuna. Smanjenje se predlaže kod razdjela 020 na aktivnostima zaslužnim osobama za 7 milijuna 435 tisuća Udruge za razvoj zajednice za 15 milijuna 872 tisuće kuna. Stajalište Vlade je amandman se ne prihvaća. Obrazloženje, jednokratna prava iz zakona i ostale naknade hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata smanjena su sredstva u prijedlogu Financijskog plana Ministarstva branitelja za razdoblje od 2014.-2016. za isplatu prava na besplatne obavezne udžbenike za redovno i izvanredno školovanje u osnovnim i srednjim školama i visokim učilištima djece smrtno stradalih branitelja, HRVI-ja, mirnodopskih vojnih invalida i hrvatskih branitelja. Navedeno pravo zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji se briše i prelazi u nadležnost Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta pod nazivom obrazovne naknade i ta su sredstava ustupljena tom ministarstvu.
Hvala lijepa. Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre smatram da i ovako nedostatna sredstava koja su u ukupnoj poziciji Ministarstva branitelja smanjenja za 140 milijuna što na Ministarstvu branitelja što na Ministarstvu graditeljstva neće biti dostatna za sve potrebe hrvatskih branitelja. Ovo što predlažemo da se umanji naknade na zasluženim osobama ja sam tu govorio o tome da smatramo da su najzaslužniji Hrvatski branitelji za današnju slobodu i neovisnost RH i evo ovo obrazloženje koje ste dali može stajati samo u djelu da je prebačena sredstva u Ministarstvo prosvjete za nabavku udžbenika onima koji ostvaruju ta prava za udžbenike. No međutim, smatramo da naknade Hrvatskim braniteljima, ta jednokratna prava koja bi trebala biti u poziciji da im se osigura onima koji to ne mogu sufinanciranje električne energije, možda ogrijeva ili plina sigurno bi ovoj poziciji dobrodošla. Ja smatram da nema nikakvih realnih osnova za smanjenje i tražim glasovanje za ovaj amandman s obzirom da smatram da Hrvatski branitelji imaju dodatnih potreba i da je sve više onih koji su sve siromašniji. Tražim glasovanje.
Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 4 zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 5 istog poštovanog zastupnika Josipa Đakića a radi se o tome da trajna prava osobna invalidnina, obiteljska invalidnina, naknada i drugo povećati za 89 milijuna i 0,50 900 kuna tako da iznosi 707 986 900 kuna ministre, amandman broj 5.
Da, da, hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća. Na poziciji trajna prava smanjena su sredstava u prijedlogu financijskog plana Ministarstva branitelja za razdoblje 2014., 2016.godine za isplatu prava na opskrbnine budući da se novim zakonom o socijalnoj skrbi u nadležnosti Ministarstva socijalne politike i mladih uvodi novi institut socijalne naknade pod nazivom zajamčena minimalna naknada koja objedinjuje 4 dosadašnje socijalne nakade uključujući opskrbninu. Zakonom o izmjenama i dopuna Zakona o pravima Hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji briše se pravo na opskrbninu kao socijalne naknade su sredstava ustupljena ministarstvu socijalne politike i mladih.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa naime ovoj glavi piše da su to invalidnine obiteljske invalidnine, naknade i drugo, ne piše nigdje da je to opskrbnina i smatram da se ne radi o opskrbnici nego o stvarno invalidnini i obiteljskoj invalidnini te drugim naknadama i tražimo da se ona poveća sa pozicije ureda predsjednika Republike po prestanku obnašanja dužnosti kako predsjednik Republike po prestanku obnašanja dužnosti a to je gospodin Stjepan Mesić ne bi državnim novcem lobirao za privatne investitore koji žele kupiti određene državne objekte. Njegova ovlast tu sigurno nije. Stoga smo i predložili da ova pozicija bude sigurno namijenjena Hrvatskim braniteljima a ne uredu predsjednika RH po prestanku obnašanja dužnosti s obzirom da ta sredstva troši u svrhe koje nisu njemu o opisu njegove dužnosti po prestanku obnašanja mandata. Ne slažem se sa vašim odbijanjem i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 5 zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 6 poštovani ministre istog zastupnika Josipa Đakića, radi se o ekshumaciji, identifikacija i sahrana žrtava Domovinskog rata.
Hvala lijepa. Traži se povećane za milijun 418 tisuća kuna tako da iznosi 7 tisuća kuna te da se za isti iznos smanji kod Ministarstva financije na aktivnosti administracija i upravljanje agencije za reviziju sustava provedbe programa EU. Amandman se ne prihvaća. Na poziciji ekshumacije, identifikacije i sahrane žrtava iz Domovinskog rata osigurana su dostatna sredstva za provođenje svih aktivnosti, programa zatočenih i nestalih planiranih u strateškom planu Ministarstva branitelja za razdoblje 2014.-2016.te godišnjem planu rada za 2014.godinu upravi za zatočene i nestale.
U ime zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, pa naime 1600 nestalih osoba se još uvijek traži i dužnost je osigurati za njih pravičnu sahranu kao i traženje, ekshumacija, identifikacija i sahrana tih žrtava sigurno iziskuje ovo povećanje koje je smanjenje u proračunu za narednu godinu. Za narednu godinu jasno je da Agencija za reviziju sustava provedbe programa EU nije potrebna imati osigurana takva sredstva s obzirom da nisu raspisani ni natječaji za europske projekte i programe s obzirom da nisu donesene neke strategije, s obzirom da sam svime time kasnimo, onda na toj poziciji sigurno nije potrebno, ali je potrebno što prije riješiti pitanje nestalih, iskomirati ih, identificirati i dostojno sahraniti. Ne mogu prihvatiti vaše odbijanje ovoga amandmana i tražim o njemu glasovanje.
Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 6 poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepo. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 7 istog poštovanog zastupnika Josipa Đakića, ministre obrazloženje.
Hvala lijepa. Radi se o istraživanju, uređenju, održavanju vojnih grobalja, grobalja žrtava Drugog svjetskog rata i poslijeratnog razdoblja. Gospodin zastupnik Đakić predlaže povećanje za 972 tisuće 200 kuna tako da iznosi 2 milijuna 397 tisuća kuna. Za gore povećani iznos predlaže se smanjenje sredstava kod Ministarstva financija, fonda za naknadu oduzete imovine na aktivnosti administriranje, administracija i upravljanje. Amandman se ne prihvaća zbog toga što na poziciji istraživanja, uređivanja i održavanja vojnih grobalja žrtava Drugog svjetskog rata i poslijeratnog razdoblja osigurana su dostatna sredstva za provođenje svih aktivnosti programa zatočenih i nestalih predviđenih strateškim planom Ministarstva branitelja za razdoblje 2014./2016. te godišnjim planom rada za 2014. uprave za zatočene i nestale, sektora za žrtve Drugog svjetskog rata i poslijeratnog razdoblja.
Poštovani zastupnik Josip Đakić podnositelj amandmana.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, pa gospodine ministre ova stavka sa ovim malim povećanjem ili uravnoteženjem potreba jasno govori da želite kroz određeno vrijeme prebaciti sve na lokalnu i regionalnu samoupravu ako bi oni brinuli o tim grobljima kao što je to u Zakonu u jednoj točki i predviđeno. Ne možemo se složiti sa ovim jer ova obaveza koja proizlazi iz europskih konvencija a uvrštena je u naše zakonodavstvo sigurno mora biti potkrijepljena i materijalnim sredstvima. Zanemarivanje ili smanjivanje sredstava sigurno govori o tome da neće biti moguće dostojno održavati i uređivati kao i istraživati vojna groblja žrtava Drugog svjetskog rata. Stoga moja težnja da se ta stavka poveća za ovih 972 tisuće kuna nije apsolutno ništa preveliko a sigurno bi značilo da će se intenzivnije još raditi na tom polju i da će biti dostojno obilježena i ta mjesta i groblja koja do sada nisu bila. Pa i ona nogometna igrališta gdje su napravljena ili preorana groblja onih koji su pogubljeni poslije Drugog svjetskog rata. Tražim o ovom amandmanu glasovanje iako vidite i sami da na poziciji Ministarstva financija pomoć za naknadu oduzete imovine sigurno to ne bi nedostajalo s obzirom da se radi o administrativnim poslovima. Administraciju težimo što više smanjiti a ne povećati. Mislim da sigurno iz ove pozicije bi tih 972 tisuće i 200 kuna bilo dostatno da se to uređuje ako treba. Tražim glasovanje o amandmanu.
Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 7. poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. To je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 8. istog zastupnika poštovani ministre.
Na aktivnosti civilni invalidi iz Domovinskog rata predlaže se povećanje za 8 milijuna 460 tisuća kuna tako da iznosi 37 milijuna 172 tisuće kuna. Za povećani iznos predlaže se smanjenje sredstava kod razdjela Ministarstva financija na aktivnosti administracija i upravljanje. Amandman se ne prihvaća. Na poziciji civilni invalidi iz Domovinskog rata smanjena su sredstva u prijedlogu financijskog plana Ministarstva branitelja za razdoblje 2014.-2016. za isplatu prava na opskrbnine. Budući da se novim Zakonom o socijalnoj skrbi u nadležnosti Ministarstva socijalne politike i mladih uvodi novi institut socijalne naknade pod nazivom zajamčena minimalna naknada koja objedinjuje četiri dosadašnje socijalne naknade uključujući i opskrbninu. Zajamčenom minimalnom naknadom država jamči da će svake godine sukladno raspoloživim sredstvima propisivati visinu iznosa na koji će imati pravo svaka osoba s nedostatnim prihodima i imovinom za ostvarivanje osnovnih životnih potreba. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti vojnih i civilnih invalida rata briše se iz zakona pravo na opskrbninu kao socijalnu naknadu te su sredstva ustupljena Ministarstvu socijalne politike i mladih.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Josip Đakić.
Odustajem.
Hvala lijepa. Idemo na amandman br. 9. istog zastupnika, poštovanog Josipa Đakića.
Amandmanom se predlaže povećanje na aktivnosti sudionici i žrtve Drugog svjetskog rata i poraća za iznos od 76 milijuna 782 tisuće kuna tako da iznosi 194 milijuna 462 tisuće kuna. Smanjenje za povećani iznos predlaže se kod razdjela Ministarstva vanjskih i europskih poslova na aktivnosti administracija i upravljanje za 20 milijuna kuna. Projekti u informatizaciji Ministarstva vanjskih i europskih poslova za 10 milijuna kuna, administraciji i upravljanje za 30 milijuna kuna i kod Ministarstva gospodarstva kod aktivnosti administracija i upravljanje za 16 milijuna 780 tisuća kuna. Amandman se ne prihvaća na poziciji sudionika žrtava Drugog svjetskog rata i poraća, smanjena su sredstva u prijedlogu financijskog plana Ministarstva branitelja za isplatu prava na opskrbnine budući da se novim Zakonom o socijalnoj skrbi u nadležnosti Ministarstva socijalne politike i mladih uvodi novi institut socijalne naknade pod nazivom zajamčena minimalna naknada koja objedinjuje četiri dosadašnje socijalne naknade uključujući opskrbninu. Zajamčenom minimalnom naknadnom država će propisivati visinu iznosa na koji će imati prava svaka osoba sa nedostatnim prihodima i imovinom za ostvarivanje životnih potreba. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti vojnih, civilnih invalida rata briše se to pravo na opskrbninu kao socijalnu naknadu a sredstva su upućena Ministarstvu socijalne politike i mladih.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa naime gospodine ministre smanjenje tih sredstava za 76 milijuna i 782 tisuće i 600 kuna kažete da su prenesena u Ministarstvo socijalne skrbi. O tome smo jučer razgovarali. Naime, potreba da i tim ljudima kroz jednokratne pomoći se namiri ono o čemu sam govorio a to je ogrjev, struja ili nešto tako slično koje je moguće kao jednokratna novčana pomoć isplatiti se. I mislim da ne bi škodilo da se Ministarstvu vanjskih poslova umanji za tih 76 milijuna s obzirom da njihove aktivnosti su zamrle. One nemaju u konzularnim predstavništvima nikakvih gospodarskih aktivnosti, to vidimo da nema ni ulagača, nema ni onih koji bi investirali u Republiku Hrvatsku, nema ni onih koji se raspituju. Znači da njihova aktivnost po svim ovim pitanjima koja su ovdje napravljena, ni njihova administracija, ni njihova informatizacija ni sve ono što oni čine nije u službi Hrvatske države. Pa stoga bolje da se opskrbe sa novcima onih koji su potrebiti a ne ovako. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 9. poštovanog zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepo. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman br. 10. Ministarstvo kulture, poštovani zamjenik ministrice. Broj 10. zastupnici Sunčana Glavak i Jasen Mesić. Poštovani zamjenik Šipuš.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani kolegice i kolege. Podnositelji amandmana zastupnici, kolegica Sunčana Glavak i gospodin Jasen Mesić na poziciji A565012 informativne usluge HINA, iznos od 16 milijuna 679 tisuća 720 kuna zamjenjuje se iznosom od 21 milijun 679 tisuća 720 kuna, a za povećanje rashoda od 5 milijuna kuna smanjila bi se na stranici 43 s pozicije T818041 usluge savjetnika za privatizaciju Croatia osiguranja. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u potrebi usklađivanja sa zakonodavstvom Europske unije i provođenja reformskih mjera Vlade Republike Hrvatske drži potrebnim Hrvatsku novinsku izvještajnu agenciju postupno preusmjeriti s neposrednog proračunskog financiranja na druge izvore financiranja, poput radiotelevizijske pristojbe, fondove Europske unije i tržišnih prihoda kako bi se osiguralo dugoročno održivo funkcioniranje i razvoj agencije. Ukoliko u prijelaznom razdoblju i dođe do potfinanciranosti HINA-e unutar proračuna Ministarstva kulture iznaći će se sredstva za njeno redovito poslovanje.
U ime podnositelja amandmana poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Uvaženi gospodine predsjedniče, poštovani zamjeniče, ministrice. Naravno da nismo zadovoljni odbijanjem ovog amandmana jer ovakvo uskraćivanje sredstva HINA-i će dovesti do njene krajnje propasti što pokazuju i projekcije proračuna za 2015. i 2016. godinu gdje je planirani iznos 0. To da se državna agencija ne može sufinancirati od strane države nije točno jer i France Press se financira od strane Francuske države. Radi se o strateškoj agenciji. Dobro je da u situaciji u Hrvatskoj izvješćuje HINA, a ne Tanjug ili netko drugi. A to da Ministarstvo kulture želi poboljšati racionalnost poslovanja jednostavno ne stoji jer u istom proračunu se upumpava više od 3 milijuna kuna za tzv. neprofitne medije direktno iz proračuna i nitko ih ne traži da posluju na tržištu, ovo što se traži danas od HINA-e. Pored toga HINA je poslužila i za čistke pojedinih novinara u samoj HINA-i koji nisu bili podobni, a to se nastavlja i dalje, a sve pod krinkom restrukturiranja i reorganizacije. Da se stvarno želi postići da mediji posluju na tržištu onda ne bi više od 3 milijuna kuna davali tzv. neprofitnim medijima koji prema tržištu nemaju nikakve obaveze, a sad se to traži od HINA-e. Posebno nas to još dodatno zabrinjava što, rekao sam, u proračunu za 2015. i 2016. su predviđena sredstva 0 i smatramo da ovo vodi daljnjem uništenju i da ćemo se dovesti u situaciju koju imamo sa HRT-om, a varijanta je da se sredstva iz HRT-a prebace za korištenje HINA-a jednostavno zakonski nisu moguće. Tražim glasovanje.
Oprostite poštovani zastupniče, tražite glasovanje? … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 10 zastupnika Sunčane Glavak i Jasena Mesića. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 11 poštovanih zastupnika Josipa Salapića i Dinka Burića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Amandmanom se predlaže iza pozicije K565018 izgradnja, održavanje i opremanje ustanova kulture nova pozicija, rekonstrukcija obnova Doma kulture u Belišću i u koloni 2 iznos od milijun 500 tisuća kuna pa se tako predlaže smanjenje kod korisnika 0,15 Ured predsjednika Republike Hrvatske, administracija, upravljanje, rashode za usluge iznad 750 000 kuna i ponovno Ured predsjednika Republike tehnički i pomoćni poslovi, rashodi za usluge također iznos od 750 000 kuna. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv za financiranje programa u kulturi i prijavljene programe razmatraju vrijedno vijeća za pojedine djelatnosti, sve u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima. Program rekonstrukcije i obnova Doma kulture u Belišću prijavljen je na natječaj Ministarstva kulture i bit će razmotren donijet će se naravno i odgovarajuća odluka.
U ime predlagatelj amandmana poštovani zastupnik Dinko Burić.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Dokle god je neka politička opcija u oporbi onda se zaklinje da će bit drugačija od onih prethodnih. Bivši premijer Sanader je dolaskom na vlast govorio o tome da Hrvatska nije jaka koliko je jak Grad Zagreb nego koliko su jaki njeni rubni dijelovi. Aktualna vladajuća koalicija je prilikom predstavljanja Vlade istakla kako će voditi posebnu skrb o Slavoniji i Baranji i koji god prijedlog smo dosad stavljali ti su prijedlozi uglavnom bili odbijani. Ovo je za Ministarstvo kulture toliko mala stavka, ali za jedan mali grad velika pomoć i investicija, pogotovo ako vodite računa da se radi o ustanovi i zgradi koja je stara 57 godina i u koju upravo zbog nemogućnosti i nedostatka financijskih sredstava dosad nije bilo ulagano ništa. Ja znam da se natječaji raspisuju, ali upravo zbog toga što imamo negativna iskustva do sada kako smo prolazili na tim natječajima željeli smo da se to nađe u proračunu, osobito iz razloga što tražimo da se skine sa, gledajte, Ured predsjednika Republike Hrvatske sa tehničkih i pomoćnih poslova Ureda predsjednika, puno veća korist za građane jednog grada nego što će bit šteta za tehničke i pomoćne poslove predsjednika Republike. Prema tome moglo se ovo stavit u proračun, mi ćemo pratiti što će biti sa natječajem, ali znajući kakva su dosad bila iskustva bojimo se da ćemo i na natječaju proći kao riba na suhom. Tražim glasovanje.
Hvala. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 11. poštovanih zastupnika Josipa Salapića i Dinka Burića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 12. poštovanog zastupnika Frane Matušić.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Amandmanom se u posebnom dijelu na stranici 144. u Glavi 055. za Ministarstvo kulture na poziciji Programi Zavoda za obnovu Dubrovnika iznos od milijun kuna zamjenjuje iznosom od 5 milijuna kuna. Povećanje rashoda od 4 milijuna kuna treba uravnotežiti na način da se navedeni iznos smanji na stranici 318. i to s pozicija A6 88039 mirovine pripadnika bivše JNA. Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture je u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi raspisuje javni poziv za financiranje programa u kulturi i prijavljene programe kao što sam već rekao razmatraju i vrednuju vijeća za pojedine djelatnosti upravo u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima. U ovom slučaju Programi Zavoda za obnovu Dubrovnika prijavljeni su svi na natječaj Ministarstva kulture, bit će razmotreni u okviru cjelovitog programa zaštitni radovi na nepokretnim spomenicima kulture. To je pozicija A565010 i donijet će se naravno odgovarajuća odluka.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Frano Matušić.
Jel' se vi šalite? Doista je neprimjereno da jednom gradu kao što je Dubrovnik koji je najjači hrvatski brend se uskraćuju sredstva koja su do sada svake godine iznosila između 5 i 6 milijuna kuna od strane Ministarstva kulture. Riječ je o asejzmičkoj sanaciji grada Dubrovnika. Dakle, riječ je o aktivnostima zavoda koji se odnose na ojačanje i protupotresno zapravo djelovanje i prevenciju. Riječ je o tome da je riječ o gradu Dubrovniku u kojeg se najviše upiru oči kad se govori o turističkoj sezoni i o financijskim rezultatima te iste turističke zone. Riječ je o tome da svi državnici koji dolaze u Hrvatsku žele posjetiti i Dubrovnik. Riječ je o tome da je Republika Hrvatska uredno svih ovih godina pomagala gradu Dubrovniku, a pogotovo nakon srbo-četničke okupacije i tzv. JNA koja je nanijela najveću štetu upravo u ovim danima u prosincu '91. godine. Riječ je o gradu koji ima nemjerljivu težinu kulturnu, povijesnu, spomeničku itd. Grad koji čuva najveći arhiv, jedan od najvećih arhiva na mediteranu. Grad koji ima najvišu kulturnu baštinu. I da Ministarstvo kulture Republike Hrvatske odustaje na ovaj način 2013. 5 milijuna kuna, a 2014. milijun kuna za istu namjenu. To je jednostavno apsolutno neprimjeren odnos prema gradu Dubrovniku. To jednostavno ne mogu razumjeti da je, ja sam mislio da je neka tehnička greška u pitanju. Ali je očigledno da Ministarstvo kulture nema razumijevanja za glavni kulturni biser u Republici Hrvatskoj. Tražim glasovanje.
Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 12. poštovanog zastupnika Frane Matušić kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Hvala lijepa. Ministarstvo poljoprivrede, poštovana zamjenica ministra poljoprivrede Slađana Španjol. Amandman broj 13. poštovana zamjenice ministra.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, poštovani gospođe i gospodo zastupnici amandman broj 13. se ne prihvaća. Ministarstvo poljoprivrede je sukladno raspoloživim sredstvima i u smislu racionalizacije proračunskih troškova za navedenu poziciju osiguralo iznos od 8 milijuna kuna, te smatra da su planirana sredstva dostatna za rad državne ergele Đakovo i Lipik. Hvala lijepo.
Podnositelji amandmana, poštovani zastupnici Josip Salapić i Ivan Drmić. Nema ih. Morat ćemo glasovat. Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 13. poštovanih zastupnika Josipa Salapića i Ivana Drmića kojih nema u sabornici. Tko je za amandman? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 14. poštovanog zastupnika Bore Grubišić.
Amandman se ne prihvaća. Predloženi projekt izgradnje sustava odvodnje općine Sikirevci i Slavonski Šamac s dva prečistaća i jednim kolektorom će se financirati kroz projekt Financiranje vodokomunalne infrastrukture sredstvima Razvojne banke Vijeća Europe i Europske investicijske banke. Nakon što se provede javna nabava, uskladi plan Hrvatskih voda i Ministarstva poljoprivrede. Vrijeme realizacije planirano je u 2014. godini. Hvala lijepo.
Poštovani zastupnik Boro Grubišić, podnositelj amandmana.
Hvala lijepo. Ja nisam dobro čuo s obzirom na žamor u sabornici jeste li vi rekli prihvaća ili ne prihvaća.
Ne prihvaća. Amandman se ne prihvaća.
Da, ali kako ne prihvaćate ako ste rekli da ćete to napraviti u 2014.?
Zato što će biti iz drugih sredstava a ne iz državnog proračuna.
Molim vas zastupniče izvolite dajte svoje očitovanje, a vi poštovana zamjenice ministra pričekajte.
Ja gospodine predsjedniče oprostite, ja komuniciram sa gospođom zamjenicom ministra a ne s vama. Prema tome, …
Predlažem da to učinite poslije uz kavu jeftinu.
Ne, ne. Ima kava, možemo i s vama kavu napraviti. Tražim glasovanje o amandmanu gospodine predsjedniče.
Točno. Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 14. poštovanog zastupnika Bore Grubišić kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 15. zamjenik ministra.
Predlažem da se amandman broj 15. ne prihvati. Naime, u okviru pozicije K 549110 Razvoj potpomognutih područja na godišnjoj razini su financirali se manji projekti socijalne i komunalne infrastrukture u jedinicama lokalne samouprave čiji indeks razvijenosti ne prelazi 100% prosjeka RH, odabir projekata se vrši na temelju podnesenih zahtjeva nakon objave javnoga poziva za dostavu projektnih prijedloga i provedenog postupka evaluacije. Dakle, nema imenom i prezimenom uvrštavanja projekata u proračun već se nakon provedenoga postupka odabiru projekti.
U ime podnositelja amandmana Josipa Salapića i Ivana Drmića očitovanje poštovani zastupnik Josip Salapić.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Nisam ni očekivao drugo nego da ćete amandman odbiti. A obrazloženje takvo kakvo je, smatram da je potrebno da se projekt navodi nazivom i na što se odnosi. Tamo je dokumentacija u Đakovu ishodovana za taj trg. Velika je gužva u prometu u Đakovu, stvara se prometni kaos u središtu grada, dokumentacija je ishodovana i bez pomoći države neće se moći realizirati projekt. Smatram da bi ipak nešto od amandmana trebalo i prihvatiti jer nema smisla ako oporba u Saboru predlaže a da se sve to odbija. Dakle, jedan suvisli amandman i smatram da zastupnici i drugih stranaka, a ima ih ovdje iz grada Đakova bi sigurno digli ruku za ovaj amandman da imaju dozvolu Vlade i vladajućih. Pa nekad je možda potrebno nešto učiniti za svoj kraj, barem dizanjem ruku za amandman koji se odnosi na mjesto gdje živimo, a potreba postoji od stanovnika i građana grada Đakova. Tražim glasovanje o amandmanu.
Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 15. zastupnika Josipa Salapića i Ivana Drmića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman br. 16. poštovanog zastupnika Bore Grubišića.
Stajalište je Vlade RH amandman se ne prihvaća. Naime, program integralni razvoj lokalne zajednice koji se provodi od 2004. godine se priprema za zatvaranje. Naime, obzirom na utvrđene krajnje rokove za povlačenje sredstava i zatvaranje zajma te zaključak Vlade RH o prihvaćanju plana provedbe projekta planirana sredstva na ovoj proračunskoj poziciji za 2014. godinu su namijenjena završetku već započetih projekata i okončanju programa. Kako predloženi projekt nije apliciran u utvrđenome roku isti nije moguće realizirati kroz ovu proračunsku poziciju.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Boro Grubišić, očitovanje. Izvolite.
Gospodine Puljiz u Općini Gaćin 10 djece iz sela Gaćini je upisano u 1. razred osnovne škole ove godine, 10 djece. U 9 sela Općine Gaćin, općine od posebne državne skrbi i još nekim okolnim selima ajmo nabrojiti Vrhovina, Klokočevi, Šušnjevci, Zadubravlje, Selna, Bitsko selo, Sapci, Gaćin i iz drugih općina čeka oko 500 do 600 ljudi na mjesto u domu za starije i nemoćne. S obzirom da je dokumentacija, dakle izrada dokumentacije u tijeku i građevinske dozvole i bit će gotova do 15. siječnja 2014. godine aplicirao sam ovaj amandman da biste ga razmotrili. Dakle, ja bih rekao i citirao ono što čujemo u telefonskim slušalicama često a to je ono korisnik je zauzet, pokušajte kasnije. Eto to je vaše objašnjenje pa tražim glasovanje o tome amandmanu.
Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 16. poštovanog zastupnika Bore Grubišića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 17. poštovanih zastupnika Josipa Salapića i Dinka Burića.
Stajalište Vlade je da se amandman ne prihvaća. Obrazloženje je istovjetno kao i u slučaju prethodnog amandmana. Naime, kad je riječ o projektu integralnog razvoja lokalne zajednice rokovi za prijavljivanje projekata za ovaj program su istekli tako da sva sredstva koja će biti namijenjena realizaciji ovoga programa u 2014. se odnose na već započete i ugovorene projekte. Kako predloženi projekt nije bio apliciran u utvrđenome roku isti nije moguće realizirati kroz ovu proračunsku poziciju.
U ime podnositelja amandmana poštovani zastupnik Dinko Burić.
Poštovani gospodine zamjeniče ministra, naime potaknuti zahtjevima zaista velike populacije umirovljenika u našem gradu a evo i dijelom vladajuće koalicije HSU-a na našem području mi smo aplicirali prema ovom projektu. Međutim, svjesni smo da i sam grad mora nešto poduzeti. Mi smo svoj dio sredstava osigurali kako bi ne omogućili samo umirovljenicima da imaju adekvatne prostore nego i kako bi mogli natjecati se za programe Ministarstva socijalne politike i mladih koji provode programe pomoći u kući starijim i nemoćnim osobama i dnevni boravak. I to nam je od neobične važnosti. Ako jedan mali grad, pa ma kako mi mali bili, u njemu žive ljudi, ako se ne odnosimo prema starijim osobama i prema umirovljenicima s dužnim poštovanjem onda šaljemo lošu poruku i onima koji dolaze iza nas. Jednako će se tako oni prema nama odnositi. Ako jedan mali grad može izdvojiti i spreman je izdvojiti sredstva u iznosu od 300 tisuća kuna da bi napravili nešto za iznimno brojnu populaciju umirovljenika onda vjerujem da je državi izdvojiti 500 tisuća kuna kako bismo završili cijeli taj projekt i temeljito obnovili i rekonstruirali ali i osposobili za druge stvari, za potrebe umirovljenika izdvojit 500 tisuća kuna zaista simboličan iznos. I vjerujem da postoji dobra volja da bi se taj iznos mogao naći. Mi smo i ove godine tražili, bilo je obećanja, očito od tih obećanja nema ništa. Prolazimo na tim listama kako prolazimo. Evo, tražim glasovanje o ovome nadajući se da ćete imati razumijevanja za populaciju umirovljenika koju predstavlja i dio vladajuće koalicije.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 17. poštovanih zastupnika Josipa Salapića i Dinka Burića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 18. poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Naime, na aktivnosti t821032 projekt razvoja otoka i priobalja EIB 3 program za 2014.je predviđeno iznos od 71 milijuna kuna a što je dostatan iznos za financiranje svih već započetih projekata. Kako je intencija ministarstva da se ovakvi i slični projekti sufinanciraju sredstvima iz fondova EU smanjuju se sredstava koja su dolazila isključivo iz proračuna ili zaduživanjem kod kreditnih institucija dok se stimulira priprema i provedba projekata koji će se sufinancirati novcem iz fondova EU.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Josip Borić.
Poštovani zamjeniče. Još jučer sam čuo da svi amandmani nisu prihvaćeni tako da ova priča je čista forma ali moja želja je bila da Ministarstvo regionalnog razvoja ima dovoljno novaca da može regionalno razvijati cijelu Hrvatsku. Zajam EIB 3 je jedna konkretna pomoć, možda i jedina koju gledamo unutar razdjela tog ministarstva. Znate li koliko je Ministarstvo regionalnog razvoja imalo 2011.godine proračun, milijardu i 800, dakle milijardu i 800, danas imamo 766 milijuna, otišlo je u ured za zbrinjavanje, u redu. U rebalansu ste prepustili Ministarstvu financija 130 milijuna kuna za 2013.godinu, 130 milijuna kuna. Imate ukupni manji razdjel nego Ministarstvo kulture. Možemo li uopće govoriti o politici regionalnog razvoja, pogledajte koliki su zahtjevi lokalnih samouprava za projekt. Ovo je bila konkretna pomoć, 40 milijuna kuna je puno, to se moglo tumačiti kao udjel države ili lokalne samouprave u projektima fondova, ali kad se dođe u Ministarstvo regionalnog razvoja stalno ista priča, čekajte fondove, ovdje nema dovoljno novaca. Pretpostavljam da ćete sa 71 završiti samo ove projekte koje ste počeli. Svi ostali nemaju nikakvu šansu, ima ih preko 2 stotine nominiranih. Banka je neke odobrila. Vidim da ste mi odbili i ovaj drugi amandman jer da nije u skladu sa Zakonom o proračunu. Tražio sam radi izgradnje športske dvorane u općini Lopar, 9 milijuna kuna. Ta dvorana već dvije godine ima projektnu dokumentaciju, ima građevinsku dokumentaciju. Općina je uložila nekoliko milijuna kuna u otkup zemljišta, svaki razgovor ministarstvu počinje nema novaca, čekajte fondove, kada dođemo do nekih situacija sve se završi na način da je završila proračunska. Tražim glasanje o ovom.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 18 poštovanog zastupnika Josipa Borić, kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Idemo na amandman broj 19 Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture, poštovani zamjenik ministra Zdenko AntešiĆ.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Problematika križanja željezničke pruge sa ulicom Sv. Mandića u Osijeku bit će riješena u sklopu projekta rekonstrukcije i elektrifikacije željezničke pruge na relaciji Osijek- Strizivoj- Vrpolje na c ogranku 5 koridora. U svrhu pripreme i realizacije projekta društvo hž infrastruktura je s gradom Osijekom i Osječko-baranjskom županijom potpisala sporazum o suradnji. Problem križanja bit će riješen izradom križanja u dvije razine, denivelacijom a projekt će biti apliciran za financiranje iz EU fondova. S obzirom na dinamiku realizacije projekata navedeno financiranje nije predviđeno pozicijama državnog proračuna za 2014.godinu.
U ime podnositelja amandmana poštovani zastupnik Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Naime, slušajući obrazloženje čovjek bi pomislio da će se to riješiti, no deset godina slušamo istu informaciju, mi smo i studiju radili, napravili smo dozvole i napravili izvlaštenje za tu lokaciju. Na toj lokacije 25 tisuća vozila dnevno i stvaraju se veliki čepovi, oko 150 minuta ljudi stoje tijekom dana. To su kolone vozila a pošto se južna obilaznica se radi, to nam predstavlja veliki problem. Barem dio sredstava je trebalo ostaviti za taj projekat u proračunu pa da se sredstava možda i multipliciraju sa EU, no kada vidimo da je deficit 17 milijardi, da za Osijek se rebalansom smanjuju sredstava a isto tako ne osiguravaju u 2014.izražavamo svoje nezadovoljstvo. Ova politika ne vodi ni regionalnom razvoju, isto tako rješavanju važnih kapitalnih investicija koje se odnose na Osijek. Nadam se da vam ne smeta koalicija SDP-a i HDZ-a u Osijeku pa nas kažnjavajte. Smatram da ovaj amandman treba uvrstiti kako bi se taj gordijski čvor u Osijeku riješio koji je godinama već veliki prometni infrastrukturni problem. Prema tome tražim glasovanje o predloženom amandmanu i očekujem od HŽ-a da ne sklapa oči pred velikim problemom koji se nalazi u Osijeku.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo o amandmanu broj 19 poštovanog zastupnika Josipa Salapića i Krešimira Bubala kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 20 poštovanog zastupnika Frane Matušić.
Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. U skladu sa Zakonom o cestama i Zakonom o trošarinama iz državnog proračuna se uplaćuje naknada za financiranje, građenje i održavanje javnih cesta po litri naplaćene trošarine na energente, motorni benzin i plinska ulja koja se koriste kao pogonska goriva u iznosu od 0,60 kuna na račun Hrvatskih autocesta i iznosu 0,60 kuna na račun Hrvatskih cesta. Zakonom o izmjeni i dopuni Zakona o cestama i Zakonom o izmjeni i dopuni Zakona o željeznici preraspodijelit će se sredstava koja se isplaćuju po litri naplaćene trošarine na energente i to u iznosu od 0,20 kuna na račun Hrvatskih autocesta umjesto dosadašnjih 0,60 u iznosu od 0,80 kuna na račun Hrvatskih cesta umjesto dosadašnjih 0,60. Oslobađanjem djela iznosa od 0,20 kuna po litri naplaćene trošarine na energente osigurat će se iz sredstva za financiranje gradnje, održavanje željezničke infrastrukture bez dodatnog opterećenja krajnjeg korisnika. Redistribucija propisane trošarine na energente obrazlaže se s konačnim završetkom izgradnje autocestovne mreže u Republici Hrvatskoj, potrebnom za dodatnim poticanjem pojačavanja aktivnosti za postizanje propisanih funkcija državnih cesta kao i održivog i stalnog izvora financiranja željezničke infrastrukture. Efekti povećanja iznosa za financiranje, održavanje i građenje državnih cesta očituju se u smanjenoj potrebi budućih kreditnih zaduženja Hrvatskih cesta što će utjecati i na smanjenje budućeg javnog duga. Efekti smanjenja prihoda Hrvatskim autocestama obrazlažu se znatno smanjenim investicijama i realizacijom postupka monetizacije autocesta. Naknada za financiranje željezničke infrastrukture iz trošarina je izvor financiranja kojom se upravitelju HŽ infrastrukturi nadoknađuje manjak prihoda zbog nedostatnih sredstava iz državnog proračuna za organizaciju i reguliranje prometa, održavanje željezničke infrastrukture te upravljanje poduzećem sukladno ugovoru o upravljanju željezničkom infrastrukturom.
Podnositelj amandmana poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine Antešić, vi ste se pozvali na izmjenu Zakona o cestama i izmjenu Zakona o trošarinama kojeg ste izmijenili jučer. Taj Zakon je bio jučer na dnevnom redu. A proračun je bio prošli tjedan. Dakle napravili ste nešto što je naravno neprihvatljivo a to je da ste zapravo prvo u prijedlogu proračuna predvidjeli da ćete zapravo promijeniti način raspodjele trošarina. I da ćete na taj način prekinuti daljnji rad oko autoceste. Onog trenutka kada je autocesta došla do Dubrovačko-neretvansko županije tada se zaustavili daljnju izgradnju autocesta na području Republike Hrvatske. I prebacili sredstva koja su inače iz goriva išla za autoceste i koji su uplaćivali svi građani Dubrovačko-neretvanske županije sada ste ta sredstva prebacili željeznicama a da biste pokrili deficit u tom istom poduzeću. Dakle, nikakve koristi. A naravno poruka koju šaljete je vrlo jasne, Dubrovnik ne treba autocestu, ne treba brzobrodske pruge, ne treba mu dodatna zračna linija. Nije mu trebao ni most do prije par dana dok vas nije počela uvjeravati Europska unija da je najbolje rješenje spajanja Dubrovnika i Dubrovačko-neretvanske županije sa Hrvatskom most. Pa se nadam da će ipak taj most nastaviti se raditi, vjerujemo i vrlo skoro. Ali ova poruka koju šaljete stanovnicima naše županije da nam ne treba autocesta koja je zapravo dio jadransko-jonskog pravca je apsolutno neprihvatljiva. Tražim glasovanje, izjašnjavanje … [[Govornik se ne razumije.]]
Molim da se izjasnimo o amandmanu br. 20. poštovanog zastupnika Frane Matušića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Poštovane kolegice zastupnice, poštovani kolege zastupnici prije leteće izmjene za predsjedničkim stolom, jedna obavijest. Molimo da nakon izglasavanja financijskih dokumenata Republike Hrvatske radimo 9. 10. i 11. točku dnevnog reda, to su zakoni o prostornom uređenju i gradnji i inspekciji koji su trebali biti sutra ujutro ali zbog nemogućnosti da predlagatelji imaju ovdje zamjenika ministra, ili, zamjenika ministrice ili ministru pa da to odradimo danas poslije završetka glasovanja. Molim da uzmete to u obzir. A sada molim kolegu Stazića da nastavi voditi glasovanje.
Prelazimo na amandman 21. zastupnika Branka Bačića. Izvolite zamjeniče.
Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Planirana sredstva u iznosu od 347 milijuna 354 tisuće i 400 kuna na razdjelu Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture posebne glave Agencije za obalni, linijski i pomorski promet dovoljna su i dostatna za podmirenje svih preuzetih obaveza u 2014. godini sukladno potpisanim koncesijskim ugovorima. A kojima se osigurava isti broj trajektnih, brodskih i brzobrodskih linija te ista učestalost putovanja kao i u 2013. godini. Posebno je važno napomenuti da od 1. srpnja ove godine donošenjem novog Zakona o trošarinama brodari u obalno linijskom prometnom, pomorskom prometu plaćaju pogodnsko gorivo bez trošarine čime su se smanjili ukupni troškovi njihovog poslovanja a time i potreba za sredstvima potpore iz državnog proračuna.
Podnositelj amandmana kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani zamjeniče ministre i vi i još neki članovi Vlade, bilo ministri, bilo zamjenici jesu otočani. Pa sam očekivao da će Vlada i u ovom proračunu pokazati više brige za hrvatske otoke. U proračunu Republike Hrvatske za 2014. godinu nikada manje sredstava za hrvatske otoke bilo na pozicijama Ministarstva regionalnog razvoja i europskih fondova, bilo na pozicijama vašeg ministarstva, Ministarstva pomorstva, prometa i veza. Točno je, i mi smo u klubu podržali da su hrvatski putnički brodari oslobođeni plaćanja trošarina i cestarina i na taj način kupuju gorivo po cijeni lož ulja. Ali ste vi ovim proračunom tu dobru mjeru praktično poništili jer ste za toliki iznos smanjili subvencije putničkim brodarima pa od tog dobro zamišljenog projekta niti imaju koristi brodari a niti imaju koristi otočani. I stoga se i događa da u sezoni mi imamo vrlo, vrlo, a i izvan sezone vrlo visoke cijene trajektnih karata. Pa ću vam reći primjer za otok Korčulu do Lastovo. Cijena trajektne karte za osobno vozilo i obitelj od četvero članova, povratna karta do Korčule i do Lastova iznosi 1605 kuna. 1605 kuna. Toliko bi ta ista obitelj mogla potrošiti da bi nekoliko dana ljetovala na hrvatskoj obali. Prema tome ovim vašim odgovorom praktično ste potvrdili da hrvatska Vlada ništa ne pridonosi boljem prometnom povezivanju hrvatskih otoka. Da smo smanjili iznos agenciji koja subvencionira putnički promet i da će praktično cijene karata i dalje ostati vrlo visoke čime ćemo destimulirati život na otocima i ne doprinosimo održivom razvoju hrvatskih otoka. I tražim glasovanje.
Izjasnimo se o amandmanu zastupnika Branka Bačića kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Na redu je Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja. Molim zamjenika ministra, poštovani Željko Uhlir. Amandman 22 Kluba zastupnika SDSS-a. Izvolite.
Zahvaljujem. Stav Vlade je da se amandman ne prihvaća i to iz obrazloženja što su sredstva za društveno poticajnu stanogradnju strogo namjenska i planirana su za ispunjenje potreba kako lokalnih agencija, tako i javne ustanove APN-a s time da se ta sredstva vraćaju i po prodaji stanova i nije moguće ta sredstva prenamijeniti za neke druge namjene. Dodatna sredstva za kupnju koja se traže planiraju se namaknuti u suradnji i prema planu sa Državnim uredom za obnovu i stambeno zbrinjavanje i to prvenstveno sa sredstvima iz EU fondova.
U ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovani zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zamjeniče ministra, evo po treći put odbijate naš amandman, dakle iznenađuje nas nevjerojatna lakoća nerazumijevanja ovih problema, istovremeno nerazumijevanja nekakvih preuzetih međunarodnih obaveza, a isto tako i lakoća nerazumijevanja nekakvih partnerskih odnosa koje smo dosad na ovim stvarima gradili. Dakle mi smo tražili ovim amandmanom da se riješi barem jedan dio od 320 riješenih stanova, bivših nositelja stanarskog prava izvan PPDS-a. 2013. ste za tu stvar namijenili 10 milijuna kuna, otkupili 20 stanova. Sad ste obezbjedili 10 milijuna i 800 tisuća kuna za 20 stanova. Tim tempom vi ćete ovih 320 rješenja, odnosno stanova riješiti za 16, 17, 18 godina. Obavezali smo se kad smo ulazili u Europsku uniju da ćemo taj problem riješiti do 2015. godine. Mi tražimo dodatnih 50 milijuna sa pozicije POS-a, ne zato što mislimo da POS nisu namjenska sredstva nego zato što je evidentno da u proračunu za ovu godinu je ostalo nepotrošenih 54,7 milijuna kuna i to nam daje za pravo da mislimo da će ista takva ili slična situacija biti iduće godine i tu vidimo prostor da se prenamjene sredstva iz POS-a u APN kako bi riješili bar 100 stanova, bar 1/3 neriješenih problema. Dakle kad bi htio podsjetiti, u nedjelju smo potrošili za referendum 50 milijuna kuna, a mi govorimo o struji, govorimo o APN-u, govorimo o stambenom zbrinjavanju, sve su to veličine koje su manje od troškova nedjeljnog referenduma. Molim glasovanje.
Izjasnimo se o amandmanu Kluba zastupnika SDSS-a kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 23 zastupnika Josipa Đakića. Izvolite zamjeniče.
Zahvaljujem. Amandman zastupnika Josipa Đakić se također ne prihvaća isto iz razloga što program zbrinjavanja stradalnika iz Domovinskog rata se odvija u suradnji i prema iskazanim potrebama i planovima Ministarstva branitelja te isto tako su vezana i sredstva koja se za te planove predviđaju.
Zastupnik Josip Đakić, podnositelj amandmana.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine zamjeniče ministra, naime morate bit upoznati da 13 600 zahtjeva hrvatskih branitelja je na listi čekanja i prioriteta. Kroz zakon novi proširili smo prava i na dragovoljce koji nisu stambeno zbrinuti, a vi smanjujete sredstva na ovoj poziciji i kažete da će bit osigurana u Ministarstvu branitelja. Tamo nisu osigurana. Ovakvim tempom ne mogu očekivati hrvatski branitelji do sada sa sredstvima koja su bila mogli smo računati 45 godina za njihovo stambeno zbrinjavanje, ovakvim tempom zaustavljamo i to s obzirom da je Ministarstvo graditeljstva bilo nadležno za raspisivanje natječaja za plaćanje, nadzor i predaju gotovih stanova ključ u ruke Ministarstvu branitelja koje je onda po listi prioriteta i dijelilo. Smatram da ova cifra sigurno nije potrebna na administracijama i upravljanjima u Ministarstvu gospodarstva, kao i u Agenciji za opremu pod tlakom, tako i Zavoda za norme te bi bila dostatna bar da se dovrše zgrade koje su započete ili da se počnu graditi tamo gdje su lokalne jedinice svojim razumijevanjem izdvojile zemljište, opremile ga komunalnom infrastrukturom i dale ga na Ministarstvu graditeljstva i Ministarstvu branitelja kako bi stambeno zbrinuli bar dio onih koji su najpotrebniji. Godine prolaze, a hrvatski branitelji nisu zbrinuti. 13 600 invalida Domovinskog rata čeka da se stambeno zbrine. Njihovi kriteriji postaju sve teži. Djeca odrastaju i više nisu u kriterijima da im budu olakšica za stambeno zbrinjavanje, a vi na ovoj poziciji skidate i ta nedostatna sredstva za dovršenje započetih zgrada. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za amandman zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 24 zastupnika Branka Bačića. Izvolite zamjeniče.
Zahvaljujem. Amandman zastupnika Branka Bačića Vlada ne prihvaća i to s obrazloženjem da Zakon o subvencioniranju i državnom jamstvu stambenih kredita za koji se zastupnik poziva je vrijedio do 31. prosinca 2012., odnosno građani su mogli zatražiti, podnijeti zahtjev za subvencioniranje do toga datuma. S obzirom da je zakon prestao važiti nema osnova da se povećavaju sredstva po njemu.
Podnositelj amandmana Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče ministrice, vi znate da je stambena politika ove Vlade, vaše Vlade doživjela potpuni debakl i toga smo svjesni, toga smo već danas o tome nešto i čuli. Dakle pompozno najavljivan nastavak projekta poticanje stanogradnje nije polučio nikakav uspjeh. Vaš modificirani model POS+ još i gore, dožive potpuni kraj. Dakle, ništa u ta dva modela nije postignuto. I građevinskom sektoru koji je trebao osjetiti rezultate takvih vaših mjera jednostavno je gotovo izostao potpuno. Jedini projekt koji je pokazao da se uspješnim to je bio projekt sufinanciranja prodaje stanova uz državno jamstvo i državno subvenciju gdje je u svega nekoliko tjedana prodano 2 i pol tisuće stanova. Uz to ste ukinuli subvenciju za stambenu štednju. Dakle, što se tiče stambene politike ove Vlade nema nikakvog uspjeha niti vidim što će Vlada u tom dijelu napraviti. Točno je da je zakon kojeg ste spomenuli nije na snazi, ali ja sam i tražio da ga Vlada obnovi i da na taj način pomogne mladim hrvatskim obiteljima da uz najpovoljniji model sufinanciranja kupe vlastite stanove. Mi u klubu podržavamo i Prijedlog zakona o najmu stanova međutim taj zakon još nije došao ovdje u Hrvatski sabor. Da ste s tim zakonom došli pa bismo možda mogli se drukčije postaviti prema vašoj stambenoj politici. Ovako nitko od ove Vlade u dijelu koji se odnosi na stambenu politiku nema koristi i ovo je bio jedini način da to jedno vrijeme dok Vlada ne nađe neki novi projekt, neki novi model da na određeni način prijeđemo i da omogućimo nastavak stambene gradnje u Republici Hrvatskoj. Tražim glasovanje.
Tko je za amandman zastupnika Branka Bačića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Molim zamjenika Sašu Zeleniku da dođe jer imamo amandmane u razdjelu Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Amandman 25. Klub zastupnika SDSS-a.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Amandman broj 25. Vlada ne prihvaća jer sredstva za sufinanciranje nabave udžbenika za djecu poginulih i nestalih branitelja te učenicima koji žive u nepovoljnim socio-ekonomskim prilikama do 2013. su bila planirana kod Ministarstva branitelja, odnosno Ministarstva socijalne politike i mladih a u okviru mjera objedinjavanja obrazovnih naknada od 2014. planirana su u okviru Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta te je njihova namjena utvrđena zakonom.
Ministre jesmo se dobro razumjeli. Amandman 25. Da, to je to. Dobro, u ime kluba SDSS-a izvolite Dragan Crnogorac.
Ja se izvinjavam, ali to nije taj amandman. Jel' treba da ga ja pročitam? Dakle, mi smo tražili amandman gdje se kaže u posljednjem dijelu članka 3. šifra 80 naziv Ministarstvo znanosti i obrazovanja stavka [[Upadica: Tako je.]] za poticanje obrazovanja nacionalnih manjina.
Zamjeniče gotovo, dali ste obrazloženje. Zamjenik ministra se očitovao na taj amandman.
O.k. Onda ću ja onako kako smo mi podnijeli amandman ja ću dati svoje mišljenje o tome. Nisam zadovoljan da vam odmah kažem zamjeniče ministra [[Upadica Stazić: Izvolite.]] Prva stvar mi smo dali amandman na nešto da vratimo na poziciju 2011. godine a direktno je vezan za sufinanciranje udžbenika za učenike osnovnih i srednjih škola što u ovoj godini iznosi 21 milijun 675 učenika, kuna pardon. To znači da će sva djeca imati nove udžbenike iduće godine jedino pripadnici nacionalnih manjina koji se obrazuju na svom jeziku i pismu neće imati dovoljno sredstava da se taj posao napravi, da se prevedu udžbenici što znači ja da sam zločest ja bih rekao da bi nacionalne manjine sledeće godine trebale pisati na pločicu. Ali znam da to tako neće biti, jer znam da vi to morate da planirate i to će verovatno biti izmijenjeno u idućoj godini. Ali ne znam zašto sad već to nije prihvaćeno jer je bilo sasvim logično da se prihvati. Što se tiče ovoga amandmana ja mislim da ne samo klub nacionalnih manjina u Hrvatskom saboru nego i drugi klubovi u Hrvatskom saboru bi trebali pa tako i klub SDP-a da prihvati ovo kao što je Vlada po meni trebala da prihvati. Stoga ja tražim izjašnjavanje po ovom našem amandmanu jer mislim da će u ovakvoj formi jako puno naštetiti i nacionalnim manjinama i Republici Hrvatskoj, ali na kraju krajeva da će se to izmeniti i za buduća, odnosno za iduću godinu da bi ostao trag u ovome o čemu ja sad razgovaram kao što sam rekao tražim izjašnjavanje.
Tko je za amandman 25. Kluba zastupnika SDSS-a kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 26. istoga kluba.
Dakle, da ne bude zabrana. Amandmanom se predviđa da milijun i 133 tisuće kuna se sa …
Zamjeniče nemojte obrazlagati amandman nego se očitujte.
O.k. Vlada amandman ne prihvaća jer se radi o aktivnosti dakle s koje se predviđa da se skinu sredstva. Poticaj Hrvatskoj zajednici tehničke kulture koja se financira iz sredstava od igara na sreću čija je namjena utvrđena zakonom.
Tko će u ime Kluba zastupnika SDSS-a?
Ponovo ću ja.
Dragan Crnogorac, izvolite.
Pa evo ovako, dakle što se tiče posebnih programa obrazovanja za provođenje programa nacionalnih manjina isto kao i prethodni amandman. Dakle, ja sam rekao da smo mi predlagali da se vrati na poziciju iz 2011. godine koja je bila neka optimalna. Mi sad imamo situaciju, a vi vrlo dobro znate u Ministarstvu obrazovanja da nema dovoljno sredstava za obrazovanje nacionalnih manjina recimo po modelu C ili ljetne škole ili zimske škole ili neke druge, dakle poticaje. Ja ću reći ovdje primjer što se tiče obrazovanja pripadnika, dece pripadnika nacionalnih manjina u predškolskom odgoju gdje je stavka smanjena na 8 meseci, dakle kao da vrtić traje 8 meseci u čitavoj godini iako smo u protekloj godini razgovarali sa Ministarstvom obrazovanja i dobili uveravanja da će se to vratiti te stavke mi evo sada kada je de facto to treba da se napravi sada smo opet na istoj priči, odnosno ja bih čak rekao ovde i manjoj. Jer prošle godine u rebalansu, odnosno ove smanjenja su ova sredstva, prebačena su na stipendiranje romske dece za stipendije. Pa čak ni to nije podijeljeno, jer povjerenstvo se tek sad sastalo i mi predlažemo da se to ugradi za idući proračun i vi opet to ne prihvatate. Mislim da to apsolutno nije korektno i isto tako mislim da ćete ovu stavku verovatno u rebalans pošto smo čuli objašnjenja neka po drugim našim amandmanima da će se verovatno ako bude bilo potrebe iduće godine to namaknit ta sredstva. Pretpostavljam da se već zna da će se ići u rebalans. Dakle, ja ne znam koliko je konzenstan ovaj predlog proračuna. Ali u svakom slučaju radi, iz razloga što mislimo da je apsolutno neophodno da ova stavka izgleda ovako kao što smo mi predlagali ja tražim izjašnjavanje po istom.
Tko je za amandman 26. Kluba zastupnika SDSS-a kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 27. zastupnika Josipa Salapića. Izvolite zamjeniče.
Vlada ne prihvaća amandman iz razloga što su se sukladno članku 143. stavku 1. točki 6. Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi sredstva za izgradnju, dogradnju i rekonstrukciju školskog prostora te opremanje školskih ustanova prema standardima i normativima koje propisuje ministar a u skladu s državnim pedagoškim standardima osiguravaju u proračunima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Od navedene odredbe su izuzeti samo kapitalni projekti preuzeti na dan 1. srpnja 2001. godine, započeti i nominirani u državnom proračunu za čije je dovršenje obvezu preuzeo državni proračun te škole na jeziku i pismu nacionalnih manjina i škole za djecu s teškoćama u razvoju. Isto tako navedena odredba ne odnosi se na škole koje su uključene u posebne programe izgradnje financirane putem međunarodnih zajmova, primjerice zajma Svjetske banke. Sukladno opredjeljenju Vlade u suradnji s osnivačem i nositeljem financiranja razmotrit će se modeli financiranja izgradnje zahtijevane građevine na primjer javno-privatno partnerstvo. Uz to sredstva planirana na razdjelu Ministarstva financija s kojih se predložilo da se uzmu administracije upravljanja Porezne uprave planirane su u skladu sa zakonom i nije ih moguće umanjivati.
Zastupnik Josip Salapić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Prvo, moram priznati da je ovo bilo kao proglas za nešto što ne prihvaćate koliko sam shvatio. Obrazloženje da lokalna samouprava, odnosno Općina Marijanci može financirati školu u iznosu od 9 milijuna kuna je bajka. Dakle, nema sredstava tako mala općina za tako veliku investiciju. A ono što je bitno i važno, bitno je da postoje djeca u toj maloj općini koja moraju putovati i plaćati troškove prijevoza do većega središta gdje je njihova škola, a ovdje postoji velika nužnost za školu od 1. do 8. razreda. Ako je strategija naše Vlade kad je u pitanju znanost i obrazovanje cjeloživotno učenje, maksimalno ulaganje u mlade, u nove naraštaje i u budućnost Hrvatske u EU onda se treba pronaći model da se pomogne tako malim općinama da se na određeni način financiraju ovako važni projekti. Zato još jednom ističem važnost kad ste spomenuli da pada na teret lokalne samouprave važnost novog teritorijalnog preustroja RH razmišljajući u budućnosti o tome da se ustroje nove regije. Da li će ih biti 5 ili više to ovisi o političkom razgovoru i o projekcijama koje će biti ali smatramo da budućnost lokalne uprave ali i djece i školovanja bez određenih promjena u teritorijalnom ustroju neće učiniti ništa. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Tko je za amandman br. 27. zastupnika Josipa Salapića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman 28. istog zastupnika.
Dakle, i ovaj amandman Vlada ne prihvaća. Obrazloženje je potpuno istovjetno onom prethodnom pa mislim da ga nema smisla ponavljati.
Podnositelj amandmana Josip Salapić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. S obzirom da sam rekao za školu … [[Govornik se ne razumije.]] isto se odnosi i na Čepin, a isto će se odnositi i na školu u Donjem Miholjcu pa da ne slušamo isto obrazloženje koje ste rekli ja predlažem da se o ovom amandmanu glasuje pa da se vidi tko je za, tko nije da ne pričamo jedno te isto. Hvala lijepo.
Tko je za amandman 28. zastupnika Josipa Salapića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 29. zastupnika Bore Grubišića. Izvolite zamjeniče.
Dakle ni ovaj amandman Vlada ne prihvaća. Opet ista tema i isto obrazloženje.
Podnositelj Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Pa što smo očekivali za Slavoniju nego da ne prihvatite amandman. Ali pazite na ruke i na noge i na cirkulatorni status ruku nekih vaših dužnosnika i najviših. No, kada govorimo ozbiljno o Sikirevcima i osnovnoj školi u Sikirevcima odnosno školsko-sportskoj dvorani onda možete zamisliti gdje djeca igraju graničara, rukometa. Dakle, u učionici. 10 godina projekt stoji, on dakle ima svu dokumentaciju. Nažalost, niti je imala sluha bivša Vlada a ni od vaše Vlade. Općina je od posebne državne skrbi, dakle Općina Sikirevci, ali evo način na koji se odnosite tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za amandman br. 29. zastupnika Bore Grubišića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman br. 30. zastupnika Dražena Đurovića i Bore Grubišića.
Dakle ni ovaj amandman Vlada ne prihvaća, a obrazloženje je istovjetno prethodnima.
U ime podnositelja amandmana tko će? Boro Grubišić, izvolite.
Dakle, radi se o novcu od 2 milijuna kuna. To je 00000,6% državnog proračuna za izgradnju zgrade i športske dvorane Gimnazije u Požegi. Nekad centar Slavonije pa i Turci su prepoznali Požegu kao sjedište svoga sandžaka Slavonija ali evo niti ova Vlada ja mislim da to ni ne zna zapravo jel' a kamoli da prepoznaje. Ovim amandmanom traže se inicijalna sredstva za početak, samo za početak izvođenja radova na izgradnji višenamjenske športske dvorane uz Gimnaziju Požega. Na istoj poziciji prošle godine je bilo 240 tisuća kuna. Ove godine 2014. nema ništa. Pravomoćna građevinska dozvola za izgradnju objekta je pribavljena i traje 2 godine. Izaći će joj i rok važenja pa ćemo onda imati problem da je obnovimo jel'. Dakle, ovdje se radi o višenamjenskoj športskoj dvorani koja bi se bazično koristila za potrebe 3 srednje škole, ne 1, Gimnazije, Katoličke klasične gimnazije, možda i zbog toga nije odobrena, i Srednje glazbene škole u Požegi. Samo postoji u Požegi 1 športska dvorana u Grabriku jel' i ona je u dotrajalom stanju i ovo bi bio veliki korak naprijed za Požegu. Nažalost, nemate sluha za Slavoniju i Baranju u cijelosti pa ni za Požegu. Tražim glasovanje o amandmanu.
Tko je za amandman br. 30. zastupnika Dražena Đurovića i Bore Grubišića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 31. zastupnika Josipa Salapića. Izvolite zamjeniče.
Vlada ne prihvaća ni ovaj amandman. Dakle, obrazloženje je sukladno prethodnima. Ponavljam još jednom samo da sukladno opredjeljenju Vlade u suradnji s osnivačem i nositeljem financiranja razmotrit će se modeli financiranja i izgradnje zahtijevane građevine na primjer kroz model javno-privatno partnerstvo.
Podnositelj amandmana Josip Salapić izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Još jednom ću ponoviti ono što sam prvo rekao. Ako nam je interes ulaganje u budućnost mladih, ako nam je interes obrazovanje, ako nam je interes da se djeca mogu kvalitetno školovati, ako postoji potreba za kapacitetima koji su opravdani, ako postoji potreba da ta djeca na određeni način pohađaju nastavu sukladno najvišim europskim standardima onda se trebaju pronaći sredstava za takva ulaganja. Postoje trošenja na nekim drugim stavkama koja su apsolutno moguća za obić u ovoj godini a ovako velika investicija od 36 milijuna kuna ne može grad Donji Miholjac sam isfinancirati. Tražim glasovanje o amandmanu.
Tko je za amandman 31 zastupnika Josipa Salapića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem zamjeniku Zeleniki i pozivam ministra miranda Mrsića, na redu je Ministarstvo rada i mirovinskog sustava. Amandman 32 zastupnika Josipa Đakića, izvolite ministre.
Vlada amandman ne prihvaća. Vlada RH ne može prihvatiti ovaj amandman jer su sredstva planirana za nužna za obavljanje propisanih poslova i djelokruga ministarstva, na primjerice da preuzimamo 300 inspektora i službenika iz državnog inspektorata prema tome ne možemo preraspodijeliti sredstva.
Podnositelj amandmana Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa ova sredstva od 960 tisuća kuna koja su za mirovine bivših političkih zatvorenika sigurno nisu preokupacija u plaćanja administracije s obzirom da one inspektore koje ćete preuzeti ćete iz njihovih resora i naknade za njihove plaće kao i sva ostala davanja koja idu prema njima. Politički zatvorenicu su također kao vijećnici slobode, demokracije, neovisnosti u svojim sad starim godinama sigurno su potrebiti ne znam za koliko ćete im to umanjiti ili su to prirodni odljev možda tih 960 tisuća kuna. Ako je prirodni odljev ja bih povukao ovaj amandman ali objasnite mi što je to smanjenje od 960 tisuća kuna na toj poziciji pa ću biti zadovoljan. Ovako nisam zadovoljan sa vašim odgovorom i nije točno ono što ste rekli da ćete morati financirati administraciju ovih inspektora koje ćete preuzeti. Za njih ima sredstva namijenjena već sada u drugim ministarstvima i resorima koja pokrivaju. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za amandman 32 zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 33 istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Vlada RH ne može prihvatiti ovaj amandman jer su sredstva nužna za obavljanje propisanih dijelova, poslova i obveza i djelokruga ministarstva.
Podnositelj je amandmana Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo. Pa gospodine ministre, smanjenje na poziciji mirovine hrvatske domovinske vojske također govori o tome kojim smjerom ide ova Vlada i ne poštivanje njihovih prava sigurno iziskuje da interveniramo sa ovim amandmanom koje smanjenje na poziciji administracije i upravljanje. S obzirom da vi govorite stalno o reformama koje treba provesti, smanjiti i ubrzati administraciju i upravljanje. Administracija sigurno nije ta koja treba ostati na poziciji a ovima nesretnim ljudima koji su ovisni o tim mirovinama sigurno je to dobro došla stavka i nije nikakva ni prevelika ni glomazna. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za amandman 33 zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 34 istog zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Vlada RH ne može prihvatiti ovaj amandman jer su sredstva planirana za nužno obavljanje propisanih poslova iz djelokruga i nadležnosti ministarstva kao i preuzetih obaveza.
Podnositelj amandmana Josip Đakić, izvolite.
Gospodine ministre Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje smanjuje mirovine hrvatskih branitelja za 15 milijuna kuna. 15 milijuna kuna smanjenje sigurno nije prirodni odljev korisnika mirovina jer siguran sam da neće omogućiti ni administraciju ni upravljanje u agencijama koje su također inertne i koje ne rade svoj posao. Vidimo iz svih onih pozicija smanjenja proračunskih stavki koja nisu ostvarena da administracija je ta koja sigurno guši današnji sustav. Hrvatski branitelji nisu za to krivi i zato ne treba se na njima osvećivati ovakovim smanjenjima. Nadam se da ovo nije sve što sam htio reći, i što vidimo u ovih 15 milijuna kuna u nadodanom proračunu s obzirom na najave da ćete 10% smanjiti mirovine svima onima koji imaju preko 5 tisuća kuna. Vjerujem da ćete to povećati onda administraciju kako bi zaposliti svoj politički kadar koji će sigurno biti zbrinut sa tim novčanim primanjima koje smanjujete onima koji su najzaslužniji za slobodu i neovisnost Hrvatske domovine. Tražim o ovom amandmanu sigurno glasovanje.
Tko je za amandman 34 zastupnika Josipa Đakića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem se ministru Mirandu Mrsiću. Pozivam Ministra Rajka Ostojića da dođe za govornicu, da se očituje o amandmanu 35 zastupnika Josipa Đakića, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Đakić, amandman broj 35 se ne prihvaća iz jasnog razloga jer visina sredstava koja je predviđena za 2014.godinu utvrđena na temelju procjene dosadašnjeg iskustva, dakle stručno, iskustveno i znanstveno. Hvala lijepa.
Podnositelj amandmana Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine ministre, zdravo ja, naknade braniteljima nikada dovoljno s obzirom na njihovu životnu dob, na odmaklo vrijeme, na zdravstvene probleme, na mogućnost korištenja smještaja u Varaždinskim, Daruvarskim, Krapinskim toplicama, u lječilištima gdje im je neophodno kao i naknade za njihove proteze, sve više je onih koji nam se žale da ih odbijate bilo kakvi zahtjev za takvo bolničko i kliničko liječenje. Sve više je onih koji govore o tome da smanjujete na lijekovima njihovima osobno potrebnima. Sada 12 milijuna kuna smanjenje proračuna govorite da su to procjene stručne javnosti, stručna javnost bi trebala uzeti sve njihove primjedbe koje su odbijeni od HZZO-a pa da vidite koliko tih ljudi čeka već po nekoliko godina da bude zbrinut i klinički i bolnički a onda i u rehabilitacijskim centrima kako bi im se olakšala njihova starost a i njihova bolest koju su navukli braneći Domovinu Hrvatsku. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za amandman br. 35. kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Pozivam ministra Slavka Linića da se očituje o amandmanu 36. zastupnice Jadranke Kosor. Izvolite.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman. Ured povjerenika za informiranje tek je ustrojen i nepuna dva mjeseca funkcionira. Predviđeno je za iduću godinu djelovanje tog ureda sa 5 zaposlenika i za taj dio je osigurano sredstva. Znamo da ako ured profunkcionira u punom smislu svih onih aktivnosti koje mu propisuje i njegovo ustrojstvo tog trenutka trebati će veći broj zaposlenika pogotovo u inspekcijskim službama. Ovisno o brzini ustrojstva Vlada će nedostajuća sredstva tada osigurati internim preraspodjelama.
Podnositeljica amandmana kolegica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine ministre točno je da je nedavno utemeljen ured i da je većinom ovdje izabrana povjerenica. Međutim, radi se o proračunu toga ureda za cijelu sljedeću godinu. Ako ona bude imala na raspolaganju samo milijun i 300 i nešto malo više tisuća kuna ona apsolutno neće moći, odnosno taj ured neće moći obavljati svoju djelatnost u skladu sa obvezama koje smo preuzeli u poglavlju 23. Jer pristup i pravo na pristup informacijama ali i sankcioniranje onih u više od 8 tisuća tijela javne vlasti koji su dužni davati informacije važno oruđe u borbi protiv korupcije. Znači ured neće moći raditi svoj posao i osnivanje ureda zapravo će samo biti jedno labavo i nikakvo slovo na papiru. Dakle, ja predlažem jer sam i jasno tražila da se ovaj iznos nešto više od milijun i 300 tisuća kuna koji bi omogućio kakvo takvo djelovanje, znači i sankcioniranje, zapošljavanje inspektora, nadzor, ono što je iznimno nužno. Ja sam predložila da se to skine sa pozicije direkcije za upravljanje državnim zrakoplovom jer je ta pozicija povećana gotovo za 100%. Znači sa nekih 6 i nešto milijuna kuna na gotovo 12 milijuna kuna što po mom mišljenju nije nužno u sljedećoj godini. Znači predlažem da se glasa o ovom amandmanu. Da se uredu povjerenice za informiranje odvoji dodatnih milijun i 300 tisuća kuna kako bi taj ured zaista mogao obavljati svoju funkciju koju smo uostalom potpisali kada smo ulazili u Europsku uniju. Hvala vam.
Tko je za amandman br. 36. zastupnice Jadranke Kosor kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Jedan amandman nije podnesen u skladu sa Zakonom o proračunu to je amandman zastupnika Josipa Borića. O njemu nećemo odlučivati. I time smo zaključili, zaključujem raspravu o podnesenim amandmanima. I dajem na glasanje Prijedlog Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu i projekcije za 2015. i 2016. godinu. Za donošenje proračuna potrebna je većina glasova svih zastupnika. I pitam. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je sa 81 glasom za i 38 glasova protiv donijet Državni proračun Republike Hrvatske za 2014. godinu i projekcije za 2015. i 2016. godinu u tekstu kako je to predložio predlagatelj.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Stavka, pod navodnicima, izgradnja Srijemske granične transverzale Ilok-Lipovac je planirana u skladu sa dinamičnim planovima na poziciji K2005 ostali programi zahvata na državnim cestama.
Podnositelj amandmana Boro Grubišić, izvolite.
Ja neću komentirati ovu vašu izjavu i vaše obrazloženje. Mene samo zanima kada će ta cesta biti početa sa gradnjom. Radi se o cesti Ilok-Lovas-Tovarnik-Lipovac, dakle kao dio brze ceste koja ide još u nekim zamislima od Varaždina sve do Lipovca, a kasnije i do Županje, pa me zanima kada ćete početi sa gradnjom te ceste. Ako možete mi to samo još reći, a ja tražim glasovanje o amandmanu.
Naravno da sada ne može, ne možemo otvarati raspravu. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala vam lijepa. Dajem na glasanje amandman broj 1 zastupnika Bore Grubišića. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 2 istog zastupnik.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Stavka izgradnja istočne veze ceste u Slavonskom Brodu je planirana na poziciji K2005 ostali programi zahvata na državnim cestama u skladu sa stanjem dovršenosti projektne dokumentacije.
Podnositelj amandmana Boro Grubišić.
Blago nama. Evo vidite da nije točno da se Slavonija neće, da Vlada neće pomoći Slavoniji. Istočna vezna cesta je u projekciji već duži niz godina, znamo za luku Brod, za gospodarsku zonu i luke Brod i gospodarsku zonu Bijeliš, spoj s autocestom. Radi se dakle o državnoj cesti, ali država kako ste vi sami izrekli ima načina da odgodi, da odloži ili pak ne izgradi tu istočnu veznu cestu. Brođani razmišljajte lijepo o ovoj Vladi, dali ste im glasove pa sad izvolite ponovo dajte. Tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za amandman broj 2 zastupnika Bore Grubišića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 3 zastupnika Igora Češeka. Izvolite zamjeniče.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje. Izrada projektne dokumentacije za izgradnju brze ceste Bjelovar-Virovitica planirana je na poziciji K2004 program izgradnje i rekonstrukcije brzih cesta u skladu s dinamikom izrade projektne dokumentacije.
Podnositelj amandmana Igor Češek, izvolite.
Nisam zadovoljan. Htio sam da se u proračun baš postavi ova cesta Bjelovar-Virovitica. Ona je vrlo važna za mještane odnosno građane i Virovitičko-podravske županije i Osječko-baranjske i područja Podravine, Bilogore, kako bi gospodarski povezala Slavoniju i Baranju sa Podravinom, isto tako i sa Zagrebom i sa cjelokupnom Republikom Hrvatskom. Smatram da se treba više ulagat u tu cestu, ne vidim ništa na terenu da se posebno događa i tražim glasovanje o ovom amandmanu.
Tko je za amandman zastupnika Igora Češeka kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 4 zastupnika Branka Bačića.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje. Na poziciji K2006 rekonstrukcija, uređenje cesta na otocima planirana su sredstva u skladu sa stanjem dovršenosti projektne dokumentacije.
Podnositelj amandmana zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine zamjeniče ministra, jučerašnjim Prijedlogom izmjene zakona o javnim cestama Vlada je poslala poruku kako odustaje od izgradnje autocesta, pa prema tome i svakako od autoceste prema Dubrovniku. Nadalje, što se pak Pelješkog mosta tiče kao pretpostavke izvlačenja Dubrovačko-neretvanske županije iz prometne izoliranosti, držim da će proći cijeli mandat ove Vlade, a vi još nećete znati je li taj most najbolje rješenje za prometno izvlačenje izolacije Dubrovačko-neretvanske županije i još ćete usput na razne studije, kako na ovu koja je dovršena, na predstudiju i na sada već najavljenu još jednu studiju izvodljivosti i opravdanosti izgradnje Pelješkog mosta potrošiti upravo onoliko novaca samo na studije da smo rekonstruirati cestu preko Pelješca. Toga je svjestan i vaš ministar koji je u proljeće ove godine bio u Dubrovačko-neretvanskoj županiji i obećao sanaciju pelješke ceste i to na pet dionica, a sanacija te ceste je nužna prvenstveno iz razloga što zbog šengenskog režima na prostoru Neuma veliki dio teretnog prometa je usmjeren preko pelješke ceste koja je potpuno neprilagođena. I moj amandman bi išao na tragu da se pomogne gospodinu ministru da to svoje obećanje i održi, ali očito nije održao obećanje ni u ovoj godini, a prema prijedlogu proračuna nije točno, nema gospodine zamjeniče dovoljno novaca za rekonstrukciju pelješke ceste u državnom otočnom programu. To nije točno. Pogledajte koliko na toj poziciji ima novaca pa ćete i sami vidjeti da to nije dovoljno i da ta cesta, rekonstrukcija pelješke ceste je državna cesta koja zahtijeva rekonstrukciju i da nije pojačan promet koji je prouzročen povećanjem prometa s obzirom na šengenski režim na prostoru Neuma. Zato bi da ste ovaj moj amandman prihvatili u svakom slučaju pomogli ministru koji je to obećao da će napravit. Ovako nam je jasno poručeno da se ta pelješka cesta koja je opasna po život, da se neće rekonstruirati ni u idućoj godini. Tražim glasovanje.
Tko je za amandman broj 4 zastupnika Branka Bačića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 5 zastupnika Bore Grubišića. Izvolite zamjeniče.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje. Na poziciji K2008 program denivelacije osiguranja cestovnog, željezničkog … planirana su sredstva za stavku izgradnju cestovno željezničkog prijelaza na Državnoj cesti broj 423 u Slavonskom Brodu koji je podvožnjak u Osječkoj ulici u skladu s dinamičkim planovima izvođenja radova.
Podnositelj amandmana Boro Grubišić.
To ste mi rekli i prošle godine gospodine zamjeniče ministra i tako iz godine u godinu. Dakle pružni prijelaz u Osječkoj ulici na Državnoj cesti D423 kojim dnevno pređe oko 20 000 vozila i koji se zatvara 60 puta dnevno je neuralgična točka, prometna točka Grada Broda. Najmanja šteta od nervoze koju ljudi imaju zbog tog pružnog prijelaza, ali vaša obećanja osim toga i smanjenje stavke za 2014., bilo je predviđeno lani 68 milijuna kuna, koliko sam ja sad tražio amandmanom. Sad ste to smanjili na 36 milijuna kuna. Sa 36 milijuna kuna možete samo izvesti početne zemljane radove i izmještanje komunikacija telefonskih i svih ostalih. Dakle Brođani će se načekati još dugo, dugo. A i ova Vlada u kojoj imamo i ministra i koja je dala veliko povjerenje vašoj koaliciji Kukuriku jako ljuto i ljuto prevarila. To će znati cijeniti na sljedećim izborima. Hvala lijepo.
Tražite glasovanje?
Tražimo glasovanje o amandmanu.
Tko je za amandman broj 5. zastupnika Bore Grubišića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 6. zastupnika Igora Češeka. Izvolite zamjeniče.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Osiguravanje cestovnog željezničkog prijevoza te dodavanje sigurnosnih elemenata branika, polubranika i rampi je u nadležnosti HŽ-a. Nalazi se u njihovom zemljištu, a sigurnosnu opremu pokrivaju njihovi propisi, te je oni i nabavljaju.
Zastupnik Igor Češek, izvolite.
Evo potpredsjedniče, evo kao što sam u obrazloženju amandmana napisao taj pružni prijelaz je, gdje se događa velika frekvencija prometa i do prije nekoliko dana smo imali smrtno stradalu osobu on je izuzetno važan za mještane općine Špišić Bukovica i tražimo da se uvrsti u proračun države Republike Hrvatske jer općina je siromašna i ne može isfinancirati milijun i pol kuna za sigurnost željezničkog prometa i cestovnog. Tražim glasovanje.
Tko je za amandman broj 6. zastupnika Igora Češeka kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 7. istog zastupnika.
Hvala lijepa. Amandman se ne prihvaća uz sljedeće obrazloženje. Dionice programa BETERMENT definirane su Ugovorom o financiranju sa Europskom investicijskom bankom, te nije moguće dodavati nove dionice.
Podnositelj amandmana Igor Češek, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kao što sam napisao radi se o makadamskoj cesti koja povezuje dvije županije Virovitičko-podravsku i Požeško-slavonsku, dakle od … [[Govornik se ne razumije.]] do Velike preko poznatog slavonskog izletišta Jankovac kojega između ostalog posjećuje velik broj turista i Slavonije i Baranje, ali i iz susjednih zemalja kao što je Mađarska, Austrija. I ono što kad dođu Mađari u svojstvu turista na Jankovac prvo što vide je prašina i makadamska cesta. Mislim da to nije lijepo ogledalo jednog prekrasnog turističkog središta i tražim glasovanje o ovom amandmanu, a vama poručujem kada budete razgovarali sa premijerom pozdravite ga i pitajte ga kako ruka.
Tko je za amandman broj 7. zastupnika Igora Češeka kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem zamjeniku. Zaključujem raspravu o podnesenim amandmanima i dajem na glasanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Hrvatskih cesta za 2014. godinu i projekcije za 2015. i 2016. godinu. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 glasova za i 36 protiv izglasana suglasnost.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Za Županijski centar za gospodarenje otpadom Lučino razdolje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji provedeni su istražni radovi i izrađena Studija utjecaja na okoliš koja u postupku procjene utjecaja na okoliš, a u 2014. godini planira se izraditi paket dokumentacije potrebne za prijavu na EU financiranje idejni projekt, studija izvedivosti, projektna aplikacija i tenderi. Sredstva za financiranje izrade projektne dokumentacije Županijskog centra za gospodarenje otpadom Lučino razdolje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji rezervirana je na stavci K2039 Gospodarenje otpadom.
Podnositelj amandmana, Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče. Vi jako dobro znate koje je obveza Republika Hrvatska preuzela do kraja 2018. godine kada je u pitanju gospodarenje otpadom, da je nužno zatvoriti sve otvorene deponije bilo legalne, bilo nelegalne i izgraditi centre za gospodarenje otpadom. Točno je da je, to sve što ste rekli da je Županija dubrovačko-neretvanska u prostornom planu definirala lokaciju budućeg Centra za gospodarenje otpadom, točno je da se očekuje procjena studije utjecaja na okoliš. To je sve skupa tako točno i točno je da je županija zajedno sa fondom potpisala Ugovor o izgradnji tog centra na način da je Republika Hrvatska putem fonda preuzela svoje obveze, između ostalih i rješavanje imovinsko-pravnih odnosa a kao pretpostavka izgradnji tog centra je izgradnja pristupne ceste. U tom smislu je bio moj amandman. Dakle, ja ne sporim da će fond financirati kako prethodnu dokumentaciju, tako i ostale obveze koje proizlaze iz samoga ugovora. Ali nužna pretpostavka izgradnji tog centra kako bi mogli početkom 2015. godine aplicirati fondovima za financiranje ovog centra je potreba koju smo dužni napraviti iduće godine. I zbog toga je ovaj amandman bio usmjeren da se iz sredstava fonda osigura oko 15-ak milijuna kuna kako bismo mogli pristupne ceste izgraditi i na taj način do kraja iduće godine dovršiti cjelokupnu proceduru i onda aplicirati. Tim više što u samom proračunu fonda postoje taksativno nabrojani ostali centri kao što je Piškornica, kao što je Bikarac, kao što je Marinšćina, kao što je Kaštjun. Ja ne vidim razloga kada je ovaj centar u tako visokoj fazi pripreme da on nije bio posebno izdvojen i na toj poziciji i ova sredstva osigurana. Nisu … velika, nužna su i ja ne vidim razloga zašto to fond nije prihvatio, odnosno Vlada. Tražim glasovanje gospodine potpredsjedniče.
Tko je za amandman zastupnika Branka Bačića kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem zamjeniku ministra. Zaključujem raspravu o amandmanu. Dajem na glasanje Odluku o davanju suglasnosti na Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2014. godinu i projekcije za 2015. i 2016. godinu. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da smo odluku donijeli većinom glasova i to 80 glasova za i 31 glas protiv.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, vrlo kratko. Sami znate da zakonom o izvršavanju definiramo naše prihode, primitke, rashode, izdatke, u isto vrijeme način i opseg zaduživanja, visinu jamstava države, upravljanje javnim dugom i isto tako namjensko korištenje sredstava, poticajne mjere za gospodarstvo, a isto tako i definiramo koliko se mogu zadužiti jedinice lokalne samouprave. Koje su osnovne stvari na koje bih htio podsjetit? To je da je proračunska osnovica zadržana na istoj razini kao i 2012. i 2013. godine, to je 3326 kuna, a znate da se ona koristi za izračun posebnih naknada po poslovnim propisima, a to je dječji doplatak, rodiljna potpora, rodiljni dopust i isplata trajnih prava hrvatskih branitelja. Također smo ostali kod iste formulacije vezano za ograničenje za zaduživanje jedinica lokalne samouprave, a to je najviše do 2,5% ukupno ostvarenih prihoda jedinica lokalnih samouprava što u ukupnoj masi za iduću godinu iznosi negdje između 600 i 700 milijuna kuna. Kad govorimo o zaduženju Republike Hrvatske tada utvrđujemo koliko bi se zadužili na inozemnom, a koliko na domaćem tržištu i to do iznosa od 40,6 milijardi, a što je rezultat refinanciranja naših dugova od 31 milijarde, kao i financiranje deficita proračuna. Kad govorimo o zaduženju za iduću godinu tada moramo reći da smo već ostvarili predfinanciranje nešto manje od 10 milijardi kuna koje će biti korištene u idućoj godini, a zbog ocjene da je tržište daleko bolje u 11. mjesecu nego što očekujemo u prvom kvartalu iduće godine. Kad govorimo o zaduženju izvanproračunskih korisnika tada ocjenjujemo da će se oni zadužit oko 3 milijarde kune, a isto tako da su pred njima obveze za otplatu 1,4 milijarde kuna. Vrlo jasno jedna novina, ne baš ugodna, a to je da jasno naznačimo da u 2014. očekujemo iznos ukupnog državnog duga više od 60% BDP-a kako ocjenjujemo da je to visina koja je i razlog naše procedure koju ćemo proći u odnosu sa Europskom komisijom smatramo da je potrebno i da se Vlada sa posebnim mjerama okrene tom visokom iznosu javnog ili državnog duga, a u cilju da zaustavi te tendencije. Također, financijska jamstva u 2014. planiramo u iznosu od 5 milijardi kuna kao jamstvenu zalihu od 434 milijuna kuna. Spominjemo i poticajne mjere koje se odnose na ulaganja u HBOR i financiranje posebnih potpora kroz projekte HBOR-a i isto tako navodimo iznose pomoći jedinicama lokalne samouprave, a sve po posebnim propisima kao i općinama i gradovima s područja posebne državne skrbi. To je ono najvažnije što mogu kratko iznijeti vezano za Konačni prijedlog zakona o izvršavanju Državnog proračuna.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Naočigled tehnički zakon koji definira način na koji će se trošit ovaj proračun, isto tako koji sa svojim pojedinim odredbama definira kako će svoje proračune trošiti jedinice lokalne (regionalne) samouprave. Žao mi je što nema tu kolege Mršića. On je godinama uvjeravao da ovaj članak 18. treba izgledati drugačije, tj. da bi zaduživanje jedinica lokalne samouprave trebalo biti više na razini. Ali kao što vidim i ova sadašnja vladajuća koalicija, Kukuriku koalicija smatra da jedinicama lokalne samouprave ne treba dati više od dva i pol posto. No, tako je kako je. ali ja bih krenuo dakle ono što smatram možda da naprosto u ovom Zakonu o izvršenju državnog proračuna nisu akceptirane neke stvari. Tu prije svega mislim na članak 23. koji kaže: "Upravljanje državnom imovinom s obzirom da je donesen Zakon o DUDI-u praktički DUDI ne može više ni jedan proračunski korisnik stjecati imovinu, nego kompletna imovina ide preko DUDI-a". I mislim da je to trebalo ugraditi ovdje u članak 23. tako da se jasno definira. Jer ako smo to rekli Zakonom o DUDI-u onda to bi trebalo i ovdje ugraditi. I ono što se vrlo često ovdje znamo prepucavati tko je kriv za ovo, ovdje se opet u članku 23. i 24. spominje da je Državno odvjetništvo to koje uknjižuje imovinu Republike Hrvatske. Danas je ovdje bilo nekoliko rasprava oko imovine, njenog nekorištenja itd. Najveći dio te imovine na žalost nije proknjižen u vlasništvu Republike Hrvatske. I to je nešto ako se hoće i investicijski ciklus napraviti, ako se hoće neperspektivne imovine koje se nalaze u Ministarstvu obrane aktivirati dok se ne provede ovo što u proračunu se klasično svake godine ponavlja u članku 23. i 24. to će biti praktički nemoguće napraviti. Ali kažem, možda gospodine ministre samo da pogledate ovaj članak 23. umjesto korisnika ako smo već rekli da DUDI stječe praktički svu imovinu države, da onda umjesto korisnika koji je stekao nekretnine obvezan je u roku od 30 dana od njezina stjecanja podnijeti zahtjev nadležnom općinskom državnom odvjetništvu, vidjeti da li da to ostane tako ili tu treba ugraditi DUDI. Jer korisnik se podrazumijeva praktički niti jedno ministarstvo temeljem važećih zakonskih propisa ne može biti vlasnik ničega, nego je vlasnik Republika Hrvatska. Prije je to bio Državni ured za upravljanje imovinom. To je sad DUDI, pa možda čisto zbog toga da ne bi kasnije netko radio nekakve probleme da to promijenite. Članak 27. jasno definira o tome koliko se država planira zadužiti sljedeće godine i nemam tu namjeru voditi nikakve političke rasprave, nego naprosto kad se ovdje u visokom ovom Domu počne govoriti o tome koliko se tko zadužio, koliko je čiji javni dug ovim člankom se jasno definira kolike se daju ovlasti Vladi Republike Hrvatske, a posredno i tim Ministarstvu financija, koliko se sljedeće godine treba zadužiti, a u računu financiranja je jasno definirano koliki dio sredstava ide za otplatu, dakle to je to neto financiranje tzv. za financiranje deficita, a koliki dio sredstava ide za refinanciranje kredita iz prethodnih godina i za financiranje nekih projekata, a to ću kasnije po drugom članku. I zato kad kažem da, kad usvojimo proračun onda smo praktički usvojili sve brojke oko kojih se vrlo često volimo politički svađati. Međutim, mi smo u ovom Visokom domu dali nekad za ili nekad protiv digli ruku za te brojke. I one se naprosto mogu zbrojiti i one su takve kakve jesu. Možda se nekome nekad ne sviđaju, ali one su tu. One su nas dovele do 200 milijardi javnog duga. Svatko je u različitom razdoblju digao ruku za ili protiv. Ali ponavljam, ovaj članak 27. jasno kaže da se ministar, ne ministar nego kao predstojnik Vlade sljedeće godine treba naći 40 milijardi sredstava kako na međunarodnom, tako i na ovom domaćem financijskom tržištu. Ono što mene i zato i jesam u svojoj raspravi spomenuo i smatram da je predsjednik Vlade danas ujutro pogriješio kad nije govorio o tome o proračunu, a to je članak 30. Jer ako govorimo da sa monetizacijom, privatizacijom, unovčenjem ili kako već to nećemo zvati davanje u koncesiju Hrvatskih autocesta radimo to zbog toga da bi smanjili javni dug. Onda nije logično ako smo jučer zbog problema sa deficitom prošle godine konstatirali da će javni dug prijeći udio u bruto domaćem proizvodu preko 60%, ako smo danas ovdje rekli da a to se na kraju krajeva i vidi u proračunu da će tijekom sljedeće godine doći do unovčenja Hrvatskih autocesta, onda nema logike da u članku 30. stoji da će javni dug prijeći preko 605. Jer ako se kaže da nešto radimo zbog toga da bi nešto smanjili, onda je logična stvar da se ovdje navede 57, 58 ili nije bitno koliko. A inače ova definicija iznosit će preko 60%. Nije … [[Govornik se ne razumije.]] i na kraju krajeva znamo mi gospodine ministre bilo bolje ili da bude 61 ili 62, a smatramo ako smo u Ministarstvu prometa ono konstatirali, ako ste vi rekli da će doći ova dva zakona koja će definirati drugačiju raspodjelu trošarina, da bi ovdje naprosto se moralo vidjeti u Zakonu o izvršenju proračuna članku 30. da efekat monetizacije, unovčenja autocesta je taj da javni dug za kojeg smo u izvršenju proračuna za prošlu godinu rekli da je 60% da će on zbog toga pasti šta ja znam na 57, 58, 59%. Dakle čisto ovaj članak 30. je u suprotnosti sa onim što ste vi rekli što se navodi u proračunu. Ali kažem to je vaša stvar što ćete napraviti. Članak 32. gledajte kolegice i kolege, obično ovaj članak 32. kad se treba dati nekom jamstvo onda on izgleda benigan. Međutim, ta benigna jamstva puno smo govorili o njima. To je između ostalog i 9 milijardi ovih jamstava koja su davana hrvatskoj brodogradnji, to su i jamstva koja su dana HAC-u, to su jamstva koja su dana nekim drugim poduzećima, tako da ovih 5 milijardi je u nekakvoj budućnosti može biti potencijalni povećanje javnog duga. I zato se preko njih naprosto ne smije prelaziti kao preko nečega što je tako iz jednostavnog razloga kad možda netko iz ovih ili onih razloga traži da se da jamstvo za neku firmu mora znati da to sutra može biti potencijalni dug. Ja sam zato rekao, ja sam bio u poziciji kada nismo smjeli izdati jamstvo za 3. Maj da je Gradsko vijeće grada Rijeke donijelo odluku da će oni izdati jamstvo iako to nije bilo niti u skladu sa zakonom niti sa ničim. Međutim, to jamstvo je na žalost danas došlo onih 9 milijardi kuna i povećalo je javni dug Republike Hrvatske. Tek toliko da ta odredba baš nije tako definirana. Članak 34. E ovdje mi nešto nije jasno gospodine ministre. Veli za temeljni kapital i subvenciju kamata udio u kreditu Hrvatske banke za obnovu i razvitak u 2014. osigurava se 970 milijuna kuna. Papir ovaj gdje je tablica oko računa financiranja govori drugačije. Kaže da će biti 600 milijuna + 435 milijuna. E sad, da li je ovdje došlo do greške u prijepisu, ako je došlo onda vas lijepo molim ili promijenite ono ili promijenite ovo, dakle da sa svojim amandmanom promijenite da ovaj iznos neće biti 970 milijuna nego milijardu i 35 milijuna. Jer tako piše u računu financiranja. Također članak 36., dakle to je članak koji je omogućio jedinicama sa područja od posebne državne skrbi da dišu. Jer 2002. i 2003. je zbog povrata poreza sve jedinice lokalne samouprave sa područja PPDS-a su bila blokirana jer sav onaj povrat poreza na dohodak koji su ostvarivali stanovnici koji su bili prijavljeni na tim područjima vraća se iz njihovog proračuna, a njihovi prihodi su takvi i onda se ugradila odredba u proračun. E sad ne znam koliko je sa ovim svim silnim promjenama koje su uslijedile zbog ovoga i zbog onoga koliko je to usklađeno sad sa, s obzirom da drugačije su rangirane jedinice lokalne samouprave. Da li će to u sljedećoj godini i kad će neke ispasti, a neke upasti? Jer ova definicija je ostala potpuno identična kako se praktički vuče od 2004. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, kažem čisto samo s obzirom da nemam te zakone čisto da se pogleda da ne bi bilo kasnije. I gospodine ministre ovaj članak 38., dakle on je prepisani članak iz Zakona o porezu na dobit. E sad, ako je u Zakonu o porezu na dobit definirano i Zakonu na područjima od posebne državne skrbi, zapravo Zakonu o porezu na dobit onda ne vidim zašto bi to moralo ići u Zakon o izvršenju državnog proračuna kad u lex specialis zakonu jasno stoje ove potpuno identične odredbe kao što su i u članku 38. Evo ga, kolegice i kolege ne bih vas više htio gnjaviti ali naprosto sam smatrao iz tehničkih razloga da ove stvari bi trebalo promijeniti, a isto tako neke stvari naglasiti da danas sutra kad padne nekom na pamet da se prepucava koliki je javni dug da smo ovisno kako kad i tko je na kojoj poziciji netko glasao za to, a netko glasao protiv, ali kažem sa svim tim glasanjem smo nažalost došli do 200 milijardi kuna. Hvala vam lijepo.
Završno će govoriti ministar financija Slavko Linić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo zahvaljujem na izlaganju kluba HDZ-a i kolegi Šukeru. Zaista ćemo korigirati članak vezan za upravljanje imovinom i onu strategiju koju smo definirali u Hrvatskom saboru, a to znači da upravljanje se prenosi na Državni ured za upravljanje DUDI ajde jednostavnije koji je pravna osoba i da u biti njega definiramo kao nosioca odgovornosti za upravljanje imovinom. Također, ispravit ćemo članak 34. tako vezano za poticaje u HBOR-u i točan iznos je 1,050 milijardi. … [[Upadica se ne razumije.]] 1,050, to ćemo nešto popraviti. To su otprilike iznosi. Što se tiče članaka vezano za poticaje to su poticaji za ostvarene po 2013. nisu promijenjeni i ostat će u istom iznosu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru Liniću. Zahvaljujem svim kolegama koji su sudjelovali u raspravi i onima koji nisu ali su raspravu pratili. Sad ćemo prekinuti zasjedanje i nastavljamo sutra u 9,30 konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, to je točka br. 10. u našem dnevnom redu. Laku noć. Prelazimo sada na konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2014. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 523. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada je podnijela amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom. Sukladno članku 199. Poslovnika dajem na glasanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 115 glasova prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade RH. Molim predstavnika predlagateljice ministra Linića da obrazloži amandmane Vlade.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Amandman 1. glasi u članku 30. stavku 1. riječi preko 60 zamjenjuju se riječima do 62. Obzirom da prethodna formulacija nije konkretno utvrdila maksimalni udio državnog duga u BDP-u na sugestiju iz provedene rasprave prihvatili smo da ograničimo ukupni dug u BDP-u pa je to razlog da je Vlada predložila da taj maksimalni iznos za 2014. godinu bude do 62%.
Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a javlja se poštovani kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Meni je drago da je ministar u ime Vlade prihvatio sugestiju da se brojčano točno ograniči do kojeg iznosa može biti udio javnog duga u BDP-u tim više što se ova stavka i mijenjala u zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o izvršenju Državnog proračuna za 2013. godinu. Međutim, ono što bih želio reći, to ne ide na dušu Ministarstva financija nego na dušu nekih drugih članova Vlade. Jučer smo cijeli dan tu raspravljali o Zakonu o cestama i raspravljali smo o Zakonu o Hrvatskim željeznicama. Dakle, ministar prometa je nekoliko puta ponovio da se u monetizaciju, unovčenje, koncesiju ili kako već ćemo to nazvati Hrvatske autoceste ide zbog toga što Hrvatska ima veliki udio javnog duga u BDP-u i da je to razlog zašto se te Hrvatske autoceste moraju, kažem kak će se to već napraviti, moraju dati nekome drugome. I sad meni nije jasno gospodine ministre da li vas vaše kolege dovode u nezgodnu situaciju jer vi kao ministar financija morate ponuditi adekvatne dokumente i prema EUROSTAT-u i prema međunarodnim financijskim institucijama a da je to istina što je i predsjednik Vlade i ministar prometa nekoliko puta opetovano ponavljao ove godine zašto se moraju Hrvatske autoceste koje su izgrađene novcima hrvatskih građana dati nekome drugome na upravljanje da je to zbog prekomjernog javnog duga i da će se s tim javni dug smanjiti. Ako je to tako, ako smo jučer a danas ujutro u ovom Saboru usvojili i jučer raspravljali da se Hrvatskim autocestama u sljedećoj godini uzme 40 lipa po litri benzina to je jasna poruka da ova Vlada ima namjeru taj proces napraviti u 2014. godini. I logična stvar ako se očekuje da će dobiti negdje cirka 3 milijarde eura u tom poslu, onda je logičan iznos da će se za taj iznos i smanjiti i javni dug RH i onda bi se trebao smanjiti i ovaj postotak, dakle to je nešto što je potpuno logično. Ako tome dodamo i još najavljenu prodaju Hrvatske poštanske banke i Croatia osiguranja, onda mi stvarno nije jasno kako to da je od udjela od 46% javnog duga u bruto domaćem proizvodu na kraju 2011. On uz sve svoje silne prodaje jer ponavljam deficit državnog proračuna možete financirati jedino na dva načina. Ili ćete prodati ono što imate ili ćete se zadužiti? I za ono što se zadužite, za taj iznos vam raste javni dug. Dakle, ako je točno razlog zašto dajemo Hrvatske autoceste nekom drugom na upravljanje onda bi logična stvar bila da ovih 62% bude ispod 60% i onda bi vama gospodine ministre u Bruxellesu prilikom rasprave sa činovnicima koji vode brigu oko prekomjernog deficita bilo puno lakše jer onda bi Hrvatska imala prekoračenje samo jedne referentne veličine a to je deficit državnog proračuna dok udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu bi bio unutar onih masničkih kriterija, to je ispod 60%. Ako to nije istina, ako mi sa unovčenjem, prodajom, monetizacijom ili kako ćemo to već zvati Hrvatskih autocesta nećemo doći u te okvire, onda se realno postavlja pitanje zašto je netko godinu dana umanjivao Hrvatsku javnost? Zašto je netko godinu dana hrvatskoj javnosti pričao da se to mora napraviti jer Hrvatska ima jedan visoki javni dug. Zašto si je netko uzeo za pravo, opet ponavljam niste vi to bili gospodine ministre nego netko drugi, da kaže ako to ne napravimo hrvatski umirovljenici neće dobiti mirovinu. Međutim mi to nismo napravili, jedini koji nešto nisu dobili su hrvatski učitelji i profesori koji nisu dobili troškove prijevoza i prekovremeni radi. Zato mi stvarno nije jasno nakon i jučerašnje cjelodnevne rasprave u ovom Visokom domu, pa gospodine ministre možda zbog toga, oko tog smo se složili da rezultat ovog proračuna je nečinjenje ostalog djela Vlade a ne Ministarstva financija, možda je nutra trebalo staviti 58% ili 56% pa mi možda neke kolege natjerali na određeno činjenje, ovako nažalost svi ste ispunili ono što morate, ali neki bi drugi iz Vlade morali paziti što pričaju jer gledajte ako laže koza ne laže rok. Ovo je potvrda da mi sa monetizacijom i koncesijom Hrvatskih autocesta nećemo značajnije smanjiti udio javnog duga u bruto domaćem proizvod. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Sad ćemo se izjasniti o amandmanu 1 Vlade RH. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Amandman 1 Vlade RH prihvatili smo sa 80 glasova za i 33 protiv. Molim ministra Linića da obrazloži amandman 2 Vlade RH.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Također u članku 34 iza riječi kamata i riječi kreditima dodaje se riječ garancijski fond iz razloga što smo u proračunu za 2014.pored 970 milijuna koje dajemo u HABOR dodali i posebnu djelatnost a to je osiguranje izvoza i garantnih fonta sve kako bi hrvatskim gospodarstvenicima smanjili rizike u izvoze, pa je onda i ukupni iznos ne 970 milijuna nego 1070 a također s obzirom na ukazanu, propust od strane gospodina Šukera.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu za koju se ponovo javio u ime HDZ-a poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite za govornicu.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, prilikom rasprave o ovom zakonu dakle, ja gledam još jedan dokument Vlade a to je dokument račun financiranja državnog proračuna RH za 2014.i projekcije za 2015.,2016.i tu lijepo piše mislim da je to strana 2 na pozicije 531 dionice i udjeli u glavnici banaka i ostalih financijskih institucija javnom sektoru milijardu i 35 milijuna. To je bio razlog zašto sam upozorio prilikom rasprave o zakonu da u Zakonu o izvršenju Državnog proračuna ne može stajati 970 nego milijardu i 35 milijuna. I meni je drago da se HABOR-u daju sredstva. Međutim, ovdje u računu financiranja jasno piše da ovo što ste vi sad rekli je praktično bilo već i prije osigurano a to kreditiranje, to je pozicija ap440005 u ministarstvu financija kroz osnivački kapital HABOR-a poticanja izvoza infrastrukture gospodarske djelatnosti te malog i srednjeg poduzetništva, 600 milijuna kuna. Dionici udjele u glavnici ostalih financijskih institucija 435 milijuna. E sad gledajte, gospodine ministre, s obzirom da je to pozicija na poziciji ministra financija koja se tako kažem knjiži ispod crte i nema utjecaja na deficit proračuna i s obzirom da je tu milijardu 35 milijuna onda mi nije jasno od kud ćemo namaknuti ovih 35 milijuna da bi došli do milijarde i 70. Da li je ti možda došlo do krivog preračuna ili da se opet dogovorimo. Ako je milijarda i 70 milijuna točno da se dogovorimo da izmijenimo ovaj dokument dakle koji je došao iz Vlade RH a to je račun financiranja državnog proračuna pa da ovdje bude da li je to pozicija ova 544005 ili je to pozicija 5314 dakle da njih povećamo ovom dokumentu za 35 tisuća tako da imamo usklađene veličine jer ako to nije tako onda nažalost nam tih 35 milijuna fali jer ih nemamo ni na jednoj poziciji u državnom proračunu. A ponavljam ovo je tzv. pozicija koja se vodi ispod crte i ona nema utjecaja na deficit nego će se samo država zadužiti za milijardu i 35 milijuna da bi financirala određene ovoga programe. Pa evo klub HDZ-a je spreman izać u susret da sad ne kompliciramo da promijenimo jedno ili drugo, ili da u Zakonu o izvršenju proračuna bude milijarda 35 milijuna ili da ovdje povećamo ovaj jadan iznos tako da imamo oba dva dokumenta koji su nam usklađeni. Evo hvala lijepo.
Dajem na glasanje amandman 2. Vlade Republike Hrvatske. … [[Upadica se ne čuje.]] Molim vas, molim vas, pustite me da vodim sjednicu. Imamo amandman Vlade Republike Hrvatske i idemo se o njemu izjasniti. Tko je za amandman 2. Vlade Republike Hrvatske? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da smo ovaj amandman prihvatili sa 79 glasova za i 32 protiv. Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju, pardon, to moramo sada se izjasniti o Konačnom prijedlogu Zakona o izvršavanju Državnog proračuna. Pa pitam tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Ovaj smo zakon prihvatili sa 79 glasova za i 32 protiv.