Molim narodne poslanike da zauzmu mjesta kako bismo mogli početi sa radom, još jedan poziv za narodne poslanike da zauzmu svoja mjesta. Molimo vas da se registrujete, vidim da su tu narodni poslanici, ali se nisu registrovali svi. Dame i gospodo predlažem da nastavimo sa radom. Pored gospođe Miljanović, koja i prošli put nije bila prisutna zbog bolesti, gospodin Mirsad Kukić je najavio odsustvo. Ovih tri, četiri poslanika još koji u ovom momentu nisu tu pretpostavljamo da su u, negdje u klubovima i da će stići, jer se nisu javili, u svakom slučaju ima dovoljan broj poslanika za nastavak rada 8. sjednice. Podsjećam da smo 8. sjednicu Doma prekinuli po okončanju četvrte tačke dnevnog reda i da nastavljamo sa radom po tački 5. Tačka pet, Ad. 5. Zahtjev poslanika Denisa Zvizdića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatu vrijednost po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-728/20 od 30.03.2020. godine Prijedlog zakona sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku ste dobili, Zakonodavni sektor dostavio je Mišljenje. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Riječ ima gospodin Denis Zvizdić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pošto se prvi put javljam poštovane zastupnice i zastupnici, uvažene kolege, poštovani članovi Vijeća ministara BiH, poštovani gosti, uvaženi mediji, sve vas lijepo pozdravljam i evo imam potrebu da samo u par rečenica obrazložim zahtjev za usvajanje ovoga Zakona po hitnoj poroceduri. Kao što svi znamo član 133. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH propisuje dva uvjeta za prihvatanje hitnosti procedure. Prvi je da se radi o prijedlogu zakona visokog stepena hitnosti i smatram da je ovaj uvjet u potpunosti ispunjen, jer se BiH, kao uostalom i čitav region i čitav svijet, i dalje bori sa posljedicama globalne pandemije korona virusa i preduzimanje hitnih ekonomskih mjera pored već provedenih epidemioloških i zdravstvenih mjera je svakako ..., jeste prioritet za sve institucije vlasti, 2 uključujući naravno i nivo BiH, te je svakako potrebno da se ovakve mjere koje imaju za cilj olakšanje ekonomskih posljedice globalne pandemije, koja je zahvatila i BiH, razmatraju bez ikakvog odlaganja. Drugi poslovnički uvjet je hitnost, za hitnost procedure je da se zakon formulira na jednostavan način, tako da se može razmatrati u jednom čitanju. Smatram da je i ovaj uslov potpuno ispoštovan, jer ovaj Prijedlog zakona ima samo dva stava kojim se dodatno proširuje član 39. postojećeg Zakona o PDV-u. S formalne strane želim isto tako podsjetiti da je Zakonodavno-pravni sektor Parlamentarne skupštine BiH 03. aprila dao pozitivno mišljenje na tekst ovog Prijedloga zakona kako u smislu njegove usklađenosti sa Poslovnikom Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, tako i u pogledu usklađenosti i sa Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine i smatram da je hitna procedura u slučaju usvajanja ovoga Zakona u potpunosti opravdana. Hvala.
Hvala gospodinu Zvizdiću. Vodimo raspravu o hitnom postupku, riječ ima gospođa Mira Pekić. Izvolite.
Hvala. Ne znam hoćemo li ustajati danas na ili ćemo sjediti, da sjednemo, e dobro. Hvala. Pred nama je Prijedlog zakona o dopuni Zakona o PDV-u koji je upućen po hitnom postupku i evo po hitnom postupku mi o ovom Zakonu raspravljamo danas skoro pa krajem maja mjeseca kada je već daleko, daleko su vidljivi, vidljivi su poremećaji u privredi Bosne i Hercegovine. Uslovima poremećaja u privredi Bosne i Hercegovine razmatranja Zakona o PDV-u u smislu olakšanja poslovnom, odnosno realnom sektoru bilo je prioritet i trebalo je da se o hitnim izmjenama Zakona o PDV-u razmatra onda kada su i upućene, tamo negdje krajem marta mjeseca. Ova kviza koja je izazvana pandemijom virusa korona je specifična. Specifično se odražava i na samu privredu Bosne i Hercegovine zato što su u smislu, u cilju zaštite građana donesene mjere koje su na privredu imale direktne i indirektne posljedice. Direktne posljedice u smislu da je u cilju zaštite građana određenim pravnim subjektima potpuno naređeno da obustave rad, a druge indirektne posledice su bile na pravne subjekte, odnosno na privredu da je, te indirektne su se ogledale u tome da su te firme imale problem u nabavci sirovina, repromaterijala, odnosno dalje u plasmanu svojih proizvoda. Sve ovo govorim da bi mi vidjeli razmjere krize koja će, koju će osjetiti privreda Bosne i Hercegovine. Imamo tu i najnoviji Redovni izvještaj Svjetske banke koji prognozira pad ekonomskog rasta Bosne i Hercegovine, pad bruto društvenog proizvoda od 4% do 9% i osnovni povoljni scenari počiva na tome da će epidemija u Evropi uskoro početi usporavati, tako da oporavak ekonomije može početi tamo negdje u drugoj polovini 2020. godine. Ono što mi trenutno imamo u Bosni i Hercegovini to su, to je pad prihoda od PDV-a koji je evidentan i koji, evo sad ga vidimo u maju u odnosu na aprili, ali vidjećemo ga tek i u junu kad se budu svodili računi vezani za mjesec maja. Budžet institucija, odnosno zajedničkih institucija BiH nije usvojen, mi smo danas možda na ovoj sjednici trebali da raspravljamo i o rebalansu budžeta institucija BiH, vidimo da mi još uvijek živimo u 2019. godini i da mi još uvijek trošimo na isti način kako smo trošili u 2019. godini bez ikakvih 3 rebalansa i bez ikakvih ograničenja. Budžet, da vam kažem, znači realni sektor treba dovesti u istu ravan sa javnim sektorom i ne možemo očekivati da realni sektor podnese teret krize više nego javni sektor, odnosno nego vlade i država na svim i institucije na svim nivoima vlasti. To je, naravno, teško izvodivo, jel' država u svojim rukama ima mehanizam i kontrole i kazne, ali radnici u realnom sektoru moraju biti u istoj ravni sa radnicima u javnom sektoru i nemoguće je da radna mjesta u javnom sektoru budu nedodirljiva, da radnici u javnom sektoru rade i dobijaju plate, a da radnici u realnom sektoru ostaju bez posla, a koliki je broj nezaposlenih i koliki je broj preduzeća koja će zatvoriti i potpuno ugasiti svoje poslovanje to ćemo vidjeti vjerovatno tamo negdje možda u junu kad se budu, ako bude pandemija slabila vidjećemo negdje u junu kako bude slabila kriza. Što se tiče ovo Zakona o PDV-u, izmjene Zakona o PDV-u on predviđa uvođenje u sam Zakon Savjeta ministara, kao institucije koja može da donese odluku da na tri mjeseca odgodi plaćanje PDV-a na kraj mjeseca. Što se tiče PDV-a pomoć privredi bi bila da se trajno odgodi plaćanje PDV-a na kraj mjeseca, to je prava pomoć privredi. Šta ćemo imati u ovom slučaju? Imaćemo da je predloženo plaćanje PDV-a krajem mjeseca, evo recimo sad da to usvijimo, da budemo ekspeditivni i da usvojimo sad, plaćanje PDV-a za maj bi bilo 30. juna, plaćanje PDV-a za jun bi bilo 31. jula, plaćanje PDV-a za jul bi bilo 31. avgusta, ali bi PDV za avgust platili privredni subjekti 10. septembra i opet se vraćamo na istu priču. Problem privrede je likvidnost, problem privrede je to što nemaju obrtnih sredstava i stvarno je, tu su trebale institucije vlasti da imaju sluha i da dovedu i pomognu realnom sektoru, jer zaista bez realnog sektora kao zamajca, zamajca razvoja nećemo imati ni prihode u budžetu, a znamo koliko nam je PDV značajan u, značajan na prihodovnoj strani budžeta. Neke države u okolini su odgodile plaćanje PDV-a, imale su sluha, pa su rekli PDV neće platiti na određeni rok neko ko ima pad prihoda preko 20% ili neko ko ne može da naplati sve ono što je fakturisao, napravićemo odgodu plaćanja PDV-a. Naravno, Savjet ministara, evo vidim juče i Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje nema sluha za takve prijedloge, ostaće sve isto, a da ne govorim o mogućnosti naplate i plaćanja PDV-a po naplaćenoj realizaciji, što bi bila stvarno pomoć privredi i što bi stvarno privredi pomoglo da prodiše. Ali u ovom slučaju šta mi imamo? Mi imamo da i sad u uslovima krize i epidemije privredni subjekti plaćaju PDV po fakturisanoj realizaciji bez obzira da li je naplaćena ili nije i to možda mogu da trpe veliki, ali mali koji imaju prihod, ne znam, do 200 – 300 hiljada maraka to ne mogu da trpe i njima je jako teško, ali o toj mjeri nije se razmišljalo, niti se raspravljalo. Od ovih zakona koliko mi imamo danas na dnevnom redu predloženih, malo ih je, ali evo ja koliko vidim Savjet ministara je predložio dva, poslanici su predložili sedam, od čega su možda četiri zakona koja idu u pravcu štednje u institucijama Bosne i Hercegovine. Savjet ministara mora da radi svoj posao, oni imaju podatke, oni znaju koji je pad PDV-a, oni znaju koji je pad prihoda i ni slučajno da ne pomošljaju o povećanju budžeta institucija BiH, on je 950 miliona, u njemu 750 miliona su prihodi od PDV-a. Pitanje je da li ćemo i tih 750 miliona moći ostvariti u ovoj 2020. godini, a vidimo da mi već trošimo kao da ćemo, ne znam, mi smo došli već skoro do juna. Tako da ovaj Prijedlog zakona koji je upućen je jedino što je došlo, evo imamo dalje ovaj Zakon o akcizama, koji se tiče ovih alkohola itd. i prijedlog ovih poslanika koji se tiče smanjenja plata, odnosno ušteda u budžetu. Mi nemamo od Savjeta ministara ništa, nemamo mjere
Gospođo Pekić 8 minuta već govorite, a 5 minuta je ograničenje. 4
Ja se izvinjavam, evo ja ću završiti.
Dobro, završite misao ...završite misao.
Da, očekujem od Savjeta ministara da uputi u Predstavnički dom svakako i prijedlog mjera i prijedlog izmjena zakona u cilju pomoći privredi. Hvala.
Hvala gospođi Pekić. Podsjećam da raspravljamo o hitnosti postupka, da smo na prošloj sjednici, na početku sjednice ista je sjednica, ograničili raspravu na 5 minuta. Imate svi vrijeme na svom monitoru, uđe tačno u crveno. Riječ ima gospodin Saša Magazinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Podržavam hitni postupak, podržavam Zakon, podržavam namjeru predlagača da se o ovom raspravlja. Želim samo podsjetiti da je u septembru 2017. godine upućena inicijativa Vijeću ministara da privrednici, podržana sa 30 hiljada potpisa privrednika, zajedno sa Udruženjem mladih KULT, ja sam bio taj koji je uputio inicijativu, da se PDV za preduzeća koja do određenog limita prometa, dakle za manje firme plaća po naplaćenoj fakturi, a ne kao danas što privrednici kažu unaprijed. Tu inicijativu je prvo odbila Uprava za indirektno oporezivanje, a onda prema njihovom, po njihovom mišljenju i Vijeće ministara. Nakon toga smo uputili inicijativu da se PDV plaća umjesto do 10. na kraju mjeseca, što je predmet današnjeg Zakona. Tada je rečeno, odnosno Vijeće ministara nam je tada poručilo sledeće, da bi to, da takav prijedlog njima nije prihvatljiv, dakle ovo što gospodin Zvizdić predlaže, i s čim se ja tada nisam slagao i drago mi je da je danas ovo na dnevnom redu, da bi to zahtjevalo izmjene brojnih zakonskih odredbi, kao i promjene poslovnih procesa u administraciji. Vijeće ministara je poručilo tada, da bi se izmjenama određenih zakonskih odredbi otežalo poslovanje urednom poreskom obvezniku. Takođe, da bi to dovelo i do poremećaja u naplati i raspodjeli ostvarenih prihoda. Dakle, ovo je stav Vijeća ministara iz oktobra 2017. godine o ovom Zakonu koji je danas, evo predlagač gospodin Zvizdić. Da budemo precizni, gospodin Zvizdić je bio predsjedavajući Vijeća ministara, ali je njegovo mišljenje tada bilo različito od ovoga i on je u javnosti isticao svoju podršku prijedlogu koji sam ja tada imao. Dakle, ne aboliram ga, ali želim pošteno reći da je on i tada zastupao ovakav stav. Zbog čega citiram Vijeće ministara? Zato što bi se moglo vrlo lako desiti da ponove isti stav koji je, po meni, potpuno pogrešan, koji je napravljen iz ugla onih koji razmišljaju o tome ne kako privrdu sačuvati, nego kako napunit budžet da se može vrlo komotno sa njim raspolagati. Ja mislim da je rješenje negdje napola, držat budžet stabilnim, ali pomoći privrednicima. I samo ću još jednu rečenicu reći, na početku ovog mandata, 5 odnosno kada je Vijeće ministara formirano, jedno od mojih pitanja u Komisiji za formiranje Vijeća ministara gospodinu Bevandi je bilo upravo ovo pitanje, pošto u prethodnom mandatu nije bila podrška, da li bi sada podržali makar ovu mjeru pomjeranje sa 10. na kraju mjeseca. On je tada, ima i stenogram, obećao, odnosno rekao da ima njegova saglasnost kada je nešto tako u pitanju i da je to jedna od mjera koja se može usvojiti. Zbog toga, dakle, podrška gospodinu Zvizdiću i ovom prijedlogu onakva, odnosno suprotna onoj koju sam ja 2017. imao, ali ja ću biti jedan od zagovornika i promotora i lobista da ovaj Zakon prođe bez obzira ko ga predlaže. Hvala vam.
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović.
Dobar dan, pozdrav predsjedavajući i svima nazočnima u dvorani i gostima. Dakle, kada je riječ o Prijedlogu ovoga zakona o izmjeni i dopunama zakona, ja neću podržati, dakle žurnu, odnosno hitni postupak, a mogu se možda složiti da ovo bude samo jedan dobar materijal, polazni materijal za eventualnu raspravu u redovitom postupku ili moguće skraćenom, ali najbolje bi bilo u redovitom postupku. Pa zašto se neću složiti? Zato što su već prethodnici, ovaj, koji su prije mene govorili već dijelom i odgovorili na to pitanje, kad je gospodin Zvizdić bio predsjedavajući Vijeća ministara imao je dovoljno vremena da se pozabavi ovim Zakonom, to nije činio naravno. Obrazloženje može sada biti da nije tada bilo korone, jel' da nije bilo ovakve situacije i da evo to sad čini na nekakvo ograničeno vrijeme. Meni je također žao što ću ovaj put koristiti ovaj njegov prijedlog da raspravljam na jedan drugi način, ako dođe do rasprave o i bude prihvaćena žurna procedura, jer to nisam nikad činio kad je bio predsjedavajući Vijeća ministara, činio mi se pragmatičan i ovako korektan političar koji je dobro razmišljao o svojim potezima, međutim ovaj put mi se to ne čini. Koleginica prije mene je rekla, kaže očekuje da to Vijeće ministara. Dakle, Vijeće ministara jednostavno ne može, evo, da dođe do izražaja kad imate prijedlog od kolege koji je uz to i član Kolegija, a ima i svog ministra financija, dakle i nije stav ovo ni kluba, bar po prijedlogu, nego njegov i sad smo mi u situaciji u kojoj jesmo, ovaj, da raspravljamo po hitnoj proceduri za izmjene tako važnog zakona. Jedino što je po meni zadovoljeno ovog trenutka je da on bude u žurnoj ili hitnoj proceduri je to što prividno su male izmjene jel', prividno su male izmjene. Ja bi ga zato molio prije nego krenemo u raspravu o onome što je predloženo, dakle da nam se još jednom vrati za govornicu, pa da nam obrazloži prednosti, prednosti dakle ovoga prijedloga i tih 90 dana i mogući novih 90 dana, jer zapravo ništa nije objasnio osim da će se pomoći gospodarstvenicima, to su samo onako fino izrečene riječi, ali dakle ima li bar neki konkretan primjer, da vidimo kako će se pomoći velikim ili malim gospodarstvenicima u PDV-u. Dakle, ja koliko znam o tome, nisam od te struke, PDV, dakle ako gospodarstvenici neki nisu radili, nisu ispostavili račun za svoje usluge ili proizvode, tako da ne moraju ni platiti PDV, dakle ne mogu ga platiti ako nisu poslali račun. A ovo je problem očito koji je duže vrijeme prisutan, to su govorili i kolege prije mene i da to treba riješiti na jedan ozbiljan pristup, jer hitnost nas može odvesti u nesagledive posljedice koje nose ove promjene i u ovih 90 dana, koliko ja znam stav Fiskalnog vijeća nije ovakav, koliko znam stav Ministarstva financija nije ovakav i ja bi zato molio da, dakle, prije nego se opredijelimo da ovo bude hitna ili žurna točka, da gospodin Zvizdić proba nas uvjeriti, dakle, bar jednim primjerom kako je 6 to, ovaj, ovaj prijedlog pomaže gospodarstvu, privredi i kako god hoće da kaže, da bude malo jasniji. Dakle, jedna rečenica da će to pomoći da se na kraju mjeseca eto isplaćuje to, a ne na, ne znam, sad kako se isplaćuje i da to bude zadovoljavajuće da bismo mi ušli u takvu jednu avanturu. Eto ja bih zamolio, dakle, još jedanput komentar oko toga prije nego se izjasnim, ali bih volio i predlažem da ovo možda ostane nekakav materijal koji se može koristiti za redovitu raspravu i za temeljnu raspravu o čemu je koleginica pričala i da dođemo do jednog definitovnog rješenja, ako je to stvarno pomoć gospodarstvu u budućem, u budućim nastojanjima i radu. Hvala lijepo.
Ispravka krivog navoda, gospodin Denis Zvizdić.
Hvala predsjedavajući. Nisam, naravno, izašao da odgovorim na postavljeno pitanje uvaženog zastupnika Lovrinovića, jer iz njegovog izlaganja je potpuno jasno da veoma slabo poznaje ovu problematiku i suštinu Prijedloga ovoga zakona, nego sam izašao da još jednom podsjetim da rok kojim se produžava plaćanje PDV-a nije samo 90 dana, nego da po potrebi to može biti još dodatnih 90 dana, dakle to je šest mjeseci, što je izvanredan instrument Vijeću ministara da može reagovati u slučaju ne samo ove pandemije, nego bilo koje druge priroden nesreće koja može dovesti do poremećaja ekonimskih i privrednih tokova u BiH. Da smo ranije imali ovaj Zakon ne bi bilo potrebe da Vijeće ministara čeka Parlament ovako dugo, bar dva-tri mjeseca koji ne zasjeda, nego bi imalo instrument da može automatski djelovati i pomoći privredi. Šest mjeseci je uvijek i odnosno sasvim dovoljno da se sagledaju i analiziraju uzroci ekonomske, ekonimskih posljedica, da se uspostave privredni tokovi i da se, naravno, pomogne preduzećima. Zbog toga ovaj Zakon, on ne poništava, da ne ulazim u suštinu Zakona prije rasprave o Zakonu, on ne poništava član 39. Zakona o PDV-u, taj član i dalje ostaje, ovo je dopuna člana koja daje instrument Vijeću ministara da u slučaju pandemije, prirodne nesreće ili bilo kojih drugih ekonomskih poremećaja u privrednim tokovima Bosne i Hercegovine može odmah regaovati sa svojim mjerama, to je suština.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Saša Magazinović.
/nije uključen mikrofon/
A promijenili, Nikola Lovrinović, bilo je ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite. 7
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, baš mi je žao što je gospodin Zvizdić ovako mi prvu rečenicu odgovorio, možda ja ne znam, gospodine Zvizdiću, ništa o ovome, ali podučite me. Eto, Vi znate, bili ste predsjedavajući Vijeća ministara i sad nam tvrdite da je to trebalo tako i ovako, što niste radili kad ste mogli i tad ste bili predsjedavajući Vijeća, bili ste u parlamentarnoj većini, ministra financija sad imate, nemate stava kluba, nemate stav Fiskalnog vijeća, Vijeća ministara nemate stav, odnosno suprotni su, niste to prokomentirali, opet ste samo pričali onako priče. Ja sam možda glup pa ne mogu da shvatim ono što Vi govorite, ali bilo bi lijepo da kao kolega, ipak odlučujem ja ovdje u ovom Parlamentu, da me podučite, dakle, ono što ne znam i ja sam Vas molio jedan primjer, na jednom gospodarskom subjektu ili nečemo, kako god hoćete, da evo nas uvjerite da će to donijeti njemu pomoć, tom gospodarskom subjektu i da to riješimo koliko danas, koliko jučer smo trebali riješiti. Ovo što ste mi odgovorili nek Vam je na čast. Hvala lijepa.
Hvala. Sad gospodin Saša Magazinović, ispravak krivog navoda.
Meni stvarno nije jasno, kolega Lovrinoviću, dokad će u ovoj zemlji sve progresivne ideje biti materijal za razmišljanje i podloga za analizu. Dakle, ovo nije prvi put, kao što Vama ovo nije prvi mandat, da se o ovom razgovara. Zakon o PDV-u je jedan od važnijih zakona kojim se bavi Parlamentarna skupština BiH. Razmatrali različite inicijative, izmjene zakona, više puta, ove analize Vi kao zastupnik imali, jeste li čitali ili niste ja to ne znam, al' to da kaže neko kome je ovo prvi mandat, ja bi rekao u redu, ali ovo je bilo, nije ovo prvi put da o ovome razgovaramo. Pa ne znam, ali očigledno niste čitali, 30 hiljada privrednika je potpisalo ovu inicijativu, ne treba Vama Zvizdić, Saša ili bilo ko drugi govoriti, imate sigurno u telefonu deset njih, izađite tri minuta i napravite anketu, pitajte ih šta vi mislite treba li ovo. Komunicirajte s vašim prijateljima, evo nije bitno uopšte ko su ljudi, 30 hiljada njih je ovo potpisalo. I onda mi trebamo se dogovorit tri godine nakon onoga što smo imali u prošlom mandatu i Boga pitaj koliko godina nakon što se prvi put pojavila ta ideja, da nam ovo bude materijal za razmišljanje. Pa poštenije je reći nećemo. Ali ja mislim da je nepošteno ne ići u ovom pravcu, bez obzira ko je predlagač i bez obzira kad je predloženo, ovo se mora jednog dana uraditi. Nazovite Vaše prijatelje privrednike i pitajte ih šta oni misle.
Hvala. Podsjećam još jednom, govorimo o hitnom postupku, rasprava o zakonu tek predstoji. Ispravka krivog navoda, gospodin Šemsudin Mehmedović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 8 Pa gledajte, oponirati ovom Prijedlogu izmjena i dopuna zakona mislim, evo kao član parlamentarne većine, da nije u redu, pogotovo navodeći razloge da nema mišljenje Ministarstva finansija, nema mišljenje Vijeća ministara itd. a kao što vidimo, evo nakon dva i nešto mjeseci mi imamo prvu redovnu i ozbiljnu, da tako kažem, sjednicu Doma. Nismo imali nijedan jedini prijedlog, nijednu jedinu moguću mjeru od Vijeća ministara, pa i bilo kojeg ministarstva koje bi bilo u prilog olakšanju novonastale situacije, pogotovo za privrednike. Zbog toga smatram da nije u redu da oponiramo ovom zakonskom rješenju, ako ništa evo dobra je namjera, daj da vidimo kakve će efekte polučiti. A evo Vijeće ministara, kao što vidimo u dnevnom redu, nema nijedan jedini prijedlog zakona koji zapravo pospješuje i olakšava evo život našim privrednicima i građanima Bosne i Hercegovine. Zbog toga smatram da ovo zakonsko rješenje treba podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Kožul.
Pa ja ću ispraviti jedan krivi nalog kolege Magazinovića. Zanimljivo je da neke kolege imaju monopol na progresivne ideje, automatski kako ćemo mi drugi prepoznati da je to progresivno, a neko drugi ima samo na regresivne. Ali ja se mogu složiti u jednom dijelu sa izlaganjem gospodina Magazinovića, da je Zakon o PDV-u jedan od najvažnijih zakona što se tiče fiskalne i financijske politike, e kad imamo važan zakon nije dobor da ga mijenjamo po hitnom postupku i nije dobro da u tu izmjenu zakona ugrađujemo, da tako kažem, derogiranje uloge Parlamenta. Ovdje mi jednu zakonsku odredbu u tom Zakonu prepuštamo da Vijeće ministara svojim aktom, uredbom ili nečim mjenja ne samo u ovom slučaju, ono nije ograničeno na 90+90 dana ove pandemije, nego i na nek buduće imaginarne slučajeve koji mogu biti vrlo različiti. Dakle, mi nadležnost Parlamenta prepuštamo jednom dijelu Vijeća ministara i to trajno, pa ako to prepuštamo mi kad donesemo i ako donesemo ovakav zakon mi nismo izmijenili odredbu o plaćanju, o odgođenom plaćanju za 20 dana ili za 10 dana PDV-a, jer ovaj Zakon nije rekao da to mora biti s 10. na 30. nego može biti do zadnjeg dana u mjesecu. Ali to opet mora napraviti Vijeće ministara, za koje smo već čuli da u dijelu nadležnog ministarstva nije suglasno s ovim prijedlogom, zato bi prije nego što odlučimo o hitnoj proceduri, pa i prije nego što odlučimo o usvajanju ovakvog zakona, a ovdje imamo predsjedavajućeg Vijeća ministara, doboro bi bilo da čujemo od njega hoće li on ovaj alat uopće koristiti ako ga dobije, to je najvažnije u svemu ovome. Zašto ćemo mi ovo donositi ako Vijeće ministara neće koristiti taj alat? Kasnije ću, ovo ovoliko samo kao ispravka krivog navoda, a kasnije ću kod rasprave našto više pričati o samom Zakonu, ukoliko eventualno bude na bilo koji način on u proceduri, bilo u hitnoj, bilo u nekoj drugoj, redovnoj itd. proceduri.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Enver Bijedić.
9 Zahvaljujem, pozdravljam sve prisutne. Pa u svakom slučaju ispravka je, odnosi se na gospodina Lovrinovića, hitni postupak za donošenje ovog Zakona je neophodan, kompanije su pretrpile velike štete i izgubile su solventnost u ovome vremenu od dva mjeseca ili koliko će se to već produžiti, a primjer gdje bi to u gospodarstvu, kako reče kolega Lovrinović, se moglo iskazati na jedan pozitivan način zašto je potreban ovaj Zakon je ukoliko imate kompaniju A, gospodine Lovrinoviću, koja proizvodi sirovine i prodaje kompaniji B koja pravi gotov proizvod, da bi kompanija C prodala kompanija A mora u roku od 10 dana platiti PDV, a to nažalost u ovom momentu kad su izgubile solventnost nije moguće. Zbog toga je ovaj Zakon neophodan i potrebno ga je donijeti što prije. Hvala.
Ispravka krivog navoda, gospodin Saša Magazinović.
Nisam ja imao namjeru nikoga uvrijediti tako što sam ideju nazvao progresivnom, posebno, kolega Kožul, ne Vas i ovaj mislim da ako je bilo ko je protiv ovoga shvatio da ga ja nečim vrijeđam, dakle to nije tačno samo se duboko ne slažam sa daljim osporavanjem ovako jednog progresivnog zakona u Parlamentu BiH. Ja ne mogu da vjerujem da mi tražimo nakon pet, sedam ili ne znam ni ja koliko godina dodatno vrijeme za analize – pa šta ste dosad radili? Pa postoje analize, pa šta bi bilo da je danas ovdje na dnevnom redu prijedlog koji također nije dobio podršku prije tri godine, kada sam predlagao da se dnevna kamata za kašnjenje sa 0,04 smanji na 0,02 onda bi Vi vjerovatno rekli, pa stanite to nam je nešto novo. Pa nije novo, imaju analize, imaju zahtjevi, imaju modeli, na koncu ima zdrava logika da veću kamatu, kaznu, penal plaća firma državi kad zakasni par dana platit PDV nego kad bi uzela kredit od banke pa platila taj PDV. Dakle, više uzima država nego banka, pa bi li i to bili, bio odgovor haj stanite da vidimo. Na kraju, pošto ja neću se više javljati, nemam ni pravo, kolega Lovrinoviću, Kožul, evo Stevandić, gledam bilo koga u ovoj sali, ko god predloži bilo šta što je na tragu zahtjeva privrednika ja ću lobirati, podržati i biti neko ko će pomoći da taj zakon prođe i dajte da se oslobodimo već jednom u Parlamentu da je važno ne šta se predlaže, nego ko je predložio. Nazovite svoje prijatelje privrednike šta oni kažu, to ćemo raditi.
Ispravka krivog navoda, gospodin Nikola Lovrinović.
Također neću imati više pravo, jer evo ispucao sam svoje pravo da repliciram, odnosno ispravke krivog navoda koristim, dakle, čak možda nemam ništa posebno kazati gospodinu Magazinoviću koji je, dakle, dio oporbe u ovome, u ovom Zastupničkome domu, ovaj, kada ovako govori, iako moram ga samo ispraviti, ja nisam nijednom rekao da sam protiv ovoga, ja sam samo protiv žurnog postupka ili hitnog postupka i tražim da se to provede kroz redovitu proceduru preko Vijeća ministara i ovo i sve ono o čem je on govorio. Nema ništa protiv, a tad kad je govorio prije dvije, tri godine nismo ni raspravljali u Domu, ne sjećam se da sam ja nešto govorio protiv ili ovako ili onako ili on izvlači zaključke iz ne znam čega da sam ja. Dakle, ja nisam rekao da sam protiv, a pogotovo gospodinu Mehmedoviću, 10 koji dakle, ne znam kome držite prodike. Gospodine Mehmedoviću, Vi očekujete da HDZ sa pet ruku, dakle, ovdje nešto što vi ne radite sa deset ruku, svog predsjedavajućeg Vijeća ministara ... i sad ste se sjetili, dakle, da ima evo problema sa PDV-om, sa kamatom, sa čime god je govorio ovaj, ma nemam ništa protiv, nemam ništa protiv ni što je gospodin Zvizdić, samo me, dakle, iritira to što kolege iz parlamentarne većine, koji imaju mehanizme, da ovo bude prijedlog Vijeća ministara, dođemo ovdje u Parlament i onda naravno da nam kolega Saša Magazinović i može i treba držati prodike. Naravno, da nam treba držati prodike, zato što mi imamo mehanizme, a ne radimo to što trebamo raditi i onda dođemo ovdje i slušamo prodike ovdje i trebamo da ih slušamo i onda još trebam slušti od Vas prodike, gospodine Mehmedoviću, trebam od Vas još slušati prodike, pa dajte učinite nešto da predložite, da vam bar klub ovo predloži. Što vam klub ovo nije predložio? Što nije gospodin Zvizdić sa gospođom Borjanom sjeo, sa gospodinom Radmanovićem i kazao, znate ja ću ovo predložiti, biste li vi ovo potpisali? Što nije sa mnom sjeo, sa predsjednikom kluba? Pa dajte, evo, uvjerio nas, evo izvan ovih govornica, izvan ovih nastupa ovdje, biste li to i to podržali, to treba zbog toga i zbog toga, evo što nisam opet zadovoljan odgovorom, pa bi možda i mi potpisali, pa bi to bio prijedlog parlamentarne većine, ako već nije Vijeća ministara. Nego se stalno pravimo naivni i onda je ovdje kao neko nekakva oporba. Da vam opet završim ovo, dakle, ja nemam ništa protiv, ovo je ozbiljan Zakon, ozbiljne su primjedbe, dakle ozbiljne su posljedice i one se ne mogu hitno rješavati, želim da se riješi u jednoj redovitoj proceduri, da dobijemo stav Vijeća ministara, evo tu je predsjedavajući Vijeća, Fiskalnog vijeća, sve to dobro zna gospodin Zvizdić, ne govorim ja, ne izmišljam vruću vodu. Ali, dakle, ovako to raditi i stalno to, to više nije prvi put, ali o tom ćemo što kaže kad bude rasprava o svemu ovome. Hvala lijepa.
Ispravka krivog navoda, gospodin Šemsudin Mehmedović. Izvolite.
Izvinjavam se što se ponovo javljam, ali gledajte očigledno je da kolega Lovrinović nije uopće slušao šta sam ja govorio. Da, ja pripadam parlamentarnoj većini i moj kolega Zvizdić, ali je žalosno, a evo pokušavamo da ne što uradimo, kao što Vi to kažete, žalosno je što naše Vijeće ministara, kojeg smo mi birali i kojeg mi podržavamo, nije predložilo ama baš nijedan ni zakon, niti bilo kakvu mjeru kojom bi preduprijedili ovako stanje. Prema tome, naravno, nema potrebe da dižete ton u svojoj raspravi, pogotovo ne na mene, nemate pravo na to, ali u svakom slučaju hvale vrijedan je svaki pokušaj da bilo šta učinimo za ovu privredu koja evo prolazi veoma teške trenutke. Hvala lijepo.
Ispravka krivog navoda, gospodin Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Gospodinu Lovrinoviću, dakle i vezano i za što je gospodin Magazinović govorio i gospodin Mehmedović, mislim da je zaista neophodno jer gospodin Lovrinović ovo radi iz mandata u mandat, iz sjednice u sjednicu, da je neophodno vrlo jasno ukazati na to šta su pravi motivi gospodina Lovrinovića. Dakle, on ovdje konstantno, kad god neki poslanik 11 predloži bilo koji zakon, insistira na tome da poslanici, iako smo mi zakonodavni organ, ne trebaju biti predlagači zakona već da to treba raditi Vijeće ministara i kad pogledate matematiku motiv njegov je vrlo jasan, HDZ u ovom Predstavničkom domu ima pet poslanika od 42, a u Vijeću ministara imaju tri ministra od devet, sa pravom veta i naravno da gospodin Lovrinović zbog toga insistira da se sve ove zakonodavne aktivnosti prebace u Vijeće ministara gdje HDZ ima 33,3% moć odlučivanja i gdje povrh toga ima i pravo veta. I zbog toga ja zaista apelujem, ne samo po pitanju ovog Prijedloga zakona, gdje ja podržavam i hitnu proceduru i sam Prijedlog zakona, već i svih ovih koji dođu nakon ovoga, jar imamo obiman dnevni red, jer nismo zasjedali dva mjeseca zahvaljujući neaktivnosti Kolegija, al' apelujem na sve zastupnike da zaustave više priču o tome da zakonodavni, odnosno članovi zakonodavnog organa ne trebaju predlagati zakone. To je toliko van svake pameti da takva jedna rečenica, da članovi zakonodavnog organa ne trebaju predlagati zakone, da nekome dosađuju zato što stalno predlažu neke zakone, to je za Monti Pajtona, za Nadrealista i ne znam ni ja kakvog satiričnog magazina ili portala, rušite ugled i podvrgavate ovaj Parlament ismijavanju kad članovi Parlamenta kažu nešto tako. Toliko i evo samo da podsjetim predsjedavajućeg, iako ovdje brojke pokazuju jedan, gospodin Lovrinović se javio za treću repliku i nema više prava na nju. Hvala.
Povreda Poslovnika, gospodin Nikola Lovrinović.
Dakle, gospodin Arnaut govori o liku i djelu kolege zastupnika Nikole Lovrinovića, a ne govori o točci dnevnog reda. Dakle, ne stoji, ne stoji, dakle, da na prijedlog zakona u Vijeću ministara može biti stavljen veto, ne stoji jednostavno, nemojte izmišljati. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Koji se odnosi na dnevni red.
Ne možete govoriti s mjesta, pa govorili ste, imali ste riječ i imaćete u toku današnjeg dana više puta, molim vas da budemo parlamentarni. Gospodine Lovrinoviću, jeste završili?
Jesam.
Jeste. Gospođa Borjana Krišto, ispravak krivog navoda.
12 Slušajući pažljivo kolege, ne znam i od Saše Magazinovića, i od drugih, u smislu uvjeravanja da trebamo podržati ovaj zahtjev za raspravljanje izmjena Zakona o PDV-u po hitnom postupku, ja stvarno ne znam čemu vodi. Je li to znači da ako HDZ BiH ima u ovom Zastupničkom domu pet ruka ili pet svojih zastupnika, da nema pravo na svoj stav, pogotovo što se taj stav temelji na obrazloženju i zapravo je sustavan. To što neko drugi ima i drugačiji stav niko od nas nije rekao, nego jednostavno želimo kazati svoj stav. Takođe sam izišla ovdje da još jednom potvrdim ono što je kolega Lovrinović u ime Kluba Hrvatske demokratske zajednice BiH kazao, ovaj Zakon i u ovom trenutku nema nijednog razloga da se razmatra po hitnom postupku. Zapravo ću iskoristiti ono što bi i rekla i kad je u pitanju Zakon, imamo situaciju da se PDV plaća na promet dobar izvršenih usluga, tako da oni koji nemaju promet nemaju, znači, ni obvezu da plate, to je jasno svima. Pomjeranje roka dovodi do pada, odnosno smanjenja prihoda koji zbog pada potrošnje svakako su smanjeni, što na kraju dovodi i do debalansa u proračunu, kad znamo koliki je broj ostao, ne znam, i bez posla itd. na druge načine. Znači, ako se namjeravalo na neki način pomoći gospodarstvenicima i gospodarstvu u ovoj situaciji pandemije, onda bi bilo svrsishodnije da se intervencija u ovom Zakonu napravila u pogledu onih odredbi kaznenih koje reguliraju nepodnošenje kaznene prijave u datom momentu. Stoga su to sve neki razlozi o kojima samo mogli razgovarati kad je u pitanju razmatranje izmjena Zakona o PDV-u u redovnom postupku. S druge strane, ponoviću ono što jeste, nije slučajno i našim Poslovnikom predviđeno da kad se ovakav jedan zakon sustavan, koji se odnosi i na funkcioniranje i od koga ovisi zapravo funkcioniranje gospodarstva u Bosni i Hercegovini, ovaj, da se razmatra na način da daje mišljenje resorno ministarstvo, odnosno Vijeće ministara, da se daje Uprava za neizravno oporezivanje, jer još jednom ponavljam, to je sustavan zakon. Ne vidim razloga nijednog šta je to sporno ili što je to problem zato što je neko iznio ovdje drugačiji stav kad je u pitanju razmatranje ovog Zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Četiri prijavljena, ispravka krivog navoda gospodin Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvažena kolegica Krišto je u ovoj svojoj diskusiji navela da oni koji nemaju prihoda nemaju obavezu platiti PDV. Međutim, ja želim samo reagirati, da kažem da se ovdje ne radi o plaćanju poreza na PDV, nego se radi o podnošenju prijave, jer u članu 39. stav (3) obveznik podnosi prijavu za PDV bez obzira da li je obavezan platiti PDV u periodu za koji je prijava podnesena. Znači, ove predložene dopune Zakona o PDV-u se odnose na prijavu PDV-a, ne na plaćanje. Jer tretirano je na način da to bude privremena odluka Vijeća ministara i sve se odnosi na prijavu. A želim podsjetiti da su privredni subjekti u Bosni i Hercegovini i te kako u problemima, upravo zbog ovakvih odredbi Zakona o PDV-u, a o tome ću govoriti nešto kasnije, te stoga ja podržavam hitni postupak, uvaženog člana Kolegija, gospodina Zvizdića. Međutim, u materijalima koje sam ja dobio ja nigdje ne vidim da je ovo prijedlog gospodina Zvizdića, jer je ovaj Prijedlog dopuna Zakona o PDV-u popratnim aktom dostavljen ispred predsjedavajućeg Predstavničkog doma, tek u Mišljenju Zakonodavno- pravnog sektora se može vidjeti da je to prijedlog gospodina Zvizdića. Pa bih zamolio ubuduće da se isti tretman vrši prema svim zastupnicima, jer mi kada podnosimo neki prijedlog moramo dostaviti svoj popratni akt i potpisan od strane predlagača, odnosno 13 zastupnika, u ovom slučaju to nije tako. Oni koji nisu obveznici PDV-a, oni i ne mogu razumjeti koliko je važno omogućiti poslovnim subjektima i obveznicima PDV-a u BiH da se podnošenje prijave vrši do kraja mjeseca u odnosu na prestanak, u odnosu na protekli mjesec kada je nastala
Vrijeme.
porezna obaveza. Stoga podržavam ovaj hitni postupak, ali ću kasnije u diskusiji iznijeti konkretne primjedba na konkretan prijedlog. Hvala.
Ispravka krivog navoda, gospodin Enver Bijedić.
Hvala. Pa ovdje se spominje da li neko ima pravo na mišljenje, što je rekla gospođa Krišto, to uopšte nije sporno, međutim u pitanju su principi ko ima pravo predlagati zakone. Možemo imati, naravno, različito mišljenje, pa ćemo glasati oko toga. Ali ukoliko mi kod ovog Zakona budemo čekali mišljenje komisije, znači ne mišljenje pojedinca, mišljenje komisije ili Vijeća ministara koji su, iz njima znanih razloga, nisu se izjasnili vezano za ovo, izgubićemo osnovnu fukciju ovoga Zakona, a to nije hitnost u proceduri, to je hitnost u pomoći privredi, osnovna funkcija Zakona je da se hitno privredi pomogne. Ako budemo čekali mišljenje komisije ili Vijeća ministara, to je isto kao kad bi ovdje sad izbio manji požar, a mi se svi izmakli i čekali da dođu vatrogasci, a niko od nas ne bi pokušao da nešto uradi, mislim da nije to funkcija Parlamenta. Hvala.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospođa Borjana Krišto.
Kolega Emriću, pažljivo sam slušala što ste govorili u svom osvrtu kroz ispravku krivog navoda, ali ako ste Vi mene pažljivo slušali onda ste morali čut, da sam ja rekla da se PDV plaća na promet dobara i izvršenih usluga. Znači, nisam govorila u tom dijelu o prijavama, ali upravo kad sam se zalagala za to da je moj stav takav da idemo u redovnu proceduru i kad govorimo o prijavi, onda sam rekla da možemo kroz prijavu intervenirati da se ne ide možda na ovakav način sa pomjrenjem roka ili pak eventualno u ovom, nego da se kroz kaznene odredbe izvrši nekakva intervencija u ovim odredbama, pa se na drugi način regulira eventualno to pomjeranje ili pak nenaplaćivanje određenih kazni zbog eventualno pomoći gospodarstvu u smislu podnošenja prijave o kojoj ste Vi govorili. Znači, ja bi Vas molila i sve druge, posebno kada pričamo o stvarima koje su sustavne i koje se tiču zakona da budemo barem toliko korektni prema sebi, ako ne prema nekom drugom. 14 Hvala lijepa.
Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici, ali ja mislim da sam pažljivo slušao i da ste Vi rekli, tko nije imao prihode neće imati obavezu plaćanja PDV-a, čini mi se da ste tako rekli, a to se bitno razlikuje od obaveze podnošenja prijave. Znači, prijavu mora podnijeti i onaj tko nije imao prihode, ako u prethodnom mjesecu porezni obveznik nije imao prihode on mora podnijeti prijavu PDV-a, Zakon njega ne oslobađa podnošenja prijave. Ako ne podnese prijavu, bez obzira što nije imao prihode, Uprava za indirektno oporezivanja pokreće postupak prinudne naplate i onda imate troškove tog postupka, bez obzira što niste imali prihode, a niste podnijeli PDV prijavu do 10. u mjesecu, vi morate podnijeti poreznu prijavu, odnosno Uprava za indirektno oporezivanje će već 11. pokrenuti postupak prinudne naplate. Moja firma je obveznik PDV-a, ja svaki mjesec do 10. podnosim PDV prijavu i dobro znam koje su posljedice ako se čak i uplati PDV 10. a banka ne proknjiži, 11. ćete dobiti rješenje o pokretanju postupka prinudne naplate i moraćete platiti 5% na obračunati PDV. Hvala.
Hvala. Imam četiri prijavljena za diskusiju i pitam da li je to diskusija o hitnom postupku ili diskusija o Zakonu? Molim vas, poslije glasanja o hitnom postupku vodimo raspravu o Zakonu u cjelini. Dakle, da li četiri prijavljena, evo počinjemo sa gospodinom Nerminom Nikšićem, govore o Zakonu ili o hitnosti postupka? Gospodine Nikšiću.
Pa ja sam upravo to htio da Vam kažem, gospodine predsjedavajući, ja sam se naknadno prijavio računajući da je ovo rasprava o hitnom postupku, a želio sam govoriti o Zakonu,
Pa ja pretpostavljam da su sve četiri tako.
međutim, vidim da svi govore o Zakonu, dakle ja ću, ja se prijavljujem za raspravu o Zakonu.
Pa gospoda Stevandić, Mektić, Vulić, o Zakonu je li ili o hitnosti postupka, milim vas? Gospodine Stevandiću, Vi imate riječ ako ste o hitnosti postupka, i Vi dobro. Gospodin Mektić je li o hitnosti postupka ili o Zakonu? Izvolite.
15 Hvala predsjedavajući. Pozdravljam kolegice i kolege poslanike i odmah da kažem što se mene lično tiče, ja ću podržati ovaj Zakon u hitnoj proceduri, iako bi bilo bolje da smo imali mogućnost da on dođe nakon sveopštih nekih analiza od Savjeta ministara ovdje i da pogledamo kako i na koji način mi možemo da pomognemo našoj privredi i našoj ekonomiji. Nisam sretan, opet da kažem, zbog nekih kvalifikacija ovdje, ali se kaže ovdje u cilju ublažavanja efekata ekonomske krize i drugih poremećaja u ekonomiji. Pa mi smo u tom stanju već 20 godina i u ekonomskoj krizi i u poremećajima u ekonomiji, ali kažem opet zato što je to u ineteresu našeg realnog sektora i naših privrednika ja ću to podržati i uvijek ću podržati makar to bio djelić nečega čim se može nešta popraviti da im se pomogne. A zašto ovo nije došlo u redovnu proceduru, godinama su već lideri političkih partija sjedili, razgovarali o ovom pitanju pod pritiskom realnog sektora i privrede, dajte olakšajte nam situaciju, dajte nam da preživimo u nekoj situaciji. Pa ko da vrši analizu? Kako ja da predložim jedan zakon ovakve vrste nakon izvršene analize, ko će izvršiti analizu? I dosta je te priče više, bio si u Savjetu ministara što nisi ti to uradio, radili smo kako smo radili, Parlament je ocjenjivao ili nije ocjenjivao naš rad, na kraju krajeva zato da smo bili bolji možda bi i sad bili u Savjetu ministara i mi smo svoju cijenu platili toga, ali nemojte se vraćati stalno nekom, nečim što dok si ti bio što nisi ti to i što nisi ovo uadio. Zašto je hitna procedura, pa vidite molim vas danas, uzmite pogledajte dnevni red, tačka 5. hitna procedura, sve predlozi poslanika ili grupe poslanika, tačka 6. hitna procedura, tačka 7. hitna procedura, tačka 8. hitna procedura, tačka 9. hitna procedura, pa znate zašto? Pa zato što Savjet ministara ne radi i ne nudi rešenja, ne prilagođava se ovoj situaciji već djelujemo ad hok, samo onda kad nas pogodi zlo, kad nas pogodi nesreća neka onda normalno je da poslanici reaguju na ovaj način da pokušaju da se spasi što se spasiti može i da pomognu ovoj privredi. Ali mi nemamo zakonski predloga u smislu nekih reformi, u smislu olakšanja i davanja nekih boljih mogućnosti za rad naše privrede i zato smo u ovoj situaciji da djelujemo na ovakav način. I po meni lično, mi se ovdje danas dijelimo na one koji žele i imaju namjeru da pomognu privredi ma koliko i one koji ne žele, to je moj stav, moje mišljenje, ja znam može biti tu replika, može biti svega, ali mi se bavimo replikama samo da bi nekom odgovorili, mi se ne sučeljavamo ovdje argumentima uopšte, ti se rekao ovo, ja sam rekao ono, ti nisi rekao, dobor čuo itd. itd. i ovdje se prepucavamo, a ustvari ništa pamenot ne radimo. Ma pitajte se vi zašto imamo danas mi pet predloga po hitnoj proceduri i vidite da je svaki od ovih predloga odgovor na neku krizu i nekakvu lošu situaciju koja nas je zadesila. Sutra kad bude požar, sutra kad bude ... ovakva nesreća, sutra kad bude onakva nesreća nema sistemskih rješenja i događaće nam se ovo što se događa.
Vrijeme.
Hvala.
Gospođica Vulić, da li o Zakonu ili o hitnosti?
[[nije uključen mikrofon]] diskusiju i dajte mi diskusiju, o hitnosti naravno, o hitnosti.
16 Izvolite.
Prvo, po meni više je nego licemjerno govoriti o brizi građana i poslovnih subjekata, a držati zarobljeno 330 miliona evra od pomoći od MMF-a. Vi odbijate gospodo pomoć međunarodne zajednice, a kao želite sami sebi da pomognemo i građanima BiH. Ovaj Prijedlog zakona i to po hitnom postupku za mene je farsa i pokušaj omalovažavanja Savjeta ministara, naročito ako uzmemo u obzir da ovaj Zakon nije u skladu sa članom 14. Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja, kojim je propisano da je Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje nadležan za utvrđivanje politike indirektnom oporezivanju za sprovođenje u cijeloj BiH. Takođe, želim naglasiti da ovi što su došli iz Amerike, pa misle da su mnogo pametniji od svih nas, što je, je li, njihovo legitimno pravo, ali i kao veliki poznavaoci prava bi trebali znati da poslanik nikada nema mehanizme kao izvršna vlast za pripremu prijedloga zakona, odnosno zakona i ne može nikada jedan poslanik da zamjeni 70 do 80 službenika u određenom ministarstvu ili Savjetu ministara. Samim tim apsolutno se ne slažem sa ovom hitnosti i smatram da je ovo još jedna u nizu političkih i potreba za medijskom pažnjom, uz dužno poštovanje predlagača. Hvala i toliko.
Ispravka krivog navoda, gospodin Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Vidite kad je u pitanju MMF, ovo je izuzetno krivi navod, dakle sredstva MMF-a blokiranim drži gospodin Bevanda iz HDZ-a, dakle iz iste stranke iz koje dolazi i gospodin Lovrinović i upravo zbog te, ajmo sad sve ogoliti do kraja, upravo zbog tih sredstava MMF-a i kočnice koju gospodin Bevanda drži SNSD ne smije da podrži Rezoluciju o osudi ustaškog režima, to je bilo jasno na prošloj sjednici, a još je jasnije sada. Sad kad je u pitanju ovo, oko 80, 90 službenika i njihove sposobnosti u odnosu na pojedinačne poslanike, ovaj Prijedlog zakona ako ste ga otvorili, ja kako sam, ako sam dobro vidio ima dva člana – je li tako gospodine Zvizdiću? Jel' Vi stvarno mislite da treba 80, 90 službenika da rade na prijedlogu zakona koji ima dva člana? Poslovnik propisuje mogućnost za hitnu proceduru u dva slučaja, ukoliko je zakon tako visokog stepena hitnosti ili ukoliko je formulisan na jednostavan način da se može usvojiti na jednom čitanju. Ovaj Prijedlog zakona i svi ovi koji su u hitnoj proceduri danas ispunjavaju oba, obje te odredbe Poslovnika. Ja sam siguran da ne treba ni osam, devet članova stručni službi, a kamo li 80, 90 da napiše prijedlog zakona koji sadrži ukupno dva člana. Naprotiv, sa takvom retorikom šaljete poruku građanima da ovu i onako glomaznu administraciju treba još više usložnjavati, a to je potpuno suprotno praksi modernih demokratskih zemalja, uključujući SAD u kojima su neki od nas i naučili tu najbolju praksu i pokušavamo je pored svih ovih prepreka primjeniti i ovdje. Hvala.
Ispravka krivog navoda, gospođa Snježana Novaković-Bursać. 17
Hvala predsjedavajući. Ispravak krivog navoda je dovođenje u kontekst odluka i postupanju Kluba SNSD-a po pitanju Rezolucije o osudi ustaškog režima sa ovim, sa ovom tačkom dnevnog reda. Ja neću sad da elaboriram misaoni tok i mogući ... koji iz takvog misaonog toka mogu da proizađu kad mogu da povežu ove dvije stvari, osim da kažem da stvarno nema nikakve veze, a o elaboraciji takvog, kažem, misaonog toka stvarno neprimjereno je da ovdje danas uopšte javno govorimo. Iskoristiću ovo javljanje da kažem da zaista, ovaj, hitno, Zakon i izmjene u sistemu PDV-a sigurno da ima prostora da se unapređuje, ali ići na hitni postupak kada svi znamo da postoje i mnogobrojni propisi koji uređuju ovu oblast i da imamo veliku mogućnost da poremetimo sisteme, mislim da stvarno ne znam kome treba objašnjavati šta možemo napraviti ovako hitnim postupkom i nemogućnošću adekvatne analize i donošenja ispravnih mjera. Prema tome, ja evo zaista molim kolege sve da se uzdrže, a evo već koliko raspravljamo stravno pažnje nekim poslanicima nikad očito nije dosta, pa molim vas stvarno ovo nije tema na kojoj treba da ovako populističke i na znam ni ja kakve performanse radite. Evo toliko i molim Vas, predsjedavajući, da idemo ako je moguće dalje.
Hvala gospođa Borjana Krišto, diskusija.
Što se tiče rasprave o hitnosti procedure izmjene Zakona o PDV-u, ja sam se, nekako je artikulirala kroz ispravke krivog navoda, ali ovdje sam osjećala još jednom dodatno pojasniti zbog kolege Emrića, koji, drago mi je kad je rekao da je pažljivo slušao, al' već je dva puta ponovio istu stvar, pa ću i ja ponoviti još jednom, iskoristit raspravu da ukažem koji su to razlozi i argumenti zašto i da sam u svojim raspravama kroz ispravke krivog navoda jasno razgraničila obvezu plaćanja PDV-a od podnošenja prijave. Pa kolega Emriću, kad pričamo o činjenicama i o tome, a ja tako volim nastupati, jasno sam rekla i još ću jednom ponoviti, PDV se plaća na promet roba, dobara i izvršenih usluga tako da oni koji nemaju promet nemaju obvezu da plate. Što se tiče prijave i pomoći gospodarstvu u smislu toga, rekla sam, ako se baš namjeravalo pomoći gospodarstvu možda bi bilo svrsishodnije da interveniramo u odredbe kaznene koje se odnose eventualno na pomjeranje ili probijanje roka za podnošenje prijave o PDV-u. Znači, još jednom naglašavam zbog toga je naš stav, ako treba mijenjati Zakon o PDV-u, a vjerojatno i treba, da to radimo u redovnoj proceduri, da otvorimo i druge nekakve mogućnosti kada znamo da se zakoni koji se usvoje po hitnom postupku u parlamentarnoj proceduri usvajaju po principu uzmi ili ostavi. Ako svi imamo namjere da pomognemo gospodarstvu, ajmo onda svi relevantno čuti koji su to još eventualno neki drugi prijedlozi konkretni kad je u pitanju izmjena Zakona o PDV-u kako bi pomogli gospodarstvu. Ja želim pomoći tom gospodarstvu, ali moram vam reći ovdje za ovom govornicom, da sam dobila deset mejlova od gospodarstvenika, što različitih udruženja, koji kažu da ovo nije pomoć gospodarstvu. Hvala vam lijepa.
18 Gospođica Sanja Vulić, ispravka krivog navoda.
Hvala gospodine Radmanoviću. Pa samo da ne ostane nejasno, važno mi je radi svih onih koji gledaju i prate ovo, da naglasim da broj članova izmjena zakona ne odražava da li su sistemski ili ne i ne govorim o statistici, nego suštini. Osnovni zakon koji se pokušava mjenjati je sistemski. Hitno po sistemu uzmi ili ostavi je neozbiljno, šta će nam onda parlamentarne komisije koje raspravljaju, a Dom odlučuje, onda je Dom i komisija i odlučivanje i u tom pogledu je išla moja rasprava i smatram da trebamo po hijerarhiji da poštujemo sve one koji treba da rade svoj posao i za koji su plaćeni i mi treba da radimo svoj posao za koji smo plaćeni, a ne da mešetarimo i pravimo ovdje razne scene i predstave.
Hvala. Predrag Kožul, ispravka krivog navoda...
Ma postoji ona latinska izreka – nomina sunt odioza. Naravno, kolega Arnaut nema potrebu da je se pridržava, pa on izrekom gospodina Bevandu optužuje za blokiranje nekakvih sredstava. Ja ću ga podsjetiti da je gospodin Vjekoslav Bevanda ministar financija u Vijeću ministara i u skladu sa svojim nadležnostima vodi računa o zakonitosti rada tog Ministarstva, zakonitosti donošenja odluka, svih odluka pa tako i odluke koje se tiču sredstava MMF-a. Ništa on ne blokira i to je vrlo važno reći, da na jednu ovako ružnu konstataciju izrečenu u ovom Parlamentu treba odgovoriti.
Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, ispravka krivog navoda.
Ja bih ispravila navod koleginice Vulić koja kaže da mi treba da radimo posao za koji smo plaćeni, a izgleda da po njenom u to ne spada predlaganje zakonskih propisa i da je svaki zakonski propis dio nekog sistema i dio uopće zakonodavnog sistema Bosne i Hercegovine, ali izgleda da se taj pojam sistemski koristi samo onda kada se želi zaustaviti ustvari usvajanje zakona. Ja bih samo podsjetila na član 104. Poslovnika koji kaže da su ovlašteni predlagači, znači poslanici, komisije Doma, zajedničke komisije, Dom naroda, Predsjedništvo i Vijeće ministara u okviru svojih nadležnosti. Dakle, mi kao poslanici ovdje itekako radimo svoj posao onda kada predlažemo zakone, a takođe hitnu proceduru određuje, između ostalog, znači i jednostavnost zakona. Ovaj Zakon je ispunio oba uslova, zato što je usmjeren na saniranje posljedica koje je izazvala epidemija virusa po privredu i drugo, dovoljno je jednostavan da se može usvojiti u hitnoj proceduri.
Gospođica Sanja Vulić, ispravka krivog navoda.
19 Hvala predsjedavajući. Gospođo Lepić, ja odlično znam šta su prava i obaveze poslanika, nemojte da mislite da to nisam sve do tančina iščitala, ali isto tako, obaveza svih nas je da poštujemo druge, a u ovom slučaju je na snazi apsolutno omalovažavanje Savjeta ministara na šta ja itekako neću da ćutim, a i činjenica jeste da je u ovom slučaju prekršen, kao što sam već rekla, član 14. Zakona o sistemu indirektnih oporezivanja kojim je propisano da je Upravni odbor UIO nadležan za utvrđivanje politike o indirektnom oporezivanju za sprovođenje u cijeloj BiH. Tako da, Vama hvala na sugestiji ali ja odlično znam šta su naše obaveze, prava i mogućnosti, ali isto tako nam je bitno da poštujemo sve one koji u ovom sistemu rade, donose prijedloge zakona i odlučuju, što vi definitivno ne činite. Iskreno da vam kažem, kad ste Vi u pitanju i taj Vaš Klub kompenzacijski, apsolutno me ne čudi vaša potreba za stalnom popularnošću i potrebom da bar jednom dobijete mandat direktno, a ne preko kompenzacije. Toliko i hvala.
Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, ispravak krivog navoda.
Pa krenut ću od kraja, mislila sam od početka, ali krenut ću od kraja izjave koleginice. Dakle, mi smo ovdje svi istog statusa, bez obzira na način na koji smo ušli u ovaj Dom i zaista stalno neko ponavljanje broja glasova, je li kompenzacijska lista ili direktni izbor, mislim ne vidim svrhu, obzirom da smo svi ovdje, dakle, jednakih prava i jednakog statusa, a smatram da bez obzira na činjenicu, da sam došla u ovaj Dom preko kompenzacijskog mandata, da sam opravdala povjerenje građana svojom aktivnošću od samog početka rada ovog Doma. A druga ispravka krivog navoda bi se odnosila na tvrdnju koleginice da se ovdje radi o omalovažavanju Vijeća ministara, ne znam kako. Mi bismo, dakle, u ovom Klubu, pošto nam se spočitava da stalno mi nešto predlažemo i izgleda omalovažavamo Vijeće ministara, bili jako sretni da danas raspravljamo o zakonima koje je predložilo Vijeće ministara radi prevazilaženja krize. Obzirom da nije, očigledno da su određeni poslanici smatrali za potrebnim da oni intervenišu. Tako da, ovo ni u kom slučaju nije omalovažavanje Vijeća ministara, ali jeste rad umjesto njih, obzirom da oni nisu uradili ono što su trebali. I evo, već je kolega, čini mi se se Šemsudin rekao, mi već imamo najavu sjednice Vijeća ministara gdje ima stotinjak tačaka i nema nijedne tačke koja govori o načinu prevazilaženja krize izazvane pandemijom u Bosni i Hercegovini.
Ispravka krivog navoda, gospodin Dragan Mektić.
Da ne parafraziram nikoga, pošto je ta ovako bila aktuelna u posljednje vrijeme riječ, sve mogu da prihvatim, i nekako da progutam ovo, ali govoriti da se ovdje radi o populizmu, to je stvarno licemjerno i bezobrazno prema onima prema kojima se treba da odnosi ovaj Zakon. Je li vi stalno mislite da ljudi ti nisu u problemima, nisu u krizi i da se tu radi o čistom populizmu? Pa ovo je rezultat jedne, da kažem tako, situacije prirodne katastrofe, koje ljude doveo u takav položaj da ne mogu da prežive ovo u ekonomskom smislu riječi. Pa dajte, nemojte, nemojte te ljude omalovažavati, nemojte taj privatni sektor i realni sektor 20 omalovažavati i govoriti da je to populizam, a da to uopšte nije njima potrebno i da to njima uopšte nije bitno. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu o hitnom postupku poslije sat i 10 minuta u kojoj je devet narodnih poslanika dva puta koristilo ispravku krivog navoda. Opredjeljujemo se za glasanje. Glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da pokrenete proceduru glasanja. Za 24, protiv 9, uzdržana 2. Ima opšta većina, ima entitetska većina. Konstatujem da je usvojen zahtjev za hitni postupak. Otvaram raspravu o Zakonu. Gospodin Denis Zvizdić, izvolite.
Hvala najljepša uvaženi predsjedavajući. Još jednom, pozdrav svim zastupnicama i zastupnicima. Odmah na početku želim kazati da još u vrijeme Vijeća ministara kojim sam ja predsjedavao bilo je više incijativa koje su bile vezane za prolongiranje prijave i plaćanja roka PDV-a koje su uglavnom dolazile od privrednih komora sa svih nivoa, i od strane brojnih udruženja poslodavaca. Moram odmah na početku razjasniti eventualno dilemu, ako imaju neki zastupnici, da sam ja uvijek i u Vijeću ministara kojim sam predsjedavao bio za takvu ideju da se prihvati prolongiranje i prijave i plaćanje PDV-a za kraj mjeseca. Nažalost, u tom periodu ili u nekoliko navrata nismo uspjeli u Vijeću ministara postići konsenzus o tom pitanju iako smo, naravno, tako nešto na bazi brojnih zahtjeva privrednika i pokušavali. Sastanci i zahtjevi poslodavaca, privrednih komora i privrednika u vezi sa ovom temom prolongiranja plaćanja PDV-a su se naravno nastavili u kontinuitetu i sa imenovanjem novog Vijeća ministara BiH i ako se dobro sjećam i uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Tegeltija je krajem prošle godine održao jedan sastanak sa privrednicima, odnosno udruženjem poslodavaca Federacije BiH i Republike Srpske na kojim je dogovoreno formiranje pet radnih grupa. Od njih je jedna grupa koja bi se bavila Zakonom o PDV-u i kada je riječ o potrebi izmjena Zakona o PDV-u, dakle, imali smo informaciju da grupa koja treba da razgovara o PDV-u, da će se baviti prije svega pomjeranjem rokova za naplatu PDV- a, jer privrednici PDV prijavljuju i plaćaju 10.tog u mjesecu za prethodni mjesec, iako u većini slučajeva svoja potraživanja naplaćuju tek za jedan, dva, tri, pa i više mjeseci. Nakon ovoga sastanka uvaženog predsjedavajućeg Tegeltije informisani smo da se u vezi sa pomjeranjem roka za plaćanje PDV-a, da je postignut visok stepen saglasnosti na tome sastanku. Istovremeno, nakon što se ovaj moj Prijedlog zakona o dopuni Zakona o PDV-u pojavio u samoj proceduri, reagovali su, naravno, prije svega iz Udruženja poslodavaca Federacije BiH, a i ja sam dobio više stotina mailova i poruka podrške o ovome Zakonu. Pa je, recimo, predsjednik Udruženja poslodavaca Federacije BiH, gospodin Adnan Smailbegović, izjavio da su poslodavci još prije nekoliko godina tražili da se pomjeri datum 21 uplate PDV-a za kraj mjeseca, a da je sada u vrijeme pandemije i, naravno, ekonomskih posljedica koje je izazvala ova pandemija ta incijativa još važnija jer je doslovno ugrožen opstanak cijelog niza privrednih subjekata u Bosni i Hercegovini. On je istaknuo i da se radi prijedlogu čiji su efekti u prethodnom periodu vrlo detaljno analizirani, te da ne bi trebalo doći do značajnijeg utjecaja na finansijsku likvidnost niti nivoa Bosne i Hercegovine, države Bosne i Hercegovine, a niti entiteta, te da je analiza koju je uradilo Udruženje poslodavaca Federacije BiH jasno pokazala da bi pomjeranje roka za uplatu PDV-a sa 10.tog na posljednji dan u mjesecu oslobodilo u Federaciji između 100, pa čak do 150 miliona KM za privredne tokove i za poslovne subjekte, a slična situacija je i u Republici Srpskoj što bi bila više nego značajna finansijska injekcija u ovome trenutku za bh. privredu i značajno bi doprinijelo, prije svega, očuvanju radnih mjesta. Prema tome, jasno je da nema finansijske stabilnosti ako realni sektori i ako privreda nije stabilna, te da su upravo privrednici, realni sektor, najzaslužniji za fiskalnu stabilnost i u konačnici, za rast naplate PDV-a posljednjih godina. Sličnu izjavu, kada je u pitanju ovaj Zakon i njegovi efekti čuli smo i od predsjednika Unije poslovdavaca Republike Srpske koji je rekao da bi primjena ove mjere na neki način ostavila novac u novčanim tokovima, pomogla likvidnosti privrede što je trenutno najvažnije pitanje obzirom na prekinute tokove novca. Prema tome, jasno je da se ovaj Zakon navjiše tiče privrednika i zbog toga su oni, i udruženja poslodavaca i skoro sve privredne komore dominatno, ponavljam, dominantno podržali predmetni Zakon kako bi ušao u hitnu proceduru i bio usvojen. Ono što je važno kazati, posebno podvući, jeste činjenica da ja osobno mislim da oni koji su odmah u startu kada se pojavio ovaj moj Prijedlog zakona bili protiv su bili upravo oni koji nisu pročitali predložene izmjene i dopune Zakona o PDV-u jer se izmjenama i dopunama, ovim izmjenama i dopunama Zakona, ne briše član 39., nego se vrši dopuna člana 39. zbog toga je ovaj Zakon potpuno jednostavan. Taj član se proširuje i daje se mogućnost Vijeću ministara BiH kao izvršnom organu vlasti, dakle, ovdje moram napraviti jednu malu digresiju, vrlo je čudno ustvari da Parlament na neki način u izjavama nekih mojih kolega, zastupnica i zastupnika, koji su to kazali, se plaši da da takve ovlasti Vijeću ministara. Dakle, mi kao Parlament koji potvrđuje Vijeće ministara kao najveći izvršni organ Bosne i Hercegovine se plašimo da tom istom najvećem izvršnom organu BiH damo instrument u ruke da može pomoći u ekonomskoj situaciji ili u sanaciji posljedica ekonomske krize. Dakle, to je potpuni non sens za mene u odnosima između Parlamenta i Vijeća ministara i mi ovim ne da nikako ne pokušavamo umanjiti značaj Vijeća ministara, nego dajemo značaj Vijeću ministara koji ne mora u situacijama kao što je pandemija, prirodna nesreća, poplave, ne daj Bože zemljotres itd., može reagovati, a da ne čeka dva ili tri mjeseca da mora zasjedati Parlament BiH. I još jedna mala digresija, a to je da Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje nije u ovlastima kada govorimo o PDV-u iznad Parlamenta. Parlament je u svemu, i iznad Uprave za indirektno oporezivanje, i Upravnog odbora za indirektno oporezivanje i Vijeća ministara BiH, jer ovo je zakonodavni organ, a ne Upravni odbor uprave za indirektno oporezivanje. Prema tome, ovdje mi dajemo mogućnost Vijeću ministra kao izvršnom organu koje ustvari bi trebalo po svojoj dužnosti, nadležnosti, najefikasnije pratiti poremećaje u ekonomiji BiH, da ima instrument u cilju ublažavanja efekata ekonomske krize i drugihporemećaja u ekonomiji na području Bosne i Hercegovine, te da može u takvim slučajevima donijeti odluku o privremenom odlaganju roka za plaćanje poreza na PDV na zadnji dan u mjesecu za prethodni mjesec. Dakle, sve analize privrednih komora, Udruženja poslodavaca govore o veoma značajnim efektima kojim bi se ojačali privredni tokovi, novčani tokovi i omogućili privrednim subjektima da zadrže radna mjesta i da očuvaju svoje 22 poslovanje. Ovaj rok bi se, naravno, mogao primjenjivati 90 dana, a po potrebi, po potrebi, i u slučaju produženja negativnih efekata ekonomske krize, on bi se mogao produžiti na dodatnih 90 dana. Zavisno, naravno, od globalnih tokova, od regionalnih tokova, od tokova unutar BiH, ali sasvim sigurno je šest mjeseci uvijek dovoljno da se uspostave privredni tokovi, da se naprave ozbiljne analize posljedica bilo koje prirodne nesreće i da se konačno usvoje mjere, da se usvoje ekonomske mjere za pomoć realnom sektoru bez koga i nema punjenja, nema plaćanja PDV-a, niti punjenja budžeta svih nivoa, od kojih u konačnici i mi primamo plaću i mi živimo. Nažalost, i vše puta sam to javno rekao, nisam vidio tu punu ulogu u proteklom periodu Vijeća ministara, naprotiv, mislim da se pokušava minimizirati zakonska uloga Vijeća ministara o pomoći privredi i ekonomiji Bosne i Hercegovine, a ona je višestruka u smislu adekvatne izmjene Zakona o PDV-u, Zakona o akcizama, međunarodnih aktivnosti i saradnje sa međunarodnim finansijskim institucijama, uticaja u izmjenama i dopunama procedura u carinskoj politici itd. Prema tome, ovaj Zakon ustvari ne omogućava samo sad u slučaju pandemije da može reagovati Vijeće ministara, već i u svim budućim vanrednim situacijama koje mogu imati negativne ekonomske posljedice po ekonomiju Bosne i Hercegovine. Vijeće ministara bi imalo mogućnost da odluči ima li potrebe donositi privremene odluke, dakle, temporalne odluke o pomjeranju roka za plaćanje PDV-a. Utemeljenje u važnosti ovog instrumenta koji dajemo Vijeću ministara leži upravo u činjenici da Okvirni zakon o zašititi i spašavanju ovlašćuje upravo samo Vijeće ministara da donese odluku o proglašenju ili prestanku stanja prirodne ili druge nesreće na teritoriji BiH. Ako je već Vijeće ministara ovlašteno da donese odluku o proglašenju stanja prirodne ili druge nesreće, onda mu treba dati instrument kojim odmah može reagovati i vršiti analize kako bi preduprijedili ili sanirali negativne ekonomske posljedice takvih prirodnih nesreća ili bilo kojeg drugog stanja koji remeti privredne, novčane, finansijske i poslovne tokove unutar BiH. I na kraju, naravno, niko ne sprečava Vijeće ministara da i ovaj Zakon ako bude usvojen, da vrlo brzo izađe sa sveobuhvatim izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u, u kojem će nam možda dati bolja efikasnija, kvalitetnija rješenja koja će značajnije pomoći privredi. Evo, ako izađe Vijeće ministara sa takvim zakonom i donese ga u redovnu proceduru na narednu sjednicu i dokaže, isto tako, da to koristi privredi i da pomaže realnom sektoru, evo ja ću prvi glasati za taj zakon, pa čak i ako on bude i derogirao odluke ili članove ove koje ja predlažem. Ali dajte da vidimo taj integralni zakon o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u koji će ići u korist privredi i realnom sektoru BiH i imati za cilj da se sačuvaju radna mjesta, jer izgubljeno je preko 35, pa čak i 40.000 radnih mjesta u zadnja dva mjeseca. Dakle, naši privredni subjekti nemaju mogućnost da plate PDV. Nije na početku marta proglašena pandemija, nego sredinom marta. Oni su već prijavili PDV, nisu naplatili svoje fakture, morali su ga otplatiti 10. aprila. Dakle, moramo im u ovome trenutku pomoći. I na kraju, naravno, predlažem jedan zaključak u okviru ove tačke dnevnog reda, u slučaju da ovaj Prijedlog zakona bude usvojen, predlažem zaključak da Predstavnički dom Parlamentrane skupštine BiH dostavlja Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH Prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost i traži da se isti razmatra po hitnom zakonodavnom postupku, uz skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Hvala.
23 Hvala. Gospodin Predrag Kožul, diskusija. Podsjećam vas da je diskusija ograničena na pet minuta. Nije problem držati se, imate svi na monitorima vrijeme.
Zahvaljujem. Evo, ja ću se kod svoje rasprave o samom meritumu ovog Zakona najprije skoncentrirati da se rasprava na neki način vrati u parlamentarne okvire, jer rasprava o hitnosti Zakona je bila izvan tih okvira, a ovo je Zakon o kojem zaista treba raspraviti i ko o njemu misli da ga treba usvojiti i ko misli da ne treba usvojiti, ali treba na temelju argumenata obrazložiti taj stav i ne denuncirati onoga ko ima drugačiji stav. Ja ću vas podsjetiti vezano za zakonska rješenja vezano za zakonska rješenja koja se tiču pomoći gospodarstvu u ovoj pandemiji. Dakle, tri razine vlasti što se tiče Federacije. Govorit ću o Federaciji, jer o tome više znam, što se tiče Republike Srpske, stanje je, čini mi se, slično ili čak nešto bolje u pogledu mjera kojim se gospodarstvu, podvlačim, kratkoročno pomoglo ili pokušalo pomoći u ovoj ... Dakle, na federalnoj razini imamo donešen Zakon, kolokvijano nazvan „korona zakon“ na razini Federacije. Skoro sve županije, kantoni su, mislim, donijeli svoje zakone kojim također pokušavaju pomoći gospodarstvu, kratkoročno, i sve općine i lokalne zajednice su u okviru svojih nadležnosti donijele određene odluke kojim pomažu gospodarstvu. Ti, te odluke i ti zakoni se tiču uglavnom direktnih poreza. Dakle, Federacija pokušava skoro čitavom gospodarstvu, skoro svim gospodarskim subjektima na razini Federacije, dakle, svim onim koji imaju pad prometa u trećem mjesecu, u četvrtom mjesecu itd., 20% i više u odnosu na prošlu godinu platiti doprinose na minimalne plaće, pomoći u plaćanju doprinosa na način da ... kroz doprinose na minimalne plaće u odnosu nekih 250 maraka po usposlenom čovjeku. Županije su se uglavnom fokusirale na neto plaće onih gospodarskih subjekata kojim je djelatnost zabranjena ili zabranom gospodarske djelatnosti nekim dovedena u potpunosti u nemogućnost rada. Lokalne zajednice su neke svoje mjere donijele uglavnom tiču se oslobađanja određenih obveza. Da bi se te mjere provele, potrebna su financijska sredstva. Najveći dio financijskim sredstvima koje imaju ove tri razine vlasti u Federaciji dolaze od indirektnih poreza, trošarina i poreza na dodanu vrijednost. Dobro vam je poznato da će ti indirektni porezi u ovom razdoblju biti znatno umanjeni. Dodatnim prolongiranjem plaćanja već tako umanjenih obveza u bitnom ćemo otežati županijskoj i federalnoj razini vlasti ispunjavanje obveza donešenih po ovim zakonima. Dakako ove mjere koje su donošene na tim razinama su kratkoročne mjere. Gospodarstvo će u daleko većoj mjeri trpiti dugoročne posljedice pandemije krize, ili srednjoročne. Pristalica sam ideje, da tako kažem, da se pitanje indirektnih poreza, ali u cjelosti, i poreza na dodanu vrijednost i različitih trošarina, sagledava na jednoj ozbiljnoj razini po pitanju otklanjanja srednjoročnih i dugoročnih posljedica ove krize na gospodarstvo. I zato zaista nisam pristalica ad hoc rješenja koja dodatno opterećuju ove razine vlasti da provedu ove svoje zakone koji su jako bitni šta god mi mislili o tim mjerama. Moram podsjetiti da posebno ovaj Zakon na razini Federacije, vjerojatno i Republike Srpske dodatno još umanjuje i njihove vlastite prihode i prihode nižih razina vlasti. Kumulativno sa umanjenjem prihoda od poreza na dodanu vrijednost i trošarina, to će biti strašan udar. Najbolji posao koji država može raditi, ona je već jednim dijelom uradila, to je pitanje osiguravanja kreditnih sredstava, ovaj famozni MMF koji je blokiran i biće deblokiran, ja sam potpuno siguran. Drugi način kako se može pomoći sa ove razine je pitanje osiguravanja eventalno dodatnih prihoda od poreza na dodanu vrijednost. U prvom redu mislim na prolongiranje kreditnih obaveza koje se plaćaju u prvom redu, da tako kažem, iz 24 priliva indirektnih poreza. Na taj način bismo mogli ublažiti pad prihoda svih razina vlasti. Kako još može pomoći ova razina? Kroz proračun i rebalans proračuna, ali ne populističkim mjerama, nego da se zaista unutar državnog proračuna pokušaju naći..
Vrijeme.
... bitne uštede i te uštede, ispričam se, brzo ću završiti, bitne uštede i da se te uštede smanje i u prihodovnoj strani proračuna na razini institucija BiH. Jer mi imamo vrlo lagodnu situaciju sa prihodovnom stranom i sada od poreza na dodanu vrijednost. Mi svojih 750 ili ove godine 780 milijuna dobijamo, a nižim razinama vlasti šta bude. Krediti se moraju vraćati, a nižim razinama vlasti šta bude. Tu je prostor da mi u bitnom pomognemo i nižim razinama vlasti i gospodarstvu kroz srednjoročne mjere koje moraju podrazumijevati i pitanje ukidanja pojedinih eventualno
Vrijeme gospodine Kožul.
.. i eventualno smanjenja, jer kažem, te dugoročne posljedice će biti bitno ozbiljnije nego ove kratkoročne. Imao samo još na ovu temu govoriti, važna je tema, ali evo, zahvaljujem Vam se na ovom ustupljenom vremenu predsjedavajući i ovdje ću završiti.
Gospodin Jasmin Emrić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Prije svega, zahvaljujem se kolegici Borjani što je u svojoj diskusiji o zahtjevu za hitnost obraćala se izričito meni te smo pojasnili ovaj postupak podnošenja prijava i plaćanja poreza, što dodatno neću komentirati. U suštini, ja podržavam sve inicijative i namjere da se pomogne privredi i privatnom sektoru u Bosni i Hercegovini, ali smatram da smo ovo trebali učiniti prije mjesec i više dana s obzirom da je ovdje namjera predlagača da u vremenu prirodne ili druge nesreće pomogne se privrednom sektoru i realnom sektoru. A kako znamo da se već mjere polagano popuštaju i da smo, ja se nadam, po ovoj statistici i epidemiološkoj procjeni vrhunac pandemije prošli, te da ćemo uskoro svjedočiti normalizaciji stanja i popuštanju mjera. Stoga, ovi periodi od 90 dana čini mi se da su kratki, ukoliko suštinski želimo pomoći bh. privredi. Postojale su dosada incijative da se izmjeni i dopuni Zakon o PDV-u kako su to kolege u prethodnim diskusijama već obrazložile, stoga se neću na to osvrtati, ali moram reći da je naša nesreća što se mi samo u nesreći sjetimo privrede i privrednog sektora, realnog sektora u Bosni i Hercegovini, te tada na ovakav hitan način želimo intervenirati što često daje rješenja koja nisu sveobuhvatna i koja nisu dobra. I stoga ja ne podržavam ovakav način dopune Zakona o PDV-u jer smatram da smo to mogli uraditi na jednostavniji način, bez da dodatno opterećujemo Vijeće ministara, da mora donositi privremen odluke, a evo, vidimo da se i Vijeće ministara ne slaže sa ovim predloženim 25 Zakonom, odnosno upitno je i kako će Vijeće ministara i donositi ovakve privremene odluke, ako postoji takva nesuglasnost. Stoga, mogli smo, ja sada nemam mogućnost da amandmanski djelujem, ali mogli smo samo promijeniti stav (1) člana 39. koji i glasio da se prijava iz stava (1) ovog člana, da prijavu iz stava (1) ovog člana obveznik podnosi do kraja mjeseca po isteku poreskog perioda. I time bi zakonski uredili ono što se već godinama traži i ono što je bio zahtjev poslovne zajednice u Bosni i Hercegovini. Na ovaj način olakšati hoćemo i to je dobro, ali suštinski nećemo pomoći, suštinski moramo to učiniti na način kako su to i eksperti dosada predlagali, a to je da se ide ka reformi Zakona o PDV-u i zakonima koji su neophodni za održavanje fiskalne politike i fiskalnih odnosa u Bosni i Hercegovini. Stoga, ja ću predložiti jedan zaključak koji je vrlo jednostavan: Predstavnički dom Parlamenterne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH da u roku od 90 dana izradi i dostavi Predstavnčkom domu na raspravu prijedlog izmjena i dopuna Zakona o porezu na dodatnu vrijednost na način da se obaveznicima plaćanja PDV-a omogući podnošenje mjesečne PDV prijave do kraja mjeseca, po isteku poreskog perioda, odnosno da se postojeći stav (2) člana 39. Zakona o porezu na dodanu vrijednost izmijeni i glasi – prijavu iz stava (1) ovog člana obveznik podnosi do kraja mjeseca po isteku poreskog perioda. Na ovaj način ćemo zakonski urediti ovu odredbu i mislim da je to suštinsko što se trebalo učiniti i u ovim dopunama Zakona, ali kako to nije učinjeno, onda bar da obavežemo Vijeće ministara da to u najkraćem roku, ali evo, ja sam naveo jedan rok od 90 dana, predloži ovom Domu. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin Nermin Nikšić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pozdravljam Vas i kolegice i kolege zastupnike. Dakle, kada je u pitanju Prijedlog zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost smatram da je kao i sve ostale mjere, na svim nivoima, tako i ova prekasno došla na razmatranje, a u formi u kojoj je predložena teško da može biti trajnije rješenje, možda neka privremena pomoć ako uopšte bude usvojena. Dakle, mjera glasi da u cilju ublažavanja efekata ekonomske krize i drugih poremećaja u ekonomiji Bosne i Hercegovine Vijeće ministara BiH može donijeti privremenu odluku o pomjeranju roka za podnošenje prijave za plaćanje PDV-a i da se ta mjera može produžiti na dodatnih 90 dana. U ovom Zakonu naročito spornim smatram da se i pored svih uslova, evo, koje vidimo, da Parlamentarna skupština ima i može redovno ili vanredno održavati sjednice, nadležnost za mjere predviđene ovim Zakonom prebacuje se na Vijeće ministara BiH. Praktično, Vijeće se ovim Zakonom imenuje za najadekvatniji segment vlasti i instituciju kad je u pitanju procjena ekonomskog stanja to jeste ekonomske krize, što da vlast u BiH normalno funkcioniše bi bilo potpuno normalno. Ja mogu da razumijem kolegu Zvizdića koji još uvijek razmišlja i ponaša se kao predsjedavajući Vijeća ministara, ali da smo imali razumjevanje, da imamo Vijeće ministara, ili kad već imamo Vijeće ministara, da ono radi, onda ne bi kolega Zvizdić morao predlagati ovakav Zakon. Pored navedenog što se čak decidno i ne spominje u samom Zakonu već samo 26 u obrazloženju Prijedloga, smatram spornim i neprovodivim da se ovakva mjera odgode prijave za plaćanje PDV-a nije usaglasila sa mogućnostima Uprave za indirektno oporezivanje koja zaprima ovu prijavu i koja istu obrađuje elekronskim i automatiziranim sistemom kako je to dosada rađeno u skladu sa rokom za dostavu koja je decidno određena najkasnije deseti dan u mjesecu. Međutim, opet, imajući situaciju koju imamo smatram da je bolje i ovako pokušati, nego čekati kada će to, odnosno kako to nećemo dočekati od Vijeća ministara. E sad, i ovo je dokaz kako funkcionira parlamentarna većina, kako je formirano Vijeće ministara bez ikakvog programa i to je nešto na što ćemo vas mi stalno podsjećati. Nadam se da je ovo samo prvi korak i da ćemo, evo, kao što smo mi spremni ovo da podržimo imati podršku onih koji misle da to treba, da se sistemski ovo trajno, a ne privremeno uredi. Dotada, kako smo to i nekoliko puta javno obećali, podržati ćemo sve ono što smatramo da je u interesu građana Bosne i Hercegovine, u ovom slučaju posebno privrednika bez obzira što smo opozicija. Da li je dovoljno, nije ni blizu, ali i na ovome želimo jasno pokazati razliku u odnosu prema institucijama države BiH.
Hvala. Riječ ima gospodin Mirko Šarović.
Hvala predsjedavajući. Pa evo iskoristiću priliku da kažem da je ovo, da ova inicijativa, ustvari, oko pomjeranja rokova oko prijave plaćanja PDV-a stara najmanje tri godine i da smo je razmatrali na Kolegiju u prošlom sazivu Savjeta ministara, ali nažalost nije nikada ugledala svjetlo dana, odnosno nije implementirana i sad da ne ulazim u razloge zbog čega. Sada je ponovo sa inicijativom gospodina Zvizdića došla u ovoj nešto izmjenjenoj formi kao mogućnost na privremenoj osnovi tri plus tri, tri mjeseca. Ja mislim da i uvijek bi podržao inicijativu koja bi bila trajna kao što je to rekao i moj prethodnik, gospodin Nikšić i ovo je samo jedan mali, mali korak koji već godinama uporno traže da se promijeni Zakon o PDV-u i omoguće, znači, ovi neki drugi rokovi, kao što je to u ovoj inicijativi od, koju je podnio gospodin Zvizdić. Znači, o ovome smo razgovarali i predlagali mnogo ranije, mislim da možda iako je bilo govora o tome da smo možda zakasnili, jesmo, ali ja mislim da će pravi efekti ove inicijative doći u narednim mjesecima, jer sasvim je jasno da ćemo mi doći u jedan dramatičan trenutak ekonomski i socijalni svakako u mjesecima koji slijede, vjerovatno će taj vrhunac biti u drugoj polovini 2020. godine i moramo se odazvati na zahtjeve onih kojih se ovo najviše tiče, onih znači privrednika, poslodavaca, malih, srednjih preduzeća, svih onih koji su obveznici PDV-a i ja smatram da je to, ako ima u ovom periodu koji slijedi nešto što bi trebalo da bude u vrhu naših prioriteta to je svakako briga o ekonomiji. I zbog toga podržavam i ovaj mali, mali korak koji je predložio gospodin Zvizdić i budžeti, odnosno trezori, odnosno oni koji razmišljaju i gledaju da li se pune državne, entitetske, kantonalne, opštinske kase, na kraju će dobiti taj svoj novac, ali mislim da će efekti ipak biti veći, jer će oni koji se bave privrednim aktivnostima posustali su zbog ove krize svakako i ova mjera će im dobro doći, kao što je već rečeno, ovo nije zahtjev samo poslanika ili samo jednog pojedinca, ovo je zahtjev i Unije poslodavaca, stranih investitora i privrednih komora i Spoljnotrgovinske komore i privrednih komora i Republike Srpske i Federacije. Evo zahvaljujem se predsjedavajući i svakako mislim da, iako ne cjelovita i ova inicijativa je dobro došla i podržaćemo je. 27
Narodni poslanik Branislav Borenović.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi gosti, nisam vjerovao da će ovako mala izmjena, da je nazovem mrvica izmjena, koja vjerovatno neće biti iskorištena u ovom sazivu u Savjetu ministara, sigurno neće, izazvati toliko otpora kod pojedinih poslanika koji očigledno treže razlog za svaku, pa i ovu malu stvar da opstruišu, blokiraju i zaustave inicijative predstavnika zakonodavne vlasti, tj. uvaženih poslanika. Zašto to govorim? Zato što ova izmjena koja bi suštinski najblji efekat imala ako bi bila trajna i pomjeranje plaćanja stope PDV sa 10. na kraj mjeseca bi sigurno ispunilo jedan dio opravdanih zahtjeva privrede Republike Srpske i Federacije, da u tih dvadesetak dana imaju više novca na raspolaganju, a sigurno je da će država svoje obaveze naplatiti da li 10. ili 25. ili 30. naplatiće. I jadna je zemlja koja ne može izdržati dvadeset dana da prolongira naplatu svojih poreza na način kako to evo predlaže se već više puta. Ono što je meni interesantno je pitanje – zašto to do sada nije urađeno? Ali evo vidim da smo danas dobili odgovor kroz ovu diskusiju na to pitanje. Inicijativa koja se tiče pomjeranja plaćanja stope PDV-a sa 10. na kraj mjeseca traje pa ne samo tri, ja mislim i četiri i pet godina i znam da je mnogo puta dogovarana, dogovorena, ali nikad nije bila implementirana, a de ne govorim o onome što se tiče naplate PDV-a po naplaćenoj fakturi što je možda i najbolja moguća mjera za privredu, al' koja je još uvijek neizvodljiva. Danas vidimo zašto do toga nije došlo, ako imamo situaciju da nam dva člana bivšeg Kolegijuma Savjeta ministara ovdje jasno tvrde da nije bilo konsenzusa u Kolegijumu Savjeta ministara, da su se obojica zalagali za pomjeranje rokova plaćanja PDV-a, što je jasno rekao i gospodin Zvizdić, a vidim i gospodin Šarović, onda smo locirali da je odluka vjerovatno presudna bila da nema konsenzusa, trećeg člana Kolegijuma u prethodnom sazivu Savjeta ministara, gospodina Bevande, jer ja drugog objašnjenja nemam. Zašto nešto što je bilo opšte prihvaćeno, što je bilo potvrđivano nekoliko puta nikad nije došlo iz Savjeta ministara, prethodnog, prema ovom Domu kada je u pitanju pomjeranje stope plaćanja PDV-a sa 10. na kraj mjeseca i odgovor na to smo pitanje dobili i odgovor na pitanje to neće ni doći u ovom Savjetu ministara. I bez obzira koliko je korekta inicijativa i dobra gospodina Emrića, kolega Emriću možemo mi čekati ovdje još tri godine, a na pola mandata smo skoro, do tog neće doći i ja predlažem da mi to zajedno uradimo i da još jednom u narednih nekoliko mjeseci testiramo ovaj Parlament da li je spreman da zaista podrži privredu, sve privredne subjekte, realni sektor ili će to sve ostati na velikim riječima koje slušamo godinama. Ali ako ništa drugo bar smo locirali ko je opstruisao ovakve prijedloge i ko će ih opstruisati dalje, jer mi imamo očigledno podjelu, veliku podjelu u ovom društvu na one koji predlažu i one koji blokiraju. Ali i ti koji blokiraju i to je njihovo pravo, to je njihov politički stav, to što se nalaz u vlasti i to rade, to je za, možda apsurdno za shatiti u jednom društvu koje ima realnu podjelu na izvršnu, zakonodavnu vlast, poziciju, opoziciju itd. Naravno, da ćemo podržati ovaj mali pomak koji očigledno neće biti iskorišten, koliko vidimo, jer političke stranke koje imaju mogućnost da to zaustave u Savjetu ministara neće podržati ovu izmjenu i dopunu Zakona koju je predložio gospodin Zvizdić, a mi ćemo je, naravno, izglasati. Ali ja mislim da i ako dozvolite samo nekoliko rečenica, da mi u ovoj zemlji imamo zaista mnogo problema kada je u pitanju funkcionisanje i realnog sektora i privrede i da imam osjećaj da izvršne strukture vlasti ne čine, ne dovoljno, nego jako malo 28 napora da to isprave. Mi imamo danas jednu apsurdnu situaciju, sinoć mi se javilo, dozvolite samo minutu da se ne javljam za ispravku krivog navoda, sinoć mi se javilo nekoliko privrednika iz Republike Srpske koji imaju objektivan problem sa ostvarivanjem prava na subvenciju bruto plate u Federaciji BiH. Sjedište firme je u Republici Srpskoj, poslovne jedinice su u Federaciji i odlukom Poreske uprave Federacije, iako to nije predviđeno zakonom, Korona zakonom u Federaciji, njima je odbijeno pravo da ostvare subvenciju bruto plate.
Vrijeme.
To je katastrofa, molim vas, to je katastrofa. S iste, s druge strane privrednici iz Federacije koji imaju poslovne jedinice u Republici Srpskoj ostvaruju to pravo. Molim vas, evo apelujem na premijere obe vlade i na predsjedavajućeg Savjeta ministara da to iskoordinira i da se zaustavi ta jedna diskriminacija prava zaposlenih i njihovih poslodavaca na nešto što je potpuno logično i opravdano da ostvaruju kroz ta prava koja su donešena zakonom
Gospodine Borenoviću, vrijeme.
a koja su raznim odlukama nekih institucija derogirana. Hvala.
Riječ ima Nenad Stevandić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege poslanici, nema puno članova Savjeta ministara, pa ovdje je nekoliko stvari veoma bitno, znači taj sam meritum Zakona ja mislim da ne možemo da prenebregnemo da neusklađenost sa članom 14. Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja koji je propisao da Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje je nadležan za usklađivanje politike o indirektnom oporezivanju i sprovođenju na cijeloj teritoriji BiH. I ono što bih takođe stavio kao moguću tešku posljedicu usvajanja ovoga, je iz PDV prijava značajan, značajna je rezultanta koja ide prema raspodjeli prihoda, a informacioni sistem, koliko sam se dobro informisao, u Upravi za indirektno oporezivanje ne može da funkcioniše na ovaj način ... znači, imamo kolaps, znači u momentu da nešto spasimo ulazimo u, u medicini se to zove circulus vitiosus ili začarani krug, vi dođete sa povredom ruke i ruka treba da se operiše i onda ćemo da vas uspavamo bez obzira što imate loše srce, što je moguće da se ne probudite radi toga, bolje bi bilo da smo malo sačekali sa tom rukom. Ajde da ne budemo toliko slikovit, da kažem u komplikovanom sistemu ili u državi kao što je Bosna i Hercegovina niko nije sretan sa trenutnom situacijom i ja razumijem motive gospodina Zvizdića u smislu da se nešto popravi, ali ponavljam ne možete popravljati jednu stvar, a ugrožavati drugu, čak i kad je hitno to je iluzorno. Ja zbog toga imam suštinske primjedbe i ovaj član 14. koji sam naveo, znači zašto uz samo jedan zakon ili propis, a da kršimo drugi. Je li to stvarno pet godina, kao što je rekao Borenović, pa jest možda i više od pet godina, a hoćemo li poslije pet godina naći način da prekršimo jedan zakon da bi nešto usvojili, je li 29 moguće da nema toliko političke saglasnosti i pameti da se to, da se nađe neka rezultanta il' da li se radi baš o ovome danu ili ovoj vrsti hitnosti i šta ćemo izgubiti za nekih 14 dana. Ono što je važnije, a što želim da iskoristim da kažem vezano za ovaj Zakon, je to da ne možemo jednom mjerom bez, da kažemo, kompletnog sistema mjera, a sve ovo što spominjete u PDV-u, bez intervencije u bankarskom sistemu, izveo sam mali eksperiment prije mjesec dana, napisao pismo Centralnoj banci da vidim kako će reagovati, pa reagovali su tako da su povećali za nekih 160 miliona iznos kredita. A pričali smo o tome šta je sa onim novcem van obaveznih rezervi na koji se plaća negativna kamata, al' Bosna i Hercegovina je sebi onemogućila da bude regulator toga sistema. Ne nije to priča o štampanju novih para, to je priča o tome da ste mogli natjerati banke, da recimo, za repromaterijal dadnu kamatu od 1%. Znam da mi ne možemo kao što je uradila Irska, samnjila je kamate onoliko koliko je oporezovala banke, pa je svojoj privredi omogućila da diše. To je, da kažemo, trenutno jedan od najsvjetlijih primjera u zadnjih 20 godina, ali kompletan sistem na koji smo se mi naslonili i koji je blokirao tu vrstu bankarske podrške, jer upamtite, sada firme koje stoje, ne znam koliko će im pomoći i da usvojimo ovaj Zakon, ovo što je gospodin Zvizdić ... oni nemaju novca za novi zamah za repromaterijal, to ne može bez bankarskog sektora, a vi ste bankarskom sektoru dozvolili da se ponaša kao država u državi i to dugo postoji u Bosni i Hercegovini. Pa ni zapadne, kako bi rekao, države nisu tu ništa uradile čestito, ali imaju veći ... od nas, pa mogu s nama da se igraju. Vi znate da sve velike ekonomske krize od trijumfa neoliberalizma iz osamdesetih godina prošlog vijeka do danas imale su uvijek isti uzrok, kombinovani rast zaduženja države i privrede u drugoj polovini 19. vijeka visina globalnih dugova je 350 hiljada milijardi dolara i prešla je 320 procenata globalnog bruto domaćeg proizvoda. Ove brojke su daleko od onoga što mi ovdje imamo, a još su pet puta veće iz velike krize 2008. koji je potopio i Evropu i nama napravio najveću moguću posledicu i mi se u svemu tome ne usuđujemo da taknemo u svoj bankarski sistem, koji je uzrok nelikvidnosti i koji je uzrok blokade da bi mogli da napravimo novi zamah u privredi. Ja ovo govorim zato što znam stanje privrede i u Federaciji i u Republici Srpskoj i znam da firme ne mogu da kupe ovaj materijal i znam da tu moraju da uzmu bankarski kredit. A šta smo mi dozvolili? Znate ovu priču o reprogramu, firma koja je imala 100 hiljada maraka kredita platiće 6 hiljada maraka više na tom reprogramu. Zašto? Tri mjeseca reprograma ne plaćaju glavnicu, ali plaćaju kamatu, pa kad počnu da plaćaju ponovno glavnicu ponovo plaćaju kamatu. U Republici Srpskoj znam, u Federaciji ne znam, više od polovine firmi je odbilo reprogram, zato što ih dodatno opterećuje, to je ekstra korona profit za bankarski sistem. Nema privrede
Vrijeme.
bez djelovanja prema bankarskom sistemu, a ta priča o zaštiti karensi borda i fiskalne stabilnosti kroz ovu priču, sa jedne strane ili nametnutu priču o štampanju novca, s druge strane što je neistina, znači riječ je o upotrebljavanju viška novca koji banke imaju van obaveznih rezervi na koji se plaća negativna kamata. Samo u kombinaciji sa tim mjerama u bankarskom sektoru ovaj dio da se zakonski uredi bi donio nekakav benefit, sve drugo biće mjera oko koje ćemo se prepucavati i mjera oko koje ćemo lomiti politička koplja, a privreda i građani neće imati ništa od toga. Ovo ne govorim vam samo kao Nenad Stevandić koji
30 Vrijeme gospodine Stevandiću.
nego govorim u ime ozbiljnog tima koji je radio ovu analizu iz moje partije
... isteklo Vam je vrijeme više od minut.
Naravno, gospodine Radmanoviću, i mene ste mogli biti dužni da pustite da završim misao
Molim Vas, nisam i ne, i prekinuću Vas.
jer ovo je zadnja rečenica i niste imali potrebu da upadate.
Dobro, zadnja rečenica u redu.
Eto, hvala lijepo.
Ispravak krivog navoda, gospodin Predrag Kožul.
Pa moram reći da je ovaj pristup ili stav kolege Borenovića, da je pitanje promjene ovakvog jednog Zakona sustavnog, već smo rekli, pitanje konsenzusa Kolegija Vijeća ministara, bilo kojeg, ili bilo kojeg drugog kolegija je vrlo površan i neozbiljan. Pitanje intervencija u zakone koji se tiču fiskalne stabilnosti zemlje, a zakoni koji se tiču fiskalne stabilnosti zemlje tiču se i gospodarske stabilnosti zemlje, je pitanje i nadležnosti i procedura, o čemu je nešto kratko govorio gospodin Stevandić, i to je pitanje za nadležna tijela i za struku. A stav da je njemu vrlo jasno ko to blokira u Vijeću ministara ili bilo gdje nešto je, upotrijebiću nešto grublju riječ nego što inače upotrijebljava, diletantski.
Krivi navod, gospodin Borenović.
Svako govori svojim rječnikom, ali očigledno je istina bolna, pa prije dva sata ste postavili pitanje – zašto to nije uradio prethodni Savjet ministara? Nešto o čemu se priča, evo uđite, pogledajte, godinama i ja sam bio svjedok lično dogovora prije, pa više od četiri godine, da se ide sa pomjeranjem roka plaćanja PDV-a sa 10. na kraj mjeseca, dogovora političkih lidera koji je trebao da sprovede Savjet ministara kao izvršna vlast u ovoj zemlji i danas samo 31 čuli zašto to prethodni Savjet ministara nije uradio, iako ste vi stalno insistirali kolegama koji su danas nešto predložili, zašto to dosad niste uradili. Ja ne znam zašto je to vama problem prihvatiti kao činjenicu, vi je možete nazvati kako god hoćete, ona je istinita. Određeni ljudi nisu željeli, da li zbog političkih ili nekih drugih razloga, o kojima vi hoćete da kažete, da ovakav prijedlog u trajnom obiliku dođe u Predstavnički dom i da se privredi omogući da umjesto 10. nakon dvadeset dana plaća PDV iz prethodnog mjeseca. To su potpuno jasne činjenice, koliko god se vi vrijeđali ili ne, one su možda bolne, al' smo ih danas bar razjasnili i zato kažem da ovaj Zakon i kada danas, ako ga usvojimo, neće biti implementiran jer ne postoji politička, partijska volja u aktuelnom Savjetu ministara da iskoristi tu mogućnost kada bude neka, ako ne daj Bože, dođe krizna situacija, jer je ova očigledno prolazi i vjerovatno i neće koristiti u ovom momentu aktuelni Savjet ministara, i ja ću nastaviti da tako govorim koliko god vas to vrijeđalo ili ne.
Ispravka krivog navoda, gospodin Nikola Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ništa me ne vrijeđa, ja imam poslovničku mogućnost da komentiram neke izričaje kolega, pa prije svega gospodinu Zvizdiću kao uvodničaru i predlagaču materijala, koji je rekao u svom nastupnom dijelu, kada je predstavljao materijal, da se ovim daje, ako sam dobor to zapamtio, alate ili mehanizme da Vijeće ministara reagira u nekim situacijama. Ja bih volio da je gospodin Zvizdić i oni, i oni gdje on politički boravi su dali povjerenje Vijeću ministara, dakle Vijeću ministara treba povjerenje da on to može riješiti, i te kako je to mogao dati i moglo je to Vijeće ministara predložiti. A moglo je predložiti i u prošlom mandatu i ovaj put kolegi Borenoviću, a i još nekima koji su ranije govorili kod utvrđivanja hitnosti ovoga postupka, ponavljam, dakle, na Vijeću ministara kada je u pitanju izmjene zakona nema veta. Dakle, kao predsjedavajući ministara predlagač je tada mogao predložiti zakon i fino preglasat neke koji nisu za to i nisu da se ispoštuje dogovor, pa fino to uputiti u parlamentarnu proceduru, pa onda šta bude u parlamentarnoj, ako je to se htjelo. Dakle, ponavlja se ponovno nešto što nije istina, u Vijeću ministara kad su u pitanju izmjene i dopune zakona, odnosno tamo postupak koji se ne završava u Vijeću ministara nema, dakle, nema veta nego to je samo dobar izgovor koji zlata vrijedi. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Jakov Galić, redovna diskusija.
Poštovane koleginice i kolege, uvaženi predsjedavajući. Ja moram da kažem da je Zakon o PDV-u nešto najbolje što se Bosni i Hercegovini dogodilo od završetka onog nesrećnog rata. Slažem se apsolutno da i ovaj Prijedlog izmjene Zakona o PDV-u jeste značajan, ali ne u toj mjeri u kojoj to zavrjeđuje da se ovoliko o tome raspravlja, s obzirom na činjenicu da još uvijek nijesmo sigurni kakve bi posledice bile. Vi dobro znate da se iz PDV-a finansiraju institucije i odlaganje uplate PDV-a sasvim sigurno će doprinijeti da se kasni u finansiranju institucija. Ja nekih 23 godine radim u privatnom ili 32 realnom sektoru i savršeno dobro znam da 20 dana prolongiranja plaćanja PDV-a znači nešto, ali sasvim sigurno da bilo koje preduzeće iz realnog sektora ako dođe u situaciju da zavisi od tih 20 dana, vjerujte mi tom preduzeću nema pomoći, slijedi mu nešto što, što se zove likvidacija, odnosno propadanje. Mene zaista veoma brine šta će se desiti poslije ove pandemije, apsolutno je sigurno da je već sad došlo do zastoja u tražnji, dakle pada tražnja i to drastično pada tražnja u svim segmentima. Vi dobro znate da ako pada tražnja, dakle, dolazi i do pada proizvodnje, nema se kome prodati i to nije, nažalost, samo kod nas ovdje u okviru BiH, odnosno bližeg okruženja, to će se desiti i u Evropi. Dakle, mi moramo naći daleko efektnije mjere od ovoga što sad predlažemo, prije svega unutrašnje, unutrašnji dugovi ove države, koje niko ne pominje, su izuzetno veliki, potraživanja koja preduzeće od preduzeća ima su iz mjeseca u mjesec sve veći. Dakle, likvidnost je ono što će da dotuče realni sektor. I na planu likvidnosti mi moramo nešto vrlo ozbiljno preduzeti, dakle, uključiti Savjet ministara, odnosno sve snage ekonomske analitičare koje imamo u Savjetu ministara da donesu jedan koncizan, jedan jasan, jedan program ekonomske konsolidacije koja je, koja je sad već potrebna našoj privredi. Privreda je u vrlo teškom položaju i biće u još težem položaju. Dakle, slažem se i uvijek pozdravljam svaku inicijativu koja je na tragu toga da se pomogne privredi i to je za svaku pohvalu, zaista. Što se mene tiče slažem se, dakle, inicijativa je dobra, samo nisam siguran da li smo izračunali da će efekti koje dobijemo od ove inicijative biti veći od onoga što ćemo eventualno imati kao posledicu prolongiranja plaćanja PDV-a. Ovo govorim iz iskustva zato što zaista dolazim iz realnog sektora i razgovarao sam sa mnogim drugima, takođe kolegama, i ne misli niko da je ovo neka spasonosna mjera. Jeste, možda neka pomoć, ali ne u mjeri u kojoj je to nama danas potrebno u stanju u kome se nalazimo. Hvala vam.
Hvala. Gospodin Dragan Mektić, povreda Poslovnika.
Hvala predsjedavajući. Kao što vidite sa moje lijeve, a sa Vaše desne strane, gdje sjede predstavnici Savjeta ministara nema nikoga, nikoga nema, a član 185. Poslovnika Predstavničkog doma kaže – Savjet ministara BiH u Domu predstavlja njegov predsjedavajući ili jedan ili više njegovih članova, osim ako drugačije je propisano ovim Poslovnikom ili zakonom. Stav (2) – ministre mogu predstavljati zamjenici ministara i ako se prisustvo odnosi na sjednice komisija pomoćnici ministara, osim ako drugačije je propisano ovim Poslovnikom ili ovim zakonom. Dakle, ovu priču koju mi pričamo sada ovdje o zakonu, izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u, o privredi, o desetinama hiljada radnih mjesta koja su izgubljena, evo vidite koliko interesuje Savjet ministara BiH. Zbog toga u ime Kluba SDS-a i Partije demokratskog progresa tražim 15 minuta pauzu, da se pozovu predsjedavajući i ministri da prisustvuju ovoj sjednici.
33 Do prije pet minuta je bio predsjedavajući, čitavo vrijeme, Savjeta ministara, pratio raspravu, do prije pet minuta. Moram Vam dati pauzu, ali nije obavezno ovo što ste Vi pročitali po Poslovniku, pročitajte još jednom pa ćete vidjeti da nije obavezno, ali ako tražite pauzu 15 minuta, pauza. [[PAUZA]] Dame i gospodo nastavljamo sa radom, molim vas da zauzmete mjesta. Gospodin Mektić je tražio pauzu, iako nije obavezujuće da članovi Savjeta ministara po ovom Poslovniku našem budu ovdje. Biće predsjedavajući Savjeta ministara poslije 15:00 časova. Imamo još dva učesnika u raspravi da bismo zaokružili raspravu oko ove tačke dnevnog reda. Riječ ima gospodin Nikola Lovrinović, redovna diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, žao mi je nema predlagača unutra, a valjda će čuti i vidjeti ovo što se govorilo. Posebice on i posebice kolege iz stranke kojoj pripada znaju dobro da ako iskreno i istinski žele nešto pomoći, pa i ovoj, i u ovom pitanju kad je riječ o stanju u gospodarstvu nakon ove pandemije da to može samo dogovorom. Dakle, da je trebalo tako biti i da bi to vjerojatno onda polučilo sasvim drugačije rezultate i rješenja. Kako je očito da, eto tako, samo se želi svidjeti nekome drugome, a napose ću nešto reći zbog toga i o kolegama iz SDA i njihovom ponašanju u prošlom i ovom mandatu, jer to moram i ovo je prigoda zato što ne mogu više a da to ne govorim, mada sam nekoliko puta o tome pričao i neću iznositi stav HDZ-a nego svoj osobni o svemu tome. U pravu je gospodin Mektić, dakle da je više inicijativa i ovaj put, ali to je bilo i prošli put i u prošlom mandatu tako isto i slično je to, ništa se specijalno nije promijenilo, tako da je gospodin Nikšić sasvim u pravu kad kaže, evo jasno nam je kako radi parlamentarna većina i to ona radi tako kako radi, eto da ga sad ne parafraziram, dakle čuli ste šta je rekao. Ja konačno moram skrenuti pozornost kolegama iz SDA, dakle. Krajnje je vrijeme, a to sam jedanput govorio, možda malo u jednoj drugačijoj ulozi, u jednom drugačijem pitanju, da kažu jesu li oni ova parlamentarna većina ili nisu. Dakle, ako nisu, ako jesu parlamentarna većina onda ne treba davati Vijeću ministara nikakve alate, bar od njih, od nas i od drugih kolega koji su parlamentarna većina, nego ih treba poduprijeti u njihovom radu da rade, da donose prijedloge, da im se pomogne dogovaranjem, da se dođe do nečega. Napose mi iz HDZ-a, a evo kažem ne govorim u ime HDZ-a nego u svoje osobno ime, imamo jedno iskustvo sa kolegama iz SDA koje traje decenijama. Dakle, mi smo prvo devedesetih godina čekali da vidimo hoće li oni Jugoslaviju ili hoće samostalnu državu, pa smo čekali da kažu, je li, ono što predstoji rat njihov ili nije njihov rat, pa smo vezali zastave, pa smo onda došli u nekakve probleme, ovaj, sad da o tome ne oduzimam puno vremena, pa smo došli da potpišemo Vošingtonski sporazuma, pa smo potpisali Dejtonski sporazum. Pa su rekle kolege da prihvaćaju Bosnu i Hercegovinu konstitutivnih naroda sukladno pitanju koje smo tamo odgovarali na onome referendumu čuvenom, pa svaki dan govore da su oni zapravo za građansku državu ili unitarnu Bosni i Hercegovinu. Pa svaki dan sudjeluju u inicijativama, koje predlaže oporba, pa mi se sve više čini da te inicijative zapravo oni kreiraju. Tako da bih ja volio evo ili danas na ovom pitanju ili na nekom sutra pitanju, da oni konačno kažu da oni 34 više neće sa ovom parlamentarnom većinom, da oni više neće uopće ni sa HDZ-om, nego da hoće sa nekim s kim oni mogu raditi, dakle. Sve učine da naprave parlamentarnu većinu i onda, dakle i u prošlom mandatu, napose i u ovome mandatu, dakle, stalno se bave potporama različitih inicijativa, tvrdeći, uvjeravajući kolege iz parlamentarne većine da je to dobra, da je to dobro za BiH, da mi opstruiramo, da smo mi kočničari, da mi ne valjamo, da oni valjaju, da mi njih ne razumijemo, da oni nas razumiju. Dakle, kolege drage, dajte jedanput se odlučite ako smo parlamentarna većina, ako nešto ne možemo dogovoriti, ne moramo ga ni iznositi pred ovaj Parlament, ali ako nešto možemo dogovoriti bolje je da pet stvari, pet zakona, pet nekakvih rješenja uradimo u jednom mandatnom periodu i da to funkcionira, nego da se ovako pred javnošću, pred ne znam već kime i zbog koga, ovdje naduravamo ko je za Bosnu i Hercegovinu, ko nije. Meni se kolege čini, meni se kolege čini, govorim opet o kolegama, da vi sve činite da u ovoj državi stvorite anarhiju, a o tome ću govoriti i kod sljedećih točaka dnevnog reda, kako to radite sa drugim kolegama. Svi oni koji su sa vama tikve sadili, kao što je Stranka za BiH, BPS i ne znam druge stranke, da sad ne budem bezobrazan, ovaj, su samo poslužili jednokratno. Ja, meni je ovoga dosta, meni ovo ne treba, ne želim vas vrijeđati, ja želim da budete najodgovornija stranka, što jeste, sa najvećim brojem zastupnika, hoćemo li da kao parlamentarna većina funkcioniramo i u ovome Zakonu i svakom drugom zakonu, u svakom drugom prijedlogu ili nećemo. Ako nećete, gospodo, hajmo raspustiti ovu parlamentarnu većinu, nemojmo se više lagati, ako nešto ne možemo dogovoriti ostavićemo ga. Nemam ništa protiv, dapače, kolegama iz oporbe čestitam, jer oni imaju pravo i ne osporavam ni vama, dakle, pokretati inicijative, to je poslovničko pravo i demokratsko pravo, ali ja govorim o jednoj parlamentarnoj većini koja već šest godina stvara neuralgiju, najmanje šest godina, a mislim i više i ja vas pozivam, dakle, da se urazumite, da jedanput sjednete da, što sam rekao na početku, kolega Zvizdiću što niste to potpisali sa kolegama koji sjede s Vama za stolom, tu inicijativu. Što to niste kroz Vijeća ministara? Što to niste
Vrijeme, gospodine Lovrinoviću.
dakle, da funkcioniramo kao parlamentarna većina, da nam gospodin Nikšić ne kaže, šta to vi radite. I naravno da onda, naravno da onda više se ne znam ovdje ni tko pije, ni tko plaća. Ja takvu vrstu odgovornosti neću snositi, ja ću svoje mišljenje ovdje iznositi, nekad mišljenje i kluba, ovaj put sam rekao svoje, a još ću se u nastavku točaka, koje su također inicijative, koje su apsolutno po Poslovniku, imaju ljudi pravo, dakle govoriti, ali je ovo stvarno prevršilo svaku mjeru. Ja vas pozivam da budemo parlamentarna većina, da kreiramo politički život ovog Doma i uopće u Bosni i Hercegovini, vi dobro znate da bez dogovora sa parlamentarnom većinom teško šta može proći ono što je bitno za ovu državu, pa...
Isteklo Vam je vrijeme, gospodine Lovrinoviću odavno. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Aida Baručija.
Hvala predsjedavajući. Dakle, ovo je bilo kršenje člana 77. nismo mi dužni bili slušati probleme koje imaju vladajuće političke opcije. Ovo je, dakle, priča o nečemu što nije u skladu s dnevnim redom, 35 vaše probleme u koaliciji i u vašoj, možete riješiti na neki drugi način, nekom drugom mjestu, a ne ovdje gdje mi svi to moramo slušati. Dakle, jeste parlamentarna većina, napravite sastanak, okrugli sto, dogovorite se, a mi zaista ne moramo, ne trebamo i nećemo ovo slušati.
Hvala. Povreda Poslovnika, gospodin Dragan Mektić.
Hvala predsjedavajući. Povreda Poslovnika odnosi sa na Vas, poštovani predsjedavajući, kad ste rekli da članovi Savjeta ministara ne moraju prisustvovati sjednicama. Član 186. kaže – Dom i njegove komisije obavještavaju Savjet ministara BiH o terminima održavanja svojih sjednica kako bi predstavnici Savjeta ministara BiH učestvovali na tim sjednicama. Pa ne piše valjda kako ne bi učestvovali da ih obavještavamo, pema tome, dakle, u obavezi su da učestvuju i samo da ilustriram, za primjer uzmite Narodnu skupštinu Republike Srpske, pa vidite da li prisustvuju ministri, uzmite Parlament Federacije BiH da učestvuju, uzmite svaki lokalni parlament pa ćete vidjeti da izvršni dio, načelnici odjeljenja itd. prisustvuju, samo ovdje ne moraju da prisustvuju. I to je još jedan dokaz da članovi Savjeta ministara namjerno derogiraju ovaj Parlament.
Dobro, nisu isti poslovnici, a ovo što ste Vi upozoravali, evo Kolegij će oko toga obaviti raspravu i dati tumačenje svoje. Hvala. Nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda, Jasmin Emrić.
Upravo tako predsjedavajući, želim ukazati na nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda. Kolega Lovrinović je svoju cijelu diskusiju potrošio na odnose između HDZ-a i SDA, na njihovu međustranačku suradnju, nesuradnju, na probleme koje imaju u funkcioniranju i na probleme koje ima u funkcioniranju postojeća većina u ovom uvaženom Domu i na probleme koji su u Vijeću ministara, ali to nije trebalo iznijeti pod ovom tačkom dnevnog reda, niti u jednom dijelu se kolega Lovrinović nije osvrnuo na Prijedlog zakona o dopuni Zakona o PDV-u, što je tačka dnevnog reda. Prema tome, ubuduće ako se želi i ako se treba raspravljati o odnosima SDA, HDZ-a ili bilo kojih drugih političkih subjekata u većini, o nefunkcioniranju većine, neradu, neradu Kolegija, nepravovremenom djelovanju, nepravovremenom predlaganju odluka, onda dajte kandidirajte tačku dnevnog reda, pa ćemo otvoriti taj očigledni nerad i nepostojanje volje da se postigne bilo kakva politička suglasnost oko najvažnijih pitanja u BiH. Sve materijale koje smo dobili od Vijeća ministara, oni kasen, Kolegij nije uopće reagirao na ovu epidemiju koja je u BiH, na svu sreću, stavljena pod kontrolu i već lagano popuštaju mjere i nadamo se da ćemo izaći iz ove epidemije s minimalnim posljedicama. Ali vi ničim niste doprinijeli da se na ovakav način ova epidemija završava, svi su zakoni zakasnili, svi skoro. Sada se bavimo posljedicama i radimo nešto što liči na neke mjere, ali susjedi i regija su davno prošli sve ove procedure koje mi tek sada imamo na dnevnom redu i vi sada nas maltretirate odnosima SDA, HDZ-a, SNSD-a i 36 vladajuće koalicije. To vi raspravite na sjednicama – imate li vi sjednice? Valjda imate, pa sastanite se i pričajte o tome i dajte usaglasite se ako ste većina nastupajte tako i neka Vijeće ministara počne da radi. Pa vidite da mi ništa u ovoj godini nismo uradili, prolaze dani, prolaze mjeseci nema rezultata gospodo, građani su ogorčeni i traže od nas da otvaramo diskusije na važne teme, a vi nama o odnosima unutar HDZ-a, SDA itd. itd. Molim Vas, predsjedavajući, upozorite zastupnike koji se ne pridržavaju dnevnog reda.
Hvala. Upozoravam, čini mi se i više, kao što bi mogao upozoriti i Vas da ste i Vi sad bili van okvira dnevnog reda, ali dobro. Ispravka krivog navoda, Adil Osmanović. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo pošto je kolega Lovrinović na neki način direktno ovdje se obratio Stranci demokratske akcije, da kažem nekoliko riječi. Da, mi jesmo u koaliciji, zajedno smo izglasali ovaj saziv Vijeća ministara, ali ne možemo pobjeći od toga, evo čekali smo nekih 100 dana, ne možemo čekati od toga, bježati od toga da ovdje potvrdimo da saziv ministara vrlo sporo radi u pogledu prijedloga zakona koje treba dostaviti Parlamentanoj skupštini BiH. Nažalost, Odluka Ustavnog suda BiH o državnoj svojini, SNSD je javno izašao sa zaključkom da neće raditi niti u Vijeću ministara, niti u Parlamentarnoj skupštini BiH kad su u pitanju donošenje odluka. Mi ne možemo čekati i ne smijemo čekati, u obavezi smo da pokrećemo određene inicijative, određene zakone i naravno da radimo sa onima koji su spremni da rade na donošenju takvih zakona koji će poboljšati stanje kako običnog građanina, tako i stanje u privredi. S te strane je i ovaj zahtjev poslanika Denisa Zvizdića u pogledu dopune Zakona o PDV-u je u tom pravcu, voljeli bismo da je to došlo od Vijeća ministara, od resornog ministarstva, ali pošto to nije došlo mi smo u obavezi da te stvari pokrenemo. Prema tome, na nama je i na vama da našim inicijativama, našim argumentiranim kritikama aktuelnog saziva Vijeća ministara pokrenemo ga iz, ja bih rekao, neke vrste polusna, da počne ozbiljnije raditi, jer nedopustivo je da u ovakvoj situaciji pandemije mi danas ovdje nemamo bar ovoliki, da kažemo ovdje, depo ili predmeta, izmjena i dopuna zakona koji će dati odgovor na ovakvu pandemiju. Mi nemamo ništa i ja pozdravljam ove inicijative koje dolaze od poslanika i SDA će podržati svaku onu inicijativu koja je dobra, da li dolazila od pozicije ili od opozicije. Hvala.
Hvala. Denis Zvizdić, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Javio sam se jer primjećujem jednu tendenciju vrlo interesantnu i mislim da sa istom treba odmah prestati, a to je da bez obzira o kojoj temi se govori, da je fokus napada budu i 37 postanu Bošnjaci. Dakle, o kojoj, mi pričamo o ekonomiji fokus napada su Bošnjaci i SDA, pričamo o kulturi, pričamo o zdravstvu, pričamo o školstvu, pričamo o odlasku na Mars, odjednom su fokus Bošnjaci i SDA, to je stvar koja mora prestati. Prema tome, moja ispravka krivog navoda odnosi se na mog uvaženoga kolegu gospodina Lovrinovića, kojem želim da kažem da su Bošnjaci bez obzira na ideološku ili političku pripadnost uvijek i bez izuzetka bili za cjelovitu i samostalnu Bosnu i Hercegovinu, da je riječ o narodu sa izrazitim karakteristikama državotvorne svijesti i o narodu koji je bez obzira na višedecenijsko osporavanje naše nacionalne samobitnosti na veoma teške periode u zadnjih 150 godina, kad smo bili izloženi brojnim genocidima, brojnim zločinima, osporavanju naše nacionalne i kulturne svijesti i samobitnosti, nikada, nikada se unutar bošnjačkoga naroda nije pojavio politički ili bilo koji drugi pokret ili projekat koji nije podrazumijevao cjelovitu, multikulturnu, višenacionalnu, jednakopravnu državu Bosnu i Hercegovinu. Tako je bilo i na kraju 19. stoljeća, na početku 20. stoljeća, na sredini 20. stoljeća i na kraju 20. stoljeća, tako je i sada. Floskula koju ste kazali, koju često mnogi ponavljaju, o unitarnoj Bosni i Hercegovini je ustvari kukavičije jaje koje se pokušava podmetnuti Bošnjacima. Za tu floskulu i za tu tvrdnju nemate niti jedan jedini argument. Dakle, Bosna i Hercegovina je prosta, decentralizirana država na čiju su saglasnost u Dejtonskom mirovnom sporazumu dali saglasnost i Bošnjaci i odgovorno tvrdim, naravno ne želim da poreknem pravo svim drugima da su upravo Bošnjaci maksimalno, da ne kažem najviše, zainteresirani za jaku, za stabilnu, za multikulturnu, za demokratsku i za evropsku Bosnu i Hercegovinu. To su ciljevi i odrednice u svim strategijama i svim programima, u svim političkim partijama bez obzira na njihovo ideološko opredjeljenje u kojima dominantnu većinu ili dio članstva čine Bošnjaci kao ravnopravan, politički narod u Bosni i Hercegovini. Stoljećima to nismo bili, decenijama, mi smo ravnopravan politički narod, molim vas da to svi primite k znanju i ne može se bez Bošnjaka kao političkoga faktora i naroda ništa donositi i više raditi u ovoj državi kao što je to bilo u nekim decenijama u prošlom stoljeću. Što se tiče SDA, mi smo vrlo stabilan dio demokratske i parlamentarne većine za one projekte koji znače jačanje države Bosne i Hercegovine i ove karakteristike države o kojoj sam pričao, višenacionalne, demokratske, građanske, evropske, stabilne, demokratske i ekonomski prosperitetne. A kada kažete da pustimo Vijeću ministara da radi svoj posao, pa ko mu to brani? Evo SDA i ja govorim sada u ime mog kolege, šefa Kluba, mi ćemo glasati danas za svaki zakon koji je predložilo Vijeće ministara, a koji se tiče sanacije ekonomskih posljedica korona virusa. Koliko ima takvih zakona među 60 tačaka dnevnog reda?
Vrijeme.
Dakle, glasat ćemo za sve, izvinjavam se predsjedavajući, završavam, glasat ćemo za sve što predloži Vijeće ministara. Evo, čekamo da predloži Vijeće ministara, a do tada pokušavamo i kroz moj Zakon da pomognemo i da napravimo mali iskorak u momentu kada je potreban privredi Bosne i Hercegovine, da ojačamo privredne tokove i da sačuvamo radna mjesta. I nemojte skretati svaki put sve teme na SDA i na Bošnjake. Zaista je dosta više sa tim.
38 Ne može se bez nijednog naroda konstitutivnog u BiH ništa riješiti, a ne samo bez Bošnjaka, ali ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] i ovo što ja kažem je van okvira dnevnog reda, kao što je i zamjenik predsjedavajućeg veći dio rasprave bio van dnevnog reda. Molim vas da vratimo u okvire dnevnog reda. Riječ ima Nenad Stevandić, ispravka krivog navoda.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Moram da preformulišem nakon diskusije zamjenika predsjedavajućeg, gospodina Zvizdića, ali pe nego što to preformulišem, da se zahvalim gospodinu Mektiću što je napokon pohvalio Narodnu skupštinu Republike Srpske. Ovo što je rekao kolega Zvizdić ne može se odnositi na jedan narod, može se odnositi na SDA koji je dobio većinski paket da predstavlja bošnjački narod, kao što je u ovom mandatu to dobio SNSD ili HDZ ili tako dalje. Mislim da ta generalizacija, niko nije ovdje govorio o bošnjačkom narodu, govorilo se o odnosu između partija i bila ja, da kažemo, relacija između SDA i ostalih koji su ... niko nije spominjao bošnjački narod, ni istorijske, ni davao nikakve druge kvalifikacije, tako da Vaša reakcija vjerovatno ima neki drugi plan ili smisao. Ali ako se referišem na to što je bilo priča o međupartijskim odnosima sa SDA, znači nositi tu vrstu odgovornosti znači nositi i, kako bih rekao, teret posljedica. Vi ste zajedno sa SNSD-om sa kojim smo u koaliciji ja, Ujedinjena Srpska, Socijalistička partija i DNS potpisali sporazum i HDZ-om sa druge strane i SBB-om napravili Vijeće ministara, ali u odnosu na te partnere vi ste napravili sebi kolateralne skupštinske većine. Kad vam zatreba CIK da onesposobite SNSD vi ćete upotrijebiti podršku kolega iz SDS-a i PDP-a i daćete njima da stave partijske članove u CIK, a onda ćete sa druge strane očekivati da nastavite korektan, ovaj, ovaj kako se zove ovaj, korektnu saradnju sa onima sa kojima ste izabrali Savjet ministara. To nije problem bošnjačkog naroda nego metodologije rada SDA. Onda ćete imati kompromis da se, ne znam, jedna služba gdje imamo problem s jednom diplomom veže za drugu službu gdje nemamo problem s nijednom diplomom i tražićete paket. Onda ćete opet kada budete izglasavali ovo što je kolega Zvizdić, ovaj kako se zove, danas predložio, zašto ima legitimno pravo, ja to ne sporim, rekao sam samo da to ima problema sa zakonom i sa budućom raspodjelom sredstava od PDV-a, opet ćete ići na ovu CIK koaliciju i poslužićete se, kako se zove, glasovima PDP-a i SDS-a. To je problem funkcionisanja SDA i morate vidjeti i vlastitu odgovornost u tome zašto ovaj kabinet Savjeta ministara ne može da funkcioniše, jer vi ste tu, kako bi rekao, držali najviše konaca, jednako čekajući da se on formira, uslovljavajući sa formiranjem Vlade Federacije, čekajući da vi poravnate odnose i postanete jači u Tuzlanskom i ovome kako se zove Sarajevskom kantonu, znači mi smo taoci toga i nema tu nikakve primjedbe koja bi se odnosila na Bošnjake ili na bilo koji drugi narod. Mi smo taoci tih odnosa i vi, molim vas, preklinjem vas, raskrstite sa tom vrstom dvostrukih aršina i politike pravljenja rezervnih skupštinskih većina po pitanju koje vama u tom 39 momentu odgovara. Tako bi i mogao da funkcioniše Savjet ministara i ne bismo imali ovakve intervencije. Hvala lijepo.
Hvala gospodinu Stevandiću. Ispravka krivog navoda, Zukan Helez. Gospodine Helez izvolite.
Hvala Vam lijepo, predsjedavajući. Uvaženi dopredsjedavajući, dame i gospodo zastupnici, predstavnici Vijeća ministara, ne znam da li ima ko, predstavnici medija. Predsjedavajući, ja bi se želio Vama izvinut zato što moja diskusija neće bit u potpunosti sa tačkom dnevnog reda, ali moram jer upravo hoću da upozorim da su prethodnici skrenuli od dnevnog reda i to po starom oprobanom receptu, bliže se općinski izbori i bilo koja tačka da je dnevnog reda. Gospodine Zvizdiću, pa Vi ste izjednačili SDA i Bošnjake. Pa znate li Vi šta ste uradili? Bošnjaci su daleko nešto više, svetije od SDA i ne možete to nikad izjednačavati. SDA dobije kad maksimalno dobije 15% od ukupnog broja Bošnjaka i nemojte to više nikad raditi. To bi značilo da sve one afere, afera Zukić, afera Čaušević, afera Sarajlić, afera Solak, da to sve nekako pripišete Bošnjacima, ne to rade pojedinci koji su iz određenih stranaka i svima je zajednički imenitelj tim, koji su u tim aferama jedna stanka, Vi to dobro znate i sramotno je da danas izjednačite bilo koju stranku sa bilo kojim narodom. Vi znate ko to radi, posebno ste me Vi iznenadili. Također gospodin Lovrinović, pa ima li ovdje, ko je ovdje pozicija zna li se? Dogovorili ste SNSD sa svojim partnerima, SDA sa svojim partnerima, HDZ sa svojim partnerima, kako volite reći tri reprezentacije. I sad je samo Vijeće ministara pozicija, a svi su ostali opozicija. Pa vi treba da odgovorite narodu kao pozicija, vi treba da odgovorite šta ste uradili, a ne neko je rekao, ovdje Vijeće ministara treba nama svima da odgovara. Treba kao izvršna vlast, ali ne može se to više tolerisati da će, ja mislim da ćete vi svaku sjednicu do kraja, do izbora pretvoriti u međustranačke, međunacionalne sukobe. Nešto kao sad Zvizdić ne da Bošnjake, a ovaj Lovrinović ne da Hrvate itd. Neće se zaboraviti afera Solak, evo danas dok mi sjedimo ovdje ponovo Tužilaštvo istražuje, svi ste pročitali, skoro svi portali su objavili, umješanost Novalića i Džindića, premijera Vlade Federacije i ministra, u nečasne radnje sa firmom Pretis.
Gospodine Helez.
Ja Vas molim, predsjedavajući, nemojte nikom dozvoliti, prekinite ako ode sa dnevnog reda i ovo je sve u svrhu, ja sam se izvinuo na početku, ali nemojte, pa nismo maloumni ovdje, uvijek ista priča kad se približe izbori neko napada Bošnjake, neko napada Hrvate. Najviše su, gospodine Zvizdiću, ugroženi Bošnjaci od SDA i Hrvati od HDZ-a, otjerali ste na stotine hiljada omladine, pa vi ste 30 godina na vlasti. Snosi dio odgovornosti i SDP, ali kad ste tako, ovaj, 40
Gospodine Helez, isteklo Vam je vrijeme i niste u okviru dnevnog reda, gospodine Helez.
ulazite u zaštitu Bošnjaka, onda i recite sve što niste uradili kako treba. Ponavljam, neće se zaboraviti afera Čaušević, Solak i sve ostale. Hvala lijepo.
Dame i gospodo procjenjujem da je rasprava u poslednje, poslije pauze naročito, potpuno van dnevnog reda. Pozivam sve narodne poslanike da se vrate u okvire dnevnog reda, ali poslije pauze. Pauza do 15:15 sati. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Dame i gospodo samo obavještenje neko oko rasprave koju smo vodili. U pauzi sam imao kritika i to baš od onih koji su često se javljali neprimjereno ovdje da previše puštam demokratiju u Parlamentu. Ja nisam mislio tako, ali moram reći i upozoravao sam u toku rada, da su, da je većina učesnika u raspravi prekoračila vrijeme. Obavještavam vas da ću one koji prekorače vrijeme morati isključiti. Molim vas kao narodne poslanike da se držite dnevnog reda, što je Poslovnikom takođe regulisano, da ne bismo morali i na to intervenisati. Mislio sam da ćemo prije pauze završiti bar ovu tačku dnevnog reda, nažalost nismo uspjeli. Kad završimo ovu tačku dnevnog reda moramo reći da ćemo raditi skoro čitavu sedmicu da bismo svršili ovaj dnevni red. Raditi čitavu sedmicu znači, radimo večeras do 18:00 časova, radimo sutra ujutru od 9:30, pa opet do 18:00 časova, sa pauzom u neko vrijeme, kako bismo odgovorno završili svoj rad. Do kraja ove tačke dnevnog reda imamo jednu redovnu diskusiju prijavljenu i gospodina Lovrinovića za krivi navod. Izvolite tačno u skladu sa vremenom koje imate gospodine Lovrinoviću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Nastojaću da ispoštujem to što ste rekli. Dakle, krenuo bih redom, nekoliko kolega je interveniralo na moju diskusiju, pa gospođa Baručija je rekla da, i nije samo ona, da je to nešto naše međustranačko, da ne znam ni ja, parlamentarna većina. Ja smatram da i te kako to ima veze sa točkom dnevnoga reda, jer je ona predložena od koga je i predložena i način na koji se to radi upravo izazove ovako, ovakvu vrstu rada, rasprava i u dijelu koji se odnosi na dnevni red, a i u dijelu merituma kad odlučujemo i raspravljamo o samom predmetu. Tako da, ovaj, da ne znam zašto to nije u svezi sa dnevnim redom. Prije svega, podsjetiću vas da je 41 nekoliko kolega koji su iz realnog sektora ovdje, evo da ne navodim njihova imena, da ne zlorabim to, rekli su da ovo samo su onako mjere koje mogu možda privremeno nešto malo pomoći, a da jednostavno to nije rješenje za spas gospodarstva i evo onda znači imamo od kolega koji se tim bave suprotno mišljenje. Kolega Emrić je rekao isto nešto slično tako i eto držao je i on otprilike takvo mi predavanje, a podsjetiću ga da je podržao da točka dnevnog reda bude ovakva kakva jeste i onda je sam rekao da to uopće ne valja, da ne može podnijeti amandmane, pa sad te, tu priču pokušava riješiti zaključkom, što ne može. Gospodin Osmanović kaže, radiće tako kako će raditi, pa sa onima s kojim mogu nešto napraviti, pa ok, onda napravite sa njima i parlamentranu većinu nemam ništa protiv, ali mi ćemo se znati organizirati za tako šta. Gospodin Zvizdić je govorio da, dakle, na tragu mog nastupa, o Bosni i o bošnjaštu, ja to nisam, dakle, Bošnjake spominjao, spominjao sam konkretno SDA. Dakle, i mi smo za cjelovitu Bosnu jedinstvenu, a mnogo toga smo i potpisivali, mnogo toga sam nešto i rekao u toj riječi i očekivao sam da skupa radimo, ali evo zato kažem stalno nešto čekamo i nikad dočekati Godoa. Hvala lijepo.
Isteklo vrijeme. Hvala. Redovna diskusija, gospodin Predrag Kojović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući i pozdravljam sve prisutne. Iskreno ova današnja, dosadašnji tok diskusije je jedna od onih stvari za koju čovjek zna da postoje, al' svaki put kad se suoči s njima opet se iznenadi, kako bi rekao, i ne zna šta da radi i da priča o ulozi Parlamenta kao najvišeg zakonodavnog tijela i njegove nadređenosti svim drugim, uključujući i Vijeća ministara. Najbolje je to sumirano, je li, u poznatoj engleskoj izreci da parlament može sve osim imati djecu. I ovaj Parlament države Bosne i Hercegovine je upravo, kako bih rekao, to mjesto gdje se sve mora razgovarati. Takođe o prirodi poreza, da je parlament zapravo uspostavljen istorijski kako ne bi kralj, nego parlament, predstavnici naroda određivali šta će se i koliko plaćati, to je arhaična najstarija definicija, kako bi rekao, razloga postojanja parlamenta i poreza. Ali da se, ne bih slijedio svoje prethodnike i govorio van teme, vratiću se i biću vrlo kratak. Ekonomska kriza koja je već počela i koja će uslijediti nakon epidemije korona virusa se ne može porediti ni sa jednom drugom krizom, koje su sve i 2008. i '29. bile takozvanog finansijskog karaktera, ona je specifična, radi se o istovremenom padu potražnje i ponude. Ovo govorim iz sledećeg razloga, mi više ne možemo uticati na dubinu ekonomske krize koja će nas pogoditi, vrijeme kada smo mogli uticati na to je prošlo i u tom periodu nismo uradili ništa, odnosno nismo uradili ništa od onoga što je bilo potrebno i od onoga što su uradile druge države. Ali koliko dugo će trajati ova recesija to zavisi isključivo od nas i od poteza narednih koje ćemo poteći u narednom pariodu. Dvije su varijabile tu najvažnije, iznos novca i brzina djelovanja. Nesporno je da ćemo izgubiti negdje oko 10% bruto društvenog proizvoda, znači negdje oko nešto malo više od tri milijarde maraka, nemamo alatke štampanja novca i mjenjanja kursa naše konvertibilne marke, jedino se možemo zaduživati i zato je jako važno da ne pravimo greške. I zato mi je danas posebno nevjerovatno da niko iz Vijeća ministara, odnosno da svi kompletno Vijeće ministara nije na neki način prisutno ovdje 42 i to ne u ulozi slušača naših prijedloga, nego u ulozi predlagača. Ovo sve što mi predlažemo je trebalo doći zapravo iz Vijeća ministara i to jako, jako davno. Mjera koja se predlaže, pomjeranje roka za plaćanje PDV-a, je nesumnjivo skromnih ekonomskih efekata. Sasvim je sigurno da ona će praktično pomoći u, kako bi reko, u trenutnom preživljavanju nekim firmama za koje je kolega ispravno utvrdio da su očigledno u velikom problemu ako ih, ako im tih dvadeset dana znači nešto, ali bilo bi jako važno spasiti u ovom trenutku ono što se može spasiti, pa ako nekome pomjeranje roka može omogućiti da nastavi svoje poslovanje i sačuva radna mjesta, ja sam apsolutno za to da se to uradi u najbržem mogućem vremenu. Kad kažem da neće imati nikakav ekonomski efekat, isto tako mislim i o prijedlozima koji slijede ovdje, oni nemaju značajan ekonomski efekat, ali imaju izuzetno veliku važnost u simboličkom smislu da pokažu spemnost onih koji troše poreski novac i koji stvaraju vrijednost i uplaćuju poreze i spremnost nas koji trošimo novac tih ljudi da se brinemo o njima i da im pokažemo da se želimo brinuti o njima. Zbog toga će naš klub podržati, kao što je podržao i skraćenu proceduru, hitnu proceduru, naš klub će podržati, naravno, i ovaj Prijedog zakona, iako smatramo da treba u najskorije vrijeme tražiti trajno rješenje koje će biti na ovom tragu, ali ići još dalje, jer ne mislimo da ovaj prijedlog ide dovoljno daleko. Potpuno je logično, kao što i svako od nas u svom životu to praktikuje, da se isplata ili naplata poreza vrši kada se završi posao koji se oporezuje i to je nešto na čemu ćemo insistirati. Hvala.
Hvala. Gospodine Jasmin Emrić, ispravka krivog navoda.
Pa samo da pojasnim ovaj navod kolege Lovrinovića. Ja sam glasao i podržavam zahtjev da se predloženi Zakon razmatra po hitnom postupku, to nema ništa sporno, također imao sam i kritični osvrt i predložio zaključak, jer smatram da predloženi Zakon samo privremeno rješava ovu mjeru, a težnja je da se to trajno uredi, odnosno bez ograničenja, jer ovaj Zakon se odnosi na rok od 90 dana primjene Zakona u smislu podnošenja prijave PDV-a do zadnjeg radnog dana u mjesecu. A ako Vijeće ministara ispoštuje, ustvari ako usvojimo zaključak koji sam ja predložio i Vijeće ministara ispoštuje rok od 90 dana koji sam ja također predložio, onda bi mogli usvojiti zakon kojim bi se nastavio kontinuitet primjene ove mjere, odnosno da ova mjera nema više privremeni karakter nego da ona bude bez ograničenja i da se istom omogući podnošenje prijave PDV-a do kraja mjeseca. Hvala.
Hvala Vama. Nema gospodina Mektića, koji je primjedbu imao na prisustvo članova Savjeta ministara, tu je predsjedavajući, kao što je i bio čitavo jutro, samo ga nije bilo u onom momentu i još ministara. Niko ni ne traži sada da se obrati. Zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o porezu na dodatnu vrijednost po hitnom postupku. 43 Tačka, prelazimo na tačku šest, Ad. 6. Zahtjev poslanika Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o vanrednim mjerama štednje u institucijama Bosne i Hercegovine usljed pandemije COVID-19 po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1-734-1/20 od 28.04.2020. godine Prijedlog zakona sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku ste dobili, Zakonodavni sektor dostavio je Mišljenje. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak, molim vas, za hitni postupak. Gospodine Arnaut izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ovim Zakonom se radi posljedica izazvanih korona virus pandemijom uvode najradikalnije mjere štednje u institucijama BiH od Dejtona do danas. Predloženo je da se sve uštede usmjeravaju u poseban fond za borbu protiv korona virusa i za sve zaposlene se ukida regres za godišnji odmor, jubilarne nagrade, stručno usavršavanje, a za sve izabrane i imenovane zvaničnike i savjetnike ukidaju se stimulacije, topli obrok, prekovremeni rad, odvojeni život, dnevnice, prevoz, otpremnine. Ukidaju se tjelohranitelji za sve osim za članove Predsjedništva, predsjedavajućeg Vijeća ministara, kao i predsjednika Suda BiH i glavnog tužioca BiH i još puno ograničenja o kojima ću podrobnije govoriti ukoliko dođe do rasprave o tekstu Zakona. Ovaj prijedlog je dostavljen još 30. marta u proceduru, na samom početku pandemije i u trenutku kada privrednici još uvijek nisu počeli osjećati negativne ekonomske posljedice. Podsjećam, da su ugostiteljski objekti u tom trenutku bili zatvoreni tek 12 dana, a tržni centri tek 10 dana, a male prodavnice tek jednu sedmicu i to ne ostavlja sumnju da je ovaj Zakon u proceduru upućen u pravom trenutku. Reakcija Kolegija međutim nije pratila interese privrednika, niti građana ove zemlje, Kolegij ne samo da nije odma samoinicijativno zakazao sjednicu da o ovome odma raspravljamo, naprotiv Kolegij je odbio i zahtjev Kluba Naša stranka – Nezavisni blok da se sazove hitna sjednica i da se Zakon usvoji još prošlog mjeseca. I iako se iz svega ovoga očito radi o zakonu visokog stepena hitnosti, zato vrijeme funkcioneri u BiH su i pored nezasjedanja Parlamenta i pored telefonskih sjednica Vijeća ministara i pored svih ograničenja i policijskih represivnih mjera, kojima su za to vrijeme bili izloženi građani ove zemlje, koristili reprezentaciju, službene telefone, čuvali su ih tjelohranitelji i vozali u limuzinama sa rotacijama. I ko je sad to platio, iako se radi o zakonu visokog stepena hitnosti? Pa platila je i onako posrnula privreda i onako finansijski destkovani građani BiH. Naime, juče je objavljeno da je samo u Kantonu Sarajevo naplaćeno blizu milion maraka prekršajnih kazni od građana zato što nisu nosili maske na zraku, prljave rukavice, što su bračni parovi hodali po ulicama sa manje od metar i po razlike i slično. A za to vrijeme funkcioneri su čak i u ovom rastoranu u Parlamentarnoj skupštini BiH, kad su svi restorani u zemlji bili zatvoreni, jeli vjerovatno na reprezentaciju. I s tim u vezi ja podcrtavam i radi medija, radi šire javnosti da je restoran Parlamentarne skupštine BiH u ovom trenutku otvoren, radi za poslanike, a nema ni baštu ni terasu i to je sramota, jer vrlo dobro znamo da je dozvoljeno samo onim koji imaju baštu i terasu da rade, a ovaj ovdje radi i poslanici u njemu jedu kršeći sve mjere. 44 Zakon je zato još uvijek hitan i pored dva mjeseca koja su bačena u vjetar. Ove privilegije treba ukinuti danas i ova sredstva treba odma preusmjeriti u borbu protiv pandemije i nema razloga da se jedan dodatni dan izgubi, kao što nema razloga za korištenje ovih privilegija barem tokom ostatka ove godine. Hvala vam.
Hvala gospodinu Arnautu. Otvaram raspravu o postupku, molim vas ne naglašavam to slučajno, kod prošle tačke dnevnog reda su većina vodila raspravu o zakonu kad je u pitanju hitni postupak. Imaćemo priliku kad ako usvojimo hitni postupak da vodimo raspravu o zakonu. Otvaram raspravu. Izvolite. Molim vas vratite ovo na, nismo dogovorili da još glasamo, možda se još neko javi. Niko se nije javio za raspravu. Zaključujem raspravu o hitnom postupku i izjašnjavamo se o hitnom postupku. Sada pripremite glasanje. Za 22, protiv 11, uzdržan 1. Iz Federacije – 18 za, iz Republike Srpske – 4, protiv 5, 6. Ima opšta većina, nema entitetska većina. Nema saglasnosti u Kolegiju da odmah sad radimo, naknadno ćemo se izjašnjavati o hitnom postupku. Nije, dakle nemamo odluku, idemo na skraćeni postupak ili čekamo naredno usaglašavanje za hitni postupak, ja ....
/nije uključen mikrofon/
Dobro, Predstavnički dom nije usvojio hitni postupak, ostaje u drugom krugu da se izjašnjavamo o potrebni hitnog postupka zbog toga što nije bilo entitetske većine. Idemo na tačku sedam, Ad. 7. Zahjev poslanika Predraga Kojovića, Mirjane Marinković Lepić, Aide Baručije i Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1- 752/20 od 02.04.2020. godine Takođe ste dobili Zakon, Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora. Otvaram raspravu o hitnom postupku. Izvolite. 45 Narodni poslanik Aida Baručija, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Ovaj naš marljivi klub je djelovao promptno u skladu sa situacijom u kojoj se naša država našla, te naravno i njeni građani. U proteklom periodu smo uputili nekoliko prijedloga izmjene i dopune zakona koje nam svakako i Poslovnik dozvoljava. Jedan od prijedloga je i Zakon o dopuni Zakona o akcizama, zadovoljava odredbe Poslovnika o hitnom postupku. Ono što mogu reći da je on, dakle, upućen u proceduru 02.04. tada, 02.04. je zaista bilo hitno da se donese ovakav jedan zakon jel' je bila nestašica dezinfekcionog sredstva. Ono što se sad desilo na današnji datum, je da je potražnja, odnosno potrošnja dezinfekcionog sredstva na današnji dan još i više povećana, jer popuštanjem mjera došlo je, popuštanjem mjera i preporuka Zavoda zdravstvenog osiguranja da se u svim objektima, čekaonicama, ordinacijama, u sredstvima javnog prevoza poveća, dakle, potrošnja dezinfekcionog sredstva za dezinfekciju ruku, površina, čekaonica i svega onoga što dolazi u dodir s klijentima, pacijentima itd. To je jedan od razloga zbog kojeg bih trebali, dakle, da donesemo, odnosno usvojimo ovaj hitni postupak ovog Prijedloga zakona. Hvala.
Hvala. Otvaram raspravu, takođe dakle o hitnom postupku, a poslije rasprava o Zakonu. Izvolite. Niko se ne javlja, zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o zahtjevu za hitni postupak. Pripremite za glasanje. Hoćete ponoviti, molim vas. Glasajte. 35 glasalo – 22 za, 10 protiv. Ima opšta većina, nema entitetska većina iz Republike Srpske. Konstatujem [[zajednička diskusija]] Dobro, ima zahtjev još jednom da se ponovi, jesam dobro čuo? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala predsjedavajući, ja ću kratko. Jedna od posljedica globalne pandemije korona virusa je nestašica dezinfekcionih sredstava na našem tržištu, Evropska unija je zabranila prodaju biocida i drugih sirovina koje koriste naši domaći proizvođači u proizvodnji dezinfekcionih sredstava, čime im je otežala poslovanje, a građane dovela u situaciju da nemaju mogućnost da nabave dezinfekciona sredstva. Obzirom da je jedino moguće u Evropskoj uniji naći, odnosno nabaviti, kupiti veće količine alkohola uz manji dio moguće nabavke na domaćem tržištu ukidanjem, naplaćivanjem akciza u 2020. godini na alkohole pod tarifnim brojem navedenim u ovom prijedlogu koji se koriste za izradu dezinfekcionih sredstava bi u konačnici efikasno i efektivno pomogli domaćim proizvođačima, a građanima omogućili potrebne količine dezinfekcionih sredstava po nižim prodajnim cijenama. Već sam navela u uvodnom govoru da je popuštanjem mjera potrošnja dezinfekcionih sredstava povećana, jer se u preporukama Zavoda zdravstvenog osiguranja da se u svim objektima, čekaonicama, ordinacijama, vrtićima, sredstvima javnog prevoza, dakle, poveća upotreba dezinfekcionog sredstva. Mogu vam samo navesti primjer jedne stomatološke ordinacije gdje u čekaonici, dakle, mora postojati dezinfekciono sredstvo gdje će pacijen očistiti ruke i nakon pacijenta se dezinficirati sve površine koje su došle u dodir s pacijentom. U ordinaciji, dakle, ljekar prije nego što stavi rukavice mora očistiti, dezinficirati ruke ... pa onda poslije skidanja rukavica, onda prostor gdje je pacijent boravio. Dakle, povećana je potrošnja dezinfekcionog sredstva i to je jedan od razloga zbog kojeg bismo trebali usvojiti ovaj Zakon da olakšamo našim proizvođačima proizvodnju, a da našim građanima omogućimo nabavku ovog jako bitnog sredstva. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Šemsudin Mehmedović, diskusija.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo zastupnici, evo želim da potaknem kolegice i kolege da je ova, ovo zakonsko rješenje veoma važno za BiH, odnosno za privredu BiH, prvenstveno govorim o hemijskoj industriji koja ima temeljni, temeljnu sirovinu to je etilni alkohol. Ova priča je dugo u Parlamentu i u Vijeću ministara i inače u BiH, nažalost zbog uticaja raznih lobija nikad ovako jedno zakonsko rješenje nije dobilo, nije ugledalo svjetlo dana. Zbog toga bi ja danas zamolio kolegice i kolege da zbog olakšanja prvenstveno privredi u hemijskoj industriji, da ovo usvojimo iz sledećeg razloga, denaturisani alkohol kako se zove, to je alkohol koji se ne može koristiti za konzumaciju ljudsku i on zapravo nije poznat u istoriji da je neko bilo kakvim tehnološkim procesom vratio ga nazad da bude kao osnovna sirovina za proizvodnju alkoholnih pića. A da bi uvezli, recimo, 48 hiljada litara denaturisanog alkohola treba obaveze što kroz akcizu, što kroz ostala davanja i poreze državi dati negdje oko 900 hiljada maraka. E pa sad zamislite kako je bilo kojem privrednom subjektu obezbijediti 900 hiljada maraka samo za jednu, za jedan uvoz od 48 hiljada litara denaturisanog alkohola, a to je osnovna sirovina za hemijsku industriju. 47 Prema tome, ja vas molim da imate na umu da u Srbiji takođe je ta odreba kojom je denaturisani alkohol potpuno oslobođen, znači, plaćanja bilo kakvih poreza na uvoz, takođe u Republici Hrvatskoj i ono što je veoma važno, a mi se stalno vadimo na to da, da je Evropska unija nama kao urnek, želim da skrenem pažnju na Provedbenu uredbu Evropske komisije broj 3199/93 o uzajamnom priznavanju postupaka za potpuno denaturiranje alkohola radi oslobađanja od trošarine. Tako da u članu 27. stav (1) tačkom a) Direktive 92/83 od država članica zahtjeva se oslobađanje potpuno denaturisanog alkohola od trošarina u skladu sa zahtjevima pojedinih država članica... Prema tome potpuno usklađivanje sa evropskim direktivama i naravno u skladu sa zahtjevima tržišta, ja apeliram na kolege i kolegice da zaista danas konačno damo podršku ovakom jednom zakonskom rješenju. A predlagača bi molio da zapravo ovo ne bude samo izmjena i dopuna Zakona o akcizama koja će vrijediti do kraja 2020. godine, ovo bi trebalo da bude trajna kategorija, jer je očigledno da i u zemljama u susjedstvu i u EU već imamo trajno riješeno ovo pitanje, pa vas molim da razmislite u skladu sa Poslovnikom da li se može ovo tretirati kao tehnička popravka ili greška, da bi eventualno imali konačno i stalno zakonsko rješenje kako je predloženo. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, kao i kod prethodne točke i one prethodne koja se razmatra po žurnom, hitnom postupku, volio bi da to nije tako jer se opet radi o sustavnom zakonu i ovo kasnije što će slijediti, ali evo već je mi degutantno govoriti o tome. Nego bih ovdje predlagače upitao, ja sam sasvim slučajno doznao, saznao, dakle, ne znam je li to točno ili nije, da mi imamo dva najmanje, a možda i tri kapaciteta koji ovo proizvode u Bosni i Hercegovini. Dakle, negdje sam načuo da je to u Brčkom, u Tuzli i da ukoliko ovo ovdje, dakle, učinimo i omogućimo onima koji uvoze ovo, da to urade na, dakle, što lakši i jednostavniji način, da ćemo ugroziti proizvodnju ta dva najamanje ili tri subjekta koji ovo isto rade u Bosni i Hercegovini. E sad ja, dakle, zastupnik sam pa mogu govoriti i što načujem, volio bi da oni koji su predložili ovo možda odgovore na to, ako znaju, ako ne znaju, dakle, opet sam protiv toga da se po žurnom postupku ove stvari rješavaju dok se ne provjere i naravno da neću podržati, nisam ni žurni postupak, niti ću podržati da se donese ovakav Zakon. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Nermin Nikšić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa praktično moju diskusiju je gospodin Mehmedović, praktično i ja sam žalio da zamolim zastupnike, zaista, da podržimo Zakon, ovaj, jer sam imao kontakt sa nekim od ovih proizvođača, kao 48 i da zatražim od predlagača je li moguće i inače ukoliko prolazi ovaj Zakon da to bude na trajni period, a ne privremeno samo do kraja ove godine. Hvala.
Hvala. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu o tački sedam. Tačka osam, Ad. 8. Zahjev poslanika Predraga Kojovića, Mirjane Marinković Lepić, Aide Baručije i Damira Arnauta za razmatranje Prijedloga zakona o obaveznim doprinosima zvaničnika u institucijama Bosne i Hercegovine, u skladu sa članom 133. Poslovnika, zakon broj: 01-02-1- 761-1/20 od 28.04.2020. godine Isto kao i kod prethodnih tačaka dobili ste zahtjev, Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora. Otvaram raspravu o hitnom postupku. Izvolite. Gospođa Mirjana Marinković-Lepić.
Zakon ste, naravno, dobili u materijalu, ali ono što ja želim da istaknem je da i ovaj Zakon ispunjava oba uslova kada je u pitanju hitna procedura, dakle da se radi o visokom stepenu hitnosti zbog saniranja posljedica pandemije na ukupno ekonomsko stanje u zemlji, a obzirom, dakle, da i iz već znanih razloga kasnimo sa usvajanjem mjera za prevazilaženje tih posljedica. Takođe, Zakon je dovoljno jednostavan i jasan, da se takođe može usvojiti u hitnoj proceduri, dakle zadovoljava oba uslova. Ono što bih još željela istaći je, da je usvajanje ovog Zakona ustvari prilika da pokažemo odgovornosti i solidarnost sa građanima Bosne i Hercegovine u ovim uslovima. Naime Zakon, evo radi javnosti i radi medija da ipak malo objasnim, ustvari predviđa da se zvaničnici u institucijama BiH, dakle, odreknu dijela plate u iznosu od 20% i na taj način daju doprinos saniranju posljedica pandemije virusa korona i da se ta sredstva usmjeravaju, dakle, u poseban fond kojim će, dakle, koji će ustanoviti Vijeće ministara i iz kojih će se sredstva koristiti isključivo za saniranje ekonomskih posljedica pandemije virusa korona. Dakle, ovo nam je prilika, dakle, da pokažemo odgovornost, solidarnost sa građanima u ovim uslovima, jer mislim da smo svi svjesni da nas građani, dakle sve ove dužnosnike koji su u Zakonu nabrojani, doživljavaju kao jednu privilegovanu grupu ljudi i otuđenu grupu ljudi u smislu da nemamo razumijevanja za probleme građana, a današnji uslovi, dakle, u kojima hiljade ljudi su ostale bez posla zaista zahtjevaju i našu rekaciju i našu solidarnost. Dakle, nadam se da ćemo usvajanjem ovog Zakona pokazati upravo suprotno, a obzirom da se ovdje radi o odrcanju dijela, dakle, i obaveznom doprinosu zvaničnika u smislu smanjenja, odnosno odricanja dijela plaće u iznosu od 20% na ovaj način se ni na koji način, dakle, ne bi dirali ni fondovi, dakle obezbijedilo bi se i dalje punjenje fondova na isti način, a prije svega penzionog fonda. Dakle, ja se nadam da ćemo, dakle, pokazati solidarnost i socijalnu osjetljivost sa građanima. 49
Hvala. Govorimo o hitnom postupku, gospodin Saša Magazinović.
Zahvaljujem predsjedavajući. Suštinu ovog Zakona ja podržavam i bez ovog Zakona provodim ga na jedan svoj način, međutim da bi svima nama bilo jasno o čemu glasamo, ja bi volio da pedlagač obrazloži član 8. koji, evo dozvolite da nisam siguran da dobro razumijem. Ovdje u obrazloženju kaže da, praktično, ako bi mi danas usvojili ovaj Zakon da on ne može se provoditi, nego da bi se on provodio treba još promijeniti i Ustav. Jesam li ja dobro razumio? Ako je to tako onda je pošteno prema ovom Parlamentu i javnosti da prvo idemo na promjenu Ustava, jer evo mi ćemo danas glasati, ja dakle odma vam kažem ja ću podržati ovu mjeru, ali mi je nejasno, možda ja nisam dobro razumio, da se meni ovim Zakonom kaže, da ali ako mi i ako usvjimo ovo neće stupiti na snagu zato što treba promijeniti Ustav prije toga. Hajte nam ovaj dio malo pojasnite, ovaj, da bi samo znali kod izjašnjavanja kako i šta.
Hitni postupak je, poslije vodimo raspravu o tome.
Ali, predsjedavajući, važno nam je i kod hitnog postupka, evo mi ćemo usvojiti hitni postupak, usvojiti Zakon, ali da li mi usvajamo zakon koji ne može stupiti na snagu.
Damir Arnaut ima riječ, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se. Dakle replika gospodinu Magazinoviću, odnosno pojašnjenje koje je tražio. Ne, ne usvajamo zakon koji ne može stupiti na snagu, jer tako nešto je nezamislivo, jel'. Zakon u svom članu 8. koji je zadnji član i koji uvijek, zadnji član u svakom zakonu govori o stupanju na snagu, vrlo jasno propisuje, dakle, termin stupanja na snagu i uslove pod kojima zakon može stupiti snagu. Ono što je Klub Naša stranka – Nezavisni blok uradio uporedo sa podnošenjem ovog Prijedloga zakona u proceduru je i amandman na Ustav BiH. Vi vrlo dobro znate da u Ustavu BiH, nažalost, postoji ona odredba koja kaže da se primanja funkcionera u institucijama BiH ne mogu smanjivati za vrijeme trajanja mandata i ovo je savršena prilika da se konačno otkloni taj, ta ustavna odredba koja zaista više nema smisla. I bio je već ranije pokušaj, dakle, da se taj ustavni amandman usvoji, mislim da je usvojen u jednom od prošlih saziva u Predstavničkom domu, nikad nije usvojen u Domu naroda, ali u svakom slučaju, dakle, ono o čemu ste Vi pisali, dakle, ne samo da nema kolizije, nego smo mi i Prijedlog zakona i Prijedlog amandmana na Ustav predali, dakle, istovremeno u proceduru. Zašto Kolegij nije stavio amandman na Ustav u ovu proceduru to treba pitati Kolegij, meni je to, znači, zaista neshvatljivo, ja vidim da mi danas imamo amandmane na Ustav BiH koje su predložili kolege iz DF-a i koji se tiču potpuno druge materije, ali ovo, ovaj amandman na Ustav koji smo mi predložili ne samo da nije stavljen na sjednicu Doma, nije čak stavljen ni pred nadležnu komisiju i to samo pokazuje zaista opredjeljenost Kolegija da se ovim stvarima posveti na jedan hitan način, to pokazuje i 50 ovo glasanje njihovu opredjeljenost, odnosno nedostatak iste pokazuje i ovo njihovo glasanje većine Kolegija i stranaka iz kojih dolaze oko ovih ušteda koje sam ja predložio i to je jedino objašnjenje koje ja imam zašto oni to nisu stavili u proceduru istovremeno sa ovim Zakonom, dakle kupuju vrijeme, ništa drugo. Hvala.
Hvala. Saša Magazinović, ispravka krivog navoda.
Dakle, ja se zahvaljujem kolegi Arnautu još jednom navodeći da podržavam ovu suštinu i ja nemam problem čak, ovaj, i danas da glasamo o ovome i po mom glasanju ćete vidjeti moj stav po suštini zakona koji ste vi predložili, ali ovo obrazloženje koje smo sada dobili zapravo je meni potvrda one nedoumice koju sam imao. Mi da danas usvojimo ovaj Zakon on ne može stupiti na snagu dok se ne promijeni Ustav i praktično bi to značilo, također, da je ovo išlo u redovnu proceduru da ovo na Ustavnopravnoj komisiji ne bi prošlo i vjerovatno je i zato predlagač i stavio hitnu proceduru. Ali vrlo mi je važno bilo, ja nemam problem da glasam i glasaću, ali mi je vrlo važno bilo da ovo, dakle, raščistimo, dakle, zakon evo da ga danas usvojimo se neće primjenjivati dok se ne pormijeni Ustav, to je to.
Hvala. Gospodin Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Dobro, sad već gospodin Magazinović zaista pokazuje jedno elementarno nepoznavanje materije čitave. Ovo da je išlo u redovnu proceduru prošlo bi na Ustavnopravnoj komisiji ukoliko ima dobre volje, dakle, ovdje je sve u skladu sa Ustavom i zakonom. Upravo zbog toga je i član 8. napisan na način na koji je napisan, ali ako Vi mislite da možemo smanjivati plate u institucijama BiH bez da istovremeno izmjenimo Ustav, ja ću prvi dići ruku za to, pa da vidimo ko će to osporavati na Ustavnom sudu. Ali isto tako ovo je u potpunosti, dakle, jedan pristup koji je usaglašen sa Ustavom BiH i nema nikakvog razloga da kasni ta procedura, osim kroz proceduralne igre Kolegija koji ne stavlja predloženi ustavni amandman na dnevni red istovremeno sa ovim Zakonom, to je jedini razlog zbog čega ovo neće, ne može stupiti na snagu istovremeno sa usvajanjem zakona, zato što Kolegij danas nije stavio i ovaj ustavni amandman. Ali ja sad opet kažem, mislim navikli smo od njih da kupuju vrijeme, ono što definitivno mogu obećati da se mi nećemo umorit, dakle, i isto tako vidjećemo dokle mogu ići s ovim. Ono čega se ja posebno bojim, međutim, je ako ćemo sad govoriti o praksi, ono čega se posebno bojim je da ovo ne može proći u Domu naroda zato što je neko SNSD-u dao četiri delegata umjesto tri u Domu naroda i ovo podsjeća na onu moju priču tri nije četiri. Ali vidjećemo, svako će glasati i svako će pred svoje birače izać sa rezultatima svog glasanja, pa neka onda građani daju konačan sud o tome ko je ovdje radio dobronamjerno, ko je nudio rješenja, a ko je na sve načine kočio ta rješenja. Hvala.
51 Hvala Vama. Gospodin Predrag Kožul, izvolite. Pardon, Saša Magazinović, povreda Poslovnika.
Izvoli, izvoli, tako je, izvoli idemo po Poslovniku.
Izvolite.
Ne znam tačno koji je član, a poziva se na Etički kodeks. Dakle, kolega Arnaut ja ovo sve što govorim, govorim dobronamjerno i kao neko ko će glasati za Vaš zakon. Ja, Vi morate naučiti da prestanete ljude diskvalifikovati ako bilo šta pitaju što nije Vama po volji i okarakterisati bilo kakvim epitetima, znanja, neznanja elementarnog, vako, nako. Dakle, ako neko ko želi da podrži Vaš zakon i ko će to pokazati kroz svoje glasanje postavi neko pitanje nema razloga da Vi etiketirate, ja mislim da to nije dobra navika.
Povreda Poslovnika, Damir Arnaut.
Hvala predsjedavajući. Pa naravno isti ovaj član Poslovnik na koji se i gospodin Magazinović pozvao. Ovaj, dakle, ja sam u prvoj replici vrlo precizno pojasnio ove procedure, a onda ste Vi u drugoj replici potpuno bespotrebno ušli u moje motive zašto sam, odnosno motive cijelog kluba, zašto je cijeli klub nešto stavio u hitnu proceduru da nekoga prevari, je li, to je u suštini moglo se zaključiti iz Vaše diskusije i onda je zaista bilo neophodno da Vam vrlo jasno
Povreda Poslovnika, gospodine Arnaut.
i precizno to pojasnim. Pa rekao sam, isti onaj na koji se Magazinović pozvao, kad ste njega pustili onda pustite i mene.
Gospodin Predrag Kožul.
Dakle i ovaj Zakon smo usvojili, odnosno ovaj Parlament je usvojio da o ovom Zakonu raspravlja po hitnoj proceduri, dakle bez mogućnosti amandmanskog djelovanja, popravaka itd. Ja upravo zato sam bio protiv hitne procedure imajući u vidu članak 5. ovog Zakona – raspodjela sredstava. Tu se kaže da će Vijeće ministara BiH uspostaviti fond u roku od 15 dana od dana stupanja 52 na snagu ovog Zakona u koji će se navedena sredstva uplaćivati itd. a ona će se koristiti isključivo za borbu protiv COVID-19 pandemije i njenih socijalnih i ekonomskih posljedica, a biće prema svojoj nabavnoj vrijednosti raspoređena itd. u nekim omjerima okvirnim. Kolega Kojović je već rekao da ovi zakoni imaju otprilike što se tiče finansijske vrijednosti simboličnu vrijednost i to je zaista tako. Koliko ćemo od te simbolične vrijednosti ovog Zakona potrošiti na hladni pogon ovako ad hok formiranog fonda i kako će taj ad hok formirani fond trošiti ta sredstva, da li ima kompetencije i nadležnosti, ustavne nadležnosti. Ako nabavljamo opremu medicinsku ili bilo koju drugu, vidjeli smo kako to izgleda kad nabavlja to netko ko nije ni kompetentan, pa ni nadležan za to. Hoćemo li formirati još jednu parainstituciju na razini Vijeća ministara, fond? U fondu moraju raditi ljudi, u uredima, u prostorima, nešto, ne dijeliti te novce, nego nešto nabavljati, pa potom to po nabavnoj vrijednosti trošiti. Šta ćemo nabaviti da ublažimo socio- ekonomske posljedice COVID-19? Hoćemo li se baviti opet nabavkama kako se već bavimo, a već vezano za COVID-19? U svakom slučaju uštede na razini proračuna institucija BiH, pa i u dijelu primanja uposlenih, a posebno izabranih, imenovanih zvaničnika treba praviti i napravati, ali jedini model koji je zakonit i ustavan utroška tih sredstava je da koliko uštedimo na rashodovnoj strani, da toliko smanjima prihode na prihodovnoj strani proračuna, da i institucije BiH jako dobro vide koliki će biti pad prihoda od indirektnih poreza i onda će ti novci doći na prave adrese, ondje gdje se operativno nosi institucije sa posljedicama bilo zdravstvenim, bilo socio-ekonomskim ove pandemije i to je jedini pravi način.
O hitnom postupku govorimo, gospodine Kožul.
Ne, o Zakonu govorim. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ispričavam se i završavam i upravo je ovo razlog zašto ne mogu glasati o hitnom, podržati hitni postupak zbog člana 5. koji je apsolutno, ovaj, pogrešno formuliran i na koncu konca jede sredstva ovog hipotetskog fonda.
Hvala. Nema više prijavljenih. Izjašnjavamo se o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas da pokrenete proceduru glasanja. Od ukupno prisutnih 38 – za glasalo 24 (Federaciji BiH – 19, Republika Srpska – 5), 12 protiv i 2 uzdržana. Ima opšta većina, ima entitetska većina. Zaključujem da smo se opredijelili za hitni postupak. Otvaram raspravu o hitnom postupku. Izvolite. 53 Pardon, otvaram raspravu ... , za riječ se javila gospođa Snježana Novaković-Bursać. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolege, kolegice i kolege poslanici nekoliko samo riječi da kažem u ime Kluba SNSD-a o ovom prijedlogu. On je jedan, evo usudiću se reći, nek mi ne zamjere ili zamjere, svejedno mi je, kolege iz kluba koji su ovo predložili, jedan klasični primjer populističkog zakona koji, evo kao što smo čuli i u ovoj uvodnoj diskusiji, niti ima nekog ustavnog osnova, a niti šanse da se uopšte pretoči u ...Što se nas koji dolazimo iz Republike Srpske okupljenih oko Kluba SNSD-a i Srpskog kluba argumentacija je više nego jasna, dakle neću ulaziti u ovaj dio da li je moguće u ovom trenutku smanjiti platu, nije moguće, mi smo svi pojedinačno i na razne načine već učestvovali u onome gdje mislimo da je moguće iz, odnosno doprinoseći uplatama u Fond solidarnosti za saniranje šteta nastalih zbog pandemije korona virusa, koji je osnovan na nivou eniteta Republika Srpska, prema tome podržavam u tom smislu i diskusiju ovu prethodnu gospodina Kožula. Dakle, mi moramo misliti da ojačamo one segmente funkcionisanja vlasti odakle je moguće realno i primjereno i na Ustavu zasnovano, a u smislu nadležnosti, odakle je moguće vršiti saniranje i socijalnih i ekonomskih posljedica, imajući na umu, prije svega, ove ekonomske i koje se tiču i privrede i poljoprivrede i svega onoga što je s tim u vezi. Dakle, za nas je ovaj potpuno neprihvatvljiv prijedlog da se uopšte formira ikakav fond na nivou ... na nivou zajedničkih organa, na nivou organa Bosne i Hercegovine, ja opet kažem, imajući na umu da je Republika Srpska već značajno odmakla i u formiranju i da kažem i već i u određenoj raspodjeli sredstava prikupljenih u Fond za saniranje šteta nastalih zbog ove pandemije. Sledeće što je, aj da kažem, možda čak i nije ni vrijedno komentarisati, ali evo kad sam već uzela riječ, zanimljivo je kako neko baš onako dječije uzme pa napravi neke procente. Onako meni je to bili simpatično posmatrati, da vidim kako bi to stvarno izgledalo kad bi neko dao vlast, ovaj, kojim slučajem ovim kolegama, pa da vidite ove zanimljive procente kako bi oni to dijelili, prikupljena neka imaginarna sredstva, ali evo o tom potom. Ovaj, jasno je da opozicija mora nešto da radi, ali je meni jasnije i pozivam da se zaista mi okupimo oko i pozivam prije svega Savjet ministara, a i sve ove stranke koje imaju ozbiljnu namjeru da grade ovdje neke, neke mjere koje su na čvrstim temeljima i za koje možemo očekivati rezultate da se što prije okupimo oko takvih inicijativa, a evo kad smo već uzeli jedni drugima i vremena i energije vezano za ovakve prijedloge zakona, toliko od mene i hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo nastavljam se na ovo što su prethodne kolege rekli, dakle apsolutno je ovo protuustavan zakon i nećemo ga podržati ni u ovoj proceduri niti bilo kako, ali moram nešto reći što sam primjetio u zadnje vrijeme kada su u pitanju ovakve, ovakva i slična rješenja. Naime, već jedan duži vremenski period jedna skupina kolega ili pojedinačno, dakle, predlaže ovakva rješenja koja se tiču primanja izabranih i imenovanih dužnosnika od prošlog mandata pa naovamo i to, dakle, tumače sa činjenicom da su to nekakva privilegirana primanja, privilegirane pozicije, što apsolutno ne stoji. Znači, u javnosti se stječe dojam da se, dakle, ovdje uđe ili ne znam u neku agenciju i onda se samo uzima ono što negdje stoji na neku, u nekoj kutiji tako kako tko hoće. Dakle, podsjećam da je ovo sve 54 regulirano ovim zakonom kojeg se pokušava ovdje promijeniti i da se sva primanja zastupnika i naknade, dakle, primaju po zakonu, sukladno zakonu. Ono što je govorio kolega Kožul, dakle, kojem fondu, kakvom fondu, vidjeli smo kako se to radi i kako se to nabavlja, ja samo hoću reći da ova populistička mjera i ove mjere koje se predlažu u zadnje vrijeme, u zadnjih nekoliko godina su, dakle, po meni, snažan atak na ustavnu poziciju državnih institucija, odnosno dužnosnika izabranih i imenovanih. Zato sam da se ovaj Zakon temeljito protrese i pregleda i da se probaju ponuditi neka nova rješenja, ali sam zato da ono što se uštedi, pod znacima navoda, na plaćama ovih visokorangiranih dužnosnika prije svega rasporedi na policajce u državnim agencijama, na službenike i namještenike ispod ranga pomoćnika ministra ili ravnatelja određene agencije, jer ću vam samo reći, dakle, ako ovako nastavimo oduzimati ljudima pravo da ubuduće će u Sarajevu moći raditi samo Sarajlije, jer stručni suradnici i službenici i namještenici ne mogu zapravo uopće živjeti od ovog novca u Sarajevu, niti mogu doći na posao, niti imaju plaćen prevoz ako je preko 80 km itd. itd. Dakle, ima smisla možda pregledati ponovno taj način isplate plaća i pogledati koliko je nominalna ta ušteda da vidimo što to znači u nominalnim iznosima. Tvrdim da to ništa ne znači, a dakle te mjere koje se stalno predlažu od bijelog kruha, pa naovamo, radi upravnih odbora, ima nešto slično danas isto u nekim drugim zakonima od prijedloga takvih, ne vidim da su išta učinkovito podigli razinu ovog, rada ovoga Parlamenta i doveli do boljeg rada, svakim danom rad je sve gori. Dakle, ne znam ni gdje su ti novci, ni kome su ušteđeni, ni kome su dati, ni šta su dati. Što je rekao kolega Saša Magazinović, mi imamo načina raznoraznoga da se očitujemo u izbornim jedinicama odakle dolazimo, da pomognemo, da radimo i ja vjerujem da mi to svi radimo, netko je već o tome govorio, na ovaj ili na onaj način, tako da formiranje ovih kvazi-fondova i donošenje ovakvog zakona koji nema ustavno utemeljenje jednostavno je nemoguća misija. Hoću reći da nekako u zadnje vrijeme se atakira na kompletnu poziciju izabranih i imenovanih dužnosnika iz pozicije neradnika, hoštaplera, ljudi koji su tu zalutali itd. itd. Podsjetiću vas da tamo negdje iza '96, '97, '98. do 2000. godine i određeni predstavnici međunarodne zajednice, a i institucije ove države i na raznim razinama su stimulirali plaće i podsjetiću vas da su bile veće prije 2008. nego što su sad i zastupnicima i drugima, jer zapravo se tražilo da netko dođe i da radi u Bosni i Hercegovini, da radi na utemeljenju, u ostvarenju države itd. Je li to došlo vrijeme, dakle, da nečiji ciljevi i nečiji snovi nisu ostvareni, pa sad taj novac treba oduzeti i oni koji su tada došli da rade u Sarajevo sad treba iz Sarajeva istjerati, ovaj, oduzimanjem tih njihovih plaća, prava ili neprava, je ne ulazim u to i meni se čini da jeste. Opet se vežem za onu moju diskusiju danas u nekim drugim točkama dnevnoga reda, sve mi se više čini da jedan dio kolega zastupnika u kojem sudjeluju i oni koje sam danas prozvao, sve čini da u ovoj državi napravi anarhiju. Dakle, za to sam, završiću s time, za to sam da se izmjeni Zakon o plaćama i naknadama ovim u Bosni i Hercegovini, ali da se, dakle, to odradi od Vijeća ministara, da se vidi nova projekcija plaća i naknada svih zaposlenika, da se ono što bi se uštedama od 20%, 30%, 15% nemam pojma koliko pedlože, dakle usmjeri prije svega na zaposlenike koji i te kako trebaju našu pomoć. Jer ja vam tvrdim da ako ovako nastavimo oduzimanjem prava, prije svega, naravno nas je u zastupnika 42, ne znam ravnatelja agencija itd. ali stručnih suradnika i službenika koji rade za administraciju, vojnika, policajaca je toliko da ljudi jednostavno više ne mogu ići na stražarska mjesta, da neće više da dolaze na svoje dužnosti, dakle plaće su nikakve, ne možemo ih povećati, pa sad sugeriram, dakle, da prije svega nekako nađemo načina da ljudi koji rade u državnim institucijama budu koliko toliko zadovoljni, da mogu ovdje raditi u suprotnom,
Vrijeme, gospodine Lovrinoviću. 55
a čini mi se da je to intencija da se u ovim institucijama samo zaposle oni iz Sarajeva ili možda do gore do Vogošće ili ne znam evo do Zenice, ako ovako nastavimo.
Vrijeme.
Naravno da nećemo podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Saša Magazinović, ispravak krivog navoda.
Kolega Lovrinović me pomenuo u svojoj diskusiji iz čega bi se moglo protumačiti da zastupamo isti stav spram ovog Zakona, dakle on se protivi, ja podržavam ovakve mjere. Dakle, ja nisam rekao da imamo načina da se organizujemo u svojim izbornim jedinicama kao što je on to citirao, ja sam rekao da ću podržati Zakon jer mi se ništa ne mijenja, jer ga već provodim u ličnom kapacitetu i tražio sam pojašnjenje da li će ovaj Zakon, ako ga mi danas usvojimo, moći biti implementiran, odnosno stupiti na snagu i dobio odgovor, je li, kakav smo evo i svi dobili.
Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, ispravak krivog navoda.
Pa ja bih ispravila neke krive navode koji su se ovdje čuli, prije svega navode gospodina Lovrinovića ovdje su u prvom, u članu 2. Zakona tačno nabrojani dužnosnici, znači, čije bi se plaće umanjile na ovaj način i ovo, dakle, ima samo privremeni karakter do kraja 2020. godine upravo za sanaciju posljedica korona virusa, a neke kategorije koje je on nabrojao su ustvari državni službenici gdje ovdje, znači, o njima nije bilo govora. Druga stvar, ja bih rekla da čim se dirne u primanja ovdje se čuju pojmovi populizma, protivustavnog čina itd. Naravno, da su primanja regulisana zakonom, ali upravo zbog činjenice da su ona visoka i upravo zbog percepcije građana da ne da su visoka, nego da su previsoka, određeni broj poslanika, dakle, je krenuo u aktivnosti da se ona smanje. Ovdje niko ne kaže da se bilo šta radi protivzakonito, ali naša primanja su zaista previsoka. A od samog početka mog rada u Parlamentu, ja se između ostalog zalažem za ukidanje paušala gdje je obavljeno istraživanje i gdje sam to ovdje ponavljala nekoliko puta, naši su paušali najveći u regionu poslije Slovenije, a i Slovenija ima obavezu da, u Sloveniji se ima obaveza da se podnese račun gdje su sredstva utrošena i u koje namjene. Dakle, takođe pojam populizam, ja mislim ne znam šta je ovdje populistički ukoliko mi želimo da pokažemo solidarnost sa građanima i da pokušamo da učestvujemo, dakle, i da damo svoj doprinos u prevazilaženju ove krize izazvane pandemijom. 56
Hvala. Gospodin Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem. Dakle, kako je rekao kolega Magazinović i ja se ne protivim, ja čak evo nudim i trajno rješenje, dakle kolege nude nekakvo rješenje do konca godine, ja nudim trajno rješenje da se Vijeće ministara pozabavi ovim Zakonom i da vidi da unese jedan pravičniji način raspodjele novaca koje za ove namjene ima u proračunu Bosne i Hercegovine. Ali ja imam i drugi prijedlog, ako kolege to prihvaćaju, dakle, koji mogu biti još približniji građanima, a da vas podsjetim, dakle nekim od vas koji ste ove zakone predložili građani nisu ni dali povjerenje, samo zahvaljujući nakaradnom zakonu vi ste tu gdje jeste, znači, to ste i danas govorili, a nekima su dali unatoč tome što je se i protivio i nekim ranijim mjerama, pa su opet evo ovdje građani im dali povjerenje. Ja, naime, predlažem sljedeće, ako proračun nema novca i nije ga prikupio, ne mora ga uopće isplaćivati, dakle, neka nam bude proračun dužan mjesec, dva, tri, ako nema neka prvo ispunjava, dakle, obveze proračun koje ima pred sobom i koje je dužan provoditi kao što su krediti i ne znam neke druge, a plaće kad bude dobićemo plaće i to pogotovo da krene od onih najviših, dakle mi ćemo najduže čekati dok proračun imadne plaće. Ili imam još najbolji prijedlog, ako hoćete, dakle ja predlažem da sve funkcije od pozicije pomoćnika načelnika u agencijama ili ovdje u parlamentarnoj, sve se obnašaju volonterski, pa neka onda ovdje u ovom Parlamentu i u ovom Vijeću ministara, u agencijama rade oni koji će najviše voliti Bosnu i Hercegovinu, neka rade bez para, ne trebaju nam ni izbori, ne treba nam ništa, dakle, postavite to tako da onda radimo volonterski, pa ko hoće hoće, ko neće široka mu Bosna. Izbori nam ne trebaju, nećemo trošiti novce na to, dakle nemamo potrebe, a da samo paušalne procjene da su nečije plaće visoke, neke niske, bez ikakvih usporedbi, šta se dobiva u nominalnom iznosu od tih ušteda od 10%, 20%, kojem fondu, ko će s tim raspolagati, kojim kriterijima će to dijeliti, ovako da nabavlja respiratore kao što, pa jedini novac koji će se vratiti u moju središnju Bosnu ako ja donesem i odnesem u neku narodnu kuhinju, a ako ostane ovdje u proračunu - znate koliko će doći dole? Ništa. Gdje su one uštede što su od prijašnjih nekakvih prijedloga?
Vrijeme.
De mi ih navedite gdje su potrošene, u šta, kome su valjale? Ma navedite mi ih da ih vidim, dakle, pogotovo oni koji se štite onim da građani tako misle, samo mi nije jasno gdje to provedoše takva ... Dakle, ja nudim trajno rješenje, da Vijeće ministara preispita kompletan Zakon, da proba naći parametre unutar svega ovoga, pa ako treba i negdje davati taj novac, nikakav problem nije, u masi, ali ovako, ovako donositi zakone i još tvrditi da to nije populizam, ma dajte molim vas to je samo.
Hvala. Gospodin Denis Zvizdić, ispravka krivog navoda.
57 Hvala predsjedavajući. Ja želim samo da dam jedno pojašnjenje, obzirom da se u nekoj od diskusija Kolegij Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH stavio u negativan kontekst da nismo na vrijeme reagovali u vezi sa zaprimljenim Prijedlogom zakona i amandmanima na Ustav BiH. Želim da kažem da je Kolegij, ja nisam advokat Kolegija, jesam član Kolegija, da je Kolegij u potpunosti postupio u skladu sa predviđenim procedurama, to su dva različita postupka. Zakon je predložen da se razmatra po hitnom postupku i zbog toga je odmah otišao na dnevni red ove sjednice, a amandmani na Ustav se ne mogu razmatrati po hitnom postupku, mogu samo po redovnom zakonodavnom postupku i Kolegij je 05.05. poslao te materijale, odnosno kao nadležnu odredio Ustavnopravnu komisiju Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Poslije toga amandmani na Ustav se više nisu našli kao tačka dnevnog reda na Kolegiju, čim se nađu naravno da će biti proslijeđeni i biće dnevni red sjednice Parlamenta.
Hvala. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Gospodin Lovrinović je ovdje jedno stoti put već ponovio da neki u ovom Parlamentu sjede, a da im građani nisu dali povjerenje i da su neki ovdje zahvaljujući nakaradnom Izbornom zakonu, to su riječi gospodina Lovrinovića. Pa ja se samo mogu složiti da je nakaradan Izborni zakon po kojem gospođa Krišto dobije hiljadu glasova manje od mene, a sjedi gore u Kolegiju, kako to nazvati nego nakaradan Izborni zakon. Mislim, osoba sa 4.400 glasova je član Kolegija i odlučuje o tome hoće li se danas glasati o vanrednim mjerama štednje ili neće, hoće li nešto otići
Šta je krivi navod, gospodine Arnaut?
Pa krivi navod, govorio je, ispravljam njegov krivi navod, to, ovo vam je klasična definicija, gospodine Radmanoviću, krivog navoda i ja ga evo ovdje pokušavam ispraviti, mislim kriv je toliko, al' evo natežem se da ga ispravim. Ali nemate boljeg primjera nakaradnog Izbornog zakona, Vaše šefice, gospodine Lovrinoviću, Borjane Krišto koja sjedi kao članica Kolegija sa samo 4.400 glasova. Pa gdje to ima u svijetu, gdje to ima u svijetu osim u Bosni i Hercegovini, to je klasičan primjer nakaradnog Izbornog zakona i ja se s Vama slažem to treba mijenjati. Ja ću ovdje biti Vaš veliki saveznik da se to izmjeni, da nemamo više ovakve nakaradne situacije kakve Vi pominjete. Ima, mislim, ono, ja se potpuno, ja sam prvi koji zagovara, znači, da u Bosni i Hercegovini trebaju biti ne samo tri, nego četiri člana Kolegija iz reda bošnjačkog, hrvatskog, srpskog naroda i iz reda ostalih, da implementujemo sve one presude. Ali ima valjda i ljudi, je li, sa malo više glasova nego 4.400. Prema tome, gospodine Lovrinoviću, kad govorite o nakaradnom Izbornom zakonu prvo počistite u svom klubu, da ne kažem ispred svoje kuće. Hvala.
Hvala. 58 Gospođa Mirjana Marinković-Lepić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa evo i ja bih se referirala na tu izjavu gospodina Lovrinovića, da neki od nas sjede ovdje zahvaljujući nekim nakaradnim zakonima, ali ja bih rekla da, evo, mi koji smo po prvi put ovdje nismo donosili te zakone. Dakle, da ako su nakaradni zakoni u BiH onda krivicu za to snose ljudi u ranijim mandatima, a posebno oni koji ovdje sjede u po nekoliko mandata i puštaju da ti nakaradni zakoni ostaju na snazi, a mi smo sigurno za izmjene Izbornog zakona u mnogim segmentima, ali evo neki su od nas prvi put, pa ne mogu snositi krivicu za te nakaradne zakone i zato razmislite šta ste ovdje uradili u ovom Parlamentu vi koji sjedite po nekoliko mandata, a opet na kraju imamo nakaradne zakone.
Gospodin Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ovo zadnje kolegica što je rekla može uputiti na primjer gospodinu Šefiku Džaferoviću, Halidu Genjcu itd. ja sam prošli mandat bio ovdje i ovo je drugi mandat. A kolega koji je oponirao ono što sam ja rekao, je prošli mandat ima, bio izabran i nakon silnih ušteda koje je donio proračunu i sve ono što je uradio za državu Bosnu i Hercegovinu nije izabran, a njegova izborna jedinica i izborna jedinica gospođe Krišto je nebo i zemlja, dakle, u broju glasača, u broju svega, dakle to je priča za malu djecu. Ja sam samo rekao da je zakon nakaradan i stojim iza toga u mnogim segmentima, pa i u ovome. I dakle, ono što ste uradili i predlagali za efikasnost i učinkovitost ovog Parlamenta, pa ona ga je samo unazadila, koliko ja vidim. Dakle, ne znam ništa šta je unaprijeđeno i ja ope pitam – gdje je taj novac ušteđeni od, milionima kojima govorite, kome je dat, šta je dat? Mojoj središnjoj Bosni, jes malo morgen dat. Dakle, ja ne želim da išta od onog što ovdje ima, osim da ode zaposlenicima i u moju središnju Bosnu, ostane ovdje u Sarajevu, jer ovdje ne vjerujem kako dijelite i šta radite i neću nikad vjerovati. Dakle, ovo je priča za malu djecu, ima zakon, spreman sam da ga podržim, neka se učinkovito raspravi o svemu, neka se novi potpuno dadne zakon, nek se smanje plaće, ali nek se zna kome idu i kako idu. A to što Vi pričate, pa to Vi možete pričati, pa evo pričali ste, dakle, i jednostavno niste prošli gospodine, niste prošli, sedam zastupnika ovdje ima iz kompenzacijske liste, pa to ne, od 42, koji je to parlament. Znači, ako ste vi dobili dvije, tri tisuće glasova, ja sam dobio 13 ili ne znam kolege dobila po 30, 40 tisuća glasova i raspravljaju. Vi nam stalno inicijative ovdje neke nudite, stalno nešto radite, stalno nas optužujete da smo kriminalci. Pa ja sam ovo pričao i prošli mandat, pa sam dobio povjerenje građana. Vi ste to pričali prošli mandat, uradili, nudili i niste prošli gospodine, eto građani koje zastupate, nisu Vam dali povjerenje. Nije to ... to je tako, šta ću Vam ja, nisam ja kriv.
Upozoravam na poštivanje dnevnog reda, molim vas sve. Vraćamo se u okviru tačke dnevnog reda. Ispravka krivog navoda gospodin Damir Arnaut, drugi put, je li tako?
Dakle, gospodinu Lovrinoviću, ukradeno mi je 59
Drugi put, drugi put, izvolite gospodine Arnaut.
Evo ukradeno mi je 15 sekundi, molim za razumijevanje. Dakle, gospodine Lovrinoviću, njemu je upućena ispravka krivog navoda, vidite Vi ste već sada zglajzali kod šefice zato što ste mi nabacili na volej da ona sjedi u Kolegiju sa četiri hiljade glasova i to je jedan, jedna odlika tog nakaradnog Izbornog zakona. Međutim, ako već govorite o broju glasova, znači ako je broj glasova ono što u Bosni i Hercegovini daje legitimitet izabranom zvaničniku, a šta je onda problem da gospodin Komšić sjedi u Predsjedništvu BiH, ako dobije veći broj glasova od gospodina Dragana Čovića.
Gospodine Arnaut, dnevni red.
Gospodine Radmanoviću, ispravljam njegov krivi navod.
Nije broj glasova dnevni red.
Ne mogu se ja držati dnevnog reda kad on izađe iz dnevnog reda, ja ispravljam krivi navod.
I njega sam upozorio, upozoravam i Vas, nemojte me tjerati da oduzmem riječ.
Pa čekajte, njemu ste dali pune dvije minute, meni ne date ni minutu.
Dajem Vam tri minute i računam Vam ovo što sam Vam prekinuo.
Dvije minute je ispravka krivog navoda, pa nije tri. Prema tome, ako je broj glasova, gospodine Lovrinoviću, mjerilo šta je problem što gospodin Komšić sjedi u Predsjedništvu, dobio je puno više glasova od Dragana Čovića. Ovo Vam je već drugi put da nabacujete na volej, pričate o broju glasova, a niste spremni da uđete u suštinu onda, je li. Dakle, nemojte sad ste potpuno izgubili legitimitet da pričate o broju glasova, izgubili ste legitimitet da pričate o nakaradnom Izbornom zakonu, ako imamo osobu u Kolegiju sa četiri hiljade glasova, a ako je mjerilo broj glasova ukupan, onda gospodin Komšić, dakle, po Vama potpuno legitimno sjedi u ... jer ja mislim da sjedi legitimno u fotelji člana Predsjedništva, ali izgleda da ste se i Vi danas sa mnom složili. Hvala.
60 Prijedlog zakona o obaveznom doprinosu zvaničnika u institucijama BiH, molim vas da ne pretvorimo raspravu u broj glasova, jer onda idemo, onda počinjem ja, pa dok dođe do nekih ovdje koji su najglasniji. Molim vas. Ispravka krivog navoda, gospođa Borjana Krišto.
Hvala ljepo. Evo ja ću se potruditi, nemam običaj se prepucavati ovako što se tiče nekih stvari, pogotovo kad je u pitanju izborni legitimitet. Prije svega želim reći kolegi Arnautu, koji možda zna, možda i ne zna, ali ako i ne zna ja se neću ljutiti, jer možda ove stvari bi trebao raspraviti sa njim možda neko drugi, ja nisam tu pozvana i kompetentna. Kad je u pitanju moja izborna baza i moja stranka, ja sam članica HDZ-a BiH, bila sam u izborima u okviru Kluba Hrvatskog narodnog sabora zajedno sa drugim strankama i moj izborni rezultat u izbornoj jedinici je 107.310 glasova. To što Vi govorite da imam 4.440 glasova, to su glasovi preferencijalni koji te ljudi prepoznaju, ja ne znam ni koliko, da li bi oni bili manji ili veći, to mi je tako nebitno i ja u ovom klubu ne sjedim, znači, kao neko ko je izabran preferencijalnim glasovima, ja u ovom Zastupničkom domu se nalazim direktno izabrana ispred svoje izborne jedinice, a to je Unsko-sanska i Hercegbosanska županija. Ponosim se na te svoje birače, imam odgovoran pristup prema njima i kada ovdje govorim, govorim iz razloga što imam svoju bazu. Ja znam da Vi to ne možete razumjeti i da Vam je teško, ma koliko se danas trudili da karikirate i govorite o Izbornom zakonu, nebitno ovakav i onakav, svako ima na svoj politički stav kad je u pitanju Izborni zakon, ali Vi uistinu sjedite u ovom Domu i meni je žao što ne znate koje je Vaša izborna baza, jer ste došli sa kompenzacijske liste. A koliko svi znamo, to su preostali glasovi svih onih drugih stranaka koji su neraspoređeni, nisu pripadali drugim strankama, nego po redoslijedu kako se dobiva. Još jednom, meni je žao što je Vama tolika ta gorčina, a jasam inače ponosna, još jednom, kao izabrana zastupnica HDZ-a BiH ispred Unsko-sanske i Hercegbosanske županije. Hvala.
Hvala. Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Član 1. Poslovnika koji kaže da će, nalaže da će svi poštovati Ustav BiH, što naravno podrazumijeva i presude Ustavnog suda, odnosno ustavnih sudova u Bosni i Hercegovini, a presudom Ustavnog suda Federacije BiH jasno je navedeno da ne postoji Hercegbosanska županije, već postoji Kanton X, prema tome to je ispravka krivog navoda. A gospođo Krišto koliko god se Vi trudili da promijenite činjenice, ja sam na izborima dobio hiljadu glasova više od Vas.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Safet Softić.
61 Ono, gospodine predsjedavajući, što želim da kažem moglo bi se podvesti i pod povredu Poslovnika, ali evo s obzirom da vidim da svi ovaj institut ispravke krivog navoda koriste kako bi se obratili javnosti i svojim glasačima i kako bi iskazali svoj stav, evo i ja ću iskoristiti ovaj institut i reći ono šta mislim oko svega ovoga. Naime, ja lično smatram da u ovoj parlamentarnoj sali postoji dosta visok nivo parlamentarnog uvažavanja kolega koji ovdje sjede, s obzirom na neke druge parlamente i nemile scene koje često viđamo, mislim da se zaista održava jedna dobra atmosfera i to prije svega vjerovatno zahvaljujući odgovornosti poslanika i radu Kolegija koji izbjegava sve incidentne situacije. Međutim, ono što sam danas u dva navrata ili dvije stvari koje sam u više navrata danas čuo na ovoj sjednici, želim na njih da reagiram s obziorom da zaista mislim da ne doprinose ovoj dobroj atmosferi u ovom Domu. Naime, gospodin Damir Arnatu je zadnji poslanik u ovom, u ovoj sali koga bih ja branio od bilo koga, jer on čini mi se ima dovoljno kvaliteta osobnih da se brani, ali u ovom slučaju mislim da je zaista u pravu i mislim da zaista ne treba praviti razliku između poslanika koji su dobili direktan mandat i kompenzacioni mandat u ovoj sali ovdje, jer to naprosto niti treba raditi, niti Izborni zakon treba zbog toga zvati nakaradnim. Svi poslanici koji su u ovoj sali su sa istim odgovornostima, istim dužnostima i vjerovatno u Izbornom zakonu postoje razlozi zašto postoje i takvi kompenzacijski mandati. To, dakle, uopće ne znači ukoliko sam ja direktnim izborima dobio 25 hiljada glasova, da neki kolega koji je ušao u ovaj Parlament preko kompenzacijskog mandata neće biti vredniji poslanik ovdje, više učiniti itd. Stoga vas molim da se okanimo ove priče, jer ona zaista nam nije potrebna i ona samo doprinosi lošoj atmosferi među nama ovdje, a vidimo da je dnevni red zaista obiman. I drugo na šta želim da reagiram, jeste činjenica da sam čuo od nekoliko kolega danas, da se poslanicima, zastupnicima osporava pravo predlaganja zakona ili se na neki način nipodaštava njihovo pravo. Poslovnik, dakle, ovog Doma jasno garantira pravo svakom od nas da budemo aktivni i da radimo, da predlažemo zakone. To što Vijeće ministara je prespavalo ova dva, tri mjeseca krize i to što Vijeće ministara nije odgovorilo na ovu krizu time da ponudi ovom Parlamentu i Domu naroda da ponudi, dakle, neka rješenja koja bi značila solidarnost sa ljudima tokom ove krize, a ponajveću solidarnost nas koji ustvari smo najbolje plaćeni u ovoj zemlji, ne mora da znači da oni koji predlažu ovakva rješenja trebaju da se stide toga ili da ih nazivamo populistima. Svako ima pravo, dakle, da se naspram ovoga odredi, da postoji neko bolje rješenje u parlamentarnoj proceduri u dnevnom redu, ja bih glasao za njega. Najradije glasam za zakone koje predlaže Vijeće ministara kao organ koji ima sve resurse da razmotri, ovaj, svaki zakon u cjelini, ali ukoliko tako nešto ne postoji ne vidim razloga da neku dobru inicijativu, makar ona dolazila i od opozicionih poslanika, ne podržimo i stoga, evo, pozivam da ove dvije stvari ubuduće izbjegavamo i da pokušamo ići malo brže. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Gospođa Borjana Krišto, ispravak krivog navoda.
Što se tiče ispravke krivog navoda koji se odnosi na naziv Hercegbosanska županija i Odluku Ustavnog suda o nazivu te županije, ja ću podsjetiti sve vas, a i kolegu, nadam se da ne zna, ako ne zna valjda naučiće ima vremena. Naziv Hercegbosanske županije jeste od strane Ustavnog suda proglašen neustavnim, ali Ustavni sud taj naziv Hercegbosanska županija nikad nije stavio izvan pravne snage i 62 sve dok se ne promijeni taj naziv, odnosno dok se odluka ne provede naziv moje županije je Hercegbosanska i ja to s ponosom ovdje kažem i dalje ću to izgovarati u ovom Domu. Hvala lijepa.
Hvala. Redovna diskusija, gospodin Nermin Nikšić. Pardon, Zlatan Begić povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, reklamiram povredu člana 77. Poslovnika koji govori o poštivanju dnevnog reda. Vjerujte mi, o svim timama koje smo mi danas ovdje čuli i gdje vidimo da postoji ispucavanje izabranih zastupnika po ovoj ili po onoj liniji, što ne bi bilo sporno da je sve to dio dnevnog reda, mi iz Kluba zastupnika DF-a i te kako bi mogli se pridružiti takvom jednom načinu rada, držati ovdje slovo, objašnjavati ustavne norme, presude Ustavnog suda, ulaziti u diskusije, debate, obraćati se svome biračkom tijelu, provjeravati poslije jesmo li objavljeni negdje po portalima, ali mi smo dame i gospodo danas ovdje došli da radimo, imaju vrlo važni zakoni na dnevnom redu. Znate, februara 2014. godine se desila narodna pobuna, nemojte misiti da vam se to neće i ne može ponovo desiti. Nemojte me pogrešno shvatiti, ja ne zazivan ništa, ali mogu ljudi po ovim parlamentima upasti s motkama, jer ovo danas stvarno nema smisla. Mi pokušavamo da budemo što tiši i da budemo konstruktivni i evo ja i pozivam uvaženog predsjedavajućeg da malo uzme volan u svoje ruke, ako treba i da oduzima riječ, da prekida diskusije koje nisu u skladu sa Poslovnikom. Pitanje je kud će nas ovo odvesti, ljudi na ulici su gladni, ljudi sutra neće imati šta jesti, firme se zatvaraju, katanče se proizvodni pogoni, o čemu mi pričamo danas ovdje. Hvala lijepa, izvinjavam se što sam morao intervenisati.
Hvala gospodinu Begiću i na podršci i da podsjetim da sam samo u okviru ove tačke dva puta podsjećao na član 77. o kome govorite, ali evo nastavljamo redovnu raspravu. Gospodin Nermin Nikšić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, evo ja ću nastojati da se držim tačke dnevnog reda, je li. Dakle, ja spadam u red onih koji je kao premijer Vlade Federacije BiH radio na smanjivanju privilegija što je, je li, predmet i ovog Zakona danas kojeg razmatramo i što reče gospodin Lovrinović s pravom, izgubili smo izbore, dakle jesmo radili na smanjivanju privilegija, ali izgubili izbore. Hoću reći da ne moramo mijenjati Usatv ukoliko želimo da smanjimo privilegije izabranih dužnosnika, da ih ne moramo ukinuti. Mi smo tada, dobro se sjećam, troškove za onu duševnu bol i za odvojeni život sa 700 KM smanjili na 1 KM, pa ko hoće nek uzima tu 1 KM. Ukinuli troškove prevoza i šta ja znam, dakle onaj niz privilegija koje je moguće napraviti, a da ne zadiremo u Ustav, u onu odredbu koja govori o smanjivanju plata izabranih zvaničnika. Uosalo nije davno bilo i ono istraživanja CIN-a, dakle Centra za istraživačko novinarstvo koji je utvrdio bezbrojne zloupotrebe zastupnika kad je u pitanju troškovi stanovanja u Sarajevu, pa od kontrolisanih zastupnika mislim da su 5 ili 10% našli da stvarno stanuju tamo gdje su bili prijavljeni i zašta su dobijali novac. 63 Dakle, hoću reći da ja vjerujem u dobru namjeru i podržavam principe ovog Zakona, takođe smatram da je nebitno kolika su sredstva koja će se ostvariti tim uštedama, jesu li ona simbolična ili ne, ovaj, važna je poruka koju bi kao zastupnici, je li, poslali i zbog toga smatram neprimjerenim pomalo nervoznu reakciju uvaženog zastupnika Arnauta prema, prema mom kolegi Saši Magazinoviću, koji je vrlo precizno rekao da će podržati Zakon, ali isto tako ukazao na nelogičnost koja stoji u Zakonu. Dakle, ja vam želim reći da ne vjerujem da će doći do primjene ovog Zakona, čak i da nekim čudom prođe ova dva osigurača, da prođe i Dom naroda, a onda i da se usvoji ovaj ustavni amandman. Jer jednostavno ja ne vjerujem iz dosadašnjih iskustava i rada entitetskih vlada, odnosno nerada Vijeća ministara, da bi ta sredstva bila pravedno i pošteno utrošena, opet bi se pojavili neki malinari, stolari ili turističke agencije koji bi ta sredstva krčmili kako njima odgovara. Dakle, ne bi želio ni na koji način da nas neko optuži za licemjerstvo jer glasamo za neki zakon svjesni da neće doći do njegove primjene. Dakle, ... na glas ovdje da kažem. Ja sam uvijek bio protiv onih zaključaka, znate nešto ne usvojite, a onda usvojite zaključak da se radi po zakonu, pa kako bi se to trebalo raditi nego po zakonu. Zato uprkos i mojoj podršci i drugih kolegica i kolega koji će danas glasati za Zakon, nažalost on neće ugledati svjetlost dana i neće biti primjenjen. Na kraju će opet ostati da, to je govorilo nekoliko i kolegica i kolega ovdje, da svako od nas, kao i do sada, u skladu sa svojim opredjeljenjem i savjesti odluči šta će kako, koliko pomoći i kome od tih sredstava. Dakle, činjenica da i ako se usvoji Zakon treba da nakon toga usvojimo ustavni amandman, što dodatno komplicira njegovu primjenu, daje mi za pravo da sumnjam, ali isto tako želim da i deklarativno i na glasanjem, glasanjem dam podršku ovim principima i iskažem nadu bilo da ćemo doći do toga da ćemo, kako je to govorio gospodin Lovrinović, neki integralni zakon svi zajdeno pretresti, možda i u prijedlogu Vijeća ministara, pa donijeti zakon kojim ćemo svjesno izaći, jer danas bez obzira kako ko gleda na to koliku podršku ima, danas je teško u Bosni i Hercegovini reći da se bavite politikom, reći da ste političar, jer je to odma svezano sa bezbrojnim aferama, s tim da niste dobar čovjek, da ste neki kriminalac, da nešto uzurpirate itd. Dakle, podrška Zakonu i principima uz ogradu da zaista imam rezervu da će doći do njegove primjene. Hvala.
Hvala. Gospođica Sanja Vulić, diskusija.
Predsjedavajući, ja moram reći da bih ovaj Prijedlog zakona bez razmišljanja prihvatila da su kolege predložile da smo dužni na godišnjem nivou da se odreknemo jedne kompletne plate i da evo Centar civilnih inicijativa, recimo, pravi izvještaj ko je od nas u koje svrhe tu platu dao, da li, i da se apsolutno da mogućnost da to damo u određene fondove, fondacije, udruženja, gdje god, a da to nisu političke stranke. Mislim da bi to za sve nas bilo prihvatljivo, za mene lično da, ali ovaj Prijedlog zakona mi je apsolutno neprihvatljiv i lično smatram da je ovo moje diskreciono pravo gdje ću i koliko novca davati od svoje plate. Lično ja sam učestvovala u svim aktivnostima kada je u pitanju Republika Srpska i sve ono što je radio kako fond u gradu Doboju, tako i Fond solidarnosti Republike Srpske. Ovo što ste vi kolege poštovane predložili meni apsolutno nije jasno na koji način će se vršiti ta raspodjela novca i ja neću da razmišljam gdje će dio mojih para ići i kome. Da je to rađeno na, može se isto desiti što se desilo sa ovim parama od MMF-a, da se tu nadmudruju gdje, šta, kome, kad, koliko, da vršite procente, da kažete – e ne može u Republiku Srpsku toliko, jer imate toliko ili toliko poslanika. Ja smatram da je to čista diskriminacija i da svi treba da se držimo svojih izbornih baza, kako su kolege rekle, u tom ako ćemo volonterskom načinu rada da djelujemo, da djelujemo i da dajemo onoliko koliko smatramo da trebamo i možemo, a ukoliko ćemo ići u okvire zakona i mjenjati 64 zakon, onda smatram da ga trebamo izmijeniti na način da smo dužni i obavezni na godišnjem nivou odreći se jedne plate i da to prikažemo evo Parlamentu ili CCI kad već prate svaki fening gdje se kreće, meni to apsolutno ne smeta. Ne bi mi smetalo ni taj dio da prate gdje ide, ali na ovaj način mi je zakon apsolutno neprihvatljiv.
Hvala. Gospodin Arnaut, redovna diskusija.
Diskusija sada o Prijedlogu zakona, nije dakle replika. Da vidimo, samo da podsjetimo, dakle, šta je prijedlog u ovom Zakonu, to je vrlo jednostavno, da svakom izabranom i imenovanom zvaničniku, dakle, svakom poslaniku i ministru se svakog mjeseca odvoji 20% od plate, da se stavi u jedan fond koji kontroliše Vijeće ministara, a Vijeće ministara vrlo dobro znamo da čini vladajuća koalicija, a mi smo opozicija. Dakle, nemamo problem sa tim da vladajućoj koaliciji damo da kontroliše taj fonda i da onda novac usmjeri u saniranje ekonomskih posljedica izazvanih COVID– 19 pandemijom. 20% od svake plate, niko od nas ne bi trebao reći ne, ali izgleda da ćemo imati i takvih situacija ovdje i ja zaista ne razumijem zbog čega bi to bilo kome bilo neprihvatljivo, dakle, isključivo se odnosi na izabrane i imenovane zvaničnike na institucijama BiH, ne dira plate službenika, definitivno ne dira plate policajaca i ono što je možda i najvažnije za napomenuti, ovaj Prijedlog zakona ni na koji način ne ugrožava zdravstvene i socijalne fondove, odnosno penzijsko-invalidske fondove niti zdravstvene fondove u entitetima zato što se plata i dalje obračunava i doprinosi se plaćaju na tu platu, a onda prije nego što poslaniku legne na račun, 20% se izdvaja u ovaj poseban fond i onda se to koristi za borbu protiv COVID pandemije. Neko je spomenuo i procente, Ustav BiH vrlo jasno precizira da je raspodjela zvaničnika u institucijama BiH 1/3 iz entiteta Republike Srpske, 2/3 iz Federacije. To je tako u ovom Domu, u ovom Domu sjedi 14 poslanika iz Republike Srpske, 28 iz Federacije, to je 1/3 naspram 2/3. U Vijeću ministara 1/3 ministara je iz entiteta Republike Srpske, 2/3 iz Federacije. To je ustavna kategorija, to se ne smije dirati, ne smije se mijenjati. Ambasadori kad se imenuju 1/3 je obavezna da dođe iz Republike Srpske, a 2/3 iz Federacije i zbog toga, i ovo nema nikakve veze sa, neko je spominjao procente, zbog toga ovo govorim, ovo nikakve veze nema, je li, sa procentima od PDV-a itd., ovo su jednostavno procenti koji su Ustavom, ne samo zagarantovani, nego obavezni. Dakle, ako se, ako 1/3 dolazi iz jednog entiteta, a 2/3 iz drugog entiteta i onda se uzima novac tim izabranim i imenovanim zvaničnicima i stavlja u ovaj poseban fond, to je jedina moguća raspodjela kad su procenti u pitanju. I što se tiče, s obzirom da je gosopodin Nikšić, ovaj, ovo spomenuo, nisam zaista tek tako reagovao na dikusiju gospodina Magazinovića i, evo, sad ću podsjetiti na njegovu diskusiju od 29. januara 2015. godine u stenogramu. Gospodin Magazinović je vrlo jasno rekao, je li, da Prijedlog zakona koji sam ja tada isto napisao o ukidanju bijelog hljeba nije dobar, evo, čitam iz stenograma – Ne slažem se sa Vašom konstatacijom da usvajanje ovog Zakona ukida privilegiju takozvanog bijelog hljeba. Želim da obrazložim, i onda govori nešto o članu 48. itd., i onda kaže – evo usvojit ćemo ga, ja ću glasati za njega, to smo na početku dogovorili, ali će to značiti da naknada za bijeli hljeb ostaje u Zakonu, samo administrativno. Znači, gospodin Magazinović je mene u januaru 2015. godine ubjeđivao da će moj Prijedlog zakona ostaviti bijeli hljeb. Moj Prijedlog zakona je prošao, gospodin Magazinović je glasao za njega, ja mu se zahvaljujem još jednom na tome, ali moj Prijedlog zakona je ukinuo bijeli 65 hljeb. I zbog toga sam ovako reagovao i na ovo, gospodine Magazinoviću, ja Vam garantujem da ukoliko ovo prođe, da će to, ovaj, dovesti do smanjenja plata i da je Zakon u potpunosti dobro napisan i da smo preduzeli sve proceduralne radnje uključujući i predlaganje amandmana na Ustav BiH kako bismo to osigurali. Dakle, identična je situacija kao iz januara 2015. kada ste tvrdili da ćete glasati, ali da to neće ukinuti bijeli hljeb. Ukinulo je bijeli hljeb. Hvala.
Hvala. Sanja Vulić, ispravak krivog navoda.
Hvala predsjedavajući. Zapravo, kolega Aranut mi je dao šlagvort da postavim pitanje, evo, nama, koaliciji. Kakva smo mi koalicija kojoj opozicija kroj sudbinu i zakone? Tako da, ovaj, zaista je pitanje za razmišljanje za naše kolegije i naša rukovodstva stranaka, defintivno jeste ovo što ste Vi rekli. Ono što imam potrebu da kažem, a što sam izostavila jeste da je Predsjedništvo već dva puta raspravljalo o Informaciji koju je dostavio Savjet ministara, a sve na temu borbe protiv virusa korona. To imam potrebu da kažem samo iz razloga na one napade i one optužbe koje su bile u prethodnim diskusijama kako Savjet ministara ništa nije radio po tom pitanju. Toliko i hvala.
Hvala. Ispravak krivog navoda, gospodin Saša Magazinović.
Kolega Arnaut ima neodoljiv osjećaj da i onima koji ga podržavaju probudi nekakav osjećaj krivnje što ga podržavaju. Kada na ljude koji su saveznici u provedbi neke politike ovako reaguje, onda ne ostaje ništa drugo nego da se izvede zaključak da on zapravo pokušava sebi naći nekoga s kim će se svađati bez obzira koja je to tema. Dakle, ja taj ne želim biti, ja tu vrstu politike ne baštinim. Svak bira svoj pravac i, na kraju krajeva, svačijii pravac biva vrednovan na izborima. To što Vama kolega Arnut treba, to Vam ja niti mogu dati, niti to možete dobiti od mene.
Hvala. Zaključujem raspravu, nema više prijavljenih kada je u pitanju tačka 8. 66 Prelazimo na tačku devet, Ad. 9. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o privremenim mjerama u radu pravosudnih i drugih organa Bosne i Hercegovine za vrijeme stanja prirodne ili druge nesreće na teritoriji Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika, broj: 01,02-02-1-865/20 od 29. 04. 2020. godine Gospodine predsjedavajući, ima li neko da obrazloži to? Ako nema, u skladu sa članom 74. Poslovnika, ne vodimo raspravu ukoliko neko u Domu ne misli da treba, ali onda se izjašnjavamo o tome. Gospodine Emriću, nismo ni otvorili raspravu. Nema niko. Ne vodi se rasprava. Tačka 9. se skida sa dnevnog reda. Tačka 10., Ad. 10. Prijedlog amandmana II i amandmana III na Ustav BiH, predlagač: poslanik Dženan Đonlagić, broj: 01-02-1-317/20 od 24. 02. 2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege, evo, pred vama je Zakon o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona BiH. Jedna skraćena verzija kojom se zapravo preciznije definišu neki izazovi koji su pred bosanskohercegovačkim društvom zadnjih nekoliko godina. Ovo je zapravo usklađivanje sa međunarodnim standardima, dodatni protokol uz Konvenciju Vijeća Evrope o sprečavaju terorizma koji je Bosna i Hercegovina ratificirala 2017. godine, zajedno sa EU direktivama, o suzbijanju terorizma 2017/541. Ovim izmjenama se također, imajući u vidu nove tehnologije javljaju novi pojavni oblici terorističkih prijetnji, omogućavaju se dodatno kriminaliziranje aktivnosti kojima se vrši zloupotreba informacijskih tehnologija, interneta i društvenih mreža u terorističke svrhe. Pogotovo imajući u vidu da se upravo putem interneta i društvenih mreža vrši radikalizacija i regrutacija potencijalnih terorista. Takođe je ovim izmjenama omogućeno uklanjanje digitalnog sadržaja koji upuće i potiče na terorističke aktivnosti. Ovim usvajanjem izmjena i dopuna Kaznenog zakona na neki način se djeluje preventivno, pogotovo danas kada se Bosna i Hercegovina suočava sa povećanim sigurnosnim izazovima koji sa sobom donosi i migrantska kriza. Očekivati je da je će i ova pandemija dodatno uticati na stanje u društvima, tako da i Bosna i Hercegovina prolazi kroz to. Želim da napomenem da iza ovog Prijedloga zakona, izmjena i dopuna Kaznenog zakona BiH stala je jedna široka politička platforma političkih stranaka u prethodnom sastavu i sazivu Zastupničkog doma Parlametnarne skupštine BiH, ali nažalost, zbog prekida posljednje sjednice u starom sazivu ovaj Zakon nije tretiran i nije se izjašnjavalo o ovom Zakonu. Zbog toga sam zajedno sa kolegama zastupnicima kako to stoji u potpisu preuzeo da u parlamentarnu proceduru uputimo ovaj Zakon o izmjeni i dopuni Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine. U izradi samog prijedloga osim širokog fronta stranaka, kao što sam rekao, konsultacija je izvršena i sa ekspertima iz ovih, iz ove oblasti iz raznih institucija, Ministastva sigurnosti, Odjel za borbu protiv terorizma, Apelacioni sud Brčko Distrikta, Tužilaštvo BiH, Odsjek za borbu protiv terorizma, MUP Republike Srpske, MUP Federacije BiH, SIPA, Pravni fakultet, Fakultet političkih nauka i neke nevladine organizacije. Zbog toga smatramo da je napravljena široka lepeza konsultacija sa onima koji će raditi i na provođenju ovog Zakona. 68 Ono što želim istaći, to je da zapravo imate u materijalima Mišljenje Direkcije za evropske integracije koja je na sebi svojstven način izrazila određenu rezervu, odnosno želi da jedan maksimalistički zahtjev se ugradi u izmjene Krivičnog zakona BiH. Ali, kao što rekoh, ovo je jedan minimum oko kojeg je postojala potpuna politička saglasnost političkih stranaka koje su tada participirale u izradi ovog zakonskog rješenja. Zato, obzirom da je skraćeni postupak, i imamo priliku da eventualno još nešto oko čega možemo postići političku saglasnost ugradimo u izmjene Krivičnog zakona BiH, ali ovo je, kao što rekoh, jedan minimum oko kojeg smo se složili i, evo, ja od vas kolegice i kolege očekujem podršku za ovo zakonsko rješenje u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Lovrinović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, ovo je opet jedan Zakon na tragu onoga što sam, evo, čitav dan govorio i pravo da vam kažem, ne znam ima li više smisla govoriti. Dakle, opet je to prijedlog, doduše ovo je stari prijedlog koji je bio u opticaju kako je kolega i rekao, još iz prošlog mandata, pa eto, hajde, može se malo tolerirati, da ne ide preko Vijeća ministara. Opet je to jedan Zakon koji je poprilično specijaliziran i nemam ništa protiv. Evo, čak i da ga podržim ništa specijalno nisam našao, ono koliko sam ja bio u mogućnosti da upratim ono što je predloženo, međutim volio bih ipak, pošto je ovo prvo čitanje da nekako, ili predložim jedan zaključak, da se ovaj tekst dostavi Vijeću ministara i da dobijemo nekakvo mišljenje od Vijeća ministara, ili da to sam predlagač uradi do drugog čitanja, kako bi izbjegli sve nedoumice koje smo, o kojima smo čitav dan pričali. Nadam se da će to i učiniti, tako da, evo, dakle, nemam ništa protiv da prođe ovo prvo čitanje, ali da do drugog čitanja ipak imamo stav u najmanju ruku Vijeća ministara. Hvala ljepo.
Hvala. Gospođa Snježana Novaković-Bursać, diskusija. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, hvala lijepo. Evo zaista uvažavajući trud i namjeru i želju predlagača da se institucionalno ojača borba protiv terorizma i posebno nekih njegovih oblika, zaista cijenim tu, taj trud i volju i namjeru da se na što kvalitetniji način korporiraju neke direktive Evropske unije, ali smatram da je naša dužnost da sisteme ili sistem borbe protiv kriminala uopšte dorađujemo, a ne da pravimo dodatnu konfuziju, posebno tamo gdje tome nema mjesta ni potrebe. Biću konkretna, problem u ovom Prijedlogu koji je pred nama je da on sadrži odnosno objašnjava neka krivična djela koja su već definisana entitetskim krivičnim zakonima. Tako da smatram, ukoliko bi došlo do usvajanja ovog Prijedloga bi se stvorio prostor za preširoko tumačanje i arbitrarnost u postupanju. Također, stvara se mogućnost da se desi konfuzija, dupliranje, 69 pravna nesigurnost, a posebno je opasna mogućnost da se na onaj način indirektno, što se nas tiče, vrši i prenos nadležnosti. Da ne bude da samo, da su ovo samo paušalne ocjene, sad ću vam nabrojati ključne i po redu, vrlo kratko, nedostatke. Naime, u članu 1. ovog Prijedloga predlažu se dodavanje nove dvije tačke koje se tiču određenih krivičnih dijela koje imaju vezu sa informatičkom bezbjednošću i kriminalom. Naime, konkretno ova djela koja se ovdje predlažu su inkriminisana članovima 407. i 408. Krivičnog zakona Republike Srpske koji je u cijeloj svojoj glavi, poglavlju, znači 32. potpuno detaljno inkriminisao sva krivična djela koja se tiču informatičke, odnosno bezbjednosti kompjuterskih podataka kako tamo stoji. Zatim, u članu 2., član 2. Prijedloga tretira i predlaže određena djela iz oblasti direktnog terorizma itd. Podsjećam i napominjem da je članom, da je u Krivičnom zakonu Republike Srpske detaljno od članova 299. do 305. odnosno cijela jedna glava posvećena terorizmu i ne vidimo uopšte potrebu da se na ovaj način duplira i da se pravi zakon na zakon. Nama je prijeka potreba da implementiramo i da primjenimo postojeće zakone i da ojačamo institucije da vrše svoj posao najbolje moguće, a ne da evo tako, mislim opet kažem, cijeneći volju i želju da se što bolje izdefinišu kaznene mjere ili ne znam, da se inkorporiraju evropske direktive, ali ovo je zaista dupliranje. Sljedeće, u članu to je 3., takođe se pominju određena krivična djela iz oblasti terorizma, o tome sam već rekla da je, ovaj, da postoje ova sva djela opisana u Krivičnom zakonu Republike Srpske. Iskreno, nisam se bavila zakonom Federacije, ali imam potrebu još da napomenem da, ovaj, u članu 3., pa sad ovo posljednje, posljednji podčlan, kako bih ga nazvala, 202G koji predlaže uvođenje ... odnosno objašnjava kazneno djelo krivotvorenja isprava, dužnost mi je da napomenem da ovaj Krivični zakon BiH uopšte nije definisao ovo krivično djelo krivotvorenja isprava, tako da mislim da uz opet dobru volju i sigurno poštujući dobru volju i namjeru predlagača, mislim da trebamo u usvajanju ovog Zakona biti jako oprezni i paziti da nam se ne dese neke stvari koje će biti problematične u praksi. S tim u vezi pratićemo, Klub SNSD-a će pratiti, neće podržati znači, ovaj danas prijedlog ali će pratiti proceduru i vidjet ćemo kako će se to odvijati u ukupnom toku predviđenom zakonodavnim postupkom unutar cijele Parlamentarne skupštine, ali evo, ja vas molim stvarno za razumijevanje i još jednom redefinisanje ovih prijedloga. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravka krivog navoda, Branislav Borenović.
Sad mi je, predsjedavajući, malo čudno, očekivao sam da će oko ovog Zakona biti neki opšti konsenzus, obzirom da je veliki broj poslanika ovo predlagao u prethodnom sazivu Parlamenta, iz različitih poslaničkih klubova i, evo, vidim ovdje na ekranu, između ostalog i uzvaženi kolega Lazar Prodanović iz Kluba SNSD-a. Kako smo čuli...
A šta je ispravka krivog navoda gospodine Borenoviću? 70
Kako smo čuli da Klub SNSD-a ima zamjerke na ovo predloženo zakonsko rješenje. Ja moram da zaista postavim pitanje – šta se to desilo u međuvremenu da se odustaje od nečega što je bio opšti konsenzus i iza čega je stajao i poslanički klub SNSD-a u prethodnom sazivu Parlamenta, obzirom da je gospodin Prodanović snažno podržavao ovo zakonsko rješenje, izmjene i dopune Krivičnog zakona BiH? To je nešto što sam želio da podijelim sa vama.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospođa Snježana Novaković-Bursać.
Gospodine predsjedavajući. Ispravljam navod gospodina Borenovića koji kaže da je Klub SNSD-a u prošlom sazivu podržavao Prijedlog zakona. Činjenica jeste da naši, da je jedan od naših poslanika i u prošlom i u sadašnjem sazivu Parlamentarne skupštine učestvovao je u jednoj radnoj grupi u želji da doprinese inkorporiranju direktive ove iz 2017/541 u domaće zakonodavstvo. To samo gospodine Borenoviću govori u prilog tome da je SNSD jedna demokratska stranka iako se Vi trudite da ste što dolazi iz Republike Srpske, a vezano je sa SNSD-om poblatite maksimalno. Mi imamo čak i unutrašnju vrlo vrlo razvijenu i snažnu demokratsku i diskusiju i mogućnost predlaganja različitih stvari, ali to ne znači da ćemo mi ovdje doći i raditi nešto za što stvarno smatramo da ima veze i sa prenosom nadležnosti, a da ima veze i sa nepotrebnim, kao što sam rekla, dupliranjem zakonodavstva koje može dovesti do konfuzije. Dakle, ovaj, pogrešno ste informisani kao i inače.
Ispravka krivog navoda, gospodin Dragan Mektić.
Hvala predsjedavajući. Imam čisto jednu dobronamjernu sugestiju, ali naprosto nisam ni ja sad siguran u pravnom smislu i u smislu pravne definicije jesam li u pravu, tako da bi to trebalo provjeriti. Ne znam da li je ovaj Zakon prethodno išao na mišljenje Savjetu ministara, jesmo li i od kog dobili kakva mišljenja? Djelimično, ako je, može se dogoditi ili kako bih već rekao, ne znam ni ja, može biti tačno i ovo što govori uvažena poslanica Snježana, ali čini mi se, ali kažem, to treba provjeriti da ne bi došli čisto u jednu, da nismo u jednoj zabludi ili jednoj, nekoj vrsti nesporazuma, pa da propustimo šansu da poboljšamo Zakon, da Krivični zakon Republike Srpske i entiteta inkriminiše one radnje koje su usmjerene protiv ustavnog uređanja i integriteta entiteta, a da se ovdje radi o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona, odnosno KZ-a BiH. Zato kažem, ne znam jesmo li načisto ili nismo kod ove situacije. Ako KZ Republike Srpske, odnosno entiteta inkrimiše i propisuje samo krivična djela koja su usmjerena protiv ustavnog uređenja i poretka entiteta, onda ima mjesta ovo ovdje da se 71 popravi, dakle, a ako inkrimiše, ako ne inkrimiše i ne ograničava se na oblast entiteta, onda nema potrebe da se ništa radi. Hvala. Ne znam jesam li bio jasan.
Hvala na dobronamjernim sugestijama, kako sami kažete. Ispravka krivog navoda, Branislav Borenović, nadam se sa dobronamjernim sugestijama.
Pa ja ovdje ne govorim ko je informisan ili nije informisan i ko imam kakvu demokratiju u svojoj političkoj partiji. O tome možemo govoriti vjerovatno danima gdje u ovom Parlamentu i na drugim mjestima. Ja ovdje govorim o zvaničnim aktima i zvaničnim dokumentima i koliko vidimo iz dokumenta u kojem jasno piše da su u skladu sa članovima određenih poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, da su poslanici Magazinović, Emrić, Mehmedović preuzeli Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Krivičnog zakona BiH od 28.8.2018. godine, koji su tada predlagali, grupa poslanika, između kojih je i, naravno, jedan dio poslanika koji dolaze iz Republike Srpske i iz skoro svih poslaničkih klubova u tom momentu, i gospodin Novaković, i gospodin Bojić i gospodin Lazar Prodanović, identičan tekst. I zato je moje pitanje – šta se to u međuvremenu promijenilo da potpis uvaženog kolege Prodanovića više ne vrijedi kada je u pitanju predložena izmjena i dopuna Krivičnog zakona iz te 2018. godine koji evo, vidimo ovdje pred nama, koji je upućen od strane kolega koji su tada bili u toj grupi poslanika, koji su vjerovatno dugo radili i o svemu vodili računa čim su se iza toga potpisali i uputili u skupštinsku proceduru. To je nešto što je za mene osnovna informacija koju želim podijeliti sa vama, koju svi vidimo ovdje na ekranu, ništa drugo.
Saša Magazinović, ispravka krivog navoda.
Nemojte da kolegu Prodanovića dovodimo u nezgodnu poziciju, jer ono ovo nije potpisao tek tako. Dakle, ovo je Zakon, kao što vidite, koji je predložio devet predstavnika političkih stranaka i jedini razlog zašto ovaj Zakon nije usvojen, zato što je bilo pred kraj mandata. Zašto su preuzela ova tri poslanika, pa zato što su oni ostali o ovom Domu, to vrlo jednostavno. Na Zakonu radili sa Međunarodnim republikanskim institutom IRI-jem iz Vašingtona i učestvovali u izradi Zakona ljudi iz institucija i analizirano sve ovo što mi pričamo. Ovo je identična rasprava kao ona o PDV-u. Mi došli sad da raspravljamo i nikad niko nije o tom raspravljao. Sve se ovo prošlo, i nisu, dakle, sve parlamentarne stranke iz Republike Srpske potpisale Zakon nakon što je ova sva priča koju mi danas ovdje pričamo, razjašnjena do tančina na način kako je to gospodin Mektić koji je tad bio ministar i trebao je bar pratiti ovo, ne znam je li pratio, ali kako je on postavio pitanje, sve to razjašnjeno. Dakle, možemo još jednom, ali vjerujte, pa nisu ti ljudi svi radili godinu i nešto dana i na koncu stavili svoj potpis, eto tek tako, zato što ih je neko prevario. 72 Što se mene lično tiče, pustite u prvom čitanju, dakle Zakon je stavljen u dva čitanja, pustite u prvom čitanju, ako nešto ne valja, popravite. Ili, evo da razjasnimo sve to do drugog čitanja, ali nema razloga u ovom stadiju da zaustavljamo Zakon na kome se dugo radilo, sad vam kažem, ko je radio, devet predstavnika političkih stranaka je potpisalo i samo zato što se saziv djelimično promijenio, sad moramo sve to ispočetka. Evo, ja vas molim pustite prvo čitanje, ja ću vas podržati ako se na kraju ispostavi da je tako.
Ispravka krivog navoda, gospođa Snježana Novaković-Bursać.
Evo hvala. Znači, ispravljam, hajde da kažem, i navode i gospodina Borenovića i Saše Magazinovića, ja riječi jedne nisam rekla o predlagačima, niti sam rekla o dobrim namjerama. Znači, ja sam pričala o suštini prijedloga, navela članove, navela članove koji postoje u Krivičnom zakonu Republike Srpske, moja namjera je bila triput ponovljena najmanje, da šta je namjera, šta je želja moje diskusija, na šta ukazujem, da ne dođe do dupliranja, da ne dođe do nepotrebih situacija u provedbi, a to što, ovaj, što vi čujete ili što neko ima potrebu, da, evo, površno se bavi nekim stvarima, to vaš, vaše takođe pravo. Dakle, još jednom se vraćam, nemojte molim vas nijedan poslanik, svaki poslanik i grupno i pojedinačno ja stvarno podržavam to pravo, pa čak i poslanika iz mog Kluba ako želi da učestvuje iz nekih razloga u izradi bilo kakvog prijedloga, pa to je naše pravo. Dakle, nemojte da dovodimo nikoga u neprijatnu situaciju, hajmo se baviti suštinom. Ja mislim da sam ja u svojoj diskusiji dovoljno jasna bila. Nema potrebe, i čak evo, mislim da sam dobro razumjela čak i gospodina Mektića na šta je htio ukazati. Mislim da me dobro shvatio i mislim da na ovaj Prijedlog ima itekako potrebe, da se o ovom prijedlogu izjasni i Ministarstvo pravde i entitetska ministarstva pravde, da ne bismo, upravo, još jednom ponavljam, došli u problem. Uz dužno poštovanje i vjeru da je grupa poslanika radila sigurno savjesno, da su imali pomagače itd., ali ja imam pravo i mislim da sam se dobro pripremila za ovu tačku. Iznijela sam jasne argumente i hajmo se vratiti takvoj vrsti rada. Hvala lijepo.
Ispravka krivog navoda, Saša Magazinović.
Draga kolegice ja nisam Vama replicirao, nego Borenoviću. Dakle, Borenović je jedini koji je spomenuo Prodanovića. Dakle, ja sam njemu replicirao i ne znam zbog čega Vi meni odgovarate. To što je moje objašnjenje možda, ovaj, bilo usmjereno ka Vama i koji niste pratili taj proces u prošlom mandatu, to da, ali moja replika je bila usmjerena ka Borenoviću. To je to.
Hvala. Gospođa Alma Čolo, redovna diskusija. Izvolite.
73 Hvala predsjedavajući. Pozdravljam Vas i sve kolege. Mene ne brine da li ovdje dolazi do prijenosa nadležnosti jer sigurno ne dolazi. U našoj zemlji postoje četri krivično-pravna sistema, kako materijalna tako i procesna, tako da na nivou države postoji Krivični zakon koji se primjenjuje pred Sudom i Tužilaštvom BiH, kao što postoji Krivični zakon Republike Srpske, koji se primjenjuje pred pravosudnim organima u Republici Srpskoj, znači pred okružnim i osnovnim tužilaštvima, okružnim i osnovnim sudovima i pred Tužilaštvom i Sudom u Republici Srpskoj. Tako da tu nema sukoba nikakvog, nikakve nadležnosti niti prenosa nadležnosti. Ovaj Zakon treba podržati jer je on usklađivanje sa direktivama Evropske unije koje se tiču borbe protiv terorizma. I ukoliko se počini krivično djelo terorizma na nivou države Bosne i Hercegovine, bitno je da je naše krivično zakonodavstvo na nivou države usklađeno sa direktivama Evropske unije. Međutim, ja bih ovdje se pozvala na Mišljenje Direkcije za evropske integracije koje je dato 25. marta 2020. godine u kojem stoji da izmjene Krivičnog zakona koje se odnose na definiranje krivičnih djela u borbi protiv terorizma nisu u potpunosti usklađene sa Direktivom Evropskog parlamenta i Vijeća broj 2017/541. Pa ja mislim da u ovom prvom čitanju mi možemo podržati ovaj Zakon, ali da bi predlagači trebali, pošto se radi o skraćenom postupku, u ovim skraćenim rokovima da još jednom pregledaju sve ono na šta se ukazuje u ovom Mišljenju i da se eventualno izvrši usklađivanje u potpunosti sa Direktivom, ukoliko je, naravno, ukoliko procijenite da je to neophodno. Međutim, ja bih se ponovo vratila na proceduru predlaganja zakona u Parlamentu. Evo, kod ovog Zakona vidimo koliko bi bilo važno da je podnosilac ili da je predlagač ovog Zakona Ministarstvo pravde na državnom nivou. Ovo je sofisticiran zakon jer u pravu vrijedi pravilo – Nulla pena sine lege, ili – nulla krimen sine lege, da niko ne može biti ni kažnjen niti procesuiran bez zakona. I sad, na osnovu zakona ovoga se stvaraju pretpostavke za procesuiranje svih budućih počinilaca krivičnog djela terorizma kojim se ugrožava ustavni poredak ove zemlje i veoma je bitno da te zakone priprema struka. Veoma je bitno da na tim zakonima rade ljudi u Ministarstvu pravde, ali ja ne sumnjam da su ljudi koji su bili uključeni u izradu ovog Zakona, jer vidi se iz samog preciziranja pravnih normi da su stručni ljudi, ali nekako bi bilo lakše i nama poslanicima da je to radilo Ministarstvo pravde koje bi ovdje i trebalo da bude oficijalni predlagač ovog Zakona. Ja ću podržati ovaj Zakon u prvom čitanju, ali voljela bih da, evo, još malo pogledate Mišljenje Direkcije za Evropske integracije i da vidite u čemu su ova nesuglasja koja oni navode u svom Mišljenju. Hvala.
Ispravka krivog navoda, gospodin Dragan Mektić.
Hvala predsjedavajući. Evo, uhvatio sam u međuvremenu priliku da pronađem krivični KZ Republike Srpske i to Glava 23. Krivična djela terorizma, pa član 229., terorizam i sve nabraja šta je terorizam. Kaže – ko u cilju ozbiljnog zastrašivanja građana ili prisiljavanja organa vlasti Republike Srpske da nešto izvrše ili ne izvrše, cilj ozbiljnog narušavanja ili uništejna osnovnih ustavnih, političkih, ekonomskih, društvenih struktura Republike Srpske, izvrši jedno od sljedećih djela koja može nanijeti ozbiljnu štetu Republili Srpskoj. I čini mi se da sam bio u pravu, da KZ 74 Republike Srpske propisuje grupu krivičnih djela koja samo urožavaju i oštećuju Republiku Srpsku i da nam je možda ovo šansa da kroz KZ BiH propišemo da se generalno odnosi ko ugrožava teritorijalni integritet, ne znam ni ja, Bosne i Hercegovine ili tako dalje, tako dalje. Pa bih ja, moj prijedlog lični bio ili da se ovo skine s dnevnog reda pa se, ovaj, raščisti ova situacija, ili da se pusti možda u drugo čitanje pa da dotada vidimo šta je, jesam li ja zapravo u pravu ili nisam, ovo što predlažem i, pa da onda, jednostavno ne bi napravili jednu grešku i došli u situaciju da ne inkrimišemo u KZ-u BiH nešta što potpada pod očigledni terorizam. Eto.
Hvala. Ispravka krivog navoda ne može se koristiti više od dva puta, a gospođa Snježana Novaković-Bursać je koristila u okviru ove tačke dnevnog reda dva puta. Gospođa Alma Čolo, ispravka krivog navoda.
Pa ja bih se malo osvrnula na ovo što je kolega Mektić govorio. Imamo mi puno krivičnih djela i u Krivičnom zakonu Republike Srpske i Federacije, i Brčko Distrikta, i države Bosne i Hercegovine koja su isto koncipirana, ali sva ta djela se primjenjuju na određenom nivou državne vlasti. Ovaj Krivični zakon se primjenjuje na nivou države Bosne i Hercegovine i primjenjuju ga Tužilaštvo i Sud BiH. Krivični zakon Republike Srpske se primjenjuje tamo i ta djela su inkriminirana tamo na taj način i ko počini krivično djelo terorizma na teritoriji Republike Srpske biće odgovoran prema zakonu Republike Srpske i biće odgovoran pravosudnim organima na teritoriji Republike Srpske. Ko učini krivično djelo terorizma protiv države BiH potpada pod sankcije ovog Zakona, državnog zakona, i to je problem naša četri paralelna krivično-pravna sistema, jer Direktiva Evropske unije obavezuje države, članice Evropske unije, da u svoje nacionalno zakonodavstvo inkorporiraju odredbe ove Direktive tako što će propisati krivična djela terorizma. Mi imamo nesreću da imamo četri paralelna krivično-pravna sistema koja egzistiraju paralelno i vjerujte to je non sens u demokratskim državama. To je osnov za diskriminaciju građana ove zemlje, za njihovo različito kažnjavanje, za različito postupanje protiv građana jedne te iste države, u zavisnosti od krivično-pravnog sistema koji je nad njihovom ingerencijom. I zato, nemojte se bojati da ovdje dolazi do preklapanja nadležnosti, preuzimanja nadležnosti, država je ovlaštena i ona mora regulisati krivična djela protiv terorizma.
Hvala. Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda.
Kolega Mektić ... Pa prvo da kažem da nije terorizam nešto što se uvijek veže isključivo za državni ili ustavni poredak. Terorizam je opasnost za svakog građanina, za svaku porodicu koja može biti njegova žrtva i zato je možda nešto suvisliji zadnji prijedlog gospodina Mektića da se ovo skine. Primjedbe iz Republike Srpske su, mislim da je gospođa Bursać ih rekla, znači način na koji se član 3. inkorporira u Krivični zakon BiH članom 201. jer je sadržaj tog člana potpuno već ugrađen i inkriminisan Krivičnim zakonom Republike Srpske i stvara se prostor za preširoko tumačenje i onda vam je potrebna arbitrarnost, da 75 arbitrirate. Kažem, bez obzira da li se odnosio na priču o ustavnom poretku Republike Srpske ili Bosne i Hercegovine ili Federacije. Hajmo se vratiti da postoje građani, da nije sve široka politička priča o državi. Takođe, konfuzija doprinosi nesigurnosti, opasna mogućnost da se na indirektan način odlučuje u meriotumu Republike Srpske na teritoriji Bosne i Hercegovine što se tumači kao prenos nadležnosti. Prijedlogom zakona u članu 202. je predviđeno i novo krivično djelo – počinjenje krivičnog djela falsifikovanje isprava i krivičnih djela protiv imovine u svrhu terorističkih aktivnosti, a Krivični zakon BiH još nije definisao krivično djelo falsifikovanje isprave, niti krivično djelo protiv imovine, odnosno koja su navedena u isključivoj nadležnosti Republike Srpske, Federacije, odnosno entiteta. Ima, gospodo ima puno rupa. Mi smo Parlament, nismo mi nekakvo, kako bih rekao, društvance u kafani ili u mjesnoj zajednici, hajmo malo meritum da poslažemo. Ja mislim da ovako ozbiljna stvar, a terorizam nema ozbiljnije, ozbiljnog pričanja. Ministarstvo pravde i Republike Srpske i Federacije BiH i svi ljudi koji su zainteresovani i ekspertske grupe treba da ovo slože. Nemojte da ovo bude odraz trenutne političke volje ili trenutne političke svađe među nama poslanicima partija i klubovima i da dobijemo dokument čija je upotrebljivost vrlo upitna, a plus što se, kažem, kosi sa krivičnim zakonima ovdje Republike Srpske, u Federaciju ne ... E to molim predlagače da uzmu u obzir u najboljoj mogućoj namjeri. Znači, ne da nešto osporavam, nego nemojte nakaradno molim vas.
Ispravka krivog navoda, gospođica Sanja Vulić.
Hvala predsjedavajući. Pa prosto moram napomenuti da je, činjenica je da je nešto propisano kao krivično djelo entitetskim zakonodavstvom trenutno ne sprečava Tužilaštvo BiH niti Sud BiH da postupaju u skladu sa članom 7. stav (2) tačka b) Zakona o Sudu BiH. To je dosada mnogo puta učinjeno. Nezvanično, više od 20 puta kada se radi o krivičnom zakonodavstvu Republike Srpske i samim tim ne može se reći da postoje neki dupli aršini kada su u pitanju ta krivična djela ili kako je koleginica Čolo rekla, ali ono što je činjenica i što treba napomenuti je da u ovom Domu imamo duple aršine. Kada smo imali raspravu o petoj tački dnevnog reda, tada ste govorili kako je totalno nebitno ko predlaže zakon, zašto to mi poslanici imamo pravo, i imamo pravo, ne sporim, da ne bude da ja sporim to pravo,daleko od toga, ali evo, koleginica Čolo je rekla – zašto ovo nije došlo od Ministarstva, kao što sam ja pitala zašto nije onaj prethodni prijedlog došao od Savjeta ministara, zašto nemamo stav itd. ovo je preozbiljna tema da bismo nešto pretjerano o njoj ovdje diskutovali. Mislim da svakako do drugog čitanja treba da se uvaže sugestije svih iskusnijih kolega po ovom pitanju, a vidim da imamo i onih koji su se sada javili poslije mene, tako da očekujem konstruktivne prijedloge i da ćemo doći do zajedničkog rješenja koje će biti u interesu svih građana Bosne i Hercegovine, odnosno oba entiteta i Brčko Distrikta.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospodin Damir Arnaut.
76 Gospođa Vulić, više pitanje. Dakle, ja sam bio predsjedavajući Ustavnopravne komisije u prošlom mandatu kad je ovaj Prijedlog zakona predložen i koje je onda objašnjenje da je član Ustavnopravne komisije iz SNSD-a podržao ovaj Prijedlog zakona? Na Ustavnopravnoj komisiji se odlučuje o usaglašenosti Prijedloga zakona sa Ustavom i pravnim sistemom BiH što, naravno, uključuje kao jednu od ključnih tačaka da li je nešto prenos nadležnosti ili nije. I, ovaj, ako mi samo možete objasniti zašto je onda član Ustavnopravne komisije iz SNSD-a podržao ovaj Prijedlog zakona? I da li se nešto Ustav u BiH u međuvremenu promijenio da je meni promaklo što bi opravdalo sada dijametralno suprotstavljen vaš stav u SNSD-u oko ovog pitanja? Hvala vam.
Hvala. Ispravka krivog navoda, gospođica Sanja Vulić.
Hvala. Kolega Arnaut, ja zaista ne želim da se bavim onim što je bilo. To iz kog razloga je kolega Prodanović tada tako procjenjivao, zašto je on tako odlučio, da li ste Vi njega možda ubijedili, pošto Vas čovjek kad sluša, kao što je rekao kolega Magazinović, u nekim trenucima Vi ste toliko uvjerljivi i toliko dobronamjerni i toliko dobrodušni da otkud znam. Doktor Lazarević je inače poznat kad jedan dobrodušan čovjek, možda je, ovaj, možda ste Vi bili toliko argumentovani da je on smatrao da je prijedlog takav kakav jeste zadovoljavajući. Evo, ja imam pravo da izrazim sumnju i imamo pravo da tražim doradu ovo Prijedloga. Tako da, ovaj, ono što je bilo bilo je, mi živimo u sadašnjosti.
Damir Arnaut, ispravka krivog navoda.
Zahvaljujem se. Pa vidite, definitivno ovo što je gospođa Vulić rekla oko gospodina Prodanovića ne može biti krivi navod. Ja apsolutno sve potpisujem što ste rekli o njemu. Međutim, krivi navod je ovo da sam ja nekoga nešto ubjeđivao oko ovog Zakona. Ovo nije moj Prijedlog zakona, ja nisam bio među predlagačima tada, to je jedan od zakona koje nisam ja predlagao gospođo Vulić, ali sam ga podržavao i nisam učestvovao u raspravi. Gospodin Magazinović je to više nego dobro uradio tada, a što se tiče ovaj člana Komisije iz SNSD-a, ja sad opet kažem, nije ovdje samo pitanje predlaganja zakona, nego isto tako podrška kada je u pitanju Ustavnopravna komisija, dakle, kad je u pitanju usaglašenost sa Ustavom i pravnim sistemom BiH. I vidite, ima ovdje jedna pozitivna strana, ako će svi ostati principijelni, ako ovo prođe Prestavnički dom, dolazi u Dom naroda i onda, ja se nadam da ćemo moći računati na glas kolege Prodanovića, jer taj će faliti. Hvala.
Hvala. 77 Gospodin Jasmin Emrić, redovna diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. S obzirom da smo skoro završili diskusiju po ovom Prijedlog zakona, uvažavajući prijedloge kolega, a imajući namjeru i želju da usvojimo ovaj Zakon u prvom čitanju, s obzirom da je uloženo puno truda, dosta vremena je prošlo, više od dvije godine, pa i Vijeće ministara je imalo priliku da izradi novi prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH, ali kako to nije urađeno, onda je dobro da uskladimo Krivični zakon Bosne i Hercegovine sa međunarodnim standardima, te u tom kontekstu ja i predlažem zaključak : Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da do drugog čitanja dostavi svoje mišljenje o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH, te na taj način će možda biti rješene mnoge dileme, iako, evo, još jednom naglašavam, to je kolega Mehmedović u prvoj diskusiji već rekao, da je, da su izvršene konsultacije sa ekspertima u ovoj oblasti i predstavnicima i Ministarstva sigurnosti i tužilaštva i sudova u BiH, i predstavnicima MUP-a Republike Srpske. Evo, konkretno Nebojša Tomković je bio konsultat ispred MUP-a Republike Srpske, Uprava za borbu protiv terorizma i ja mislim da je ovo sve usaglašeno i postignut je taj minimalan učinak saglasnosti oko onoga o čemu smo svih ovih godina raspravljali i to je, evo, pretočeno sve u ovaj Prijedlog zakona koji zaslužuje da bude usvojen u prvom čitanju, a naravno, drugo čitanje, mogućnost amandmanskog djelovanja, može popraviti sve ono što bude opravdano. Hvala.
Hvala gospodine Emriću. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona BiH, tačka 11. Zaključujem današnji rad i nastavak sutra ujutro u 9 i 30, još jednom, u 9 i 30. Hvala. Sjednica prekinuta u 17:40 sati. 78