Nastavljamo sjednicu - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 735 Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo i gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva Nataša Vujec će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani i uvaženi saborski zastupnici. Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva predložilo je Vladi hitnu izmjenu i dopunu članaka Zakona o rudarstvu, članaka 17., 40., 51., 131., 135., 136. i 137. Primjenom predloženog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu određuje se obveza fizičkim i pravnim osobama koje vrše istraživanje i eksploataciju mineralnih sirovina, bez potrebnih odobrenja, naknada štete vlasniku za zauzeto zemljište, Republici Hrvatskoj za vrijednost mineralne sirovine, te naknada troškova sanacije zemljišta na kojem je obavljala istraživanje i/ili eksploataciju mineralne sirovine, propisano je da Vlada Republike Hrvatske uredbom određuje vrijednost mineralne sirovine, kao i mogućnost obročne otplate duga s osnova štete nastale nelegalnim istraživanjem, ili eksploatacijom mineralnih sirovina. Primjenom ovih izmjena zakona propisat će se i obveza nositeljima odobrenja eksploatacijskog polja mineralnih sirovina na kojem nije ishođena koncesija za eksploataciju, da dostave podatke o rezervama mineralnih sirovina ministarstvu nadležnom za rudarstvo do 31. siječnja, a sve u cilju svrhovite i korektne izrade godišnje bilance rezerve mineralnih sirovina, te efikasnije kontrole rudarskih gospodarskih subjekata od strane državnog inspektorata. Nadalje će se propisati obveza ponuditelja da uz ponudu za koncesiju za eksploataciju mineralnih sirovina dostavi očitovanje Državnog odvjetništva Republike Hrvatske i državnog inspektorata da se protiv istoga, odnosno tog ponuditelja ne vode postupci s osnove nezakonitog istraživanja, ili eksploatacije mineralnih sirovina. Ispravit će se greška glede primjene neprovedive zaštitne mjere oduzimanja predmeta i protupravno stečene imovinske koristi ostvarene prekršajem, odnosno oduzimanjem imovinske koristi stečene počinjenim prekršajem ili kaznenim djelom, riješeno je Zakonom o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem. Nadalje će se omogućiti rudarskim gospodarskim subjektima koji imaju važeća rješenja o odobrenju eksploatacijskog polja i za to eksploatacijsko polje su ishodili koncesiju za eksploataciju, a nisu bez svoje krivnje otkopali, odnosno pridobili potvrđene količine rezerve mineralne sirovine, produženje koncesija za eksploataciju bez provođenja javnog natječaja, do roka za izvođenje rudarskih radova određenog provjerenim rudarskim projektom, odnosno projektnom tehničkom dokumentacijom, a sve u cilju očuvanja radnih mjesta i nastavka poslovanja rudarskih i gospodarskih subjekata bez nepotrebnih prekida u izvođenju rudarskih radova. Nadalje će se omogućiti oduzimanje eksploatacijskih polja mineralnih sirovina fizičkim i pravnim osobama na kojima nije ishođena koncesija za eksploataciju, u roku određenom izrijekom rješenja. Pravo na eksploatacijsko polje mineralnih sirovina po sili zakona prelazi na Republiku Hrvatsku. Nadalje se nalaže po službenoj dužnosti brisanje fizičke ili pravne osobe i ovlaštenika iz registra eksploatacijskih polja u slučajevima kada je ta fizička ili pravna osoba brisana iz sudskog, odnosno obrtnog registra. Propisuje se upisivanje Republike Hrvatske kao ovlaštenika tih eksploatacijskih polja mineralnih sirovina. Nadalje omogućit će se potrebno vremensko razdoblje za pripremu Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva za preuzimanje svih upravnih poslova glede istraživanja mineralnih sirovina, eksploatacije mineralnih sirovina, građenja i uporabe rudarskih objekata i postrojenja za mineralne sirovine za proizvodnju građevnog materijala koji se odnosi na tehničko-građevni kamen, građevni pijesak šljunak i ciglarsku glinu, iz nadležnosti Ureda državne uprave, odnosno Ureda Grada Zagreba. I na kraju određuje se donošenje uredbe Vlade Republike Hrvatske kojom se određuje vrijednost mineralne sirovine kao i mogućnost obročne otplate duga s osnova štete nastale nelegalnim istraživanjem ili eksploatacijom mineralnih sirovina. Hvala na pozornosti.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo? Odbor za gospodarstvo? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a, gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu, s konačnim prijedlogom zakona. Nadam se da ovaj hitni postupak neće biti kao i prošli hitni postupak, pa da su nam se dogodili ovakvi propusti u definiranju zakonskih odredbi. U svakom slučaju klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika pozdravlja donošenje ovih izmjena i dopuna Zakona o rudarstvu, i ukazuje da baš sve zakone ne moramo po hitnom postupku donositi, pa da ih onda moramo u roku 6 mjeseci, godinu dana mijenjati. Karakteristike ovih kratkih izmjena kako je gospođa državna tajnica rekla jesu da sigurno ove izmjene i dopune važećeg zakona preciznije utvrđuju postupke i odnose koncedenta i koncesionara, sigurno se, je ovo poboljšica u smislu da je ovaj zakon nomotehnički bolje i preciznije uređen, a sigurno se i u članku zakona 137. kroz ove izmjene osigurava se premoštenje jedne čudne situacije koja je nastala iz situacije da Ministarstvo gospodarstva nije bilo spremno preuzeti određene poslove koje su im bile predviđene ovim važećim zakonom. Time se ostvarila jedna čudna pat pozicija i koja je bila praktički nepremostiva. Ovo je sigurno u funkciji premoštenja tih mogućih problema. Prema tome mislim da nije potrebno ulaziti u detalje jer je već gospođa državna tajnica u uvodnom izlaganju u detalje jako dobro obrazložila. Prema tome moja će rasprava time i završiti. Kažem podržavamo, klub HNS-HSU-a podržava donošenje izmjena i dopuna Zakona o rudarstvu. Hvala lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospođo državna tajnice. Klub zastupnika HSS-a podržat će donošenje izmjena i dopuna Zakona o rudarstvu. Naime, inicijativa za ove izmjene i dopune došla je od brojnih strukovnih udruga, od … [[Govornica se ne razumije.]] HUP-a, ali i samo Državno odvjetništvo je upozorilo da treba promijeniti neke članke, kao što su članak 17., 135. i 136., i sudjelovalo je u njihovoj pripremi. Pozitivno mišljenje na ove izmjene i dopune dalo je i Ministarstvo financija i Ured za zakonodavstvo, ali i neformalno pozitivno mišljenje stiglo je od Europske komisije jer Zakon o rudarstvu je ustvari bio ključ za privremeno zatvaranje Poglavlja 15. – Energetika. Vjerujemo u Klubu zastupnika HSS-a da će ove izmjene i dopune Zakona o rudarstvu uvesti više reda u istraživanja i eksploataciju mineralnih sirovina u RH polazeći od temeljne odrednice članka 52. Ustava RH da je rudno blago od osobitog značaja za RH, da se iskorištavanje rudnog blaga propisuje zakonom kao i vlasnici i ovlaštenici prava nad mineralnim sirovinama te ograničenja kojima su isti podvrgnuti. Samim tim u klubu HSS-a očekujemo da će to dovesti do efikasnije zaštite vlasništva RH u svim njezinim dijelovima uključujući i bolje gospodarenje mineralnim sirovinama sa najmanjim mogućim štetnim utjecajem na prirodu i okoliš vodeći pri tome računa o ravnoteži društvenih, gospodarskih i okolišnih sustava. No svjesni smo i činjenice da mnoge stvari u rudarstvu RH pa i u svakodnevnom radu i djelovanju u svim društvenim sferama, a možda manje ovise o donošenju i tumačenju propisa, a više o samoj primjeni i praksi kao i postupanju svih onih čimbenika koji su pozvani primjenjivati zakone i podzakonske akte. Eksploatacija mineralnih sirovina predstavlja respektabilnu gospodarsku djelatnost te značajan gospodarski i financijski udio u ukupnom BDP-u. Za RH pored ugljikovodika najznačajnija eksploatacija je nemetalnih čvrstih mineralnih sirovina, arhitektonskog građevnog kamena, tehničkog građevnog kamena, građevnog pijeska i šljunka, sirovine za proizvodnju cementa, karbonatne sirovine za industrijsku preradu kamenog pijeska i ciglarske gline. Rudarsku gospodarsku djelatnost u RH obavlja preko 350 trgovačkih društava i obrtnika sa registriranih oko 8,5 tisuća uposlenika, međutim ukoliko tome pribrojimo i gospodarske subjekte koji se bave preradom mineralnih sirovina gdje spadaju cement, vapno, staklo, gipsani proizvodi, punila cigla, keramika, dolazimo do spoznaje da se eksploatacijom i preradom mineralnih sirovina u RH bavi preko 500 trgovačkih društava i obrtnika sa preko 17 tisuća zaposlenih. U navedene brojke nisam uključila trgovačka društva i obrtnike koji se bave transportom mineralnih sirovina, a što također nije beznačajna gospodarska djelatnost. Ocjenjujući značaj rudarstva i njegov doprinos ukupnoj gospodarskoj djelatnosti države mora se uvažiti i ispravno vrednovati činjenica da je rudarstvo gospodarska grana koja stvara nove vrijednosti te potiče i podržava rad čitavog niza drugih proizvodnih gospodarskih grana kao što su energetika, graditeljstvo, prerađivačka industrija. Neka znanstvena istraživanja u zemljama zapadne demokracije pokazala su da se na broj radnika zaposlenih neposredno na eksploataciji mineralnih sirovina zapošljava 30 do 40 puta veći broj radnika u drugim djelatnostima koja se u nizu bave preradom mineralnih sirovina. Prema podacima DZS-a udio rudarstva u ukupnom BDP-u RH višestruko premašuje udio npr. ribarstva, proizvodnje tekstila, duhana, celuloze, papira i proizvoda od papira, a premašuje i udio gospodarskih grana kao što su proizvodnja strojeva, proizvodnja namještaja, proizvodnja proizvoda od gume i plastike, proizvodnja RTV i komunikacijskih uređaja. Primjenom predloženih odredbi Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu omogućit će se brže i jasnije postupanje tijela nadležnih za rudarstvo pri provođenju postupaka za odobrenje, za istraživanje mineralnih sirovina i dodjele koncesije za eksploataciju mineralnih sirovina, a osigurat će se i veća zaštita mineralne sirovine kao važnog resursa u vlasništvu RH. Mi u klubu HSS-a posebno važnim smatramo nekoliko odredbi koje ću sada naglasiti, a koje su obuhvaćene ovim izmjenama i dopunama i za koje smatramo da će doista cijeli sustav unaprijediti. Naime, ovim izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu predviđa se obaveza fizičkim i pravnim osobama koje vrše istraživanje i eksploataciju mineralnih sirovina bez potrebnih odobrenja naknada štete vlasniku za zauzeto zemljište, Republici Hrvatskoj za vrijednost mineralne sirovine te naknada troškova sanacije zemljišta na kojem je obavljala istraživanje ili eksploataciju mineralne sirovine. Propisano je da Vlada Republike Hrvatske uredbom određuje vrijednost mineralne sirovine kao i mogućnost obročne otplate duga sa osnove štete nastale nelegalnim istraživanjem ili eksploatacijom mineralnih sirovina. Propisat će se i obaveza nositeljima odobrenja eksploatacijskog polja mineralnih sirovina na kojim nije ishođena koncesija za eksploataciju da dostave podatke o rezervama mineralnih sirovina ministarstvu nadležnom za rudarstvo do 31. siječnja, a sve u cilju svrhovite i korektne izrade godišnje bilance rezervi mineralnih sirovina te efikasnije kontrole rudarskih gospodarskih subjekata od strane Državnog inspektorata. Propisat će se i obaveza ponuditelja da uz ponudu za koncesiju za eksploataciju mineralnih sirovina dostavi očitovanje Državnog odvjetništva RH i Državnog inspektorata da se protiv istog, dakle ponuditelja, ne vode postupci sa osnove nezakonitog istraživanja ili eksploatacije mineralnih sirovina. Ispravit će se i greška zbog primjene neprovedive zaštitne mjere oduzimanja predmeta i protupravno stečene imovinske koristi ostvarene prekršajem, odnosno oduzimanje imovinske koristi stečene počinjenjem, prekršajem ili kaznenim djelom. Omogućit će se rudarskim gospodarskim subjektima koji imaju važeće rješenje o odobrenju eksploatacijskog polja i za to eksploatacijsko polje su ishodili koncesiju za eksploataciju, a nisu bez svoje krivnje otkopale, odnosno pridobile potvrđene količine rezervi mineralne sirovine. Produženje koncesije za eksploataciju bez provođenja javnog natječaja do roka za izvođenje rudarskih radova određenog provjerenom rudarskom projektno-tehničko dokumentacijom u cilju očuvanja radnih mjesta i nastavka poslovanja rudarskih gospodarskih subjekata tj. bez nepotrebnih prekida u izvođenju rudarskih radova. I omogućit će se i oduzimanje eksploatacijskih polja mineralnih sirovina fizičkim ili pravnim osobama na kojima nije ishođena koncesija za eksploataciju u roku određenom izrijekom rješenja. Pravo na eksploatacijsko polje mineralnih sirovina po sili zakona prelazi u tom slučaju na Republiku Hrvatsku. Dakle, Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke podržat će ove izmjene i dopune Zakona u rudarstvu zbog toga što smatramo da upravo ove izmjene i dopune Zakona o rudarstvu će omogućiti brže i jasnije postupanje tijela nadležnih za rudarstvo pri provođenju postupaka za odobrenje za istraživanje mineralnih sirovina i dodjele koncesije za eksploataciju mineralnih sirovina, osigurat će se i veća zaštita mineralne sirovine kao važnog resursa u vlasništvu Republike Hrvatske. Hvala lijepo.
Hvala. Klub HDZ-a gospodin zastupnik Dragan KOvačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, državna tajnice, poštovane dame i gospodo. Klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati izmjene i dopune Zakona o rudarstvu jer smatramo da će se problemi koji su se pokazali u provedbi a posebno u postupanju gospodarske inspekcije ovim izmjenama i dopunama riješiti i zakon učiniti efikasnijim. U članku 1. ovim izmjena i dopuna propisano je da fizička i pravna osoba koja vrši istraživanja u eksploataciji mineralnih sirovina bez potrebnih odobrenja dužna je nadoknaditi štetu vlasniku za zauzeto zemljište, nadoknaditi štetu Republici Hrvatskoj za vrijednost eksploatirane mineralne sirovine, te isto tako snositi troškove sanacije zemljišta. Također je propisano da će Vlada uredbom propisati način na koji će se nadoknaditi procijenjena šteta i uvjete obročne otplate vrijednosti štete. Vezano uz navedene odredbe a bilo je jedna široka rasprava na Odboru za gospodarstvo izražene su sumnje da li se na taj način pogoduje svima onima koji su bez potrebnih dozvola dakle kršeći zakon eksploatirali mineralne sirovine, stjecali ogromne profite i oštetili državu za 100-tine milijuna kuna, posebice jer je nezakonita eksploatacija mineralnih sirovina kazneno djelo za koje propisana i novčana kazna i kazna zatvora. NO, s druge strane predlagatelji su izvijestili da je ova odredba usklađena s mišljenjem državnog odvjetništva da se država ne odriče naknade i da je ovo najefikasniji način naplate počinjene štete. Bilo bi dobro da je uz prijedlog zakona dan popis svih pravnih i fizičkih osoba i procjena štete koje su počinili jer je posebno danas kada se govori u kontekstu antirecesijskih mjera izlaska iz krize itd., treba reći da je upravo dugi niz godina ovaj segment eksploatacija mineralnih sirovina bio velika siva zona. Klub Hrvatske demokratske zajednice smatra da će se dosljednom provedbom zakona o rudarstvu i ovim izmjenama i dopunama ta praksa prekinuti i da će se problemi u tom segmentu konačno riješiti efikasno, gdje će država naplatiti štetu i sankcionirati ono što je bilo u sivoj zoni. Ovim Zakonom također će se propisati obveza nositeljima odobrenja eksploatacijskog polja mineralnih sirovina, na kojem nije ishođena koncesija za eksploataciju, da dostave podatke o rezervama mineralnih sirovina Ministarstvu nadležnom za rudarstvo do 31. siječnja a sve će to omogućiti i svrhovitu i korektnu izradu godišnje bilance rezervi mineralnih sirovina i na taj način osigurati efikasnija kontrola rudarskih gospodarskih subjekata od strane Državnog inspektorata. Propisat će se također obveza ponuditelja da uz ponudu za koncesiju za eksploataciju mineralnih sirovina dostavi očitovanje Državnog odvjetništva Republike Hrvatske i Državnog inspektorata da se protiv istog tog ponuditelja ne vode postupci s osnova nezakonite eksploatacije ili istraživanja mineralnih sirovina. Ono što smatramo da je gospodarski iznimno važno da će se omogućiti rudarskim gospodarskim subjektima koji imaju aktualnu koncesiju za eksploatacijsko polje a nisu bez svoje krivnje otkopale ili pridobile količine rezervi mineralne sirovine koje su potvrđene projektima i na osnovi kojeg je dodijeljena koncesija da će im se omogućiti produženje koncesije za eksploataciju bez provođenja javnog natječaja. Smatramo da je to sve u cilju očuvanja radnih mjesta i nastavka poslovanja. Razlozi za predlaganje članka 137. i produžavanje roka u kojem bi poslove rudarstva od strane državne uprave preuzelo Ministarstvo gospodarstva na žalost leži u činjenici kako je izvijestio predstavnik predlagatelja da na tržištu nema inženjera visoke stručne spreme naftno-geološke struke pa i kada se pojave ne žele prihvatiti posao u državnoj službi odnosno u Ministarstvu gospodarstva jer im se nude atraktivniji poslovi u gospodarstvu i bolja plaća. Postavlja se pitanje ukoliko sve na tržištu u smislu ponude i potražnje za ovom strukom ostane isto hoće li ovaj rok i ovo produženje od dvije godine biti dovoljno da se ovaj odjel u Ministarstvu gospodarstva ekipira i da operativno počne raditi dakle da preuzme poslove od državne uprave. Možda je ova situacija dobar primjer i pokazatelj da u društvu znanja odnosno možemo reći u ovoj eri globalnog gospodarstva u kojem je znanje i komercijalizacija znanja temelj gospodarske konkurentnosti kako i ovaj obrazovni i visoko školski sustav posebno njegovu strukturu treba kvalitetnije prilagoditi potrebama tržišta. Ako je komercijalizacija znanja kroz inovacije i posebno kroz prerađivačku industriju temelj razvoja modernog gospodarstva i konkurentnosti sigurno je da nam je potrebno više svih inženjera svih profila, i da u tom smislu treba napraviti dugoročnije planove koji bi na određeni način obvezivale i sveučilišta i fakultete i određivali politiku upisnih kvota. To je također dio strukturnih reformi o kojima treba voditi računa ako želimo konkurentno gospodarstvo, a kao što vidimo u ovom slučaju konkurentniju državnu upravu. I na kraju Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će ove izmjene i dopune. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a gospođa zastupnica MIrela HOly. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Na samom početku izlaganja o ovom Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu želim reći da Klub SDP-a neće podržati ovaj Prijedlog zakona jer se njime pokušava samo ugasiti požar a ne riješiti mnogi nagomilani problemi u ovom sektoru. Naime, šlampavim zakonima stvara se jako velika pravna nesigurnost u Republici Hrvatskoj što nije nipošto dobra klima za razvoj i stabilnost poduzetništva. Bojimo se u Klubu SDP-a da će se ovim i ovakvim zakonima zagorčati život onim subjektima koji žele raditi po zakonu a i dalje će država biti slaba i neučinkovita prema onima koji krše zakone, ostvaruju nezakonito ogromne profite i ogromne nemjerljive štete u okolišu. Praksa donošenja neprovedivih zakona te slabog represivnog aparata države koji ne kažnjava one koji pljačkaju državu, a komplicira život ili onemogućava poslovanje onima koji poštuju zakone, daje vrlo lošu poruku svima u Hrvatskoj, a ta je poruka da se kriminal isplati, a da se poštivanje zakona ne isplati. I to je ono što je apsolutno neprihvatljivo za nas u klubu SDP-a. Također htjela bih postaviti pitanje poštovanoj državnoj tajnici. Naime, tu je navedeno da je za provedbu ovog zakona potrebno osigurati sredstva u Državnom proračunu Republike Hrvatske u iznosu od gotovo 5 milijuna kuna. I to se odnosi na ovaj članak 7. gdje se poslove u svezi istraživanja ovih mineralnih sirovina prebacuje sa Ureda državne uprave, odnosno Ureda Grada Zagreba na ministarstvo. Ali nije nam jasno ustvari kako je došlo do takve cifre, što ona podrazumijeva i kako će se to uopće provesti s obzirom na to da smo iz dosadašnje prakse vidjeli da Vlada u pravilu ne poštuje rokove koja si sama zadaje. Pa je pitanje da li će se i u 6 mjeseci koliko je predviđeno za donošenje uredbe koja se odnosi na ovaj članak 1. i provesti konkretno? Tako da mislimo da i u ovom zakonu kao i u prethodnom zakonu odnosno važećem zakonu ima još dosta ustvari nedefinirani i nedovoljno promišljenih mjesta, pa smatramo da je najmanje što je predlagatelj mogao učiniti je da ovaj zakon provede kroz redovnu proceduru odnosno kroz dva čitanja kako bi se ispravile greške u konzultacijama sa ljudima odnosno sa subjektima koji su direktno zainteresirani za ovaj zakon. Sada ću se malo osvrnuti i na same članke ovog relativno kratkog prijedloga zakona. Što se tiče članka 1. kao što sam rekla, on je uredu. Međutim, postavlja se pitanje zbog čega državi opet treba 6 mjeseci za donošenje ove uredbe, jer ukoliko se odgovorna država već odlučila za promjenu ovog zakona zbog toga što je postala svjesna toga da postoje dosta veliki problemi u smislu provedbe ovog zakona, postavlja se pitanje zbog čega se uredba već nije na neki način paralelno radila tako da se ovi nagomilani problemi gospodarstva u ovom segmentu i ne riješe u nešto hitnijem roku? Što se tiče članka 2. smatramo da je ova evidencija koja se predviđa uredu. Također što se tiče članka 3., a koji se odnosi na konkretna očitovanja Državnog odvjetništva Republike Hrvatske i Državnog inspektorata da se protiv ponuditelja navedi postupci s osnove nezakonitog istraživanja i ili eksploatacije mineralnih sirovina, smatramo da je uredu. Međutim, postavljamo pitanje zbog čega to u prvoj varijanti zakona nije bilo na taj način definirano nego se na vrlo nejasan način i vrlo neprovodljivo ustvari govorilo o tome da se treba podnijeti nekakve dokaze da nema te nezakonite eksploatacije mineralnih sirovina i neispunjenih obveza u sanaciji i zaštiti okoliša, ali se nije definiralo na koji način ponuditelj trebaju i dokazati da ne zadovoljavaju takve kriterije. Što se tiče članka 4., on je uredu, jer svjesni smo svi ovdje da nažalost u području iskorištavanja mineralnih sirovina u RH doista vlada ono divlji zapad i naravno da je dobro da se na taj način provode i dodatne mjere koje će ojačati taj represivni aparat. Međutim, ono što smatramo da je izrazito sporno u ovom prijedlogu zakona, to su članci 5. i 6. Članak 5. je sporan zbog toga što se govori o roku od 5 godina ili kraćem, pa sada bih htjela osvrnuti na jednu primjedbu koja nam je došla iz gospodarskog sektora, a za koju smatramo da je prilično opravdana, jer oni postavljaju pitanje, zašto je samo dozvoljena mogućnost produljenja koncesija za one stranke koje imaju služnost na 5 i manje godina i to samo sa državom, jer ima cijeli broj poduzeća koja imaju služnost na 10 ili 15 godina, a u tom roku također neće uspjeti iskopati sve rezerve predviđene projektom, a služnost su ugovarale sa općinama i gradovima koji su vlasnici zemljišta. Zbog toga se postavlja pitanje zbog čega se na ovakav način stvara jedna pravna nesigurnosti i neravnopravni položaj među pravima? Također gospodarstvenici upozoravaju da im Ministarstvo financija tvrdi kako Zakon o koncesijama koji je temelj procedure dodjela koncesije za eksploataciju ne prepoznaje institut produljenja, nego se svaki puta mora ići na javni natječaj, pa se postavlja pitanje na koji način će predlagatelj riješiti i ovakvu rupu u zakonu? Što se tiče članka 6., smatramo da je on najsporniji u cijeloj ovoj priči, zbog toga što se ovdje država zbog svoje nesposobnosti i zbog vlastite aljkavosti i neprovedbe zakona obračunava sa onima koji nisu za to krivi i kažnjavaju se poduzetnici koji zbog nesposobnosti ili sporosti administracije ili zbog loše napisanih zakona nisu uspjeli ishodovati sve potrebne dokumente i dozvole kako bi prionuli cijelom ovom poslu. U tom smislu je sporan ovaj dio gdje se davatelj koncesije će po službenoj dužnosti izbrisati brisanje ovlaštenika eksploatacijskog polja iz registra eksploatacijskih polja ako je taj ovlaštenik brisan iz sudskog registra odnosno registra obrtnika i ovlaštenika eksploatacijskog polja upisati RH. Zbog svega ovoga rečenog smatramo da bi bilo mudro ako ništa drugo ovaj zakon provesti u dva čitanja kako bi se provela ipak jedna malo obuhvatnija rasprava o ovom vrlo važnom zakonu te se uveo red u ovo izuzetno ne regulirano područje i doista omogućilo onim poduzetnicima koji žele poštivati zakone RH da rade, a onima koji to ne rade da ih se propisno kažnjava, jer u protivnom pružamo jako lošu sliku ne samo domaćim gospodarstvenicima i javnosti nego i međunarodnom kontekstu. Hvala.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Nema ga, gubi pravo na riječ. Gospodin zastupnik DAniel Srb. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice. Ja ću biti protiv ovog zakona i to iz jednog temeljnog razloga što izmjene i dopune ovakvog zakona zaslužuju jedan primjeren sustav korištenja rudnog i mineralnog bogatstva u RH, postojanje tog sustava kojeg nažalost nema. Sama činjenica da se zakon donosi po hitnom postupku i to relativno brzo nakon što je donesen jedan novi zakon prije nešto više od godinu dana, zapravo govori o tome da se odviše brzopleto donose zakoni nedovoljno osmišljeni, nedovoljno precizni i da zapravo tek kada se shvati da je načinjena velika šteta ide u izmjene i dopune tog zakona. Ono što ja još smatram velikim problemom Hrvatske države danas, a zbog čega sam i podnio poseban prijedlog izmjena i dopunama Zakona o rudarstvu je činjenica da izuzetne vrijednosti ugljikovodika kojima raspolaže Hrvatska kao rudnim bogatstvom dakle naftom i prirodnim plinom praktično se nekontrolirano eksploatiraju i ovdje ovim zakonom se taj problem ne rješava. Očito je da Vlada nema hrabrosti i snage ući u ozbiljan sukob s INA-om kako bi zaštitila svoje rudno bogatstvo i zbog toga se cijeli taj dio izbjegava. Nije prihvatljiva eksploatacija nafte i plina bez preciznog mjerenja eksploatiranih količina. To ne može biti na temelju nekih procjena jer u konačnici na temelju toga plaćaju se i naknade koje određuje Vlada Republike Hrvatske od kojih ide 40% u državni proračun, 40% u proračun gradova i općina, a 20% u proračune županije. O samim načinima raspodjele tih sredstava u ovom trenutku neću, ali želim još jednom isto tako reći, dok je INA bila u hrvatskom državnom vlasništvu stekla je koncesije za eksploatacije i brojnih geotermalnih izvora u Hrvatskoj. Dakle INA je vlasnik koncesije, a istovremeno zarađivala je više na uvozu ruskog plina nego na korištenju hrvatskih geotermalnih izvora. Zbog toga nije davala niti dozvole za korištenje upravo tih nalazišta, odnosno geotermalnih izvora i to čak i za one objekte koje je izgrađivala Vlada Republike Hrvatske. Onog trenutka kad je Hrvatska praktično izgubila kontrolu nad upravljanjem INA-om mi smo izgubili kontrolu nad vlastitim geotermalnim izvorima koji stoje neiskorišteni, a istovremeno plaćamo uvoz ruskog plina na kojem ista kompanija više zarađuje. Ovo je jedan primjer kako Hrvatska mora snažnije definirati i regulirati odnose prije svega sa vlasnicima, s drugim vlasnicima nad INA-om kako bi imala u mogućnosti provoditi vlastitu strategiju upravljanja geotermalnim izvorima, ostalim rudnim i materijalnim bogatstvima na korist Republike Hrvatske, a ne na korist nekog drugog. Očito je da te snage i hrabrosti nema u ovom trenutku i zapravo se događa to da oni ostvaruju iznimne profite za sebe, a mi jednostavno ovakvim izmjenama zakona mijenjamo stavku po stavku kako bi se samo poboljšao rad inspektorata koji su naišli na određene probleme. Eksploatacija pijeska i šljunka poseban je problem. ona se dotiče ovog zakona, ali dotiče se i Zakona o vodama. Naime, od 1.siječnja prošle godine zabranjena je eksploatacija šljunka i pijeska u Dravi, Savi, Dunavu, Kupi, Uni, Neretvi. Istovremeno danas hrvatske građevinske tvrtke na jugu Hrvatske kupuju pijesak u Albaniji, a na sjeveru Hrvatske uvozi se pijesak iz Srbije i to nakon što naše tvrtke 90 milijuna kuna dobiju prihoda za čišćenje plovnih putova taj se pijesak potom odvozi Dravom niz Dunav, u Dunav se istresa da bi se sa srpske strane ponovno tovario u brodove, kupuju ga hrvatske građevinske tvrtke i vraćaju nazad kako bi izgrađivali objekte u Republici Hrvatskoj. Da je samo to, nego su brojne obiteljske tvrtke koje su se bavile eksploatacijom šljunka i pijeska i imale uredne koncesije zapravo dovedene u bankrot. Kupovali su opremu i brodove, zadužili su kreditno, banke im sjede na njihovoj imovini, oduzet će im kuće, praktično će ljudi završit na ulici, a radili su nešto korisno za Republiku Hrvatsku. Osim toga, nanosi šljunka i pijeska u Neretvi i Savi i to upravo na onim dijelovima koji su isključivo u granicama Republike Hrvatske onemogućuju praktično protok vode koji je bio nekad tim rijekama što dovodi do poplava. Imali smo upravo zbog toga upravo na te dvije rijeke poplavu, a nemojmo zaboraviti još neke činjenice koje su vezane uz ove probleme. Ljudi su ostali bez posla. Istovremeno Mađari eksploatiraju šljunak i pijesak na Dravi, Bosanci eksploatiraju šljunak i pijesak na Uni i Savi. Tamo gdje oni vade taj pijesak još i postoji dovoljan protok vode ta na tim dijelovima nema poplava, a poplave se događaju upravo na onim dijelovima koje su isključivo u Republici Hrvatskoj, dakle Sava kod Zagreba i Neretva južno od Metkovića. Zbog toga apeliram da se promjene ovih zakona donesu s dovoljno hrabrosti i odlučnosti kako bi se zaštitili stvarni hrvatski interesi. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Pred nama je dakle Zakon o rudarstvu, dakle izmjene i dopune zakona koje idu po hitnom postupku. Naime, područje eksploatacije mineralnih sirovina bitna je grana gospodarstva koja se odvija uz čitav niz problema. Dijelom su ti problemi uzrokovani zakonodavnom nedorečenošću, dakle nepotpunošću zakona zbog čega se vjerojatno i donose izmjene i dopune, ali dijelom i neprimjenom onih postojećih zakona, dakle nekakvom nelegalnom djelatnošću o čemu je već ovdje prethodno i bilo govora. Valja istaknuti da su mineralne sirovine jedan jako bitan resurs Republike Hrvatske, prije svega jedan neobnovljivi resurs što im daje poseban značaj. Dakle, ono što se jednom iskoristi više se ne obnavlja samo po sebi. Upravo iz tog razloga njihova primjena bi trebala biti puno bolje kontrolirana, strožije kontrolirana kako u pogledu njihove količine iskoristivosti odnosno njihove eksploatacije u pogledu količine, tako načine eksploatacije, pa na kraju krajeva i svrhe takve eksploatacije. Dakle, nije sve prije svega stvar čiste trgovine nego i svrhe za što se određene mineralne sirovine koriste. Upravo iz toga razloga zakon koji donosimo bi trebao biti vrlo, vrlo ozbiljan i vrlo kvalitetan i u krajnjem smislu u provedbenom dijelu vrlo kontroliran. S jedne strane dakle, čuli smo evo ovdje i od mojih prethodnika, ali svi imamo nekakve kontakte. Imamo poslodavce koji se bave koncesijom i to legalnim koncesijama dakle koje su dobili od države za eksploataciju mineralnih sirovina koji svi u glas kažu da je zakon loš. Dakle dugotrajna je procedura, složena je procedura, skupa je procedura ishođenja koncesija kako bi se moglo ozbiljno baviti ovim poslom. No postoji tu i čitav niz drugih problema poput problema prostornih planova jedinica regionalne samouprave, dakle županija koje su vrlo bitni dokumenti za izdavanje koncesija, ili problema neusklađenosti vremena trajanja koncesija sa vremenom trajanja služnosti ili zakupa zemljišta na kojem se nalazi to područje eksploatacije mineralnih sirovina itd. Dakle čitav je niz takvih i sličnih problema, na što upozoravaju ljudi koji se time žele baviti, da kažemo na zakonit način, kroz uzimanje i dobivanje koncesija i naknadu državi za to što radi. No ono što se nalazi s druge strane, to s druge strane jeste jedna nelegalna vrlo bezočna eksploatacija mineralnih sirovina koja je po mom skromnom mišljenju puno opasnija, upravo iz tog razloga što je riječ ponavljam o neobnovljivim resursima. Brojni su primjeri, vi i dan danas kad otvorite neke od portala naići ćete na takve informacije o tome da su još uvijek negdje na jedan vrlo drastičan, pa rekao bih i nevjerojatno bezočan način eksploatiraju određene vrste mineralnih sirovina poput šljunka, pijeska, zemlje itd. Ovo što je kolega govorio u području nafte i plina, vjerojatno zbog složenosti tehnologije takvih stvari nema, ali i tu se nađe određenih primjera. Jasno cestogradnja je uvijek bila prostor, područje u kome su se takve pojave uvijek događale. Sad je cestogradnja u nešto slabijem da kažem razvoju, pa onda toga nema, ali ima i dalje. Ima i dalje, to se koriste. Dakle eksploatacija prije svega šljunka, pijeska i sličnih sirovina se i dalje pojavljuje. Ili recimo izgradnja velikih trgovačkih centara, velikih sportskih centara, bazena itd., uvijek je vezana uz ono što se u tzv. zemljanim radovima može iskoristiti na način ili ugradnjom u postojeći objekt, ili prodajom. Čak se objavljuju natječaji ili pozivi ili oglasi da se jave zainteresirani za prodaju takvih stvari. Sve to ide izvan kontrole Republike Hrvatske koja je vlasnik svih tih sirovina. Ili primjerice čišćenje riječnih tokova, plovnih puteva itd., gdje uvijek postoje oni resursi koji nakon toga nastaju, a to su pijesak, šljunak i slične stvari, o čemu je moj prethodnik kolega Srb također govorio. Ovaj prijedlog zakona vjerojatno u nekim segmentima bi mogao poboljšati dijelom nešto vezano uz zakonodavnu proceduru i uz poslovanje zakonitih, odnosno legalnih koncesionara. No postavlja se pitanje zašto je u nekim stvarima tako koncipiran da još uvijek ostavlja mogućnost manipuliranja koncesijama, prije svega onih koji su imali koncesiju pa je produžavaju, pa tamo gdje se govori o tome da zbog njihove krivice nije nastala mogućnost maksimalnog iskorištenja. To je vrlo jedan subjektivan pojam o kome treba voditi riječi. Jednako tako pridružujem se mojim prethodnicima u tome da je ovaj zakon trebalo temeljitije pripremiti, provesti jednu ozbiljniju raspravu o mogućim posljedicama njegove primjene, i naprosto ne žuriti ovako u hitnom postupku, nego kroz jedan prostor za javnu raspravu između dva postupka donijeti ga. Vjerujem da on ne bi tada jednako tako izgledao u nekim segmentima nabacan dakle kako bi nekim interventnim mjerama riješio pojedine segmente iskorištavanja mineralnih sirovina, i ponavljam pridružujem se kolegama koji neće glasovati za ovaj zakon, upravo iz tog razloga što smatram da se trebalo ozbiljnije pristupiti njemu i kroz određenu raspravu i bolje konzultacije sa strukom to napraviti u jednom normalnom tijeku donošenja zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo. Potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice. Pa kolega Heffer par puta ste spomenuli da je, i posebno ste naglašavali da su upravo ovo neobnovljivi izvori sirovina. Mislim da je to jedno od bitnih pitanja i sigurno bi upravo zbog toga trebalo biti i posebno to naglašeno u ovim zakonskim odredbama. U prošlom vremenu koje je iza nas, upravo ta nenaglašenost, odnosno neregulirana zakonske odredbe omogućile su da je preko ovoga korištenja sirovina, mineralnih sirovina došlo i do bogaćenja pojedinaca, ali isto tako i do uništavanja prirodnih bogatstava koje imamo. Mislim da je vrlo loše danas kad vidimo u našim čak i prirodnim parkovima, kao što je Papuk, veliki dijelovi otkinutih, otkinutog brda koje nije na adekvatan način zaštićeno i koje sigurno kao takovo predstavlja i određenu i rugobu da ne kažem u tom području, ali isto tako smanjuje i vrijednosti bogatstva toga. U isto vrijeme pojedinci su se bogatili, baš zbog te nereguliranosti svih tih pravila, država je bila oštećena, a na kraju posebno i uništavano prirodno bogatstvo ove naše Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Hvala lijepa uvaženi kolega Bodakoš. Da obojica dolazimo iz Slavonije, i svjesni smo određenih stvari koje se događaju na našim slavonskim rijekama, dakle Dunav, Drava, Sava, a vi ste evo ovdje istaknuli i slučaj Papuka, kamenoloma vjerojatno itd. Ja sam upravo iz tog razloga i rekao da s obzirom da je riječ o neobnovljivim izvorima, dakle ono što se jednom iskoristi i prenese sa određene lokacije se više ne vraća kod rijeka … [[Govornik se ne razumije.]] nanosi itd., ali nikada u onoj mjeri, narušavaju se riječni tokovi, izgled obale, i svega ostalo, stoga sam i rekao da bi iskorištavanje, odnosno eksploatacija mineralnih sirovina trebala biti strogo kontrolirana i u pogledu načina kako se to radi, i u pogledu količine, a pogotovo u pogledu svrhe zašto se nešto koristi, jer naprosto ako jednom dođemo do toga da ćemo narušiti okoliš, iskoristiti određene sirovine do krajnosti, teško da će onaj financijski efekt koji je nastao iz toga ukoliko to nije nešto što je oplemenilo naš prostor biti zadovoljavajući uzvrat svemu tome. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Pa poštovani gospodine potpredsjedniče, Zakon o rudarstvu, odnosno izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu je takav zakon koji je opasan zakon, koji buši pravni sustav, koji rudari po našem pravnom sustavu i naprosto nevjerojatno. Ali, ako se sjetimo da je ova ista vladajuća garnitura 90-ih godina dekriminalizirala krađu rudnog blaga onda ne treba se čuditi dakle i ovakvom prijedlogu zakona pod kraj mandata. Zakon u biti predstavlja ozakonjenje nezakonitosti. On je slom pravnog sustava, protuustavan je i protivan Kaznenom zakonu. On u biti što govori? On kaže da je dozvoljeno bez potrebnih dozvola krasti rudno blago i još ga prodavati državi. On kaže da država ne funkcionira i da i onaj koji je zatražio dozvole sigurno ih neće dobiti u potrebnom roku pa da on može nesmetano nastaviti sa kopanjem, sa krađom neobnovljivih naših resursa i na taj način osiromašivati ono što pripada svima to naplaćivati državi. Ali, naravno to ne mogu svi nego samo privilegirani. Vjerojatno će i to raditi po onom principu pola pije pola šarcu daje. Naime, krađa rudnog blaga i koliko je otkopano, evo svjedoči sad ovaj najnoviji podatak da se i brdo uklonilo i prodalo državi protupravno. Dakle, podaci iz Državnog odvjetništva su zabrinjavajući. Da se naplatilo sve ono što je pokradeno samo u pogledu rudnog blaga, ne govorim o drugim vrijednostima, nije bilo potrebno uvoditi ni harač ni haračiti po zemlji, po džepovima građana da se nije dozvolilo benevolentno da se harači, da odabrani harače po našim neobnovljivim resursima koji pripadaju svima nama. Je li ovaj prijedlog zakona ujedno ne samo sanacija postojećeg stanja nego kako da svi oni koji su protuzakonito radili, kopali, krali rudno blago prođu bez ikakve kazne. Ovo je naprosto neshvatljivo kad s najviših državnih instanci imamo takve izjave koje govore o nultoj stopi tolerancije. A ovo je zakon koji ozakonjuje ne samo nezakonitosti one redovne na koje su kao građani navikli nego je izvor korupcije. A uz to nikakva nije podrška i olakšanje gospodarstvu nego je izravna nelojalna konkurencija. Vlada ujedno predlaže borbu protiv sive ekonomije zabranjujući prijateljsko pomaganje, naravno ako su ovi prijatelji udaljeni od 500 metara, a s druge strane dozvoljava krađu milijuna i milijuna kuna i stotina milijuna. Na kraju krajeva zar nije dovoljno i kada se donosio i ovaj Zakon o rudarstvu, a i o koncesijama, da uvažite naš prijedlog da svugdje u Europi iskopano blago, rude se naplaćuju po količini izvađenog, a jedino kod nas po dobiti. Tako da te tvrtke, ta poduzeća mogu dijeliti ne samo dividendu, dobit, mogu kupovati različite luksuzne stvari i ne moraju imati nikakvu dobit ili vrlo malu. Što kaže naš Kazneni zakon koji je pod velikim pritiskom, prije svega zato što smo i to mi bili ozakonili 2003. onom poznatom novelom i kasnijim izmjenama je to ipak ušlo kao kazneno djelo ponovno – protupravna eksploatacija rudnog blaga. Tko protivno propisima ili odlukama nadležnih državnih tijela obavlja eksploataciju rudnog blaga kaznit će se novčanom kaznom ili kaznom zatvora do 3 godine, a opet ako je to učinjeno u zaštićenom području prirode ili se radi o velikim količinama taj raspon kazne je i do 8 godina, a da će se upravo takav materijal oduzeti. Međutim, izgleda da to baš briga predlagatelja i da on jednostavno smatra ovim zakonom da i to što je protupravno bez potrebnih dozvola izvađeno da će lijepo država platiti i to onda kad izađe na teren. Čak ovlašćuje, koje li benevolentnosti, odnosno čak i naređuje takvim kradljivcima da eto sami vode evidenciju što su pokrali pa onda da kad država dođe da će ona eto to izračunati koliko je tu bilo kubika i to naplatiti. To doslovno piše u ovom zakonu. Evo, tko je to propustio učiniti radi javnosti to činim sama. U članku 1. govori se upravo kako fizička ili pravna osoba koja vrši istraživanje ili eksploataciju mineralnih sirovina bez potrebnih odobrenja da je dužna eto naknaditi štetu. A da će uredbom Vlada Republike Hrvatske odrediti koja je to visina. Nadalje, u članku 2. kaže se da će se koncesionar za eksploataciju mineralnih sirovina i nositelj odobrenja za eksploatacijsko polje mineralnih sirovina na kojim nije ishođena koncesija da je eto dužan voditi godišnju evidenciju o rezervama mineralnih sirovina. Pa ovo je zaista, zaista smiješno. A ono što je bio kakav takav garant u postojećem zakonu, dakle da oni koji se natječu za koncesiju moraju podastrijeti dokaz, to je u postojećem zakonu 51. stavak 2. alineja 2. dokaz da ponuditelj nema nepodmirenih dugovanja s osnova javnih davanja, s osnova ranijih odobrenja za istraživanje mineralnih sirovina ili ugovora o koncesiji za eksploataciju mineralnih sirovina, s osnova nezakonitog istraživanja mineralnih sirovina, odnosno s osnova nezakonite eksploatacije mineralnih sirovina te neispunjenje obveze u sanaciji i zaštiti okoliša. Sada se to briše pa se kaže da je dovoljno reći da se protiv takve osobe s osnova nezakonitog istraživanja ne vode postupci i da mora ishodovati dozvolu Državnog inspektorata odnosno Državnog odvjetništva, a poznato je da je siva brojka ove vrste kriminaliteta ovdje najveća. Dakle, najprije mu dozvoljava da to radi onda tobože traži od Državnog odvjetništva se ne vode postupci a onda oni koji su se do sada vodili neće se voditi jer ste vi sami to ozakonili. To je nešto prestrašno, osim toga odredba je ovaj čitav prijedlog izmjena i dopuna je protivan izravnoj odredbi članka 52. Ustava Republike Hrvatske koja kaže da su more, morska obala i otoci vode zračni prostor, rudno blago i druga prirodna bogatstva od osobitog interesa za Republiku Hrvatsku i imaju njenu osobitu zaštitu, zar ste vi na ovakav način ono što u Hrvatskoj još nije pokradeno, to su vode, šume, rudno blago koje se ne štiti godinama i na ovakav način nakanili prepustiti onim odabranima. Ja ne znam kome je to palo napamet. Poštenije je bilo da se kao što ste postupili 90-tih godina da ste dekriminalizirali pa da bar ljudi znaju na čemu su. Pa kakav je ovo poziv ljudima koji hoće zakonito raditi, da mogu raditi što hoće. I do sada smo imali veliki problem sa protupravnom eksploatacijom rudnog blaga a kamoli sa ovim koji je poziv izvolite raditi što hoćete. Dakle, moj je prijedlog da se ovaj Prijedlog zakona povuče jer ćemo reagirati ustavnom, zahtjevom za zaštitu Ustava. Hvala.
Replika gospođa zastupnica MIrela Holy.
Poštovana kolegice, postavlja se pitanje da li ovaj kaos o kojem ste vi govorili rezultat šlampavosti države ili njenog namjernog stvaranja nereda i kaosa. Zbog čega to govorim? Zbog toga što i u ovom iznimnom sektoru nemamo pouzdane baze podataka, kartu mineralnih sirovina sa državnom strategijom održivog iskorištavanja mineralnog bogatstva. Na žalost situacija nije ništa drukčija i u drugim sektorima koji se tiču prirodnih bogatstava pa tako u Agenciji za zaštitu okoliša koja bi trebala biti središnja baza iz kojih bi svi mogli dobivati podatke iz zaštite okoliša imamo totalni nered, nepostojanje konkretnih baza, isto i slično je sa Državnim zavodom za zaštitu prirode gdje nemamo niti karte staništa i sve to stvara jedan jako veliki nered, vidi se da država nema ni u jednom području koje se tiče prirodnih bogatstava nekakvu strategiju a to je vrlo žalosna situacija.
Odgovor na repliku.
Kolegice samo naivni mogu misliti da je ovo nekakav ishitreni zakon koji nije dobro osmišljen. Ovo je osmišljeni način kako da se očerupa nešto što je još ostalo. Postavlja se pitanje tko će sada uopće tražiti koncesiju, tko će uopće tražiti potrebne dozvole. Jer to sada više nije potrebno. Ako ga netko uhvati onda će tobože platiti nekakvu naknadu državi a u međuvremenu svi oni mogu to bez ikakvih dozvola raditi, crpiti i prodavati državi. Pa tko je tu lud i što vi to radite?
Gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, državna tajnice. Ja ću se samo osvrnuti vrlo kratko na članak 7. koji govori zapravo o ovim poslovima koji prelaze 1. siječnja 2013. godine, od ureda državne uprave, odnosno Ureda Grada Zagreba na Ministarstvo koje je nadležno za rudarstvo odnosno Ministarstvo gospodarstva, poduzetništva i rada. Naime, prema važećem zakonu koji je donesen 2009. godine bilo je da to prelazi 1. 1. 2011. godine, naravno pred tri mjeseca, da prelazi u poslove rada Ministarstva. Međutim, Prijedlogom ovog zakona pročitala sam što je to. Znači li to da ova odredba ima povratno djelovanje? Pitanje da li je to protuustavno? Sigurno da stvara jednu pravnu nesigurnost, u Ustavu piše da se to može dogoditi iz posebnih razloga, vi ste naveli koji su to razlozi, pitanje da li su dovoljno posebni da ne remete ustavna načela. Pitamo se da li i uredi isto tako imaju uvjete gdje se sada retroaktivno nadležno se vraća. Ovo je travanj mjesec, da je ova izmjena donesena negdje u 10., 11. mjesecu još bi bilo u redu. Međutim, ovaj period, su se ipak konzumirala odredba, zašto to kažem? Zato što je područje Dubrovačko-neretvanske županije za područje je raspisana odluka o koncesiji, prema tome što je u ovom periodu i između, a znamo da i Ured državne uprave planiraju svoje proračune kada je to vrijeme. Obrazloženje smo čuli da nema inženjera te struke, naravno da je pitanje da li će biti kroz ovaj period, da li ćemo morati još jedno vrijeme prolongirati, koji su to uvjeti? Naravno trebalo je razmišljati prije o prilagodbi obrazovnog sustava i gospodarstva odnosno strukturnim reformama. Isto tako me interesira odgovor na pitanje koje je postavila moja kolegica HOly, a to je za provedbu ovog Zakona je potrebno osigurati ovih skoro 5 milijuna kuna, za preuzimanje svih dužnosti, da nam obrazložite i to. Prema tome, vidjeli smo što donosi hitnost, donosi vrlo hitnu izmjenu, ako se donosi po hitnom postupku. Razmislite da li treba tolike hitnosti, da li se na ovaj način na žalost praksa nastavlja. Naravno da neću podržati ovaj Zakon, hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Očito da je bila velika potrebna donošenja ovog Zakona s obzirom na događanja koja su bila u području iskopavanja mineralnih sirovina i i posebice na potrebu reguliranja naplate oni koji su bespravno koristili odnosno iskopavali mineralne sirovine. Zato podržavam donošenje ovog zakona, ali koristim priliku upozoriti na neke pojave koje nisu društveno poželjne koje su i društveno štetne i na potrebu upozoriti na donošenje jačih i snažnijih sankcija protiv onih koji se ne pridržavaju zakona, protiv većih kazni, ali i na potrebu upozoriti na sustavnu analizu davanja koncesija i novog traženja optimalnog modela na dobrobit RH. Ne treba smetnuti s uma da bogatstvo jedne države isključivo i najviše se temelji na bogatstvu prirode i bogatstvu ljudi, na potencijalima prirodnim na potencijalima ljudskim. A o bogatstvu duhovnom i moralnom ljudi ovisi kako će se upotrebljavati prirodna bogatstva, a o načinu upotrebe prirodnih bogatstava ovisi kako će izgledati nacionalno gospodarstvo. Prirodna bogatstva se mogu koristiti na više načina, ali ne zaboravimo da ima i onih koji misle da se trebaju ta prirodna bogatstva upotrijebiti isključivo za pojedince, za privatne svrhe. Ne mislim tako, mislim da prirodna bogatstva treba koristiti i upotrebljavati na način da su ona korist svakog pojedinca a time i za opće dobro. A zato i mislim da ako netko bez odobrenja ili koncesije mineralne sirovine iskopava, da on RH potkopava. A ima takvih. Trebalo bi znati tko su ti. Tko je taj tko bespravno koristi mineralne sirovine RH svih nas? Tko je taj kako kažu u zakonu vrši eksploataciju mineralnih sirovina bez odobrenja? I to lijepo piše i tako treba stajati u zakonu, ali treba jasno reći da tko to radi bez odobrenja, da taj krade. On ne djeluje i poslovnu aktivnost ne obavlja bez odobrenja nego on krade. A zašto krade? Zato što je kazna manja od vrijednosti onoga što on iskopava. I zato upozoravam na potrebu većih kazni jer im se ne bi isplatilo tako nešto raditi. Tko djeluje protuzakonito i sebi priskrbljuje imovinsku korist taj je kriminalac i takvima ovim zakonom će se stati u kraj i to je dobro i da se spriječi djelovanje takvih. Ali ima nešto recimo mislim da nije bilo potrebe donošenja da se takvima izlazi u susret i daje mogućnost kada se utvrdi šteta obročne otplate. Bilo je o tome riječi i na odboru pa je onda predstavnik kazao ministarstva, pa da je to logično jer kako je moguće da netko odjedanput može platiti 15 milijuna kuna. I to je dobro pitanje. Ali kako je moguće da je netko mogao iskopati tolike vrijednosti 15 milijuna kuna, a da nitko nije reagirao. Ako svi funkcioniraju i obnašaju svoju dužnost odgovorno i profesionalno takve stvari se ne bi mogle dobiti. Kako je moguće da kraj Državnog inspektorata netko iskopa vrijednosti 15 ili 20 milijuna kuna i da to nitko ne spriječi i ne zaustavi? Državno odvjetništvo što je bilo riječi o tome da se suglasilo tim, Državno odvjetništvo se suglasuje da se naplati šteta, ali ne regulira rokove plaćanja i rokove otplata. Zamislimo kada bi netko opljačkao banku, uzeo 10, 15 milijuna kuna, a onda mu davali da to vrati na rate sudskom presudom na 5 ili 6 godina. Prirodno bogatstvo prisvajati samo za sebe, to je gospodarski zločin. Prirodno bogatstvo treba koristiti za opće i javno dobro. Ovaj zakon siguran sam da će pridonijeti na tom putu. Ali isto tako treba imati na umu da ima pojedinaca uvijek i da se naše društvo tako raslojilo u svakom momentu u svakom pogledu kako na ekstremno bogate i na ekstremno siromašene, tako se raslojilo i na moralno i da uvijek ima onih koji će mislit samo na sebe kao pojedinca i samo na svoje interesa i na štetu drugih. Ali isto tako moramo znati da zbroj pojedinačnih interesa ne čini zajedničko dobro. Ja vjerujem da će ovaj zakon pridonijeti i povećanju gospodarske aktivnosti, jer samo povećanjem gospodarske aktivnosti možemo izvući Hrvatsku iz krize. Neće Hrvatsku iz krize izvući investicijski fondovi, samo povećana gospodarska aktivnost. Ali uvijek trebamo na umu imati da jedan manji dio postoji u Hrvatskoj koji je svoj sustav vrijednosti izgradio na način da bi i zapalio Hrvatsku kada bi znao da bi zgrnuo bogatstvo upotrijebivši vatru. Hvala lijepo.
Replika gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Kažete kolega da podržavate naplatu iskopanog blaga nenaplaćenog, pa to se i po dosadašnje zakonu moglo, prema tome ovaj zakon to posebno naglašava i to nije čak ni sporno. Međutim, ono što je sporno, a što vi također osuđujete pa kažete da oni koji kradu, koji bez dozvole rade da su to kradljivci. Ali po ovom zakonu nisu kradljivici to su poduzetnici po mjeri ove vlasti koji mogu bez ikakvih dozvola krasti rudno blago. I ono što kažete da ste za to da se takvi oštro kažnjavaju, ne. S ovim prijedlogom zakona ne samo da se neće kažnjavati nego su pozvani i ubuduće da rade, a svi oni koji su to radili bit će oslobođeni bilo kakvih kazni i prekršajnih i još važnije kaznenih. A takvih je dosta, jer su ipak u zadnje vrijeme pokrenuti mnogi postupci na inicijativu građana, nešto zastupnika i to je ogroman, ogroman iznos, gdje je zapriječena kazna malo prije sam rekla do 8 godina. Sada s ovim prijedlogom zakona to pada u vodu. Dakle, treba ovim zakonom se upravo blagoslivlja ta njihova krađa i oni se rješavaju svake odgovornosti, a oni i svi počinitelji pozivaju da je to poželjno ponašanje da je to za ovu vlast gospodarski oporavak.
Odgovor na repliku.
Pa kolegice Antičević nije ovaj zakon blagoslov za takvo ponašanje, jer će on ipak sprječavati takvo ponašanja i ovim zakonom će se naplatiti dugovi koji su se utvrdili koliko je štete nanijeto. Ali ja sam kazao da bih bio sretniji da se naplaćuje odjedanput, a ne obročno. Jer vrijeme je da se konačno u Hrvatskoj oni koji duguju isključivo kroz dugove slave i dolaze do svog uspjeha. Na tom tragu je jedan poznati francuski književnik kazao svom prijatelju, dragi prijatelju samo duguj, duguj, to je jedini put ka uspjehu. E ovaj zakon mislim da će to spriječiti.
Petminutna rasprava, Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Kolega Marić, odmah da kažem u svezi ovog vašeg odgovora na repliku. Za ono što je prije bilo ujeo vuk magare. Naime, u našoj Slavoniji koja bi naizgled i nekima koji je ne poznaju dovoljno čini se da mineralnih sirovina, rudnoga bogatstva nema ili ima ih u malim količinama. Međutim, ako uzmemo u obzir da šljunak, pijesak također pripada u rudno bogatstvo, dakle ono što Sava, Drava i ostale slavonske rijeke nanose spada također u rudno bogatstvo i da se eksploatira i to enormno eksploatira, nadalje da je na lokalitetu u Dilj Gori mlada vodica, u Općini Pocrkavlje jedna lokacija označena, a ima ih više, kao PV u Odjelu za rudarstvo Ministarstva gospodarstva, a to je posebna vrijednost. Radi se o kamenu bogatom kalcijem ili tzv. kalcit koji je posebna vrijednost i posebna vrijednost prirodna, dakle mineralna sirovina koja može donijeti procvat kraju i selima, općinama koje se nalaze na obroncima Dilj Gore. Nažalost, ono što ste raspravljali maloprije dogodilo se to da je milijun tona te posebne vrijednosti nestalo po nalazima rudarske inspekcije. I zato kažem ono u početku onu rečenicu ujeo vuk magare. Čak se i zna tko je odvozio to, kamioni i kamioni su prošli selima odvoračkim tzv., onaj tko je u Slavoniji zna što su i mjesnim odborima Općine Pocrkavlje, Gornji i Donji Slatinik itd., odvozeći vrijednu sirovinu za nasipanje cesta i ne znam čega sve, iako čak i nije adekvatna sirovina za takve stvari. Lokalni moćnici HDZ-a su dobro upućeni u te stvari. Milijun tona je odvezeno, a da nijedna kuna nije došla u blagajnu Općine Pocrkavlje, a njoj pripada 2,6% od te vrijednosti. Koliko je sjelo u državnu blagajnu gospodine Šuker, vi ste tada bili ministar financija, od toga. Ni kune. I sada donosi se zakon odnosno prijedlog zakona o izmjenama kojim će se to kao regulirati. Zaista kao regulirati jer je to ipak blagoslov da se i dalje ovako može raditi, eksploatirati šljunak i pijesak iz Save, Drave i ostalih mjesta, kamen vapnenac iz Dilj Gore, a da i dalje se kako vi kažete može na rate ili obročna otplata itd. Pa onaj tko je valjda to ukrao da taj … [[Ne razumije se.]] to nazovem je na tome i zaradio i ima platiti državi i općini, županiji ono što joj pripada. Zato ovaj zakon ne nosi oznaku E, nema E, P.Z. to je naša lokalna stvar, to se mi ovdje igramo blagoslova kako reče gospođa Ingrid Antičević-Marinović, ovakvih lopova i njihovih rabota prljavih. I zato državna odvjetništva imaju te podatke, vjerujte mi da imaju, ali ja nisam čuo nikakvih posljedica od toga. Možda zalazimo i u područje pravosuđe što nije dobro, ali je usko povezano, tzv. kriminalna eksploatacija rudnoga bogatstva i sa ovim zakonskim prijedlogom, a i evo onim prije kojim se čini mi se neće puno toga promijeniti. Hvala lijepo.
Hvala. Završni osvrt, državna tajnica Nataša Vujec. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zastupnici, zahvaljujem. Što se tiče završnog osvrta, što se tiče čitave diskusije mogu reći da slušajući apsolutno sve iskaze u konačnici mogu reći, bez obzira koliko oni izgledali suprotnog stava i zastupajući suprotne strane svi mi mislimo isto i nadam se da je ova izmjena i dopuna samo još jedan korak u izmjenama zakonske regulative koja će doprinijeti poboljšanju funkcioniranja i pravne države i Državnog inspektorata i Državnog odvjetništva, a najposlije i svih zaposlenih u upravama koje su zadužene za rudarstvo. Rudno blago temeljem Zakona o rudarstvu, ovoga kojeg sada mijenjanjem i temeljem svih zakona iz prošlosti je u vlasništvu Republike Hrvatske. Rudno blago ustvari predstavlja mineralne sirovine, a način njihovog iskorištavanja, istraživanja, eksploatacije pa onda i iskorištavanja ovisi o svakoj mineralnoj sirovini i međusobno se razlikuje. No ono što sve te mineralne sirovine stavlja pod jedan nazivnik to je da su oni osnova za industrijsku proizvodnju, a samim time i osnova gospodarskog razvoja svake države. Dapače, teško je imenovati industriju, meni trenutno ne pada napamet niti jedna kojoj nije osnova mineralna sirovina odnosno samim time i samo rudarstvo. Znači, osim rudarstva proizvodi mogu biti samo poljoprivredni i šumarski. Prema tome, ovaj zakon praktički djeluje na kompletan gospodarski razvoj Hrvatske. 457 tvrtki rudarskih djeluje koje su više ili manje, gotovo sve su u nekim problemima vezano za djelatnost rudarstva. Zbog tih njihovih problema i zbog cjelokupne situacije koja nije samo utemeljena kao što je sada govoreno u nezakonitoj eksploataciji sa stajališta vađenja mineralnih sirovina bez potrebnih dozvola, nego i iz razloga povećanih naknada, povećanih rashoda same proizvodnje, a također i sa stajališta gospodarske krize. Znači u tom jednom cjelokupnom paketu predložena je i mogućnost obročne otplate duga kojim očekujemo da će te tvrtke platiti dug kroz određeno vremensko razdoblje i omogućavanje i garancija plaćanja duga je i samoposlovanje tih tvrtki. Ukoliko se dug mora platiti jednokratno ili u nekom kratkom roku to za posljedicu ima odlazak tvrtke u stečaj i gubitak radnih mjesta, koje su po nekim tvrtkama od najmanje 100 pa i više djelatnika, koji zaista u ovom periodu za koji očekujemo gospodarski oporavak ne bi bile prihvatljive. Jedno od drugih najčešće upućenih pitanja je bilo čemu 5 milijuna kuna treba osigurati za provedbu članka ja mislim 137. koji se odnosi. Da, članka 137. koji se odnosi na preuzimanje poslova od strane Ureda državne uprave u županijama i grada Zagreba. Znači u tim uredima ukupno ih ima 21, radi 48 djelatnika. U Upravi za rudarstvo u okviru Ministarstva gospodarstva radi 8, svega 8, i oni trebaju preuzeti poslove od 48 djelatnika širom Hrvatske. Kao prvo to je gotovo nemoguće, iako smo dokazali opet da je nemoguće moguće, pa je u ovom proteklom periodu do današnjeg dana praktički tih 8 djelatnika od kojih je 6 inženjera i jedna administrativna tajnica i jedan pravnik obavljalo sve te poslove Ureda državne uprave i do današnjeg dana praktički provelo 22 postupka za dodjelu koncesija. Evo samo o koncesijama. Toliko. Vezano za tih 5 milijuna, možemo reći da su to predviđena nova radna mjesta u samoj upravi, ali također i predviđen skladišni prostor za odlaganje kompletne dokumentacije vezane za istraživanje i proizvodnju mineralnih sirovina u Hrvatskoj, od dana kada je to počelo. Znači u taj skladišni prostor trebali bi staviti i kompletnu dokumentaciju koja je još uvijek trenutno pohranjena u okviru INA-e Industrije nafte, a temelji se na istraživanju i proizvodnji ne samo nafte i plina, za proteklih preko 50 godina, koliko je postojao Naftaplin, kao tvrtka koja se bavi tom proizvodnjom, nego i za sve druge mineralne sirovine koje su nađene u tim istražnim i razradnim bušotinama prilikom njihovog bušenja, jer je Zakon o rudarstvu definirao da se svaka mineralna sirovina koja se nađe mora evidentirati i kao takva arhivirati. Ukratko s obzirom da su ove pripremne aktivnosti vezano za ove izmjene i dopune ovih članaka trajale pa jedan dosta dugi period, u želji i nadi da se postignu najbolje formulacije i s obzirom da su vezano za te pripreme sudjelovale sve državne relevantne institucije, i tako pripomogle definiranju ovih izmjena i dopuna Zakona o rudarstvu, predlažem da se ovaj zakon donese u hitnom postupku i da se što prije omogući djelovanje po tom zakonu, jer zaista očekujemo bitne pomake i brže rješavanje problema koji su uočeni u praksi. Hvala.
Hvala. Jedan ispravak, gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Nije gospođo državna tajnice što ste rekli istina da je ovo korak ka ostvarenju pravne države, kako ste rekli na početku svog završnog izlaganja. Ovo je negacija pravne države, jer se dozvoljava bez ikakvih pravnih dozvola i daljnje guljenje rijeke, korita, to je već u zabrinjavajuće količinama se čini, šljunčarenje bez ikakvih dozvola, kopanje kamenoloma, rupa koje se gotovo već sada mogu vidjeti s mjeseca. Istina je da su komplicirane dozvole, a onda vam je put ka pravnoj državi bilo pojednostavljenje tih dozvola, a ne ukidanje tih dozvola da bi se sve ovo moglo bespravno raditi.
Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu, hitni postupak, P.Z. br. 735, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 80 glasova za, 1 suzdržan i 28 protiv.
Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda – - Konačni prijedlog Zakona o zabrani i sprječavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 731 Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli Odbor za razvoj i obnovu, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, i Odbor za turizam, i Odbor za rad i socijalno partnerstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva, Nataša Vujec. Izvolite. Tihana Kraljić, pardon.
Hvala najljepša. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo ja uvodno prije nego što krenem sa obrazlaganjem ovog prijedloga zakona, želim reći da je u pripremi ovog zakonskog prijedloga pri Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva formirana radna grupa koja je radila na prijedlogu ovog zakona, a koju su činili predstavnici Hrvatske obrtničke komore, Hrvatske gospodarske komore, Hrvatske udruge poslodavaca, predstavnici Državnog inspektorata i predstavnici Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva. Nastojali smo, a posebno uvažavajući sve ono što su govorili predstavnici Državnog inspektorata, obzirom da su upravo oni ti koji su i do sada znači na terenu obavljali svoje aktivnosti, i svoje poslove, upravo temeljem njihovih primjedbi nastojali smo pripremiti prijedlog zakona koji će biti provediv. Slijedom brojnih rasprava koje su održane i nakon donošenja ovog zakonskog prijedloga, od strane Vlade Republike Hrvatske, i kroz pripremu ove saborske sjednice, znači kroz rad odbora, predlagatelj je prihvatio da ovaj zakon ipak ne bude znači po hitnom postupku u jedno čitanje, nego da će zakon ići u dva čitanja, a znači sve s ciljem da sve ono što je eventualno sporno u prijedlogu ovog zakonskog prijedloga, sve ono što se možda od strane javnosti nije percipiralo da pokušamo iznaći takva rješenja i takav tekst zakona koji će razriješiti sve te nejasnoće s jedne strane, ali će isto tako s druge strane dati mogućnost Državnom inspektoratu da postupa znači po ovom zakonu i da se ostvari temeljni cilj donošenja ovoga zakona. A temeljni cilj donošenja ovoga zakona je da poduzetnici koji danas u RH posluju legalno, znači koji imaju registrirani obrt, koji imaju registrirano trgovačko društvo, koji su svoju djelatnost prijavili pri Poreznoj upravi, da ih se znači oslobodi od nelojalne konkurencije, od svih onih koji danas u RH obavljaju svoju djelatnost, a da se nisu upisali u Obrtni registar, da se nisu upisali u drugi odgovarajući registar, a da tu svoju djelatnost oglašavaju, da ju obavljaju redovito i da se zapravo u pravnom prometu ponašaju jednako kao i ovi poduzetnici koji su registrirani. Treba također reći da je izmjenama Zakona o obrtu iz 2007. godine kada su iz njega izbrisane odredbe koje su se znači ticale neregistrirane djelatnosti da je znači Državni inspektorat bio u poziciji da zapravo nije mogao postupati prema onima koji djelatnost u RH danas obavljaju neregistrirano i da je zapravo kompletan sustav bio usmjeren, znači i nadzora i inspekcijskih službi, isključivo i jedino znači prema onim poduzetnicima koji su registrirani. Ovaj zakonski prijedlog znači jasno i nedvosmisleno definira što je to obavljanje neregistrirane djelatnosti. Isto tako on podrazumijeva, odnosno definira tko su to sudionici u obavljanju neregistriranih djelatnosti. Znači, osim samog pružatelja usluge u smislu ovog zakona sudionikom se smatra i naručitelj usluge, ali isto tako i oglašivač ukoliko prilikom oglašavanja ne poštuje znači odredbe ovog zakona koje definiraju što to sve oglašivač treba i mora imati od strane onoga koji oglašava da bi oglas mogao objaviti. U svakom drugom slučaju, znači u slučaju da se odradi suprotno ove odredbe taj oglašivač će jednako tako snositi sankcije. Isto tako treba reći da danas u RH pojedinim posebnim zakonom, Zakonom o trgovini, Zakonom o graditeljstvu, Zakonom o ugostiteljskim djelatnostima, znači ti posebni zakoni su obuhvatili i oni definiraju postupanje u odnosu na obavljanje neregistrirane djelatnosti. Međutim, cijeli niz drugih djelatnosti, pogotovo u uslužnom sektoru znači nije u ovom trenutku pokriven i on će znači tek nakon donošenja ovog zakonskog prijedloga zapravo stvoriti pretpostavke i mogućnosti da se nelegalna konkurencija znači legalnim poduzetnicima u RH u bitnome smanji i zapravo onemogući. Što se tiče samog zakona on također predviđa i određene iznimke. Iznimke su u zakonskom prijedlogu navedene iz razloga da se ostvari pravna sigurnost svih sudionika znači u platnom prometu općenito u poslovanju. I zbog toga je kao izuzeće navedena obiteljska pomoć, navedena je susjedska pomoć i navedeno je znači da za takve oblike i za takve vrste pružanja pomoći neće biti predmet znači postupanja po ovom zakonu. Isto tako treba reći da tradicija koja je u hrvatskom narodu, znači tradicija pružanja međusobne pomoći, susjedske, prijateljske i svake druge u smislu ovog zakona se zapravo ne definira, ovdje se definira znači obavljanje neregistrirane gospodarske djelatnosti, djelatnosti koja se obavlja opetovano, koja se oglašava, djelatnosti koja se naplaćuje. Što se tiče samog nadzora nad ovim zakonom njega će provoditi u okviru svog propisanog djelokruga nadležni inspektori središnjih tijela državne uprave. Što se tiče upravnih mjera koje su definirane člankom 14. možda posebno treba izdvojiti stavak 4. koji govori da u slučaju kad se donese rješenje da se radi o neregistriranoj djelatnosti da se takvo rješenje dostavlja i Ministarstvu financija, odnosno Poreznoj upravi, Hrvatskom zavodu za zapošljavanje te ministarstvu nadležnom za poslove socijalne skrbi. Što se tiče prekršajno-pravnih sankcija koje su usmjerene prema pružatelju usluga, koje su usmjerene znači prema sudionicima u ovom zakonu kazne se kreću između 3 tisuće i 20 tisuća kuna. Evo na kraju bih samo još jednom znači napomenula osnovni smisao donošenja ovog zakonskog prijedloga je taj da se onemogući obavljanje neregistrirane djelatnosti, odnosno da se legalnim poduzetnicima koji su registrirali svoje poslovanje, poduzetnici koji uredno plaćaju poreze i doprinose, koji zapošljavaju radnike da ih se znači oslobodi od nelojalne konkurencije. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za razvoj i obnovu? Odbor za gospodarstvo? Predsjednik odbora, gospodin zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, poštovane dame i gospodo zastupnici. Naime, Odbor za gospodarstvo na svojoj 51. sjednici održanoj 5. travnja 2011. razmotrio je prijedlog Zakona o zabrani i sprečavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona. O ovom prijedlogu raspravljali smo kao matično radno tijelo. Predstavnica predlagatelja je izvijestila odbor da je ovaj zakon još jedna mjera za oporavak gospodarstva i instrument borbe protiv sive ekonomije. Siva ekonomija predstavlja veliki problem a u Hrvatskoj se kreće prema procjenama ekonomskog instituta i svjetske banke u rasponu od 16 do 35%. U raspravi je istaknuto da je predloženi Zakon trebalo donijeti puno ranije i da je siva ekonomija i obavljanje neregistrirane djelatnosti izvan legalnog sustava poslovanja raširena pojava koja u Hrvatskom gospodarstvu izravno ugrožava lojalnu tržišnu utakmicu, prihode državnog proračuna potrošače i njihovo pravo na sigurnu i kvalitetnu uslugu te isto tako na poduzetnike koji uredno posluju i državi plaćaju poreze. Također navedeni Zakon trebao bi doprinijeti smanjenju evidentirane nezaposlenosti i općenito prekinuti dugogodišnju praksu nelegalnog obavljanja neregistrirane djelatnosti bez sankcija. Odbor je isto tako problematizirao u jednoj široj raspravi članak 11. Zakona i definiranje susjeda i susjedske pomoći na blizinu prebivanja do 500 metara što je ocijenjeno nepreciznim i nejasnim za postupanje inspektora a na što smo dobili odgovor predstavnika predlagatelja da ni ministarstvo nije zadovoljno predloženim rješenjem te da će prihvatiti kvalitetniji prijedlog ukoliko bude predložen u obliku amandmana. Vjerujemo da su i ove primjedbe rezultirale ovom odlukom da se zakon pusti u drugo čitanje i da se dođe do najkvalitetnijeg rješenja posebice radi postupanja inspekcije. Nakon provedene rasprave odbor je sa 6 glasova za i jednim suzdržanim odlučio predložiti donošenje Zakona o zabrani i sprečavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za turizam? Odbor za rad i socijalno partnerstvo? Otvaram raspravu, Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospođa državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Evo, prvo da kažem da je najmanju ruku neobično kada imate zakon i ambiciju, čuli smo od gospodina Kovačevića da se uhvatite u koštac sa problemom koji govori o 35% BDP-a u sivoj zoni a da ne ministra gospodarstva da brani taj Zakon. To je jedan veliki problem možda Hrvatskog gospodarstva, to je problem javnih financija države, poreza, svega, a ministar koji je dosta pompozno najavljivao ovaj Zakon kao onaj koji će riješiti probleme ga ne brani u Hrvatskom saboru. Ali dobro, možda ima nekog važnijeg posla, pa ćemo mu oprostiti, sjednica Vlade je dobro. Ono što je bitno napomenuti da svaki zakon koji ovdje predlažemo ne bi trebao biti Zakon koji rješava posljedice, nego onaj koji će rješavati uzroke problem stoga na neki način mislimo da ovaj Zakon nije taj koji će riješiti ovaj problem o kojem se ovdje govori. Mi imamo mnoge inspekcije koje sada kontroliraju to područje, imamo poreznu, carinsku, inspektorat koji kontrolira rad na crno, znači sve se to do sada moglo kontrolirati i vidjeti da li ima određenih nepravilnosti i da li bi taj udio sive ekonomije mogao biti manji. Na žalost skloni smo pogotovo u ovom mandatu ove Vlade raditi rješenja koja će pokazno reći da mi smo protiv određenih stvari, ali u praksi neće ništa promijeniti, ovaj Zakon je gotovo pa ne provediv. Kada govorimo o tome tko će kome pomagati i da li će on biti u krugu 500 metara ili više, mislim da jednostavno to je nemoguće iskontrolirati, vi kada pošaljete inspektora na teren on ukoliko će ući u privatni objekt netko ga može ne pustiti unutra. I na taj način dok se ne ishoduje sudska odluka nema mogućnosti napraviti kontrolu. Stvaramo nervozu među ljudima bez veze, postavljaju se pitanja zbog čega država to radi a efekta nikakvog neće biti. Zato sam rekao ne bi trebali rješavati i pokušavati mijenjati posljedice nego uzroke problema koji je doveo do toga da ljudi rade a da su stimulirani ili na neki način pokušavaju preživljavati time da obavljaju određene djelatnosti i ne plaćaju državi porez. Moramo uzeti u obzir da je broj, a radi se najviše o obrtima, ljudima koji rade poslove za koje ne treba veliki broj zaposlenih, da je Hrvatsko obrtništvo stradalo najviše u ovoj recesiji. Zadnje tri godine, je nestalo 15 tisuća obrta, nestalo je 50 tisuća radnih mjesta u obrtima, nezaposlenost je rekordna 330 tisuća nezaposlenih i na neki način u zadnjih 8 godina je to rekordni broj nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje. Uz sve to moglo bi se konstatirati da u dva mandata Vlade HDZ-a nismo otvorili niti jedno radno mjesto a u isto vrijeme smo povećali udio javnog duga na preko 555% BDP-a. Samo u zadnje tri godine posudili smo za deficit države 40 milijardi kuna, a izgubili smo 150 tisuća radnih mjesta. I tu treba tražiti uzroke problema i pomoći na neki način obrtnicima da njihovo poslovanje bude jednostavnije i da na taj način rješavamo problem rada na crno, da stimuliramo ljude da ulaze u sustav, da im ne omogućavamo visokim nametima zapošljavanje određenog broja ljudi i umjesto da to radi Ministarstvo gospodarstva ono radi upravno suprotno. Ono sada ima ambiciju da će inspektori ići po stanovima i tražiti eventualno frizere ili frizerke koji šišaju a ne prijavljuju svoj obrt. Znači to se sigurno neće desiti, ono što mislimo da bi trebalo napraviti je prije svega pogledati djelatnosti koje su ključne i gdje se možda najviše obavlja ja bih rekao siva ekonomija. U Hrvatskoj je to definitivno trgovina, vjerojatno i priprema ugostiteljske usluge, hrane i pića, i tu treba vidjeti način na koji uvesti reda i na koji način smanjiti udio onih koji rade u sivoj ekonomiji. To se može na mnogo načina, može se sada revnijim i na neki način kvalitetnijim radom i porezne uprave, kontrolama, evidencijama izdavanja računa itd. S druge strane, smatramo da treba obrtnike stimulirati da zapošljavaju ljude i da ih treba rasteretiti doprinosa, dakle tko zaposli novog čovjeka u obrtu ima pravo biti oslobođen svih doprinosa na plaću dvije godine. I na taj način smanjiti troškove obrtnika i otvaranje novih radnih mjesta i na taj način ja bih rekao omogućiti ljudima da oni koji sada rade na crno ili nisu prijavljeni da ih se uvede u sustav. Apsolutno isto smatramo potrebo da treba raditi za reinvestiranu dobit kod obrtnika koji ukoliko otvaraju nova radna mjesta, ukoliko ulažu svoju dobit koju su ostvarili u prethodnom razdoblju trebaju biti oslobođeni poreza na dobit. Još jedna stvar koja definitivno onemogućava efikasniji rad obrta i određena porezna opterećenja, a to je dosta niska granica koja u Hrvatskoj je postavljena da vas porezna odmah uvede u sustav PDV-a. mislimo da ta granica ne smije biti niža od 200 tisuća kuna, jer smo svjesni koliko porezna opterećenja i porezne obveze prema državi su ugušile ove dvije, tri godine obrta u HRvatskoj. Znači 50 tisuća radnih mjesta smo izgubili, ti ljudi vjerojatno nisu svi prestali raditi nego jednostavno nemaju mogućnosti plaćati poreze, preskupi su im radnici koji zapošljavaju znači visoka opterećenja porezne države i prešli su u sivu ekonomiju. I sa te strane država gubi više nego što bi dobila odnosno sigurno bi više dobila od toga da je napravila određene porezne preraspodjele da je stimulirala ljude da ostanu prijavljeni i na ovaj način koji sam malo prije rekao omogućio im rad u nekim normalnim okvirima. Tako da ono što SDP smatra je apsolutno da moramo ići u rasterećenje rada, rasterećenje poreza reinvestiranu dobit, povećanje granice kada obrtnici ulaze u sustav PDV-a na 200 tisuća kuna i na taj način direktno smanjiti troškove obrtnika i omogućiti da se ovaj dio ljudi koji sada evidentno rede na crno rade u sivoj ekonomiji, vrate u sustav i da država ima veću korist od toga nego što ima sada. Ovim zakonom to nećete gospodo napraviti, jer ovim zakonom prvo rekao sam neprovediv je, drugo imate odredbe koje su po meni pomalo i smiješne. Vi ste sada napravili od svih hrvatskih građana one koji su potencijalnom prekršaju, ukoliko su naručili određenu uslugu, a nisu tražili tvrtku koja im tu uslugu radi da im dovede izvod iz sudskog registra da bi prekontrolirali da li je ona registrirana za to. Sada će ljudi koji naruče doma popravak radijatora, žarulje, televizora morati biti i na neki način osposobljeni i gledati kontrolirati te tvrtke da li su registrirane, da li one imaju pravo obavljati te djelatnosti. Ukoliko ne, i oni će biti u prekršaju. Znači na neki način ste od građana napravili one koji bi trebali kontrolirati ono što je posao države, a imate rekao sam gotovo pa 7 inspekcija koje bi mogle taj posao raditi, a nažalost u ovom trenutku ga ne rade. Imate još jednu stvar na koju bi ovdje željeli upozoriti, radi se kako liječiti uzroke a ne posljedice. Navest ću jedan primjer. Radi se o tome da je u proteklih tri godine je jako pala prodaja novih automobila i za očekivati je bilo da porastu na neki način popravci automobila eventualno ukoliko se određene štete ili popravci automobila obavljaju u servisima, da tu vidimo razliku i da prihod od toga bude veći u auto kućama ili u ovlaštenim serviserima koji te poslove rade. Ali desilo se upravo suprotno. Desilo se i to da je tu isto značajno pao promet, odnosno da se manje popravljaju automobili nego što su se popravljali ranije. I sada se postavlja logično pitanje, da li je to moguće? I što država radi da pokušava suzbiti sivu ekonomiju u tom području? Prvo, naravno da to nije moguće, ti automobili se negdje popravljaju, znači štete su vjerojatno veće nego što su bile prije tri godine kada je vozi park bio novi, kada se više kupovalo. S druge strane tko popravlja? Vjerojatno popravljaju ljudi koji nisu registrirani koji rade u sivoj ekonomiji. A kako se plaća? Plaća se naravno novcem koji dobivaju osiguranici od osiguravateljskih kuća temeljem nagodbe direktne kuće i njih. Znači mi ne kontroliramo da li kada se određena šteta na vozilu napravi, da li je to servisirano u ovlaštenom servisu i da li je taj novac na kraju krajeva završio prilikom popravka u nekome tko je tu djelatnost obavljao neregistriran. Znači kako bih pojednostavio, radio se o tome da prilikom štete osoba kada dobije ovlaštenu procjenu na recimo 10 tisuća kuna, uspjela naći tko tu djelatnost radi za 6, 7 tisuća kuna i sklapa nagodbu sa osiguravateljskom kućom za 9 tisuća kuna i ostaje joj ta razlika koju nažalost snosi država jer nije uprihodovala porez. Mi omogućavamo da veliki dio novca kod osiguranja ode tim putem u neregistriranu djelatnost. Zbog čega takve stvari ne sankcioniramo? To je pitanje. Recimo tu bi se po našem mišljenju moglo mnogo toga dovesti u red, a ne bi morali sada slati inspektora da kucaju po garažama i traže tko, gdje i na koji način popravlja automobile koji nisu popravljeni u ovlaštenim servisima. Znači da zaključim, mislim da ovaj zakon neće popraviti situaciju u sivoj ekonomiji, mislim da u HRvatskoj ima prostora prvenstveno u tome da se direktno pomogne gospodarstvu, da se pomogne obrtnicima, da se rastereti cijena rada, da se oslobodi poreza na dobit prilikom reinvestiranja, da se digne granica ulaska u sustav PDV-a, da se za određene djelatnosti gdje postoji veliki broj neregistriranih radnika, a to znamo svi gdje je, u građevinarstvu i takvim djelatnostima, da se rasterete porezno eventualno možda i sniženom stopom PDV -a u turizmu, da se na taj način te djelatnosti naprave konkurentnijima i da ih se stimulira da zapošljavaju ljude. To bi bio ispravan put, a ispravan put nije sankcionirati ljude ukoliko vam je susjed došao pomoći da popravite televizor, da napravite određene radove, da zajedno obavite berbu grožđa u vašem vinogradu, a to ovaj zakon omogućuje. Ukoliko vam je susjed slučajno ovlašten da popravlja elektroničke uređaje, on vam ne smije pomoći popraviti radio ili televizor. Znači to u ovom zakonu piše. Bez obzira na udaljenost da li je 500m ili manje ili više. Znači radimo paradoks od zakona, stvaramo dojam da ćemo nešto riješiti, riješiti nećemo ništa samo stvaramo revolt kod onih ljudi koji će naručiti popravke, potencijalno ih možemo za to kazniti, a najveći revolt stvaramo kod obrtnika koji su rekao sam u tri godine gotovo trećinu radnih mjesta ugasili i po tome su najpogođeniji u hrvatskom gospodarstvu. Sada ih još dodatno stišćemo, a ne gledamo na koji način. I ja očekujem od Ministarstva gospodarstva da razmišlja kako pomoći tim ljudima, a ne kako kontrolirati da li je neki frizer ili frizerka u svojem stanu ošišala pet ili deset ljudi. Kao da će se ta osoba od toga obogatiti i kao da većina tog novca opet ne završi u proračunu na ovaj ili na onaj način. Treba ići tamo gdje se ostvaruju ekstra zarade. Rekao sam gdje je to, ugostiteljstvo, rekao sam popravci automobila zbog ovog načina na koji se isplaćuju štete i tu možemo napraviti reda, a sa druge strane pomoći obrtnicima da lakše žive. Hvala vam lijepo.
Hvala. Dva ispravka. Prvi, gospodin zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Dakle, netočan je navod kolege Marasa da ako se povisi granica za ulazak u sustav PDV-a da će se smanjiti troškovi poduzetnika. Kolega, elementarna stvar kod PDV-a je da je on neutralan za poduzetnika, prema tome ne možete govoriti da je PDV trošak za poduzetnika, on je neutralan. To je osnovno počelo. Druga stvar ako govorite o… … [[Upadica se ne razumije.]] Ja vas nisam prekidao. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja vas nisam prekidao. Trebali bi znati elementarne stvari kad iznosite ovakve činjenice. Druga stvar, kad govorite o udjelu javnog duga u bruto domaćem proizvodu onda tu ne možemo govoriti podatke napamet. Imaju egzaktni pokazatelji gdje je središnja država koliki je taj udio, taj udio je negdje oko 40%, a kad tome dodate HBOR i nešto slično onda je postotno veći. Međutim kolega Maras, zbog hrvatske javnosti, zbog ocjene Hrvatske prema i rejting agencijama i prema svima onima koji vas promatraju trebali bi reći da Hrvatska ima najmanje, jedna od zemalja koje imaju najmanji udio javnog duga u bruto domaćem proizvodu. To je prava istina. A ovakve senzacionalističke pokazatelje koje vi pokazujete neće nas dovest dobrome i nećemo riješit problem sive ekonomije na ovakav način kao što vi raspravljate.
Gospodin zastupnik Željko Turk, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvažena kolegice državna tajnice. Dakle ispravit ću krivi navod gospodina Marasa koji je zapravo u izreku, kojim je rekao i na neki način komentirao da naši građani koji naruče određeni posao bi zapravo mogli biti netočno i krivo optuženi da moraju kod naručitelja provjeravati koji broj, malo govorim sada na način da se bolje shvati egzaktno, koji broj cipela ima i da li smije nešto raditi ili ne. Hrvatski narod nije ovce. Mi znamo da svaki obavljeni posao koji se odrađuje se izdaje račun na kojem točno piše kako i tko ga je izdao, koji mu je porezni i … [[Ne razumije se.]] broj i to je ono što je u pravilu … [[Ne razumije se.]] poslovanja i rada. Pa kad ja idem popraviti auto i to košta 2000 kuna i gospodin koji će mi za to ispostaviti račun jasno i nedvosmisleno će na njemu biti sve ono upisano što je potrebito da bi se tom djelatnošću mogao baviti i tu zapravo nema nikakve dileme. I drugo, kad govorimo i da malo raskrinkamo … [[Ne razumije se.]] susjeda koja je apsolutno ovdje neprimjereno potencirati, ali dobro je da zakon ide u drugo čitanje pa ja i mom susjedu koji će meni popraviti televizor, a kada inspektor dođe i vidi da je tome tako zabilježit i nikome ništa. A kada on to opet ponovi na 130 puta kod 130 susjeda u pol grada ili pol Hrvatske države onda znamo o čemu se radi. Hvala.
Klub zastupnika HNS-a, HSU-a, gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Nisam primjetio, ali izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa naime, otprilike na tragu ovoga što je gospodin Turk kazao, dakle netočno ste kazali gospodine Maras da ćemo dovest naše građane u probleme na način da će oni morati istraživati je li netko registriran, nije registriran itd. Dakle, mi samo ne želimo da ti građani plaćaju na ruke i da se posao obavlja na crno. A ako ne plaćaju na ruke dobit će od svake te registrirane firme račun, uzet će opću uplatnicu i ići uplatiti na poštu ili banku. Prema tome, nema šanse da bi se netko od građana trebao baviti time je li netko registriran ili nije registriran.
Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Klub Hrvatske narodne stranke, odmah na početku da kažem, klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika već u pripremi za ovu točku dnevnog reda uputio je jedan zaključak, a to je da se ide u dva čitanja, da se ide u treće čitanje s ovim zakonom. I pozdravljamo odluku i cijenimo da je shvaćena na vrijeme sva tragikomičnost ovog zakonskog prijedloga i da se otvorila mogućnost da ipak u trećem čitanju se popravi sve ono što je neprovedivo i što je jednostavno teško shvatljivo da uopće netko može to u zakonskom prijedlogu predložiti. To je dobro. Meni je žao što na Odboru za gospodarstvo, na matičnom odboru nije potekla takva ideja, ali mi je drago da je matični odbor i uvodno danas tu ideju prihvatio. Drugo što želim posebno naglasiti vezano za ovaj prijedlog zakona, ovo nije beznačajna stvar, siva ekonomija nije beznačajna stvar, a kad govorimo o sivoj ekonomiji definitivno mi imamo jednu obvezu i prema Europskoj uniji, a to je učešće sive ekonomije u ukupnom bruto društvenom proizvodu. I kao što je poznato, jedan od kriterija za korištenje strukturnih i kohezijskih fondova je upravo postotak, odnos bruto društvenog proizvoda pojedinih regija u odnosu na prosjek Europske unije. Prema tome, da bi sustav omogućio apsorpciju sasvim sigurno je vrlo značajna i bitna stavka učešća sive ekonomije u bruto društvenom proizvodu pa i stoga ovaj zakon zavređuje jednu posebnu pažnju, jednu posebnu odgovornost u pisanju prijedloga zakona, no međutim u ovom prijedlogu zakona tu odgovornost mi u klubu Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika ne primjećujemo, ali se nadamo da u trećem čitanju u konačnom prijedlogu zakona da će ta odgovornost biti iskazana u sveukupnoj punini i prilagođeno našim uvjetima i našim prostorima i posebno tradicijskim vrijednostima. Konkretno vezano za ovaj zakon samo nekoliko, naime gotovo u svakom članku postoji potreba za razjašnjenjem što je pjesnik mislio reći ovim prijedlogom zakona. U članku 5.ne smatra se obavljanjem neregistrirane djelatnosti, pa sad nabraja se što, ako se one obavljaju u manjem opsegu, ili se uobičajeno obavljaju uz upis … [[Govornik se ne razumije.]] Definitivno što znači po manjem opsegu, određuje koji je taj manji opseg. Tko to određuje? Da li su to dva televizora, pet televizora, 10 televizora, dvije žarulje, tri žarulje, 10 žarulja? Što znači taj manji opseg? Mislim da već u ovom 5. članku, čitanjem ovog 5. članka otvara se čitav niz pitanja i potvrđuje činjenica da je zakon pisan priliko, olako, vrlo vjerojatno ili gotovo sam siguran u dobroj namjeri. U članku 9. također je određeno što se sve smatra radom za vlastite potrebe, pa sad se nabraja. To konkretno znači da recimo u jednom frizerskom salonu zaposlenice mogu krečiti svoj poslovni prostor, mogu popravljati fenove, u jednoj tekstilnom pogonu, recimo inspektor može bez problema zateći nekoga da popravlja 10 šivaćih strojeva, i to nije prekršaj jer je za vlastite potrebe. I gotovo sigurno s ovim člankom se omogućilo velikim, a koji imaju službe održavanja i koji imaju riješenu infrastrukturu koja se brine o njihovom sustavu je ta priča, oni su tu nekažnjivi. Međutim mali i srednji poduzetnici definitivno mogu doći u prostor kazne i teško je za vjerovati da mali i srednji poduzetnici mogu te stvari rješavati sukladno ovom zakonu, a da ne budu u prekršajnom postupku. Članak 10. do detalja definira srodnički odnos a koji se bazira samo na krvnom srodstvu i obavljanje poslova po toj osnovi se ne smatra obavljanjem neregistrirane djelatnosti, uključena direktna krvna linija do 4. koljena, sa pobočnom linijom. Ali ima jedna interesantna stvar. Iz članka je isključena tazbina. Ja svom tastu ne smijem farbati ograde. Ja svojoj punici ne smijem napraviti nešto. Vi kolega Kunst vjerojatno znate što, ja ne znam, možda sam glup. Zet ne smije svom puncu ofarbati ogradu. Ne smije. Vama je to smiješno kolegice i kolege. Vama je to kolegice i kolege smiješno, ali to tu piše. To piše. I da li to ima logike? Nadalje, kako ćete mi to objasniti. Moj sin, polubrat mi pomažu oko farbanja ograde, i fasade, međutim uvijek kod sebe mora imati izvod iz matične knjige rođenih, jer osobna iskaznica ne dokazuje. Ne dokazuje, a 4. koljeno u toj liniji, kad je došlo do promjene u prezimenu da li dokazuje, čime dokazuje svoje srodstvo? Krsnim listom. Članak 11. definira susjedsku pomoć. I to je tih famoznih 500 metara. Je li to zračne linije, kilometarske, ili uzme se šestar pa se zaokruži tih 500 metara, pa nadam se da će inspektor imati sa sobom i topografske karte i šestar pa će onda zaokružiti 500 metara da provjere je li to unutar granice ili nije granice, ali ja sad pitam zašto nije 600? Ili zašto nije 400? Zato jer je predlagatelj rekao 500. S obzirom da je predlagatelj u uvodu bazirao ideju pisanja ovog zakona na vrlo utemeljenim i znanstvenim osnovama, pa da li je tu na nečijoj znanstvenoj studiji određeno da je tih 500 metara važno? Moj susjed kod vikendice ne smije meni pomagati u vikendici, jer on je u Zagrebu, nije na Bednji. Nije na Bednji, on je u Zagrebu i nema prebivalište gore. Nadalje. Kako će se dokazivati tih 500 metara? Gruntovnim izvatkom, čim? Katastarskim izvodom? S čim će se to dokazati da sam ja 500 metara od njega? I jedna isto također simpatična stvar. Članak 14. koji govori da inspektor ima pravo usmenim rješenjem zabraniti obavljanje neregistrirane djelatnosti, da može zapečatiti prostor itd., itd. Pa ja sad pitam, recimo netko od vas tko se dobro razumije u matematiku, recimo kao što kolega Kunst se razumije u matematiku, drži instrukcije nekome i daje instrukcije iz matematike nekome. I sad mu dođe inspektor i kaj bu inspektor napravil? Oduzet će olovku, oduzet će papir i zapečatit će stan. Poštivajući ovaj zakonski prijedlog zapečatit će mu stan. Gledajte kolegice i kolege, ono što je najtragičnije, Vlada ovim prijedlogom najozbiljnije nudi nešto kao ozbiljnu borbu protiv sive ekonomije. Od svake demokratske i odgovorne i prosječno sposobne Vlade za očekivati je da predloži rješenje koje će i one što posluju u sivoj zoni stimulirati da registriraju svoju djelatnost. Ta logika mi je daleko prihvatljivija. Ovim prijedlogom između ostalog predlagač drži da građanin građaninu smije pomagati u kućanskim i sličnim poslovima samo pod uvjetom da su u srodstvu zaključno do 4. stupnja srodništva, ili da su susjedi koji nisu udaljeni više od 500 metara. Sukus svega, zaključak svega. U odgovarajućem … [[Govornik se ne razumije.]] građani se znači mogu osloboditi optužbe za nedozvoljene radnje ako nadležnom tijelu dokažu srodstvo, što u pojedinim slučajevima znači podnošenje nekoliko izvadaka iz matice rođenih, ili dokaza o prebivalištu, i nalaz geodetskog vještaka udaljenosti između inkrimiranih adresa. Vlada smatra da će se nadoknaditi izgubljene milijarde fiskalnih prihoda, jer će se konačno početi plaćati porez na branje grožđa, zamjenu svjećica na automobilu, cijepanje drva, zabijanje čavla, pomaganje pri selidbi i slične subverzivne djelatnosti koje su se otele očito svakoj kontroli. Jasno je i da za izvanrednu bračnu zajednicu su problemi jer ne postoji nikakva mogućnost da partner partnerici promijeni žarulju ako je ta izvanbračna zajednica mlađa od tri godine. Jedino ako se slučajno desilo dijete u tri godine pa onda je moguće. I to piše u ovom prijedlogu zakona. Da se iščitati, ne piše, ali da se iščitati. Mislim da i mi u klubu HNS-HSU-a želimo upozoriti na 3 vrlo važne stvari. Prvo, tvrditi da će se tako suzbiti siva ekonomija koja je kako kaže naš ministar gospodarstva ključni problem naše ekonomije gotovo i sigurno ne stoji jer ključni problem naše ekonomije nije nitko drugi nego Vlada koja ekonomiju doslovno slama svojim fiskalnim opterećenjem i nečinjenjem i ne povlačenjem poteza koji su nužni. Siva ekonomija je nepogrešivi pokazatelj neučinkovite ekonomske politike. I ključno, naši građani u područje sive ekonomije ne ulaze zato da bi prevarili državu, iako je to sasvim legitimni oblik građanske neposlušnosti, nego zato da ne bi bili gladni. Ljudi se povlače i bježe od registriranih djelatnosti u nuždi, u želji da zarade nešto i za sebe. I činjenica, a iz ovog prijedloga zakona se da iščitati, da jedna lukava i odgovorna Vlada prezrela tu veleizdajničku zavjeru i stala je na kraj predlaganjem ovakvog prijedloga zakona. Drugo, ovaj prijedlog Zakona o zabrani sprečavanja obavljanja neregistrirane djelatnosti je također i ulazak u privatnost. Da li si to država može dozvoliti? Ili da li si to smije dozvoliti? Treće, taj zakon ne zadovoljava jedan od temeljnih kriterija pravne norme, a to su primjenjivost i mogućnost kontrole te primjene. Njegova provedivost je moguća samo uz angažman inspekcijskog i policijskog aparata uz dodatnu pomoć doušničke mreže. Međutim, institucije ove države već su dovoljno opterećene epskom borbom protiv korupcije u obavljanju redovnih dužnosti. Prema tome i tu je upitno kako će se to obavljati i po tom osnovu. I na kraju, naziv predloženog zakona još je jedan pokazatelj apsurda samog prijedloga jer i po sadašnjim zakonima neregistrirana djelatnost ne smije se obavljati, što svjedoči da u svojoj neučinkovitosti Vlada blaženo i samodopadno i dalje funkcionira. Mi u klubu HNS-HSU-a smatramo da bi bolje rješenje bilo da se odlučilo ojačate postojeće zakone i institucije kao i pokazati političku volju za provođenjem postojećih zakona i propisa, a onda u nekom drugom redu krenulo rješavati pitanja koja dotiče ovaj prijedlog zakona. Mi u klubu HNS-HSU-a još jedanput ću ponoviti podržavamo odluku predlagatelja da se ide u treće čitanje. Nadamo se da ćemo u trećem čitanju dobiti provediv zakon, drugo čitanje, u naredno čitanje jer ovakav prijedlog zakona kojega smo dobili od Vlade od ministra gospodarstva pa kad se radi i o ministru Đuri Popijaču stvarno je previše. Nadamo se da će novi prijedlog biti kvalitetniji.
Hvala. Nekoliko registriranih ispravaka. Prvi, gospođa zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnica. Pa evo slušala sam ovo komedijaško izlaganje kolege Koračevića, žalosno, to je jedan važan zakon u prijedlogu u suzbijanju sive ekonomije, vi to omalovažavate kao i sve dosada. U interesu vašeg punca i punice, odnosno punice i punca još bih htjela reći da obmanjujete i krivo navodite da njima nećete moći farbati ogradu. Moći ćete samo vi to ne želite jer ste inače vi i vaša "kukuriku koalicija" cijela samo za deklarativno za javno dobro, a ispod stola ste za ono vaše osobno javno dobro. Žalosno je na ovaj način izlagat jedan dobar zakon koji se treba još doraditi, a ovako se ismijavati.
Gospodin zastupnik Boris Kunst, sljedeći ispravak.
Hvala lijepa. Pa netočno je da kolega Koračević ne smije ništa raditi kod punice. To jedino ako mu ovaj zakon služi za izgovor, ali sigurno je to da kolega Koračević može slobodno i dalje prodavati maglu hrvatskim građanima i za to ga neće nitko kazniti.
Potpredsjednica Doma, gospođa zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Kolega Koračević rekao je jednog trenutka da ovi naši sugrađani koji rade kao na crno po definiciji naše države, odnosno ovog zakona, ne rade to zato što žele prevariti državu. E pa taj navod ja želim djelomično ispraviti. On je djelomično točan. Doista ovi kojima se bavi ovaj zakon ne rade to da bi prevarili državu nego iz nužde i nedostatka poslova na tržištu rada ili dovoljno poslova. Ali, postoje i oni koji to itekako svjesno rade i svjesno varaju državu, ali njima država gleda kroz prste. Tim se ne bavi ovaj zakon, a ni postojeći zakoni koji bi trebali omogućiti da se takve koji doista potkradaju državu i sve što rade rade na crno ili manipuliraju postojeće zakone, potkradaju poreze i doprinose, tu sve inspekcije definiraju da je sve u redu i da je sve dobro. Netko može zaraditi bruto 120 tisuća kuna, platiti poreze i doprinose na 6 i to će biti potpuno u redu. E vidite, kolega Koračeviću, niste bili do kraja točni.
Jel to bio ispravak ne do kraja točnog navoda? Dokle do kraja? Do kojeg dijela kraja? Trifrtalj kraja. Gospođa zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa vidim da se nastavlja u istom tonu kao što je to bilo i na odborima i kada je prvi puta zapravo prijedlog zakona bio. Neviđeno karikiranje, banaliziranje ove teme. Pa eto od punice, punca do branja grožđa i čak kolega Koračević, što želim ispraviti, je rekao da Vlada smatra da će se namaknuti sredstva pomaganjem pri selidbi ili branjem grožđa. Ja pozivam kolegu Koračevića da dođe slobodno u berbu grožđa ne mora ispostaviti račun jer tu mu naravno zakon omogućuje. A i smisao zakona, ponovit ću, nije punjenje proračuna već dovođenje u red segment i sprečavanje obavljanja neregistrirane djelatnosti. Humor dobro dođe, ali idemo to svesti u nekakve normalne granice i baviti se onime o čemu zakon zapravo i govori. Hvala lijepa.
Državna tajnica Ivana Kraljić. Izvolite.
Hvala najljepša gospodine potpredsjedniče. Evo, ja ću se samo malo osvrnuti na izlaganje uvaženog zastupnika KOračevića i to iz razloga što je zapravo kada je rekao da u članku 5. u stavku 2. kada je komentirao ovu primjedbu i tekst zakona koji kaže one djelatnosti koje se obavljaju u manjem opsegu ili se uobičajeno obavljaju rekao je da to nije dobro i da to treba jasno definirati. Eto, u isto takvoj situacije je predlagač i nositelj izrade zakona bio u trenutku i situaciji kada smo trebali definirati i mi u ovom trenutku ostavljamo raspravu da možda iznađemo bolje rješenje, ali znači zaista je teško u jednom trenutku se od nas traži da trebamo sve jasno i čvršće definirati, a s druge strane kada to jasno i nedvosmisleno definiramo onda je to opet nešto što je problem. Isto tako uvaženi zastupnik gospodin Maras rekao je na kraju svojeg izlaganja da su ovim prijedlogom zakona najviše oštećeni i da će biti najviše oštećeni Hrvatski obrtnici. Evo ja moram reći da Hrvatska obrtnička komora 10 godina već traži donošenje tog Zakona. Upravo Hrvatski obrtnici jako je teško objasniti jednom registriranom Hrvatskom obrtniku bez obzira u kojoj djelatnosti on posluje i djeluje zašto kod njega svaka inspekcija može doći, zašto svaka inspekcija može ući a kod osobe u njegovoj blizini u njegovom okruženju ili negdje drugdje to može raditi osoba potpuno nesmetano i njemu danas ni jedan inspektor, ni jedna inspekcijska služba ne može ništa. Prema tome, što se tiče obrtnika, što se tiče te djelatnosti, upravo u tim djelatnostima je neregistrirana djelatnost nešto što je najčešće. Isto tako zbog Hrvatske javnosti treba opetovano i jasno reći ovaj Zakon se bavi sprečavanjem i zabranom obavljanja neregistrirane gospodarske djelatnosti, bilo kakva pomoć, berba grožđa, masline, pomaganje, žarulje bilo što to nije predmet ovog Zakona. Obavljanje gospodarske djelatnosti je kada se gospodarska djelatnost obavlja opetovano svaki dan, kada se iz toga stječu prihodi i svi mi ako želimo znati i jako dobro znamo u našem kvartu, u našem susjedstvu tko je to tko obavlja neregistriranu djelatnost i tko su oni koji su predmet ovog zakona. Isto tako se govorilo i spominjalo da Vlada ne radi ništa na poticanju obrtništva, na poticanju poduzetništva što nije točno, znači mi smo i sada u ovom trenutku u provedbi operativni plan poticanja poduzetništva za 2011. godinu, 407,9 milijuna kuna je namijenjeno iz državnog proračuna i usmjereno upravo na poticanje i razvoj malog gospodarstva. Od toga ciljano i definirano samo za Hrvatsko obrtništvo 16,8 milijuna kuna. Svaki poduzetnik početnik koji kreće s poslovanjem može dobiti potporu od 5 do 80 tisuća kuna. Hvala lijepa.
Hvala. Opet šest registriranih ispravaka. Prvi gospodin zastupnik Zlatko Koračević.
Pa želim ispravljati gospođu državnu tajnicu jer ona u svojoj intervenciji ispravljala moj navod, nešto što nisam uopće rekao. Jer moje je ključno pitanje bilo kada govorim o članku 5. koji definira u manjem opsegu, što je to manji opseg? Tko snosi teret tog dokazivanja i kojim se potvrdama to dokazuju? Jer minimum pristojnosti da u ovom zakonskom prijedlogu to piše zbog jasnoće. Ja razumijem jasnoću i ideju manjeg opsega ali treba to pisati, i vjerujem da ćete shvatiti potrebu toga pa u sljedećem zakonskom prijedlogu to napisati. I zaključno, definitivno potrebno je suzbiti sivu ekonomiju u svim garažama zbog obrtnika i zbog svih i to je svima nama jasno ali dajte napravite takav prijedlog da bude provediv. Ili u postojećim zakone koristite kao alat u sprečavanju toga jer je i to moguće. Hvala.
Gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo, gospođa državna tajnica je rekla da sam rekao da je ovaj Zakon kontra obrtnika, ja to nisam rekao. Rekao sam da bi im pomoć bila puno bolja kada bi država Ministarstvo, Vlada razmišljala kako da ih rastereti poreznih opterećenja jer vjerujte ovi ljudi koji su izgubili obrt, koji ne mogu više raditi koji su otišli u sivu zonu nisu to napravili zbog toga što su svjesni toga, loši, žele nešto ušićariti jednostavno ne mogu više izdržati ove namete, i zbog toga odlaze u sivu ekonomiju. Tu bi trebali napraviti veće napore, a vi kažete da radite puno da pomognete obrtništvu ali molim vas gospodo 53 tisuće radnih mjesta je izgubljeno u dvije godine, ako tako radite, nemojte to više raditi, uopće nemojte pomagati možda će biti bolje.
Gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Ispravljam netočan navod gospođe državne tajnice da je Hrvatska obrtnička komora bila motivirana isključivom borbom protiv sive ekonomije, motivi Hrvatske obrtničke komore su nešto drukčiji, nešto puno skromniji. Oni imaju veliki problem da je tržište smanjeno, da je broj obrta ugašen i da njima i dalje pada promet, što je nespojivo. Prema tome njihove ambicije su bile tako je rekao predstavnik Hrvatske obrtničke komore na Odboru za rad i socijalno partnerstvo da se bore protiv nelojalne konkurencije u obrtu, dakle nisu imali ambicija obračunati kada su predlagali donošenje ove zakone sa sivom ekonomijom jer ne može se ni tvrditi da je ovo obračun sa sivom ekonomijom ovo je samo reguliranje jednog malog dijela ukupnog dijela sive ekonomije.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
....što ste gospođo državna tajnice ustvrdili da ovaj Zakon ne zabranjuje pomoć u berbi grožđa, maslina itd., među susjedsku pomoć jer ste upravo, jer ste obiteljsku pomoć ste suzili u jedan vrlo uzak krug čak isključili vanbračne partnere, a susjedsku, prijateljsku pomoć ste sveli na 500 metara. Gospođo državna tajnice prijateljstvo se ne mjeri metrima, ono je beskrajno bez vaših metara i kilometara. Prema tome, vi ovim zakonom ne pomažete suzbijanju sive ekonomije i obrtnicima, ili kako bi rekao vaš koalicijski partner "Ne pomažite braćo, izgibosmo"
Zastupnik Nenad Stazić.
Posve je netočna tvrdnja državne tajnice da se ovaj zakon ne bavi izmjenama žarulja i berbama grožđa. On se bavi upravo time. Naime, vi kažete on je usmjeren samo na onu djelatnost koja se obavlja opetovano, koja se obavlja obrtimice. Kada bi tome bilo tako pa onda vi ne biste spominjali nikakvu obiteljsku pomoć ni prijateljsku pomoć, jer se nikakvi takvi poslovi opetovano ne obavljaju unutar kruga jedne obitelji jer je to potpuno nezamislivo, niti se obavljaju unutar nekakvog prijateljskog kruga jer je i to potpuno nezamislivo. Prema tome, vi se bavit potpuno nevažnim stvarima, posve nebitnima i zbog toga ovaj zakon i jest ovako komičan kao što ste ga napisali.
Gospođa zastupnica Vesna Škulić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice, mene zanima što ide pod riječ pomaganje. Osobe s invaliditetom trebaju pomoć 24 sata dnevno i ajmo reći da nemaju obitelj i nema im tko iz kruga obitelji pomagati, a trebaju 24 sata pomoć i tu naravno pomoć moraju platiti. Da li to spada u sivu ekonomiju? Dakle, ako ja trebam 24sata pomoć, država mi ne osigurava nikakvu pomoć, a ja tu pomoć moram prijaviti dakle plaćati doprinose kao poslodavac i davati plaću od 3,5 tisuće kuna. Da li to spada u sivu ekonomiju? Ja vas molim da se ipak malo pozabavite ovom temom jer jako puno ljudi koriste razne vrste pomoći koje su van susjedske, volonterske, obiteljske i svih ostalih koje ste naveli. Hvala lijepa.
Kolegice to niste trebali kroz formu ispravka netočnog navoda, jer je to bilo traženje razjašnjenja. 74. sjednica Odbora za financije i državni proračun održat će se danas u 12,30 u uredu predsjednika Odbora za financije i državni proračun, predsjednika Gorana Marića u njegovom uredu. Klub zastupnika nacionalnih manjina gospođa zastupnica Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče, uvažena državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Klub nacionalnih manjina podržava Prijedlog Zakona o zabrani i sprečavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti jer se fokusira na neregistriranu djelatnost koja se obavlja a nije upisana u trgovački ili drugi registra. Već sama procjena da siva ekonomije ili neslužbeno gospodarstvo u hrvatskom domaćem proizvodu sudjeluje između 16% po domaćim procjenama odnosno 35% kako pokazuje istraživanje Svjetske banke je poražavajuća i spadamo u zemlje s najraširenijom sivom ekonomijom uz istovremeno 333 tisuća prijavljenih na Zavodu za zapošljavanje. Zbog sive ekonomije postoji jaki nesrazmjer javnih prihoda i javnih rashoda, nelojalna konkurencija, oni uvedeni u registar kao porezni obveznici nose veći teret u financiranju javnih potreba, bilo da se radio o zdravstvu, školstvo i ovdje je upravo odgovor kolegi Marasu da će se moći porezno opterećenje smanjiti kada u tome budu sudjelovali i oni iz sive zone. Svakako da je tu i nesigurnost zaposlenih radnika u području sive ekonomije jer zaista često rade i bez zdravstvene zaštite, nemaju plaćeno mirovinsko, a o pravima iz područja rada itekako mogu samo sanjati. U posljednje tri godine kao što je to ovdje danas već rečeno zatvoreno je više od 15 tisuća obrta, više od 50 tisuća zaposlenih je ostalo na ulici i upravo obrtnici su tražili da se provede zaštita legalno registriranih djelatnosti, da se uvede red na tržište, da se uvede i zaštita potrošača. No, svakako odmah svi reagiramo, ali kako zaštiti čistačicu stepenica, domara, kako zaštiti catering iz domaćinstva? No, ne smijemo zaboraviti da nažalost oni jesu u sivoj zoni jer danas imamo i tvrtke, obrte registrirane za te poslove i svakako da svaki ovako neprijavljen rad je nelegalno i konkurira takvom poslu. Jedino obrt te malo i srednje gospodarstvo danas stvaraju nova radna mjesta i zaista za njih je potrebno stvoriti što povoljnije uvjete i što veću zaštitu. Jer velike tvrtke prije svega posegnut će za novim tehnologijama ili će pak posegnuti za otpuštanjem radnika da bi održale i osigurale konkurentnost. Moram reći da su i upravo Obrtnička komora ali i Gospodarska komora bile zainteresirane za ovaj zakon i kao što je ovdje rekla tajnica i bili su sukreatori ovog zakona. Ono što je dobro u ovom zakonu jeste da će se na neki način kažnjavati i naručitelj i izvoditelj takvih neregistriranih radova. Ono što je svakako dobro je mogućnost da će inspektori moći ući na ona mjesta na koja do sada nisu mogli ući, a znalo se da se tamo obavlja neregistrirana djelatnost. No, postoje i dileme koje su isto tako danas već ovdje spominjanje. Definiranje obiteljske pomoći iako je definirano Obiteljskim zakonom možda bi trebalo iskoristiti i englesko zakonodavstvo pa dodati ono rodbinske veze po ženidbi ili kako to već u engleskom se govori. Ovdje je i problem a mislim da je najviše dilema izazvalo i na svim odborima i na našem odboru, ali i u klubu, a to je susjedska pomoć. Što znači zaista ta udaljenost na 500m? jeli to udaljenost 500m lijevo i desno? Jeli to radijus ili promjer 500m? što to znači u jednom naseljenom mjestu gdje će to biti jedna cijela ulica, što to znači u LIci gdje na 500m niti nemate jednog susjeda? Možda bi bilo dobro razmisliti da se definira brojem, jer obično ljudi međusobno komuniciraju to je moj drugi susjed ili treći susjed. Da li je to treći ili peti susjed o tome bi bilo dobro razmisliti i da se to možda na taj način definira. Ali jednako tako postoji mogućnost definirati to financijski odnosno vrijednosno. Pojedine zemlje imaju definirano da se posao do te vrijednosti može obavljati na ovaj ili onaj način, ali nakon određene vrijednosti nema načina da taj posao obavlja prijatelj, rodbina itd. Prema tome, dobro je da ovo ide u drugo čitanje, da se upravo za ovu susjedsku pomoć za ono što mnogi u Slavoniji zovu i molba da se zaista definira na nekoj dopuni, jasnije definira jer znamo da vrlo često na terenu i kod jasnije definiranih zakona dva inspektora različito tumače jednu odredbu, a kamoli koliko ćemo ostaviti više nejasnoća. Želim reći da zaista ćemo podržati taj zakon, da smo bili ti koji smo zaista smatrali da treba biti drugo čitanje i još jednom ga podržavamo. Ali još moram reći jednu rečenicu. Često se pozivamo na Švicarsku ili na dobro uređene zapadne zemlje, ali tamo će susjed susjeda prijaviti, a da neće se smatrati doušnikom već naprotiv smatrat će da time osigurava nekome posao i da državi osigurava prihod. Prema tome, negdje moramo početi sa kontrolom i sa kažnjavanjem sive ekonomije. Ako je to ovaj zakon, dobrodošao. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. U ime kluba HSS-a uvaženi zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Siva ekonomija u Hrvatskoj direktno šteti zaposlenima koji zbog takve nelojalne konkurencije ne dobivaju posao, a pri tome plaćaju sva davanja, a isto tako oni koji zarađuju na crno izbjegavajući plaćanje poreza oštećuju i čitav sustav jer umanjuju prihode državnog proračuna. Ispada da je poduzetnik koji posluje u skladu sa zakonom i državi plaća poreze kažnjen zbog svog poštenja i poštivanja zakona, dok netko tko radi u fušu dobro zarađuje iako se možda vodi kao nezaposlen. Zbog te nelojalne konkurencije koja ima manje troškove poslovanje onaj koji obavlja registriranu djelatnost u neravnopravnom je položaju, a uz to se pod utjecajem sive ekonomije cijene proizvoda ili usluga u trgovini još i smanjuje, dok davanja državi ostaju ista. Ovaj zakonski prijedlog stoga je jedna od mjera za oporavak gospodarstva, kao i oružje u borbi protiv sive ekonomije koja se u Hrvatskoj prema procjenama Ekonomskog instituta i Svjetske banke kreće od 16 do 30% BDP-a, dakle ona tu nije od jučer već je stalna pojava u hrvatskom gospodarstvu. Zabrinjava podatak da je u usporedbi sa novim članicama Europske unije Hrvatska svrstana među zemlje s najvećom raširenošću sive ekonomije. Naime, prosjek za 10 novih članica Europske unije iznosi 12,1%. Najzastupljenije je područje uslužnih djelatnosti kao što su mehaničarske i frizerske usluge, kao i usluge popravaka kućanskih aparata ili građevinarstvo koje se obavljaju u garažama, kućama i stanovima ili su vezani za vozila, a koje dosad nije bilo uređeno niti jednim zakonom te je stoga potrebno omogućiti provedbu nadzora i poduzimanje mjera protiv osoba koje bez upisa u bilo koji nadležni registar obavljaju nelegalno te usluge. Tako ovaj zakon ima namjeru spriječiti da primjerice u istoj ulici radi legalna i nelegalna automehaničarska radionica. Naime, obrtnik plaća radnike, poreze i materijal, osigurao je sve zakonom tražene uvjete, ispostavio račun za svaku uslugu i dijelove te je uredno vodio knjige, a njegov susjed radi isti posao bez plaćanja obveza i odgovornosti te u džep stavlja čistu zaradu. U ovom zakonskom prijedlogu prepoznaje se volja predlagatelja da smanji broj onih koji oštećuju ovu državu i društvo u cjelini zato što ne plaćaju porez na rad koji obavljaju što dovodi do manjih poreznih prihoda. S druge strane, porezni obveznici zbog njih nose veći porezni teret i imaju manju zaštitu zdravstvenu ili kada je riječ o mirovini od one koju bi mogli imati. Smatramo da je to posebno potrebno naglasiti budući da je činjenica da je za obavljanje neregistrirane djelatnosti ipak potrebno najmanje dvoje, onaj koji obavlja i onaj koji ju naručuje. Stoga je važno da i hrvatski građani postanu svjesni da korištenje rada u fušu u konačnici nanosi štetu i njima. Ipak, smatramo potrebnim upozoriti na članak 11. Zakona kojim se definira susjed i susjedska pomoć, odnosno blizina prebivanja do 500 metara za koje držimo da je nejasna. Naime, na selu ljudi mogu biti susjedi kada je riječ o većoj udaljenosti, posebice kada je riječ o rjeđe naseljenim pasivnim krajevima. Klub zastupnika HSS-a podržava i podržat će svaki zakonski prijedlog koji za cilj ima sprečavanje nelegalnog poslovanje koje ugrožava one koji rade po zakonu, poštujući pravni sustav Hrvatske pa tako i ovaj. No ipak bismo željeli da budući da su se i mediji raspisali o tome kako će nakon prihvaćanja ovoga zakona berba s prijateljima postati siva ekonomija predlagatelj pojasni može li ovaj zakonski prijedlog proizvesti takve posljedice na tradicionalne običaje pružanja prijateljske i susjedske pomoći kao što su berba grožđa, maslina ili svinjokolja. Također ostaje otvoreno i pitanje da li je ovim zakonskim prijedlogom definirana pomoć snaha i zetova. Klub zastupnika HSS-a sasvim sigurno podržava što ovaj prijedlog zakona ide u drugo čitanje. Hvala.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Prije svega, prije nego što počnem sa raspravom, drago mi je da je Vlada prihvatila prijedlog kluba HDZ-a i HSS-a da ovaj zakon ide u dva čitanja iz jednostavnog razloga što za dva tjedna nećemo ništa izgubiti, a mislim da neke stvari se možda mogu spretnije regulirati. No slušajući rasprave klubova prije mene i kluba HDZ-a ne mogu se oteti dojmu da smo spremni oko jedne teme koja zadaje probleme svim i razvijenim i nerazvijenim zemljama, upustit se u politikantske vode, a ne dohvatit se stvarnih problema i pokušat ih riješiti. Da je to tako ja ću na početku govoriti ne samo o zabrani sprečavanja obavljanja neregistrirane djelatnosti nego o sivoj ekonomiji, njenom utjecaju na bruto domaći proizvod što su morale napraviti nove članice Europske unije prije ulaska i primitka u Europsku uniju, na kraju krajeva što smo i mi napravili 2007. i vjerojatno ćemo morati napraviti to još jedanput prije ulaska u Europsku uniju. Dakle, ovisno o razvijenosti pojedinih zemalja i s obzirom da je bruto domaći proizvod nekako referentna veličina temeljem koje se mogu povlačiti pomoći iz europskih fondova logična stvar je da članicama Europske unije je u interesu da svi parametri koji čine bruto domaći proizvod budu unutra uključeni pa čak i oni dijelovi sive ekonomije jer ta siva ekonomija kroz sredstva koja se zarade u sivoj ekonomiji se kasnije pojavljuju kroz potrošnju i kroz neke nove, druge vidove. Također je isto tako vrlo bitno metodološki posložiti izračun bruto domaćeg proizvoda dakle tako da svi oni koji reflektiraju na novce iz iste kase imaju jednake uvjete. Tako su stare članice Europske unije u razdoblju od, zapravo nove članice Europske unije u razdoblju od 2002. do 2004. vršile korekciju svog bruto domaćeg proizvoda za udio sive ekonomije i to krajnje konzervativno, međutim prosjek je bio negdje oko 12,1% s tim da najniža korekcija je bila negdje oko 7%, a najviša korekcija 20%, s tim da mislim da su Slovenci i Česi radili tu korekciju dva puta. Dakle tragom toga je i Vlada Republike Hrvatske to učinila 2007. i to je EUROSTAT prihvatio, mislim da smo mi korigirali svoj bruto domaći proizvod za negdje oko 16%. Međutim ako pogledamo udio sive ekonomije, dakle ovdje govorim o podacima koje je u svojoj studiji izradio ekonomski institut, nisu nikakva proizvoljna, proizvoljne brojke nekoga u ministarstvu ili negdje drugdje, nego ekonomski institut se tim sustavno bavi već nekoliko godina i ako pogledate recimo od 1999. do 2008. kako je bio gospodarski rast, tako se udio sive ekonomije smanjivao. Međutim nešto što je činjenica, i od čega ne smijemo bježati i što naprosto moramo reći, to da zbog recesije udio sive ekonomije 2009. i 2010. se povećao. I to su naprosto činjenice od kojih ne smijemo pobjeći. Veliki dio onih sitnih, manjih je u principu zatvorio obrte i prestao se baviti legalnom djelatnošću, jedan dio te djelatnosti nastavio na sivom tržištu. Pa samo evo nekoliko pokazatelja. Dakle najveći je udio sive ekonomije prema podacima ekonomskog instituta imaju hoteli, restorani negdje oko 25%, i tu trebamo reći nešto što, a možemo čak reći da je na određeni način i nacionalna uvreda. Netko dođe u Hrvatsku od stranaca, kupi apartman, i onda ga pred našim očima nelegalno iznajmljuje i mi ga nećemo prijaviti. To je nešto što se naprosto ne smije dogoditi. Međutim to čini ovih 25% sive ekonomije kad govorimo o hotelima i restoranima. Udio sive ekonomije u ribarstvu je 20%, u poljoprivredi 10%, u građevinarstvu 11%, u trgovini na veliko i malo 12%, a u posredovanju nekretninama i poslovnim uslugama negdje oko 25%. Dakle to su činjenice, činjenice koje su pred nama i činjenice koje ne možemo zanemariti. E sad što se s ovim zakonom htjelo spriječiti? S ovim zakonom se htjelo definirati ono što se može raditi, a da se ne smatra … [[Govornik se ne razumije.]] i da se s tim u principu ne krši zakon. Da li su termini, da li su određeni prijedlozi najsretnije pogođeni i s obzirom na određeni tradicionalizam u Hrvatskoj, to bi trebala ustvari odgovoriti danas naša rasprava. Dakle nemojmo se upuštati u politikantske vode, nego idemo konkretno. Ako je sporno ovih 500 metara, pa idemo pokušati naći nekakav drugačiji termin. Ako su sporni nekakvi rodbinski, obiteljski odnosi, ajmo pokušati naći nekakav drugi termin. Ali isto tako nemojmo zažmiriti pred nekim tradicionalnim stvarima. Malo je ovdje nas koji nekom prijatelju ili kolegi … [[Govornik se ne razumije.]] pomagali na onim poznatim konobarskim radovima u graditeljstvu prilikom izgradnje kuće i svega skupa, i to je u ruralnom dijelu Hrvatske nešto što je potpuno normalno, jer od toga ne možemo pobjeći, i sad normalna stvar da tu ne možemo gledati na 500 metara, tu može doći kolega i sa udaljenosti od 100 kilometara i može pomoći, ali to nije siva ekonomija. Dakle to su činjenice oko kojih se mi ne trebamo sporiti. Ali isto imamo tako nekih činjenica o kojima ovdje danas nitko nije govorio, iz razloga što se možda ne bi htio zamjeriti nekomu ili nečemu, pa čak i jedna opaska kolege Marasa da bi trebalo dignuti granicu za ulazak sustava PDV-a 200 tisuća kuna, a to je da najveći problem i najveći udio sive ekonomije je u zanimanjima koja, da tako kažem, naplaćuju svoje usluge u kešu. I to možete povući podatke iz Porezne uprave, otkuda god hoćete. To su naprosto činjenice. I mi se svi možemo politički prepucavati, ali ako ne priznamo činjenice onakve kakve jesu, mi nećemo riješiti problem, a mislim da ovaj zakon donosimo sa ciljem da riješimo problem. I možemo danas jedni drugima nabacivati ovako ili onako. Međutim kad uđete u analizu poreznih prijava podnešenih, pa kad pogledate koliki su ukupni prihodi, koliki su dohoci kod onih koji se bave sa kešom, onda ćete vidjeti zašto je razlog da je ova granica 80 a ne 200 tisuća, jer kad bi vidjeli porezne prijave, onda bi vidjeli da najveći dio onih koji se bave sa uslužnim djelatnostima da se naplaćuje u kešu, su u principu ispod 200 tisuća kuna. I to je jedan od problema, koji mi naprosto moramo riješiti, jer danas upravo zbog toga mnoge uslužne djelatnosti, pa čak i neke tradicionalne su se našle u silnim problemima, pa čak i u situaciji da više ne mogu obavljati djelatnost, ne mogu podmirivati svoje redovne obveze, iz jednostavnog razloga što netko u fušu napravi nekoliko poslova, i uzme im onaj njihov dio kolača i oni ne mogu živjeti. Dakle to su činjenice od kojih ne trebamo bježati. To su činjenice koje su tu, i to su činjenice koje treba reći i u udruženju obrtnika. Dakle oni prije svega, oni to jako dobro znaju, i oni prije svega moraju biti svjesni da veliki dio njihovih kolega je zatvorio svoje obrtničke radnje, tih sitnih, malih, pa nekih i čak sa tradicionalnim zanimanjima kojima treba biti u interesu i državi i jedinicama lokalne samouprave da ta tradicionalna zanimanja ostanu, ali onda svi koji sudjelujemo u ovom procesu moramo zajedno raditi. Dakle ključna odredba ovoga zakona je da će inspektori moći ući u nekakvu kuću gdje je evidentno da postoje apartmani, ali nema tablice, one table naprijed koja označava da se ta kuća iznajmljuje, što do sada nije bila mogućnost. On bez specijalnog naloga nije to mogao napraviti. To je dakle ključna odredba. Idemo razgovarati o tome. Pa neće nitko nikoga naganjati da li je, di je kolega Koračević, ako on neće svojoj punici pomoći ili netko drugi, neće nitko nikoga naganjati zbog toga. Ali dakle ključna je stvar da nadzorne inspekcijske službe mogu izvršiti kontrolu tamo gdje dosad nisu mogle, i to je u principu ono što je predlagatelj, dakle Vlada i Ministarstvo gospodarstva htjela riješiti kroz ovaj 8., 9., 10. i 11. članak, a sa 14. člankom je praktički htjela definirati što nadzorne službe mogu napraviti da se spriječi siva ekonomija. I mislim da danas u ovoj raspravi i u ime klubova, na žalost nije bilo tako, ali u pojedinačnoj bi se upravo trebali baviti s tim kako riješiti, kako možda poboljšati nekakve izričaje u člancima 10., 11. i 9., ako ih kritiziramo toliko onda vjerojatno imamo i nekakav prijedlog kako bi to bolje izgledalo, iz jednostavnog razloga što sivu ekonomiju treba smanjiti, siva ekonomija je zlo. I sad ću reći još nešto, kolegice i kolege, kad sam nabrajao postotke koliko koje gospodarske djelatnosti imaju udio sive ekonomije, onda ćete vidjeti ako to preslikamo u državni proračun da upravo te djelatnosti ubiru veliki dio poticaja iz državnog proračuna, i raznoraznih čak i poreznih oslobođenja, o čemu ste vi kolega Maras govorili. Ako pogledate njihov udio u, dakle u sivoj ekonomiji. Dakle tu se radi o hotelima, restoranima, ribarstvu, poljoprivredi, uzmite samo da je udio plavog dizela u ribarstvu i poljoprivredi, do uvođenja ovih pametnih kartica, bio skoro negdje oko 300 milijuna kuna, manje se ubiralo u državni proračun na ime toga, a kad uzmete koliki su poticaji u poljoprivredi i ribarstvu, gdje su poticaji preko 3 milijarde i 600 onda mnogi uzimaju poticaje i sudjeluju u ovome sivom kolaču. I to je ono što mi trebamo spriječiti i tu naprosto ne smije biti politike. Tu svi zbog dobrobiti, zbog krajnjeg cilja, a to je porezno rasterećenje hrvatskih građana i hrvatskih poduzetnika, moramo dati svoj doprinos da ovaj zakon bude dobar i da bude primjenjiv. Najlakše je reći da se nešto ne može napraviti unutar 500 metara. Najlakše je reći isto tako da obiteljski nije definirano ovako ili onako. Međutim, isto tako ne smijemo zaboraviti ono što sam već rekao, a to je taj hrvatski tradicionalizam, svaka europska zemlja poštuje svoj tradicionalizam tako ga i mi moramo poštovati. Dakle, vjerojatno ćemo do ulaska u EU ili u prvoj godini članstva morati korigirati svoj BDP za udio sive ekonomije iz jednostavnog razloga što će nam to biti referentna veličina za dobivanje novaca iz fondova, ali isto tako kad govorimo o sprečavanju sive ekonomije i kad donosimo zakon onda zbog toga da bi se dopali određenim grupacijama poduzetničkim ili sličnim ne smijemo ovdje, bar ne u ovom Visokom domu, zažmiriti pred onim problemima koji su stvarni. A kažem, nažalost ovdje danas u raspravama toga nismo čuli. Prema tome zakon je dobra polazna osnova da ga u drugom čitanju i do drugog čitanja ispravimo i da napravimo jednu kvalitetnu stvar i da svedemo sivu ekonomiju u nekakve granice koje su prihvatljive. Na kraju krajeva svi će imati koristi od toga. I ono što sam rekao na kraju, veliki dio onih koji sudjeluju u kolaču sive ekonomije koriste itekako poticajna sredstva iz državnog proračuna pa čak i sredstva na Zavodu za zapošljavanje i sredstva socijalne pomoći i dječjeg doplatka. Pa kad to sve skupa multiplicirate onda ta korist nije samo nekakvih 15 ili 16% učešća u BDP-u nego oni zahvaćaju popriličan kolač iz državnog proračuna. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Imamo 2 ispravka netočnih navoda. Prvo je uvaženi zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Najveći, rekao je kolega Šuker da je najveći problem u tome kad se naplaćuje u kešu. To je problem, ali nije najveći. Imate i ja sam spominjao, netočno je da nije najveći. Najveći problem je što se ljude prisililo velikim poreznim nametima da bježe u tu sivu ekonomiju i da smo to rješavali onda ne bi bilo problema i ne bi možda, jer ljudi nisu po defaultu orijentirani tome da prevare. Nego jednostavno kada imate čizmu države na svojim leđima i morate nekako preživjeti i zbog toga kažem da treba dignuti ovih na 200 tisuća za ulazak u sustav PDV-a, da treba rasteretiti obrtnike određenih poreznih, pogotovo kada zapošljavaju ljude. I na kraju, rekli ste dobro, mnogi od njih ostvaruju subvencije iz proračuna. Ali, gospodine Šuker pa zašto niste kontrolirali što dobivamo od tih subvencija? Pa vi imate subvencije iz proračuna, a od tih subvencija nikakve novostvorene vrijednosti nema. I to je problem.
Hvala lijepa. Vrijeme vam je isteklo.
Niste kontrolirali na što subvencije dijelite. Napravili ste socijalne kategorije, a niste radili korist obrtništvu i gospodarstvu.
Isteklo vam je vrijeme, uvaženi zastupniče, isteklo vam je vrijeme.
Hvala lijepo.
Prosim lepo i drugi put. Povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, povreda članka 209. – kolega Maras vi ste ispravljali nešto što ja nisam rekao. Međutim, ponavljam vam PDV je neutralan kao trošak za poduzetnike. To bi trebali znati. Druga stvar, morate biti legalista i morate poštivati zakone koji u ovom trenutku važe, a kad sam ja govorio o sivoj ekonomiji onda sam rekao da trebamo eliminirati one koji po postojećim zakonima u ovom trenutku dobivaju neke stvari koje im ne pripadaju.
Hvala lijepa. Drugi ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa netočan je navod kolege Šukera da neće nitko nikoga ganjati. Vi kolega Šuker kao legalista, a takvog vas se poznaje, u članku 11. to piše, to piše. Prema tome netočan je navod da nikoga nećete ganjati. Ako donosimo zakone koje unaprijed nećemo poštivati onda nema smisla takve zakone donositi. A da je to nelogičnost u ovom zakonskom prijedlogu to je točno. I završno, u velikoj mjeri se slažem i podržavam vaše razmišljanje jer problem sive ekonomije je izuzetno veliki i vrlo važan u mogućnosti korištenja fondova. Vrlo važan, izuzetno važan, a definitivno i svim onim obrtnicima koji legalno rade svoj posao treba omogućiti da ga sa zadovoljstvom i dalje rade, a kazniti one koji zlorabe dobrotu države i nefunkcioniranje sustava. Jer i u postojećim zakonskim prijedlozima mi smo te stvari mogli sprečavati, ali ih ne sprečavamo.
Hvala lijepa. Obavještavam da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme u 12,07 za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta, a ima inače prijavljeno 16 pojedinačnih. I drugo sjednica Odbora za zaštitu okoliša održat će se u dvorani "Ivan Mažuranić" danas u 13,30 pa članovi odbora izvolite otići na zaštitu okoliša. Sad nastavljamo s raspravom dalje. Na redu je Klub nezavisnih, uvažena zastupnica Đurđa Adlešić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo čuli smo koliko je prijavljenih zastupnika i zastupnica za raspravu. To je potpuno očekivano jer se radi o zakonu o kojem se diglo puno prašine i prije nego je stigao na zastupničke klupe, ali se slažemo da je ovaj zakon s priličnim nestrpljenjem i očekivan jer je najavljivan kao mjera gospodarskog razvoja, kao model borbe protiv sive ekonomije, kao jačanje etike u gospodarstvu, ali i odgovornosti, i naravno kao mjera o kojoj isto mi zastupnici moramo voditi posebno računa, a to je punjenje proračuna kao jedan posebno važan segment. Međutim, nažalost ovaj zakon ima puno nejasnoća. Namjere su očigledno dobre. Svi bismo mi poduprli zakon koji bi dakle sprečavao sivu ekonomiju, koji bi jačao etiku u gospodarstvu, koji bi jačao odgovornost međutim da budemo potpuno iskreni ovaj zakon to je samo u nakani. Čitajući pažljivo članke vi ćete vidjeti da gotovo uz svaki članak bi trebala biti fusnota dodatno objašnjenje pa sam i sama čitajući i iščitavajući zakon išla postavljati neka sasvim konkretna pitanja da nas građani ne pitaju jel netko pročitao ovaj zakon prije nego je stigao. Naravno ima on i dobrih elemenata. Imamo definicije nezabilježenog gospodarstva, neformalnog gospodarstva imamo i statistike koje nam može pomoći pri tumačenju da shvatimo gdje se Hrvatska nalazi. Od udjela sive ekonomije u Hrvatskoj u BDP-u koji je prema našim statistika 16%, prema Svjetskoj banci tu su vrlo porazni postoci do 35% dok je prosjek zemalja EU negdje iznad 12%. Možemo se mi tješiti da nismo Litva sa 19%, ali nažalost nismo ni Malta sa 5,8%. Mi bismo to naravno htjeli biti. Da bi ovaj zakon mogao stupiti na snagu, da bi ovaj zakon bio primjenjiv i da bi vrijedio on doista mora ići u drugo čitanje i mi nikako za njego u prvom čitanju ne bismo glasovali da je bila hitna procedura, ne bismo mogli, iako smo do sada podupirali gotovo sve zakone. Zašto? Mogli smo se mi šaliti, ja sam maloprije išla pitati smije li meni pomagati snaha u kućnim poslovima, nije baš sigurno, morali bismo imati još nekakva dodatna objašnjenja ili kolega se žalio smije li on pomagati punici, smijem li ja zvati svoju rodbinu iz Slovenije ili prijateljice iz Italije potpredsjedniče drago mi je da vi pouzdano znate da smijem ali ja nisam uspjela dobiti tako precizne odgovore. Malo prije sam sa kolegom zastupnikom razgovarala malo u šali ali i u zbilji, jer pokazuje koliko Zakon ima rupa, a što je sa kumovima, kod nas kumovi u crkvi obećaju da će pomagati a zakon može dovesti do prijave. Naravno da vi meni kažete malo prije kolega Šuker rekao, neće to nitko raditi, biti će tu zdrava logika kod procjena, što ako neće? MI već u startu znamo da će inspektor biti razuman čovjek koji će zaključiti da to nije kažnjivo, što ako se on bude držao zakona ovako kako je sada zapisan, on nas ima pravo kazniti. Što ćemo mi onda, onda ćemo mi reći meni je potpredsjednik drugačije rekao. Trebamo biti ozbiljni, zakon koji se donese treba biti takav da njemu ne trebaju silne fus note, poslije ovoga doista nam trebaju. Ono što još želim posebno spomenuti osim da je u ovom segmentu neprovediv ako želimo da bude pravedan i ako želimo da bude logičan, onda ga izvolite do drugog čitanja popraviti. Svi ste govorili o petsto metara pa se ja doista neću ponavljati i moj jedini prijedlog oko toga i naš je dajte obrišite tih smiješnih 500 metara, a da ne ispadne da ništa ne predlažemo, onda doista treba vidjeti kako zamijeniti 500 metara. Jasno ako vi gledate 500 metara na trgu Bana Jelačića ili 500 metara gdje je prva kuća ili nešto dalje, onda ćete vidjeti koliko je besmisleno pisati 500 metara. Ako dopustimo ono što ste sami rekli da inspektori proizvoljno procjenjuju mi samo možemo biti u nadi da će njihove procjene biti dobre. Dakle, ovo je Zakon kojem je namjera bila dobra, ovo je Zakon koji moramo donijeli ali oprostite ne ovakav Zakon i u ovom obliku ja za njega ne bih ni slučajno digla ruku lijepo molim da poslušate sve što smo rekli bez obzira na stranačke boje i da se u jednom roku napravi jedan zakon koji je provediv i dovoljno ozbiljan da stigne pred zastupnike. Hvala lijepo.
Zahvaljujem imamo jedan ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Kolegica je spomenula u dva navrata pojam etike i etičkog gospodarstva u kontekstu ove rasprave, ja bih želio ispraviti, u ovom slučaju o etici nema niti e ni t. Ovo je prvenstveno pitanje poreznog rasterećenja rada a nikako činjenice da netko ili ne daj Bože da je netko zločest, mrzitelj Hrvatske države i namjerno neće da se prijavi da plaća porez i doprinose. Visoko opterećenje cijene rada je prvenstveni i ključni uzrok zato je koncepcijski ovaj Zakon otišao u krivom smjeru, on se morao drugačije postaviti počevši od pitanja zašto ljudi ne registriraju djelatnost a ne kako ćemo ju suzbijati nego zašto i uklanjati uzrok toga problema.
Zahvaljujem. U ime Kluba HDSSB-a uvaženi zastupnik Dinko Burić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo državna tajnice, kolegice i kolege, borba protiv sive ekonomije nužna je mjera protiv nelojalne konkurencije to nije sporno. Ali kada je pred nas došao ovakav Prijedlog zakona onda čovjek mora u najmanju ruku biti prepašten. Pogotovo kada slušamo predlagatelja koji na do sada iznijete primjedbe odgovara kako ove primjedbe nisu usmjerene protiv onih koji pružaju pomoć i slično. To bi gospođo državna tajnice možda i bilo točno da se u ovom prijedlogu Zakona niste upustili u točno specificiranje onoga što ne spada u registrirane djelatnosti a čime ste upravo stvorili preduvjete za različita tumačenja odredbi Zakona i postupanje inspektora kako se kojem svidi. Kasnije ću navesti nekoliko primjera iz stvarnog života kao bih ilustrirao nedorečenost predloženih zakonskih odredbi. Primili smo na saborske klupe i uvodna izvješća nekoliko Saborskih odbora, među njima i Odbora za razvoj i obnovu te Odbora za turizam. Iz ovih izvješća vidljivo je bilo problematiziranje nekoliko predloženih rješenja a najčešće spominjano jest problematiziranje već onog članka 11. Zakona koji regulira tzv. susjedsku pomoć i onu udaljenost od 500 metara za koju je dozvoljena takva vrsta pomoći. Ocijenjeno je da ova odredba unosi nedoumice u postupanju državnih inspektora, da zalazi u područje susjedske pomoći, zadire u običaje malih sredina. Kada bi ovo bila jedina nelogičnost u ovom Prijedlogu zakona tada bi se to vjerojatno lako i riješilo, no iz ovog Prijedloga zakona proizlazi još mnogo nedoumica koje u primjeni ovog zakona vjerojatno mogu i hoće biti razlogom nebrojenih problema u provedbi samog zakona. Navest ću nekoliko članaka u praksi mogu i vjerojatno hoće izazvati razne probleme. U Članku 5. stavak 1. podstavci 3, 4. i 5. govori se o situacijama kada se smatra da fizička osoba obavlja neregistriranu djelatnost pa se među ostalim navodi da je to situacija kada citiram: "fizička osoba obavlja djelatnost koju nije registrirala kod nadležnog tijela ili prijavila poreznim tijelima. Kada fizička osoba nema zakonom propisane akte o ispunjavanju uvjeta za obavljanje registrirane djelatnosti, te kada fizička osoba obavlja djelatnost unatoč zabrani obavljanja djelatnosti". U članku 7. govori se o pravnim ili fizičkim osobama koje se smatraju sudionicima u obavljanju neregistrirane djelatnosti u situacijama kada ponovno citiram: "naručuju, posreduju ili objavljuju oglase u tisku putem televizije, radija, ili drugih medija ili reklamnih obavijesti na neki drugi način koji je dostupan javnosti". U ovom članku se navodi kako je naručitelj oglasa dužan prilikom naručivanja oglasa navesti podatke o svojem identitetu, tvrtku ili sjedište tvrtke, OIB, ime i prezime odgovorne osobe ili ime i prezime naručitelja, OIB i njegovo prebivalište ili boravište. Članci 8. do 12. Prijedloga zakona govore o iznimkama koje se ne smatraju obavljanjem neregistrirane djelatnosti a kao takve situacije smatraju se sljedeće aktivnosti, dakle, rad za vlastite potrebe, obiteljska, susjedska pomoć, obavljanje nužnog rada za sprečavanje nesreće ili otklanjanje posljedica prirodnih ili drugih nesreća, te volontiranje sukladno posebnom propisu. Pokušajmo proanalizirati članak 7. i moguće probleme u njegovoj primjeni. Na lokalnoj radio postaji Hrvatski radio Valpoština odakle ja dolazim ali vjerojatno i drugdje u Republici Hrvatskoj postoji jedna vrlo popularna radio emisija zvana je Radio burza, na njoj građani pute radija nude i potražuju razne stvari, među njima jest i prodaja starih bicikala, prodaja starih dijelova traktora ili automobila, prodaju pilića, prasadi, zečeva, uhranjenih svinja, prodaje se i stari namještaj i druge razne životne potrepštine. Ljudi su jednostavno u muci u kakvoj jesu zbog teške gospodarske situacije snalaze i od toga preživljavaju. Ovim zakonom ispada da će takvo što biti kazneno djelo i od strane onoga tko odglašava ali i od strane onoga putem koga se oglašava. Jer ako ne budemo slušali oglas tipa, Janko Janković, OIB, taj i taj s prebivalištem, tu i tu prodajem 10 pilića i 4 kokoši vrlo povoljno s uračunatim PDV-om onaj tko bude dao drugačiji oglas prije će na vratima dočekati inspektora nego potencijalnog kupca. A odredbe članka 9. su priča za sebe. Ovo je članak koji spada u usluge koje se mogu naplatiti kroz keš. Ovaj članak 9. definira rad za vlastite potrebe "kao aktivnosti koju osobno, neposredno i samostalno obavlja fizička osoba radi održavanja popravka ili poboljšanja nekretnina u njegovom vlasništvu ili na koje ima pravo upotrebe korištenja ili kakvo drugo stvarno i obvezno pravo ustanovljeno za nekomercijalne potrebe itd., te sprečavanja kvarova na pokretninama u njegovom vlasništvu ii na kojima ima pravo upotrebe korištenja ili kakvo stvarno ili obvezno pravo". Dakle, sve druge aktivnosti u životu, osim popravaka nekretnina ili pokretnina odnosno popravka kuće ili stanje ili bicikla, motora ili automobila nisu rad za vlastito dobro. Pa ja moram priznati ne mogu vjerovati koji je ovo uredski štakor napisao jer ne vjerujem da je i sam resorni ministar vidio što ovdje pišu. Iako je hrvatska javnost ima nebrojeno put prilike naslušati se svakojakih prijedloga od strane vladajućih ali ova konstatacija o tome što je rad za vlastite potrebe po viđenju predlagatelja vjerujte mi spada u rijetko viđene gluposti za rubriku Vjerovali ili ne. jer problem nije u onome što ste vi naveli kao aktivnosti koje se smatraju radom za vlastite potrebe već u onim aktivnostima koje niste naveli da spadaju u ovu rubriku. Upravo ove nenavedene aktivnosti mogu biti ako se ovaj članak ne doradi predmetom kažnjavanja od strane inspektora. Ako je rad za vlastite potrebe samo popravak krova na kući npr. ličenje stana ili izmjene stolarije ili popravak bicikla, motocikla ili zamjena žmigavca na pokidanom automobilu što su onda za predlagatelja aktivnosti koje ljudi provode u svrhu osiguravanja npr. minimuma egzistencijalnih potreba poput sljedećih. Prvi primjer, opće je poznato kakva je razina nezaposlenosti u HRvatskoj? Fenomenalnom gospodarskom politikom ova je vlast stvorila vojsku nezaposlenih. Ljudi su ostali na ulici bez primanja prepušteni sami sebi. Snalaze se kako znaju i umiju. U Slavoniji i Baranji mnogi preživljavaju obavljajući i radeći makar sezonske poslove koji se kod nas nazivaju rad u nadnici. Radi se o najčešće poslovima rada u poljima poput okopavanja, berbe i slično u kojima je potrebna ljudska ruka, a ne stroj. Ovim prijedlogom zakona znači da su ne samo naručitelj takvog posla, vlasnik zemlje, već i izvršitelji posla, nadničari, koji od toga preživljavaju sudionici "u obavljanju neregistriranih djelatnosti". Znači li to da oni koji su ostali bez posla zahvaljujući politici ove Vlade, ako žele preživjeti radeći u nadnici trebaju nadničarenje prijaviti kao djelatnost, registrirati ju kod nadležnog tijela i zaradu od 100 do 150 kn za 10 sati rada na suncu o kruhu i vodi koji na kraju dana iscrpljeni dolaze prehraniti gladnu obitelj još ovu zaradu trebaju prijaviti poreznim tijelima da se ne bi slučajno obogatili. Evo drugi primjer. Svakog je dana sve veći broj naših sugrađana koji da bi preživjeli na ulicama ili mole milostinju ili su ulični svirači ili hodaju od kontejnera do kontejnera u potrazi za hranom dijelovima obuće ili odjeće ili skupljajući plastične boce. Teoretski, ovo za predlagatelja nije rad za vlastite potrebe, već spada u obavljanje neregistrirane djelatnosti i podliježe zakonskim sankcijama, jer kako je rekao zastupnik Šuker i ovo su djelatnosti koje se naplaćuju u kešu. Ako nitko ne kaže da je ovo da ne bi netko rekao da je ovo banalizirane problema, moram istaći da nije, jer što ako jedan prosjak ili ulični svirač prijavi drugoga jer mu je on konkurencija, jer mu se nalazi previše blizu. Dakle ideš u nadnicu, skupljaš milostinju ili kopaš po kontejnerima da bi preživio zaradivši 100 do 150 kn na dan, a onda ti na kraju dana dođe državni inspektor i odere ti kaznu od 10 do 30 tisuća kuna jer tako piše, jer "obavljaš djelatnost koju kao fizička osoba nisi registrirao kod nadležnog tijela niti prijavio poreznim tijelima" i još piše ovako "a niti nemaš zakonom propisane uvjete za obavljanje ovakvih djelatnosti" i još ti oduzme nezakonito stečenu imovinu odnosno nadnicu ono što si skupio kao milostinju i slično. Znači, od sada ići u nadnicu, prositi ili skupljati po kontejnerima, predlagatelj uvodi ne samo kao novu djelatnost koju moraš registrirati u trgovačkom sudu i prijaviti poreznoj upravi već ispada da bi mogao obavljati ovu djelatnost morat ćeš imati zakonom propisane uvjete. Kakve uvjete? Što ćemo kao idući korak dobiti na saborske klupe prijedlog Vlade da se uvodi u obrazovni sustav školovanja i zanimanje prosjak, ulični svirač, nadničar ili sakupljač po kontejnerima. Zanimljiva je i odredba iz članka 9. kojim je definirano da fizička osoba može obavljati dozvoljenu aktivnost neposredno ili samostalno. I to kaže ne smije biti nalogodavac drugome koji će raditi po njegovim uputama. To znači da ako dođemo pomoć netko je govorio invalidnoj osobi, nepokretnoj ili zbog bolesti radno nesposobnoj osobi koja ne može niti neposredno niti samostalno obavljati poslove, ona nam može davati samo upute što želi po njenim uputama možemo raditi. I došli smo npr. zbog potrebe izmjene dotrajalog cijepa koji prokišnjava ili zbog unosa kukuruza na čardak ili zbog cijepanja drva kao pripreme ogrijeva za zimu. Ali ne ovo ne možemo, to je protuzakonito. Ili će osoba nalogodavac ona bolesna osoba, sama ustati iz kreveta, iz invalidskih kolica ili odbaciti štake za hodanje, popeti se na krov, izmijeniti crjepove, ići uzeti korpu kukuruza na čardak, pa će onda skinuti protezu na nozi, penjati se ljestvama do tog čardaka, ići uzeti sjekiru u ruke i mlatiti po drvima 4, 5 sati unatoč tome što je nedavno došla s teške operacije ili će to učiniti ili će i ona i mi koji smo joj došli pomoći platiti kaznu. Ovo nam ispadne kao ona čuvena rečenica sjetilo me to na jednu rečenicu odavno, kaže, kada se pomoči ormar težak 100 kg, muž stoji i gleda svoju ženu i kaže ovaj, ti samo radi a ja ću te kuražiti. Evo vidite. Ne samo da ste na stotine tisuća ljudi gospodo iz Vlade i njihovih obitelji svojom politikom, nesposobnošću ostavili bez posla, učinili ih siromašnima, gladnima i socijalnim slučajevima, ispadne da im se ovakvim prijedlogom zakon i rugamo. Ovako se vjerujte mi ni Franjo TAhi nije odnosio prema svojim kmetovima. Ovakav prijedlog zakona je poruka čuvaj se hrvatska sirotinjo. Nakon kordona policije i specijalaca koje vam je uputila HDZ-ova vlada evo sada vam šalje i utjerivače poreza u odorama državnih inspektora, jer ovo su učinkovite mjere Vlade u suzbijanju sive ekonomije. Sirotinja će izvlačiti državu iz krize, a oni koji su državu i pokrali na vrijeme i na sigurno sakrili plijen, propisat će nam mjere kako ćemo državu pomoći izvući iz gliba. Nije za vjerovati. Zanimljiva su i rješenja koja zakon nudi kod susjedske pomoći. Npr. kod nas u Slavoniji i Baranji netko je već govorio tradicija su svinjokolje. E od sada kao pomoć mogu ići prijatelju i susjedu koji živi preko puta mene, ali ne mogu onome koji živi 600 ili više metara od mene, ni slučajno niti ja mogu kod njega i njemu da ne padne na pamet da me zove, jel bi ga ja morao prijaviti da radi protuzakonito djelo. Jer mi po definiciji ovog zakona više i nismo susjedi, kao da živimo na različitim planetima. E pa mene ovo sad na kraju podsjeća ono znate gospodo iz Vlade ispada ne kao da mi živimo na različitim planetima nego kao da je vas iz neke druge galaksije izbacio u Banske dvore neki veliki prasak. Kakve se odluke donose u Banskim dvorima vladajuća garnitura sve više liči ne na hrvatsku vlast nego na neki NLO koji kruži hrvatskim nebom nad nesretnim hrvatskim građanima, snima ih i razgleda razmjere katastrofe koja ih je zadesila vašom politikom. Nadamo se da ćete vrlo brzo odletjeti u nepoznatom ili poznatom smjeru i to na zadovoljstvo ogromne većine hrvatskih građana, nestati s horizonta hrvatske političke vlasti jer tko visoko leti nisko pada, a kad vi sletite s vlasti bit će to tresak koji će zabilježiti seizmološke službe ne samo u Hrvatskoj već i znatno šire i bit će to poželjan zemljotres jer vašim treskom o zemlju slijedit će i smirivanje tla nakon toga u Hrvatskoj i počet će sanacija štete vaše katastrofalne politike. Borba protiv sive ekonomije kao mjera oporavka posrnulog gospodarstva jest nužna, ali kada o toj borbi govori vlast koja je to isto gospodarstvo dovela na takve grane da je Republika Hrvatska prema neki dan objavljenim najnovijim prosudbama MMF-a okarakterizirana kao država sa najlošijim gospodarstvom i s najlošijom perspektivom njegovog rasta u cijeloj regiji iza Srbije, Slovenije, Mađarske, Rumunjske i Bugarske onda klub HDSSB-a iz tih razloga neće prihvatiti ovakav prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. I kao zadnji klub SDSS-a, uvaženi zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Zahvaljujem se, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena državna tajnice. Ja sam na Odboru za razvoj i obnovu bio jedan od onih koji je smatrao da ovaj zakonski prijedlog treba ići u drugo čitanje, tako sam i glasao jer sam jednostavno smatrao da je ovo vrlo važna tema za raspravu, da je nadležno ministarstvo uložilo dosta vremena, prilično vremena da bi ovaj koncept pokušalo uobličiti na način da to sve štima i da to sve skupa bude provodivo i mislimo da je upravo zbog toga drugo čitanje ona ključna stvar koja treba da iskristalizira sve ovo iz ove rasprave da bi vi na kraju dobili jedan zakonski tekst koji će se boriti sa svim ovim odnosno regulirati, dovesti u red ove sve pošasti na koje nam je ukazivao i prethodnik u ime HDZ-a ministar Šuker misleći pritom na sprečavanje i sive ekonomije i na nelojalnu konkurenciju. Dakle, u ovom zakonskom tekstu mi smo prepoznali da su artikulirana upravo ova dva krupna pojma, krupna problema. To je sprečavanje nelojalne konkurencije i mi smo tu apsolutno bez zadrške da treba naći zakonski okvir, naći mehanizam, represiju da se ta nelojalna konkurencija spriječi, iskorijeni i da se sve to skupa na tržištu dovede u nekakav red. Druga artikulacija je siva ekonomija. O tom bi se kao kategoriji u svakom slučaju dalo razgovarati. Ja ću nešto reći o tome kasnije i reći ću zašto tako mislim. Nelojalna konkurencija je dakle nešto o čemu trebamo kvalitetnije razgovarati i posvetiti više vremena i da se ovaj zakonski tekst bavio samo ovom temom i da je tu stao dakle kod načina kako spriječiti nelojalnu konkurenciju, da je dao mehanizme i dao zakonska rješenja ja bih bio potpuno zadovoljan. Imam čak i nekakvih svojih porodičnih iskustava jer sam sin obrtnika koji je imao registriranu djelatnost i znam šta znači za jednog obrtnika kad se u maloj sredini pojavi više konkurencija koje nisu registrirani sa tom istom stvari i koliko onda je skuplji proizvod tih lojalnih i registriranih obrtnika u odnosu na ove nelojalne. Prema tome, sa tom stvari sam ja potpuno načisto i smatram da smo ovim zakonskim tekstom, ponavljam još jedanput, pojačano trebali urediti problematiku nelojalne konkurencije. Što se tiče sive ekonomije, imamo ovdje nekakve, jasno svi imamo podatke koji je razmjer sive ekonomije sa stanovišta procjene Međunarodnog monetarnog fonda, koliko je to posto u odnosu na bruto domaći proizvod po našoj procjeni itd., o tim razmjerima ne moram posebno ja govoriti. Ali je pitanje jedno, da li ćemo mi sa ukidanjem nekakvih tradicionalnih ponašanja, tradicionalnih vrijednosti koje ovdje nastojimo kroz određene odredbe ovog zakona ukinuti, hoćemo li mi time postići efekt ukidanja sive ekonomije ili ćemo jednostavno disciplinirati one najsiromašnije, najosjetljivije društvene slojeve. U mom slučaju ovdje govorim o sezoncima odnosno nadničarima, tzv. nadničarima u poljoprivredi. Ja mislim da se ovim zakonom ne sprečava siva ekonomija niti efekti sive ekonomije jer dok god mi imamo danas situaciju da pojedini odvjetnici imaju propisanu tarifu za svoje nastupanje na sudu, a istovremeno znamo da na drugačiji način znatno više naplaćuju te svoje usluge pa je o tome govorio bivši ministar Šuker, dakle plaćanje u gotovini, u kešu. Dok god imamo, da se nitko ne nađe prozvanim, ali činjenica je da imamo situacije da idemo kod privatnog zubara pa mu platimo u gotovini, dakle u kešu mu platimo određene usluge koje se mjere hiljadama eur, dok god imamo menadžere u sportu koji na visoke transfere ne plaćaju državi porez tad možemo govoriti o sivoj ekonomiji kao opasnoj stvari, a ne možemo govoriti o suzbijanju sive ekonomije ako nadničar koji radi, ponavljam, ako radi sezonski za 150 kuna dnevno jer mu je to život i na njemu discipliniramo stvari, želimo na njemu spriječiti sivu ekonomiju onda nismo na dobrom tragu da ovaj zakon bude prihvaćen. Jer zakon kakav je, je, zakonodavac ga donosi ali on mora biti općeprihvaćen od onih ljudi na koje se on odnosi. Po nama je ovaj zakonski tekst životno neprovodiv ili je bar teško životno provodiv iz nekih tehničkih razloga. Evo ja ću reći samo nekoliko. Činjenica je da bi se taj zakon mogao provesti on mora imati određenu kontrolu, kontrolu provode inspektori. Znamo da mi ovog trenutka imamo negdje oko 450 gospodarskih i 250 inspektora rada i postavlja se pitanje da li će svi ti inspektori moći da kontroliraju provođenje ovog zakona na terenu fizički, odnosno koliki je financijski efekt njihovog rada. Ja imam nekakav osjećaj da ti inspektori radeći na terenu neće zaraditi čak ni svoju plaću kontrolirajući ovaj dio sive ekonomije o kojem mi sad govorimo. Isto tako postavlja se pitanje i zadiranja u privatnu imovinu, odnosno poznato je da kontrole u privatnoj imovini građana ne mogu se provoditi bez sudskog naloga. Dakle, bez sudskog naloga se ne smije zadirati u kontrolu privatne imovine. Postavlja se pitanje da li će sudovi koji su i inače po svom poslu pretrpani poslom, raznim poslovima i obavezama, da li će oni moći blagovremeno izdavati određene naloge za sitne prekršaje, pa se postavlja onda jedno praktično pitanje dok dođe takav jedan nalog npr. za majstora ili frizera, on se već, za njegovu kontrolu, on se već nalazi negdje na drugom mjestu, itd., itd. Famoznih 500 metara i susjedske pomoći. To je stvar koja je diskutabilna, sve su kolege to rekle, ja ne bih previše o tome govorio. Mislim da je dosta nelogično, jer ja ako bih htjeo biti dosljedan pa pitati da li znači da susjed 501 metar se nalazi, koji se nalazi na udaljenosti od 501 metar se nalazi u prekršaju od 30 hiljada kuna, odnosno da li moj susjed koji se nalazi na 499 metara na distanci ne nalazi u prekršaju od 30 hiljada kuna? Možemo to reći da je to tako, ali to piše u ovom zakonu, a ja komentiram zakonsku odredbu. Prema tome mislim da ovu stvar treba urediti, mislim ovo nije ni trebalo biti u zakonu. Da bi tekst prijedloga bio puno ozbiljniji za raspravu da nije bilo ovoga, jer očito da je fokus svih rasprava se u konačnome vraća na tih famoznih 500 metara, što je dosta nelogična stvar. Dobili smo mi na odboru objašnjenje da su tražili inspektori. Pa ne čine, ne prave inspektori zakonski tekst. Predlagatelj je netko iznad tih inspektora koji treba da korigira i te inspektore u nekakvim njihovim prijedlozima, ako to nema puno logike. Sljedeća stvar zbog koje mislim da je ovaj zakon životno neprovodiv, a to je kod nas u Slavoniji vrlo bitna stvar. Držimo do nekakve tradicije. Dakle u tradiciji postoji tzv. nekakva razmjena pomoći, ljudske pomoći, prijateljske, rodbinske, susjedske itd., ja nekom nešto pomognem, pomogne on meni, i tako taj život funkcionira i funkcionirat će i poslije ovog zakona. Postoji tradicija molbe, tzv. molbe gdje ljudi pomažu jedni drugima u branju kukuruza, dizanju kukuruza na čardak, branju jabuka, branju šljiva, svinjokolji, zidariji itd., i te neke stvari mi možemo sad reći zakonom je to nedopustivo, ili dopustivo do nekih elemenata, ali definitivno tu tradiciju, ta tradicija će ostati po mojoj procjeni i živjet će dulje nego što živi ova zakonska odredba. Konačno mislimo da će najgore refleksije, najnegativnija refleksija ovog zakona biti na poljoprivredi. Mi u poljoprivredi, poljoprivreda se danas bez obzira na svu mehanizaciju i bez obzira na svu opremljenost, ona se i dalje danas počiva na sezonskim radnicima tzv. nadničarima. To je vrlo bitna stvar, jer radi se o velikom broju ljudi, dakle to nisu sporadični slučajevi pa sad netko nekome ide pomoći. Radi se o kategoriji radnika koji rade sezonski 3, 4, 5, pa i 6 mjeseci u poljoprivredi, radi se o velikom broju radnika, mi ćemo doći kao država u situaciju da ćemo morati uvoziti sezonce jer ih neće imati dovoljno na svom tržištu, kako ćemo to regulirati ne znam. Radi se o hitnosti poslova. Vi tu ne možete kalkulirati sa vremenom niti sa zakonskim zabranama, kad je vrijeme da se nešto bere tad se bere, kad se nešto skida, skida se, i tu nema puno kalkuliranja. Vi te ljude morate naći, vi te ljude morate platiti, i to je nešto što je život, na tom počiva poljoprivreda. Isto tako ja moram reći da je toj kategoriji ljudi to je osnovna životna egzistencija. Mnogi su u pretvorbi kombinata ostali bez posla, ostali su na ulici i njima sad uvlačiti crv sumnje i straha potencijalnog da će on zato što radi 3 mjeseca, i obezbjeđuje sebi nekakvu nadnicu, i plaća sebi, plaća djeci školarinu ili se priprema za zimu, uvlačiti strah nekakav od nekakvog inspektora, neke kazne mislim da nije korektno, prema toj kategoriji ljudi. Još uvijek mi nemamo specijaliziranih firmi, tvrtki kao što je to na zapadu, koja organizirano, organizira te ljude nadničare pa ih uvodi u sistem, angažira ih, na njih plati porez itd. Mi to još uvijek nemamo. Ova stvar bi imala smisla kad bi imali tako uređeno tržište, i tako uređeno gospodarstvo. Na žalost to još nemamo, i bojim se da još dugo to nećemo ni imati. Osim toga mnogi OPG-i nisu još uvijek u sustavu PDV-a. Prema tome nemaju ni obavezu da budu u sustavu PDV-a. Prema tome ne plaćaju na svoj rad porez, kako će plaćati onda porez na onih 10, 15 nadničara koji mu sezonski rade. Ima tu dosta toga nedorečenog koje treba dakle u ovoj kategoriji, u ovom dijelu zakona treba uvesti u red i doraditi. Ima jasno mnogo drugih životnih situacija, nije sad vrijeme da o tome govorim, ali je činjenica da će ovakve restriktivne odredbe ograničiti uglavnom male, obične te aktere nekakvog života, a neće se doticati nekih krupnih, da uvjetno kažem krupnih riba koji su i krupni generatori sive ekonomije. Zaključno mi prihvaćamo nekakvu ocjenu da je intencija ovoga zakona viši cilj da se uvede red u gospodarstvo, odnosno da se izbjegne ta famozna nelojalna konkurencija, a ne da je to kontrola malih ljudi, odnosno protagonista danas u gospodarstvu. Međutim činjenica jeste da je zakon koncipiran tako da odredbe su vrlo restriktivne, a kad ste vi postavili odredbe restriktivne, onda dajete mogućnost svakom onome tko se poziva na takve zakonske odredbe da u skladu s njima reagiraju, odnosno drugim riječima ako ste ovlastili generalnog inspektora da kontrolira sve onda kontrolira čak i ovoga koji radi za 150 kuna ovu nadnicu, a to što mi kažemo načelno da se to ne odnosi na tu kategoriju ljudi, to je samo načelna rasprava. Kad to jednom saživi u životu, zakonska odredba onako kako je koncipirana, tako daje ovlaštenje čak i nalaže tom inspektoru da se ponaša u takvim slučajevima. Prema tome vrlo je dobro da je, da su klubovi prihvatili inicijativu da ovaj zakonski prijedlog ide u drugo čitanje, mi ćemo ga podržati ukoliko se naravno ovaj drugi dio koji je dosta nedorečen, a odnosi se na 500 metara, na obiteljske pomoći, itd., dajte to doradite, pa ćemo onda u svakom slučaju dići ruku za ovakav zakonski prijedlog.
Zahvaljujem. Zaključili smo raspravu po klubovima, i prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva je uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Što treba s ovim prijedlogom zakona poručiti Vladi? Da je ovaj tjedan s ovakvim prijedlozima zakona štetnija nego inače, na što smo već navikli. Naime kad nešto radi Vlada, izgleda da je štetnija nego kad ništa ne radi, jer efekt onih mjera je štetniji od samog stanja koje Vlada nastoji nekim mjerama popraviti. Pa tako evo cijelo jutro, mi danas raspravljamo o konačnom prijedlogu zakona, izmjenama i dopunama Zakona o rudarstvu i Konačnog prijedloga Zakona o zabrani i sprječavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti. Kakve veze imaju ova dva prijedloga zakona i kakvi su njihovi glavni efekti? Imaju itekako veze, jer ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o rudarstvu dozvoljeno je eksploatirati rudno blago bez ikakvih, dakle to se ozakonjuje, bez ikakvih dozvola, bez koncesije, milijune i milijune, stotine milijuna zarađivati bespravno. I nikom ništa jer će se to naknadno sanirati. To su onda postupci. Ali ako po ovom prijedlogu zakona, dakle ovamo iskopate rudno blago te i te veličine, te i te količine, ali ako ovdje susjedu koji 501 metar živi od vas i to bolesnom s kojim ste u dugogodišnjim prijateljskim odnosima iskopate okućnicu vi ste zaradili kaznu. To je zabranjeno. Dakle, u ovoj državi krasti je dozvoljeno, a nešto što nas je održalo, gospodo održalo nas je u ovoj krizi, prijateljstvo, zajedništvo, solidarnost. To je jedan neuništivi poriv, hvala Bogu, kod naših građana koji se ovim zakonom sprečava. I to je nešto što je nedopustivo i za svaku osudu. I to je nešto opasno. Naime, gdje država ne funkcionira funkcionira siva ekonomija. I nitko nije … [[Govornica se ne razumije.]] je ovdje da se zabrani siva ekonomija. A ovaj zakon nosi naziv Zakon o zabrani i sprečavanju sive ekonomije. Što znači da svi frizeri, automehaničari, svi obrtnici, svi oni koji su imali registriranu djelatnost su bili budale po vama jer su dosada mogli raditi sasvim nekažnjeno i biti neregistrirani. Jer vi tumačeći nama ovdje i obrazlažući ovaj prijedlog zakona tvrdite, i to odgovorno tvrdite, da vi niste mogli sankcionirati one koji imaju neregistriranu djelatnost. Što nije točno. Jer zadnjim izmjenama zakona u inspektoratu čak nešto što je zabranjeno Državnom odvjetništvu pa i policiji u nekim određenim slučajevima, u redovnim slučajevima bez sudskog naloga možete upadati u stanove i kontrolirati. To smo zadnjim izmjenama učinili. Dakle, siva ekonomija jeste zlo i to nema nitko ništa protiv suzbijanja sive ekonomije. To ste mogli i dosada ako je dosada to bilo neefikasno postojećom regulativom zašto ne izmijenite dosadašnje zakone? Ili želite priznati da je dosada 8 godina kontinuiranog vladanja ove vlasti to bilo dozvoljeno i da ste dosada to tolerirali? Ali, nije samo to zlo – siva ekonomija, mi imamo ovdje nešto što je nepoznato bilo kojem političkom sustavu, što je nepoznato bilo kojoj ekonomskoj politici što smo mi imali u Hrvatskoj, a to je ekonomija, crna ekonomija. Pa ne mislim na crnu metalurgiju ona je davno uništena. To je ona štetna za Hrvatsku po vama, a nisu bili štetni tereni gdje je uništena takva metalurgija ionako privatizirana kako već znamo. Nego imamo ekonomiju najcrnju, ekonomiju crnih vreća imamo. Tako su se i kampanje financirale. To je naš problem također koji nije dokraja razjašnjen. Naravno gdje država izrabljuje građane građani će uvijek naći načina da izrabe, odnosno da prevare državu. I to je jedna vječna borba. Dakle, u tom jednom nenormalnom odnosu kad se država, odnosno vlast ne temelji na temeljnim vrijednostima povjerenja prema građanima, vlast mora imati povjerenja prema građanima, mora pokazati da joj je stalo, prije svega da ima dušu. Dakle, da ne gleda unaprijed građanina kako ju je on nakanio prevariti. Ali da bi se tako ponašala i da bi imala takvo povjerenje ona sama mora biti pravedna i donositi zakone prije svega koji će zaštititi najslabije, a ne koje će svu svoju operativu i to onu represivnu usmjeriti upravo prema onim najslabijima, a to upravo činite i ovim zakonom. Jer se zabranjuje, kažem, one najveće vrijednosti, a to su vrijednosti zajedništva, prijateljstva. Netko je ovdje rekao da su to tradicionalne vrijednosti. To su uvijek moderne vrijednosti i moraju biti najmodernije vrijednosti. A u njima vlast očito vidi kao jednu prepreku i vidi kao opasnost. Zar vam nije društvo dosta … [[Govornica se ne razumije.]] raslojeno, otuđeno? Pa onda i ovim zadnjim, zadnjim odnosima koji vrijede među ljudima prijateljstva, susjedskih dobrih odnosa pogotovo u vremenu ekonomske krize kad to morate poticati to zajedništvo onda vi ovdje zabranjujete. Ovdje je bilo riječi da eto mi na politikantski način raspravljamo o ovim stvarima, da su to minorne stvari, a da je intencija ovog zakona da se zabrani siva ekonomija. Ja ponavljam, zar je siva ekonomija, odnosno raditi na crno bilo dosad dozvoljeno? I da tu inspekcija dosada ništa nije mogla učiniti? To je laž, to je prevara i to nije točno! A kad bi bilo točno onda ste ponovno krivi i odgovorni. Što ste radili 8 godina? Što ste 8 godina radili? I pravili zaista one ljude koji su odgovorno postupali, koji su plaćali i doprinose sve redovno i radnike, dakle izdavali račune, da su oni budale. Dakle, zaista oni koji se zakonito ponašaju po vama su ljudi dostojni svakog podsmjeha. Zar nije siva ekonomija neisplata plaće radniku? Zar to nije nelojalna konkurencija? Ali što Vlada radi? U 2, najprije smo to mi imali 2003. godine dok smo bili na vlasti pa ste to vi ukinuli, odnosno vašim dolaskom je brže bolje Ustavni sud ukinuo tu odredbu, a u nekoliko izmjena nikada to nije bilo u opsegu vaše pozornosti. Onda kad smo to predlagali u 2, 3 navrata da se sankcioniraju jer je to, ne samo što je nemoralno nego upravo dovodi do nelojalne konkurencije, vi to ignorirate. Dapače, Vlada piše odgovor da bi česte izmjene zakona ugrozile pravnu sigurnost. Sad se vidi kakva je to pravna sigurnost, za vas je pravna nesigurnost održanje nezakonitog stanja. I ovo je zaista prevara ako mislite da s ovim figurirate da eto vi se borite protiv sive ekonomije. Istina je da je vrlo porazno za one male obrtnike i mnogi su zatvorili obrte zbog takve nelojalne konkurencije, zbog onih ljudi koji rade na crno koje ste vi tolerirali, ali jednako tako i zbog visokih poreza. Pa se onda jedno i drugo spojilo. I sada eto želite figurirati ovim prijedlogom zakona eto mi smo ti koji smo odlučili stati sivoj ekonomiji na kraj, a ne oni koji bi trebali biti odgovorni da se siva ekonomija ovoliko razmahala. Ako malo pogledamo u zakon pa pogledamo koje su to stvari koje čovjeku samom, dakle samo vlastiti rad, samopomoć, dakle on ne pomaže niti drugima nego samome sebi, dakle osim nekih popravaka na nekretninama, tu se misli na kuće na stanove, vlastitoj zemlji i nekim uređajima čovjek ne može raditi ništa za sebe. Vi kažete da to nije tako, ali doslovna primjena zakona, i tumačite da to nije tako i da nema bojazni, ali to tako ne piše. I čovjek, dakle bilo koju djelatnost za sebe, dakle sve ono što ne može i ne želi platiti jer može sam napraviti jer to i spašava naše domaćinstvo i naše obitelji, što su dovitljivi u mnogim stvarima, što sami šiju. Rade kućne poslove, održavaju kuću, bojaju kuću, zamjenjuju dotrajale instalacije ili druge stvari, ili pomažu prijateljima. To je sada zabranjeno po vama. Krug prijatelja, odnosno krug rodbine niste ga niti propisali onako kako to govori Zakon o nasljeđivanju, bilo bi bar korektno da taj slijed slijedite da se zna do kojeg tazbinskog srodstva odnosno one do krvnog srodstva u pomoćnoj i ravnoj liniji i isključili ste ovdje vanbračne drugove koji su izjednačeni po zakonu. Jednako tako ova susjedska pomoć apeliram još ću vam jedanput ponoviti, prijateljstvo ne možete zakonom ograničiti, ni metrima, ni kilometrima, ni novcem. Ono jeste zato prijateljstvo ali vi to ne razumijete i nikada nećete razumjeti jer u vas je...
Molim vas, ušli ste u crveno vodite računa o tome, o vremenu. Ne daj Bože i ne želim vam da završite u crnoj vreći, to vam zaista ne bih želio. Ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine potpredsjedavajući, gospođo državna tajnice. Pa evo, kolegice Antičević vi po svom starom običaju kada ne možete promijeniti niti jednu činjenicu u ovoj Vladi, a to je kako ona radi, bili ste užasno nesretni kad je gospodin BAroso govorio ovdje o tome kako Vlada radi i da joj čestita na svemu što je učinila, onda dramatično želite promijeniti percepciju. Međutim, ljudi znaju da vi niste dali potporu ni mjerama gospodarskog oporavka. Da Vlada ne radi, ispravljam netočan navod kolegice Antičević da Vlada ne radi, i to da postoje crne rupe, Vlada radi to je govorio i gospodin Baroso, a vi niste podržali ništa što je ova Vlada predložila, to zna Hrvatski narod. A s druge strane najveća crna rupa već preko 10 godina je Grad Zagreb pod rukovodstvom SDP-a a sada Holding, nema većeg iz kojeg se crpu sredstva za izbore vaše kampanje.
Ispravak netočnoga navoda uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice Antičević Marinović je izrekla više netočnih navoda od kojih sam ja primijetio dva. Prvo, država izrabljuje građane i drugo svu svoju represivnu regulativu usmjeruje na one najslabije, to je netočno i jedno i drugo. Primjer tome navodim prošli tjedan smo raspravljali o socijalnoj skrbi, o kojoj vi niste podržali u tom okviru, socijalne naknade se ne smanjuju, to je prvi dio. U zdravstvenoj zaštiti više od pola dopunskih osiguranja za one najslabije plaća država, dakle u tom dijelu, ali lijepo je čuti ovakvu socijalnu osjetljivost a zašto onda niste bili tako socijalno osjetljivi u vrijeme kada ste vi bili ministrica pravosuđa, kada je bila sječa prava hrvatskim ratnim vojnim invalidima, rodiljne naknade, doplatak za zaštitu, smanjivane plaće medicinskim sestrama, liječnicima itd., zašto onda tako glasno se niste zalagali za prava onih kojima je potrebno.
Povreda Poslovnika uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
E, uvaženi rukama vrteći zastupnik, obrazlažući odnosno ispravljajući tobože moj netočni navod, rekao je jednu veliku neistinu i rekao je da sam ja kao ministrica umanjila prava. Ja osobno sam predložila Hrvatska vlada je to prihvatila, pa povreda Poslovnika je da je to netočnost jer da su povećana prava i zaštićen rad uvođenjem kaznenog djela neisplate plaće, to je jedna stvar.
Hvala lijepa, nije to povreda Poslovnika. Nije povreda Poslovnika i pogledajte si, imate Poslovnik kod sebe pa si pogledajte. Povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, vi ste dijelom objasnili, povrijeđen je članak 209. Dakle, kolegice Antičević ja nisam rekao da ste vi umanjili, nego zašto niste bili tako glasni.
Hvala lijepa, to nije povreda Poslovnika također. Sada idemo na nekoliko replika. Kaj je bilo? Idemo dalje. Nekoliko replika. Prvo je uvažena zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala. Kolegice nevjerojatno je kada država svaki puta kada se odluči obračunati sa nekakvom društvenom pojavom uvijek to precizno i bez pogreške radi preko leđa siromašnih i bolesnih. Kada je trebalo riješiti dugove u zdravstvu uveli su dopunsko osiguranje i participaciju, dakle bio je to direktni udar na bolesne. Kada je trebalo zbog recesije popuniti državnu kasu uveli su harač, bio je to direktni udar na radnike. Sada su objavili rat sivoj ekonomiji i opet udaraju na najslabije, na one koji takvim radom krpaju promašaje te iste države i osiguravaju si preživljavanje. Dakle, apsurdno je udarati po onima koji najteže žive, dok oni koji imaju uredno registriranu djelatnost, montiraju wc školjke po autocesti za 15 tisuća kuna, po komadu ili farbaju tunele za 250 kuna po metru kvadratnom i to dva puta. Dakle, imali ste pravo Vlada je najmanje štetna kada zapravo ništa ne radi.
Zahvaljujem. Ja bih ipak molio prije nego što dam riječ uvaženoj zastupnici za odgovor na repliku, replika mora biti na temeljno izlaganje pa vas molim da se toga pridržavate. Uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović odgovor na repliku.
Bila je takva replika, i biti će na to i odgovor na repliku. Ne samo da ona ne štiti najslabije nego ne štiti one koje bez obzira u kakvom su statusu ako su zaradili svoje, ona i takve ne štiti. Dakle neisplata plaće nije za ovu vlast nikakvo zazorno djelo, nije djelo društvene opasnosti, to je nešto što smo mi bili uveli, oni su ukinuli, mi im predlažemo oni neće da se ugrožava pravna sigurnost tog lopova poslodavca, ta sigurnost se štiti. I dobro govorite taj koji je zaradio svoje, koji nije dobio svoju plaću, država ga ne štiti i kada ide da bi prehranio, da bi preživio, jeste se zapitali kako taj radnik koji je zaradio svoje može opstati ide da nešto napravi, nešto zaista u fušu radi, i njega će steći ovdje odgovornost. Kod njega će doći inspektor, a ne kod poslodavca koji mu duguje plaću nekoliko godina.
Zahvaljujem. I replika uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. U vašem osnovnom izlaganju spomenuli ste to da Vlada nažalost nije ništa napravila da pomogne građanima nego su se oni morali u krizi sami takoreći prijateljski pomagati i na neki način proći kroz tu krizu. To je činjenica. Zadnjih 8 godina niti jedno novo radno mjesto nije otvoreno zadužili smo se za stotinjak milijardi kuna, javna potrošnja je povećana, ino dug je 30 milijardi eura već nego što je bio sve to nažalost govori upravo u prilog onome što ste rekli. Znači Vlada ne pomaže građanima, ona je u vrlo tešku situaciju dovela sve ja bih rekao obične aktere svakodnevnog života i tu sa te strane ste u potpunosti u pravu. Nažalost Vlada ne kontrolira niti one koje bi trebala kontrolirati, jer siva ekonomija i kada isplaćujete dio plaće na ruke, kada dio usluge se plaća na ruke a dio se da na račun. I zbog čega POrezna uprava ne kontrolira one ljude koji su jako bogati, a nemaju pokriće u onome što su zaradili. Zbog čega netko kada ima neki ajmo reći ugostiteljski objekt nije prijavljen u njemu ili ima tvrtku nije prijavljen u njoj, nema nikakvih prihoda, jedva isplaćuje plaće onima koji tamo rade, na nuli je i nema nikakve dobiti, ali ima kuće, ima automobile. Znači novac je od nekuda morao doći. To je siva ekonomije kojom se ova Vlada ne želi baviti. Njih ne zanima kako oni koji muljaju na porezu, koji varaju, koji kradu kako dolaze do novca i njih se ne sankcionira. Ovdje se ide na one koji će od prijateljske pomoći svojih susjeda eventualno uspjeti preživjeti u ovoj recesiji. To je problem nažalost koji ste ovdje u vašoj osnovnoj raspravi naznačili.
Hvala. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Evo vrlo kratko. Ne samo da Vlada ne pomaže građanima kao što ste rekli, što je vrlo destruktivno jer od Vlade se upravo očekuje da bude konstruktivna i zato Vlada i država služi, nego ona zabranjuje ovim zakonom da građani jedan drugome pomaže, a to je razorno i to je ono što vam neće proći.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dakle, u osnovnom izlaganju gospođe Ingrid Antičević Marinović govori se da ovaj zakon bi mogao dobiti i drugi naziv. A naziv bi bio zakon o suzbijanju solidarnosti među ljudima, prijateljstvu, zajedništvu, tradiciji pa čak pomalo i privatnosti i dobrosusjedskih odnosa. Točno je i u svezi vašeg izlaganja mogu skratiti svoje i reći da kod nas u Slavoniji postoji jedna izreka, a to je "Bolje da nestane selo nego običaji". A što se tiče crne ekonomije i sive ekonomije i razlike, ova bi bila upravo siva ekonomija o kojoj govori ovaj zakon na tragu upravo ove solidarnosti i zajedništva, prijateljstva, tradicije, dobrosusjedskih odnosa, a ova crna ekonomija bi se mogla nazvati državnom ekonomijom. Naime, kako to objasniti sivom ili crnom ekonomijom ukoliko država daje poticaj nekome, a on tog poticaja donira ili sponzorira političku stranku ili država još pri tome dadne joj posao u HAC-u kako bi još druge godine mogao sponzorirati stranku. Ja vam mogu podastrijeti imena i prezimena takvih koliko god hoćete. I to je ona crna ekonomija, ne znam koja je to ekonomija, siva, crna ili najcrnja. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Ingrid Antičević Marinović: Izvolite.
Kod prijateljstva, kod pomaganja, dakle naš narod kao i što citirate ovu našu uzrečicu da je bolje da nestane selo nego običaj. Ne kolego, neka ostane i selo i običaj, ali treba zato nestati ova vlast.
Ne mislite valjda nestati. Replika, uvaženi zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Antičević posebno bih apostrofirao iz vašeg temeljnog izlaganja onu vašu rečenicu kako je izgleda zakonom donosimo takve zakone da je dozvoljeno krasti, ali nije dozvoljeno pomagati. To je nažalost istinito i ovaj ovakav prijedlog zakona kakav je danas došao na naše klupe je usmjeren protiv sirotinje, a ne da spriječi sivu ekonomiju. Jer u 6 članaka koji su obrađeni u ovom prijedlogu zakona vi samo u dva podstavka članka 5. govorite o pravnim osobama o tvrtkama, a sve ostalo ste posvetili definirajući ili pokušaju definiranja ili specificiranja što ne smiju raditi fizičke osobe i što je još gore specificirate samo djelomično. Sve što nije napisano decidirano u tom zakonu da se ne smije raditi je predmet mogućeg kažnjavanja za svakog onog tko radi. Zato je prijedlog da se to doradi ili da nadopunite i budete precizni ili da uistinu kako je rečeno bolje ništa ni ne pošaljete. Nažalost, mi smo svjedoci puno puta da od hrvatske Vlade bi bilo stvarno bolje da nam ništa ne šalje nikakve zakonske prijedlog ovdje, jer je i to manje štetno za hrvatsku državu nego da dobijemo išta. A znate ima i ono pročitao sam sada danas kako se jedan obogatio na praznoj knjizi od 200 strana. Prije toga je napisao jednu veliku knjigu, ništa nije zaradio, a sada je objavio knjigu od 200 praznih strana i zaradio milijun eura. Pa tako bi za hrvatske građane isto možda bila veća korist da stigne neki prijedlog zakona potpuno prazan koji neće štetiti hrvatskim građanima nego da napravite ovakav prijedlog zakona koji će od njih napraviti još veću sirotinju nego što jesu. I znate ima još jedna korist a to je puno puta bilo bi bolje i premijerki da ne zbori, ja jesam zato da se priča u HRvatskom saboru hrvatskim jezikom.
Privedite kraju.
Evo završavam. Dozvolite, ispričavam se da završim. Ali bilo bi puno bolje kada već hoće gospođa premijerka i reći da to kaže na engleskom jer onda barem zabavi narod. Čim progovori na hrvatskom diže se većini građana kosa na glavi.
Hvala lijepa. I uvaženi zastupnik, replika, Davorko Vidović. Izvolite.
Kolegice, sivi rad i siva ekonomija je zlo, o tome nema spora. Međutim ovdje se u uvodnom dijelu zakona navodi sivu ekonomiju čine četiri komponente: ilegalno gospodarstvo od prostitucije, kocke itd. gdje je ogroman prostor koji se uopće ne dira za sada, neprijavljeno gospodarstvo koje se opet ovdje mi nemamo primjereno zakonodavstvo, neformalno gospodarstvo nego se krenulo od nečega gdje se zapravo najmanje može toga napraviti. Početna premisa ovoga zakona je da je sivi rad ili neprijavljeni rad, neregistrirani rad zlo, ali je veće zlo od neregistriranog rada nerad. Ići u lov na ljude koji rade u uvjetima kada smo zemlja koja ima 44% zaposlenih od radno aktivnog stanovništva, jedna od najnižih stopa u Europi, je apsurdno. To je apsurdno. Ne u lov na neradnike. Ovdje se postavlja pitanje zašto u Nizozemskoj čovjek kad popravlja auto prijavljuje taj rad i registrira, da li zato što su oni bolji ljudi, pošteniji a Hrvati nepošteni, lopine ili je razlog u nečemu drugom. Ja sam velikom empatijom i suosjećanjem gledam državnu tajnicu. U resoru kojega ona predstavlja ovdje se to pitanje ne rješava. Ovo je pitanje prvenstveno koje se mora riješiti u okviru poreznog sustava. Opterećenje rada, još jednom ponavljam, je toliko da destimulira ljude da se prijavljuju na bilo koji način, dapače stimulira ih da idu u ilegalni rad još više nego što je to slučaj sada i što pokazuju podaci o kojima se ovdje govorilo. Dakle to je meritum problema, mi moramo kompletnu paradigmu, koncepciju rješavanja problema promijeniti. Ovako restrikcijom to naprosto i restriktivnim mjerama se to neće moći postići i to je uzaludan posao.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Upravo ovo što ste sada kazali, obrtnici su to javno rekli, dakle ne skrivajući se, upravo i kroz svoju komoru, kolika su opterećenja rada, kolika su davanja, koliki su parafiskalni nameti. Na njima u biti leži čitav teret opstanka države, na njima, na tim malim obrtnicima i srednjim obrtnicima. I upravo su to rekli, mi ne možemo, mnogi zatvaraju svoje obrte jer ne mogu tu poresku presiju više izdržati, koja i nije više presija nego represija. I rekli su otvoreno, mi ćemo zaključati i radit ćemo na crno. A što ste vi, imali ste odgovor na o? Vi ovdje šaljete inspektore na susjede.
Zahvaljujem. Time ćemo završiti današnje prijepodnevno zasjedanje. Poslije podne nastavljamo s pojedinačnom raspravom u 15 sati. Prva na redu je uvažena zastupnica Nadica Jelaš. Hvala lijepa. Uvažene zastupnice i zastupnici nastavljamo sa popodnevnim radom. Kao što sam najavio nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Prva na redu je uvažena zastupnica Nadica Jelaš, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege. Kao što smo mogli pročitati u ovom zakonskom prijedlogu prema procjenama Svjetske banke siva ekonomija u Hrvatskoj čini čak 35% godišnjeg bruto proizvoda, dakle više od trećine. Što znači da u sivoj zoni završava svaka treća kuna novostvorene vrijednosti. I zato bi zakon čija je namjera obračun s neregistriranom djelatnošću, s neregistriranim gospodarstvom, dakle sa sivom ekonomijom trebalo podržati. Međutim, ovaj zakonski prijedlog u formi u kakvoj je poslan u saborsku proceduru je zaista nespretan, moglo bi se reći i neozbiljan alat za rješavanje ovako ozbiljnog i tvrdokornog gospodarskog i društvenog problema kakva je siva ekonomija. I zato je dobra odluka predlagača da se sa ovim zakonskim prijedlogom ide u drugo čitanje, da bi se mogao eto popraviti i doraditi. Zakonu se, između ostalog, zamjera da primarno ima funkciju kaznama napuniti državnu kasu, da će opet nastradati mali igrači, a veliki da će nastaviti obrtati milijune u sivoj zoni kao primjerice oni ilegalni eksploatatori mineralnih sirovina o kojima je bilo riječi u prethodnoj točci dnevnog reda. Isto tako primjedba je da nije dobar tajming zakona, odnosno da rad u fušu ima svojevrsnu socijalnu dimenziju jer je mnogima to zapravo jedini način za preživljavanje u doista teškoj gospodarskoj situaciji kada Vlada nema kapaciteta da otvara nova radna mjesta i stvara uvjete za zapošljavanje. I kolega Šuker je u svojoj raspravi podacima dokumentirao, odnosno potvrdio da je siva ekonomija porasla upravo u razdoblju eskalacije gospodarske krize. I logikom stvari to bi zapravo značilo da bi se i siva ekonomija najefikasnije mogla smanjiti upravo gospodarskim rastom i povećanjem životnog standarda, a to jest upravo posao Vlade. Ovaj zakonski prijedlog u neku ruku ispada i licemjeran ako se ocjenjuje u kontekstu činjenice da se u Hrvatskoj gotovo ništa ili ništa ne poduzima vezano za pojavu da 70 tisuća hrvatskih građana radi, a ne prima plaću. Dakle, raditi bez plaće se može, pomagati susjedu s drugog brijega udaljenog više od 500 metara se eto ne može. Neozbiljnost ovom zakonskom prijedlogu daje činjenica da je najveći prostor zapravo dat nabrajanju iznimki koje se ne smatraju obavljanjem neregistrirane djelatnosti. I one su zaista potpuno suvišne. Mislim zašto treba posebno naglašavati da je iznimka rad za vlastite potrebe ili obiteljska, odnosno susjedska pomoć radi sprečavanja nesreća ili uklanjanja posljedica prirodnih katastrofa. Doista potpuno suvišno. To je isto kao da donosite zakon koji zabranjuje zločin, koji zabranjuje kriminal, razbojništvo itd. Međutim, unatoč ovom vrlo opsežnom nabrajanju izuzetaka koji ne predstavljaju obavljanje neregistrirane djelatnosti nisu se uvažile neke tradicionalne navike ljudi u pojedinim lokalnim sredinama, odnosno regijama. Kako ćete zabraniti primjerice mojim Međimurcima ili Zagorcima da ne angažiraju svoje prijatelje udaljene i više od 500 metara na berbi grožđa, na kolinju ili na komušanju kukuruza? Hoćemo li tražiti da pomagači sa sobom u berbu nose rodni list, vjenčani list ili neki drugi dokument kojim će dokazivati srodstvo s organizatorom berbe grožđa? Doduše, državna tajnica nas je uvjeravala da takvi poslovi neće biti sankcionirani, međutim činjenica je da to u zakonu tako ne piše. Najveća šteta od rada u fušu kao masovne pojave svakako ima hrvatsko obrtništvo. Za njih je siva ekonomija problem svih problema. Posljednjih godina tisuće obrtnika su propale, istina ne samo zbog rada na crno već i zbog visokih poreznih opterećenja i visoke cijene kapitala. A i danas je daleko veći broj odljeva obrta nego prijava novih. Evo primjerice u Međimurskoj županiji koja je poznata kao županija razvijenog obrtništva i u kojoj obrtništvo ima doista veliki značaj u ukupnom gospodarstvu u posljednje 2 godine, dakle u 2009. i 2010. zatvoreno je 260 obrtničkih radnji. Prema posljednjim raspoloživim podacima FINA-e krajem veljače ove godine čak 38 tisuća fizičkih osoba s registriranom djelatnošću, dakle obrtnika imalo je blokirane žiro-račune, a njihovi dospjeli a nepodmireni dugovi iznosili su 6,7 milijardi kuna. Više od 95% računa je u dugotrajnoj blokadi, dakle duže od 360 dana neprekidno bez ikakvih izgleda za preživljavanje. I eto jasno je da će još jedan veliki broj obrtnika u dogledno vrijeme zatvoriti svoju djelatnost. Iskoristit ću ovu priliku, ovu svoju raspravu, da istaknem još jednu dimenziju problema sive ekonomije. Naime, daleko najveći broj zaposlenih u sivoj zoni čine žene, ali i najveći gubitnici zbog rada u fušu opet su žene jer su žene u daleko većem postotku vlasnice obrta nego vlasnice poduzeća. U ukupnom broju obrta, u 25% slučajeva su vlasnice žene dok je žena vlasnica poduzeća daleko manje, negdje između 6 i 7%. Hrvatska obrtnička komora je dugi niz godina uporno ukazivala na problem rada na crno neregistriranih obrtnika i s tim u vezi na nužnost institucionalne zaštite obrtnika koji su registrirani i koji uredno podmiruju svoje obveze. Štoviše, Obrtnička komora je i sama pripremila prijedlog Zakona o sprečavanju rada na crno kao i prijedlog izmjena Zakona o Državnom inspektoratu. I evo, konačno je Vlada čula njihov vapaj i odlučila ga uslišati. Nažalost, u trenutku kada je hrvatskoj obrtništvo doslovno desetkovano. I s tog aspekta je ovo zapravo strahovito zakašnjeli zakonski prijedlog. Kao da se mrtvom čovjeku daje bolesničko pomazanje. I na kraju nameće se pitanje zašto u zakonskom prijedlogu nije predviđeno sankcioniranje onih koji nelegalno pružene usluge i proizvode koriste i kupuju a ne samo oni koji ih isporučuju. Jer i ti drugi koji koriste nelegalne usluge i proizvode također su nelojalna konkurencija poduzetnicima kojima su usluge i proizvode isporučili registrirani isporučioci. Jer oni su nabavili te usluge i proizvode po nižim cijenama uglavnom bez poreza naravno, dakle njihovi inputi, njihovi ulazni troškovi su niži to znači da je njihova pozicija na tržištu povoljnija od onih poduzetnika koji su platili regularnu cijenu. Dakle, sve u svemu ne može se osporiti dobra namjera u ovom zakonu ali jasno je da ga treba popraviti, da ga treba doraditi da bi bio efikasan alat za postizanje cilja.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Nema ga, gubi pravo na raspravu po ovoj točci. Na redu je sada uvaženi zastupnik Nenad STazić. Izvolite.
Hvala lijepa. Zakon je nepotreban i besmislen. Predlagatelj u obrazloženju kaže da bi trebalo najprije tu kontrolirati obavljanje djelatnosti uslužne, tu nabraja, mehaničarske usluge raznih vrsta, frizerske usluge, usluge popravka raznih kućanskih aparata, ilegalni catering, građevinarstvo. Mehaničarske usluge se rade u nekim obrtima, frizerske usluge također obrt, popravak kućanskih aparata, obrt, građevinarstvo opet obrt, mi imamo Zakon o obrtu, što kaže zakon o obrtu u članku 84. Kaže: novčanom kaznom od 2000 do 20 000 kuna kaznit će se za prekršaj fizička osoba prvo ako obavlja obrt bez obrtnice, odnosno povlastice, te ako, pažljivo me slušajte državna tajnica, povremeno ili trajno obavlja djelatnost za koju nije registrirana. Zakon dalje kaže da će se tu primijeniti zaštitna mjera oduzimanja imovinske koristi ostvarene izvršenjem prekršaja a zaštitna mjera oduzimanja uređaja, proizvoda i opreme kojima prekršaj izvršen, pa se može još naplatiti mandatna kazna na licu mjesto od tisuću kuna. U Zakonu o obrtu, piše što će se dogoditi onima koji ovakve usluge pružaju a da nisu registrirane. Kolega Šuker je spominjao turizam kao vrlo zanimljivo područje gdje ima najviše ovakvih prekršaja, Zakon o uslugama u turizmu, kaznom od 10 do 150 tisuća kuna kaznit će se onaj tko pruža turističke usluge a ne ispunjava uvjete propisane ovim Zakonom i propisima, a to znači da je registriran, pruža usluge u ostalim oblicima turističke ponude bez rješenja nadležnog ureda, to znači da nije registriran jer nema rješenje nadležnog ureda ili ih pruža bez ispunjavanja uvjeta. Zakon o pružanju usluga o turizmu on ide u pojedina područja, pa kaže da će se novčanom kaznom od 3 do 15 tisuća kuna kazniti fizička osoba ako na primjer pruža turističke usluge u seljačkom gospodarstvu bez rješenje nadležnog Ureda o odobrenju za pružanje turističkih usluga. To znači ako se turizmom seoskim bavi bez registracije. Ja bih sada tu mogao 20 zakona izvaditi i u svakom postoje ovakve kaznene odredbe, pa vam je ovaj Zakon koji predlažete potpuno nepotreban. E sada, zašto je on besmislen? On je besmislen po nizu svojih odredbi, na primjer, pravna ili fizička osoba koja omogući obavljanje neregistrirane djelatnosti sudionik je u obavljanju neregistrirane djelatnosti, kako to izgleda u praksi. Meni pregori utičnica, ja pozovem električara, jer sam ne znam promijeniti utičnicu, ali prije nego što on dođe ili kada dođe na vrata ja moram tražiti da on meni pokaže obrtnicu, dokaz da je on registriran, jer ako ja to ne napravim ja sam sudionik u obavljanju neregistrirane djelatnosti i mene će se kazniti. To kaže ovaj Zakon vaš besmisleni. Što je u pogledu oglašavanja, kaznit će se onaj koji naručuje, posreduje ili objavljuje oglas u tisku putem televizije, radija i drugih medija, ako nije objavljeno u tom oglasu tvrtka i sjedište tvrtke, OIB, ime i prezime odgovorne osobe u toj tvrtki. Ajmo sada zamisliti jednu djelatnost, na primjer, proizvodnja i stavljanje u promet bezalkoholnih pića, pa coca-cola se ne smije onda reklamirati po ovom Zakonu na televiziji ako se ne objavi tvrtka, sjedište tvrtke, OIB, ime i prezime odgovorne osobe. Nema djelatnosti koja se ne reklamira i koja po ovom vašem besmislenom Zakonu ne bi u reklamama trebala imati i OIB i ime i prezime odgovorne osobe. Možete misliti kako bi reklama za coca colu izgledala. Obiteljska pomoć, izvanbračni drug ako izvanbračna zajednica traje najmanje 3 godine, pretpostavimo žive ljudi zajedno u izvanbračnoj zajednici, ona je kućanica, a on je električar i pregori utičnica, ali nemaju sreće u toj izvanbračnoj zajednici žive 2 godine i 10 mjeseci, i sada električar koji živi u izvanbračnoj zajednici svojoj partnerici ne može zamijeniti utičnicu jer će gospođo državna tajnice doći pod udar ovog vašeg Zakona i vi ćete ga kazniti. Pastorak ili pastorka su također izuzeti ali samo dotle dok traje međusobna obveza uzdržavanja, a djeca dakle u prvoj liniji oni trajno, za njih nema ove obaveze uzdržavanja. Znači ima čovjek pastorku, ona je postala punoljetna, zaposlila se e ali on njoj ne smije kao električar doći popraviti utičnicu makar i električar jer više nema obaveze uzdržavanja, djetetu može ako ima vlastito dijete ali pastorki ne može. Susjedska pomoć, svi se pitamo otkud ste vi sada došli do ovih 500 metara, pa ja sam isto razmišljao kuda vam je baš tih 500 metara palo napamet. Onda sam došao do zaključka malo sam pogledao kartu Zagreba, da je to udaljenost od Humboltove do Trga Žrtava Fašizma, dakle od sjedišta Carinske uprave do sjedišta HDZ-a a za sve su krivi oni nosači na kolodvorima, zanimanje koje izumire, ima ih i u pomorskim lukama, zovu se nosači kofera, polako izumiru i sada ih više nema. Još ih uvijek ima sve manje. Znači kofer ne bi pao pod udara onog zakona, tko nosi crni kofer, crnu torbu bez obzira na njezin sadržaj od središta carinske uprave do središta HDZ-a, jer je udaljenost zračne linije manja od 500 m pa se to može smatrati prijateljskom pomoći. E sada ovo je jako zanimljivo. Susjedska pomoć je dozvoljena osim ako rad obavlja pravna ili fizička osoba registrirana za tu djelatnost. Znači ovako meni se potrgala ta utičnica i ja imam dva susjeda stanuju sa mnom u zgradi manje od 500 m, jedan je mesar, drugi električar. Ja smijem pozvati mesara da mi popravi utičnicu ali električara ne smijem jer je on upravo registriran za tu djelatnost. To ste napisali u zakonu. Susjedska pomoć nije dozvoljena za poslove koji bi mogli biti opasni po zdravlje. Pa promjena utičnice npr. može biti opasna po zdravlje, može čovjeka udariti struja i ne znam što ste uopće pod tim mislili. Znači nikakvu utičnicu se ne bi moglo promijeniti, čak ni mesar ju ne bi smio promijeniti jer je ta radnja opasna po zdravlje. E sada jedna odredba koja svjedoči o intelektualnoj nadmoći predlagatelja nad prosječnom pameću običnih ljudi, to je članak 12. Predlagatelj se trudi dati definiciju i obrazložiti što je to rad za sprečavanje nesreća ili otklanjanje posljedica prirodnih i drugih nesreća. Pa kaže da je to onaj rad koji se obavlja za sprečavanje ili otklanjanje posljedica prirodnih ili drugih nesreća. Dakle, rad na gašenju vatre to je onaj rad kojim se gasi vatra. Rad na postavljanju nasipa to je onaj rad kojim se postavljaju nasipi. Ovakvu cirkularnu definiciju bi trebalo zapravo predložiti u udžbenike logike da đaci mogu vidjeti kako se ne smiju pisati definicije, kada se nešto samo sobom definira. Ja se veselim da ovaj zakon ide u drugo čitanje i ja vas pozivam da ga ne povučete za razliku od svih drugih. Ustrajte na tome da se donese ovaj zakon jer ipak treba voditi računa da u ovim tmurnim teškim vremenima ljudi se moraju nečem smijati, a ovaj zakon vaš kako ste ga vi predložili upravo idealna podloga za to. Ja sam mislio da se humorom bave satirički pisci, kazališta, specijalizirana za komediografska djela ali vidim da set vi preuzeli njihovu ulogu. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo najprije jedan ispravak uvažena zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Staziću niste me uspjeli nasmijati, ispravit ću vaš niz vaših netočnih navoda, a prije sveg uz dobrosusjedsku pomoć i podsjetit ću vas kako ste bili Katica za sve na Brijunima i sami ste rekli. U što ćemo to svrstati? Izdavali ste glumcima ključeve za sobe, čistili ste tvrđavu od vode da bi se mogle predstave održati. Pa zaboga nemojmo govoriti o moralu nekakvom a s druge strane trebamo se samo vratiti na prošlogodišnje ljetovanje. Hvala lijepo.
Hvala. I sada imamo jednu repliku uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Stazić dobro ste zamijetili stvari iz običnog života. Jedna starija gospođa mi je rekla ovako da kako bi izgledalo kada bi se njoj pokvario i pregorio osigurač. Pa bi ona zvala Elektru, a Elektra bi rekla da se bavi ozbiljnijim poslom od promjene osigurača, između ostalog uzimaju lovu od potrošača, šalju u Zagreb i ... kako oni hoće. A vi gospođo zovite obrtnika, privatnika i riješite s njim vaš osigurač. Gospođa stara i uporna bi zvala privatnika pošto je dobila broj u Elektri, a poduzetnik prekine gospođu i kaže da li ima prijatelja ili susjeda koji bi tu sitnicu mogao obaviti. Pošto gospođa nema nikoga u krugu od 500 m onda je privatnik odlučio poslati ekipu i rekao bi znate cijenu. Dakle, izlazak na teren 50kn, radni sat 150kn, dodatak na opasnost, dakle doći će liftom, to je opasna radnja 85kn, poslijepodnevni rad 45kn, licna, hrvatski rečeno licna jel žičica 18kn i draga gospođo na sve PDV 23%. Pošto gospođa na to vjerojatno ne pristala s obzirom na svoju mirovinu rađe bi ostala živjeti u mraku kao i do tada. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Nenad Stazić.
Najprije kolega Grubišiću ja vam zahvaljujem što ste mi replicirali pa time omogućili i dali priliku da odgovorim i onima kojima intelektualni kukavičluk onemogućuje da se javlja replikom kada već žele replicirati nego koriste ispravak krivog navoda samo zato što znaju da im se na to ne može odgovoriti. Kolega Grubišiću, Kazalište Ulysses na Brijunima je registrirano za smještaj svojih djelatnika i ne bavi se nikakvom ilegalnom djelatnošću i ne registriranom djelatnošću. Neregistrirana djelatnost, opasna i teška djelatnost to je prenošenje torbi punih pokradenog novca u stranačke prostorije i čuvanje tih torbi godinu dana dok se ne sazna da se tamo nalaze. To ne samo da je neregistrirana djelatnost, jer strane uistinu nisu registrirane za čuvanje torbi pokradenog novca u svom sefu, nego kada im se to. ... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Uvaženi zastupničke niste odgovarali na repliku na sadržaj replike, već ste odgovarali na ispravak netočnog navoda. I ispravak netočnog navoda nije intelektualni kukavičluk veće je to instrument koji stoji u POslovniku Hrvatskog sabora i ne bi ga trebalo tako zvati. Nemojte sa mnom polemizirati, nemate na to pravo. I sada imamo dvije povrede POslovnika, prvo uvaženi zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Jarnjak vi ste zapravo dio ove moje tablice već iskoristili. Naime, po članku 209. dakle ja nisam podigao ovaj žutu tablicu replike da bi dao priliku gospodinu Staziću da odgovori na ispravak netočnog navoda, nego sam samo reciplirao u svoje ime ni u čije više ime. Evo samo toliko.
Vi jednostavno ili ne razumijete ili nećete razumiti ali to je vaša stvar, ne bih s vama dalje polemizirao.
Vi ne razumijete ono što sam ja rekao, a to je previše za vas komplicirano.
Uvaženi zastupniče Grubišić molim vas, nemojte polemizirati sa predsjedavajućim, na to nemate pravo. Drugo. Dajem vam opomenu zbog toga što ste iskoristili instrument povrede POslovnika na ono što niste imali pravo i što nije povreda POslovnika. Upadica Grubišić: Zašto nije povreda Poslovnika./… Sada imamo drugu povredu Poslovnika [[Upadica Grubišić: Ja vama dajem opomenu.]] Nemojte molim vas [[Upadica Grubišić: Vi ste zaslužili više od opomene.]] Imamo drugu povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas uvaženi zastupniče nemojte to radit, to u obrazloženju ispravka netočnog navoda svi koristite iste metode. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]]
Dogovorili smo se. Hvala kolega Boro što ste mi dozvolili…
Molim vas, nemojte polemizirati sa ostalim zastupnicima. Povreda Poslovnika, recite.
Povreda Poslovnika, članak 209., vi ste već na to upozorili. Kolega Stazić se referirao na moj ispravak netočnog navoda, a osim toga kolega Staziću osim što vrijeđate što nisam očekivala od vas, ali Bože moj sve je moguće, vi ste, ja nisam rekla da je Teatar Ulysses neregistriran već nešto drugo, a sad ću to i izreći i podsjetiti vas. Vi ste tamo 5000 kuna dobili jer ste radili kao kartica za sve i otišli ste jedan dan prije nego što je završilo saborsko zasjedanje, a ovdje primate plaću. Dakle, vi ste neregistrirano radili tamo, a ne Teatar Ulysses.
Hvala lijepa. To više nije povreda Poslovnika. Idemo dalje sa raspravom pojedinačnom. Na redu je uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, državna tajnice. Pa u svakom slučaju zakon je itekako potreban i dobrodošao, a posebno u borbi protiv sive ekonomije. Ja ću podsjetiti da i Hrvatska obrtnička komora je već dulje vrijeme tražila i upozoravala i jednostavno molila da se donese jedan takav zakon kojim bi se spriječila nelegalna konkurencija odnosno fuš koji je prisutan od proizvodnje do usluge, a potaknulo bi se prijavljivanje svih obrta koji bi sudjelovali u ravnopravnoj tržišnoj utakmici. Tada sigurno ne bi bilo nelegalne konkurencije i to bi sigurno bio jedan veliki doprinos za one obrtnike koji imaju legalno prijavljene svoje obrte i normalno, tada bi i oni mogli sudjelovati kao što sam rekao ravnopravno u toj tržišnoj utakmici. Priče koje evo slušamo ovdje, a u zadnje vrijeme i u medijima su dosta učestale, provlače se kroz medije, a cilj tih priča je upravo da smanje vrijednost i bit je tih priča da na neki način umanje vrijednost ovog zakona jer taj zakon treba poslužiti kao alat prije svega u borbi protiv sive ekonomije. Razna naklapanja o berbi grožđa, maslina, o svinjokolji, o punomoći punici, svastici i ne znam kome sve ne su pretjerivanja jer nigdje nema takve zabrane niti nigdje zakonski se ne zabranjuje da prijatelji, susjedi, obitelj se okupe i jedni drugima pomognu na već tradicionalne načine kako to se i kod nas čini, ali normalno sve besplatno u jednoj razumnoj mjeri i da se to ne naplaćuje. Cilj zakona je suzbiti i uništiti ovu kao što sam rekao višeglavu nemam, a to je ta siva ekonomija koja je prisutne i rasprostranjena u cijelom svijetu znači nije ona ništa novo u Hrvatskoj niti neobično za Hrvatsku. Ona se uvukla u mnoga državna gospodarstva pa tako nažalost i kod nas. Posebno je ta nemam ojačala u tranzicijskim zemljama i prividno u tim zemljama ima karakteristiku socijalnog amortizera kojim se ublažavaju posljedice negativnog učinka tranzicije. Prema podacima koje je nedavno objavio OECD od 33 države Hrvatska je nažalost treća po udjelu sive ekonomije sa procjenom od 34,9% bruto društvenog proizvoda. Iza nas su Rumunjska i Bugarska sa 37%, Slovenija ima udio te sive ekonomije u bruto društvenom proizvodu negdje 27,4%, a u Švicarskoj ima svega 8,3% u bruto društvenom proizvodu. I u usporedbi s članicama Europske unije Hrvatska je svrstana među zemlje s najvećom raširenošću sive ekonomije. Za Hrvatsku siva ekonomija u toj nelojalnoj konkurenciji znači gubitak na godišnjoj razini negdje približno oko 20 milijardi kuna. Po procjeni Svjetske banke negdje Hrvatska gubi u sivoj ekonomiji oko 120 milijardi kuna. Prema podacima Svjetske banke prošle godine u Hrvatskoj je radilo oko 150 tisuća ljudi u području sive ekonomije, a pitam vas da smo mogli to spriječiti što bi to značilo za naš mirovinski sustav, što bi to značilo za zaposlenost ljudi i pad broja nezaposlenih da su se normalno ti ljudi mogli legalno prijaviti ili da su se morali legalno prijaviti. Siva ekonomija generira se u mnogim područjima, od velikih tvrtki koje ucjenjuju svoje kooperante sa plaćanjem obveza, zatim mnoge tvrtke i poslodavci prisiljavaju radnike na isplatu minimalne plaće, a preostali dio rada na crno posebno je prisutan i to u građevinarstvu, ali u turizmu i ugostiteljstvu. Državne institucije trebale bi po meni biti efikasnije. Mi imamo negdje šest državnih institucija koje upravo rade na sprečavanju te sive ekonomije u tom području i normalno trebale bi daleko rigoroznije kažnjavati i porezne utaje. Porezna uprava je za 2009. godinu otkrila građane i tvrtke u pokušaju utaje oko 1,8 milijardi kuna i u pokušaju izbjegavanja plaćanja poreza u vrijednosti od 350 tisuća kuna. Sve to normalno da nije dovoljno u odnosu na veličinu te sive rupe u gospodarstvu. I upravo zbog toga je ovaj zakon itekako potreban i dobrodošao i normalno oni dobronamjernici koji žele da ta siva ekonomija se ja bih rekao istrijebi nekako ili da joj se stane na kraj, iako ja mislim da se nikad tome ne može stati na kraj, to je nešto što generira u svim državama pa ni Hrvatska to ne može u potpunosti iskorijeniti ali može stati na kraj da to nema toliki mah kakav sada ima, će pozdraviti ovaj zakon. Oni koji žele jeftine političke poene prikupiti oni će tražiti tu razne punice, svastike, svekrve, ne znam koga sve neće tražiti, da kroz ovaj zakon ne mogu mijenjati utičnice ili ne znam što drugo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, državna tajnice, kolegice i kolege. Dobro je što je Vlada prihvatila da zakon ide u dva čitanja, i sama sam se na odboru založila da ako već moramo donijeti ovakav zakon, neka barem prođe proceduru dva čitanja, da možemo neke stvari si razjasniti i neka rješenja koja su upitna, koja nisu jasna, da se razjasne. Najgori je zakon u kojem možete tumačiti jednu odredbu na dva, tri ili više načina, i onda nikada ne možete, takav zakon je zapravo onda neprovediv. Dakle kažem dobro je da ide u dva čitanja. Ali također je i upitno je li potrebno donositi posebni zakon. Kolega Stazić je ovdje naveo nekoliko zakona koji također reguliraju ovu problematiku, ali kad Vlada se odlučila da ide sa posebnim zakonom navodeći da je poticaj za takav zakon zapravo program mjera za pojednostavljenje poslovanja subjekata malog gospodarstva koji je donesen u lipnju 2010. godine i jedna od mjera je suzbijanje sive ekonomije. Dakle taj program je donesen prije 8 mjeseci. Trebalo je 8 mjeseci da dobijemo jedan zakon za kojeg, eto ipak mi ovdje većina kažemo da treba za njega dosta pojašnjenja, da su mnoge odredbe diskutabilne, neke čak i neprovedive, i činjenica jest da se u tih 8 mjeseci ipak moglo pripremiti i bolji zakon, bez tih upitnih i neprovedivih rješenja. Da bi definirali sivu zonu onda najjednostavnija, u gospodarstvu najjednostavnija definicija bi bila da su to svi oni prihodi koji su neevidentirani, dakle ostvareni prihodi koji nisu evidentirani. Zašto se države bore protiv sive zone? Postoje možda dva, možda i tri razloga zašto se to čini. Prvi je da država naplati svoja potraživanja, dakle poreze, doprinose, druga davanja koja proizlaze iz takvih prihoda, međutim mislim da je, bitnije od toga je činjenica da bi kroz suzbijanje sive zone zapravo trebalo štititi ljude koji iz nužde rade u takvoj sivoj zoni. Mi imamo situaciju da imamo značajan ili izvjestan broj zaposlenih koji nisu prijavljeni. To nije samo u obrtima, malim tvrtkama, često vam i velike tvrtke ne prijavljuju radnike. Ovdje su već kolege govorili, pa i kolega Kunst da se prijavljuje minimalna plaća, isplaćuje se na različite druge načine koji nisu oporezivani, koji su nevidljivi, to je također značajna siva zona, i koja se može kontrolirati. To se radi u tvrtkama koje su registrirane za djelatnost koju obavljaju. Pa to je bio i razlog da smo mijenjali Zakon o državnom inspektoratu da oni imaju veće ovlasti da bi mogli kontrolirati upravo ovakvu situaciju. Zašto se povećava udio sive ekonomije? Ili takvih prihoda. Pa to jest u doba krize izraženije. Mi ovdje imamo podatke, zapravo nemamo aktualne podatke, to su, navodi se nekoliko izvora kolika bi bila ta siva ekonomija u postotku u Hrvatskoj, pa se navode uglavnom podaci istraživanja koja su bile do 2000. godine. Nakon 2000. godine ipak situacija se bitno promijenila. Imali smo jedno razdoblje gospodarskog rasta, smanjenja broja zaposlenih, nezaposlenih, da bi u zadnje dvije krizne godine imali ponovno povratak na pad zaposlenosti, na povećanje broja nezaposlenosti, i kad vi imate situaciju da vam nekoliko desetaka tisuća ljudi ne prima redovito plaću, da su vam mirovine dvije godine zamrznute, a da su te mirovine minimalne, a da ipak cijene rastu, kad imate situaciju da imate trenutačno 330 tisuća nezaposlenih i da manjina dobiva određene naknade na Zavodu za zapošljavanje, odnosno da imaju neke vidove socijalne, stalne ili povremene pomoći, ti ljudi su nužno upućeni da rade, pa makar i u toj sivoj zoni. Dakle ponekad se i sa te državne razine pomalo žmiri, jer na takav način nekako suzbijate i ove neke socijalne probleme koje imaju obitelji sa niskim prihodima. I možda samo da se osvrnem na nekoliko članaka. Mislim da u članku 5. gdje se govori oko toga šta su neregistrirane djelatnosti, i tko to može obavljati. Pa mislim da je to, da to uopće ne bi trebalo na takav način navoditi, jer to trebaju, da bi se registrirale djelatnosti morate proći, njih mora nadzirati nekoliko inspekcija, da bi otvorili jedan obrt ili jedno trgovačko društvo vi morate imati masu dokumentacije, dakle rješenja, dopusnica, obrtnica, ne znam kako se sve ti dokumenti ne zovu, i tko obavlja takvu djelatnost, na njima se vrši i nadzor. Dakle državni inspektorat kroz inspekciju rada, sanitarnu inspekciju i ne znam kakve sve inspekcije nemamo, koje bi to trebale registrirati. I onda ne možete navesti u članku 6. da će zato biti, ako netko angažira tvrtku za koju se zna da obavlja te poslove, da on mora onda i provjeravati je li ona registrirana za tu djelatnost ili nije, ili ćete to tretirati kao susjedsku ili obiteljsku pomoć. U članku 7. se govori oko oglašavanja takve neregistrirane djelatnosti, odnosno one koji obavljaju neregistriranu djelatnost, i mislim da ste tu pogodili. Naravno da agencija koja će reklamirati takve usluge da ona mora prikupiti takve podatke, da li ima registriranu, da li ima osobni broj itd., ali zašto bi ja kao građanin koji koristi nečiju uslugu, ako je on i svoju uslugu reklamira, ima tvrtku, morala provjeravati je li on registriran za tu djelatnost ili nije. Da bi morala kontrolirati je li on ima zaposlene na crno ili na bijelo, da li radnik koji je došao je primio plaću u cijelosti, ili je primio minimalnu plaću i plau na ruke. Mislim takve stvari možemo dovesti do apsurda. A pogotovo što ovdje sada imamo i određena izuzeća i onda tu govorimo o toj obiteljskoj, susjedskoj pomoći, koja se može tumačiti na različite načine, onda imate ovako komičnih rasprava koje smo danas čuli u raspravi o ovome zakonu. Dakle, osobno mislim da je moguće nadzor nad sivom zonom u gospodarskim djelatnostima vršiti i po postojećim zakonima sa većim nadzorom, sa kompetencijom inspektora kojih bi vjerojatno moralo biti više, koji bi morali biti bolje plaćeni da bi imali eto i motivaciju da svoj posao obavljaju na najbolji mogući način. Razmislite do drugog čitanja da li je potrebno baš na ovakav način kao što ste zamislili koncipirati određene odredbe ovoga zakona ili je zaista možda bi trebala intervencija u neki od postojećih zakona. Prvenstveno ovdje mislim na Zakon o Državnom inspektoratu gdje su se često inspektori žalili da nemaju dovoljna ovlaštenja. Sa ovom posljednjom izmjenom mislim da su im dana široka ovlaštenja. Tu je onda i Prekršajni i Kazneni zakon ako je potrebno neke rigoroznije mjere poduzimati prema takvima koji obavljaju takvu neregistriranu gospodarsku djelatnost.
Zahvaljujem. Imamo 2 replike. Prvo, uvažena zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolegice Zgrebec vi ste se isto u svojoj raspravi propitivali i zapitivali je li ovaj zakon nama uopće potreban, pa ste se referirali na diskusiju kolege Stazića koji je nama vrlo teatralno čitao odredbe Zakona o obrtu i ne znam kojeg još zakona gdje postoji zapriječenost sankcija, ali treba zakon dobro pročitati. Pa onda zakon u članku 2. kaže: "Odredbe ovog zakona ne primjenjuju se na obavljanje neregistrirane djelatnosti sankcionirane posebnim zakonima." Dakle, tamo gdje su te neregistrirane djelatnosti sankcionirane posebnim zakonom na to se ovaj zakon neće odnositi, ali zakon se odnosi na jedno cijelo nepokriveno područje rada na crno koje nije dosada sankcionirano da bi omogućilo postupanje inspektoratima. I za razliku od vas, jer sam kroz vašu raspravu vidjela da ste zakon pročitali, mnogi vaši kolege su diskutirali jutros vrlo žučno, spominjali nešto, a da zakon uopće nisu pročitali pa su tako bile primjedbe i o radu za vlastite potrebe i o srodničkim odnosima i prigovori da nema izvanbračnog druga u srodničkom krugu, a on tu ovdje piše, i da nije krvno srodstvo pobrojano kako bi trebalo biti po Zakonu o nasljeđivanju. A to sve lijepo stoji u članku 10. pa onda kada se raspravlja prije svega treba pročitati zakon.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Vi kažete u Zakonu o obrtu piše da se to odnosi osim na neregistrirane djelatnosti. Međutim, ovdje se nabraja kad je to neregistrirana djelatnost, ali tko to treba kontrolirati? Zato ja kažem, možda je potrebna još jedna intervencija u Zakon o Državnom inspektoratu pa onda i možda ne treba ovaj zakon. Jer neću ja kao građanin kontrolirati da li je netko imao registriranu djelatnost ili ne, zato postoje državne institucije, inspekcije koje to trebaju kontrolirati da li netko ima registriranu djelatnost koju obavlja. On ne može ni dobiti registraciju ako nema sve dozvole upravo da može obavljati takvu djelatnost. A ovo što vi kažete da li je netko pročitao zakon ili nije o tom potom. Svatko je odgovoran za svoj dio posla koji radi na ovakav ili onakav način.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegica Zgrebec ovaj zakon je sigurno dobrodošao i mislim da svi oni koji kažu da on nije dobrodošao su zlonamjerni. Posebno je dobrodošao jer cilj mu je suzbiti nelegalnu konkurenciju u odnosu na registrirane djelatnosti. Ovakav zakon je tražila i Hrvatska obrtnička komora već nekoliko godina. Znači, nije taj zakon pao s neba pa da nitko o njemu ništa ne zna. A što se tiče područja sive ekonomije kojim se normalno i koji, i taj zakon jednim dijelom pokušava suzbiti tu sivu ekonomiju. Normalno da on tu neće ništa puno moći učiniti kao što ni postojeći zakoni ne mogu ništa učiniti, kao što ni postojeće inspekcijske službe ne mogu puno učiniti da spriječe na neki način potplaćivanje radnika, a to je upravo onaj dio gdje se prijavljuju radnici na minimalnu plaću, a u principu eto plaća im se nešto više. I znamo svi da se vara i država i da se vara radnik time itd. Ja sam sa vašim pokojnim predsjednikom, tadašnjim premijerom, o toj temi osobno razgovarao nekoliko puta i upravo tražio tada dajte jel' imate kakav mehanizam, instrument, zakon, ne znam što učiniti kako jednostavno tome stati na kraj. Nažalost, ne radnik kao što i sami znate to neće prijaviti i znate iz kojeg razloga to neće prijaviti, inspektor kad dođe u poduzeće sigurno mu to neće reći poslodavac, radnik mu isto neće reći. I to je jedna zona koju ja isto vjerujte mi kad pronađe neko rješenje neka zaštiti svoj patent. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Dragica Zgrebec.
Kolega Kunst ja nisam rekla da je zakon dobrodošao ili nije dobrodošao. Ja sam samo rekla da zakon ima neka upitna rješenja i da je upravo stoga dobro da ga ne donosimo po hitnom postupku. A kad govorite o nelojalnoj konkurenciji, znate što je najveća nelojalna konkurencija? Kad vam ne plaćaju račune. Tvrtke koje ne plaćaju račune, koje ne isplaćuju plaću, koje ne plaćaju poreze i doprinose, koje imaju pogodnosti da neke mogu odgoditi obročno otplaćivati poreze i doprinose, a druge ne mogu. To vam je najveća nelojalna konkurencija. Kad netko mora uzeti kredit da bi platio svoje obveze, poreze i doprinose upravo zato što mu netko drugi njegov vjerovnik nije platio, dužnik nije platio. Dakle, široka je tema kad govorimo o lojalnoj ili nelojalnoj konkurenciji. Međutim, istrijebiti sivu ekonomiju kao i korupciju nećete nikada do kraja. I mnoge zemlje se bore i sa sivom ekonomijom i sa korupcijom i ja mislim da je dobro da smo otvorili ovu temu, da o njoj raspravljamo. O tome je li potreban upravo ovakav poseban zakon, je li možda moguće intervenirati u neke postojeće zakone da bi se riješio barem dio ili veći dio ovoga problema o tome je potrebno voditi raspravu i mi je danas ovdje vodimo. I ja ne želim reći da je to a priori loše ili dobro. Mislim da je moguće to i na drugi način riješiti. I samim time što je Vlada pristala da ide u 2 čitanja i oni su skloni tome da evo mi ovdje raspravljamo i da kroz ovu raspravu se iskristaliziraju neka rješenja koja možda će biti drugačija nego što je to sad u ovom prijedlogu.
Zahvaljujem. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. Na redu je uvaženi zastupnik Goran Heffer, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, naime evo, već se dosta vremena potrošilo na raspravu o ovom Prijedlogu zakona i puno toga je rečeno, naravno neću moći izbjeći da neke stvari sam ponovim budući da je jasna s jedne strane intencija Zakona koja je sasvim sigurno pozitivna, opravdana, ali jasno je da sam model i oblici rješavanja problema sive ekonomije su vrlo upitni. Naime, siva ekonomija nije problem samo u Republici Hrvatskoj, to znamo da je problem i razvijenih država Europske unije, čak bih rekao tamo gdje je razvijenije gospodarstvo, razvijeniji je i oblik sive ekonomije pa i sama borba protiv sive ekonomije. NO, kada se govori o Republici Hrvatskoj činjenica je da kod nas je kriza koju je prije svega Vlada ali i svi ovi koji su prethodno bili u Vladi su to jako kasno i prihvatili a da ne kažem da su određene aktivnosti vrlo kasno pokrenuli pa do toga da je Hrvatska po nekim mjerilima jedina država u ovom području koja još i dalje je u krizi. Kada govorimo o sivoj ekonomiji i kada govorimo o zakonu koji treba te stvari riješiti onda zasigurno se može reći da ovaj Zakon to neće riješiti, on će u nekim svojim detaljima možda pojedine sfere ublažiti ali u nekim svojim detaljima će u svakom slučaju možda čak pogoršati određene gospodarske grane odnosno određena kretanja u gospodarstvu. Ja ponavljam mogu vjerovati da ovaj Zakon ima jedan opravdan cilj ali ponavljam on definitivno u nekim svojim modelima puca u prazno. U nekim svojim odrednicama o čemu smo govorili na prethodnim odborima, ja vjerujem na svim odborima ali na Odboru za razvoj i obnovu na kojem sam sam sudjelovao smo istaknuli da je Zakon vrlo nedorečen, da on u svakom slučaju neće spriječiti one prave igrače koji ostvaruju zaista prave profite i prave efekte rada na crno, da i dalje rade na takav jedan nezakonit način. S druge strane ovaj Prijedlog zakona je vrlo negativno usmjeren ka da tako kažem, vrlo bezazlenim slučajevima rada ili bolje rečeno pomoći koja se odvija na razini ovih običnih građana, onih svakodnevnih događanja koja se tu mogu pojaviti. O tome više puta govorim, to je teško izbjeći da se to ne ponovi. Činjenica je da gotovo sve javne reakcije ako pogledamo, po Internetu u medijima, u tiskovinama, da su gotovo sve javne reakcije na ovaj Zakon prije svega negativne dakle ističu određene detalje, članke, stavke ovog Zakona koji su zaista problematični. Ljudi su najblaže rečeno začuđeni definiranjem nekih od stvari koje se odnose na obavljanje određenih poslova, prije svega članak 10. koji definira obiteljsku i susjedsku pomoć, da ne ponavljamo one konkretne podatke. Više puta je u raspravi pa i u izlaganju državne tajnice pa i danas ovdje u obrazlaganju ovog Zakona ukazano na to da se primjerice prijateljska pomoć ne obuhvaća ovim zakonom nego se obuhvaća samo gospodarska djelatnost koja da tako kažemo nije prijavljena kao djelatnost. Odnosno istaknuto je da je prijateljska pomoć nešto što je uobičajeno, što može egzistirati itd. NO, s druge strane ako idete u krajnje detalje u definiranju što je to obitelj, kao što rekoste na Odboru bio je prvo prijedlog da se govori o rodbini, pa da je na inzistiranje Ministarstva obitelji to preinačeno i svelo se na obitelj pa je onda tamo označeno tko je sve obitelj. Dakle, kada idete u takvo detaljiziranje, pa onda detaljiziranje 500 metara itd., što je izazvalo čitav niz reakcija, onda je čudno da niste tu kategoriju prijateljske pomoći na određeni način definirali, dakle ona nije Zakonom nigdje spomenuta i mene čudi kada čujem objašnjenje da je to nešto sasvim normalno to je sasvim dopušteno itd. Nigdje se prijatelj ne spominje u ovom zakonu što znači da to ne može postojati, niti kao iznimka, govorimo o iznimkama, iznimke su stavljene za obitelj, iznimke su stavljene za susjede. Ovdje smo čuli sada, ono što me je iznenadilo, ovdje smo čuli na samom početku kada se govorilo u ime Kluba, odnosno pojedinih klubova, vrlo neugodne karakterizacije tih izlaganja, pa je rečeno primjerice za jednoga predstavnika kluba da on ima komedijaško izlaganje. Čujte ovaj Zakon definitivno u nekim svojim detaljima djeluje komedijaški, prije svega u ovim člancima o kojima sam govorio. Zatim je rečeno da se ovaj Zakon karikira i banalizira u nekim izlaganjima predstavnika klubova, oprostiti ali ovaj Zakon zaista karikaturno i banalno govori o nekim stvarima i ja bih rekao da u nekim svojim člancima ovaj Zakon banalizira i samu borbu protiv sive ekonomije odnosno rada na crno. Reče mi danas jedan građanin s kojim sam razgovarao iz moje Slavonije, kaže čujte govorimo o radu na crno, govorimo o sivoj ekonomiji pa kada bismo ostali u okviru tih monokromatskih boja ispada da su samo poslodavci bijeli. A što ako se radnicima na crno, kako se to kaže, zacrnilo pred očima zbog neisplaćenih plaća od strane tih poslodavaca, pa su onda otišli u sivu ekonomiju da prežive, tko će zaštititi te ljude koji ne primaju plaće a rade svoj posao. Ili su potplaćeni, ili sa određenim zakašnjenjem se to čini itd. Dakle, taj segment naravno ovdje se ne spominje ali spominju se sve neke druge stvari. I onda nije čudno kad pogledate recimo ove javne reakcije. Pa recimo evo poslovni savjetnik kaže, za sve koje izvode radove u stanu a žive dalje od 500 m će se napraviti iznimka kada imamo pokretnog vodoinstalatera. Dakle, vidite do čega dovedu takve situacije kada se u zakonu neke stvari zaista banaliziraju. Ili ministar Popijač u svom objašnjenju kaže da smo svi loše zaključili što je Vlada predložila ovim zakonom, pa kaže naravno da ovih 500 m je uvjetna dakle kategorija i kaže nikakav hobi vinograd ili tisuću ili dvije čokota nije ekonomska kategorija i s njim se ovaj zakon ne bavi. Ali recimo ak netko ima vinograd 10 hektara tu nema pomoći prijateljske, susjedske itd. dakle opet jedna numerička kategorija. Dakle, tisuću ili dvije tisuće čokota nije rad na crno, iznad toga jeste. Što hoću reći? Hoću reći da se očito lutalo i još uvijek se luta u nekim konstatacijama. Ali ono što je mene najviše iznenadilo, evo jedan članak koji kaže država ozakonila rad na crno. Popisivači rade bez ikakvog potpisanog ugovora. 15 tisuća popisivača koji su angažirani na popisu stanovništva 2011. nema nikakav potpisan ugovor o djelu niti bilo kakav ugovor o radu, dakle neće ga niti imati, ne znaju ni kako će primiti naknadu za to što će raditi. Pravni stručnjaci upozoravaju da bi negdje to moralo biti evidentirano što rade, kako rade, kako će biti isplaćeno i da bi trebala biti plaćena i davanja državi od nekih 50 do 60% iznosa.
Hvala lijepa.
Prema tome, i država ponekad luta i očito da je i ovim zakonom zalutala. Hvala lijepa.
Imamo jednu repliku uvažena zastupnica TAnja Vrbat. Izvolite.
Kolega Heffer evo vi ste kao i druge kolege dali ovih osebujnih primjera raznih djelatnosti koje mogu biti kategorizirane kao rad na crno po ovom zakonu. Pa ja se pitam što je sa recimo stotinama učitelja i profesora koji daju instrukcije učenicima, ne svojim učenicima jer to je zabranjeno zakonom, ali drugim učenicima u svojim domovima. A zna se da je sat dopunskog recimo sat jezika 10 eura. Jel to isto siva ekonomija ili ti potplaćeni učitelji ne smiju davati ni instrukcije? Osim toga, ja se pitam tko će to provjeravati? Pa naša je inspekcija za bespravnu gradnju, pa to se godinama ne rješava. Prema tome, ovaj zakon će ostati mrtvo slovo na papiru to je čista predizborna nekakva finta kao borimo se protiv rada na crno. I tako inspekcije to je katastrofa u ovoj državi i kada stvarno nešto negdje treba reagirati inspekcija. Možeš se ti žaliti, čekat ćeš godinama i ništa od toga, pa prema tome tako i to.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena kolegice Vrbat vi ste spomenuli tek jedan primjer gdje je nejasno što je rad na crno odnosno da li će se to moći sankcionirati. Ja bih rekao s obzirom na visinu plaća koje imaju profesori i nastavnici, ako im se još i tom im se ukine mogućnost ili im se zaprijeti onda će biti još veći problem. Upravo u tijeku su pripreme za državnu maturu i ja znam da je pojačana potreba za instrukcijama. Čujte to je samo jedan detalj. Moji Slavonci govore da je okopavanje repe evo tu ima poljoprivrednika znaju da se repa mora okopavati, da je svinjokolja da je to dio poslova koji se moraju obaviti. Neki jesu tradicija, neki nisu. Dakle čitav je niz takvih stvari koje ovim zakonom naprosto nisu jasni u koju kategoriju spadaju. Stoga je ovaj zakon jako, jako nedorečen. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo dalje sa pojedinačnom raspravom na redu je uvaženi zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Državna tajnice, kolegice i kolege zastupnici. Ova tema je previše ozbiljna da bi karikirali i banalizirali jer siva ekonomija je jedno zlo koje nismo i nikada ga nećemo do kraj iskorijeniti ali koje pokazuje da je ipak previsoko i zato ga treba suzbiti. Vjerujem da su predlagači imali dobru namjeru upravo kako smanjiti tu sivu ekonomiju tim više što se prema podacima evo i Svjetske banke ona kreće u Hrvatskoj negdje oko 35%. Neki se ekonomisti i neke institucije slažu manje ili više oko tog postotka, no u svakom slučaju on je veći ako je GDP manji i obrnuto ako je presija porezna i ina presija veća onda je i postotak sive ekonomije veći. Dakako da su razlozi svakako u prvom redu u visokim porezima i doprinosima, dakako i onim drugim davanjima i to onda rezultirala bijegom u sferu sive ekonomije. Jedan drugi razlog je nemogućnost realizacije i otvaranja registriranih djelatnosti iz razno raznih razloga od birokratskih pa do onog sporovoznog HITROA od kojeg smo puno očekivali. Dakako jedan od razloga je i pad i niska razina poduzetničke klime pa sve do neadekvatnog nadzora koji se sigurno neće popraviti donošenjem ovog i ovakvih zakona jer za kvalitetan i učinkovit nadzor mi ipak nad provedbom recimo ja bih rekao rigoroznih zakona trebaju kvalitetni, sposobni i na korupciju otporni nadzor. Evo ja sam ovdje imao prilike pročitati u samom dijelu ovog obrazloženja kako bismo išli sa prijedlogom za donošenje Zakona o zabrani sprečavanja obavljanja neregistriranih djelatnosti. To je samo jedan segment sive ekonomije. Mi imamo i ilegalnu i neprijavljenu i neformalnu i neke su daleko teže i opasnije nego ove neregistrirane djelatnosti. Osobno s tim sam se problemom sreo još prije 40 i nešto godina i 25 godina sam radio i sa legalnim i ilegalnima u samom nadzoru. Znam ozbiljnost problema, znam težinu problema i situaciju koja ona nosi. Iz tog kuta dobro je što smo ušli u drugo čitanje. Bilo bi možda bolje da smo sve ovo na neki način objedinili i sve skupa obuhvatili sve ove sfere sive ekonomije, a mislim osobno bih bio najsretniji da smo se odlučili za smjernice jer smjernice bi bile sasvim dovoljne da nas usmjere da kroz svaki ostali segment zakonske regulative jednostavno poduzmemo one mjere koje su moguće kako bi se ovo smanjilo. Ja ću sad pokušati vam reći samo jedan primjer. Evo kod ovih neregistriranih djelatnosti mi smo donijeli jednu odredbu ili predložena je točnije jedna odredba, da će se sankcionirati oglašivači. Dakle sad gledajte, kada netko oglasi oštrim noževe ili popravljam kišobrane što je građanima recimo potrebno tada će oglašivač ako to oglasi bit sankcioniran, a ako netko od makroa oglasi seksualne usluge on neće biti sankcioniran odnosno oglašivač neće biti sankcioniran jer to nije nigdje propisano i to bi moglo ugroziti možda i prihodnu stranu nekakvih novinarskih magova ili mogula kako god hoćete. Zato kada je u pitanju siva ekonomija čini mi se da bi tu trebalo po meni napraviti jedno šire odnosno za obuhvatit jedno šire područje i obuhvatit sve ono što se može tretirati kao, ajde ja ću reći zlo. U materijalu sam pronašao gdje ste kao predlagač rekli, ja ću citirat: siva ekonomija je naprosto strategija za povećanje neto osobnog dohotka na teret zajednice kao cjeline. To je stav predlagača. Ispravno bi ipak bilo ovako: u ovoj državi siva ekonomija od prostitucije pa do neregistriranog obavljanja djelatnosti je strategija pukog preživljavanja koja zasad još nije na teretu zajednice na cjeline. Ona bi mogla biti, ali još nije. Pa kad govorimo i o ilegalnom i o neprijavljenom i o neformalnom, red je i kod ovog ilegalnog da se upitamo kako u skrivenoj zoni sive ekonomije recimo teško žive primjera radi prostitutke, imaju li što danas za jesti, koliko kora ima njihov kruh i ne mislimo li valjda da su to sretne Hrvatice sa svojom ilegalnom ili neregistriranom djelatnošću bez mirovinskog, bez zdravstvenog, bez sindikata, izložene volji makroa i željama konzumenata. I da stvar bude gora, sve ih je više jer im sve manje pružamo šansu da to ne budu. Gotovo identično je i sa obavljanjem recimo neregistriranih djelatnosti. Mi doista mislimo da ovi koji imaju, odnosno koji su u zoni neregistriranih djelatnosti, zar doista mislimo da oni uživaju u tome što su neregistrirani, što su u zoni sumraka, što su ostavljeni na milost i nemilost svima pa i onima koji jedva čekaju da ovaj zakon bude donesen pa da se zdušno bace u ove nove represijske izazove. U samom obrazloženju ovog zakona piše kako nisu potrebna dodatna sredstva za donošenje i implementiranje ovog zakona. Osobno smatram, duboko sam uvjeren, za kvaliteta i učinkovit nadzor nad provedbom ovog ili ovakvog rigoroznog zakona trebaju kvalitetni, sposobni, na korupciju otporni nadzornici. I mi moramo osigurat sredstva jer bez toga, odnosno kada ćemo samo doživiti da će se generirat korupcija i kriminal. Što se tiče nekih pojmova od prijateljskih, obiteljskih, susjedskih pomoći do onih 500 metara itd., bilo bi dobro da se u to ne upuštamo. Bilo bi dobro da ne diramo ni u obitelj, ni u prijateljstvo, ni u dobrosusjedske odnose. To predlažem i što se tiče kriterija za sankcioniranje neregistriranih djelatnosti. Mislim da … [[Ne razumije se.]] treba biti isporuka proizvoda i usluga uz koji stoji plaćanje i ostvarivanje dohotka. I ni pod koju cijenu ne bismo smjeli sankcionirati oglašivače i korisnike jer to je jedini izvor informacija nadzornim tijelima. Prema tome, po meni ovaj zakon nije dobar ni za društvo jer ubijamo na neki način i prijateljstvo i obitelj i susjedske ili prijateljske odnose. Nije dobar za državu jer će se ne povećati prihod u proračun nego će se smanjiti, nećemo imati nikakvih dokaza. I treće, nije dobar za inspektorat jer smo mu izbili sve one mogućnosti koje mu daje informacija temeljem koje može na neki način sankcionirati i donijeti rješenje. Evo hvala lijepo.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Goran Heffer. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Ronko, sami ste spomenuli svoje dugogodišnje iskustvo u području prije svega poreza i porezne struke. Pa ja bih samo evo vratio se na ovo što sam maloprije pročitao. Dakle, niz popisivača između ostalog i najavom donošenja ovoga zakona se javlja i postavlja pitanje što je s tim njihovim obavljanjem posla, evo već dva tjedna traje popis stanovništva, budući da zaista nikakav niti ugovor niti bilo što nisu potpisali i naprosto ne znaju na koji način će im to biti plaćeno, rečeno im je da će biti plaćeno što se kaže na ruke, u gotovini, kako će biti i da li će biti obračunati nekakvi putni troškovi i tome slično. Pa između ostaloga interesantna je recimo ova stvar koja kaže da oni nisu zaposleni, ali jesu jer svi koji su na Zavodu za zapošljavanje će biti odjavljeni za vrijeme trajanja popisa. Dakle oni jesu zaposleni, smanjit će što kaže kolega stopu nezaposlenosti, na brzinu će Hrvatska imati oko 15000 manje nezaposlenih, a kažem nikakvi ugovori, nikakav dokument nisu potpisali. Po vašem evo stručnom mišljenju pretpostavljam da imate da li je to porezni problem ili nije, na koji način se ovo može smatrati eventualno radom na crno, ili sivom ekonomijom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Zdravko Ronko. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolega Hefferu, ovo je ako smijem tako primijetiti sitan problem, problem je sveobuhvatan, problem obuhvaća daleko, daleko više a ne sad ovo popisivanje ili friziranje kako se pokušava to u javnosti reći. Dakle mi moramo ići na sveobuhvatnost problema, sveobuhvatnost probleme sive ekonomije, i svega onoga što sobom ona nosi.
Zahvaljujem. I idemo dalje s pojedinačnom raspravom. Na redu je uvažena zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana državna tajnice. Evo ja ću podržati Zakon o zabrani sprječavanja obavljanja neregistrirane djelatnosti, ali i upućivanje istog u drugo čitanje. Nadzori kaznene mjere za obavljanje određenih djelatnosti, koje nisu registrirani, imamo propisane u postojećim materijalnim propisima, međutim obavljanje velikog broja djelatnosti nije regulirano posebnim materijalnim propisom, mnoga druga zanimanja dakle nisu regulirana posebnim materijalnim propisom, tako da inspekcijske službe kod neregistriranog obavljanja takvih djelatnosti nemaju zakonske mogućnosti inspekcijskog nadzora. Evo kod ovakve pravne praznine, donošenje ovakvog zakona koji bi se primjenjivao supsidijarno u svim slučajevima gdje zabrana i sprječavanje neregistriranih djelatnosti nije regulirano posebnim materijalnim propisom, ja držim da je zaista nužnost. Evo ovim zakonom znači umanjit će se nelojalna utakmica stvorena između onih gospodarskih subjekata koji su registrirali svoju djelatnost i koji plaćaju porez i onih koji nisu registrirani, koji ne plaćaju porez i time ne sudjeluju u punjenju državnog proračuna, a često puta iz tog proračuna primaju određene vidove pomoći. Evo zbog nemogućnosti da se sve gospodarske djelatnosti reguliraju posebnim materijalnim propisima, mnogi pravni sustavi u Europskoj uniji su donijeli ovakve ili slične zakone, tako da evo ovaj u Hrvatskoj nije hrvatska izmišljotina. Osvrnula bih se na odredbu članka 11., znači stavak 1. ovog zakonskog prijedloga, i reći da je intencija radne skupine za izradu nacrta zakona bilo propisati iznimke kada se određena djelatnost ne smatra neregistriranom djelatnošću. Između ostalog bilo je predložena iznimka u obliku susjedske pomoći o kojoj ovdje, evo čuli smo danas svašta, kao stvar tradicije, ali s kumulativnim ograničenjima, koja su trebala biti jedini uvjet definiran stavkom 1. Znači da nema sklopljenog ugovora, da se rad obavlja bez plaćanja ili druge materijalne koristi, da se rad ne obavlja redovito, da rad ne obavlja pravna ili fizička osoba registrirana za tu djelatnost, i da se rad ne obavlja kao odgovor na objavljeni oglas. Držeći da navedeni kumulativni uvjeti nisu dovoljni uveden je i ovaj dodatni uvjet od 500 metara, ja osobno držim da to treba drukčije formulirati, evo zato podržavam i ovo upućivanje u drugo čitanje. A svoju raspravu ću evo završiti sa naslovom jednog zadarskog portala, naslovom na jednom zadarskom portalu danas, da turisti znači sve više dolaze, duže ostaju, a troše manje. Činjenica je da zbog mnogih Vladinih mjera, da se značajno povećao broj dolazaka gostiju u Hrvatsku, da je povećan broj noćenja, ali isto tako je činjenica da prihodi od turizma ne rastu tom dinamikom. Držim da jedan dio sivog tržišta i to ne baš mali, o čemu je u ime kluba govorio gospodin Šuker, čini i neregistrirana djelatnost u turizmu, dakle u uslužnim djelatnostima npr. iznajmljivači itd., znači inspektor dolazi samo onima koji imaju registriranu djelatnost. A evo priprema sezone je u tijeku, tako da neka ovaj prijedlog bude doprinos ozbiljnoj pripremi, i zaštiti onih koji su registrirani, ali i poruka onima koji nisu registrirani. I evo zbog toga ću i podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Na redu je uvažena zastupnica Romana Jerković. Izvolite. Ne. Dobro. Onda je na redu uvažena zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče, državna tajniče. Pa evo ako gledamo ova dva cilja, kad govorimo o onemogućavanju neregistriranih djelatnosti, odnosno oslobađanje od nelojalne konkurencije, naravno da se pitamo tko ne bi to prihvatio. Međutim čuli smo danas puno nejasnoća, puno nepreciznosti, počevši članak 5., 10., 11., 14., i bez uvrede ja bih ponovila ima puno tragikomike. I nije kolegice i kolege ovo banaliziranje niti teme, niti zakona. Isto tako vidimo da je predlagatelj traži odgovornost šire, traži krivce šire, pa onda među sudionike tu spadaju i pružatelji i naručitelji usluga, a isto tako i oglašivači. Svjesna sam kao i svi mi ovdje da je siva ekonomija veliki problem, svakodnevica nam je i novac na ruke, i bez računa, ali udio sive ekonomije se procjenjuje zapravo na preko 30, do 35% BDP-a, međutim tu je itekako bitan udio zbog inih stvari, a isto tako i zbog strukturnih fondova. Svjesni smo isto da je to najveći boljitak hrvatskog gospodarstva, a u krizi dolazi do sve više razbuktavanja, naravno da povećavanjem gospodarstva, odnosno povećavanjem standarda bi mogli donekle spriječiti ovu sivu ekonomiju. Međutim isto tako je činjenica da je dio građana bez nje uopće ne bi mogao funkcionirati. U isto vrijeme neregistrirani rad smanjuje mogućnost zapošljavanja, prema tome vrtimo se ukrug. Zato treba obratiti, odnosno fokusirati se na uzrok sive ekonomije, a ne posljedice što u biti ovaj zakon i govori. Danas smo spominjali vrlo često i obrtnike, evo tijekom 2010. godine nastavljeni su negativni trendovi u obrtništvu, pa je prošle godine više obrta zatvoreno, nego šta je otvoreno, a smanjio se isto tako broj zaposlenih u obrtništvu, pa trenutno, evo i malo brojki, trenutačno je aktivno oko 90 tisuća 615 obrta, a ukupno 210 tisuća, odnosno 211 tisuća zaposlenika. Obrtnike isto tako naravno pogađa neregistrirano obavljanje djelatnosti, odnosno visoka zastupljenost sive ekonomije. I naravno da nije pošteno prema obrtnicima koji plaćaju sve svoje obaveze i poreze imati primjere nekakvog nezaposlenog obrtnika koji dobiva novac i s Burze rada, moguće da je korisnik i socijalne pomoći, a naravno dobiva još druge dodatke i radi na crno. Prema tome naravno da se u tom smislu treba boriti protiv sive ekonomije, međutim ovim zakonom, ovim prijedlozima držim da se ne može boriti. Poreznim preraspodjelama može se rasteretiti rad, odnosno rasteretili bi mnoge i na taj način bi ove iz sive zone, odnosno sive ekonomije bi se uveli u cijeli sustav jer znamo koliko je siva ekonomija da ona iznosi otprilike i 16% ukupnog gospodarstva. Jutros smo čuli da je najveći postotak od ovoga, naravno nalazi se u turizmu u ugostiteljstvu i turizmu. Međutim, pitam se i ja kao i mnogi da li se poštivaju dosadašnji zakoni koji su već doneseni. Gdje su inspekcije, gdje su inspektori? Da li rade inspekcije? Međutim, na ovaj način samo represivnim mjerama ne možemo riješiti. Ne bi li bilo bolje dati mogućnost svakome, netko je rekao daj mogućnost svakome da kupi bicikl, a onda kad zaradi Mercedes onda mu daj mu porez. Nacrt zakona nije definirao niti hoće li se neregistrirani rad oporezovati u postotku ili će čistačice, frizerke, majstori itd., plaćati paušalni iznos državi. Evo našla sam podatak za Slovence, kada rad do 60 sati mjesečno maksimalnog prihoda 6 tisuća eura stavlja se porez po stopi od 29 - 5%, što znači da je 8,5% manji nego porez stalnog zaposlenika. Znači, imamo raznorazne primjere. Sad bih još navela par primjera kako i sustavi podržavaju sivu ekonomiju. Na primjer maloprije je netko spomenuo profesore bez stalnog zaposlenja. To je tipično za rad na crno, naravno tipičan primjer sive ekonomije na koju kod nas prema podacima Svjetske banke ode oko 163 milijuna eura, odnosno 120 milijardi kuna. I sad kad pogledate barem četvrtina tog iznosa ako bi ušla u legalne troškove onda bi se moglo otvoriti oko 100 tisuća radnih mjesta u industriji ako se gleda da jedno mjesto treba 40 tisuća eura. Međutim, kad bi se to tako, kad bi bili u sustavu naravno da bi se taj sat koji je danas vrlo tražen, sat lekcije bi se sigurno morao povećati. Prema tome na ovaj način kažu bolje im je povremeno upadati u pola radnih vremena po školama i raditi sa strane jer se od instrukcija nažalost na taj način se snalaze u današnje doba. I zašto? Upravo zbog toga ponovno što se bježi od visokih poreznih opterećenja i upravo u tome je problem. Ili drugi primjer, žena koja je radila 15 godina u tvrtci koja je zbog privatizacije i pretvorbe propala, a ona je ostala na Burzi rada. Nakon toga je zaposlena privatno, iskorištava je, opet je nitko nije tu zaštitio. Na minimalcu je bila. U isto vrijeme joj sin startao, zapravo išao je studirati, trebalo je plaćati stanarinu u drugom gradu. Prema tome ta žena je došla doma i šiva. Nitko ju nije zaštitio. Prema tome ona se snalazi, to joj je jedini način da bi mogla održati sebe. Nikome nije dužna. Jer je izgubila,njena tvrtka je izgubila pretvorbom i privatizacijom je propala, a ostala je bez posla. Ona se snašla na ovaj način. Prema tome ponavljam ponovno, dajmo ljudima mogućnost da zarade prvu biciklu, a oporezujmo ih poslije kad zarade Mercedes. To se zapravo odnosi na ove obrtnike o kojima smo danas vrlo često čuli. Prema tome, kako biti ako pogledamo sam naslov ovoga zakona, pitamo se kako biti protiv Zakona o zabrani i sprečavanju obavljanja neregistrirane djelatnosti. Ali, ovo je samo naslov, jedna košulja bez, prazna je i neozbiljna. Prema tome mislim da se treba fokusirati na uzrok, a ne na posljedice. Jer je u biti destimulacija je opterećenje rada, visoka cijena rada, i to je fokus problema. Spominjali smo obrtnike – obrtnici ne mogu izdržati i moraju zatvarati i ići u sivu ekonomiju. Obrtnik je odgovoran sa cijelom svojom cjelokupnom imovinom. A kad pogledate trgovačka društva samo sa onim početnim kapitalom za osnivanje. Ovaj zakon sreća da ide u daljnja čitanja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je uvaženi zastupnik Ivo Jelušić. Nema ga, gubi pravo na raspravu. A onda isto tako i Davorko Vidović. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Pa je onda na redu uvaženi zastupnik Boro Grubišić, izvolite.
Hvala lijepo. Crno-bijeli svijet, siva zona, danas je tema ovoga zakonskog prijedloga koji je blago rečeno neprovediv ili je provediv u vrlo maloj mjeri. Naime, siva zona kako sam već rekao jedanput u raspravi sa ovdje nazočnim gospodinom Šukerom, siva zona gospodarstva je u neku ruku i izlaz ili spas za mnoge u situaciji kada je kako je opet rečeno ovdje na recimo na teret ili na leđa, pardon, obrtništva se svalio teret silnih obveza i nameta, a onda i treniranja inspekcijske strogoće i to sitnih elemenata kojim često inspekcije treniraju strogoću. Dopušta se, točno je da se dopušta krasti. Danas sam govorio o milijun tona kamena koji je nestao. I to je utvrđeno inspekcijom rudnom ili rudarskom inspekcijom. Nadalje, nestalo je 27 tisuća tona žita ili kako hoćete pšenice iz Đakovštine. Ni do dan danas se ne zna kamo je nestalo. Točno da se turski brod zabio u neki otok sa žitom prije nekih godinu dana uslijed nekakvog nevremena tu negdje kod Drvenika ili tako negdje. Na njemu je bila pšenica nepoznatog porijekla. Ali ako se pozove kumove, prijatelje na vršidbu, svinjokolju, košnju berbu vinograda onda to predstavlja sivu zonu, prekršaj koji je kažnjiv u novčanim iznosima. Kada sam govorio ministru onda sam rekao da sva sreća da postoji u ovakvoj situaciji skupe države i novca koji se odlijeva iz državne blagajne u privatne džepove i na stranačke račune putem klasičnog pranja novca vrlo često, Hrvatska je najveća veš mašina novca u Europi a možda i u svijetu, onda je dobro da postoji siva zona da se ne novac ne slijeva tamo otkuda bi ovim putovima kojima sam govorio otišao privatnim osobama u džepove ili pak na stranačke račune. Točka 12. ili pardon članak 12. ovog Zakona govori da obavljanje nužnog rada za sprječavanje nesreća ne predstavlja prekršaj pa se pitam kada postoji prirodna ili druga nesreća, evo sijeno suho, kiša se sprema, morate to sami pokupiti ili zovnuti nekoga iz sela ili drugog sela da pomogne pokupiti to sijeno. Ne smijete po ovom zakonu ako je dalje od 500 metara. Nadalje, govori se i o srodničkom odnosu, dakle, srodnicima koji mogu pomoći, pri tome evo otac moje snahe nije meni srodnik ali bi mi mogao pomoći, nije moj kum srodnik ali mi je kum, ni on mi ne smije pomoći, ili kao što je jedna starija gospođa rekla da je osigurač pregoreni osigurač i zamjena mora doći 400 kuna s PDV-om jer ne može nitko drugi, Elektra neće, privatnik traži 400 kuna a nema nikoga bliže od 500 metara kojega poznaje stručnoga da se ne bi izložio opasnosti da pogine ne daj Bože na zamjeni osigurača, da to promijeni. To je zaista ovako su drastični primjeri, reklo bi se i smiješni i čudni da se jedan ozbiljan Zakonski prijedlog koji bi trebao biti ozbiljni da se bavi ovakvim stvarima. Da ovo postane nešto što će spasiti državu od da kažem, ajmo ići do dužničkog ropstva ili do izbavljenja od kriminala i korupcije a na drugoj strani 10-tine i 100 milijuna kuna odlaze od Sklad gradnje, da ne govorim o farbanju tunela i svim ostalim malverzacijama koje se vrše i za koje svakodnevno mediji objavljuju što se događa, to se ne može ni pobrojiti, niti ovom prilikom imam vremena i želje da to pobrajam. Što se postiže ovim zakonskim prijedlogom? Je li uopće se razmišljalo o tome može li ili hoće li ovaj Zakonski prijedlog pomalo uništiti naše običajno pravo, ono je nepisano. Što je to molba u našem rječniku i našem, toga više biti neće ili će biti kažnjivo. Berba vinograda, jedan mi je prijatelj rekao hvala Bogu da sam te se riješio ne moram ti više ići u berbu jer stanujem 550 metara od tebe i Zakon mi je odredio da ti ne idem pomoći u berbu, i tako me svake godine gnjaviš da ti dođem u berbu, pa ćemo se odreći i takvog prijateljstva, solidarnosti. Koljem po kućama, za mesare. I to oglašavanje o kojem govori gospodin Šuker onako by the way, usput, ima kazne i za oglašivače koji napišu "Koljem po kućama" i oni će platiti kaznu a i ona informativna kuća koja stavi na oglas kao lokalna televizija ili lokalni radio, i oni će biti po ovome Zakonu također kažnjeni novčanim iznosom u visinama od 15 tisuća pa nadalje zavisno od odredbi ovog Zakonskog prijedloga. Prema tome, kako je već rekao predsjednik Kluba, dr. Burić, za Klub HDSSB-a ovaj zakonski prijedlog u prvom čitanju nije prihvatljiv a bojim se da sami cilj ovog zakonskog prijedloga a to je upravo namet na one kojima je najpotrebnije upravo ovakva mogućnost tako male pomoći počevši od domaćinstva do svog malog posjeda koje netko ima, nije zapravo ovakvim zakonskim prijedlogom, pa ni u drugom čitanju neće biti postignut cilj sprečavanja sive ekonomije dok se ne spriječe puno veće rupe iz kojih cure novci na sve strane i o kojima svakodnevno pišu naše novine, zatim elektronski mediji i svi ostali koji izlaze na vidjelo svakodnevno. I osobno i kao Klub HDSSB-a ne možemo biti za ovakav i ovaj Zakonski prijedlog jer dok se ne spriječi crna ekonomija i to pretežito državna, dotle siva ekonomija u ovom obliku pomoći solidarnosti, dobrosusjedskih odnosa, tradicije i običajnog prava ne predstavlja opasnost za ovu državu niti doprinosi nekakvom silnoj mogućnosti punjenja državnog proračuna i državne blagajne sa sredstvima koja će se namaknuti ovakvim zakonskim odredbama. Hvala lijepo.
Hvala. Povreda Poslovnika gospođa Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, gospođo državna tajnice. Naime, gospodine Grubišiću ja ću se pozvati na članak 214. i to u onom dijelu koji govori da omalovažavate osim predsjedavatelja i saborske zastupnike, ovaj puta mene. Ja živim u ovoj Hrvatskoj, ponosna sam na nju, ovo je moja domovina i domovina svakog poštenog Hrvata i ne možete vi govoriti da je ova Hrvatska najveća vešmašina za pranje novca u Europi. Na taj način ponižavate Hrvatsku i svakog poštenog Hrvata ovdje i ja sam iskoristila svoje pravo da se pozovem na Poslovnik. Hvala.
Gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovana državna tajnice. Po mom skromnom mišljenju postoje bitne zapreke za donošenje ovog zakona, a jedino pozitivno što bih mogao ocijeniti je izjava predlagača da se on upućuje u drugo čitanje, da se skida hitni postupak. Naime, moram reći da ovaj zakon nije prošao Gospodarsko-socijalno vijeće, a značajan je što je Gospodarsko-socijalno vijeće značajna instanca dakle mjesto formaliziranog socijalnog dijaloga u RH i pozvana institucija za borbu proti sive ekonomije odnosno da se u tom predvorju korupcije preventivno rješavaju stvari. Dakle, naravno mislim da Gospodarsko-socijalno vijeće koje je ponovno počelo raditi treba raspraviti ovaj zakon i socijalni partneri moraju dati svoj doprinos donošenju ovog zakon. Po mom mišljenju s obzirom na količinu polemika koje su se razvile u ovoj sabornici na oprečne stavove, bilo bi bolje da ovaj zakon nosi naziv prijedlog zakona o nedozvoljenoj neregistriranoj djelatnosti, mislim da bi se tada lakše sporazumjeli, da bi bilo manje članaka, da bi bilo manje materijala oko kojeg bi se sporili, a znamo da je sve ostalo već i po drugim zakonima zabranjeno. Naime, prema komentarima nezavisnih hrvatskih sindikata s kojima se ja slažem predloženi naziv zakona je još jedan pokazatelj apsurda našeg zakonodavstva. Naime prema važećim zakonima neregistrirana djelatnost ne smije se obavljati. Isto tako prijedlog određuje i notorne činjenice kao što su definiranje aktivnosti koje se smatraju obavljanjem neregistriranih djelatnosti. Važećim propisima uređene su pretpostavke koje je potrebno ispuniti kako bi pojedina pravna ili fizička osoba bavila se određenim poslovima. A to je uređeno Zakonom o trgovačkim društvima, Zakonom o obrtu, Zakonom o odvjetništvu i ostalim zakonima. Nadalje, ovdje predlagatelj zakona o razlozima zbog kojih se ovaj zakon donosi daje paušalne procjene temeljene naučnim metodama oko kojih se struka ne može dogovoriti, koje nisu pokazatelj udjela sivog gospodarstva u ukupnom gospodarstvu. No nije potrebno biti stručnjak kako bismo znali da je precizne podatke o pojavnosti sivog gospodarstva nemoguće imati. Kada bi to bilo moguće onda ne bi bilo neregistrirane djelatnosti nego bi prešla u registriranu djelatnosti, a za takvu djelatnost pravna država posjeduje mehanizme kojima vrši nadzor nad provedbom propisa. Naravno ovo nije zakon i svi se možemo oko toga složiti o suzbijanju sive ekonomije. Ovo je zakon o suzbijanju najmanjeg dijela sive ekonomije. Ovaj zakon je skromnog obuhvata i odnosi se prvenstveno na one koji preživljavaju od prodaje osobnog rada i vještina i uzdržavaju svoju obitelj, a sustav im je preskup da bi opstali uz sva davanja državi odnosno sustav im je postavio limite. Nažalost veliki igrači koji sigurno proizvode sivu ekonomiju, ovim zakonom ostaju nedirnuti. Svi oni koji ne plaćaju odrađeni rad, a znamo da ga ima, ima neplaćenog odrađenog rada, ovim se zakonom ne diraju. Plaćanje polovice plaće legalno a polovicu solarno, mislim solarno lova na sunce, ovim zakonom ostaje nedirnuto, neprijavljivanje radnika ovim zakonom ostaje nedirnuto. Dakle borba sive ekonomije se ne može dobiti kroz ovaj zakon. On može biti doprinos u suzbijanju malog dijela sive ekonomije i to onog najnižeg ranga. Međutim veliki igrači se moraju drugim mehanizmima protiv drugih igrača se mora igrati sa drugim mehanizmima. Naime, nama treba učinkovita inspekcija a osim učinkovite inspekcije treba joj dati mandat da dobro radi i treba stvoriti pretpostavke da dobro radi. To nisu samo kadrovske pretpostavke za inspekciju tu su i pretpostavke da zakoni omogućavaju uvid u evidencije odnosno da se uopće vode evidencije o odrađenom radu da inspekcija može učinkovitije djelovati. Dakle, kategorije velikih igrača ovaj zakon ne dira i veoma je teško očekivati da će ovaj zakon možda u 5% doprinijeti borbi protiv sive ekonomije. Ali ovo je sigurno zakon za proganjanje zidara, pitura, keramičara, vodoinstalatera, frizerki, pedikerki, maserki, prevoditelja, spremačica, kućnih pomoćnica jer jedino one po ovom zakonu na udaru. Jer uopće ne želim govoriti o rastezljivim pojmovima dobrosusjedske pomoći, obiteljske pomoći. To su stvari oko kojih se možemo govoriti. Mene interesiraju dosezi tog zakona. Naravno da je Hrvatska obrtnička komora kao inicijator da se ovaj zakon donese zainteresirana za donošenje ovakvog zakona. Iz kog razloga? Ma je i borba protiv sive ekonomije ali prvenstveni razlog je borba protiv nelojalne konkurencije. Što se dogodilo? Država je preskupa, kriza je, ne možemo poreći da nije. Veliki broj vlasnika obrta zatvorio obrte a i dalje živi. Nisu se prijavili Centru za socijalnu skrb. Od čega žive? Pa žive od vlastitog rada. Kako rade, pa rade po kućama. … [[Upadica se ne razumije.]] Je, mo'š mislit šta mogu od ušteđevine živjeti. I naravno, imamo manje registriranih obrta, je doduše smanjeno tržište ali potrebe za frizerajom su iste znate, ljudi žive i dalje. Ali prometi onim registriranim obrtnicima ne rastu, oni i dalje padaju, a rad se odvija. I ja razumijem njihovu motivaciju i smatram je opravdanom, međutim ono što treba reći, motivacija za ovakav rad za plaćanje gotovinom nije jednostrana, nije to samo motivacija onoga koji uslugu daje. To je motivacija onoga koji uslugu prima. Imamo u doba krize dvije strane koje su zainteresirane za gotovinsko plaćanje. E to se ne može riješit zakonom, to se ne može riješiti preko noći. Sigurno je da ovaj zakon to u potpunosti ne može riješiti, dakle ne može riješiti ovu dvostranu motivaciju za gotovinsko plaćanje, a naravno je da svi sustavi u državi ostaju zakinuti za određena sredstva, svi socijalni sustavi i naravno da je stanje kao takvo neodrživo, ali smatram da se to stanje ne može ispraviti ovim zakonom koji kako sam rekao je strogo ograničenog dometa. Naravno da imam prigovor i na nešto što je po meni uletilo u zakon naglavačke, da je netko htio definirati susjedstvo sa 500 metara udaljenosti. To se ne može definirati. Dakle dimenzija susjedstva, pogotovo dobrog susjedstva je neograničena, a i to možete negdje reći da je to 500 metara predaleko za susjeda, a bogme je negdje i preblizu. Prema tome, 500 metara nije nikakva mjera. Mi smo imali namjeru da vi niste rekli da ovo ide u dva čitanja da predložimo brisanje tog stavka u članku zakona pa vam sugeriramo da u pripremi za drugo čitanje jednostavno tu mjeru, tih 500 metara izbrišete jer ona definitivno ne dokazuje ništa i nema nikakvog smisla. Tu ću ja stati sa pojedinačnom pa ću nastaviti kratko u završnoj riječi ispred kluba HNS-a i HSU-a.
Hvala. Jedan ispravak, gospođa zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo, gospodine predsjedavajući. Gospođo državna tajnice. Kolega Hrelja, ja isto razumijem vašu intenciju kad navodite potpuno krive navode, naime skupljate glasove i onda spominjete zidare, frizere i tako neke obrte, a to je netočno. Ovaj zakon ima jednu jedinu intenciju, a to je sprečavanje sive ekonomije i to naravno dobro je da ide u drugo čitanje jer ima nejasnoća da se naprave. I još je jedan netočan navod, nemojte se stalno bazirati i govoriti o tome da nije intencija to i tako na taj način se izražavati jer ako mi dozvoljavate samo da vam kažem, morate se složiti, na moru iznajmljuju recimo u Istri Talijani i odlično je Ministarstvo turizma napravilo jedan pokus, došlo je i pogledalo Talijan prepun gostiju. To su mu bili rođaci. Kad su ga zatvorili došli su iduće godine, pitali su ga da li biste to napravili u Italiji, on je rekao nikada, ne bi mi palo na pamet. E vidite, intencija ovog zakona je i to.
Replika, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega Hrelja, između ostaloga velite da se potiče solarno plaćanje, međutim ono što mene zabrinjava je što se duhom ovoga zakona potire vrijednost volonterskoga rada, što se duhom ovog zakona želi spriječiti nešto što smo do jučer zvali dobrosusjedskom pomoći, brigom o starijim susjedima, o nemoćnim ljudima pa nekada nerijetko smo organizirali također i humanitarne inicijative gdje smo kao susjedi odlazili pomoći obitelji slabijeg materijalnog statusa jer smo prikupili novaca i građevinski materijal pa smo im dogradili sanitarije, pa smo im pomogli da njihova kuhinja ima 2 kvadrata više, odnosno da djeca ne žive u vlazi i u najvećoj mogućoj bijedi. Od danas će to biti proskrivirano gotovo kao kriminal, dakle mi pokušavamo uništiti socijalne veze među ljudi, a da li je to nešto što biste vi kao zastupnik u Hrvatskome saboru mogli podržati.
Odgovor na repliku.
Uvaženi kolega Beus, ma naravno da mi danas živimo u nekom drugom vremenu i sve ide naprijed i razumijem da je vrijeme o kojem govorite izgradilo ovu zemlju i da je to dio naše tradicije, tradicije našeg naroda da si pomažemo i da na takav način svoj osobni standard dižemo na jednu visinu koja je odgovarajuća jer nikad nije bilo dovoljno novaca da se u ovoj zemlji napravi sve ono što bi se željelo i nikad se nije tako dobro živjelo, a ljudi su uvijek radili više nego što su objektivno po svojim plaćama i po svojim primanjima mogli. A upravo je ta socijalna dimenzija pomoći ne samo u okviru obitelji nego u okviru prijatelja, susjeda itd. i to je jedna vrsta volonterskog rada, sigurnog rada na dobrobiti ovog društva jer na kraju sve te vrijednosti ostaju ovdje. Naravno, ovdje govorimo o drugoj dimenziji toga svega a to je onoga za što je država kratka. Mislim da svakako u spravljanju drugog čitanja ovog zakona i o toj tradicijskoj dimenziji, o toj solidarnosti među ljudima isto tako treba voditi računa. Hvala lijepa.
Petminutna rasprava. Isti klub, gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice, kolegice i kolege. Da ne bi ispalo da mi u Hrvatskoj narodnoj stranci i Hrvatskoj stranci umirovljenika samo kritiziramo… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Mi možemo vama slobodno reći da postoje mehanizmi koje treba sustavno uvoditi da bi se postepeno dizala učinkovitost borbe protiv sivog tržišta rada. Mi smo neke mehanizme već i imali, mi smo imali plaćanje paušalnog poreza za neke djelatnosti koje nisu tako atraktivne, koje su bile deficitarne itd. i sasvim je solidno to funkcioniralo. Mi imamo ispred sebe u ogledalu sliku belgijskog sustava vaučera. Kad bi taj sustav primijenili na našu recimo individualnu stambenu izgradnju, onda u našim stambenim kreditima, barem za dio izvođenja radova ne bi se davala gotovina, nego bi se dao vaučer u kome je već ugrađen porez i tada je sigurnost da bi sve to bilo legalno puno, bila puno veća. Ali je i sigurnost onoga investitora da ima s druge strane poznatog izvođača koji je službeno plaćen, bila puno veća. Ne bi bilo, imali bi puno manje situacija, napravili smo posao i drži vodu dok majstori odu. Naravno ne treba se bojati da će se obrtnici obogatiti ako im podižemo i onu razinu do koje, iznad koje oni postaju obveznici PDV-a. Ne treba se bojati da će oni biti prebogati. To se da kontrolirati na drugi način. Pa naravno ako je nečija imovina nesrazmjerna s onim što isplaćuje kao plaće, znači da postoji skriven novac, da postoji gotovinsko plaćeno, ali to podrazumijeva efikasnost sustava, to nije pitanje jednog zakona, to je pitanje ukupne efikasnosti sustava. Ma naravno kolegica Sumrak kaže da su Talijana pitali. Ma ne treba, imamo mi Slovenaca koji izdaju i kompletno se sustav ne kontrolira. Dakle sve njihove rodbine dolaze u njihove kućice, pa imamo mi toga u Barbarigi koliko hoćete, ali ovaj zakon to ne tangira, jednostavno ne vezuje se na takve situacije, jednostavno ne odrađuje ovo. Naravno da je nužna i izrada strategije odnosa s javnošću svih inspekcijskih tijela radi sustavnog promicanja porezne kulture, da nije to harač, nego da je to nešto iz čega se obavljaju društvene funkcije i zaštitne socijalne funkcije jedne države. Dakle takvu kulturu treba promicati i svijesti o potrebi suzbijanja sive ekonomije, kao i obrazovanja i senzibilizacije građana o utjecaju sive ekonomije na njihov standard i razinu prava i usluga koje mu osigurava država kroz državni proračun. Dakle ovo nije jednosmjerna ulica i ne može se ovaj problem riješiti jednim zakonom, zato smatram da bez jedne dobre javne rasprave, bez konzultacije socijalnih partnera klub Hrvatske narodne stranke i Hrvatske stranke umirovljenika ovaj zakon ne može podržati u prvom čitanju, ali smo zadovoljni sa činjenicom da je predlagač predložio dva čitanja. Hvala lijepa.
Hvala. Završni osvrt, državna tajnica Tihana Kraljić. Izvolite.
Hvala najljepša potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Evo ja sam vrlo pozorno slušala i bilježila sve što je danas ovdje u ovoj sabornici rečeno. Evo ja moram reći ispred predlagatelja i nositelja izrade zakona Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva, da smo mi u ovoj proceduri izrade zakona možda čak bili i previše revni i slušali sve one koji su željeli dati doprinos da ovaj zakon bude provediv. Moram reći da mi je drago da idemo u drugo čitanje, zato iz razloga jer kad sam danas cijeli dan slušala ovu raspravu, zaista ispada da se treba drugačije pokušati iznaći rješenje i definirati određena područja. Međutim evo na žalost ja moram reći od svega što sam danas zapisala, da nisam zapisala niti jedno rješenje, ali evo držim da ćemo kao i ministarstvo i svi oni koji su radili na prijedlogu ovog zakona, da ćemo pokušati iznaći rješenje. Jer ponavljam opet, osnovni i temeljni cilj donošenja ovoga zakona je suzbijanje neregistrirane djelatnosti, nelojalne konkurencije poduzetnicima, znači svima onima koji danas u Republici Hrvatskoj potpuno slobodno, nesmetano obavljaju djelatnost, oglašavaju se, naplaćuju, a da nisu se registrirali niti u obrtni registar, niti u bilo koji drugi odgovarajući registar. Pomoć susjedska, prijateljska, bilo koja vrsta pomoći. Evo meni je stvarno žao i vjerojatno je da smo u silnoj želji da ovaj zakon bude operativan, da se može provoditi, u toj silnoj želji smo možda kroz ova izuzeća možda stvorili i jednu zabunu, jednu zbrku i ja vjerujem kad to razriješimo u sljedećem čitanju, da će pred vas doći zakonski prijedlog koji ćete onda moći prihvatiti. Hvala vam.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o zabrani sprječavanja obavljanja neregistrirane djelatnosti. Bio je hitni postupak, P.Z. broj 731. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je prijedlog zaključka klubova zastupnika HDZ-a i HSS-a i HNS-a i HSU-a da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u dva čitanja. Na temelju prihvaćenog zaključka, klubovi zastupnika od strane predlagatelja dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo: prihvaća se Prijedlog Zakona o zabrani sprječavanja obavljanja neregistrirane djelatnosti. Drugo: sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznesena u raspravi dostavit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zaključka. Rezultat? Zaključak je prihvaćen većinom glasova, 78 glasova za, 21 suzdržan, i 6 protiv.
Prelazimo na jedan prijedlog da raspravimo u objedinjenoj raspravi pet točaka dnevnog reda, jer se odnose na potpuno identičnu temu, usuglašavanje sa Zakonom o upravnom postupku - - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o upravnim pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 766 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 767 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o patentu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 772 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o industrijskom dizajnu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 770 - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žigu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 771 Isti predlagatelj, ista tema, potpuno identična. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Ova 38. i 39. izmjene Zakona o žigu i o industrijskom dizajnu. Može. Dobro. Idemo na objedinjenu raspravu. Prijedlog je Vlada, hitni je postupak. Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo, gospodarstvo, informiranje, informatizaciju i medije, Odbor za gospodarstvo. Dobro. Predlagatelj? Državni tajnik Ivan Bubić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora.
Dakle o svih pet ovih prijedloga.
Poštovane saborske zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Područje svih ovih pet zakona u Republici Hrvatskoj uređeno je pojedinačnim zakonima te pripadajućim pravilnicima kao i relevantnim međunarodnim ugovorima, kojima je Republika Hrvatska pristupila. Radi se o pravu patenta, žigova, industrijskog dizajna, te oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog porijekla za sve proizvode i usluge, te upravnim pristojbama za svaku od tih područja. Dana 27. ožujka 2009. godine usvojen je Zakon o općem upravnom postupku. Sukladno zaključku Vlade Republike Hrvatske, središnja tijela državne uprave dužna su preispitati postupovne odredbe, te izraditi prijedloge izmjena i dopuna zakona iz upravnih područja u okviru svog djelokruga rada, radi njihovog usklađivanja sa Zakonom o upravnom postupku, u roku od 6 mjeseci. Tako je usklađivanje s odredbama Zakona o općem upravnom postupku nužno radi ispunjavanje mjerila za zatvaranje Poglavlja 23. – Pravosuđe i temeljna prava. Predložene zakone potrebno je donijeti kako bi postupovne odredbe tih zakona bile usklađene sa Zakonom o općem upravnom postupku, prvenstveno njegovom odredbom o području primjene te odredbama po kojima se u slučaju bilo kojeg nedostatka u podnesku treba stranku na takav nedostatak upozoriti i ostaviti joj rok u kojem će ga otkloniti, ali i nekim drugim novinama predviđeno Zakonom o općem upravnom postupku. Za provedbu predloženih zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u Državnom proračunu RH jer provedba ovih zakona neće zahtijevati dodatna financijska sredstva iz državnog proračuna. Predlaže se stupanje na snagu ovih zakona danom objave u Narodnim novinama. Isto tako želim reći da u ime predlagatelja ovih zakona, odnosno našeg ministarstva kao tijela Vlade RH prihvaćamo sve amandmane koje nam je podnio Odbor za zakonodavstvo ovog cijenjenog tijela Hrvatskog sabora. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odbori? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospođa zastupnica Vesna Buterin.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Kao što je uvodno državni tajnik rekao zapravo radi se o usklađivanju navedenih zakona sa Zakonom o općem upravnom postupku i odmah na početku želim reći da Klub zastupnika HDZ-a podržava sve prijedloge ovih navedenih zakona u predloženoj objedinjenoj raspravi, a ja ću se u svojoj raspravi orijentirati na Zakon o patentu. Područje patenata u Hrvatskoj uređeno je Zakonom o patentu koji se primjenjuje od 1. siječnja 2004. godine, zatim Pravilnikom o patentu te Međunarodnim ugovorima kojima je Hrvatska pristupila. Postojećim Zakonom o patentu definiran je osnovni pojam, uređen je predmet zaštite patentom, pravo na stjecanje patenta, postupak za priznanje, učinci patenta, ograničenje učinaka patenta, prisilne licencije, trajanje itd. Stupanjem na snagu Zakona o patentu najvećim su dijelom ispunjene obveze usklađivanja hrvatskog zakonodavstva na području patenata sa zakonodavstvom EU, a sukladno Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju Hrvatska ima obvezu uskladiti nacionalni zakonodavni okvir na području intelektualnog vlasništva s pravnom stečevinom EU. U ožujku 2009. godine usvojen je Zakon o općem upravnom postupku sa kojim se trebaju uskladiti postupovne odredbe zakona iz pojedinih upravnih područja. Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o patentu mijenjaju se i dopunjuju odredbe Zakona o patentu kako bi se on uskladio sa Zakonom o općem upravnom postupku, a prvenstveno njegovom odredbom po kojoj se navedeni zakon primjenjuje u postupanju u svim upravnim stvarima. Postojeći Zakon o patentu sadrži i određen broj odredaba koje su regulirane drugačije nego što je to propisano Zakonom o općem upravnom postupku, kao što je primjerice institut povrata u prijašnje stanje, sadržaj prijave kojom se pokreće postupak zaštite izuma patentom, a što je posljedica brojnih međunarodnih ugovora koji je potpisala RH. Upravo zato potrebno je u pojedinim slučajevima gdje to dosad nije bilo predviđeno uskladiti sa odredbom Zakona o općem upravnom postupku po kojoj u slučaju nedostatka nekog podneska treba stranku na takav nedostatak upozoriti i ostaviti joj rok u kojem će ga ona moći i otkloniti. Važno je reći i to da se u ovom prijedlogu izmjena i dopuna zakona uvodi i objava odluka žalbenih vijeća na službenim Internet stranicama žalbenih vijeća, a to sve sa ciljem kako bi se omogućila transparentnost, dakle osigurala dodatna transparentnost u radu žalbenih vijeća, zatim omogućavanje kontrole rade od strane javnosti te praćenja razvoja pravne prakse. Isto tako u pojedinim zakonskim odredbama učinjene su manje korekcije kojima se uklanjaju nedostaci koji su zamijećeni tijekom, ali i povodom postupaka po prijavi samog patenta. Ovim dakle svim predloženim zakonima postiže se potrebna usklađenost sa Zakonom o općem upravnom postupku, a što je nužno za ispunjavanje mjerila za zatvaranje Poglavlja 23. Na temelju iznesenoga Klub zastupnika HDZ-a podržava donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu, podržava donošenje Zakona o izmjeni Zakona o upravnim pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva, nadalje Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga; podržavamo prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o industrijskom dizajnu te prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o žigu. Hvala.
Hvala. Klub zastupnika HNS-HSU-a, gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Na samom početku reći ću da će klub HNS-HSU-a također podržati ovaj paket od 5 zakona. Dopustite samo nekoliko rečenica o nekima od njih. Zakon o upravnim pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva, dakle po važećem rješenju postojali su posebni slučajevi kada se upravna pristojba morala platiti prilikom samog podnošenja zahtjeva bez mogućnosti poziva zavoda na takvu uplatu. Po ovom usklađenom prijedlogu zakona potrebno je stranku upozoriti na nedostatak u podnesku i odrediti joj rok u kojem takav nedostatak mora otkloniti. Kod Zakona o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga, dakle i kod ovog Prijedloga zakona dolazi do usklađenja sa Zakonom o općem upravnom postupku. 9 članaka ovog Zakona mijenja ili briše odredbe važećeg zakona. Tako se predlaže mogućnost žalbe samo na rješenja prvostupanjskog tijela, zatim se svaki nedostatak u podnesku stranke mora prethodno upozoriti uz osiguranje roka za popravak. Prijedlog zakona nalaže brisanje odredbe koja je predviđala supsidijarnu primjenu Zakona o općem upravnom postupku i na kraju se propisuje obveza resornog ministra da uskladi pravilnik sa Zakonom. Nekoliko riječi o Prijedlogu zakona o patentu. Dakle, predloženim zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o patentu postiže se preko 25 članaka, potrebna usklađenost sa Zakonom o općem upravnom postupku. IZ tih razloga je Zavod pristupio preispitivanju postupovnih odredaba iz ovoga Zakona te izradio njegovu izmjene. Zakon o patentu sadrži određeni broj odredaba koje su regulirane drugačije nego što je to propisano Zakonom o općem upravnom postupku. To su primjerice institut povrata u prijašnje stanje, prigovor, sadržaj prijava kojom se pokreće postupak zaštite izuma patentom, ispravljanja pogrešaka koje se događaju tijekom tog postupka pred zavodom itd. Takova situacija je posljedica brojnih međunarodnih ugovora koje je Republika Hrvatska potpisala. Republika Hrvatska mijenja i usklađuje Zakon na području intelektualnog vlasništva s pravnom stečevinom Europske unije ali i sa promjenama vlastitih Hrvatskih zakona. I još jednom na kraju ponavljam Klub HNS-a HSU-a podržat će prijedlog svih 5 zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime Kluba HSS-a podijelit će gospoda zastupnici temu Stanko Grčić i Zdravko Kelić. Prvi gospodin zastupnik Stanko Grčić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Zakonom o upravnim pristojbama u području prava i intelektualnog vlasništva i tarifom upravnih pristojbi koja je njegov sastavni dio uređuje se plaćanje upravnih pristojbi za ranije u postotcima koji se vode pred Državnim zavodom za intelektualno vlasništvo. Postojećim zakonom uz definiranje osnovnih pojmova uređena su sljedeća pitanja: Plaćanje pristojbi, oslobađanje od obveze plaćanja pristojbi, povrat pristojbi, zastara, pravo na povrat pristojbi, pripadnost prihoda od pristojbi. Tarifom upravnih pristojbi propisani su iznosi upravnih pristojbi za pojedine radnje u postupcima koje provodi državni ured za intelektualno vlasništvo. Navedenim Zakonom uređeno je plaćanje upravnih pristojbi kako slijedi, u postupcima za priznanje i održavanje prava industrijskog vlasništva u vrijednosti prema Zakonu o patentu, Zakona o žigu, Zakona o industrijskom dizajnu, Zakon o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga i zakon o zaštiti topografija poluvodičkih proizvoda. U postupcima izdavanja odobrenja za obavljanje djelatnosti ostvarivanja autorskog prava, srodnih prava prema zakonu o autorskom pravu i srodnim pravima. U postupcima upisa registriranih zastupnika u području prava industrijskog vlasništva prema Zakonu o zastupanju u području prava industrijskog vlasništva a dana 27. ožujka 2009. godine usvojen je Zakon o općem upravnom postupku, postupovne odredbe Zakona iz pojedinih upravnih područja trebaju se uskladiti sa Zakonom o općem upravnom postupku. Slijedom navedenog zavod je pristupio preispitivanju postupovnih odredba ovog Zakona te izradio njegovu izmjenu. Predloženi Zakon o izmjeni Zakona o upravnim pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva potrebno je donijeti kako bi postupovne odredbe toga zakona bile usklađene sa Zakonom o općem upravnom postupku kao i predloženi zakon mijenja se kako bi se uskladio sa Zakonom o općem upravnom postupku prvenstveno njegovom odredbom po kojoj u slučaju nedostatka u podnesku treba stranku na takav nedostatak upozoriti i ostaviti joj roku u kojem će ga otkloniti. Uz članak 1. predlaže se izmjena članka 6. koja predstavlja opću odredbu o plaćanju upravnih pristojbi, naime, postojali su posebni slučajevi kada se upravna pristojba morala platiti prilikom samog podnošenja zahtjeva, bez mogućnosti poziva Zavoda na takvu uplatu, što je u suprotnosti sa člankom 73. Zakon o općem upravnom postupku. Naime, prema navedenoj odredbi Zakona o općem upravnom postupku potrebno je stranku upozoriti na nedostatak u podnesku i odredbi, odrediti joj rok u kojem takav nedostatak mora otkloniti. Iz svega rečenog vezano za ovaj sam Zakon koji se odnosi na pristojbe vezano na području prava intelektualnog vlasništva Klub Hrvatske seljačke stranke podržati će prijedlog ovog Zakona kao i sve preostale prijedloge koji su navedeni ovdje u objedinjenoj raspravi. Hvala vam lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava, gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, podržat ću ovaj zakon o oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda iz usluga. Evo, već smo ovdje u uvodu čuli da se izmjene odnose na usklađivanje sa zakonom o općem upravnom postupku. Dakle ovim zakonom oznakama zemljopisnog podrijetla i oznakama izvornosti proizvoda i usluga uz određivanje osnovnih pojmova znači uređen je postupak registracije oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti koje provodi Državni zavod za intelektualno vlasništvo. Nadalje postupak upisa tih oznaka kao i drugi postupci u vezi sa registracijom oznaka i zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti proizvoda i usluga te upisima korisnika tih oznaka, dakle onih koji su u nadležnosti Državnog zavoda za intelektualno vlasništvo. Dakle, Zavod je sukladno obvezama i uputama, znači svim onim što je donio novi Zakon o općem upravnom postupku koji je protekle godine stupio na snagu znači pristupio je nakon preispitivanja pojedinih odredbi iz pojedinih upravnih područja znači izmjenama i napravio ovaj Prijedlog zakona. Promjene se uglavnom odnose na promjene znači postupovnih odredbi, i ono što želim ovdje istaknuti to je promjena vezana u članak 2. po kojem je svaki nedostatak u podnesku potrebno prethodno zaključkom naložiti stranci da ispravi a tek onda ukoliko stranka ne ispravi podnesak moguće je rješenjem odbaciti. To držim da je jedna pozitivna promjena jer imam osjećaj da nekada i referenti u samom postupku rješavanja jedva čekaju da nešto nije uredu i da onda automatizmom odbacuju i kvalitetni prijedlozi i kvalitetni predmeti. Pa evo to je još jedan od razlog gdje se daje mogućnost da ako smo negdje i pogriješili u proceduri da možemo to popraviti. I još vezano uz članak 6. gdje se predlaže da se poboljšanje dosadašnjeg izričaja, znači kako bi bilo jasno da je razlog za proglašenje ništvanim ne samo činjenica da oznaka u vrijeme nije udovoljavala uvjetima već i ako tijekom trajanja više ne odgovara uvjetima za registraciju. Evo ove dvije nekako odredbe smatram pozitivnim i zbog toga ću podržati promjene zakona.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o ovih 5 točaka dnevnog reda u objedinjenoj raspravi.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o upravnim pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva, hitni postupak, P.Z. br. 766, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o upravnim pristojbama u području prava intelektualnog vlasništva. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 103 glasa za, 2 suzdržana i ništa protiv.
Sada bih predložio da u objedinjenoj raspravi raspravimo isto 4 točke koje se odnose na isto usklađivanje sa Zakonom o upravnom postupku. - Prijedlog Zakona o djelatnosti socijalnog rada, prvo čitanje, P.Z. broj 752, - Prijedlog Zakona o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti, prvo čitanje, P.Z. broj 755, - Prijedlog Zakona o logopedskoj djelatnosti, prvo čitanje, P.Z. broj 756, - Prijedlog Zakona o socijalno-pedagoškoj djelatnosti, prvo čitanje, P.Z. broj 775. Molim. Zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora vama se dogodila jedna omaška, ovi zakoni se ne odnose na usklađivanje sa Zakonom o općem upravnom postupku. Ovo su sasvim novi zakoni, oni jesu slični mogu se ako se tako dogovorimo raspraviti u paketu, ali.
Da, nije usklađivanje sa Zakonom o općem upravnom postupku. Prvo čitanje, da. Jel se slažete da objedinimo raspravu? Dobro. Državni tajnik. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo. Evo s obzirom da je donesena odluka da se može objedini govoriti o zakonima dozvolite da dam nekoliko uvodnih riječi. U sustavu socijalne skrbi u RH radi ukupno 11,5 tisuća ljudi od kojih veliku većinu dakle preko 2/3 čine stručni radnici u sustavu. Stručni radnici su socijalni radnici, socijalni pedagozi, edukacijski rehabilitatori, logopedi, te psiholozi, pravnici i druga zanimanja koja se podsvrstava pod jednu kategoriju odgajatelja. Ono što je potrebno reći da u sustavu socijalne skrbi postoji regulacija isključivo za zanimanje psihologa Zakona o psihološkoj djelatnosti dok druge profesije nisu regulirane i samim time postoje velike različitosti u obavljanju profesije ovisno u kojoj vrsti i u kojem resoru se profesija obavlja, na koji način se obavlja ili koje su kompetencije u kojem resoru za koju profesiju prihvaćeno. S obzirom na to a u skladu sa reformom sustava socijalne skrbi o kojem ovaj SAbor nedugo raspravljao i u prvom čitanju i o Zakonu o socijalnoj skrbi predviđena je regulacija sve 4 profesije koje bi samo svojom regulacijom dovele do nekoliko stvari. Prva stvar je da se jasno i glasno odredi koje su područje djelovanja određene profesije. Drugo, na koji način se stječu dakle kvalifikacije i vještine za obavljanje te profesije, koje tijelo će biti stručno tijelo koje će kontrolirati stručni rad i isto tako daljnje napredovanje, cjeloživotno učenje i verifikaciju znanja određene profesije. I na kraju krajeva, da bez obzira na resor u kojem se profesija odvijala, da li se radi o zdravstvu, socijalnoj skrbi, obrazovanju, pravosuđu ili bilo kojem drugom dijelu da se socijalni rad i socijalni rad bez obzira gdje se obavlja, da je rad socijalnog pedagoga rad socijalnog pedagoga bez obzira gdje se obavlja i na taj način će se dobiti da i naši stručni radnici mogu imigrirati između različitih profesija. Ovo između različitih djelatnosti odnosno resora i na taj način racionalno iskoristiti onaj broj naših stručnih radnika koje mi u RH imamo. U sva 4 zakona se na neki način na identičan način određuje i tijelo. To je komora, znači prihvaćen je komorski pristup kakav je pristup prihvaćen i u drugim resorima koji će imati svoje zakonom određene zadaće i samim time i prijenos određenog broja javnih ovlasti na komoru radi kontrole stručnog rada. Posebno treba istaknuti da je tijekom rasprave o ova 4 zakona na matičnom odboru, Odboru za zdravstvo i socijalna skrb ukazana na jednu nerazumljivost u članku 12. pa bih posebno tu odmah pojasnio u uvodnoj riječi. Dakle, u sva 4 zakona navodi se sveučilišno prvostupništvo kao prva razina obrazovanja rada i nakon toga druga razina je sveučilišni magistar određene struke. Jedna i druga, postoji velika razlika između tih što sveučilišni prvostupnici dakle sukladno ovom zakonu imaju pravo rada, dobivaju čak i odobrenje za samostalan rad ali ne bez nadzora magistra, dakle završenog sa završenim diplomskim studijem. Shodno tome je napisan tako i članak 12. gdje se u članku 12. određuje gdje se mogu vršiti djelatnost bilo koje od ove 4 profesije, dakle logopeda ili socijalnog radnika, gdje se tim člankom željelo jasno i glasno reći da se u radnom odnosu ili u privatnoj praksi mogu obavljati te djelatnosti da se u radnom odnosu obavljaju u ustanovama, a privatnu praksu s ... na samostalan rad mogu raditi isključivo diplomirani magistri određene struke. Kako to u ovom članku nije jasno bilo proizašlo tijekom rasprave na odboru to će do konačnog čitanja predlagač uputiti donekle izmijenjen članak koji bi na jasan način stavio to kako ne bi bilo nerazumijevanja koja razina rada i koje su kompetencije i odgovornosti na razini prvostupništva, a koje na razini diplomiranog stručnjaka. Vjerujem evo da u današnjem razgovoru ukoliko bude postavljenih kakvih pitanja da ćemo moći pružiti kvalitetan odgovor. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori za rad i socijalno partnerstvo, zdravstvo? Predsjednik odbora gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za zdravstvo je kao matično tijelo raspravilo sva 4 predložena zakona. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja je pojasnio kako je u cilju provedbe opsežne reforme sustava socijalne skrbi potrebno jasnije urediti sadržaj i način navedenih djelatnosti kao općih djelatnosti od interesa za RH. Predloženim paketom zakona propisuju se uvjeti za stjecanje odobrenja za samostalan rad kao i uvjeti za obavljanje same djelatnosti, uređuju se uvjeti i način provedbe nadzora nad radom magistara struke kao i sveučilišnih prvostupnika navedenih djelatnosti. Osnivanjem strukovnih komora za svaku od navedenih djelatnosti kao samostalnih i neovisnih strukovnih organizacija sa svojstvom pravnih osoba s javnim ovlastima usmjerava se profesionalni razvoj svake od struka, promicanje, zastupanje, usklađivanje interesa magistara i sveučilišnih prvostupnika struke kao i skrb nad njihovim odgovornim i zakonitim radom. U raspravi koja je uslijedila članovi odbora pozvali su se na primjedbe strukovnih udruga kako bi razmotrili njihove stavove do izrade konačnih tekstova zakona. Najspornijim su se pokazale odredbe zakona koje razlikuju sveučilišne prvostupnike odnosno osobe koje nisu diplomirale prema bolonjskom procesu i magistre. Naime, sustav visokog obrazovanja u Republici Hrvatskoj je u cilju usklađivanja i približavanja suvremenim sustavima visokog obrazovanja u zemljama Europske unije posljednjih godina doživio određene promjene. Zbog navedenih promjena nastale su i promjene u zvanjima koje se stječu završenim preddiplomskim i diplomskim studijem. Članovi odbora mišljenja su kako bi se s konačnim prijedlogom zakona morala propisati jasna razlika između sveučilišnih prvostupnika koji rade po nalogu i pod nadzorom magistara od onih koji su stekli diplomu. Nakon opširne rasprave članovi odbora su jednoglasno zaključili predložiti Hrvatskom saboru na usvajanje zaključak: prihvaćaju se Prijedlog zakona o djelatnosti socijalnog rada, o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti, o logopedskoj djelatnosti te Prijedlog zakona o socijalno-pedagoškoj djelatnosti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospođa zastupnica Nedjeljka Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Odmah treba reći da govorimo o četiri zakonska prijedloga u objedinjenoj raspravi i da su sve četiri djelatnosti od javnoga interesa za Republiku Hrvatsku. Kada govorimo o djelatnosti socijalnog rada govorimo o aktivnostima koje promiču socijalne promjene, rješavaju probleme u međuljudskim odnosima i snaže osobe radi boljeg i kvalitetnijeg življenja svih građana i građanki u Hrvatskoj. Socijalni radnici se zalažu za socijalno političke i zakonodavne inicijative koji potiču osobni i društveni razvoj, promiču ljudska prava i socijalne pravde te jednakost svih građana. Temeljna načela socijalnog rada su načela ljudskih prava i socijalna pravda. Područja u kojima djeluju socijalni radnici su sustav, kao što smo i čuli iz uvodnog izlaganja našeg državnog tajnika, socijalne skrbi u kojem je prema podacima iz 2008. godine ukupno zaposleno 1252 osobe i u ostalim područjima javnoga djelovanja, a to su zdravstvo, odgoj i obrazovanje, pravosuđe, unutarnji poslovi, jedinice lokalne i regionalne samouprave, privatni sektor, vjerske organizacije i udruge civilnoga društva. Kako ne postoji jedinstveni registar zaposlenika prema vrstama profesija sada se ne zna pouzdano koliki je točno broj socijalnih radnika koji rade u ovom području javnoga djelovanja. Podatak da centri za socijalnu skrb kolokvijalno rečeno pokrivaju 143 javne ovlasti jasno ukazuju na složenost procesa koji se odvijaju i kojima treba vrlo stručno, savjesno, strpljivo i odgovorno upravljati kako bi se postigao ranije rečeni cilj. Pa upravo se može reći da niti jedna krizna situacija u životu pojedinca, obitelji ili grupe građana ne mimoiđe centar za socijalnu skrb. Uz sve ovo, ako nemamo još i dovoljnu količinu čovjekoljublja, osjetljivosti i empatije na ljudsku patnju teško da ćemo ispravno upravljati procesima i osnažiti pojedinca na preuzimanje odgovornosti za sebe i članove svoje obitelji, teško da ćemo osloboditi u njemu potencijal da se uključi u život koji će biti na korist njemu, njegovoj obitelji, isto tako i na korist šire zajednice. Prošli tjedan ovaj Visoki dom prihvatio je Zakon o socijalnoj skrbi u prvom čitanju čime su stvoreni uvjeti za uspješnije djelovanje profesije socijalnog rada u reformi sustava socijalne skrbi. Isto tako, potreba da se uspješnije upravlja procesima u sustavu dovoljno su snažni razlozi potrebe donošenja Zakona o djelatnosti socijalnog rada. Još davne 1954.godine datira potreba povezivanja socijalnih radnika, određivanja njihovog etičkog kodeksa, međusobne podrške i promicanja struke. Danas Hrvatska udruga socijalnih radnika okuplja oko 800 članova iz svih područja djelatnosti. Prijedlog ovoga zakona na jedinstveni način usklađuje promjene koje su se događale u sustavu visokog obrazovanja socijalnih radnika. On regulira da su socijalni radnici osobe sa završenim diplomskim studijem i zvanjem magistra socijalnog rada i osobe sa završenim preddiplomskim studijem socijalnog rada i zvanjem sveučilišnog prvostupnika. Na odgovarajući način se primjenjuju i na diplomirane socijalne radnike i diplomirane inženjere socijalnog rada, kao i na socijalne radnike sa završenom višom školom za socijalne radnike. Obveza je socijalnih radnika stalno obnavljanje stečenih znanja i usvajanje novih, jednako kao i vještina, naravno usklađenih sa najnovijim dostignućima znanosti i prakse. Ovaj zakon i osnivanje Komore socijalnih radnika određuje pravo na obavljanje djelatnosti, uvjete za obavljanje djelatnosti, standard obrazovanja, određuje dužnosti, edukacije, nadzor nad radom magistra socijalnog rada i prvostupnika i na taj način će se socijalni radnici uskladiti sa socijalnim radnicima razvijenih zemalja Europe i svijeta. Magistar socijalnog rada i sveučilišni prvostupnik imaju pravo na obavljanje djelatnosti kad su upisani u imenik Hrvatske komore socijalnih radnika i imaju odobrenje za samostalni rad, mogu obavljati djelatnosti u radnom odnosu i u privatnoj praksi. Radni odnos obuhvaća djelatnost socijalnog rada u ustanovama u kojima se obavlja djelatnost zdravstva, znanosti, odgoja i obrazovanja i socijalne skrbi. Kad govorimo o Prijedlogu zakona o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti govorimo o edukacijskim rehabilitatorima, a to je raniji naziv za stručnjake koji se zovu defektolozi. Oni rade u odgoju i obrazovanju, socijalnoj skrbi, zdravstvu, profesionalnoj rehabilitaciji,zapošljavanju. Ovim zakonom se cjelovito i jedinstveno uređuje djelatnost jer ova struka djeluje u više resora i područja, a imati će pozitivan učinak na bržu i kvalitetniju implementaciju nacionalne politike socijalnog uključivanja djece s teškoćama u razvoju i osoba s invaliditetom, kao i unapređenju prava svih građana. Artikulacija struke osnivanjem komore utemeljene ovim zakonom ima za cilj predstavljati i zastupati interese magistara edukacijske rehabilitacije i sveučilišnih prvostupnika. Prijedlogom Zakona o logopedskoj djelatnosti želi se uskladiti djelovanje logopeda, standard njihovog obrazovanja i uvjeti za obavljanje djelatnosti. Ta djelatnost prisutna je u zdravstvu, odgoju i obrazovanju, socijalnoj skrbi, i naravno u privatnoj praksi. Po svom djelovanju razlikuje se samo po mjestu, kao što je i državni tajnik kazao, a ne i po sadržaju. Ovim zakonskim prijedlogom uređuju se uvjeti za stjecanje odobrenja za samostalan rad, nadzor, kontrolu kvalitete pružene usluge, obavljanje odobrenja, i obnavljanje odobrenja i osnivanje također Hrvatske logopedske komore. Cilj je usmjeravanje profesionalnog razvoja struke, promicanje interesa logopeda i skrb nad savjesnim i zakonitim radom logopeda. Zakonskim prijedlogom o socijalno-pedagoškoj djelatnosti uređuje se sadržaj i način djelovanja socijalnih pedagoga, standard obrazovanja, uvjeti za obavljanje socijalno-pedagoške djelatnosti, aktivnosti, stručni nadzor nad magistrima socijalne pedagogije i sveučilišnih prvostupnika. Socijalno-pedagoškom djelatnošću se interdisciplinarno diferencirano djeluje prema osobama koje manifestiraju poremećaj u ponašanju. Socijalni pedagozi rade sa djecom, mladim i odraslim osobama u riziku za razvoj, ili koje manifestiraju neprihvatljivo ponašanje, poremećaj u ponašanju, mentalne poremećaje i kriminalno ponašanje. Socijalna pedagogija je u zemljama članicama Europske unije uvažena kao profesija koja objedinjava odgoj, i socijalni rad, sa ciljem bolje integracije različitih rizičnih skupina, a čine sastavni dio svakog društva. Naravno svi ćemo se složiti s takvom jednom konstatacijom. Također omogućava osnivanje Hrvatske komore socijalnih pedagoga, sa ciljem usmjeravanja razvoja struke, promicanja interesa magistara socijalne pedagogije i sveučilišnih prvostupnika. Sva četiri prijedloga zakona predstavljaju prihvatljiva i dobra rješenja u djelatnostima koje su od javnoga interesa za Republiku Hrvatsku. Oni su nadogradnja novom Zakonu o socijalnoj skrbi. Već je i državni tajnik naglasio i podvukao, a što klub Hrvatske demokratske zajednice također preporuča predlagatelju da do drugoga čitanja jasnije odredi distinkciju u nadležnosti i djelokrugu obavljanja poslova magistara i sveučilišnih prvostupnika. Naravno u odnosu na sva četiri, sve četiri profesije. Također se preporuča da se možda državni tajniče propita nekim dodatnim parametrima potreba osnivanja četiriju komora, tj. za svaku djelatnost svoja komora, ili to može biti neki drugi prihvatljivi model, možda manji broj komora, a da se istodobno ne ugrozi temeljni cilj osnivanja komore. Na kraju klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovih zakona u prvom čitanju. Hvala vam lijepa.
Hvala. Klub zastupnika HSS-a, gosopdin zastupnik Zdravko Kelić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Složit ćemo se da socijalni radnici logopedi, socijalno-pedagoški djelatnici i djelatnici edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti imaju plemenitu ulogu, pomaganje drugima u situacijama koje sami ne mogu i ne znaju riješiti. Opći cilj tih djelatnosti je pomoć i podrška pojedincima, grupama i zajednici osiguravanjem zaštite prevencije, uklanjanju teškoća, rehabilitacije i skrbi sa svrhom podizanja kvalitete života. Socijalni rad edukacijsko-rehabilitacijska djelatnost, socijalno-pedagoška djelatnost, i logopedska djelatnost su profesije od javnog interesa, koje promiču socijalne promjene korigiranje poremećaja u ponašanju, rješavanje problema u verbalnoj i neverbalnoj komunikaciji, i međuljudskim odnosima, te osnaživanje osoba kako bi se povećala njihova dobrobit i kvaliteta života. Značajan cilj ovih djelatnosti je integracija, solidarnost i povezanost sa društvom u kojem se odvija praksa navedenih djelatnosti. Socijalni rad je primarno usmjereno na poticanje pozitivnih promjena u društvu i pružanje pomoći i podrške korisnicima socijalnih usluga, pri čemu takav odnos ne smije ugroziti niti jedan drugi interes. Socijalni radnici ustvari djeluju kao organizatori i pružatelji socijalnih usluga, te su angažirani u zastupanju obesnaženih i diskriminiranih pojedinaca, grupa ili zajednica. Prema podacima Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi u sustavu socijalne skrbi na stručnim poslovima zaposleno je cirka tisuću 252 socijalna radnika. Naravno ukupni broj socijalnih radnika zaposlenih u drugim područjima javnog djelovanja nije moguće utvrditi jer Hrvatska još uvijek nema jedinstven registar zaposlenika prema vrstama profesija. Logopedska djelatnost usmjerena na otkrivanje i otklanjanje poremećaja verbalne i neverbalne komunikacije, a ostvaruje se kroz postupke prevencije, dijagnostike, tretmana, te savjetodavnoga i edukacijskog rada. Socijalna pedagogija bavi se prevencijom, smanjivanjem ili uklanjanjem teškoća, koje se manifestiraju u socijalnom funkcioniranju, a mogu biti uzrok ili posljedica socijalne isključenosti, ovisnosti, delikventnog ponašanja, poremećaja, problematičnih uvjeta života, pripadnosti marginalnim skupinama. Edukacijsko-rehabilitacijska djelatnost zasniva se na postupcima koji obuhvaćaju djecu sa teškoćama u razvoju, i sve dobne skupine osoba sa invaliditetom, koje imaju teškoće socijalnog uključivanja. Donošenjem ovih zakona regulirat će se standardi prakse, edukacije, dužnosti i odgovornosti navedenih djelatnosti, i nadzor za njihovim radom, čime će se uskladiti sa istovjetnim radnicima razvijenih zemalja Europske unije. Također zakonima se predlaže osnivanje hrvatske komore za svaku od navedenih djelatnosti, kao samostalne strukovne organizacije, čiji je cilj usmjeravanje profesionalnog razvoja struke, zastupanje i usklađivanje interesa svake navedene djelatnosti. Prijedlozima zakona propisuje se sadržaj i način djelovanja, standard obrazovanja, uvjeti za obavljanje djelatnosti, dužnosti, stručni nadzor nad radom socijalnih radnika, logopeda, socijalno-pedagoških djelatnika i edukacijsko-rehabilitacijskih djelatnika, i stručni nadzor općenito nad djelatnostima. Sva četiri zakona pisana su s istim ciljom, i gotovo u istoj formi. Postavljaju standarde, reguliraju djelatnosti, i općenito reformira se u sustav socijalne skrbi. Zakonima je propisano osnivanje komora po djelatnostima s javnim ovlastima, uvjeti za obavljanje svake djelatnosti, uvjeti za obavljanje samostalnoga rada, stručni nadzor na radom u obavljanju djelatnosti i drugi. Članak 5. stavak 1. prijedloga Zakona o djelatnosti socijalnog rada propisani su uvjeti za obavljanje djelatnosti socijalnog rada, pa je tako u podstavku 4. propisano znanje hrvatskog jezika u govoru i pismu, a ispunjavanje tih uvjeta utvrđuje hrvatska komora socijalnih radnika. Za ostale navedene uvjete nije upitno njihovo utvrđivanje jer se oni podastiru u obliku neke potvrde, odnosno sveučilišne diplome. Ali kako će se i tko će utvrditi znanje hrvatskog jezika za državljane država članica EU? To nije potpuno jasno pa stoga smatramo da to treba precizirati, definirati – preciznije definirati. Ista situacija je i u sva 4 prijedloga zakona pa stoga nema potrebe da se pojedinačno i navode. Također, u prijedlozima zakona nije posve nam jasna distinkcija u kompetencijama magistra struke i sveučilišnih prvostupnika pa se predlaže da se jasno propišu ovlasti jednih i drugih kako u praksi ne bi dolazilo do zabuna i problema. Klub HSS-a smatra da predmetni prijedlozi zakona dolaze u pravo vrijeme, smatramo da je potrebno navedene djelatnosti zakonski urediti te regulirati njihovo djelovanje kroz osnivanje zasebnih komora sa uspostavljenjem jedinstvenog registra prema vrstama profesije. Sređivanjem situacije i stabiliziranjem sustava u navedenim djelatnostima pokazuje se senzibilitet za djelatnosti koje se u svom radu susreću sa osobama sa određenom dozom invaliditeta, s osobama koje imaju potrebu za brigu od Socijalne skrbi, s onima kod kojih je vidljiv poremećaj verbalne ili neverbalne komunikacije i sa onima kod kojih su dijagnosticirani i socijalno-pedagoški poremećaji u ponašanju. Kako su to vrlo osjetljive socijalne skupine društva potrebno im je pristupiti sa posebnom pažnjom u ostvarivanju i zaštiti njihovih prava i dostatnosti kvalitetne usluge. Navedenim zakonima nakon što sažive u praksi povećat će se dostupnost stručnjaka iz navedenih područja, postići će se poticanje strukovne etike i stručnog razvoja, doći će do općenito do strukovnog unapređenja što će se direktno odraziti na korisnike usluga i njihovu socijalnu okolinu. Klub zastupnika HSS-a će stoga podržati ovaj prijedlog u prvom čitanju.
Hvala. U ime kluba HNS-HSU-a u objedinjenoj raspravi govorit će zastupnici Silvano Hrelja, gospođa zastupnica Danica Hursa i gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. … [[Upadica se ne razumije.]] Podijelite se u okviru 10 minuta.
Molim?
Da, da.
Pa koja su to pravila, uvijek je bila objedinjena rasprava normal je više od 15 koliko pripada klubu.
Nije, nije.
Za 2 je bilo 20. Prema tome za ovih 4 je bar 30 minuta. Ok, krećemo. Bit ćemo što je moguće kraći jer reći se mora ono što je. Čujte nismo mi krivi što ste objedinili. Mi smo se spremali svaki za svoj zakon, kako smo dobili zadatak u klubu. Dakle, poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče. Moje je da se na neki način referiram prema prijedlogu Zakona o djelatnosti socijalnog rada iako bih rekao par uvodnih napomena. Naime, ovi zakoni koji su sada u ovoj objedinjenoj raspravi su paket socijalnih zakona pred Hrvatskim saborom i čine sadržaj ukupne ajmo reći socijalne reforme u RH sa izuzetkom, odnosno sa nedostatkom Nacionalne strategije socijalnog rada koja je zapela negdje u Vladi i još nije došla i nije upućena u Hrvatski sabor. Ako se radi rasprava o Zakonu o socijalnoj skrbi bilo bi vrlo dobro i vrlo kvalitetno da se između prvog i drugog čitanja ta javna rasprava nastavi i da se održi javna rasprava o paketu ovih zakona, a ne samo o jednom ajmo reći matičnom zakonu jer u svakom od ovih zakona se kriju moguća rješenja. Tko kaže da je posebna komora najbolje rješenje za svaku profesiju ili neka druga rješenja koja su ovdje prikazana u praksi. Dakle, u svakom slučaju apeliram na javnu raspravu između 2 čitanja i apeliram na to da Gospodarsko-socijalno vijeće koje radi donese svoj sud u okviru normalnog socijalnog dijaloga u RH o svim ovim zakonima. Ono što se tiče ovog zakona, prijedlog Zakona o djelatnosti socijalnog rada mislim da se u tom zakonu prečesto miješaju pojmovi. Imamo pojmove i socijalne sigurnosti i socijalne zaštite i socijalne skrbi i djelatnosti socijalnog rada. Mislim da u par navrata koliko sam pažljivo iščitavao ovaj zakon se ti pojmovi miješaju i o tome treba paziti jer svaki ima svoju širinu. Ono što je isto tako bitno reći kao generalnu primjedbu ovaj zakon u svom normativnom dijelu nije obuhvatio cijelu djelatnost socijalnog rada. Naime, on u obrazloženju u ocjeni stanja i osnovnim pitanjima koji će se ovim zakonom urediti u stavku 7. kaže da ukupan broj socijalnih radnika zaposlenih u drugim područjima javnog djelovanja zdravstvo, pravosuđe, odgoj i obrazovanje, unutarnji poslovi jedinicama lokalne i područne samouprave, regionalne samouprave koja će se donošenjem Zakona o socijalnoj skrbi baviti ovom problematikom i koja će sigurno zapošljavati ove profesije. Zatim, privatnom sektoru, vjerskim organizacijama, udrugama civilnoga društva u RH kaže zasada nije moguće utvrditi zbog nepostojanja jedinstvenog registra zaposlenika prema vrstama profesije, ali je i to dio djelatnosti socijalnog rada i za te ljude se mora naći mjesta u ovom zakonu. Ili pak se mora promijeniti naziv i reći da će ovo biti zakon o profesiji magistara socijalnog rada i prvostupnika socijalnog rada. Prema tome onda ovaj zakon zadovoljava, ali ako govorimo o ukupnoj djelatnosti socijalnog rada on pojedine segmente te djelatnosti jednostavno ne obuhvaća. Ono što je konkretno generalna primjedba je da se neprecizno definira djelatnost socijalnog rada. To je sustavna djelatnost, ali sustavna društvena djelatnost ne bilo koja djelatnost. U stavku 7. i stavku 16., dakle ovo što sam već govorio dakle nepotpuno i nejednako navedeno gdje su osim u sustavu socijalne skrbi zaposleni socijalni radnici i gdje se obavlja djelatnost socijalnog rada, a to je nadalje neujednačeno navođenje tijekom cijelog prijedloga zakona. Na primjer u članku 10. i članku 12. U ocjeni stanja i osnovnih pitanja nedostaju informacije o tome na čemu se zasniva dosadašnji pristup,kako se on odražava na korisnike, pojedince, odnosno obitelji i zajednicu, koje će biti koristi za njih jer se za njih provodi socijalni rad donošenjem ovog zakona. Dakle, koja će to biti korist za obitelj, odnosno pojedince i zajednicu. Da li se primjenom ovog zakona uređuje profesija ili bi bilo potrebno preciznije određenje njezine društvene uloge, odnosno na kojim osnovama ono počiva. To ostaje dilema nakon ove rasprave. Ja molim predlagače da o tome vode računa. Što se tiče konkretnih primjedbi na pojedine članke zakona, u članku 2. opis djelatnosti socijalnog rada ima dosta nepreciznosti. Kaže da je socijalno procjenjivanje proces prikupljanja i analize podataka u svrhu identificiranja poteškoća, što je do njih dovelo i što se može poduzeti da bi se poteškoće minimalizirale. Nema navoda po čemu je takvo procjenjivanje socijalno, na koje se ciljane skupine odnosno pojave odnosi. Dalje, u određivanju što su to intervencije socijalnog rada kaže se da su to postupci koji obuhvaćaju prevenciju, pitanje je kakvu prevenciju i tretman s ciljem podrške, tretman čega? S ciljem podrške i pomoći korisnicima u savladavanju teškoća i postizanja individualno društveno poželjnih promjena, dakle pitam tretman čega? Socijalne dalje u definiranju socijalnih akcija kaže da je to organizirano djelovanje potaknuto od strane profesionalnih osoba u području socijalne skrbi i drugim područjima rada, magistara socijalnog rada i sveučilišnih prvostupnika socijalnog rada u cilju promicanja ljudskih prava i socijalne pravde, podizanja javne svijesti o socijalnim problemima i mobiliziranje raspoloživih socijalnih resursa za društvene promjene u cilju rješavanja socijalnih poteškoća. Ispravljanja nepravdi i podizanje kvalitete ljudskog života. Da li, pitanje je, da li organizacije civilnog društva, neprofesionalci mogu organizirano djelovati u smislu socijalne akcije na promicanju ljudskih prava. Dalje, u formulaciji edukacijskih aktivnosti, kaže izobrazba magistara socijalnog rada i sveučilišnih prvostupnika socijalnog rada izobrazna skupina korisnika nedostaje i izobrazba drugih stručnih i nestručnih djelatnika volontera i drugih koji su uključeni u socijalne akcije i druge aktivnosti iz područja socijalne sigurnosti građana. U članku 4. imamo nelogičnost prvog i drugog stavka, odnosno jedan drugoga pobija. U članku 5. definiraju se opći uvjeti za obavljanje djelatnosti socijalnog rada. Pitanje je sljedeće, u stavku 1. opći uvjeti, podstavak 1. završen diplomski, sveučilišni studij za socijalni rad u Republici Hrvatskoj ili nostrificirana diploma inozemnog fakulteta. Nedostaje definiranje kakvog fakulteta valjda iz domene socijalne skrbi. Dalje, sada ću jedan dio preskočiti pa će biti prilike za raspravu kasnije. Imamo ovdje odobrenje za samostalan rad u članku 7. u kontradikciji je s odredbom članak 4. stavak 2. gdje kaže sveučilišni prvostupnici socijalnog rada imaju pravo na obavljanje djelatnosti socijalnog rada samo pod nadzorom, da li dakle mogu dobiti ili ne mogu dobiti odobrenje za samostalan rad to je dilema u cijelom zakonu.
Kolega samo jedan trenutak. Da se nešto dogovoriti, malo ćemo se samo zaustaviti. Vidite u objedinjenoj raspravi, samo ako Sabor odluči drugačije se može govoriti predstavnik Kluba 15 minuta, jer inače kada bi zauzeli stajalište da, što mislite da se u jednoj objedinjenoj raspravi po četiri zakona javi recimo 60 zastupnika HDZ-a pa da svaki u ime kluba govori po 15 minuta, to ne bi bilo u redu.
Gospodine predsjedniče, ja ću to skratiti, kada sam vas pitao koliko će trajati objedinjena rasprava vi ste mi u šali rekli 6 minuta, ja to nisam mogli nikako prihvatiti, ali da ste mi rekli 20 minuta ja u ovom trenutku prestajem, nije problem.
Ovo ćemo vam obračunati, napravit ćemo jedan gentlemanski agreement, evo 20 minuta bude za sva tri.
Dobro, ja ću završiti samo sa još jednom primjedbom na članak 20. koji govori o obvezi poštivanja etičkog kodeksa djelatnosti socijalnog rada, za magistre socijalnog rada i sveučilišne prvostupnike socijalnog rada. Napomena, podržavamo poštivanje etičkih kodeksa svih profesija, jer je to nužno za dobrobit korisnika i zajednice. Pitamo kako se misli urediti obveza poštivanja načela stručnog pristupa korisnicima usluga socijalne skrbi koji su često pripadnici ranjivih skupina odnosno socijalno deprivirani. U uvjetima deinstitucionalizacije socijalne skrbi kada pružatelji usluga nisu obveznici članstva strukovnih komora, na primjer članovi organizacije civilnog društva ili fizičke osobe. Stojim na raspolaganju gospodinu državnom tajniku, ako ga nešto interesira ima još ovih primjedbi, slobodno me pozove pa ću potanko obrazložiti da vam ne uzimam vrijeme jer je poprilično kasno. Hvala lijepo.
Gospođa zastupnica Danica Hursa.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću se referirati u ime Kluba HNS-a HSU-a na prijedlog Zakona o logopedskoj djelatnosti koji uređuje i sadržaj i način djelovanja logopeda i logopedske djelatnosti. Tako se propisuju uvjeti za stjecanje odobrenja za samostalan rad za obavljanje djelatnosti kao i uvjeti i načini provedbe nadzora nad radom logopeda pripravnika i kontrole kvalitete pruženih usluga. Također se propisuje osnivanje Hrvatske logopedske komore kao i obveza udruživanja logopeda u svrhu profesionalnog razvoja struke. NO, evo to je za uvodni dio, mi smo u Klubu HNS-a HSU-a kao neki drugi klubovi dobili primjedbe i prijedloge od logopedske struke, pa mi dopustite koliko mi vrijeme bude dopustilo da isčitam ono što struka predlaže, mi u Klubu HNS-a HSU-a sa najvećim dijelom tih primjedbi se slažemo. Dakle, u samom uvodnom dijelu struka predlaže da treba glasiti sljedeće uvodni dio. Studij logopedije, dakle prediplomski sveučilišni studij i poslijediplomski sveučilišni studij u Republici Hrvatskoj obrazuje stručnjake u daljnjem tekstu logopedi i sveučilišni prvostupnici. Dakle, oni predlažu da se to doda u uvodnom dijelu. Nastavno na korekciju u uvodnom dijelu članak 1. stavak 3. treba glasiti, odredbe ovoga zakona koje se odnose na magistre logopedije primjenjuju se na odgovarajući način i na sveučilišne prvostupnike logopedije itd. u tom članku. Članak 3. stavak 2. po njihovom prijedlogu trebao bi glasiti, logopedska djelatnost provodi se u djelatnosti zdravstva, znanosti, odgoja, obrazovanja, socijalne skrbi i u drugim pravnim osobama i pravnoj praksi. Obrazloženje uz ovaj članak je sljedeće, ovo je formulacija u skladu sa formulacijama o obavljanju zdravstvene djelatnosti Zakon o zdravstvenoj zaštiti i psihološke djelatnosti Zakon o psihološkoj djelatnosti, te je važno da se na ovaj način formulira ova odredba kako logopedska djelatnost i logopedi koji je obavljaju ne bi bila u drugačijem i lošijem položaju od navedenih struka. Članak 4. stavak 1. trebao bi glasiti, pravo na obavljanje logopedske djelatnosti imaju samo magistri logopedije koji su upisani u imenik Hrvatske logopedske komore te imaju odobrenje za samostalan rad. Članak 4. stavak 2. trebao bi glasiti, sveučilišni prvostupnici logopedije imaju pravo na obavljanje poslova u logopedskoj djelatnosti samo pod supervizijom magistra logopedije za koje stječu kompetencije određene nastavnim planom i programom studija logopedije u RH te aktima Hrvatske logopedske komore. U članku 4. treba dodati i stavak 3. koji glasi, pravna ili fizička osoba koja zapošljava sveučilišnog prvostupnika logopedije obavezna ga je prijaviti Hrvatskoj logopedskoj komori koja ga uvodi u registar prvostupnika logopedije. Članak 5. stavak 1. podstavak 1. treba glasiti, opći uvjeti za obavljanje logopedske djelatnosti jesu, završen diplomski sveučilišni studij, edukacijsko-rehabilitacijskog fakulteta u RH ili nostrificirana diploma inozemnog fakulteta. Članak 5. stavak 1. podstavak 4. treba glasiti, znanje hrvatskog jezika u govoru i pismu uz predočenje potvrde ovlaštenje ustanove u RH za procjenu stupnja poznavanja hrvatskog jezika. Članak 5. stavak 1 podstavak 6. trebao bi glasiti, odobrenje za samostalan rad na temelju osnovne i posebne dopusnice Hrvatske logopedske komore. Dodaje se u članku 5. stavak 1. podstavak 7. koji glasi, završen preddiplomski sveučilišni studij za obavljanje poslova nižeg ranga složenosti u logopedskoj djelatnosti. Obrazloženje uz ovo osnovna dopusnica izdaje se magistru logopedije nakon položenog stručnog ispita, a posebna na temelju završenog odgovarajućeg osposobljavanja po posebnom programu. Članak 6. stavak 1. podstavak 5. trebao bi glasiti, između ostalog nastavak je samo je, disciplinskom kaznom tijela Hrvatske logopedske komore izgubio pravo na obavljanje logopedske djelatnosti odnosno dijela poslova iz logopedske djelatnosti za sveučilišne prvostupnike. Članak 7. stavak 1. trebao bi glasiti, magistru logopedije koji je upisan u imenik magistra logopedije Hrvatska logopedska komora daje odobrenje za samostalan rad. Članak 7. stavak 1. trebao bi glasiti, odobrenjem za samostalan rad dokazuje se stručna osposobljenost magistra logopedije za samostalno obavljanje logopedske djelatnosti na području RH. Članak 8. stavak 2. treba glasiti, magistri logopedije obvezni su svakih 6 godina proći provjeru stručnosti pri Hrvatskoj logopedskoj komori radi obnavljanja odobrenja za samostalan rad na poslovima logopedske djelatnosti. Članku 8. dodaje se stavak 3., sveučilišni prvostupnici logopedije obvezni su svakih 6 godina proći provjeru stručnosti pri Hrvatskoj logopedskoj komori radi obnavljanja odobrenja za rad na poslovima logopedske djelatnosti. Jel vrijeme iscurilo? Oprostite ako je tako.
Ne, ne, nastavite molim vas.
Zatim imamo sadašnji članak 8. stavak 3. postaje članak 8. stavak 4. i treba glasiti, uvjete za obnavljanje i oduzimanje odobrenja za samostalan rad magistara logopedije odnosno odobrenja za rad sveučilišnih prvostupnika logopedije propisuje općim aktom Hrvatska logopedska komora. Članak 9. stavak 1. treba glasiti, trajno stručno usavršavanje magistara logopedije i sveučilišnih prvostupnika logopedije provodi se sudjelovanjem na stručnim specijalizacijama, seminarima, tečajevima i stručnim skupovima. Članak 9. stavak 2. trebao bi glasiti, poslodavac je obvezan omogućiti magistru logopedije odnosno sveučilišnom prvostupniku logopedije stručno usavršavanje u opsegu potrebnom za obnavljanje odobrenja za rad. Glava pripravnici je također obrađena i kaže se da bi članak 10. stavak 1. trebao glasiti, nakon završenog obrazovanja magistri logopedije odnosno sveučilišnom prvostupniku logopedije obvezni su osposobiti se za samostalan rad, tako glasi, a trebao bi glasiti, nakon završenog obrazovanja magistri logopedije obvezni su osposobiti se za samostalan rad. Članak 10. stavak 2. trebao bi glasiti, pripravnički staž magistra logopedije i sveučilišni prvostupnik logopedije traje godinu dana te se obavlja u zdravstvenim ustanovama, ustanovama za odgoj i obrazovanje itd. vrijeme mi je iscurilo. Ovaj materijal dostavit ćemo u pisanom obliku predlagatelju i nadamo se da će neki prijedlozi naći svoje mjesto u konačnom prijedlogu zakona. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Nešto ću reći o dva prijedloga zakona i to Zakon o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti i Zakon o socijalno-pedagoškoj djelatnosti. Neću ići u detalje jer ne sumnjam da su strukovne udruge koje okupljaju i socijalne pedagoge, ali i edukacijske rehabilitatore uputile svoje iscrpne primjedbe i prijedloge predlagatelju i da će predlagatelj voditi o tome računa između dva čitanja. Međutim, htio bih upozoriti na nekoliko po meni nelogičnosti. Prije svega, činjenica je da u sva četiri ova zakona postoje neke odredbe koje same sa sobom jesu u koliziji. Evo jednoga primjera. To je primjer koji definira pitanje samostalnoga rada, odnosno posjedovanja licence pa se onda recimo kod Zakona o socijalno-pedagoškoj djelatnosti u Glavi II-Uvjeti za obavljanje socijalno-pedagoške djelatnosti, to je članak 4., kao i u Zakonu o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti, a to je tamo također Glava Uvjeti za obavljanje edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti, ali članak 3. definira da pravo na obavljanje socijalno-pedagoške djelatnosti imaju magistar socijalne pedagogije i sveučilišni prvostupnik socijalne pedagogije koji su upisani u imenik Hrvatske komore socijalnih pedagoga te imaju odobrenje za samostalan rad. Nakon toga dolazi odredba koja kaže da prvostupnici imaju pravo na obavljanje socijalno-pedagoške djelatnosti samo pod nadzorom magistra socijalne pedagogije. Ako je nešto pod nadzorom ili supervizijom onda nije samostalno i to je jedna velika kontradikcija. Mi moramo vidjeti što to točno znači i u svjetlu recimo kod ovog istog zakona, članka 10., koja kaže da su nakon završenog obrazovanja magistri socijalne pedagogije odnosno sveučilišni prvostupnici socijalne pedagogije obvezni osposobiti se za samostalan rad. Sličnu ćemo odredbu naći u članku 7. Zakona o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti koji kaže da su magistri edukacijske rehabilitacije sveučilišni prvostupnici edukacijske rehabilitacije obvezni svakih 6 godina proći provjeru itd. radi obnavljanja odobrenja za samostalni rad, odnosno govori se kasnije i o uvjetima pod kojima se stječe odobrenje za samostalni rad. Dakle, s jedne strane imamo vrlu čvrstu priču o tome da i magistri i prvostupnici imaju pravo dobiti licencu za samostalni rad, a onda kasnije kažemo da prvostupnici svoj dio djelatnosti obavljaju samo isključivo uz nadzor magistara. To je u kontradikciji, ili je jedno ili je drugo i to treba definirati. Nadalje, jedna nelogičnost koja proističe iz dobre želje i rekao bih prirodne želje svake struke da filigranski pa možda čak i do svilene niti nježno brani interese svoje struke, svoje profesije i pokušava što je moguće više raščistiti prostor u kojemu se ta struka razvija je ova intencija da dobijemo četiri komore. Koliko je to dobro, to je jedno veliko pitanje na koje moramo zajednički naći odgovor i sa strukom, ali i mi kao odgovorni ljudi koji postavljamo nekakve okvire za proračunsku politiku. Jer ako je točno da u čitavoj Republici Hrvatskoj postoji samo 371 edukacijski rehabilitator, samo sekundu, da ne bih pogriješio citirat ću ono što predlagatelj explicite kaže. Kaže, u ustanovama socijalne skrbi prema godišnjem statističkom izvješću o zaposlenicima u ustanovama socijalne skrbi u Republici Hrvatskoj u 2008.godini bio je zaposlen svega 371 edukacijski rehabilitator, od čega većina 320 u domovima socijalne skrbi čiji je osnivač Republika Hrvatska. Dakle, potpuno je jasno ne samo da je većina bila u istovrsnim ustanovama nego da su svi oni kod istoga poslodavca. Dakle, u takvim okolnostima kad imamo 371 edukacijskog rehabilitatora govoriti o posebnoj komori pitanje je da li je uopće smisleno i rentabilno, da li može ta komora biti održiva, može li ona doista tako slaba po članstvu štititi interese svoga članstva. Ako smo imali već slučaj i neka rješenja u sklopu nekih zdravstvenih struka, dakle u zdravstvu kao djelatnosti da jedna komora kroz dva, tri ili četiri razreda može efikasno štititi interese, granske interese svakoga od svojih razreda, ali bivajući jedna postavlja se pitanje da li je to kontradiktorno kao ideja i mogućem rješenju kod ovih profesija. Tim više što tri od ove četiri profesije proizvodi isključivo jedan jedini fakultet u Republici Hrvatskoj, dakle Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet. Dakle pod istim krovom tri različita studija, dakle kad se sve zbroji i oduzme, iznimno malim brojem ljudi koji obavljaju određenu djelatnost, da se taj broj kreće između 370 i 1500. Može li komora tako slaba, tako mala po broju članova biti dovoljno snažna, dovoljno jaka da štiti interese struke. Čini mi se da bi trebalo sjesti još jednom sa strukovnim organizacijama jer imati udrugu i komoru nije ista stvar i to vrlo dobro znaju svi oni koji su u sličnim djelatnostima, koji su već riješili ovo pitanje komorskoga udruživanja, ali valjalo bi otvoriti sva pitanja vrlo fer, vrlo izravno i reći što to točno znači između ostaloga i za financijske obveze Republike Hrvatske. Jer ta komora koju bi činilo 370 članova nema nikakve šanse da može funkcionirati od vlastitih prihoda, ona mora biti visoko dotirana iz državnoga proračuna, to je posve jasno. U tome smislu pozivamo predlagatelja da do drugoga čitanja, dakle do konačnoga prijedloga razmotri mogućnost ekonomizacije u ovom prostoru. Da li će to biti odluka koja će logopedima omogućiti da dijelom idu tamo gdje su zdravstvene struke, a dijelom tamo gdje su struke socijalne skrbi, da li je to pitanje objedinjavanja dviju ili triju od ovih profesija u jednu komoru, ali sa tri čvrsto definirana razreda koja će zakonom biti definirana kao nešto što je konkretno, odgovorno i dovoljno snažno da može štititi interese svake od ovih pojedinačnih struka od tri koje ovdje spominjemo, to je sada otvoreno pitanje. Ali valjalo bi apelirati i na one koji da se razumijemo do sada nisu imali nikakvu komoru jer ovo je tabula rasa koju imamo sada, dakle sad stvaramo sustav dakle da se ne oduzimaju time nikakva već stečena prava nego se stvaraju nova. Prema tome, valjalo bi pozvati i njih da na svoj način daju doprinos u ovim vremenima da se ne stvara nešto što bi se moglo sutra nazvati dodatnim velikim mrežama i sustavima koje možda financijski ne možemo održati, obzirom na svoju fiskalnu moć. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, državni tajniče. Evo u ime SDP-a mi podržavamo ovo prvo čitanje paketa zakona iz područja socijalne skrbi, Prijedloga Zakona o djelatnosti socijalnog rada, edukacijsko-rehabilitacijske djelatnosti, logopedske, te socijalno-pedagoške djelatnosti. Naravno da počeci ovih zakona moram reći da se kreću od prije 8 godina kad je zapravo glavna strukovna organizacija hrvatskih udruga socijalnih radnika krenula u realizaciju ovog zakona. Nakon psihologa koji su hrabro probili led sa svojim strukovnim zakonom i druge struke su znači počele ići ovim putem, pa naravno da pomognu struci, unutar struke, da bi zapravo bile bolje usluge krajnjim korisnicima. Ovi strukovni zakoni su naravno napravljeni po pravilima struke, poštujući specifičnost svake od njih, što je naravno i vidljivo u uvodnom dijelu, gdje se opisuje što koja struka radi. Novost je omogućavanja stvaranja, otvaranja privatne prakse, što će naravno podići i konkurentnost, i naravno nadamo se i kvalitetu usluga. Međutim tu bi ja isto rekla, podržala što je i gospodin prije mene iz HNS-a rekao da bi to trebalo pojasniti mnoge stvari. Ono što treba pogledati to je i razlika prvostupnika i magistra struke, jer i u zakonima piše da licence za samostalni rad daje komora, koja već u startu razgraničava oba zvanja, a koju vrstu djelatnosti može obavljati prvostupnik, odnosno magistar, i tako će se propisivati kroz područje djelovanja nadležni ministar, a po osnovi zakona koji reguliraju pojedine djelatnosti npr. i kroz Obiteljski zakon, odnosno Zakon o socijalnoj skrbi. Mislim da su svi ovi zakoni postavljeni na dobrim temeljima, i tu je evidentan utjecaj struke i nadam se da se struka konzultirala i u ovom prvom čitanju, i očekivamo naravno da će to biti za drugo čitanje još više. Prema tome svakako da vrijedi pozdraviti ove zakone i ja vjerujem da će donijeti pozitivnije vjetrove u među struku, jer i defektolozi, i socijalni radnici i logopedi, oni su na žalost, vrlo ih često zovemo stručne službe. Oni su vrlo često najslabije plaćena zanimanja, a sigurno vrlo odgovorni, u svim područjima u kojima rade. Plaćeni su, sa plaćama su čak nekada i do 50% ispod prosjeka. Za sve najspornijom su se, za sve ove zakone najspornije su se pokazale upravo one odredbe koje se odnose na prvostupnike, odnosno socijalne radnike koji nisu diplomirali prema bolonjskom procesu i naravno magistre. Isto tako kao kolege iz HNS-a, i mi smo dobili primjedbe od udruženja logopeda, i vi ste dobili, meni je to drago, i to ćemo dostaviti našem državnom tajniku, to smo prošli put i na odboru rekli, pa ću samo ponešto iz toga reći, u prijedlogu zakona izjednačen je logoped i sveučilišni prvostupnika, međutim to naravno ne može jer se, jedan se obrazuje tri godine, drugi pet godina, i naravno da se razlikuju i po svojim kompeticijama. Na žalost kad se radi o logopedima, moram reći da ih ima premalo, tako da ne mogu pokriti sve brojnije potrebe, a svi koji se bave djecom, i u obrazovanju i u drugim ustanovama zna se kolika je potreba za njima. Prema tome djeca najčešće dobivaju premali broj terapijskih sati, ne stignu se educirati nastavno osoblje i roditelje, ne mogu se organizirati sustavno provjere sposobnosti djece i slično, prema tome to je sve rezultat malog broja logopeda. Inače logopedske djelatnosti, one se obavljaju u vrlo širokom području počevši od otorinolaringoloških, pedijatrijskih, neuroloških, psihijatrijskih, klinika, bolnica, domova zdravlja, ustanova za mentalno zdravlje, savjetovališta, centrima raznoraznim za medicinsku rehabilitaciju, za odgoj i obrazovanje, rehabilitaciju slušnih, slušanja i govora, itd., itd., da ne nabrajamo od predškolskih ustanova. Prema tome možemo reći da 70% logopeda radi u sustavu zdravstva i socijalne skrbi, dok je preostalih 30% logopeda zaposleno u ustanovama odgoja i obrazovanja. Najveći dio praktične nastave obavlja se u zdravstvenim i socijalnim ustanovama, a zatim i u ustanovama odgoja i obrazovanja. Prema tome sigurno da se teži za osnivanjem komore, i cilj osnivanja komore konkretno logopedske, kao strukovne, sigurno se odnosi za bolje organizacije logopeda, odnosno usmjeravanje profesionalnog razvoja struke. Spomenula bih isto tako socijalni rad, odnosno socijalne radnike koji naravno isto tako imaju vrlo široko područje djelovanja. Naime oni su, oni svakodnevno gledaju hrvatsku stvarnost i naravno da moraju, ne mogu ostavljati sve to, moraju biti vrlo empatični i sva ova zvanja koje danas spominjem u ovim zakonima sigurno da trebaju u svoj rad unositi i sebe, i upravo zbog toga kažem da trebamo ih podržati, ovim zakonom … [[Govornica se ne razumije.]] svojih komora koji će naravno raditi na poboljšanju struke, poboljšanju cijele problematike koju imaju, naravno u cilju poboljšanja krajnjeg korisnika. Evo još jedanput za socijalne radnike, znači oni svaki dan slušaju tragične ljudske priče, zlostavljanje djece, brakorazvodne parnice, živote, neimaštine itd., prema tome ne možemo reći da je lako raditi njihov rad. Zatim bi ovdje spomenula, danas je sve češća na žalost maloljetnička delikvencija i ne mogu ne spomenuti socio-pedagoške djelatnosti, čija je djelatnost zapravo usmjerena ka prevenciji delikvencije i poremećaja u ponašanju, i naravno da u suradnji s drugim stručnjacima daju velik doprinos u praćenju i proučavanju ove pojave s kojom se svakodnevno moramo boriti. Naime, socijalni pedagozi rade sa djecom, sa mladima, odraslima i to rade na njihovom neprihvatljivom ponašanju, poremećaju u ponašanju isto tako i mentalnim poremećajima. Prema tome oni djeluju i u području obrazovanja, socijalne skrbi, zdravstva. Prema tome vidimo da sve ove struke koje smo nabrojili imaju svoje vrlo široko područje djelovanja i naravno odgovornosti u poslu. I na kraju da ne zaboravimo i edukacijske rehabilitatore, naše defektologe koji rade sa djecom s teškoćama u razvoju sa skupinama osoba s invaliditetom koji naravno imaju teškoće socijalnog uključivanja. Evo ja ću danas spomenuti, nedavno smo imali Dan autizma i spomenut ću tu grupu kojima su itekako potrebni da napokon dobiju mogućnost dijagnosticiranja svoje bolesti, a ne da svoja socijalna prava dobivaju nažalost vrlo često dijagnozom mentalne retardacije. Moram reći kad se radi o edukacijskim rehabilitatorima da i njih fali, trenutačno ih nedostaje minimalno 30% stručnjaka ovog profila. Prema tome ovo prvo čitanje naravno da podržavamo. Ja se nadam da će predlagatelj uvažiti struku i primjedbe struke za drugo čitanje i da će što se tiče komora koje je kolega prije spomenuo naravno da će se konzultirati struka. Što se tiče i komora i da će se tu vrlo racionalno postupiti jer ne znači ako svatko ima komoru da će učinkovitije raditi nego ako postoji jedna komora sa više razreda što je primjer i u komori medicinskoj komori, a isto tako evo i stomatološka komora, odnosno komora dentalne medicine koja isto ima tako razred zubnih tehničara. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Kolega Beus tko vam je dao pravo da govorite u moje ime? Ispričavam se. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Odmah ću reći da ću podržati sva 4 prijedloga zakona koje je u sklopu sveobuhvatne reforme sustava socijalne skrbi u RH hrvatska Vlada dostavila ovom Visokom domu na raspravu i usvajanje u redovnom postupku. Podržavam i pozdravljam što su prijedlozi zakona rađeni u suradnji sa strukom i strukovnim udrugama kao i donošenje zakona u dva čitanja koje omogućava da se dorade i eventualno poprave uočeni nedostaci. Po uzoru na usklađenje hrvatskog zakonodavstva s pravnom stečevinom EU u području reguliranih profesija o kojima smo raspravljali i usvojili ih protekloga tjedna u području zdravstva pozdravljam nastojanje predlagatelja da se u našoj državi reguliraju djelatnosti u sustavu socijalne skrbi, a koje su od interesa za RH. Pa smo tako i dobili prijedloge Zakona o socijalnom, o djelatnosti socijalnog rada, logopedije, socijalne pedagogije i edukacijske rehabilitacije. Što znače ova 4 zakona? Mislim da danas, iako evo dosta kasno u ovoj sabornici, govoriti o ovim djelatnostima znači na određeni način i priznanje struci. Znači promidžbu svih ovih djelatnosti za koje smo vidjeli da su visoko deficitarne. Naime, ovi zakoni su nam otkrili koliko smo deficitarni u ovim djelatnostima. Pa jednako tako ovu raspravu koristim i za poziv onima koji odlučuju o upisnim kvotama na Edukacijsko-rehabilitacijskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu kao i mladim ljudima koji biraju i odlučuju se za visoko obrazovanje da znaju koje su to visoko deficitarne, a toliko potrebne profesije i zanimanja u RH pa da im bude, da znaju da mogu odabrati i školovati se za ona zanimanja koja ima jamče zaposlenje. Tako smo u prijedlozima ovih zakona vidjeli koliko nam nedostaje edukacijskih rehabilitatora, kaže predlagatelj 30% minimalno u ovome trenutku nedostaje u odgojno-obrazovnom sustavu i sustavu socijalne skrbi. Po broju logopeda na broj stanovnika iza nas su jedino Portugal i Grčka. Dakle, bolji smo od Grčke i Portugala, ali zato slabiji od ostalih zemalja članica EU. Vidjeli smo koliki je broj socijalnih pedagoga, čuli smo koliko je socijalnih radnika zaposleno u sustavu ne samo socijalne skrbi. Ali, jednako tako smo i čuli koliko je članova Hrvatske udruge socijalnih radnika, krovne organizacije 16 regionalnih udruga socijalnih radnika koji rade u svim područjima djelatnosti. I zbog toga se priklanjam onim klubovima, dakle prije svega klubu HDZ-a, a i ostalim klubovima koji su se zalagali da se evo između ova 2 čitanja naprave još, učine dodatni napori da se razgovara sa strukom i strukovnim organizacijama kako bismo možda mogli da se našalim uštedjeti nekih 60 tisuća jer za svaku od komora u ovim prijedlozima zakona osigurano je po 20 tisuća kuna, ali ovo je samo šala. Ne radimo to zbog uštede nego upravo iz onih razloga o kojima su i prethodnici govorili u svojim raspravama, a to je da osiguramo nesmetan rad komora. Prema broju određenih stručnjaka, odnosno djelatnika nisam sigurna da će sve 4 komore moći obavljati onu zadaću koja im je po ovome zakonu povjerena. Jednako tako Zakon o psihološkoj djelatnosti donijet je prije nekih 9, 10 godina pa sam slobodna pitati državnoga tajnika ima li potrebe da se u ovome zakonu možda nešto iako je on regulirao profesiju, odnosno djelatnost, treba li nešto promijeniti, a možda i iskoristiti njih jer znamo da psihološka komora, odnosno Komora psiholoških djelatnosti ima problema u svome radu zbog malog broja članova, zbog nemogućnosti da se financira iz upisnina, odnosno članarina, a vidjeli smo da u prijedlozima ovih zakona javne ovlasti koje su povjerene ovim komorama, za to bi sredstva se osiguravala u državnom proračunu. Stoga smatram da su ovi zakoni dobri jer uvode reda u sve ove djelatnosti, vode računa da rade na dobrobit stručnjaka koji rade u ovim djelatnostima ali jednako tako i na dobrobit korisnika, njihovih znanja, vještina i kompeticija koji su velikom broju građana i građanki Republike Hrvatske potrebne. I da ne duljim, još jednom poziv svima onima koji odlučuju o upisnim kvotama da se omogući veći broj polaznika ovih struka a jednako tako da da do drugog čitanja budu otklonjene nedoumice koje su u zakonu uočene, pa ću ja u ovoj svojoj raspravi pitati državnoga tajnika, kada govorimo o kaznenim odredbama kojima su zapriječene novčane kazne magistrima ovih djelatnosti postavljam pitanje što je sa sveučilišnim prvostupnicima u svim djelatnostima, jer onda se postavlja pitanje obavljaju li oni samostalno rad ili za njihov rad cjelokupnu odgovornost preuzimaju magistri, to je samo mali primjer nekih nedorečenosti koje se nadam da će do 2. čitanja, do Konačnog prijedloga zakona biti otklonjene. Dakle, još jednom ponavljam podržat ću donošenje sva ova 4 zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Replika gospođa zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče i kolegice Bilić. Ja ću vam samo replicirati iz jednog jedinog razloga jer obratilo mi se 70% logopeda koji rade u zdravstvu. Uvažavajući sve ovo što smo čuli o struci logopedskoj, o njezinoj važnosti, logopedi u zdravstvu posebice koji rade u specijalnim bolnicama kao što je Krapinske toplice, Varaždinske i ostale doista rade sa najtežim pacijentima i educirani su na najvišim Europskim standardima. Mislim a sigurna sam da će se otvoriti prostor pa da oni u stvarnosti, ne oni, nego da logopedi postanu zdravstveni radnici, a zašto je to važno dopustiti da pročitam. Važno je zbog toga jer u svim zemljama Europske unije logopedi su zdravstveni radnici, ono što je najbitnije ako se logopedija regulira u našoj zemlji kao nezdravstvena profesija imati će problema prilikom međusobnog priznavanja kvalifikacija na Europskom tržištu rada a smisao zakonskog reguliranja je da budemo prepoznati na Europskom tržištu rada i pružanja usluga u bilo kojoj zemlji članici kao što je rečeno u poglavlju 2. Tako da bih još jedanput naglasila da svi zdravstveni radnici mogu raditi izvan sustava zdravstvene skrbi, to je ono što jedan dio logopeda plaši, znači to nije točno, svi će moći radit i izvan sustava i u sustavu ali svakako će logopedi biti zakinuti ukoliko se ne reguliraju kao zdravstvena djelatnost. Ja osobno mogu o nekim stvarima govoriti, nema vremena ali se nadam da će se uvažiti to da logopedi ipak budu zdravstveni radnici. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Odgovor na repliku. Kolegice Sumrak hvala vam na ovoj replici upoznata sam sa problemom odnosno sa određenim nezadovoljstvom koje logopedi iskazuju jer ima ih u bolnicama i nisu oni jedini koji su u sustavu zdravstva suradnici u zdravstvu jasno nezadovoljni sa svojim statusom nezadovoljni koeficijentom koji se veže uz takav status suradnika u zdravstvu. Ne znam jesu li logopedi nekada prije mogli ući u sustav zdravstva i kako su se tada odredili. Ja sam naglasila da su ovi Zakoni rađeni, prijedlozi zakona rađeni u suradnji sa strukom i strukovnim udrugama. Očito da kada se struka ne može međusobno dogovoriti dakle pa se podijeli jedni bi samostalnu komoru, drugi bi išli a to sve ovisi u kojem sustavu rade da bi trebalo državni tajnik sigurno više zna od mene o ovome problemu ali svakako se založiti, pokušati s njima još jednom razgovarati i vidjeti što je opredjeljenje logopeda u Hrvatskoj, je li to zdravstveni sustav dakle ući će u komoru tu ili će ostati ovdje sa socijalnom skrbi. Mislim da do drugog čitanja imamo prilike a vama hvala što ste u ime logopeda iznijeli ovaj problem.
Hvala. Završni osvrt državni tajnik Ante Zvonimir Golem.
Gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici, ja se zahvaljujem na današnjoj raspravi, potrebno je samo reći nekoliko stvari pošto ova četiri zakona idu u drugo čitanje, oni su pripremani u suradnji sa strukom te će u suradnji sa strukom biti pripremljeni za konačno čitanje. Ja bih molio da sve današnje primjedbe koje su ovdje iznesene da se dostave a sve nejasnoće koje smatramo s naše strane mislim da ćemo riješiti u drugom čitanju tako da hvala vam na današnjoj raspravi.
Hvala. Zaključujem raspravu o objedinjene četiri točke i još ćemo jednu večeras.
Prelazimo na Prijedlog Zakona o djelatnosti socijalnog rada. Ovo je bilo prvo čitanje, P.Z. broj 752. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo: prihvaća se Prijedlog Zakona o djelatnosti socijalnog rada. Drugo: sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja iznesena u raspravi dostavit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu zakona, odnosno o zaključcima koji su predloženi. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zaključak je prihvaćen većinom glasova, 104 glasa za, 3 suzdržana i ništa protiv.
- Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kemikalijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E. br. 750. Predlagatelj Vlada, raspravu su proveli Odbor i za zakonodavstvo, Europske integracije, zdravstvo i socijalnu skrb. Državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi Ante Zvonimir Golem će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažene dame i gospodo. Dozvolite samo nekoliko stvari, Zakon o kemikalijama koji je donio Hrvatski sabor još 2005. godine, jedno je već doživio usklađene 2008. godine sa direktivama Europske unije i trebalo bi sada u daljnjem postupku kako se bliži dan pristupa Hrvatske Europskoj uniji, preostale propise u određenim dijelom uskladiti kako sa određenim uredbama i direktivama Europske unije tako i sa postojećim zakonodavstvom Republike Hrvatske. Ukratko pred vama se nalazi zakonski prijedlog u kojem se usklađuje Zakon o kemikalijama, sa Zakonom o trgovini koji je donio Hrvatski sabor 2008. godine, sa Zakonom o sanitarnoj inspekciji novim ustrojem i odgovornostima Sanitarne inspekcije iz 2008. godine, uredbom Europske zajednice iz 2010. godine o razvrstavanju, označavanju i pakiranju kemikalija, uredbom ... i dopunama uredbe Ridge koja je potreba za usklađenjem te Zakonom o općem upravnom postupku. Nadam se ukoliko bude kakvih dodatnih pitanja, stojimo na raspolaganju. Hvala lijepo.
Hvala. Odbori? Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb, predsjednik Odbora gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Odbor je raspravio ovaj zakon kao matično tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja objasnio je osnovne razloge za predlaganje izmjene i dopune zakona. Kako je istaknuto određene izmjene su potrebne radi usklađivanja važećeg zakona o kemikalijama sa Zakonom o trgovini i to u dijelu koje se odnosi na pojam uvoznika tj. proširenje toga pojma i na fizičke osobe, a ne samo na pravne koje radi obavljanja registrirane djelatnosti uvoze robu i usluge u RH. Također je potrebno odredbe važećeg zakona uskladiti sa novim ustrojem Sanitarne inspekcije u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi izmijenjenim Zakonom o sanitarnoj inspekciji koji je stupio na snagu 1. siječnja 2009. godine. Predložene izmjene i dopune istaknuto je u raspravi koja je uslijedila nužne su i radi usklađivanja s direktivom Europskog parlamenta i vijeća EU od 18. prosinca 2008. o razvrstavanju, označavanju i pakiranju tvari i smjesa. Nadalje zakonski prijedlog se dopunjuje odredbama koje će omogućiti da se u zakonodavstvo RH na odgovarajući način prenesu odredbe Uredbe Reach vezano uz stvari koje na razini EU podliježu postupku odobravanja. U skladu s uredbom 1272 od 2008. mijenjaju se i neki osnovni pojmovi i definicije u prometu kemikalija. Tako se mijenja definicija proizvoda i polimera a uvode se i nove definicije korisnika distributera, primatelja kao i definicije skladištenja te kategorije opasnosti od kemikalija. Također važeći zakon se usklađuje sa Zakonom o općem upravnom postupku vezan uz odobravanje obavljanja djelatnosti s opasnim kemikalijama, a u svrhu ispunjenja jedne od mjera poglavlje 23- Pravosuđa i temeljna prava. Nakon rasprave članovi odbora su jednoglasno odlučili predložiti usvajanje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kemikalijama.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pa po definiciji kemikalije su tvari i pripravci, bit ću kratak kolega Hrelja, tvari i pripravci, dakle u prirodnom stanu ili proizvedeni u proizvodnom procesu, a pripravci su smjese ili otopine koje su sastavljene od jedne ili više tvari. Dakle, iz same definicije je razvidno ukoliko širokom području se radi. A ako spomenemo da je u Europi negdje preko 100 tisuća kemikalija je na neki način u opticaju da je unatrag 70 godina oko 400 puta broj kemikalija povećan i neki milijardu 250 milijuna tona se različitih kemikalija proizvede u godišnje u Europi onda znate i sami o koliko važnom području se radi i nema nijednog dijela ljudskog življenja u kojem kemikalije nisu prisutne, ali naravno uz sve one svoje koristi one naravno imaju i svoje štetne strane a naročito za zdravlje i za okolišu. O zdravlju i okolišu smo isto tako govorili potrebe zašite istih i u tom smislu naravno sve zemlje svijeta su svjesne tih opasnosti pa su prihvaćene i 1992. godine prihvaćanje agende 21 poglavlje 19 UN KOnferencije o okolišu su se sve zemlje obvezale učiniti krajnje napore glede zaštite od tih opasnih kemikalija. Naravno u Dubaiu je usvojen strateški pristup međunarodnom upravljanju kemikalijama dakle kojima se isto tako obvezuju sve države da učinkovito upravljaju kemikalijama, ali naravno u EU u tom smislu je vrlo veliki značaj Agencije za okoliš, Agencije za kemikalije ali kod nas je naravno na tom području rađeno isto od doktora Štampara pa naravno Zavoda za toksikologiju koji je imao svoj značaj u vrijeme rata. A i ovaj zakon iz 2005. koji je već i mijenjan ali u ovom smislu je sada ga potrebno glede usklađivanja s ovom Uredbe Reach sa naravnom ovom uredbom iz 2010. ali naravno i sa našim zakonodavstvom budući su u međuvremenu doneseni Zakoni o trgovini, Zakon o sanitarnoj inspekciji i u tom smislu idu tri značajna izmjene. Prvo što se tiče samih uvoznika osim pravnih osoba je moguće da to mogu raditi i fizičke osobe. Nadalje, Zakonom o sanitarnoj inspekciji koja odobrava upotrebu opasnih kemikalija ali naravno i nadzor njihov. Isto tako značajna je izmjena i bitna stvar nadzor nad proizvodnjom sredstava za zaštitu bilja isto tako sada je u nadležnosti Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. To bi bila treća značajna izmjena u ovom Zakonu o općem upravnom postupku. Isto tako su potrebito ali posebno važno područje je bitno spomenuti je glede skladištenja opasnih kemikalija koje ne smiju biti skladištene na mjestima izvorišta vode što je vrlo važno jer danas se možda na to područje zaboravilo. Dakle, uz ove obveze i usklađivanja zakona sa zakonodavstvom EU vjerujem da će i ove izmjene dodatno unaprijediti ovo prevažno područje, zato će klub HDZ-a podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Ovim zakonskim prijedlogom usklađuje se zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije. Od 2005. godine na snazi je Zakon o kemikalijama čijim se odredbama štiti život i zdravlje ljudi te se propisuje zaštite okoliša. U međuvremenu su u zakon prenesene odredbe brojnih europskih direktiva i uredaba. Zakon je 2008. noveliran na način da se uskladio sa europskim odredbama u pogledu registracije, evaluacije, autorizacije i ograničavanju kemikalija poboljša odredbe o inspekcijskim nadzorima i izbrisao određena rješenja koja su strankama nametala dodatna opterećenja. Zatim se zakon usklađivao 2008. sa Zakonom o trgovini i Zakonom o sanitarnoj inspekciji. Mijenjalo se razvrstavanje, označavanje, pakiranje i odobravanje opasnih kemikalija u skladu s uredbama i direktivama Europske zajednice. Danas smo u situaciji usklađenja zakona sa novim Zakonom o općem upravnom postupku u dijelu koji se odnosi na postupke odobravanja obavljanja djelatnosti s opasnim kemikalijama. Po predloženom zakonu usklađuje se nacionalno i europsko zakonodavstvo na važnom području koje pokriva kemikalije koje su tako prisutne u našoj svakodnevici i utječu na naše zdravlje i okoliš. Prijedlog zakona svakako predstavlja daljnju kontrolu i unapređenje zaštite pod uvjetom da se naravno zakonske odredbe striktno i primjenjuju. Klub HNS-a, HSU-a podržati će ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Državni tajnik? Suzdržan. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavak sjednice sutra u 9,30, samo glasovanje o dopuni dnevnog reda i o raspravljenih 30-tak točaka.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kemikalijama. Bio je hitni postupak, P.Z.E. broj 750. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kemikalijama. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 99 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. Imamo izvješće Mandatno-imunitetskog povjerenstva, pa će gospodin Sesvečan predložiti. Izvolite.