Poštovane gospođe i gospodo zastupnici dobro jutro. Sukladno članku 4. stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora pripala mi je dužnost i čast otvoriti konstituirajuću sjednicu 10. saziva Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam i čestitam na izboru za zastupnice i zastupnike u Hrvatski sabor. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina Andreja Plenkovića [[Pljesak]] , predsjednika Vrhovnog suda RH i predsjednika Državnog izbornog povjerenstva gospodina Đuru Sesu [[Pljesak]] , zamjenicu predsjednika Ustavnog suda RH gospođu Snježanu Bagić [[Pljesak]] Gospođe i gospodo na temelju odredbe čl. 98. st. 1. podstavka 1. Ustava RH, te čl. 5., 6. i 80. st. 2. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, predsjednik Republike donio je odluku o raspisivanju izbora za zastupnike u Hrvatski sabor koji su održani u RH u nedjelju 5. srpnja 2020. godine, izbori u inozemstvu diplomatsko-konzularnim predstavništvima RH održani su u subotu 4. srpnja 2020. godine i u nedjelju 5. srpnja 2020. godine. Državno izborno povjerenstvo 16. srpnja objavilo je službene rezultate izbora za zastupnike u Hrvatski sabor. Predsjednik RH na temelju čl. 98. st. 1. podstavka 1. Ustava RH sazvao je Hrvatski sabor na prvo zasjedanje. Izvješćujem vas da su prema izvješću DIP-a od 16. srpnja 2020. godine u Hrvatski sabor izabrani 151 zastupnik i zastupnica. Poštovane gospođe i gospodo, da bi Hrvatski sabor bio konstituiran sukladno čl. 74. Ustava RH i čl. 4. Poslovnika Hrvatskog sabora uz nazočnost većine zastupnika potrebno je pristupiti izboru predsjednika Hrvatskog sabora. Čl. 5. Poslovnika Hrvatskog sabora utvrđeno je da pravo podnošenja prijedloga na konstituirajućoj sjednici za izbor predsjednika Hrvatskog sabora ima najmanje jedna trećina zastupnika Hrvatskog sabora. Za izbor predsjednika Hrvatskog sabora podnesen je jedan prijedlog. Želi li netko od predlagatelja obrazložiti taj prijedlog? Gospodin, kolega Branko Bačić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade RH, poštovani predsjedniče Ustavnog suda, poštovana zamjenice predsjednika Ustavnog suda, poštovane kolegice i kolege. Prije svega vam želim čestitati na izboru za zastupnike u Hrvatski sabor. Iznimna mi je čast što u ime predlagatelja mogu obrazložiti prijedlog da se za predsjednika Hrvatskog sabora izabere gospodin Gordan Jandroković. Političko djelovanje sadašnjeg i budućeg predsjednika Sabora je doista reprezentativno. Poštovane zastupnice i zastupnici, gospodin Jandroković je naš kolega s dugogodišnjim političkim iskustvom koji je svoju poslovnu karijeru započeo u privatnom sektoru, a njegov politički život obilježen je različitim visokim dužnostima u hrvatskoj politici. Gospodin Jandroković započinje danas obnašati svoj 6. mandat u Hrvatskom saboru. U svojoj političkoj karijeri obnašao je i dužnost podpredsjednika Vlade RH i ministra vanjskih poslova i europskih integracija upravo u vrijeme kad je Hrvatska postala članicom NATO-a i u vrijeme kada je Hrvatska završavala pregovore za ulazak RH u punopravno članstvo u EU. Konačno bio je i potpredsjednik sabora, a naravno i predsjednik Hrvatskog sabor u 9. sazivu. Današnjim izborom gospodin Jandroković postati će u proteklih 30 godina hrvatske državnosti, prvi predsjednik Hrvatskog sabora izabran i u drugom mandatu. Uvjeren sam da će dužnost predsjednika Hrvatskog sabora, gospodin Jandroković i nadalje obnašati časno, dostojanstveno i odgovorno, jednako kao i u 9. sazivu. Prijedlog da se Gordan Jandroković izabere za predsjednika sabora RH podnijelo je 76 zastupnika u Hrvatskom saboru. Stoga pozivam sve zastupnice i zastupnike da prigodom izbora predsjednika Hrvatskog sabora pokažemo primjereni stupanj zajedništva i dostojanstva u najvišem predstavničkom i zakonodavnom tijelu RH. Ovaj saziv Hrvatskog sabora suočava se s povijesnom odgovornošću te takvu odgovornost svaki od nas izabranih zastupnika treba imati na umu u našem svakodnevnom radu. Izbori su potvrdili da građani RH žele političku zrelost, sigurnost i odgovornost, da žele narodne zastupnike koji će se rukovoditi interesima države i glasom naroda, koji će u demokratskoj raspravi uvijek voditi računa da pobijedi najbolji interes, najbolji argument, a on je interes RH. Promijenjena narav suvremenog svijeta i promijenjeni uvjeti u kojima cijeli svijet danas živi uslijed pandemije bolesti Covida-19 uzrokovanog korona virusom samo je još više naglašavao važnost uloge ovog visokog doma. Istovremeno treba istaknuti da je naša demokracija, naša nezaobilazna spona sa svijetom, naša karta jednakosti i mjera naših političkih i civilizacijskih dostignuća. Dame i gospodo, ovaj visoki dom treba ostati otvoren prema javnosti, ali i više od toga, Hrvatski sabor treba danas preuzeti vodeću ulogu u onome što je Hrvatskoj danas najpotrebnije u obnovi unutrašnje demokratske stabilnosti društva u konsolidaciji svih sastavnica državnog i društvenog života zemlje. Punu usredotočenost na dosljedno i učinkovito ostvarenje temeljnih ciljeva i interesa Hrvatske u ovoj etapi našeg razvoja jest i uključivanje u najvažnije europske i međunarodne procese. Jedna od garancija za ostvarivanje tih zadaća upravo je prvi među jednakima u ovom visokom domu primus inter pares, a to je predsjednik Hrvatskog sabora. Upravo zbog toga, a vjerujući u ozračje političke snošljivosti i dijaloga sa uzajamnim uvažavanjem kao jedan od veterana ove sabornice pozivam sve zastupnice i sve zastupnike u Hrvatskom saboru da podržimo izbor gospodina Gordana Jandrokovića za predsjednika Hrvatskog sabora. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Bačiću i otvaram raspravu. Ako nema zainteresiranih zaključujem raspravu. Prije nego što glasujemo, izvještavam vas da je 150 zastupnika ispunilo evidenciji listić, dakle 150 nas je ovdje i za izbor predsjednika sabora potrebna je većina glasova nazočnih zastupnika. Sada dajem na glasovanje prijedlog da se za predsjednika Hrvatskog sabora izabere Gordan Jandroković. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Ovo je pitanje za one koji ne mogu glasovati elektronski. Još malo vas molim za strpljenje samo da se gore prebroje glasovi. Utvrđujem da je glasovalo 144 zastupnika, za je glasalo 143, 1 suzdržan i nitko nije bio protiv te je Gordan Jandroković izabran za predsjednika Hrvatskog sabora. [[Pljesak.]] Zahvaljujem vam na povjerenju. Objavljujem da je na temelju Odluke predsjednika RH o sazivu Hrvatskog sabora na prvo zasjedanje utvrđenog broja nazočnih zastupnika i izborom predsjednika Hrvatskog sabora, Hrvatski sabor konstituiran. Gospođe i gospodo zastupnici sada vas pozivam da odamo počast domovini izvođenjem himne „Lijepa naša domovino“. - Izvođenje himne „Lijepa naša domovino“ Pozivam sada sve zastupnike i zastupnice, sve goste, da minutom šutnje odamo počast prvom hrvatskom predsjedniku dr. Franji Tuđmanu, svim preminulim zastupnicima dosadašnjeg saziva, svim hrvatskim braniteljima i svima koji su svoj život dali za domovinu. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala im. Dopustite mi sada da vam se obratim kratkim govorom. Poštovani predsjedniče Vlade RH, poštovani predsjedniče Vrhovnog suda, poštovana zamjenice predsjednika Ustavnog suda, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Dopustite mi da vas sve još jednom srdačno pozdravim, a zastupnicama i zastupnicima čestitam na izboru i zaželim uspješan saborski mandat. Zahvaljujem se još jednom i na iskazanom povjerenju. Izborna dužnost predsjednika HS-a po drugi put za mene je velika čast i čini me ponosnim. To je potvrda izbornih rezultata koji su pokazali da građani podržavaju smjer kojim su dosadašnja Vlada i parlamentarna većina vodile državu, kao i priznanje za sva postignuća ostvarena u prethodne 4 godine. U okvirima nadležnosti iz Ustava RH i Poslovnika HS-a zalagat ću se za promicanje i osnaživanje najviših vrednota ustavnog poretka, slobode, jednakosti, mirotvorstva, socijalne pravde, poštivanje prava čovjeka, nacionalne ravnopravnosti i ravnopravnosti spolova, vladavine prava i demokratskog višestranačkog sustava. Isto tako, zalagat ću se za snaženje i poštivanje institucija, njihovu međusobnu suradnju, čuvanje dobrih običaja te međusobno uvažavanje najviših nositelja državne vlasti. Nastojat ću biti objektivan, pažljivo vas slušati te savjesno i odgovorno obavljati svoju dužnost. Današnji trenutak od svih nas zahtijeva razboritost, smirenost i ozbiljnost i iznad svega, predano služene općem interesu i hrvatskim građanima. Ove godine obilježili smo 30 godina od konstituiranja prvog saziva Hrvatskoga sabora. Demokratski izabranim Hrvatskim saborom učinjen je prvi korak prema ostvarenju višestoljetne težnje hrvatskog naroda, slobodi, samostalnosti i neovisnosti Hrvatske, odnosno uspostavi moderne hrvatske države. To je ujedno bio povratak Hrvatske europskom identitetu, kršćanskoj tradiciji i univerzalnim humanističkim vrijednostima. Tijekom svoje povijesti Hrvatski sabor je uvijek čuvao hrvatsku državnost i štitio interese hrvatskoga naroda. Uz prvog hrvatskog predsjednika dr. Franju Tuđmana, imao je ključnu ulogu u stvaranju moderne demokratske države. U obrani naše državnosti mnogi znani i neznani, a posebno hrvatski branitelji i njihove obitelji podnijeli su veliku žrtvu, na čemu im je cijeli hrvatski narod zahvalan. Tu zahvalnost smo i mi zastupnici danas izrazili, a to ćemo činiti i na početku svake sjednice jer Domovinski rat najčvršći je temelj današnje Hrvatske u kojoj živimo u miru i slobodi, a njegove vrijednosti bez kojih ne bi bilo Hrvatske, Hrvatskog sabora i višestranačja, ostavljene su nam u trajno nasljeđe. Poštovani zastupnice i zastupnici, dragi uzvanici. Hrvatska se danas kao i cijeli svijet nalazi u vremenu punom izazova. Suočeni smo pandemijom koja predstavlja opasnost za zdravlje i živote ljudi. Pandemija je ujedno izazvala jednu od najvećih gospodarskih kriza u povijesti čovječanstva. Hrvatska je Vlada brzo i učinkovito reagirala kada je to bilo najvažnije te je učinila sve da očuva zdravlje i živote građana te njihova radna mjesta. U tim složenim okolnostima, HS je kao jedan od rijetkih europskih parlamenata, bez prekida radio donoseći zakone bitne za Hrvatsku. U izazovnom razdoblju koje je pred nama, gospodarski oporavak i daljnji razvoj Hrvatske, bit će sasvim sigurno u fokusu rada hrvatske Vlade. Koristim ovu prigodu čestitati predsjedniku Vlade na izvrsnim vijestima iz Bruxellesu i iznosu od 22 milijarde eura koje će pripasti Hrvatskoj u sljedećih 7 godina. Međutim, na tom putu odgovornost za izgradnju hrvatskog društva leži i na nama, izabranim zastupnicima, a pravila i običaju parlamentarne demokracije nalažu da dio odgovornosti moraju preuzeti i pobjednici i oni koji to nisu. Svi mi zajedno svojim darom, znanjem, vizijom, odlučnošću, promišljenošću, ali prije svega, radom, moramo usmjeriti napore prema ispravnom putu i trajnim rješenjima. Pritom ne očekuje se politička solidarnost, već stvaralačka i principijelna kritika jer samo kritičkim i pozitivnim intelektualnim stvaralaštvom, svi zajedno možemo pridonijeti općem boljitku društva u kojem živimo i djelujemo. Ove riječi izgovorio je prvi hrvatski predsjednik na konstituirajućoj sjednici prvog saziva Hrvatskog sabora. One nas trebaju podsjećati na odgovorno i razborito ponašanje uz uzajamno poštovanje te prihvaćanje načela rada za opće dobro i interese naše domovine. Danas smo se okupili u ovoj sabornici, mi zastupnici, s različitim svjetonazorima, idejama i programima, zrcaleći kao nikada do sada svu raznolikost hrvatskog društva. Ali, uvjeren sam, s dobrom voljom da zajedno tražimo rješenja za napredak Hrvatske te da nastavimo graditi naše društvo na temeljima istine, slobode, pravednosti i jednakosti. Sva zakonska rješenja i politike koje ćemo u ovom sazivu usvajati, moraju odgovoriti na zahtjeve, potrebe i visoka očekivanja naših građana. Svijest o ulozi i zadaćama koje Hrvatski sabor ima kao i svijest o našoj odgovornosti prema hrvatskim biračima koji su nam dali svoje povjerenje, pridonijet će većoj učinkovitosti našega rada. Ta odgovornost mora se odraziti i na političku kulturu koju trebamo osnaživati. Da bi uvjerili suprotnu stranu u ispravnost argumenata, rasprave mogu i trebaju biti oštre ali se one trebaju zasnivati na otvorenosti, toleranciji i razumijevanju izrečenog te uvažavanju kolega i njihovih suprotnih stavova i mišljenja. Svi mi koji smo ovdje u Hrvatskom saboru nismo neprijatelji. Razlikujemo se u idejama ali vjerujem da se svi zalažemo za boljitak Hrvatske. Poštivanjem toga i stavljanjem politika u fokus naših rasprava, utjecat ćemo na percepciju javnosti i osnažiti povjerenje u naš rad. To je posebno važno u ovom izazovnom vremenu kada naši ljudi očekuju zaštitu i sigurnost za sebe i svoje obitelji. Poštovane zastupnice i zastupnici, dragi uzvanici, Sabor se kroz svojih prethodnih 9 saziva razvija u predstavništvo sa svim potrebnim demokratskim parlamentarnim obilježjima koja podrazumijevaju predstavništvo sveraznolikosti hrvatskog društva, transparentnost u djelovanju i otvorenost prema svim građanima i medijima, uključivost građana i civilnog društva, odgovornost prema biračima te djelotvornost u ispunjavanju osnovnih parlamentarnih, zakonodavnih i nadzornih zadaća. Ove značajke jednom postignute nisu zauvijek dane već ih moramo kontinuirano unaprjeđivati. Kada je riječ o važnim postignućima, podsjetit ću da smo napravili iskorak u promicanju prava osoba sa invaliditetom i ostvarivanju jednakosti pristupu informacijama za sve hrvatske građane. Nastavit ćemo sa prijenosom plenarnih sjednica na hrvatskom znakovnom jeziku na javnoj televiziji i dodatno raditi na uključivanju osoba sa invaliditetom. Pružat ćemo i nadalje potporu svim projektima mladih poput simulirane sjednice Hrvatskog sabora za učenike srednjih škola i studente koje imaju za cilj educiranje u njihovoj ulozi u razvoju društva i poticaja njihovog snažnijeg političkog angažmana. Nove tehnologije i brža komunikacija ubrzano mijenjaju naš život a mladi su upravo ti koji možda bolje od nas razumiju vrijeme u kojem danas živimo i stoga im moramo pružiti priliku da svojim znanjem i entuzijazmom pridonesu razvoju Hrvatske. Na početku govora spomenuo sam ravnopravnost spolova kao jednu od najviših ustavnih vrednota. Drago mi je da će u ovom sazivu Hrvatskog sabora biti veća zastupljenost zastupnica nego u prošlom međutim ona još uvijek nije dovoljna. Nadam se da ćemo svi zajedno raditi na tome kako bi smo tu neravnotežu ispravili jer opredjeljenje za jednakost preduvjet je svake istinske demokracije. Nadalje, izmjenama Poslovnika Hrvatskog sabora omogućili smo veću dinamičnost rasprava te održavanje sjednica elektroničkim putem odnosno normalno funkcioniranje Hrvatskog sabora u uvjetima pandemije. Nastavit ćemo sa digitalizacijom poslovanja Hrvatskog sabora te poboljšavati već usvojene modele rada. Poštovane zastupnice i zastupnici, dragi uzvanici, u ožujku ove godine mnogi su stanovnici Zagreba i okolice nažalost osjetili razorne posljedice potresa. Jedan od prvih zakona koje će ovaj saziv Hrvatskog sabora donijeti je onaj o obnovi našeg glavnog grada i okolice s uvjeren sam, dugoročnim, sustavnim i kvalitetnim rješenjima. Povratak građana u njihove domove, obnova kuća, zgrada, bolnica, škola te povijesne i sakralne zagrebačke baštine naš je prioritet, dužnost i obaveza. Među mnogim povijesnim zagrebačkim zgradama koje su oštećene, nalazi se i zgrada Hrvatskog sabora. U ovom sazivu očekuje nas početak njezine obnove. Bit će to dugotrajan i zahtjevan proces kao što je bio dugotrajan i inicijalni projekt izgradnje današnje saborske palače projektanta Lava Kalda i Karla Susana. Međutim uvjeren sam da će ovaj spomenik kulture dobiti novo ruho dostojno značaju koji Hrvatski sabor ima. Nadam se da ćemo uspjeti na reprezentativan način spojiti njegovu prošlost sa suvremenošću za buduće naraštaje. I na kraju, budući da zbog izvanrednih okolnosti danas nismo mogli pozvati sve visoke uzvanike da uveličaju ovu sjednicu, želim ih pozdraviti a posebno pozdravljam sve prethodne predsjednike Hrvatskog sabora te bivše kolegice i kolege. Poštovane zastupnice i zastupnici, još jednom želim vam svima uspješan parlamentarni rad. Zahvaljujem. [[Pljesak.]] Poštovane gospođe i gospodo zastupnici, u pozivu koji ste primili za ovu sjednicu temeljem čl. 5. Poslovnika Hrvatskog sabora, najavljen je izbor predsjednika, potpredsjednika i članova Mandatno-imunitetnog povjerenstva i izbor potpredsjednika Hrvatskog sabora, razrješenje i imenovanje zamjenika tajnika Hrvatskog sabora i tajnika plenarne sjednice te izbor predsjednika, potpredsjednika i članova radnih tijela Hrvatskog sabora Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbora za zakonodavstvo, Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove, Odbora za europske poslove i Odbora za financije. Stoga da bi Sabor mogao normalno funkcionirati, predlažem slijedeći dnevni red nastavka konstituirajućeg djela sjednice: 1. Izbor predsjednika, potpredsjednika i članova Mandatno-imunitetnog povjerenstva 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o provedenim izborima 1. Davanje prisege zastupnika 1. Izbor potpredsjednika Hrvatskog sabora 1. Prijedlog Odluke o razrješenju i imenovanju zamjenika tajnika Hrvatskog sabora i tajnika plenarne sjednice 6. Izbor predsjednika, potpredsjednika i članova radnih tijela; Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbora za zakonodavstvo, Odbora za europske poslove, Odbora za financije, Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Prijedlog dnevnog reda i predloženi akti dostavljeni su vam elektroničkim putem. Ima li tko od zastupnika prigovor na predloženi dnevni red? Ako nema, utvrđujem da je dnevni red prihvaćen.
Poštovani predsjedniče, ja predlažem da sjednicu Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i sjednicu Odbora za zakonodavstvo da imamo zajedničku sjednicu da raspravimo taj zakon na zajedničkoj sjednici. To možemo ja mislim već u 13 sati krenut.
Samo onda budući da vas ima dosta odite u malu vijećnicu da bude epidemiološki dobro. Znači, u 13 sati, ali vas molim da do 14 i 30 imamo izvješće.
Evo, u 13 sati mala vijećnica.
Hvala. Hvala vam lijepa. STANKA U 12,40 SATI Sada prelazimo na rad prema utvrđenom dnevnom redu. - Izbor predsjednika, potpredsjednika i članova Mandatno-imunitetnog povjerenstva Čl. 5. Poslovnika utvrđuje da prijedlog za izbor predsjednika, potpredsjednika i članova Mandatno-imunitetnog povjerenstva ima pravo podnijeti 1/3 izabranih zastupnika. Čl. 117. Poslovnika utvrđeno je da povjerenstvo osim predsjednika i potpredsjednika ima i 7 članova. Sukladno stranačkom dogovoru podnesen je slijedeći prijedlog. Za predsjednika povjerenstva je predložen zastupnik Robert Jankovics, za potpredsjednicu Barbara Atnolić Vupora, za članove Tomislav Klarić, Nikolina Baradić, Ivan Radić, Ivan Celjak, Romana Nikolić, Zlatko Hasanbegović i Ante Kujundžić. Otvaram raspravu. Nitko se ne javlja, pa raspravu zaključujem i dajem na glasovanje prijedlog za izbor predsjednika, potpredsjednika i članova Mandatno-imunitetnog povjerenstva, molim glasujmo. Tko je za? Hvala. Tko je suzdržan? I tko je protiv? Molio bih vas na galeriji da provjeriti jer imamo jedan glas više nego što je to moguće. Utvrđujem da je jednoglasno sa 148 glasova za izabrano Mandatno-imunitetsko povjerenstvo. Čestitam predsjedniku, potpredsjednici i članovima Mandatno-imunitetskog povjerenstva na izboru i pozivam ih da odmah održe sjednicu i pripreme izvješća sukladno čl. 6. Poslovnika HS. Sjednica povjerenstva održat će se u dvorani Stjepana Radića. Do izrade izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva određujem stanku u trajanju od 30 minuta, dakle nastavit ćemo u 11 sati i zahvaljujem uzvanicima na nazočnosti na konstituirajućoj sjednici HS. STANKA U 10,32 SATI
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani, cijenjene kolegice i kolege, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora na prvoj sjednici održanoj 22. srpnja 2020. godine razmotrilo je objavljenje konačne službene rezultate izbora za zastupnike u Hrvatski sabor Državnog izbornog povjerenstva RH od 16. srpnja 2020. godine. Nakon što je Hrvatski sabor donio odluku o svojem raspuštanju koja je stupila na snagu dana 18. svibnja 2020. godine, predsjednik RH Zoran Milanović donio je odluku o raspisivanu izbora za zastupnike u Hrvatski sabor koji su provedeni 4. i 5. srpnja 2020. godine. Državno izborno povjerenstvo RH podnijelo je predsjedniku RH Zoranu Milanoviću izvješće o provedenim izborima za zastupnike u Hrvatski sabor koje je protekom rokova za podnošenje žali postalo i konačno. Povjerenstvo je utvrdilo da je u Hrvatski sabor temeljem odredbi Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor izabran 151 zastupnik i to, 140 zastupnika izabrano je sa liste u 10 izbornih jedinica temeljem odredbi Članka 38. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, 3 zastupnika izabrano je sa liste u posebnoj izbornoj jedinici temeljem odredbi Članka 44. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, 8 zastupnika nacionalnih manjina izabrano je sa liste u posebnoj izbornoj jedinici temeljem odredbi Članaka 16. i 17. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Povjerenstvo je utvrdilo da su zastupnici 9. saziva Hrvatskog sabora nakon, nakon odluke o raspuštanju sabora u skladu s odredbama, s odredbom Članka 11. Poslovnika Hrvatskog sabora nastavili obnašati zastupnički mandat te da im danom konstituiranja novog saziva prestaje zastupnički mandat. Istog dana prestaje zastupnicima prethodnog saziva sabora članstvo u tijelima i organizacijama izvan sabora na koje ih je imenovao sabor iz reda zastupnika ako je imenovanje uvjetovano obnašanjem dužnosti zastupnika, a toga dana prestaje i članstvo u radnim tijelima sabora imenovanim članovima odbora. Slijedom iznijetog, povjerenstvo je temeljem Članaka 6. i 10. Poslovnika Hrvatskog sabora donijelo zaključak. Pod 1. danom konstituiranja sabora prestaje mandat zastupnicima prethodnog saziva sabora, a u 10. saziv Hrvatskog sabora izabrani su slijedeći zastupnici poredani abecednim redom: Mirela Ahmetović, Josip Aladrović, Barbara Antolić Vupora, Ivan Anušić, Branko Bačić, Damir Bajs, Damir Bakić, Marijana Balić, Mario Banožić, Nevenko Barbarić, Dražen Barišić, Stephen Nikola Bartulica, Arsen Bauk, Vesna Bedeković, Krešo Beljak, Sandra Bečić, Davor Bernardić, Vili Beroš, Vladimir Bilek, Blaženko Boban, Rada Borić, Dražen Bošnjaković, Davor Božinović, Luka Brčić, Zvane Brumnić, Krešimir Bubalo, Miro Bulj, Zdravka Bušić, Oleg Butković, Gari Cappelli, Ivan Celjak, Radimir Čačić, Tomislav Ćorić, Pero Ćosić, Tuklo Demetlika, Ante Deur, Goran Dodig, Davor Dretar, Nediljko Dujić, Josip Đakić, Erik Fabijanić, Mato Franković, Katica Glamuzina, Sabina Glasovac, Bojan Glavašević, Peđa Grbin, Branko Grčić, Vinko Grgić, Gordan Grlić Radman, Nikola Grmoja, Damir Habijan, Siniša Hajdaš Dončić, Domagoj Hajduković, Zlatko Hasanbegović, Darko Horvat, Dario Hrebak, Silvano Hrelja, Mišel Jakšić, Gordan Jandroković, Robert Jankovics, Dragana Jeckov, Siniša Jenkač, Veljko Kajtazi, Božidar Kalmeta, Mladen Karlić, Krunoslav Katičić, Ivan Kirin, Tomislav Klarić, Darko Klasić, Anton Kliman, Željko Kolar, Zlatko Komadina, Stjepan Kovač, Andro Krstulović Opara, Ante Kujundžić, Marijan Kustić, Matko Kuzmanić, Boris Lalovac, Ermina Lekaj Prljaskaj, Željko Lenart, Marin Lerotić, Ivan Malenica, Andreja Marić, Zdravko Marić, Danijel Marušić, Predrag Fred Matić, Vilim Matula, Tomo Medved, Ante Mihanović, Zvonko Milas, Marin Miletić, Boris Milošević, Anka Mrak-Taritaš, Nad Murganić, Vesna Nađ, Katarina Nemet, Romana Nikolić, Nina Obuljen Koržinek, Marina Opačak Bilić, Dalija Orešković, Rajko Ostojić, Marko Pavić, Marijan Pavliček, Ivan Penava, Katarina Peović, Grozdana Perić, Marijana Petir, Božo Petrov, Andrej Plenković, Ivana Posavec Krivec, Matija Posavec, Antun Prkačin, Marijana Puljak, Darko Puljašić, Milorad Pupovac, Ivan Radić, Mario Radić, Furio Radin, Sanja Radolović, Nino Raspudić, Željko Reiner, Renata Sabljak Dračevac, Željko Sačić, Josip Salapić, Ante Sanader, Marija Selak Raspudić, Davor Ivo Stier, Anđelko Stričak, Rade Šimičević, Hrvoje Šimić, Josip Škorić, Miroslav Škoro, Predrag Štromar, Tomislav Tomašević, Ruža Tomašić, Miro Totgergeli, Nataša Tramišak, Zvonimir Troskot, Miroslav Tuđman, Žarko Tušek, Sanja Udović, Davorko Vidović, Franko Vidović, Karolina Vidović Krišto, Radoje Vidović, Milan Brkljan, Vesna Vučemilović, Nikša Vukas, Ružica Vukovac, Hrvoje Zekanović i Dario Zurovec. 2. Sukladno čl. 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor zbog nespojivosti zastupničke dužnosti sa istodobnim obnašanjem dužnosti navedenih u citiranom članku povjerenstvo je utvrdilo da su se stekli uvjeti za početak mirovina zastupničkog mandata sljedećim zastupnicima: Andrej Plenković, Davor Božinović, Zdravko Marić, Goran Grlić Radman, Vili Beroš, Oleg Butković, Tomo Medved, Tomislav Ćorić, Ivan Malenica, Josip Aladrović, Mario Banožić, Nina Obuljen Koržinek, Darko Horvat, Zvonko Milas, Danijel Marušić, Radimir Čačić, Damir Bajs, Željko Kolar, Luka Brčić, Blaženko Boban, Ivan Anušić, Josip Škorić, Matija Posavec i Zlatko Komadina. 3. Povjerenstvo je utvrdilo da su se sukladno čl. 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stekli uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata sljedećim zastupnicima: Mario Radić, Krešimir Bubalo, Marijan Kustić, Nediljko Dujić, Božidar Kalmeta, Ante Mihanović i Andro Krstulović Opara. 4. Povjerenstvo je utvrdilo da se sukladno čl. 10. st. 1. točke 1. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stekli uvjeti za prestanak mandata sljedećim zastupnicima: Ruža Tomašić i Predrag Fred Matić. 5. U skladu s čl. 42. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor izabranim zastupnicima koji su stavili mandat u mirovanje određeni su zamjenici i to: Ljubica Lukačić zamjenica zastupnika kandidirana u 1. izbornoj jedinici kao kandidatkinje na listi HDZ-a, HSLS-a umjesto Andreja Plenkovića. Krešimir Račkar zamjenik zastupnika kandidiranog u 6. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a umjesto Davora Božinovića. Ljubica Maksimčuk zamjenica zastupnika kandidirana u 5. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi HDZ-a umjesto Zdravka Marića. Darko Sobota zamjenik zastupnika kandidiranog u 2. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a, HSLS-a umjesto Gordana Grlića Radmana. Jure Brkan zamjenik zastupnika kandidiranog u 10. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a, Hrvatske demokršćanske stranke umjesto Vilija Beroša. Josip Borić zamjenik zastupnika kandidiranog u 8. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a umjesto Olega Butkovića. Marija Jelkovac zamjenica zastupnika kandidirana u 7. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi HDZ-a umjesto Tome Medveda. Domagoj Ivan Milošević zamjenik zastupnika kandidiranog u 7. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a umjesto Tomislava Ćorića. Branka Juričev Martinčev zamjenica zastupnika kandidirana u 9. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi HDZ-a umjesto Ivana Malenice. Anamarija Blažević zamjenica zastupnika kandidirana u 5. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi HDZ-a umjesto Josipa Aladrovića. Josip Šarić zamjenik zastupnika kandidiran u 5. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a umjesto Marija Banožića. Ivan Ćelić zamjenik zastupnice kandidiran u 1. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a, HSLS-a umjesto Nine Obuljen Koržinek. Ljubomir Kolarek zamjenik zastupnika kandidiran u 3. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a umjesto Darka Horvata. Mario Kapulica zamjenik zastupnika kandidiranog u 1. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a, HSLS-a umjesto Zvonka Milasa. Ankica Zmajić zamjenica zastupnika kandidirana u 5. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi HDZ-a umjesto Danijela Marušića. Natalija Martinčević zamjenica zastupnika kandidirana u 3. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Narodne stranke-Reformisti - Reformisti Hrvatska seljačka stranka braće Radić - HSS braće Radić stranke hrvatskih umirovljenika – Umirovljenici - Umirovljenici umjesto Radimira Čačića. Martina Grman Kizivat zamjenica zastupnika kandidirana u 2. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi SDP-a, HSS-a, HSU-a, SNAGA, GLAS-a, IDS-a, PGS-a umjesto Damira BAjsa. Željko Pavić zamjenik zastupnika kandidiran u 3. izbornoj jedinici kao kandidat na listi SDP-a, HSS-a, HSU-a, SNAGA, GLAS, IDS-a, PGS-a umjesto Željka Kolara. Vinko Zulin zamjenik zastupnika kandidiran u 9. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a umjesto Luke Brčića. Ivan Budalić zamjenik zastupnika kandidiranog u 10. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a, HDS-a umjesto Blaženka Bobana. Stipan Šašlin zamjenik zastupnika kandidiran u 4. izbornoj jedinici kao kandidat na listi HDZ-a umjesto Ivana Anušića. Marin Mandarić, zamjenik zastupnika kandidiranog u 4. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ umjesto Josipa Škorića; Boška Ban Vlahek, zamjenica zastupnika kandidiranog u 3. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi HDZ-a umjesto Josipa Škorića; Boška Ban Vlahek, zamjenica zastupnika kandidiranog u 3. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Socijaldemokratske partije, SDP, Hrvatske seljačke stranke, HSS, Hrvatske stranke umirovljenika, HSU, SNAGA, Stranke narodnog i građanskog aktivizma, Građansko liberalnog saveza, GLAS, Istarskog demokratskog sabora, IDS, Primorsko goranskog saveza, PGS umjesto Matije Posavca; Irena Šimunić, zamjenica zastupnika kandidirana u 7. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Socijaldemokratske partije, SDP, Hrvatske seljačke stranke, HSS, Hrvatske stranke umirovljenika, HSU, SNAGA, Stranke narodnog i građanskog aktivizma, Građansko liberalnog saveza, GLAS, Istarskog demokratskog sabora, IDS, Primorsko goranskog saveza, PGS umjesto Zlatka Komadine; Danijel Spajić, zamjenik zastupnika kandidiran u 4. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Domovinskog pokreta Miroslava Škore, Domovinski pokret, Hrvatski suverenisti, Blok za Hrvatsku, Hrvatske konzervativne stranke, HKS, HRAST, Pokret za uspješnu Hrvatsku, Stranke umirovljenika, SU, umjesto Maria Radića; Stipo Mlinarić zamjenik zastupnika kandidiran u 4. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Domovinskog pokreta Miroslava Škore, Domovinski pokret, Hrvatski suverenisti, Blok za Hrvatsku, Blok, Hrvatske konzervativne stranke, HKS, HRAST, Pokret za uspješnu Hrvatsku, Stranke umirovljenika, SU, Zelena lista, umjesto Krešimira Bubala; Anita Pocrnić Radošević, zamjenica zastupnika kandidirana u 9. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ umjesto Marijana Kustića; Josip Begonja, zamjenik zastupnika kandidiranog u 9. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, umjesto Nediljka Dujića; Nikolina Baradić, zamjenica zastupnika kandidiranog u 9. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi na listi Hrvatske demokratske zajednice, umjesto Božidara Kalmete; Ante Bačić, zamjenik zastupnika kandidiranog u 10. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, Hrvatske demokršćanske stranke, HDS, umjesto Ante Mihanovića; Danica Baričević, zamjenica zastupnika kandidirana u 10. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, Hrvatske demokršćanske stranke, HDS, umjesto Andre Krstulovića Opare; Marko Milanović Litre, zamjenik zastupnice kandidiran u 10. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Domovinskog pokreta Miroslava Škore, Domovinski pokret, Hrvatski suverenisti, Blok za Hrvatsku, Blok, Hrvatske konzervativne stranke, HKS, HRAST, Pokret za uspješnu Hrvatsku, Stranke umirovljenika, SU, Zelena lista, umjesto Ruže Tomašić, Martina Vlašić Iljkić, zamjenica zastupnika kandidirana u 5. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Socijaldemokratske partije Hrvatske, SDP, Hrvatske seljačke stranke, HSS, Hrvatske stranke umirovljenika, HSU, SNAGA, Stranke narodnog i građanskog aktivizma, Građansko liberalnog saveza, GLAS, Istarskog demokratskog sabora, IDS, Primorsko goranskog saveza, PGS umjesto Predraga Freda Matića. Sukladno gore navedenom, Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem članaka 9., 10., 11. i 14. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatskom saboru predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke: 22. srpnja 2020. g. počinju mirovanja zastupničkog mandata i prestanak zastupničkog mandata izabranim zastupnicima te s tim danom zastupničku dužnost počinju obnašati zamjenici zastupnika. 1. Ljubica Lukačić, zamjenica zastupnika kandidiranog u 1. izbornoj jedini kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ, Hrvatske socijalno-liberalne stranke HSLS, umjesto Andreja Plenkovića; Krešimir Ačkar, zamjenik zastupnika kandidiranog u 6. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ umjesto Davora Božinovića; Ljubica Maksimčuk, zamjenica zastupnika kandidirana u 5. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ umjesto Zdravka Marića, Darko Sobota, zamjenik zastupnika kandidiranog u 2. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ, Hrvatsko socijalno-liberalne stranke, HSLS umjesto Gordan Grlića Radmana; Jure Brkan, zamjenik zastupnika kandidiranog u 10. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ, Hrvatske demokršćanske stranke, HDS, umjesto Vilija Beroša; Josip Borić, zamjenik zastupnika kandidiranog u 8. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ, umjesto Olega Butkovića; Marija Jelkovac, zamjenica zastupnika kandidirana u 7. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, umjesto Tome Medveda; Domagoj Ivan Milošević, zamjenik zastupnika kandidiran u 7. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, umjesto Tomislava Ćorića; Branka Juričev-Martinčev, zamjenica zastupnika kandidirana u 9. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, umjesto Ivana Malenice, Anamarija Blažević, zamjenica zastupnika kandidirana u 5. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, umjesto Josipa Aladrovića; Josip Šarić, zamjenik zastupnika kandidiran u 5. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ, umjesto Maria Banožića; Ivan Ćelić, zamjenik zastupnice kandidiran u 1. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, Hrvatsko socijalno-liberalne stranke, umjesto Nine Obuljen Koržinek; Ljubomir Kolarek, zamjenik zastupnika kandidiran u 3. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, umjesto Darka Horvata, Mario Kapulica, zamjenik zastupnika kandidiran u 1. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, Hrvatsko socijalno-liberalne stranke, HSLS umjesto Zvonka Milasa; Ankica Zmajić, zamjenica zastupnika kandidirana u 5. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ, umjesto Danijela Marušića; Natalija Martinčević, zamjenica zastupnika kandidirana u 3. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Narodne stranke reformisti, Hrvatske seljačke stranke braće Radić, HSS braća Radić, Stranke hrvatskih umirovljenika, Umirovljenici, umjesto Radimira Čačića, Martina Grmat Kizivat, zamjenica zastupnika kandidirana u 2. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Socijaldemokratske partije Hrvatske, SDP, Hrvatske seljačke stranke, HSS, Hrvatske stranke umirovljenika, HSU, SNAGA, Stranke narodnog i građanskog aktivizma, Građansko liberalnog saveza, GLAS, Istarskog demokratskog sabora, IDS, Primorsko goranskog saveza, PGS umjesto Damira Bajsa; Željko Pavić, zamjenik zastupnika kandidiran u 3. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Socijaldemokratske partije, SDP, Hrvatske seljačke stranke, HSS, Hrvatske stranke umirovljenika, HSU, SNAGA, Stranke narodnog i građanskog aktivizma, Građansko-liberalnog aktivizma, GLAS, Istarsko demokratskog sabora, IDS, Primorsko-goranskog saveza, PGS umjesto Željka Kolara. Vinko Zulin, zamjenik zastupnika kandidiran u IX. Izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ umjesto Luke Brčića. Ivan Budalić, zamjenik zastupnika kandidiran u X. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice i Hrvatske demokršćanske stranke umjesto Blaženka Bobana. Stipan Šašlin zamjenik zastupnika kandidiran u IV. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Ivana Anušića. Marin Mandarić, zamjenik zastupnika kandidiran u X. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Josipa Škorića. Boška Ban Vlahek, zamjenica zastupnika kandidirana u III. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Socijaldemokratske partije Hrvatske, SDP, Hrvatske seljačke stranke, HSS, Hrvatske stranke umirovljenika, HSU, SNAGA, Stranke narodnog i građanskog aktivizma, Građansko-liberalnog aktivizma, GLAS, Istarsko demokratskog sabora, IDS, Primorsko-goranskog saveza, PGS umjesto Matije Posavca. Irena Šimunić zamjenica zastupnika kandidirana u VII. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi na listi Socijaldemokratske partije Hrvatske, SDP, Hrvatske seljačke stranke, HSS, Hrvatske stranke umirovljenika, HSU, SNAGA, Stranke narodnog i građanskog aktivizma, Građansko-liberalnog aktivizma, GLAS, Istarsko demokratskog sabora, IDS, Primorsko-goranskog saveza, PGS umjesto Zlatka Komadine. Danijel Spajić, zamjenik zastupnika kandidiran u IV. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Domovinskog pokreta Miroslava Škore, Domovinski pokret, Hrvatski suverenisti, Blok za Hrvatsku, Blok Hrvatske konzervativne stranke, HKS, HRAST, Pokret za uspješnu Hrvatsku, Stranke umirovljenika, SU, Zelena lista umjesto Marija Radića. Stipo Mlinarić, zamjenik zastupnika kandidiran u VI. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Domovinskog pokreta Miroslava Škore, Domovinski pokret, Hrvatski suverenisti, Blok za Hrvatsku, Blok Hrvatske konzervativne stranke, HKS, HRAST, Pokret za uspješnu Hrvatsku, Stranke umirovljenika, SU, Zelena lista umjesto Krešimira Bubala. Anita Pocrnić Radošević zamjenica zastupnika kandidirana u IX. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ umjesto Marijana Kustića. Josip Begonja, zamjenik zastupnika kandidiran u IX. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, HDZ umjesto Nediljka Dujića. Nikolina Baradić, zamjenica zastupnika kandidirana u IX. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice umjesto Božidara Kalmete. Ante Bačić, zamjenik zastupnika kandidiran u X. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Hrvatske demokratske zajednice, Hrvatske demokršćanske stranke, HDS umjesto Ante Mihanovića. Danica Baričević, zamjenica zastupnika kandidirana u X. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Hrvatske demokratske zajednice, Hrvatske demokršćanske stranke, HDS umjesto Andre Krstulovića Opare. Marko Milanović Litre, zamjenik zastupnice kandidiran u X. izbornoj jedinici kao kandidat na listi Domovinskog pokreta Miroslava Škore, Domovinski pokret, Hrvatski suverenisti, Blok za Hrvatsku, Blok Hrvatske konzervativne stranke, HKS, HRAST, Pokret za uspješnu Hrvatsku, Stranke umirovljenika, SU, Zelena lista umjesto Ruže Tomašić. Martina Vlašić Iljkić, zamjenica zastupnika kandidirana u V. izbornoj jedinici kao kandidatkinja na listi Socijaldemokratske partije Hrvatske, SDP, Hrvatske seljačke stranke, HSS, Hrvatske stranke umirovljenika, HSU, SNAGA, Stranke narodnog i građanskog aktivizma, Građansko-liberalnog aktivizma, GLAS, Istarsko demokratskog sabora, IDS, Primorsko-goranskog saveza, PGS umjesto Predraga Freda Matića. Za svog izvjestitelja na sjednici Hrvatskog sabora Mandatno-imunitetno povjerenstvo je odredila Roberta Jankovisca predsjednika povjerenstva temeljem čl. 6. stavka 5. Poslovnika Hrvatskog sabora. Nakon što Sabor zaključkom prihvati izvješće, ono će se objaviti u Narodnim novinama.
Zahvaljujem kolegi Jankoviscu, predsjedniku povjerenstva. Otvaram raspravu o ovom izvješću. Budući da nema nikog tko bi želio sudjelovati u raspravi, zaključujem raspravu i dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o provedenim izborima za Hrvatski sabor. Također dajem na glasovanje i odluku koju je temeljem čl. 9. i 116. Poslovnika Hrvatskog sabora predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo a koja glasi: 22. srpnja 2020. g. počinju mirovanja zastupničkog mandata i prestanak zastupničkog mandata izabranim zastupnicima te s tim danom zastupničku dužnost počinju obnašati zamjenici zastupnika a kako je predloženo u izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva, molim glasujmo. Tko je za? Hvala. Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 149 glasova „za“ prihvaćen predloženi zaključak i donesena odluka kako ju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Sada prelazimo na davanje prisege zastupnika. Nakon izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva o provedenim izborima, sukladno čl. 7. Poslovnika, pozivam vas da pristupimo davanju prisege. U članku 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjedatelj pročita tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike. Samo radi pojašnjenja, dakle svi koji sjedite u klupama, imate mikrofon, a oni koji su na galerijama, molim da pristupe mikrofonima kao i kolege s moje lijeve strane. Molio bi samo gospodina s kamerom da se odavde makne kako bi mogli zastupnici mogli pristupiti ovom mikrofonu. Dakle sada ću pročitati tekst prisege i nakon toga ću prozivati zastupnike i zastupnice koji će izgovoriti riječ „prisežem“. Kolega Bauk, izvolite.
G. predsjedniče, prisega je svečani čin za svakog izabranog zastupnika i mislim da bi trebali učiniti napor da svi koji prisegnu, prisegnu u ovim klupama, tako da oni koji su u salonu, da dođu tu prisegnuti, mislim da je to korektnije prema njima i da bi taj napor od 10-ak minuta bilo vrijedno učiniti. Hvala.
To je vrlo, ne znam zašto ste to predložili jer je vrlo nespretno i morali bi imati puno kretanja koje nije najbolje epidemiološki i ne znam što je problem. Kolega Beljak, to ste vi, jeste da.
Ako smijem dat prijedlog samo.
Da.
Pa ono kako neko odglasa prisegu, izađe van, pa dođe neko drugi, vrlo jednostavno.
Nemojte se ljutiti, ali napravit ćemo ovako jer je ovako najspretnije i mislim da je isto tako sasvim primjereno i s dignitetom. Prelazimo sada na tekst prisege koji glasi: „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni predak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH.“ Sada ćemo prijeći na prozivanje zastupnika. Krešimir Ačkar.
Prisežem.
Mirela Ahmetović.
Prisežem.
Barbara Antolić Vupora.
Prisežem.
Ante Bačić.
Prisežem.
Branko Bačić.
Prisežem.
Damir Bakić.
Prisežem.
Marijana Balić.
Prisežem.
Boška Ban Vlahek.
Prisežem.
Nikolina Baradić.
Prisežem.
Nevenko Barbarić.
Prisežem.
Danica Baričević.
Prisežem.
Dražen Barišić.
Prisežem.
Stiven Nikola Bartulica.
Prisežem.
Arsen Bauk.
Prisežem.
Vesna Bedeković.
Prisežem.
Josip Begonja.
Prisežem.
Krešo Beljak.
Prisežem.
Sandra Benčić.
Prisežem.
Davor Bernardić.
Prisežem.
Vladimir Bilek.
Prisežem.
Anamarija Blažević.
Prisežem.
Josip Borić.
Prisežem.
Rada Borić.
Prisežem.
Dražen Bošnjaković.
Prisežem.
Jure Brkan.
Prisežem.
Zvane Brumnić.
Prisežem.
Ivan Budalić
Prisežem.
Miro Bulj.
Prisežem.
Zdravka Bušić.
Prisežem.
Gari Cappelli.
Prisežem.
Ivan Celjak.
Prisežem.
Ivan Ćelić.
Prisežem.
Pero Ćosić.
Prisežem.
Tulio Demetlika.
Prisežem.
Ante Deur.
Prisežem.
Goran Dodig.
Prisežem.
Davor Dretar.
Prisežem.
Josip Đakić.
Prisežem.
Erik Fabijanić.
Prisežem.
Mato Franković.
Prisežem.
Katica Glamuzina.
Prisežem.
Sabina Glasovac.
Prisežem.
Bojan Glavašević.
Prisežem.
Peđa Grbin.
Prisežem.
Branko Grčić.
Prisežem.
Vinko Grgić.
Prisežem.
Martina Grman Kizivat.
Prisežem.
Nikola Grmoja.
Prisežem.
Damir Habijan.
Prisežem.
Siniša Hajdaš Dončić.
Prisežem.
Domagoj Hajduković.
Prisežem.
Zlatko Hasanbegović.
Prisežem.
Dario Hrebak.
Prisežem.
Silvano Hrelja.
Prisežem.
Mišel Jakšić.
Prisežem.
Gordan Jandroković. Prisežem.
Prisežem.
Dragana Jeckov.
Prisežem.
Marija Jelkovac.
Prisežem.
Siniša Jenkač.
Prisežem.
Branka Juričev-Martinčev.
Prisežem.
Veljko Kajtazi.
Prisežem.
Mario Kapulica.
Prisežem.
Mladen Karlić.
Prisežem.
Krunoslav Katičić.
Prisežem.
Ivan Kirin.
Prisežem.
Tomislav Klarić.
Prisežem.
Darko Klasić.
Prisežem.
Anton Kliman.
Prisežem.
Ljubomir Kolarek.
Prisežem.
Stjepan Kovač.
Prisežem.
Ante Kujundžić.
Prisežem.
Matko Kuzmanić.
Prisežem.
Boris Lalovac.
Prisežem.
Ermina Lekaj Prljaskaj.
Prisežem.
Željko Lenart.
Prisežem.
Marin Lerotić.
Prisežem.
Ljubica Lukačić.
Prisežem.
Ljubica Maksimčuk.
Prisežem.
Marin Mandarić.
Prisežem.
Andreja Marić.
Prisežem.
Natalija Martinčević.
Prisežem.
Vilim Matula.
Prisežem.
Marko Milanović Litre.
Prisežem.
Marin Miletić.
Prisežem.
Boris Milošević.
Prisežem.
Domagoj Ivan Milošević.
Prisežem.
Stipo Milinarić.
Prisežem.
Anka Mrak-Taritaš.
Prisežem.
Nada Murganić.
Prisežem.
Vesna Nađ.
Prisežem.
Katarina Nemet.
Prisežem, lo giuro.
Romana Nikolić.
Prisežem.
Marina Opačak Bilić.
Prisežem.
Dalija Orešković.
Prisežem.
Rajko Ostojić.
Prisežem.
Marko Pavić.
Prisežem.
Željko Pavić.
Prisežem.
Marijan Pavliček.
Prisežem.
Ivan Penava.
Prisežem.
Katarina Peović.
Prisežem.
Grozdana Perić.
Prisežem.
Marijana Petir.
Prisežem.
Božo Petrov.
Prisežem.
Anita Pocrnić Radošević.
Prisežem.
Ivana Posavec Krivec.
Prisežem.
Ante Prkačin.
Prisežem.
Marijana Puljak.
Prisežem.
Darko Puljašić.
Prisežem.
Milorad Pupovac.
Prisežem.
Ivan Radić.
Prisežem.
Furio Radin.
Lo giuro, prisežem.
Sanja Radolović.
Prisežem.
Nino Raspudić.
Prisežem.
Željko Reiner.
Prisežem.
Renata Sabljar Dračevac.
Prisežem.
Željko Sačić.
Prisežem.
Josip Salapić.
Prisežem.
Ante Sanader.
Prisežem.
Marija Selak Raspudić.
Prisežem.
Darko Sobota.
Prisežem.
Danijel Spajić.
Prisežem.
Davor Ivo Stier.
Prisežem.
Anđelko Stričak.
Prisežem.
Josip Šarić.
Prisežem.
Stipan Šašlin.
Prisežem.
Rade Šimičević.
Prisežem.
Hrvoje Šimić.
Prisežem.
Irena Šimunić.
Prisežem.
Miroslav Škoro.
Prisežem.
Predrag Štromar.
Prisežem.
Tomislav Tomašević.
Prisežem.
Miro Totgergeli.
Prisežem.
Nataša Tramišak.
Prisežem.
Zvonimir Troskot.
Prisežem.
Miroslav Tuđman.
Prisežem.
Žarko Tušek.
Prisežem.
Sanja Udović.
Prisežem.
Davorko Vidović.
Prisežem.
Franko Vidović.
Prisežem.
Karolina Vidović Krišto.
Prisežem.
Radoje Vidović.
Prisežem.
Martina Vlašić Iljkić.
Prisežem.
Milan Vrkljan.
Prisežem.
Vesna Vučemilović.
Prisežem.
Nikša Vukas.
Prisežem.
Ružica Vukovac.
Prisežem.
Hrvoje Zekanović.
Prisežem.
Vinko Zulim.
Prisežem.
Ankica Zmajić.
Prisežem.
I zadnji, Dario Zurovec.
Prisežem.
Došli smo do kraja, dakle svi zastupnici i zastupnice položili su prisegu. Čestitam svima na položenoj prisezi i želim vam svima uspjeh u obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti. [[Pljesak]] Sada ćemo prijeći na: 4. Izbor potpredsjednika Hrvatskog sabora U skladu s međustranačkim dogovorom 10. saziv Hrvatskog saziva imat će pet potpredsjednika. Temeljem čl. 32. Poslovnika ako se bira pet potpredsjednika, tri potpredsjednika se biraju na prijedlog parlamentarne većina, a dva na prijedlog parlamentarne manjine. U skladu s navedenim člankom Poslovnika za potpredsjednike Hrvatskog sabora iz redova parlamentarne većine predloženi su: Željko Reiner, Ante Sanader i Furio Radin, a iz redova parlamentarne manjine za potpredsjednike Hrvatskog sabora predloženi su: Rajko Ostojić i Miroslav Škoro. Žele li predstavnici predlagatelja obrazložiti prijedlog? Ne. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za raspravu? Ne. Zaključujem raspravu. I prije nego što se izjasnimo o prijedlozima podsjećam da je za izbor potpredsjednika Sabora potrebna većina glasova nazočnih zastupnika. Prvo, dajem na glasovanje Prijedlog da se za potpredsjednika Hrvatskog sabora izabere zastupnik Željko Reiner. Molim glasujmo. Tko je za? Hvala. Tko je suzdržan? Tko je protiv? Molim rezultate. Utvrđujem da je glasovalo 137 zastupnika, 136 bilo je za i jedan je bio suzdržan, pa je tako zastupnik Željko Reiner izabran za potpredsjednika Hrvatskog sabora. Čestitam. [[Pljesak]] Sad dajem na glasovanje Prijedlog da se za potpredsjednika Hrvatskog sabora izabere zastupnik Ante Sanader. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Imamo rezultate. Glasovalo 135 zastupnika, 134 za i jedan suzdržan, pa je tako zastupnik Ante Sanader izabran za potpredsjednika Hrvatskog sabora. Čestitam. [[Pljesak]] Dajem na glasovanje Prijedlog da se za potpredsjednika Hrvatskog sabora izabere zastupnik Furio Radin. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 135 zastupnika i svih 135 bilo je za tako da je za potpredsjednika Hrvatskog sabora izabran zastupnik Furio Radin. Čestitam. [[Pljesak]] Sada dajem na glasovanje Prijedlog da se za potpredsjednika Hrvatskog sabora izabere zastupnik Rajko Ostojić. Molim glasujmo. Tko je za? Hvala. Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 143 zastupnika i jednoglasno 143 glasa za, zastupnik Rajko Ostojić izabran je za potpredsjednika Hrvatskog sabora. Čestitam. [[Pljesak]] Izvolite kolega Bauk.
Gospodine predsjedniče klub SDP-a traži stanku od 15 minuta kako bi se konzultirali oko daljeg nastavka sjednice.
Koji je razlog?
Sukladno Poslovniku tema je izbor potpredsjednika Hrvatskog sabora i to je razlog.
Dobro. Sukladno Poslovniku ja vam stanku moram odobriti, pa dajem stanku u trajanju od 10 minuta i nakon toga nastavljamo s glasovanjem. STANKA U 11:51 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12:02 SATI]] Poštovane zastupnice i poštovani zastupnici, molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti sa glasovanjem. Na redu je sada Prijedlog da se za potpredsjednika Hrvatskog sabora izabere zastupnik Miroslav Škoro. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 113 zastupnika, 110 je bilo za i 2 suzdržana i 1 protiv, pa je zastupnik Miroslav Škoro izabran za potpredsjednika Hrvatskog sabora. Čestitam. [[Pljesak]]
Znači tražim stanku za klub od 10 minuta jer fali još u Odboru za europske poslove jedan član i samo bi nadopunili prijedlog.
Fali potpredsjednik?
…/Upadica Tomašević: Točno./…
Fali potpredsjednik iz reda oporbe, pretpostavljam.
…/Upadica Tomašević: Da./…
Tražite sada stanku da bi se konzultirali…?
[[Upadica Tomašević: Da bi nadopunili prijedlog.]] Molim? [[Upadica Tomašević: Da bi nadopunili prijedlog.]]
Dobro. A već ste dogovorili to? [[Upadica Tomašević: Da.]] Pa ne moramo onda, ne moramo imati stanku, samo predložite, govorite u ime cijele oporbe.
…/Upadica Tomašević: Znači evo, Bojan Glavašević za potpredsjednika./…
Bojan Glavašević?
[[Upadica Tomašević: Da, iz oporbene kvote.]] Dobro. Bojan Glavašević u Odboru za europske poslove za potpredsjednika. To je to? [[Upadica Tomašević: Da.]]
Dobro, može. Kolega Grmoja, izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]]
Dobro, odobravam stanku. Kolega, oprostite, Zekanović, izvolite, nisam skužio.
Poštovani predsjedniče Sabora, također tražim stanku ispred kluba Hrvatskih suverenista da bi se konzultirali o ovoj novonastaloj situaciji, dakle i ovo je nama novi motiv, novi moment i ovdje ako će g. Tomašević predložiti g. Glavaševića, evo mi predlažemo generala Sačića na to mjesto kao oporba.
Kolega Vrkljan, izvolite.
U ime stranke Domovinski pokret, također se pridružujem tome da imamo stanku od 15 minuta zato što ovaj prijedlog koji je sad izišao, nije posljedica dogovora u opozicijskim klubovima nego je očito nastao naknadno nakon što smo se već razišli i mislim da se klubovi opozicijski i klubovi trebaju ponovno sastati.
Dobro. Odobravam stanku do 12 sati i 25 minuta pa vas molim da budete ovdje. Samo jedna informacija, u slučaju da se ne uspijete dogovoriti oko tog mjesta, predložit ću da glasujemo onda o onome što nije sporno a morat ćemo glasovati o Odboru za europske poslove o ovim članovima koje imamo kako bi on mogao nastaviti s radom a ja se nadam da ćete uspjeti postići dogovor. STANKA U 12,14 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,30 SATI]] Molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Dobio sam informaciju da oporba se nije usuglasila oko, da se je usuglasila oko pozicije potpredsjednika Glavaševića. To je usuglašeno [[Upadica: Kako nije usuglašeno? Usuglašeno je.]] Dobro. Dobro, idemo ovako. Samo sekundu, ovako ćemo napraviti. Glasovat ćemo prvo, 5 odbora, a nećemo glasovati o Odboru za europske poslove, pa ćemo onda nakon toga dati glasovanje za Odbor za europske poslove sa potpredsjednikom Glavaševićem i onda glasujte kako tko hoće. Je li to u redu? [[Upadica: U redu.]]
Nije u redu. Poštovani predsjedniče Sabora, ovo nije u skladu s dogovorom koji smo imali maloprije. Dakle, dogovor je bio da ćemo se tek dogovoriti o, da, evo, neka kolege potvrde, kolega Bauk, kolega Bauk, malo mi je nezgodno govoriti s galerije, ali evo, vi sad potvrdite jesmo li mi se dogovorili maloprije na sastanku da će kolega Glavašević biti prijedlog oporbe za ovo mjesto. Molim?
Evo, kolega Bauk, izvolite [[Upadica: Kolega Grmoja je tu također bio i kolega Hrelja.]]
G. predsjedniče, zbog transparentnosti, da objasnim o čemu se radi. Mi smo dogovorili raspodjelu čelnih mjesta u odborima u oporbenoj kvoti i definirali smo da potpredsjednika iz oporbene kvote u Odboru za europske poslove ima Klub zastupnika Možemo i ostale stranke koje ga čine i to je po prijedlogu g. Tomaševića, kolega Bojan Glavašević. Ono što smo dogovorili na sastanku koje spominje kolega Zekanović je da ćemo za ostale odbore sukladno novoj situaciji jer jedan klub nije formiran koji je sudjelovao u dogovorima, definirati novi raspored nakon ove sjednice za sljedeći petak, a da ćemo ovo izglasati, uključujući i kolegu Glavaševića. To smo dogovorili, tu su kolege iz Domovinskog pokreta, iz IDS-a, iz stranke Možemo i iz Mosta. I bio je kolega Zekanović, ne znam je li to shvatio, ali to smo [[Upadica: Nisam uopće shvatio.]] to smo dogovorili.
Dobro, ovako, kolega Zekanović, molim vas. Molim vas sada, dakle stavit ćemo prvo objedinjeno glasovanje o 5 odbora o kojima postoji dogovor. Nakon toga ćemo glasovati o Odboru za europske poslove budući da većina kolega iz oporbe sugerira da je dogovoreno da kolega Glavašević bude na mjestu potpredsjednika, glasujte onda sukladno vlastitoj odluci vašega kluba. Izvolite još kolega Grmoja.
Dakle ja bih samo potvrdio ovo što je rekao kolega Bauk, istina je da smo se mi dogovorili oko ovog potpredsjedničkog mjesta, ali s obzirom da je došlo do promjena određenih i oko toga da imamo jedan klub manje u Hrvatskome saboru i oko toga da određeni zastupnici danas nisu glasovali sukladno dogovoru oporbe, ja predlažem da se ipak ne glasuje o ovom potpredsjedničkom mjestu, nego da se nakon ovog izračuna pristupi glasovanju oko svih ovih mjesta, mislim da bi to bilo da se ne bi ostale kolege osjetili možda mislim da bi to bilo da se ne bi ostale kolege osjetili možda zakinutim i mislim da bi to bilo pravedno bez obzira na ovaj dogovor koji imamo.
Dobro, malo me sada dovodite kao predsjedavajućeg u nezgodnu situaciju jer vidim da između oporbe ne postoji dogovor oko toga ko bi trebao biti potpredsjednik Odbora za europske poslove, jedan dio mi sugerira da je dogovoreno, drugi dio da nije. I na određeni način me dovodite sada u poziciju da ja arbitriram između vas što nikako ne bi htio. Dakle, opredijelit ću se za slijedeći pristup. Glasovat ćemo onda za onaj prijedlog koji je bio inicijalni, dakle bez kolege Glavaševića, a vi između sebe onda dogovorite za idući puta tako da oporba bude ta koja će definirati ko će biti potpredsjednik tog odbora. U slučaju da ne bude postojao dogovor između oporbe i drugi puta, onda ćemo glasovati sa kandidatima koje ćete iz oporbenih redova predložiti, pa će ko dobije većinu biti potpredsjednik toga odbora. Ja vas molim za razumijevanje jer ne želim arbitrirati u onome što je dio oporbenog paketa za članove predsjednika i potpredsjednika odbora. Dakle, idemo onda glasovati sada o onom prvom inicijalnom prijedlogu za izbor predsjednika, potpredsjednika i članova radnih tijela kako su predloženi, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da smo jednoglasno sa 138 glasova izabrali radna tijela HS kako su i predložena, dakle Odbore za Ustav, Poslovnik i politički sustav, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za europske poslove, Odbor za financije, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove. Čestitam predsjednicima, potpredsjednicima i članovima na izboru. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici time smo iscrpili dnevni red konstituirajućeg dijela sjednice. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,32 SATI]] Na redu je: - Konačni prijedlog Zakona o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 1. Predlagatelji su 72 zastupnice i zastupnika na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. i 204. Poslovnika HS. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno čl. 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, čl. 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Molio bih sada predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje. To će učiniti poštovani zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, 72 zastupnika u HS predložilo je Prijedlog zakona o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave, kao što je već predsjednik rekao uvodno, mi ćemo ovaj zakon raspraviti u hitnoj proceduri, tako da raspravljamo kao konačni prijedlog zakona. Prijedlogom zakona o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave s konačnim prijedlogom zakona definiramo novi zakonodavni okvir za rad tijela državne uprave. Naime, radi se o organskom zakonu koji uređuje ustrojstvo, djelokrug i način rada tijela državne uprave, te se sukladno odredbama Ustava RH donosi većinom glasova svih zastupnika u HS. Ovaj prijedlog zakona na tragu je predizbornih obećanja HDZ-a i mandatara za sastav iduće vlade g. Andreja Plenkovića, te na tom tragu dakle jesu i definirana osnovna tijela državne uprave kao što su ministarstva i državne upravne organizacije odnosno središnji državni uredi. Kao što sam i rekao smanjenje broja ministarstava najavili smo već u našem predizbornom programu, a pri racionalizaciji postojećeg ustroja vodili smo računa o učinkovitosti, funkcionalnosti, te ekonomičnosti tijela državne uprave. Između ostalog jednostavnije je upravljati vladom s manjim brojem ministarstava s obzirom da se budući predsjednik vlade republike Andrej Plenković imati više vremena posvetiti svakom od resora koji su definirani ovim zakonom. Ujedno navedeno donosi i značajnu racionalizaciju troškova. Što se tiče broja državnih službenika, racionalizacija je jedan od temeljnih ciljeva politike vlade već duže vrijeme. Prema novom ustrojstvu kojega ovim zakonom predlažemo, ukupno će biti 16 ministarstava, što je u odnosu na trenutni sastav vlade smanjenje za ukupno 4 ministarstva. Istodobno, ostaje jednak broj središnjih državnih ureda budući da je bivši Središnji državni ured za sport integriran u Ministarstvu turizma, a osniva se novi Središnji državni ured, onaj za demografiju i mlade. Stupanjem na snagu ovog zakona bez izmjene nastavljaju s radom slijedeća ministarstva: Ministarstvo vanjskih i europskih poslova, MUP, Ministarstvo obrane, Ministarstvo financija, Ministarstvo znanosti i obrazovanja, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, Ministarstvo hrvatskih branitelja i Ministarstvo zdravstva. Također nastavljaju radom i Središnji državni ured za središnju i javnu nabavu, Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, Središnji državni ured za Hrvate izvan RH i druge postojeće državne upravne organizacije, ja bih svejedno pročitao, a to su: Hrvatska vatrogasna zajednica, Državni inspektorat, Državna geodetska uprava, Državni hidrometeorološki zavod, Državni zavod za intelektualno vlasništvo i Državni zavod za mjeriteljstvo. Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja ustrojava se s novim djelokrugom na način da nastavlja obavljati poslove iz djelokruga dosadašnjeg Ministarstva zaštite okoliša i energetike, te preuzima i poslove iz djelokruga dosadašnjeg Ministarstva gospodarstva, poduzetništva i obrtništva. Dakle, ono će obuhvaćati i gospodarstvo i energetiku, klimatske promjene i zaštitu okoliša odnosno sve teme koje reflektiraju aktivnosti na europskoj razini vezane uz Green Deal. Ključna pretpostavka gospodarskog razvoja je da on bude održiv. Hrvatska ekonomija u narednom razdoblju svoju perspektivu treba tražiti u onim industrijama i rješenjima koja se baziraju na zaštiti okoliša, očuvanju biljnog i životinjskog svijeta, smanjenju emisije CO2, prilagodbi klimatskim promjenama, kao i očuvanju prirodnih odnosno vodnih resursa i afirmaciji obnovljivih izvora energije. Uz gospodarenje otpadom koje mora uvažavati koncept kružnog gospodarstva svi gore navedeni segmenti pretpostavka su tog održivog razvoja zbog čega se i formira posebno ministarstvo odnosno ministarstvo koje u svom nazivu ima i održivi razvoj. Naizgled konfliktno Ministarstvo gospodarstava i održivog razvoja sadrži sve sastavnice presudne za razvoj gospodarstva u skladu s ciljevima održivog razvoja. Ministarstvo kulture nastavlja obavljati poslove iz svog djelokruga uz izmjenu naziva, te postaje Ministarstvo kulture i medija, čime se dodatno naglašavaju poslovi iz područja medija. Ministarstvo turizma i sporta ustrojava se s novim djelokrugom na način da nastavlja obavljati poslove iz djelokruga dosadašnjeg Ministarstva turizma ali preuzima i poslove iz djelokruga dosadašnjeg Središnjeg državnog ureda za šport čime taj državni ured prestaje djelovati. Hrvatska je globalno prepoznatljiva po turizmu i po sportu. To su naši vrhunski brandovi koje treba njegovati i u koje moramo ulagati. Njihova sinergija će doprinijeti promociji i jačanju drugih sektora gospodarstva RH. Te su dvije društvene i gospodarske aktivnosti u potpunosti kompatibilne. Prihodi od turizma a vezano uz razne sportske aktivnosti na razini godine iznosi oko 11% prema analizi bečkog Instituta za sportske analitike. Promocija RH a time i prihodi države od turizma, u velikoj mjeri ovise o sportskim postignućima pa i naših najpoznatijih sportaša. Ta je sinergija dobitna kombinacija za RH. Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike ustrojava se s novim djelokrugom na način da obavlja poslove iz djelokruga dosadašnjeg ministarstva rada i mirovinskog sustava te preuzima poslove u području obitelji i socijalne politike iz djelokruga Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku. Usustavit će se i sustav socijalnih naknada koji je povezan sa mirovinskim sustav međugeneracijske solidarnosti. Skladnije će se povezati teme iz europskog stupa socijalnog prava. Manji broj potrebnih službenika i dužnosnika i ekonomičnost u poslovanju navedenog ministarstva i prije svega socijalna zaštita će biti koordinirana iz jednog mjesta što do sada nije bio slučaj. Za obavljanje preostalih poslova iz djelokruga dosadašnjeg Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, ustrojava se novo tijelo državne uprave, Središnji državni ured za demografiju i mlade koji će horizontalno pratiti politike Vlade u ova dva važna segmenta. Dakle, cilj je da se u pitanju demografske politike da veća pozornost u budućnosti i da imamo jedan horizontalan pristup. Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine ustrojava se na način da nastavlja obavljati poslove iz djelokruga dosadašnjeg Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja te preuzima poslove iz djelokruga dosadašnjeg Ministarstva državne imovine čime ono prestaje sa djelovanjem. U cilju racionalizacije sustava državne uprave, ovim zakonom spajaju se i dosadašnje Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo uprave. U novo ostvareno tijelo državne uprave, Ministarstvo pravosuđa i uprave. Spajanje ova dva ministarstva, jednim je djelom i posljedica reformskih aktivnosti ove Vlade odnosno decentralizacije poslova državne uprave čime je opseg poslova Ministarstva uprave postao bitno manji. Prema podacima Ministarstva uprave, temeljem reforme …
Kolega Bačić, ja vas molim kolege i kolegice da si sjednete, da rasprave koje vodite, vodite izvan sabornice da možemo u miru raditi, nemojte se ljutiti ali postoji nekakvo ipak nekakvo pravilo ponašanja ovdje. I još jedna stvar, molio bih one koji nemaju maske da stave maske. Mi smo ovdje sada u vrlo skučenim okolnostima organizirali sjednicu, ali to zahtijeva od svih nas da se strogo pridržavamo epidemioloških mjera, dakle velika većina zastupnika ima maske, ja vas molim da to imate i svi drugi jer time ugrožavate moguće zdravlje drugoga, ne štitite samo sebe maskom nego maska je isto tako način da spriječite da sa sebe prenesete na drugog eventualnu bolest, tako da molim da se držimo reda. Izvolite, kolega Bačić.
Zahvaljujem, g. predsjedniče. Dakle, htio sam reći na tragu smanjenja opsega poslova Ministarstva uprave temeljem reforme javne uprave koja je napravljena prošlu godinu, kada su tijela odnosno uredi državne uprave na području pojedinih županija i grada Zagreba, u potpunosti preneseni na područnu samoupravu, da je u Ministarstvu uprave značajno smanjen broj djelatnika za negdje oko 2418. Dakle samom tom činjenicom gdje je značajno smanjen broj djelatnika Ministarstva uprave, vidi se da je Ministarstvo uprave prepustilo temeljem zakona jasno, županijama u RH, značajne ovlasti koje su do ove nove godine, do 1. siječnja 2020. g. obavljale Ministarstvo uprave. Spajanjem Ministarstva pravosuđa i Ministarstva uprave ni na koji način ne narušava se načelne neovisnosti pravosuđa jer Ministarstvo pravosuđa ostaje i dalje tijelo nadležno za obavljanje poslova pravosudne uprave te kao dio izvršne vlasti nema nikakve ovlasti u odnosu na bitnu funkciju sudova tj. na funkciju suđenja kao ni na funkciju i poslove državnih odvjetništava. Dodatne poslove iz djelokruga dosadašnjeg Ministarstva uprave koji se odnose na razvitak informacijskog sustava državne uprave, preuzima Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva. Nadalje, zakonom se predlaže urediti radno-pravni status državnih službenika zatečenih na obavljanju poslova u tijelima državne uprave koja prestaju sa radom ili mijenjaju djelokrug zbog preuzimanja poslova iz djelokruga drugog tijela državne uprave koji ovim zakonom prestaje s radom. Propisuje se i rok za usklađivanje posebnih zakona s odredbama ovog zakona te rokovi za donošenje propisa o unutarnjem ustrojstvu središnjih tijela državne uprave. Jasno da nakon ovog zakona kada on bude usvojen i nakon imenovanja Vlada, ... [[Govornik se ne razumije.]] slijede uredbe o unutarnje ustrojstvu ministarstava i drugih središnjih tijela državne uprave kojim će propisom biti definirane i upravljanje ministarstvima i potreban broj izvršitelja po svakom radnom mjestu u pojedinom ministarstvu kojega se ovim zakonom i središnjem državnom tijelu koja se ovim zakonom ustrojava. Nadalje, smanjenje broja ministarstava znači manji broj ministara, manji broj državnih tajnika, manji broj tajnika ministarstva, šefova kabineta ministra, savjetnika ministra itd. Ipak, uz ovaj zakon kojega danas predlažemo, sveobuhvatna reforma administracije s konačnim ciljem stvaranja racionalne, profesionalne i korisnicima orijentirane javne uprave, paralelan proces koji je tek pred nama. Ovo je tek početak, kako bi u narednim danima, prije svega, sutra, kako je planirano, imamo namjeru, imenovati vladu koja će sada imati 16 ministarstava odnosno 18 članova vlade. Ovaj zakon je pretpostavka da se priđe imenovanju vlade i kao što je običaj gotovo u svim sazivima Hrvatskoga sabora u proteklih 10 saziva Hrvatskoga sabora, prije nego što je Vlada imenovana, ovakvi su zakoni doneseni po hitnome postupku, što ne znači da tijekom rada jedne vlade, vrlo vjerojatno može doći do izmjene određenih državnih, središnjih državnih tijela, prije svega mislim na središnja državna, središnje državne urede, ne na ministarstva. Prema tome, to je jedan proces kojega ćemo nastaviti u ovom periodu vodeći računa o potrebi najavljene reforme javne, državne i lokalne, odnosno lokalne odnosno područne samouprave. Dakle, zaključno, držimo da je ovim zakonom, da će ovim zakonom, odnosno njegovim usvajanjem Vlada biti funkcionalnija, operativnija i da ćemo svjedočiti kako će ta vlada temeljem ovog zakona moći provesti program kojega će sutra mandatar predstaviti ovdje u HS-u. Evo, stoga i preporučam da u HS-u usvojimo ovakav prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Hvala kolega Bačić. Na vaše izlaganje imamo 5 replika. Prva je kolegica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS-a, uvaženi kolega Bačić. Naravno da HDZ na temelju svojih izbornih rezultata i temelju programa može predlagati i smanjenje i ministarstava odnosno ureda. Kad se slaže, kad se smanjuje, onda imate ugrubo 3 modela. Jedan model je po ljudima, to smo vidjeli zadnji puta kad se osnivalo Ministarstvo imovine, drugi model je prema poruci koju hoćete poslati prema van, kakva smo država, s čime se bavimo i treća model je kakvu hoćete poslati prema unutra, što nam je važno. I stoga me začuđuje da ste se, kad je riječ o mladima i demografiji, krenuli i odlučili napraviti središnji državni ured. To je ono kad ne znamo što ćemo s mladima, kad nam je demografija puna usta i ne znamo što raditi, e onda po tom modelu, hajdemo sad središnji ured pa nek se oni krenu baviti i nek se bavi neko vrijeme. Ovdje se napravili kozmetički zahvat, ali stvarno, niste napravili. Krenuli ste spajati stvari koje su nespojive i to će vam se samima obiti o glavu, to ćemo [[Upadica: Hvala vam.]] ubrzo vidjeti koji će biti rezultat. Hvala.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Prije svega, ovdje se Vlada, odnosno vladajuća većina vodila modelom operativnosti funkcionalnosti buduće vlade. To je bio prvi temelj koji je, na kojem počiva ovaj zakon. Druga stvar, nismo se vodili osnivanjem ministarstava na način da ih ustrojavamo sukladno osobama dužnosnicima budućim ministrima jer smo kao što i sami vidite, smanjili za 20% broj ministarstava. I treća stvar, mislim da je ovim zakonom poslana poruka da doista se vodi računa i o demografiji i o mladima. Dosada su oni bili tek jedna uprava u sastavu, odnosno briga za mlade i demografiju vođena je kroz jednu upravu u resornom ministarstvu, a sada se on izdvaja u središnji državni ured koji ima horizontalan pregled [[Upadica: Hvala vam kolega Bačić.]] nad radom svih ministarstava [[Upadica: Hvala vam.]] i praćenje politike mladih za demografiju.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Naravno da novoizabrana tj. većina i Vlada ima pravo raditi, što se tiče ministarstava i djelokrug državne uprave ono što im ... [[Govornik se ne razumije.]] najbolje, međutim, ovdje se spaja voda i vatra. Ministarstvo gospodarstva i okoliša. Kako je to moguće, g. Bačiću, tolike interese nespojive, jer vatra i voda ne mogu zajedno, ne more npr. Marišćina, Lećevica, centar za gospodarenje otpadom, interesi rudarski, kamenolomi koji niču svagdje sa ekologijom. Znači vi ovdje spajate nespojivo. Zbog čega to radite, da nije možda zbog vjetroelektrana kao što su ... [[Govornik se ne razumije.]] ili nešto slično, ne znam zbog čega su ti sad interesi odjednom spojiti nespojivo. Okoliš je vrlo bitna, čisti zrak, ekologija, okoliš. A spajati je sa nespojivim po meni je protiv interesa zaštite naših prirodnih resursa.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Kolega Bulj, potpuno ste u krivu. Morate konačno shvatiti da otpad nije smeće. Da je otpad sirovina i da na temelju politike koju moramo voditi, politike kružnog gospodarstva, cirkularne ekonomije, kako god hoćete, ta sirovina predstavlja pretpostavku gospodarskog oporavka Hrvatske i na tom modelu održivog razvoja Hrvatske vidimo i činjenicu da se upravlja otpadom u Hrvatskoj, da se njime gospodari, da ga se ne baca, da ne zatvaramo ta odlagališta i da sve ono što radimo, radimo u funkciji oporavka hrvatskog gospodarstva. Ostalom, velika poruka EU komisije govori o Green Dealu, dakle o Zelenom planu, kojega, kojim se i mi moramo uskladiti. Ako se ne uskladimo s tim Green Dealom, teško da ćemo moći ostvariti sve ove projekte koje je jučer premijer objašnjavao kada je rekao da je Hrvatska u idućem 7-godišnjem razdoblju dobila 22 milijarde eura.
Hvala. Kolega Stier. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Ovaj zakon jest dio, ispunjavanje dio programa HDZ-a i predstavlja određenu racionalizaciju, ali najvažnije, naravno, predstavlja bolje funkcioniranje Vlade jer je puno lakše koordinirati manji broj ministarstava i time postignuti veću učinkovitost. Međutim, htio sam se referirati na ovo spajanje Ministarstva gospodarstva i održivoga razvoja. Po meni to nije spajanje nespojivog, nego upravo suprotno. Bavio sam se održivim razvojem i u EU parlamentu i upravo su tamo bile preporuke da se kroz promicanje jednog koncepta održivog razvoja gleda i sagledava cjelokupno gospodarstvo. Prema tome, to itekako ima smisla i mislim da to pokazuje da demokršćanska politika može ujedno i voditi računa, naravno, o zaštiti okoliša zajedno sa gospodarskim razvojem.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani kolega Stier, vi ste u stvari u svojoj replici nastavili moj odgovor na repliku kolegi Bulju. I slažem se s vama, dakle, da politika održivog razvoja i balansa između razvoja i očuvanja resursa i mora biti jedan od temeljnih promišljanja u radu ove Vlade. I nije to nespojivo kao što sam i ja rekao i vi ste rekli. To na izgled nekome tko površno gleda izgleda nespojivo, ali u stvari je to prava mjera između gospodarskog razvoja očuvanja okoliša i korištenja resursa kojega u Hrvatskoj ima preko 4,5 miliona tona godišnje, da ne završavaju na nekakvim raznim smetlištima ili ne znam komunalnim otvorenim otpadima, nego da taj otpad konačno postane sirovina koja će omogućiti jeftinije gospodarenje u RH. I na tom tragu je, jest ovaj zakon, a da ne govorim da je dobro tamo gdje je energetika, da tamo bude i zaštita okoliša jer je to često puta jedno s drugim u suprotnosti. Hvala.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, ja pozdravljam sve ovo što ste rekli vezano uz ovaj zakon o ustrojstvu državne uprave u smislu da želim navesti da ova Vlada svojevrsnog kontinuiteta ispunjava ne samo u ovom mandatu nego i u prethodnom smo krenuli sa reformom javne uprave. Sjetimo se da smo urede državne uprave prepustili županijama iako je veliki dio oporbe tada bio protiv toga, da smo ukinuli brojne agencije i organizacije jer smo smatrali da nam treba manji državni aparat i manje dužnosnika. Ovim predloženim ustrojem sa manje ministarstva podsjećajući da smo ukinuli i dužnosti pomoćnika ministara, želimo svesti broj dužnosnika na zaista odgovarajući minimum da država može funkcionirati. Upravo ovaj zakon to nudi i nadam se da će ga svi podržati jer je to u interesu svih nas.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Borić, ja nisam u svom uvodnom govoru rekao osim što sam naznačio da će nakon ovog zakona Vlada putem uredbi definirati unutarnji ustroj pojedinog ministarstva i središnjeg državnog ureda. Zahvaljujem se na vašoj intervenciji i iz razloga što kao što znate provedeni je natječaj za odabir ravnatelja pojedinih uprava u ministarstvima, ali sada ovim zakonom doći će do reorganizacije i smanjenja broja uprava ukupno u državnoj upravi, dakle u svim tijelima, bilo u ministarstvima, bilo u središnjim državnim tijelima, što znači da ćemo morati napraviti jedan preustroj i eventualno nove natječaje ili poništenje natječaja koji su iza nas. Dakle, na tom tragu reorganizacije i depolitizacije državne uprave slijedi imenovanje ravnatelja uprava umjesto dosadašnjih pomoćnika ministara, a kao što smo najavili kao što ste vi rekli i proveli u dosadašnjem mandatu koji je iza nas. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Glasovac, izvolite.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora.
Kolegice Glasovac, samo sekundu, izgleda da je došlo do nekih problema sa mjerenjem vremena, pa ću ja ovaj vas zamoliti evo prema onome znači na 50 smo, imate minutu. Izvolite.
Hvala. Poštovani kolega Bačiću, moje pitanje se nastavlja na neki način na vaš odgovor na repliku gospodinu Boriću. Dakle, vi ste pod krinkom ukidanja pomoćnika ministara proveli natječaje za ravnatelje uprava rekavši da je to depolitizacija iako stalo skrivajući zapravo činjenicu da su hrvatski građani nepotrebno čak 3 godine plaćali za iste poslove i državne tajnike i pomoćnike ministara, a onda ste u 4 godini mandata pred izbore odlučili kao ukidati pomoćnike i smanjiti troškove. Mene zanima, što ćete vi sada s provedenim natječajima gdje su izabrane mahom političke osobe koje još nisu stupile na dužnost ravnatelja pojedinih uprava? Hoćete li ponovno provoditi te natječaje, koliko će to sve skupa koštati hrvatske građane i kolike uštede će proizaći iz ove vaše racionalizacije ministarstava?
Hvala vam. Odgovor izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Glasovac, da mi smo 2000 u mandatu 2008. – 2011. bili ukinuli pomoćnike ministara kako bi na čelna mjesta u najvažnije, najvažnija tijela u ministarstvima, a to su uprave zaposlili ljude koji imaju respektabilnu karijeru u svom poslu državnog službenika. I to je trebala biti vrhunac karijere jednog državnog službenika, imenovanje na čelno mjesto u pojedinu upravu. Vi ste to 2011. godine sve ukinuli i ponovo vratili 3 razinu političara u ministarstva. Mi smo sada ponovno, kad smo preuzeli odgovornost na vođenje Hrvatske vratili na 2, dakle na ministra i državnog tajnika i depolitizirali uprave na način da na njima, da njima upravljaju ravnatelji uprava [[Upadica: Hvala vam.]] to ćemo nastaviti, s time ćemo završiti i to će predstavljat [[Upadica: Hvala kolega Bačić.]] znatne uštede u državnom proračunu.
Hvala vam lijepa. Nemamo više replika, pa ću pozvati izvjestitelja odbora, želi li uzeti riječ? Ne, ako ne onda prelazimo na raspravu. Prvi se javio u ime Kluba zastupnika suverenista poštovani kolega Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege, ovdje imamo jedan zakon koji je predstavljen od strane predlagatelja kao racionalizacija međutim, hrvatska javnost mora znati da se ne radi o racionalizaciji. Ako govorimo o racionalizaciji ovdje ćemo imati uštedu tek na 4 radna mjesta, 4 dužnosnika, to su 4 ministra, a neće biti ni toliko smanjenje radnih mjesta, pogotovo dužnosničkih radnih mjesta jer njih imamo više nego ikad. I to je ono što moramo znati. Kolegica lijepo napomenula, lani smo zamijenili pomoćnike ministara sa ravnateljima uprava, imali smo jednu farsu od natječaja jer su svi pomoćnici se javili na natječaj i svatko tko se javio, svatko je bio primljen za ravnatelja uprava. I to je ono što moramo znati, da se na najvišoj instanci izigravaju hrvatski zakoni. Niti jedan pomoćnik koji je obnašao tu dužnost kao dužnosnik nije pao na natječaju, svi su prošli. Dakle, to je obmanjivanje hrvatske javnosti na najvišoj distanci. Ovdje imamo, ponovit ću formalno racionalizaciju, formalno ukidanje četiri ministarstva, a zapravo imamo objedinjavanje osam ministarstava. Ono što mene smeta i što moram ovdje s ovog mjesta istaknuti, a to je ovo ministarstvo pod rednim brojem 11., Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike. Za one koji ne znaju u prošlom sazivu smo imali dva ministarstva, Ministarstvo rada i mirovinskog sustava i Ministarstvo demografije, mladih, obitelji i socijalne politike i odjednom najvažniji resor u koji se klela hrvatska Vlada, naš Andrej Plenković nestaje. Oni će reći, dobro, imamo sada ured. Dakle, najveći problem Hrvatske države je demografija i prirodno kretanje stanovništva odnosno negativni prirodni priraštaj odnosno prirodni pad i negativna migracijska bilanca. A hrvatska Vlada se usudila danas nama dati prijedlog da nemamo Ministarstva demografije. Ja ću malo podsjetiti na kampanju iste ove garniture ili slične garniture 2016. godine kada je demografija bila u fokusu, samo se o njoj govorilo. Međutim, Hrvatska je za vrijeme mandata ove prošle Vlade, a evo kako stvari stoje bit će i sljedeća Vlada, izgubila još nekoliko stotina tisuća ljudi, mladih ljudi koji su napustili Hrvatsku i onemogućila mladim obiteljima da stvaraju obitelj, da imaju potomke. I onda kao točka na i tobožnja racionalizacija, najvažnije ministarstvo se ukida i nemamo više Ministarstvo demografije. Koju poruku poštovani predlagatelju šaljete hrvatskoj javnosti, koju poruku? Da demografija više nije bitna. Jel to poruka? Dakle vi ste poslali zapravo jednu sjajnu poruku odmah na početku kada ste odmah u izbornoj reći rekli vašim prijateljima iz SDSS-a da ponovno želi da Hrvatskom upravlja hrvatsko-srpska trgovačka koalicija. I to je legitimno. Vi ste imali pravo koga ste god htjeli odnosno zamoliti, pitati, vi ste izabrali Milorada Pupovca, Borisa Miloševića kojem ćete čak dati i mjesto potpredsjednika Vlade u istoj ovoj Vladi racionaliziranoj, racionaliziranoj Vladi i to za ljudska prava. Alo. Pa jel vas imalo sram? Jel vas imalo sram pred vašim glasačima, glasačima HDZ-a? I glasačima HDZ-a jedna poruka, kako vi gledate na ovo, kako vi gledate na ovu „principijelnu koaliciju“ između SDSS-a kao predstavnika Srpske nacionalne manjine i HDZ-a? Samo naprijed. Hrvatski suverenist će sve četiri godine upozoravati na ovu neprincipijelnu koaliciju, trgovačku koaliciju. I možda još samo jedna objekcija s moje strane, govorili smo odnosno smanjuju se ministarstva za četiri. Koji je razlog tome? Dobro, može biti PR pa će Plenković sad moć govoriti u medijima kako je racionalizirao, ima četiri ministarstva manje, pa će onda neki možda njegovi prorežimski mediji to stavljati u fokus, kako je to dobra Vlada, manje ministara, a zapravo sve isto, čak ima više dužnosnika. A možda je razlog što je to napravio jer nema ljude od povjerenja. Nemojmo zaboraviti da prošla Vlada u ovoj kombinaciji gotovo se čitava izrotirala, gotovo svi ministri su promijenjeni. Možda jednostavno Andrej Plenković nema ljude od povjerenja, možda neke kolege koje je vratio u zastupničke klupe možda u njih nema povjerenja. Ja bih se zapitao. Upravo ove kolege koji su danas u zastupničkim klupama. Dakle, imate legitimitet da na isti način kroz hrvatsko-srpsku trgovačku koaliciju upravljate Hrvatskom državom, upravljajte. Demografiju, molim vas više ne spominjite jer vi ste krivi za demografsku propast. A što mislite o demografskom oporavku Hrvatske najbolje ste rekli kroz ukidanja Ministarstva demografije.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Prvi je na redu poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Neke stvari se nastavljaju iz mandata u mandat pa je tako kolega Zekanović nastavio kršiti Poslovnik o radu Hrvatskog sabora i to čl. 240. st. 4. koji se odnosi na govor mržnje. Gospodinu Zekanoviću vjerojatno ne bi smetala trgovačka koalicija da je on njen dio, ali mu smeta kada su u tzv. trgovačkoj koaliciji predstavnici drugih nacionalnosti. Gospodine Zekanoviću, vi itekako imate pravo na politički stav, ali prozivati nekog i dati mu pravo da bude potpredsjednik Vlade ili ne, na temelju njegove nacionalnosti to je apsolutno neprihvatljivo u Hrvatskom saboru.
Kolega Grbin molim da se držimo 30 sekundi koje su predviđeni za povredu Poslovnika. Moja je procjena da Poslovnik nije povrijeđen, gospodin zastupnik je iznosio svoj stav. S njime se ne slažem, ali on ima pravo govoriti na način na koji je govorio. Drugi je po redu kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Zekanović je povrijedio čl. 238. omalovažava i vrijeđa ostale zastupnike, konkretno zastupnike HDZ-a jer kaže da bi se mi nečega trebali stiditi i sramiti. Gospodine Zekanoviću, za politiku HDZ-a što o njoj misle građani za koje vi govorite da bi se mi trebali stidjeti su rekli na protekli parlamentarnim izborima kada su nam dali.
Kolega Bačić, hvala vam lijepa. Nije povrijeđen Poslovnik, rekao sam ovo sad što već govorite već ulazi u repliku.
Da zaključim, zahvaljujem gospodine predsjedniče. … /Govornice govore u isto vrijeme./ …
Kolega Bačiću. Kolega Zekanović, vi ne sjedite tamo, nemate masku i ja bih vas molio da se držite onoga što smo bili dogovorili kao pravila ponašanja u Saboru. Sve ostale isto tako koji nemaju masku pozivam da masku stave jer noseći masku štitite zdravlje drugih. Dakle, ako ne brinete o sebi to je vaša stvar. Međutim, nositi masku u zatvorenom prostoru znači brinuti se o drugima i na tome ću inzistirati. Tako da bih molio i kolegicu Vidović Krišto isto tako da si stavi masku jer smo ovdje u malim udaljenostima i molim vas da imate masku svi koji ste u sabornici da nosite masku. U redu? Ne vidim u čemu je problem, ako može 150 zastupnika, onda vjerojatno možete i vi. Kolega Zekanović, izvolite. Pardon, pardon, imamo kolegu Peđu Grbina, povreda Poslovnika [[Upadica iz klupe: Pa ja sam povredu tražio]] Ne, ne, on je na mene reagirao [[Upadica iz klupe: Dobro]]
… [[Govornik nije uključen]]
Fala vam, fala vam lijepa, moja je procjena da granica nije pređena. Ako smatrate da sam pogriješio možete se obratiti Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvolite kolega Zekanović.
Ispričavam se radi maskica, ali lakše mi je govoriti bez nje. Dakle, poštovani kolega Grbin, kolega Bačić, ono što je sporno ovdje, neko je Srbin, neko je Rom, neko je Hrvat, neko je što god, Jugoslaven, i to nije sporno. … [[Govornik se ne razumije]] je sporno ako neko je izabran u HS po posebnom zakonu i da onda koristi to pravo da upravlja hrvatskom državom, to je sporno jer neki su ravnopravni, a neki su ravnopravniji. I to je opće sporno.
Kolega Zekanović, kolega Zekanović, dakle sad ste zloupotrijebili…
238 inače.
…zloupotrijebili ste Poslovnik, dobivate opomenu. Drugo, molim vas da sjednete na mjesto koje je predviđeno za Klub zastupnika suverenista.
… [[Govornik se ne razumije]]
Onda morate biti gore, pa ću drugi puta voditi o tome računa, ali ovdje sjedi SDP.
I molim vas da nam omogućite da, molim da omogućite Klubu hrvatskih suverenista da ima mjesta u sabornici.
Ako želite biti dio Kluba SDP-a, morate se s njima dogovoriti. Hvala vam lijepa. Molim vas ne želim se s vama prepirati. Drugi na redu je sada Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pravo je parlamentarne većine da na početku mandata, a i tijekom mandata kreira sastav vlade, ministarstava i drugih državnih tijela onako kako misli da je najbolje i da to prezentira kao operacionalizaciju, ali ne i racionalizaciju svog političkog programa ili onoga za što su dobili povjerenje na izborima ili ono što su se dogovorili nakon što su sklopili koaliciju. To se događalo u svim sazivima HS osim onog pretprošlog, valjda je zato tako kraće i trajao. I to će se vjerojatno dogoditi i u ovome sazivu HS. Dapače, u prošlom sazivu se dva puta u mjesec dana na početku mandata dogodila izmjena ovog zakona. Najprije kada ste izmijenili osnovni zakon, a onda kada je ministar bez portfelja Goran Marić shvatio da nema ministarstvo i da mu je dosadno u vladi, pa mu je trebalo izmislit ministarstvo odnosno trebalo je unaprijediti državni ured na razinu ministarstva. Tako da govoriti o nekim velikim znanstvenim naučnim dostignućima od operacionalizacije političkog programa nema nekog velikog smisla. Dakle, želite formirati vladu koja će biti nešto manja, ministarstva će onda biti nešto veća, neka, neka i neće bit ministarstva i tako ćete pokušati dok imate parlamentarnu većinu voditi vladu i formirati, formirati svoju vladu sutra kad, nakon što ovaj zakon stupi na snagu, kad se izglasa povjerenje. Također dosadašnja je praksa da stranke parlamentarne većine glasaju za ovaj zakon u pravilu, a stranke opozicije u pravilu ne glasaju za ovaj zakon, ali i to se može ovoga promijeniti. Meritum ovog zakona je smanjenje broja ministarstava, smanjenje broja članova vlade. To da odma budemo načisto, ne znači nužno i smanjenje broja dužnosnika jer u jednom ministarstvu koje je malo veće može bit više državnih tajnika, pa će broj dužnosnika ostat isti. Ne znači ni smanjenje broja službenika jer broj službenika će se odredit tek uredbama u roku 60, nema replika, u roku 60 dana, a onda još pravilnicima u roku 30 dana. Prema tome, ovaj zakon znači samo smanjenje broja ministara, ali ne i nužno smanjenje troškova u državnom proračunu, pa ni za dužnosnike, tako i to moramo znati. Što se tiče političke poruke o smanjenju broja ministarstava i broja ministara, ima jedna bitna. Ako je iz prošle vlade trebalo otić 2/3 ministara, dakle negdje 15, ako iz ove vlade ode 2/3 ministara, to je 12, već 3 afere manje. Ako ministri budu lošije radili, bit će i manje zahtjeva za opoziv, dakle dali ste i opoziciji manje posla da piše zahtjeve za opoziv samo sa smanjenjem broja ministarstava. Vidite kako, kako ste u stvari olakšali malo funkcio, jel da, e, prema tome imat ćete sigurno po zakonu vjerojatnosti 3 afere manje jer imate 6, 5-6 ministara manje i imat ćete manje zahtjeva za opoziv jer ima manje ministara. Doduše, većina vam je tanja nego prije, pa ćemo vidjet kako će to, kako će to funkcionirati. Sada malo o sastavu. Dakle, politička poruka. Obzirom da je mladih u zemlji sve manje, logično je da nema više potrebe za ministarstvom, jel tako? Dakle, mladi odlaze, njih je manje i ukinuli ste ministarstvo koje ima u nazivu mlade, a u zadnjih godina branitelja je sve više, njih nećemo ukidati. Prema tome, logična je politička poruka. Što se tiče spajanje Ministarstva uprave i pravosuđa, ima ona jedna navijačka standardna uprava odlazi, evo upravo odlazi, odlazi u pravosuđe, ovoga i mislim da to nije najpametnije rješenje. Dakle, po, po poslovima Ministarstva uprave bilo bi logičnije da je spojeno sa MUP-om i da ojača ovaj ne policijski dio MUP-a. Međutim, nismo mi jedina zemlja koja će imati spojeno Ministarstvo uprave i pravosuđa, negdje se zove i lokalne samouprave, pa na taj način možemo reći da nismo izmislili toplu vodu. Ok, to postoji negdje drugdje, suci su se malo pobunili zbog toga što ocjenjuju da bi samostalno Ministarstvo pravosuđa više brinulo o sustavu pravosuđa, ministra u čijem je resoru i politički sustav a i pravosuđe, malo više izlažete s jedne strane o dnevno-političkim stvarima a s druge strane nekakvoj ulozi gdje se ipak očekuje malo mrvicu neutralnije za Ministarstvo pravosuđa, ali i to možemo na neki način, to će isto naša demokracija preživjeti. Kada se ovaj zakon stupi na snagu, kada se donesu uredbe o unutarnjem ustrojstvu, tek ćemo onda vidjeti koliko imamo ravnatelja, tek ćemo onda vidjeti koliko ima uprava u ministarstvima, tek ćemo možda onda koliki je projicirani broj radnih mjesta, koliki je broj voditeljskih radnih mjesta. To se ne događa u Saboru, to se događa u Vladi koja ipak nije toliko izložena i raspravama i nekakvoj lupi javnosti, jedino što nam nemojte govorit da je ovo neka racionalizacija. Racionalizaciju uvijek možete provesti sa 5 ministarstava više od današnjih da smanjite broj uprave i broj službenika. Evo kako je, rekli ste kolega Bačić, da Ministarstvo uprave je dobilo 2000 službenika manje, to je djelomično točno, nisu oni nikad bili zaposlenici Ministarstva uprave nego su bili u tzv. proračunskom razdjelu i prešli su u županije, dobili su nešto veću plaću, tako da građani će otprilike plaćati isto a neki su dobili otpremninu, ali lijepo zvuči u broju manje. Manje je više, kako to već ide. S druge strane, tek će se pravi učinci vidjeti kada te uredbe stupe na snagu, kada se operacionaliziraju preko pravilnika i kada budemo znali broj zaposlenih koji primaju7 plaću iz državnog proračuna ili izvanproračunskih fondova ili onih koji se financiraju iz proračuna itd., itd. To je jedna druga priča. Dakle, ovaj zakon je politička poruka, politički zakon. Operacionalizacija a ne racionalizacija. Naravno, pravo je većine da ga donese i pravo je većine da temeljem tog zakona formiraju Vladu a o političkim konotacijama formiranja Vlade, kadrovskom sastavu i svemu ostalom, naravno, rasprava će o tome biti sutra i neizmjerno joj se veselim. Zahvaljujem.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Dražen Bošnjaković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče, kolegice i kolege. Pred nama je zakon kojim ustrojavamo poslove državne uprave i iznimno važan za sve građane RH. Mislim da ovdje nije najvažnije pitanje racionalizacije nit je to njegova temeljena i najvažnija poruka nego je to pitanje budućnosti kako će državna uprava funkcionirat u budućnosti. Nedvojbeno je saborska većina imala legitimitet ovaj zakon predložit, saborska većina je odnijela pobjedu na izborima na jednom programu ali ne samo na programu nego i na rezultatima koji su ostvareni u protekle 4 g. i ti rezultati su ostvareni dakle sa većim brojem ministarstava, sa Vladom koja je upravljala sa većim brojem ministarstava i očito je da te stvari nisu bile presudne. Ono što je presudno zapravo i što se od svake uprave, ja koliko se sjećam, uvijek smo govorili o upravi koja mora bit servis građana, koja mora bit stručna, koja mora bit učinkovita, koja mora biti efikasna i to su one ključne stvari koje mi moramo osigurat. Da li će ministarstva bit 15 ili 20, možda i nije najvažnija stvar. Ovdje oni koji govore da se šalje poruka kako se neće vodit briga o mladima, kako ovo ili ono, ako pročitaju sadržaj ovog zakona, vidjet će da svi poslovi koji su obavljani će se obavljati u odnosu na mlade i odnosu na sve druge i sada, samo u drugačije organiziranim institucijama. Ono što se meni čini što je Vlada već u proteklom mandatu počela raditi i očekujem da se to nastavi i u slijedećem, to je snažni zamah i snažni iskoraci u digitalizaciji. Mi danas živimo u 2020. g. i neki modeli postupanja, ponašanja u državnoj upravi zapravo su više neodrživi i prošla Vlada je tu napravila velike iskorake u digitalizaciji u onom programu gdje su zapravo sva ministarstva pokušavala sjedinjavati, znači bit dio iste baze podataka kako ne bi svako za sebe razvijao svoju zasebnu nekakvu digitalnu bazu podataka koje bi bile odvojene jedne od drugih. Sada se to zapravo u prošlom mandatu počelo sve vrlo bitno pomicati prema naprijed i mislim da sa tim procesima treba još snažnije nastaviti. Naravno da upravi su potrebni kvalitetni i stručni ljudi, ona je jedan od velikih izazova koji je Vlada i najavila a to je zapravo reguliranje i plaća u državnoj upravi. To je jedan sustav koji je zapravo dugo godina bio izvrgnut da se onako dio po dio mijenjao i da je narušen jedan ukupni sustav. I u prošlom mandatu Vlada je rekla da će se taj dio urediti, da će se u ukupnosti sagledat zapravo sve okolnosti i svi odnosi i da će napraviti ukupno novi sustav koji bi trebao biti stimulativan za ljude koji će raditi u državnoj upravi jer bez stručnog a stručnog opet nećemo dobiti bez da je dobro plaćen, ta naša državna uprava neće funkcionirati. Zato mislim da su to važna i bitna pitanja. Ono što je vladajuća koalicija, što su dobiveni izbori i na rezultatima protekle 4 g., ali i na programu koji je predstavljen, vladajuća koalicija ovdje zapravo preuzima i jednu veliku odgovornost da mora sa ustrojem upravnih tijela odgovoriti na način da taj ustroj jamči provedbu programa kojem su građani dali ovako značajnu podršku ovim izborima. I ja sam siguran da će ovaj model, da će ovaj model odgovoriti na to pitanje pozitivno i da ćemo mi u iduće 4 godine nastaviti one procese građenja dobre državne uprave gdje ćemo imati stručne ljude, pogotovo sada kada vidimo da je Hrvatska dobila 22 milijarde eura iz EU, možemo vidjeti koliko je to zapravo sredstava koje treba povući i možemo vidjeti koliko je tu potrebno napraviti programa, koliko je tu potrebno struke u te programe uložiti. To je jako važno. Zato nam trebaju stručni ljudi, a stručne ljude možemo dobiti ako i napravimo dobar sustav plaća, ako im osiguramo materijalne uvjete dobre za rad i stoga, ja mislim da rad državne uprave u budućnosti treba gledati zapravo kroz te nekakve parametre. Da li je ključno, je li ima 15 ili 20. Mislim da to nije presudno. Ovdje je bilo istaknuto pitanje ravnatelja, pomoćnika, točno je, od 2007. do 2011. imali smo sustav, imali smo sustav, najprije pomoćnika, pa se prešlo na sustav ravnatelja. To se sjećam, išli su javni natječaji, ravnatelji su došli temeljem javnog natječaja i 2011., 2012., to je poništeno i išlo se jedan sustav političkog imenovanja pomoćnika. Jako se dobro sjećam kako je taj proces išao i ono što bih ovdje rekao, ne sad da zamjeram ovima ili onima zašto su ovo napravili, ali važno je upravu depolitizirati, važno je upravo depolitizirati i mislim da ovaj sustav ravnatelja koji ide zapravo za javnim natječajem, da će omogućiti da stručni i kvalitetni ljudi dođu na čelna mjesta da upravljaju upravnim tijelima i znači da nam uprava, poslije svakih izbora da se to ne mijenja, nego naprosto da ti ljudi koji su imenovani po javnom natječaju, da osiguravaju jedan kontinuitet dobrog postupanja. Vlada je u prošlom sazivu provela javni natječaj, sada nova Vlada, vidjet ćemo kakva će biti sudbina tih javnih natječaja jer ovdje dolazi i od spajanja ministarstava, do novih tijela, ali u svakom slučaju, bio je iskorak i tražilo se i to je ključni korak prema depolitizaciji. Dakle, neke stvari su važne u kreiranju nove uprave i depolitizacija, ali naravno i digitalizacija i kada se sve ti parametri stave na stol, mi ćemo tada, ja bih rekao imati jednu dobru upravi i uprava, mi možemo donijeti zakon da je ona od sutra ovakva ili onakva. Ali to je zapravo proces, dobiti pravu državnu upravu koja će odgovoriti na one temeljne zahtjeve. To je jedan proces u kojem se moramo izgraditi i kao društvo u kojem moramo osigurati i okvire da sutra takva uprava i bude. Naravno, Klub HDZ-a koji je jedan i od autora najvećih, ovog zakona, jasno je da će zakon podržati, ni ne može drugačije, ali smatramo da ovakav organizacioni oblik, da će osigurati, u svakom slučaju, da se realizira onaj program koji su građani na izborima rekli uvjerljivo da. Evo, hvala lijepo, HDZ će podržati ovaj zakon.
Sada je na redu Kluba zastupnika Mosta i poštovani kolega Miro Bulj, izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] izabrani saborski zastupnici koji su danas dali prisegu, većina ima pravo znači raditi prijedloge, ustrojstva i djelokruga tijela državne uprave i to je legitimno. Međutim, također je stav, moj stav, da oporba mora upozoriti na određene nelogičnosti koje se nalaze u ovome znači prijedlogu. Prije svega, mene bi osobno interesiralo i Klub Mosta, koji su financijski učinci ovog znači prijedloga zakona, tj. ovaj koji ste vi nama dali na stol. Cilj Hrvatskoga sabora bi bio da hrvatska država prosperira, da se zaštite nacionalni interesi, da bude Hrvatska pravedna država, da bude država bez korupcije, bez kriminala i naravno na taj način da se može razvijati. Međutim, činjenica je da bi ja bio puno sretniji što je kolega Bošnjaković sada rekao u ime svoga kluba gdje se pozvao na to da je vrijeme digitalizacije, vidjeli smo u ovoj korona krizi da su sve loše politike koje su bile u RH, da je odjednom sve moguće, osim jedne stvari i zato me ovo spajanje Ministarstva uprave sa Ministarstvom pravosuđa, koja je rak rana razvoja hrvatskog društva jer je vrlo bitno pravosuđe, ljudi odlaze zbog pravosuđa, gospodarstva, zbog nefunkcionalnog, koruptivnog i svega onoga lošega. Osnovno je pitanje, zbog čega nismo imali, naši građani, koji su loše politike iselile, 6% BDP-a naših ljudi, koji se iselili vanka je, u je BDP-a RH. Znači loše politike su dvije trećine Hrvatske iselile. I sad ti ljudi nisu dobili mogućnost glasanja dopisno i elektronsko. Znači da li će ovo Ministarstvo pravosuđa i dalje ponižavati ljude koji su .../nerazumljivo/... tj. inicijative, kao npr. Narod odlučuje, referendumsku inicijativu o Izbornom zakonu, gdje je također, određeno elektronsko i dopisno glasovanje. Da li će ova Vlada nastaviti, bez obzira što ste dobili potporu, da li ćete i dalje pljuvati po demokraciji i referendumskim inicijativama, a to je bilo, sjetimo se, 400 tisuća potpisa. Zasigurno bi bilo puno demokratičnije ovi izbori koji su bili na rubu zakonitosti zbog koronavirusa, zbog svih okolnosti koje su se događale, da je bilo omogućeno elektronsko i dopisno glasanje. Znači ako je ovo Ministarstvo uprave i pravosuđa se spojilo, znači sad pod jedno je ministarstvo, e ako se ispune te demokratske procedure koje narod želi, koje je referendumom su željeli da se iskaže volja većine. Naravno, nitko nije trebao glasati za to, nitko ne triba ni cijenit tu udrugu, međutim je, tu inicijativu, međutim činjenica da se ponizilo 400.000 potpisa i da se u biti pljunulo na ljude i na demokraciju. Znači, svi preustroji ako gledamo i financijske aspekte koje ja nisam vidio od kolege Bačića kao u ime predlagatelja što imate legitimno pravo vi predložiti, financijski aspekti ovdje nisu izrečeni. Vrlo je bitno kad govorimo, evo ja sam maloprije rekao da voda i vatra ne mogu zajedno. Jednostavno to je neprirodno stanje, vatra se gasi vodom. Naravno da je Ministarstvo okoliša vrlo bitno, okoliš je vrlo bitan i spajanje sa Ministarstvom gospodarstva u trenucima kada kolega Bačić kaže da smeće nije smeće, da slažem se da je otpad gospodarska grana, a da Hrvatska ima najgori gospodarski znači učinke po pitanju odlaganja otpada pa primjera sjetite se da iz Vrgorca prevoze otpad 120 km u Sinj na Mojanku, pa sjetite se državnom cestom D1, naravno da to nećemo dozvoliti bez obzira što je to inspektorat naložio jer to je šteta za okoliš. Imamo štetnih projekata koji su na štetu građana RH. Mi moramo zaštiti, znači izdvojiti Ministarstvo okoliša i da ono bdije nad gospodarskim razvojem koji je vrlo bitan, znači koji je vrlo bitan gospodarski razvoj ali moramo donositi odvažne odluke, odluke ono što smo predlagali u proteklom sazivu i kao oporba ćemo i dalje, mi Klub MOST-a to predlagati, da voda bude osnovno ljudsko pravo, pitka voda, da uđe u Ustav, na tome ćemo mi. Mi ćemo tražiti da se proglasi isključivi gospodarski pojas na Jadranu. Ako mi imamo Ministarstvo poljoprivrede samo radi Ministarstva poljoprivrede koje kaže da će, da je podijelilo poticaje iz EU fondova, a dodijelilo primjera poticaje za eko održavanje pašnjaka, npr. na Kamešnici, ljudima ili nekim drugim dijelovima, ljudima i OPG-ovima koji jednostavno ne znaju kako izgledaju krave. Ja sam doslovno jednom rekao, možda sam rekao slikovito pa je ostalo u javnosti, dijeljeni su poticaji ljudima koji ne drže stoke, ne zna kako izgleda krava, ne znaju koliko krava ima sisa, doslovno ne znaju. Dobivaju poticaje, nije smiješno kolega Bačiću, a oni ljudi na tim prostorima koji bi se bavili i koji se bave ne mogu dobiti te poticaje ili potpore iz europskih fondova, bilo kao eko rentu za održavanje tih pašnjaka ili na bilo koji drugi, poglavito na krškim područjima. Ili kad govorimo o samodostatnosti, a govorimo o poljoprivredi, mi govorimo ovde o Ministarstvu poljoprivrede, ali je činjenica da imamo, evo npr. u Neretvi, odakle dolazi kolega Grmoja, maloprije, cijeli dan smo o tome pričali s poljoprivrednicima, da li je moguće da će ti ljudi zaorati svoje dinje, paprike, lubenice, da će zaorati dok ćemo mi uvoziti tko zna kakvu hranu, mi moramo zaštiti domaću proizvodnju i naravno da to ministarstvo mora raditi u interesu. To je bitno. Nije bitno samo preustroj. Ja kao oporbeni zastupnik u ovome trenutku ću podržati sve što je dobro sa strane većine, ali ono ključno je samoodrživost, samodostatnost i nacionalna sigurnost. Poglavito to u ovoj korona krizi vidimo što se događa i na koji način sve to skupa funkcionira. I naravno da ću biti jedan od onih koji će i dalje govoriti da trebamo zabraniti GMO hranu štetnu. I davat ću te prijedloge. Ja očekujem da će to Ministarstvo poljoprivrede podržati u svojstvu zaštite domaće proizvodnje. Znači, to su vrlo, vrlo bitne stvari i činjenice. Da li će ih biti 20 ili 16 ako su financijski učinci i ako je samo poruka da će se smanjiti državna uprava, ne na djelokrug ovaj državne uprave smanjenje financijsko onda ok, međutim kako ja mogu kao saborski zastupnik prošlog saziva koji je ovdje molio sa svojim kolegama da ukinemo županije jer su bespotrebne ne da smo ih ukinuli nego smo 3 mjeseca, 52 zakona smo mijenjali da bi uredi državne uprave prišli u županije i da bi se osnažile te tvorevine koje su u biti kočnica razvoja RH. Samo od Krke do Neretve. Od kad su osnovane županije od kad postoje 100.000 ljudi je manje. Da ne govorimo o stočnom fondu, da ne govorimo o poljoprivredi, to su prazni prostori koji su demografski bili najpotentniji, najveći broj ljudi je dolazio iz tih krajeva, koji je popunjavao i Zagreb i Europu. Zašto? Jer nemamo hrabrosti. Ako imamo ministra graditeljstva, ako to spajamo graditeljstvo i sve, ako spajamo imovinu i sve to što trebamo spojiti, onda je očekujem da će se prema teleoperaterima u RH ono što sam tražio u prošlom sazivu da će to ministarstvo prihvatiti. Da se teleoperateri ponašaju u RH kao u svojim državama i da im je potrebna za postavljanje njihovih antenskih stupova, baznih stanica, da će im trebati građevinska dozvola kao u svim državama Europe i EU. Ako vi to spajate samo da spojite, a u biti financijskih učinaka nemamo, ako nema to nacionalni interes i naši građani nemaju bolje uvijete življenja i ako mi imamo tu da nam strani teleoperateri imaju najveću dobit u RH 42% marže, dok u državama EU imaju ispod 20% i u zemljama odakle dolaze još i manje imaju maržu onda mi ne govorimo ovdje o onome što bi trebalo. Mi imamo Ministarstvo regionalnog razvoja, ja bi bio najsretniji kada bi sve ove aglomeracije, puste milijarde koje se spominju, koje do 2023. godine trebali biti gotovo, 2023. godine tribali bi biti odrađeni poslovi, a ne da dolazi pod upitnik aglomeracija u mome Sinju koja je 302 miliona osigurana, Kaštelanski zaljev 2 milijarde i svi drugi aglomeracijski projekti održavanja. Volio bi da ova ministarstva kažu da, mi imamo sredstva koja nismo iskoristili, nismo navodnili naša polja, ali je moguće da nije navodnjeno Sinjsko polje, Petrovo polje i brojna druga polja, da nije zadarsko zaleđe, Ravni kotari. Znači imamo brojne probleme. Što se tiče okoliša ja bih volio da u okolišu ne bude kao što je bilo kolegici Zmijanović da se primio netko tko je iz HNS-a, tko ima 2 iskaznice i HDZ Nacionalni park Krka, a gospođa Zmijanović je imala puno bolje uvjete, ne samo uvjete nego je imala i status i hrvatskoga branitelja uz bolje uvjete, ali je primljena osoba koja je kužala 2 iskaznice. Znači, imala je iskaznicu HDZ-a i HNS-a i to nije skrb o okolišu, o vodama i od onome o čemu će Klub MOST-a kao u proteklom sazivu žestoko se boriti, a nadam se vašoj potpori. Hvala lijepo.
Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu, prvi je na redu poštovani kolega Peđa Grbin. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Više puta je danas rečeno, ali treba ponoviti, da, sa pobjedom na izborima dolazi i pravo predlagati novi ustroj središnjih tijela državne uprave ili da pojednostavimo za one koji nas gledaju, novi sastav Vlade, bilo po tome koliko će biti ministarstava, bilo o tome tko će voditi ta ministarstva. To je pravo, ali više od prava to je odgovornost izbornog pobjednika. Međutim, isto tako i odgovornost onih koji predlažu ovakav zakon objasniti što njime dobivaju hrvatski građani, a to ovim prijedlogom zakona nije učinjeno. Dat ću vam samo jedan primjer. Govorimo o spajanju Ministarstva pravosuđa i uprave, načelno, protiv tog prijedloga nemam ništa, ali obrazložiti to činjenicom da smo na županije prebacili ovlasti ureda državne uprave, a da nismo napravili apsolutno ništa kako bi se njihov način rada unaprijedio, to poštovane kolegice i kolege ne stoji. Mi smo naprosto prebacili nadležnost s jednog tijela na drugo, promijenili smo ploču, a sve je ostalo isto. Ljudi i dalje čekaju u redovima, većini se stvari ne može niti pristupiti, niti dobiti elektronski, sustav e-Građani doživio je minimalna unapređenja u zadnjih pet godina i govorimo da Ministarstvo uprave ima manje posla. Poštovane kolegice i kolege nema. Ministarstvo pravosuđa i uprave ako doista hoćemo provesti reforme o kojima je danas iz usta premijera Plenkovića, svaki dan se spominju reforme i vezano uz novac koji ćemo dobiti iz EU, ako to doista hoćemo napraviti onda se nemojte skrivati iza prebacivanja ovlasti nego recite što ćete konkretno napraviti. A to danas, poštovane kolegice i kolege iz HDZ-a niste rekli. Dopustite mi i drugu primjedbu, primjedbu koja se odnosi i na sam sadržaj promjena koje ste predložili, a konkretno odnosi se na Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Poštovane kolegice i kolege, potpuno je jasno da danas i Hrvatsku i svijet muči jedna kriza, da tako kažemo liječničkim rječnikom koja je akutna, a to je kriza uzrokovana corona virusom. Prvo se odnosi na život i zdravlje ljudi, a podredno i na našu ekonomsku stvarnost odnosno na gospodarsku krizu koja je tu, čak ne više pred vratima nego smo u nju duboko zagazili. Međutim, kriza uzrokovana corona virusom nije ništa prema jednoj kroničnoj bolesti od koje pati čitavo čovječanstvo. Slušali smo sad od kolege Bulja od samodostatnosti i samoodrživosti, ali kada govorimo o problemu klimatskih promjena, kada govorimo o problemu zagađenja okoliša onda ne možemo biti niti samodostatni, niti samoodrživi niti otok. Ali isto tako ne možemo dopustiti Ministarstvu gospodarstva da u drugi plan stavi zaštitu okoliša i održivi razvoj i da na uštrb onoga što imamo i što trebamo ugrožavamo i našu sadašnjost i našu budućnost. Poštovane kolegice i kolege, ako je neko ministarstvo trebalo spojiti sa drugime onda to sigurno nije bila zaštita okoliša. S druge strane primjerice, samo primjera radi, Ministarstvo hrvatskih branitelja je možda bilo primjer nečega što se moglo spojiti, ali to niste učinili. 25 godina nakon što je rat završen, mi i dalje održavamo Ministarstvo hrvatskih branitelja, vjerojatno iz razloga kojeg je spomenuo kolega Bauk, a to je zato što broj branitelja svakim danom raste. S time niste htjeli činiti racionalizaciju, racionalizaciju ste činili tamo gdje racionalizaciji nije mjesto, kod zaštite okoliša ili primjerice kod socijalne politike. Poštovane kolegice i kolege kao što sam rekao, sa pobjedom na izborima dolaze određena prava, ali dolazi i velika odgovornost. Ovaj zakon pokazuje da toga uopće niste svjesni. Hvala.
Imamo nekoliko replika, točnije četiri. Prvi je na redu poštovani kolega Reiner. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Grbin. Mene malo čudi taj izričaj koji čujem o tome da zapravo to ništa ne predstavlja smanjiti broj ministarstava kad prije nekih osam, devet mjeseci se upravo iz vaših redova čulo da ako vi pobijedite na izborima će biti negdje 13-ak ministarstava, to je vaš bio plan, očito ste valjda imali ideju mislili da je to dobro i sve. Sad najedanput kada to radi HDZ sad to više nije dobro. Prema tome, teško mi je to nekako shvatiti da u jednom trenutku kada se vama čini da je to korisno, imate određene prijedloge, dapače, prijedlog je upravo bio objedinjavanje Ministarstva pravosuđa i uprave, sad najedanput se to kritizira zato jer to rade vladajući. Hvala lijepa.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Poštovani kolega Reineru, pokušat ću objasniti da i vi razumijete. Nitko nema ništa protiv smanjenja broja ministarstava, dapače, kada spominjete konkretno pravosuđe i upravo, upravo prije niti tri minute rekao sam da to podržavam. Ali poštovani gospodine Reineru, imamo protiv ovakve racionalizacije, imamo protiv ovakvog smanjenja broja ministarstava, imamo nešto protiv smanjenja u kojem se ostavlja Ministarstvo hrvatskih branitelja, a ukida se odnosno u drugi plan stavlja zaštita okoliša. Protiv toga imamo puno i nećemo šutiti smo zato što vi to od nas tražite. Hvala.
Hvala lijepo. Kolega Grbin, čisto radi podsjećanja, ovo je od 2009. g. najmanja Vlada po broju ministarstava i mogućih dužnosnika. Vi ste u mandatu 2011.-2015. imali 20 ministarstava i nije vas tada smetalo niti broj ministarstava niti broj dužnosnika. Sjećamo se da ste tada vratili te famozne pomoćnike ministara koje smo mi prošle godine ponovno ukinuli a vaš kolega Bauk cijelo vrijeme te rasprave govorio kako će kad vi dođete na vlast, ponovno vratiti ukupno tj. te pomoćnike ministara kako bi se povećao broj dužnosnika. To je ono pitanje vjerodostojnosti kada govorimo politike za što se zalažemo. Vidjeli ste kako je takva politika prošla na ovim izborima. Nikad manji broj mandata i nikad gora kampanja SDP-a koja je rezultirala s ovim brojem zastupnika koje imate. Slažem se s vama i sa onom vašom rečenicom koju sam neki dan čuo, nije dovoljno samo kritizirati, treba nešto i ponuditi. Ovo što se danas ponudili u raspravi, nije ništa.
Odgovor, izvolite.
Poštovani kolega Boriću, ja znam da je to teško ali ja ću vas zamoliti, prestanite se u svojim raspravama vraćati 8, 9 ili 10 g. unazad, dobro je za vas, dobro je za nas, mislim, dobili ste na svom otoku 400—tinjak glasova, u Rabu. Neki koji ovdje sjedimo, dobili smo više od vas, ne živimo na tom otoku, nemojte se vraćati u prošlost, govorimo o budućnosti. Govorimo o sadašnjosti. Govorimo o ovome što je tu pred nama. Ja vas pitam kao nekoga sa hrvatskog Jadrana, kao nekoga ko vidi posljedice primjerice izlijevanja rijeke Po i smeća koje nam dolazi s te strane Jadrana, da li trebamo imati posebnu instituciju koja će se brinuti o zaštiti našeg okoliša, koja će se brinuti o čistoći mora, koja će brinuti o tome da razvoj ne ugrozi neke stvari koje imamo. Ja mislim da treba, vi mislite da ne treba i to je razlika, to nije kritika, [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] to je samo iznošenje različitog viđenja razvoja Hrvatske danas i u budućnosti.
Hvala kolega Grbin. Hvala vam lijepa. Treća replika, poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite. Samo sekundu, kolega Sačić, što biste vi željeli?
… [[Upadica Sačić, govornik nije uključen.]]
Ali niste se javili za repliku.
… [[Upadica Sačić, govornik nije uključen.]]
Ne, vidio bih vas da ste mahali ili kolegica ili ja.
… [[Upadica Sačić, govornik nije uključen.]]
Dobro ali niste se javili.
… [[Upadica Sačić, govornik nije uključen.]]
Ne, ne, nije to pitanje, pitanje moram vas vidjet, morate se javiti. Sada je kasno, drugi put. Kolegice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Grbin, vi ste u svom izlaganju se referirali na odnos gospodarstva i zaštita okoliša odnosno održivog razvoja. I apsolutno tu mi kao zemlja pokazujemo nekakav smjera kojim idemo a nije na tragu svih onih zelenih politika ali negdje ispod radara ostaje jedno drugo ministarstvo. Imamo novo Ministarstvo turizma i sporta. Dakle, državni ured koji je bio sport ide u ministarstvo što ja moram priznati, budući da imamo dobre odnose sa svim mogućim sportovima, ne mislim loše ali to je samo moje osobno mišljenje, bilo je vrlo logično da možda turizam ide u gospodarstvo a da zaštita okoliša ostane nego ovako kao što smo zadnji put imali jedno ministarstvo imovine zbog određenog ministra, bojim se da sad ćemo imati Ministarstvo turizma i sporta i to sigurno nije dobro i ne daje vjeru i nadu da ćemo biti operativni. Ali zaista kad održivi razvoj, kad zaštitu okoliša vežete uz gospodarstvo, jasno kažete koliko vam je stalo do toga.
Hvala. Hvala vam. Izvolite, odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice, ja se s ovim što ste rekli, uvelike mogu složiti i mislim da je vrijeme da postavimo pitanje da li nam pored HTZ-a koja je u zadnjih 5 g. svake godine povećanjem boravišne pristojbe ili povećanim dolaskom turista skupila milijune, treba i Ministarstvo turizma kao posebna državna institucija. Imao sam prilike tijekom kampanje sudjelovati u raspravi sa g. Staničićem koji je na čelu turističke zajednice i on nam je tamo rekao da se na promociju Hrvatske od budžeta turističke zajednice koji je preko 500 milijuna kuna, troši nekakvih 180, 190 milijuna kuna. Dakle 2/3 budžeta HTZ-a ne troše se na promociju Hrvatske i hrvatskog turizma. A mi onda još pored turističke zajednice imamo i Ministarstvo turizma. Meni to nije logično. Meni to nije logično i ako govorimo o racionalizaciji, možda bi tu ta racionalizacija trebala biti [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] a ne recimo na onom što smo rekli, na zaštiti okoliša.
Hvala vam kolega Grbin. Zadnja replika, kolega Totgergeli, izvolite.
Kolega Grbin, govorili ste o unaprjeđenju rada u županijama, a vaša uzdanica u ovim izborima Damir Bajs, župan bjelovarsko-bilogorski, šalje mail ravnateljima počevši od danas, 14. srpnja 2020. g., sve osnovne i srednje škole kao i učenički domovi kojima je osnivač Bjelovarsko-bilogorska županija, dužne su sve natječaje koje raspisuju za zapošljavanje djelatnika kao i natječaje za imenovanje ravnatelja, Bjelovarsko-bilogorskoj županiji dostavljati isključivo i jedino na kabinet župana Bjelovarsko-bilogorske županije i to na mail kabinet župana te niti jednom drugom upravnom odjelu. Mene zanima jel vi podržavate tu želju župana Damira Bajsa da kontrolira sve natječaje u osnovnim i srednjim školama kod zapošljavanja?
Sekundu samo, kolega Grbin. Dakle, signaliziraju mi sad kolege zastupnici da opet nemaju svi maske. Ja ponovo pozivam zastupnike i zastupnice da stave maske zato što nemanjem maske, ugrožava druge zastupnike. Ne zbog vas, ako vi ne želite imati masku, to je vaša stvar ali vi ugrožavate druge u ovom relativno malom prostoru. Kolega Grbin, molim i vas isto tako.
Smijem vas samo pitati u ime hrvatskih građana, objasnite zbog čega nosimo maske? Rekli ste zatvoreni prostor. Puno su manji prostori kafića, hodnika itd., nitko ih ne nosi. U sabornici isto kad govorimo, skinemo ih [[Upadica predsjednik: Kolegice Vidović Krišto, prvo…]] Pitala sam i gospodina…
Samo malo, ne možete ovako, ne možete, morate se javiti za riječ, to je prva stvar ali u redu.
…/Upadica Vidović Krišto: Javila sam se./…
Moram ja i vama dati riječ.
…/Upadica Vidović Krišto: Ispričavam se./…
Zato što su takva pravila, zato što smo u prostoru koji je relativno mali zatvoren jako dugo vremena, ima nas puno i preporuke su takve da se u takvim situacijama nose maske. Dakle, nije ni meni ugodno imati masku, ali ju moram imati zato što na taj način štitim zdravlje drugih, pa bi vas molio da i vi stavite masku.
Razumijem vas kad govorite o preporukama, ja sam dobila preporuke raznih epidemiologa i liječnika koji su kontradiktorni ovim preporukama.
Kolegice Krišto Vidovć.
Al o istom dobronamjerno vas pitam.
Ja vas molim stavite masku, molim vas lijepo jer to rade svi i na taj način brinemo o zdravlju drugih.
Na koji način, samo nam objasnite. Znači, dobronamjerno vas pitam na koji način se štitimo kada nosimo ovdje masku?
Ja nisam epidemiolog, ja slušam preporuke epidemiologa.
Pa o tome se radi.
Molim vas stavite masku i neću više polemizirati. Kolega Grbin, i vas molim isto tako da stavite masku.
Ali uistinu su kontradiktorne informacije.
… [[Govornik se ne razumije]] prije nego što krenem sa replikom, s obzirom da ste vi danas započeli sa praksom skidanja maske kad govorimo, molim onda da postignemo dogovor da li ćemo maske nositi cijelo vrijeme ili ćemo ih skidati kad govorimo?
Masku sam skinuo samo u trenutku kada sam govorio ovdje za govornicom i to je u redu jer je veliki prostor, 3 metra je do idućeg zastupnika, svo ovo ostale pozicije su na vrlo bliskoj udaljenosti. Ja sam ovdje udaljen sad od vas, ali iz solidarnosti isto nosim masku, vi isto ste prema meni 3 metra, ali ne bi bilo fer da vi sad nemate, a svi ostali da imaju masku. I molim da se toga držimo.
Slažem se s vama, samo da postignemo dogovor oko toga i tako ćemo se ponašati i ubuduće.
U redu. Hvala vam.
No, da repliciram uvaženom kolegi Totgergeliju, ispričavam se. Ako je intencija g. Bajsa da kontrolira da ne bude nepotrebnih zapošljavanje da tako kažem ili da bude nepotrebnih javnih nabava ja ju podržavam. Ako je intencija da se na to stave šape, apsolutno sam protiv toga. A zašto sad radim ovu distinkciju? Da vam pokažem koliko će Ministarstvo uprave i pravosuđa imati posla, između ostalog da se redi rad županija jer ovo što ste vi rekli u potpunosti potvrđuje moje tvrdnje i mi se u stvari slažemo. U pitanju rada hrvatskih županija, ali i čitave lokalne samouprave ima toliko puno posla da će se budući ministar uprave i pravosuđa vjerojatno naći u nebranom grožđu i vrlo skoro pitati što je njemu ovo trebalo. Hvala.
Idemo sada na drugu raspravu, javio se poštovani kolega Dario Zurovec.
Poštovane zastupnice i zastupnici, za početak moram priznati kad slušam ovakve rasprave da mi je jasno zbog čega se sabor ovako malo gleda, no to ostavljam ljudima ipak na njihovu dušu. Moram također primijetiti da tu pričamo o digitalizaciji, o novitetima, a opet vidimo ovdje hrpu papira ovaj kod pojedinaca. Ako već želimo govoriti o digitalizaciji moramo svojim primjerom to prikazati. Također moram priznati što se tiče ove tzv. racionalizacije, svako će naravno potpisat, kao što je rekao kolega Grbin da bude manje ministarstava. No, s druge strane ako mi radimo konfekcijsku promjenu, mi nismo napravili ništa. Pa evo jedan brzinski pregled kako to izgleda u ostalim zemljama kojima mislim da bi trebali ovaj ipak težiti. Slovenija ima 14 ministarstava, Austrija ima 11. Znate koliko ima Njemačka? Također ima 14. A da ne govorimo o državnim tvrtkama ili nekim županijskima koje moram priznati da stvarno imaju svrhu biti sami sebi ili možda radi nekakve politike. Mi se tu ponašamo na najgori mogući način i ne dopuštamo uopće bilo tržištu ili ljudima koji žele biti produktivni i koji žele raditi da jednostavno prodišu. Slušali smo isto tako o nekakvom tzv. besplatnom novcu. Ljudi moji ništa nije besplatno na ovome svijetu, ništa, ne postoji besplatno, sve to netko mora plaćati, a to plaćaju ili porezni obveznici RH ili EU, uvijek to netko plaća. E sad, samo ovisi koliko se to skupo plaća. Do sada smo puno toga plaćali jako jako skupo. Tu se pričalo o gospodarenju otpadom, mi što se tiče otpada moramo biti vrlo jasni. Mi se ponašamo koda smo na tulumu. I sad smo mi na tulumu, mi smo se svi isponapijali, mi smo se svi ovaj najeli, ostavili smo nered i drugi dan ne da to nismo počistili nego smo to pospremili pod tepih. Nigdje se tu ne govori da se zatvaraju određena odlagališta po ko zna kakvom kriteriju, automatski cijene otpada rastu za sve one koji … [[Govornik se ne razumije]] voze na postojeća odlagališta, a termičku obradu otpada, ja tu ne govorim o klasičnoj spalionici, termičku obradu koja bi trebala biti spojena sa nekakvom industrijom di je recimo se tu spominjalo okoliš i gospodarstvo, nitko živ ne želi reći ni riječi. Imamo moderna rješenja koja su prihvatljiva, ima nekih rješenja po zadanim zemljama koja mogu reći da meni osobno i nisu prihvatljiva, a kamoli Stranci Fokus. Također, g. Bulj je fino istaknuo da mi dajemo poticaje nekim ljudima koji zaista ne znaju, pa ne samo koliko krava ima sisa nego kako krava uopće izgleda. A ono što je suprotno i bilo kakvom zdravom razumu je što se dogodilo posljedično, mi otkad dajemo poticaje, otkad dajemo subvencije, ljudi se manje bave stočarstvom i manje se bave poljoprivredom. Primijetite kako je to u Americi i mi samo tu prenašamo potpuno identičan sustav. Isto tako da ne kažem za vrijeme ove krize, pa kolko sam ja vidio najviše se tu kupovala germa, kupovao se wc papir, pa nije baš da je nešto ovaj ljudi falilo ispred pekara. Sve u svemu u ime Stranke Fokus mogu reći da ćemo biti protiv ovoga. Hvala.
Imamo jednu repliku. Kolega Bulj, izvolite. Kolega Bulj, replika.
Evo ja bi samo kolegi rekao da je vrlo malo politika hrvatska bila usmjerena ka zaštiti naše prirode i okoliša i zato me čudi kako se sada spaja nespojivo, Ministarstvo gospodarstva tj. bivše i zajedno sa ministarstvom tj. sa ekologijom tj. održivim razvojom, što je spajanje vode i vatre tj. što je nespojivo. I zbog toga ste dobro primijetili kolega da u RH danas imamo gospodarenje otpadom u kaotičnoj situaciji i imamo štetne projekte kao što je Centar za gospodarenjem otpadom, primjer Marinšćina ili Centar za gospodarenjem otpadom Lećevica, koja će uništiti ključne resurse naše koje bi morali zaštiti ustavom to je voda, a vi kao lokalni čelnik znate šta znači gospodarenje otpadom i koje ovaj treba uložiti napore da bi se odvajao otpad [[Upadica: Hvala vam]] npr. kao na Krku. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovanje g. Bulj. Za početak moram istaknuti da vas jako cijenim kao branitelja znam puno vaših kolega sa ratišta. Moram reći samo tu jednu napomenu, znači ono što mi govorimo što se tiče gospodarenja otpadom i ostalo i to je u jednom dijelom vezano uz gospodarstvo, al ne samo da su problemi i ovo što ste vi sami naveli, zapitajmo se što mi recimo radimo sa Sovjakom, znači gdje mi imamo jamu od 2 nogometna igrališta gdje se isparava plavi dim, a ljudi žive oko toga. To su ozbiljni problemi. Evo, svako dobro.
Idemo sada na iduću raspravu. Sada je na redu poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege ja ću ponoviti onu rečenicu koja je već nekoliko puta rečena, a to je dakle vladajuća stranka koja je osvojila i dobila na izborima ima apsolutno pravo i sastavljati Vladu onako kako misli da je najbolje, a jednako tako ima pravo i predložiti zakon o novom ustrojstvu ministarstava i ureda odnosno tijela državne uprave, a mi koji smo u oporbi jednako tako treba jasno i glasno reći koje su to stvari koje su suspektne i s kojima se ne slažemo i sukladno tome i glasati. Kada je, kad smo kroz medije vidjeli, prvo smo vidjeli da se raspravlja o tome da bi bilo zajedničko ministarstvo obrane i branitelja i apsolutno je i od nas bi dobili podršku u tom smislu jer mislimo da je došlo vrijeme da zaista to bude na jednom mjestu i tako određeno i napravljeno, no očito su nekakvi zahtjevi bili puno veći. Kao što sam u replici gospodinu Bačiću rekla, ponovit ću još jedanput, kad krenete slagati ministarstva odnosno pojedina tijela prema ljudima onda tu uvijek napravite nekakve propuste kao što je prije bilo kada je jedan ministar u vladi trebao dobiti ministarstvo pa je napravljeno Ministarstvo imovine da bi se nakon 4 godine odustalo. Ja sam bila od onih koja sam rekla, ako imamo Ministarstvo imovine i ako ćemo zaista početi rješavati državnu imovinu onda to zajedno ima smisla, no malo se je igralo pa je malo bilo Ministarstvo imovine, a sad će doći u Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja i da budem poštena do kraja ja bih puno radije voljela da se to ministarstvo zove prostornog uređenja, graditeljstva i imovine i mislim osobno da imovina tamo i treba biti i spada. Ali za razliku od toga, svi su odnosno već su moji prethodnici rekli nije dobro da spajamo Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja. Ono što bi bilo dobro bila bi dobra poruka da zaista i Ministarstvo zaštite okoliša ostalo posebno u kontekstu i zelenog plana, u kontekstu klimatskih promjena, u kontekstu nekih novih tehnologija i na taj način bi Hrvatska država poslala određenu poruku da joj je to važno. Ovako pitanje koju poruku šaljemo. Jednako tako, malo se znate, igramo se od mandata do mandata. U prošlom mandatu smo imali Državni ured za sport, sad više nećemo imati Državni ured za sport nego ćemo imati Ministarstvo turizma i sporta jer je očito bio zaključak da imati samo Ministarstvo turizma je premalo pa treba još nešto dati, ali pri tom se nije odlučilo odraditi stvar do kraja pa možda dati mladi i demografiju tu, pa možda to napraviti, nego tu ćemo imati državni ured. Svi znamo kako dakle, u smislu financija to u odnosu na naš budžet neće biti nekakve enormne stavke, nekoliko novih ploča i nekoliko novih rješenja. No u smislu funkcioniranja pitanje je kakvu, šta, kakvu poruku ova Vlada šalje? Da li ova Vlada šalje poruku da mladi i demografija baš i nisu važni već su otišli negdje pa što se njih tiče mogu otići i dalje ili ova Vlada šalje poruku da joj je to ipak bitno ili važno? Da li ova Vlada zaista šalje poruku da joj je sport bitan pa bi bilo dobro da recimo onda ti sportaši koji će biti u okviru Ministarstva turizma zaista i budu i predstavnici tog turizma u, opće u svijetu? Vrlo zanimljivo mi je, vam je recimo vidjeti mi imamo olimpijske prvake u jedrenju, imamo državu koja je svoj turizam bazično bazira na Mediteranu, ali nismo imali prilike ni na jednom plakatu, ni na jednom uopće vidjeti da ti koji su olimpijski pobjednici, dakle imamo dvojac olimpijski pobjednici i srebrnu medalju, da su oni ti koji predstavljaju turizam. Možda se to promijeni. Naravno, u mojim riječima odnosno osjećate jedan sarkazam. Bilo bi puno logičnije da je turizam završio zajedno s gospodarstvom. Ali onaj koji pobjedi ima pravo svim tim upravljati i baratati. Ne, nije tu neko strašno smanjenje sa 20 na 16 odnosno 17, da se je htjelo napraviti iskorak, iskorak se mogao napraviti ali očito se nije odlučilo ići do kraja i to ćemo imati prilike i vidjeti kroz ovaj mandat što i kako se dešava i da se dešava sve ono kao što sa pomoćnicima ministara. Premijer je na moje jedno pitanje u prvoj godini mandata rekao da će u trećoj godini mandata više neće biti pomoćnika nego će biti ravnatelja uprave, a sad je taj mandat i prošao, a još uvijek imamo pomoćnike ministra, pa bojim se da će i ove stvari završiti na taj način. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo više replika. Krenimo redom, prvi je poštovani zastupnik Sačić.
Hvala vam lijepo. Zapravo sam osupnut i zgranut količinom omalovažavanja, uvrede i marginaliziranja hrvatskih branitelja i neshvatljivo mi je da kolegica Mrak Taritaš tako naprosto neargumentirano, neshvatljivo, nezahvalno se odnosi prema ljudima čije su žrtve u temeljima ove domovine i ako je išta vrijedno u ovom prijedlogu zakona ja ću svakako dati apsolutnu potporu ideji i predlagaču kada kaže da Ministarstvo hrvatskih branitelja treba biti zasebno i dok je jedan hrvatski branitelj živ hrvatski narod bi molio da podrži da hrvatsko ministarstvo branitelja o njima skrbi na simboličan način. Mi znademo za 100-tinu problema u funkcioniranju tog ministarstva, ali jedan jedini je najvažniji, a to je simbolika pobjede u Domovinskom ratu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Poštovana zastupnica Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi saborski zastupnik Sačić je očito iz mojih riječi čuo nešto što nije bilo uopće niti ideja, niti sam izgovorila. Jednako tako ni na koji način se ne umanjuje značaj Domovinskog rata, niti se umanjuje značaj branitelja kada bi oni bili zajedno u jednom ministarstvu kojem je čak bila ideja da bude isti ministar koji je sada ministar branitelja da bude tu. Jednako tako svoja prava sva ostala oni mogu zadovoljiti odnosno dobiti interes i u tom ministarstvu ne morate imati posebno ministarstvo za to. A na simbolički način svako od nas se odnosi prema našoj prošlosti na način na koji misli da je adekvatan, pa se tako odnosim i ja, a bojim se da neki drugi se odnose na jedan puno, puno neobičniji način. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvažena kolegice. Rekli ste da je po vama nespojivo održivi razvoj i gospodarstvo. A šta je gospodarstvo ako nije razvoj? Ja već četiri mandata uporno u svome gradu sa svojim suradnicima konstantno ulažem ogromna sredstva u gospodarstvo i vidimo da je rezultat tog ulaganja itekako razvojan. Po meni je to jednostavno prirodno nasušno i trebalo je odavno napravit. Ne razumijem to vaše stajalište da razvoj nema veze sa gospodarstvom. A s čime će imati veze?
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega. Ode se na wikipediju i vidi se šta znači pojam održivog razvoja. Pojam održivog razvoja znači da svi koji živimo u Hrvatskoj pa bez obzira da li žive u Bakru, u Zagrebu ili u Lipiku imaju iste uvjete života, stanovanja, mogućnost zapošljavanja i sveg ostalog i sve što je vezano uz to spada u održivi razvoj. Ali zemlja koja želi naglasiti važnost toga će uvijek ostaviti ministarstvo koje će biti posebno ministarstvo koje će se baviti tim jer to ministarstvo onda ima mogućnost djelovanja i u nekim drugim tijelima. Na taj način šaljete određenu poruku. Malo pogledajte resore koji su u nekakvim drugim zemljama koji se bave tematikom, dakle održivi razvoj je puno, puno širi pojam. Sada se već polako i odustalo uopće od pojma održivog razvoja, krećemo s nekakvim drugim idejama i pojmovima, ali je tema poruku koju šaljemo.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Ive Stiera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Mrak Taritaš drago mi je da ste otvorili temu same definicije održivog razvoja, rekli ste da se pogleda wikipedija, a možemo pogledati i dokumente UN-a mislim da su relevantni i koncept održivog razvoja podrazumijeva tri dimenzije, okolišnu, društvenu i gospodarsku. Prema tome, gospodarski razvoj jest dio samog koncepta održivog razvoja i time apsolutno ima smisla da se stvori Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Poštovani kolega, namjerno sam govorila o tome jer o tome mislim očito drugačije nego vi i dobro je da mislimo drugačije i dobro da i raspravljamo da mislimo drugačije. Ja mislim da jedna zemlja koja se zalaže za svoj održivi razvoj koji uključuje sve, dakle sve ovo što ste vi rekli i što sam ja rekla, da bi se ta zemlja trebala odlučiti i reći imam ministarstvo koje se s tim bavi. Na početku svog izlaganja sam rekla da sam ja jedna bila od rijetkih koja je rekla ok, i Ministarstvo imovine bez obzira što smo svi znali da je to zbog toga da bi jedan čovjek bio ministar ima smisla jer na taj način zemlja šalje poruku, imamo imovinu ne upravljamo s njom, želimo upravljati s tom imovinom dalje, tako je vezano uz održivi razvoj. Apsolutno je gospodarstvo moglo biti i neke druge teme su mogle biti u Ministarstvu gospodarstva, ali ja bih voljela zaista da živim u zemlji koja ima posebno ministarstvo koje govori, nama je održivi razvoj u ovom trenutku prioritet.
Hvala. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Nade Murganić.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice zastupnice Mrak Taritaš. Ja ću u svojoj replici nešto samo kratko reći vezano na vaš upit, da li to vlada HDZ-ova odnosno vlada Andreja Plenkovića šalje poruku da nije važna demografija i mladi. Upravo suprotno. 2016. godina vlada Andreja Plenkovića je u fokusu zbivanja upravo stavila niz aktivnosti zakona i mjera vezana za demografiju. Iako znamo da su demografski problemi nastajali desetljećima ranije, to je prva vlada koje je govorila i bavila se sa demografijom. Ali i tada kada se je raspravljalo o Zakonu o ustroju vlade bilo je primjedbi zašto je to Ministarstvo demografije sa socijalnom politikom i da će socijalna politika gušiti demografiju i štošta svašta. Upravo su stručni demografi, dakle ta javnost govorila da je potreban središnji državni ured da bi se moglo zaista baviti samo demografijom na međuresornoj suradnji direktno pod ingerencijom premijera i mislim da je ovo korak naprijed.
Odgovor poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Ja sam apsolutno mišljenja i u mojim raspravama i u bivšem sazivu Sabora i u ovom nebrojeni broj puta ću ponoviti da mislim da je demografija izuzetno važna, da je uopće jedna strategija demografskog revitalizacija oporavka kako god želimo to nazvati jedna od važnih stvari za ovu zemlju i da bi to trebalo čak konsenzusom, bez obzira da li je neko lijevo, srednje, desno, sada vidimo imamo interesantan saziv Sabora i sigurno će biti zanimljivo, ali ja sam apsolutno i na to sam ukazala. Ja imam osjećaj kao da ne znamo što ćemo do kraja sa mladima i demografijom pa smo se malo onda prošli mandat igrali i bilo je u ministarstvu jer na taj način smo htjeli reći da nam je važno, a sad iz ministarstva idemo u ured pa će sada prebaciti ured, pa ono što se tamo nije napravilo neće se napraviti ured. Ajde da budemo pošteni do kraja, ako imate ideju, ako imate viziju, ako znate što će biti manje je važno gdje je i da se nešto napravi.
Hvala lijepo. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala kolegice. Pa oboje smo bili zastupnici i u proteklom mandatu. Podsjetit ću vas da je bilo na stotine rasprava o tome kako je državni aparat glomazan, skup, prekobrojan, da se sporo sve rješava i nakon toga Vlada kreće u spajanje 54 agencije, zavoda i institucije i ti isti koji su redovito prozivali kako doslovno ništa ne valja su našli na desetke razloga zbog čega uopće nešto spajati, napraviti učinkovitijim, jeftinijim, boljim, naprednijim. Upravo smatram da i ova današnja rasprava je na tom tragu. Zbog čega da bude nešto bolje? Zbog čega napraviti državu efikasnijom, jeftinijom, učinkovitijom. Najbolje da ostane sve po starom. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, kad ništa ne radite, onda ne možete ni pogriješiti. Ništa ne radite, to vam je krasan primjer obnova grada Zagreba, 3 mjeseca od potresa, nit zakona nit se kreće, ništa se ne radi pa se ne može ni pogriješiti. Da ste nešto radilo, sigurno bi se nešto pogriješilo. Ovu raspravu zaista treba shvatiti na način da mi ukazujemo na stvari koje nam se čini da treba mijenjati, stvari koje nam se čini da nije dobro, da nisu dobre, nama je svima stalno, mi svi živimo u ovoj zemlji. Netko ima neku zamjensku, ja je nemam i meni je stalo da ova zemlja bude bolja. Čak mi je stalo da i kad je Vlada koju, za koju ja neću glasati i koja nije moja, da bude bolja, da bude učinkovitija i sve ostalo i u tom smislu je rasprava. Bilo je stvari koje se moglo napraviti. Znate, kad ne donesete odluku, onda je teško iza toga donositi odluku. Prema tome, ova rasprava je u tom smislu i ja jasno govorim o tome što mislim da nije dobro i što bi trebalo biti bolje.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Ćelića.
Uvažena kolegice Mrak-Taritaš, da je ne daj Bože, kojim slučajem pobijedila koalicija čija ste vi članica, znate koji bi danas bio prvi prijedlog zakona o kojem bi raspravljali? Prijedlog zakona o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave, samo što bi bio prijedlog da bude više od 20 ministarstava, a ne manje od 20 ministarstava jer je puno političkih stranaka bilo u toj vašoj koaliciji. Ono što je najzanimljivije kod tih reustroja, recimo, spominjali ste promjenu ploča, a to je za mene promjena naziva Ministarstva zdravstva u Ministarstva zdravlja, kao da je to neka važna stvar, a to je radila koalicija u kojoj ste vi bili i ministrica. To je politička odluka, ali zasigurno je premijer vodio računa i o struci i o načelu harmonizacije, racionalizacije, traženja prikladnog rješenja, mislim da je naša stranka i mandatar dobio legitimitet 5. srpnja [[Upadica: Hvala.]] i da je ovo najbolje optimalno rješenje.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. U vašem izlaganju, ja se apsolutno, kolega Ćelić, mogu složiti s vašom prvom rečenicom. Da je pobijedila koalicija čiji je GLAS bila članica i ja na listi, sigurno bi ovo isto bila tema da li danas popodne ili neki drugi datum, ali o tome koliko bi bilo ministarstava i kako bi bilo složeno, tad bi imali priliku razgovarati, a ne što bi bilo kad bi bilo. Možda bi ja narasla 10 cm, pa bi bila 10 cm viša. To vam je otprilike na tom tragu. Zaista, naša koalicija kad je razmišljala o tome, mi smo razmišljali između 12 i 15 ministarstava i moram vas podsjetiti da je to na taj način i komunicirano. Od g. Plenkovića, cijelo vrijeme je, da se vratimo i na tu kampanju, nismo u nijednom trenutku dobili koliko to ministarstava on mora smanjiti jer uvijek tu mora zadovoljiti pojedine apetite jer to smo imali prilike čuti od jednog vašeg uvaženog člana, da su to apetiti teritorijalne podjele Hrvatske, pa svaki dio Hrvatske [[Upadica: Hvala.]] mora dobiti ministra.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Jelene Posavec Krivec, izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak-Taritaš. Postavljate osnovno pitanje koja je poruka ove Vlade sa ovim novim ustrojem državne uprave. Pa jasna je poruka Vlade da imamo novi brand kao što je rekao premijer Plenković, to su turizam i sport. Dakle, Vlada nam je poručila da brand nisu mladi, da brand nije znanje, da brand nisu ljudi, da ne trebamo više ulagati u ljude, već ćemo sada ulagati u mega ministarstva i kroz ta mega ministarstva zapravo utopiti neke prioritete i možda zamračiti neka sredstva. Ovime nam zapravo Vlada poručuje, da kada spaja Ministarstvo rada, obitelji i socijalne politike, da zapravo transferira novac samo najpotrebnijima, a ne želi izgraditi ljude i socijalno investirati. Na ovaj način, Vlada nam možda i zaustavlja neka sredstva iz fondova EU jer postavlja se pitanje hoćemo li uspjeti alocirati sva ona sredstva koja smo [[Upadica: Hvala.]] imali u staroj državnoj ... [[Govornik se ne čuje.]]
Odgovor poštovane zastupnice Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo uvažena kolegice. Dakle, apsolutno ova Vlada šalje određene poruke i g. Plenković jednako tako, šalje određene poruke. Zašto? Zato što to može. Zato što u ovom trenutku ima 76 ruku pa ćemo vidjeti što će se tu još izdešavati, ali zaista, ono što svojom Vladom jedan premijer treba poslati, on šalje u kojem smislu vidi razvoj zemlje, koju poruku šalje ljudima, dakle mladim ljudima. Ovo što imamo prilike vidjeti kroz ovaj prijedlog zakona, napravili smo malo kozmetike, umjesto 20 ministarstava imamo 16, po teritorijalnom ustroju ćemo podijeliti ministarstva pojedinim ministrima tako da svaki teritorij ima svog ministra da netko ne bude zakinut, a ono što bi se trebalo raditi je manje važno, pa nema veze. Ako radiš, možeš i pogriješiti, najmanje možeš pogriješiti ako ne radiš ništa pa ćemo zapravo vidjeti koliko će se taj uopće efekt rada vidjeti u tim ministarstvima. Hvala.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Sabine Glasovac, izvolite.
Hvala vam g. potpredsjedniče HS-a. Poštovane kolegice i kolege. Neosporna je činjenica da onaj tko osvoji većinu na parlamentarnim izborima, preuzima odgovornost za popravljanje državom, samim time ima odriješene ruke za organizaciju posla. I ovdje u prijedlogu ovog Zakona o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave citiram kaže postoji potreba za reorganizacijom sustava državne uprave s ciljem povećanja učinkovitosti i kvalitete pružanja usluge građanima, ujedno prepoznata je nužnost racionalizacije ustrojstva državne uprave u svrhu odgovora zahtjevima načela ekonomičnosti. Nedostaje još samo potpuna profesionalizacija i depolitizacija, pa da imamo potpuni doživljaj deja-vu-a kojeg smo imali ovdje prilike gleda prije nepunih godinu dana. Tada ste gospodo, isti vi, pred HS došli s prijedlogom ukidanja dužnosničkih mjesta pomoćnika ministara rekavši da želite depolitizirati, profesionalizirati upravu i da želite imenovati ravnatelje uprava u ministarstvima. Licemjerno zaboravljavši spomenuti da ste čak 3 godine od hrvatskih građana muzli novce da bi plaćali paralelno i državne tajnike i pomoćnike ministara za iste poslove koje su radili, pa ste tako u jednom trenutku, dat ću samo zorni primjer, u Ministarstvu obrazovanja i znanosti imali čak 10 državnih dužnosnika, hrvatski građani su plaćali 3 godine 10 državnih dužnosnika koji su radili isti posao kao 5 državnih dužnosnika protekle 4 godine prije njih. To je vaša racionalizacija. A što se tiče depolitizacije, provedeni su natječaji i za te famozne ravnatelje državnih uprava u ministarstvima koji bi trebali svoj posao obavljati potpuno profesionalno. Nisu svugdje još objavljena imena iako su natječaji provedeni. Zašto nisu objavljena? Zato što su išli izbori. A zašto je to važno? Pa zato što nema državnog tajnika koji se javio na natječaj za ravnatelja uprave, a da nije izabran. Šta to znači? Politički imenovana osoba se zapošljava na stalno u sustavu. To je vaša depolitizacija, to je ono što vi ostavljate u amanet. No međutim, i ti ljudi koji su izabrani za ravnatelje, e da, a ovi drugi koji se nisu javili njima smo osigurali 6+6 plaće, 6 mjeseci pune plaće, 6 mjeseci pola plaće nakon što su 3 godine radili isti posao kao i vaši državni tajnici, to je vaša racionalizacija i to je ekonomičnost HDZ-a s partnerima bez obzira tko ti partneri bili. Idemo dalje, sada nam obećavate svjetlu budućnost hvalivši se kako broj ministarstava smanjujete sa 20 na 16. I onda kada malo pogledamo u samu tu strukturu tih ministarstava onda vidimo da je glavnina ostala ista, ali ste odlučili, kao što su kolege već rekle da se sada ne ponavljam, napraviti jedan protuprirodni blud, reći ću to tako, spojivši ministarstvo odnosno područje gospodarstva i održivog razvoja u jedno ministarstvo. Pravosuđe i uprave čak po meni i ima nekakvu, nekakvu logiku. Ministarstvo kulture i medija, a kada pogledate članak u kome se definira što bi to ministarstvo zapravo trebalo raditi, onda nećete nać niti jednu jedinu rečenicu koja se tiče medija. Sve je prepisano iz onog ustroja Ministarstva kulture i dodana je možda jedna riječ medija. Mislim da biste najviše napravili za medije u RH to da maknete svoje političke šapice sa njih i da prestanete kroz Ministarstvo kulture ovaj devastirati neprofitne medije u RH. Ova kozmetika da u ministarstvu dodajete nazivlje medij, hrvatskim građanima ne znači apsolutno ništa. Potpuni fijasko vaše demografske politike, brige o obitelji i mladima i demografiji pokazujete time što ste odustali od zasebnog ministarstva za to područje, pa ste ga pripojili radu i mirovinskom sustavu. Imate potpuno pravo, da završim, raditi što god želite, organizirat se kako god želite, a bojim se da od ovoga hrvatski građani neće imati apsolutno nikakve koristi. Problem je u neučinkovitosti ministarstava, državnih službenika, državnih agencija, a ne u broju ministarstava. Na kraju krajeva, mandat ste izborili na kontinuitetu, sigurnosti, stabilnosti i najmanji problem u vašoj vladi je zapravo bio broj ministarstava, imali ste vi puno većih problema i grešaka.
Hvala. Imamo nekoliko replika i na vaše izlaganje, prva je poštovanog zastupnika Arsena Bauka.
Zahvaljujem. Kolegice Glasovac, spomenuli ste ovu tzv. depolitizaciju ravnatelje i pomoćnike. I kolege iz HDZ-a su spominjali tu 2008. Ja ću vam reć što smo zatekli recimo 2012. Dakle, na čelu jedne uprave u ministarstvu bio je bivši predsjednik mladeži HSS-a koji nikad nije radio u državnoj upravi. Poslije su oni išli s nama u koaliciju, pa smo bili zajedno u narodnoj koaliciji, sad je završio na listi Domovinskog pokreta. Kakve veze ima on s depolitizacijom? To je bila potpuna politizacija. Dao sam amandman na Zakon o sustavu državne uprave da se za te ravnatelje depolitizirane stavi odredba da moraju biti državni službenici 10 godina, taj amandman je odbijen. E to bi već bila depolitizacija jel onda bi mogli stavit ove vaše koje ste planirali stavit. Prema tome, ono što je dobro, sad ćete provest natječaj, imat će 4 godine i trajat će im mandat kolko bude eventualno trajao i vaš mandat i to je to.
Poštovana zastupnica Glasovac.
Ma to je potpuna parta sa ravnateljima uprava. Međutim, ja nisam dobila odgovor kolege Bačića kada sam ga pitala u replici na njegovo uvodno izlaganje što će biti sa netom provedenim natječajima, znači li to za RH da ćemo ponovno ići u natječaj? Jel gledajte, vi ste dobili mandat, ponovit ću, na tome da je potrebno i hrvatski kontinuitet, a ne netko tko će se uhodavat. Kad mi usvojimo ovaj zakon, kad pogledate rokove 30 dana prvo za donošenje uredbe, pa 60 dana za pravilnike, pa za rješenja, 150 dana će trebati da se počne raditi po ovom zakonu i po novom, 150 dana gubimo i mislim da je to potpuno, potpuno nepotrebno, pogotovo zbog toga što ste tukli političke protivnike upravo time da RH treba kontinuitet, da nemamo vremena čekati, europski procesi idu, neki procesi idu, dolazi nam recesija, imamo korona krizu, a sada radite ovo, od čega nažalost bojim se u operativnom smislu u konačnici građani neće imati ništa, jedino možda vi i vaši neki stranački prvaci.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Kujundžića. Izvolite.
Hvala. Poštovana kolegice Glasovac, pa čak i ne mislim da je važan broj samih ministarstava u biti koliko ono što je važno je zapravo učinkovitost istih. Cijeli niz evo godina već svjedočimo zapravo da mi nemamo jasnu strategiju na ni jednome području u RH, nijedno ministarstvo nema jednu strategiju koja bi zapravo na jednom završetku određenoga razdoblja imala jasno mjerljive brojke. Primjerice, poljoprivreda obrađuje se samo 11%, cijeli niz problema mislim da više-manje svi znamo. Turizam prošle godine uprihođeno 10 milijardi EUR-a zapravo strateški gledano ljudi koji iznajmljuju podignu kredite, vraćaju ih u ovom periodu se dogodilo to što se dogodilo. Isto tako svjedočite i obrazovanju koje je zalutalo i lutalo već 4 godine možda nikad na lošijim granama. Tako da u sumi sumarum svega izrečenoga smatram da zapravo ono što bi trebao biti nekakav mediokritet, temeljem kojega bismo trebali [[Upadica: hvala.]] prosuditi rad ministarstava i učinkovitost.
Poštovana zastupnica Glasovac.
U potpunosti se slažem s vama, nešto sam o tome i rekla u svojoj raspravi. Znači jedno ministarstvo ne bi trebalo kočiti povlačenje sredstava iz EU. Znači građani ne bi imali ništa protiv toga da mi i ostanemo na 20 ministarstava, bili bi najsretniji da ne moraju znati ni imena ministara, ali da ta ministarstva rade u njihovu korist i najsretnije su sigurno zemlje gdje građani ni ne znaju kako im se zovu ovaj ministri zbog toga što nemaju potrebu psovati im svaki dan zato što rade ne u njihovom nego protivno njihovom interesu. I tu se potpuno slažemo. I mislim da se zapravo većina energije trebala usmjeriti kada već nastavljate mandat, dobili ste priliku nastaviti mandat, ispravljati ono što ste vidjeli da su najslabije karike u prethodnom mandatu, a broj ministarstava mislim da je bio najmanji problem prethodne vlade iz kojeg je čak 15 do 20 ministara otišlo, 11 zbog ozbiljnih sumnji u korupciju, neučinkovita državna uprava između ostalog i ministarstva i tu je trebalo tražiti i riješiti.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice, dakle spominjali ste pomoćnike i ravnatelja uprava. Da malo uđemo u povijest ne tako daleku, 2011. pred izbore je HDZ je razriješio pomoćnike i napravio javni natječaj i u principu u glavnini njih imenovalo na ravnatelje uprava i to otprilike 2 mjeseca pred izbore i na taj način nekako vezao ruke novoj vladi koja je došla, nova vlada se odlučila napraviti drugačiji preustroj i imalo pomoćnike. Sad, bez obzira na najavu koja je već bila samim ustrojstvom ove Vlade koja je, dakle sutra ćemo imati novu ovu zadnju Vladu, to se nije napravilo do kraja. Nije se napravilo do kraja i čekalo se jer se nije znalo kako će završiti izbori pa se onda to vezalo uz to. Dakle, to je cijelo vrijeme nekako iz šupljeg u prazno [[Upadica: Hvala vam.]] umjesto da jasno znamo što imamo i da se toga pridržavamo barem jedan [[Upadica: Hvala.]] duži vremenski period. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Ja uvijek potičem zapošljavanje, ali ne na ovakav način kako to radi ova Vlada RH. Znači ona je potaknula zapošljavanje u ministarstvima ljudi koji ulaze u sustav trajno, koje će plaćati hrvatski građani, a koji su zapravo došli na mala vrata kroz politička imenovanja. I umjesto da se tu poticalo zapošljavanje u realnom sektoru, u gospodarstvu, poticalo se zapravo zapošljavanje i bujanje već ionako preopterećene i neučinkovite administracije. I to je naprosto nešto evo što vidimo da se već događalo u prošlosti, to je jedan princip koji očito ovaj obrazac koji se ponavlja jer kad se dođe na vlast nekima je očito bitno samo što više pelcera ostaviti u ministarstvima i državnim firmama koji sutra mogu biti poslušnici, davati informacije, ispunjavati želje stranke koja ih je tamo ne postavila nego na kraju i zaposlila.
Idemo sada na zadnju repliku. Poštovani kolega Hajduković. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče. Kolegice Glasovac, pa mislim da ste jako lijepo opisali tu depolitizaciju uprave na HDZ-ov način. Umjesto da se poticala izvrsnost, umjesto da su došli novi ljudi, nova krv, sposobni ljudi koji bi mogli ponijeti i reformu državne uprave, što smo dobili na kraju, ovo što ste sad rekli. Političke poslušnike, ljude koji su se na politiku na mala vrata zapravo uvukli u sustav i u njemu će taboriti da tako kažem biti dugo i onemogućavati zapravo neke njegove korjenitije promjene. Drugim riječima, a to je kako bi narod rekao „nije vrat nego je šija“, nisu pomoćnici nego su šefovi sektora, uprava ili što već. I htio bih dodati još u vaše izlaganje jedan moj prijatelj je napisao u facebooku svoje promišljanje kaže da je Plenković možda pogriješio sa smanjenjem broj ministarstava jer da ih je toliko imao u prošlom mandatu to bi značilo da bi svi bili smijenjeni zbog sumnje na korupciju.
Izvolite odgovor.
Da kolega sad ste bili malo ironični na samom kraju. Što se tiče ovog dijela o kome ste govorilo o novoj svježoj krvi, evo sutra ćemo upravo raspravljati o tome kada nam premijer bude predstavio svoje nove članice i članove vlade. Sudeći prema natpisima u medijima odlučio se za osvježenje u tom pogledu, u jednom dobrom, dobrom dijelu i ja se nadam da se onom povijesna, ona povijesna vlada iz prošlog mandata više neće ponoviti i da je izbornik ovaj put odlučio stvarno ovaj igrati s najkvalitetnijim ljudima, ali o tome ćemo sutra pretpostavljam raspravljati cijeli dan, pa ćemo moći reći što mislimo i o svakom od pojedinačnih kadrovskih rješenja jer koliko god su važne ideje ovaj neki kažu svaka politika je kadrovska politika nije nebitno tko su ljudi koji utjelovljuju te politike i ljudi koji trebaju provoditi te politike.
Hvala vam. Idemo sada na iduću pojedinačnu raspravu. Poštovana kolegica Sandra Benčić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora i kolegice i kolege, mogu ustati, hvala. Dakle, iznijela bih nekoliko zapravo tvrdnji oko zapravo ovog kozmetičkog pokušaja povećanja učinkovitosti državnog i javnog sektora. Zašto kozmetičkog pokušaja? Jer kada bi zaista bio cilj povećati kvalitetu naših javnih usluga i usluga koje pruža državna uprava našim građanima onda bi ovaj zakon došao u paketu sa zakonom koji bi regulirao pitanja teritorijalnog preustroja, ukidanja ogromnog broja županija koje imamo, osnivanja funkcionalnih regija, ali isto tako i u paketu sa svim onim zakonima koji bi omogućili da naš javni sektor bude orijentiran na pružanje s jedne strane skrbi, a s druge strane kvalitetnih usluga građanima. Ovako ono što smo dobili je jedan propis koji će sa 20 ministarstava smanjiti taj broj na 16, a da nemamo niti jedan jedini podatak o tome o kojim se konkretno uštedama na razini kojih resora radi, kako će izgledati uprave sada unutar tih resora, a nemamo niti podatke o tome koliki će biti administrativni teret cjelokupne ove mini, mini reforme jer naravno da ovi 150 dana koliko će trebati sada ministarstvima da se ustroje će itekako koštati. A koštat će koga? Koštat će građane RH koji će tih 150 dana imati slabije usluge, a plaćat će ih isto ili još više. Dakle, to je jedan dio problema. Drugi dio problema da kada se išlo u ovu vrstu promjene nije se išlo sa aspekta suočavanja sa tri ključne krize koje imamo. Krizu koju ste uzrokovali, nažalost … vladajući zadnjih 30 godina, a to je kriza koju imamo zbog korupcije i nepotizma u Hrvatskoj, krizu koju imamo sada kao zdravstvenu krizu, ali i ekonomsku krizu zbog covida i treće, ekološku krizu. Svi resori koji su ključni za ove tri krize se spajaju, tako spajamo upravo i pravosuđe gdje se trebaju provesti dvije majke reformi koje bi trebali voditi i koje su ključne sa aspekta borbe protiv korupcije, dakle reformu pravosuđa i reformu uprave. Zašto je problematično to spajanje? Iz razloga što će doći do difuzije odgovornosti s jedne strane, a s druge strane mi ćemo imati situaciju gdje će sada suci koji su zaduženi za kontrolu zakonitosti odluka ministra uprave, dakle suci su ti koji kontroliraju njegovu zakonitost biti dovedeni u položaj da donose odluke o zakonitosti odluka svog ministra koji je zadužen za budžet njihovih sudova. Da li će to pomoći borbi protiv korupcije, da li će to pomoći nezavisnosti pravosuđa u Hrvatskoj? Čini mi se da zbilja neće. Ajmo govoriti o drugoj stvari zašto je nelogično spajanje uprave i pravosuđa. Iz razloga što mi do sada čitavo ovo vrijeme imamo sustav unutar pravosudnog teritorijalnog ustroja koji prati teritorijalni ustroj RH i to je potpuno pogrešno. Dakle sustav općinskih i županijskih sudova nije sustav koji nam omogućuje veću efikasnost u pravosuđu, a nažalost nije rezultirao niti boljim pristupom sudovima od strane građana. Tu logiku trebamo razdvojiti, a mi je sada ponovno spajamo. I jedno od najvažnijih stvari, osim uprave i pravosuđa je spajanje resora rada i mirovinskog sustava sa čitavim resorom koje regulira socijalnu politiku i socijalnu skrb. Niko još ovdje nije primijetio, ali moram naglasiti da smo dobili čudovišno ministarstvo koje će upravljati sa 60 milijardi kuna. Dakle, ta dva resora kada se spoje čine više od trećine proračuna. Jedan ministar će upravljati sa više od trećine proračuna. Meni se čini da to sa aspekta i kontrole troškova i učinkovitosti zaista nije nešto što će doprinijeti ovime što se navodi kao ciljevi. Druga stvar, resor socijalne skrbi je jedan od najzapuštenijih resora. Čitavo ovo vrijeme svih 30 godina nismo uspjeli napraviti apsolutno ništa od reformi u tom sustavu, sada će šanse da će se taj sustav reformirati biti još manji. I šta će se još dogoditi? Dakle, ono pitanje koje je bilo ključno kako ćemo zapravo ostvariti skrb za sve one ljude koji će sada biti suočeni sa krizom i ekonomskom krizom, mi nećemo uspjeti rješavati zato što će neke druge stvari biti preče.
Hvala vam. Imamo dvije replike, prvi je kolega Ćelić. Izvolite.
Uvažena kolegice Benčić. Pažljivo sam slušao vaše izlaganje, otvorili ste puno tema i ja bih se zadržao samo na temi zdravstvene krize koju ste spomenuli vjerojatno u kontekstu korona epidemije. Zanima me na osnovu kojih kriterija govorite o zdravstvenoj krizi u Hrvatskoj? Naime, prema svim recentnim publikacijama koje se tiču korona epidemije Hrvatska je u vrhu po uspješnosti, ne samo na europskoj nego i na globalnoj razini, dakle konkretni pokazatelji pitanje je letaliteta, pitanje drugih pokazatelja, dakle molim vas da paušalno ne iznosite. Postoje neke stvari, imate potpuno pravo da se kritički osvrnite na neke određene teme, ali mislim što se tiče zdravstvenog sustava dolazim od tamo i svakodnevno sam radio u vrijeme najrestriktivnijih mjera, mogu vam reć da možemo svi biti ponosni bez obzira na političke boje, na uspjehe koje je postigla hrvatska medicina.
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Pa evo da vam odmah odgovorim. Mi ne samo da imamo pandemiju i da imamo i krizu, naravno da imamo krizu zdravstvenog sustava, pa neki dan smo govorili o blokadi isporuke lijekova zbog duga bolnica prema veledrogerijama, naravno da imamo tu krizu. Ali ja sam govorila sa aspekta činjenice da imamo pandemiju koja uzrokuje ne samo zdravstvene probleme nego uzrokuje i potencijalnu ekonomsku krizu, ne samo na razini Hrvatske nego mi se potencijalno suočavamo sa globalnom ekonomskom krizom. U tom kontekstu smatramo da je trebalo ojačati resor socijalne skrbi i da je to resor u koji smo sad trebali duplo više uložiti da bi se mogli suočiti sa onima što čeka građane i pružiti im zaštitu i skrb u vremenima koja dolaze, a ne ići na spajanje resora koje se skrbi s jedne strane o socijalno najugroženijima i s druge strane, još ima 3, 4 ključna resora gdje se zato to pitanje neće moći doći do izražaja.
Hvala. Molim vas da se držimo vremena samo. Kolegice Posavec Krivec, izvolite.
Hvala vam g. predsjedniče. Kolegice Benčić, dobro ste primijetili što nam se događa s ovim novim ustrojem. Dakle, dobit ćemo nesrazmjer između ministarstava, imat ćemo ogromna mega ministarstva koja će upravljati i do dva se naziru iz ove cijele mini reforme kako ste ju nazvali koje će upravljati glavninom sredstava. Zapravo to je jasan odgovor ove Vlade na nastavak borbe protiv korupcije jer u takvoj masi sredstava i u takvom teškom upravljanju, neće se sve ono primijetiti i svi ti transferi neće se vidjeti a potpuno je evidentno i da je Vlada na margine stavila socijalnu politiku upravo u trenucima kada se Hrvatska bori sa situacijom u kojoj je velik broj građana na razini siromaštva, kada ljudi preživljavaju sa iznimno malim iznosima, Vlada u ovo doba korone i ove krize zapravo njima uopće nije pomogla. Pomogla je nešto gospodarstvu, pomogla je nešto očuvanju radnih mjesta. I sada kada trebamo privući i kada smo …
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Pa evo rekla bi još nešto. Dakle, sa aspekta spajanja zaista je čudno da vi s jedne strane idete spajati resor socijalne skrbi sa radom i mirovinskim sustavom, doduše, da smo malo zločesti, možda bi mogli i reći da nije čudno da spajate socijalno najugroženije sa radom jer mnogi koji rade u Hrvatskoj jesu socijalno ugroženi jer 40 000 ljudi nam prima minimalnu plaću u Hrvatskoj i ne može preživjeti od početka do kraj mjeseca, tako da možda vam je to bila logika spajanja ali želim reći još jednu stvar. S druge strane niste išli na spajanje primjerice Ministarstva branitelja sa ministarstvom socijalne politike ili socijalne skrbi gdje bi zapravo to imalo logike kao jednu od društvenih skupina da budu unutar Ministarstva socijalne skrbi i sada ono što imamo jer da sve društvene skupine posebno ranjive skupine, nemaju više ministarstvo koje brine o njima nego su dio većeg mega ministarstva a jedna društvena skupina, jedna ranjiva skupina, ima specijalni svoj resor. Dakle, radi se o nepravednoj podjeli i odnosu prema ranjivim skupinama u Hrvatskoj.
Hvala vam. Sada je na redu poštovani kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Već je puno kolegica i kolega prije mene govorilo o tome kako sam broj ministarstava nije garancija niti racionalizacije niti optimizacije rada javne uprave. Ja se s time slažem. Mislim da je ovo nedovoljno promišljena promjena i nešto o čemu zapravo treba dugoročno razmišljati što bojim se da kod nas često izostaje, ne samo što se tiče javne uprave, već kada govorimo i o gospodarstvu i o obrazovanju i o svemu ostalom zapravo. Pa htio bi vašoj pažnji prinijeti recimo švedski model. U švedskom modelu postoji 12 ministarstva koja su stalna, koja se ne mijenjaju, 22 ministra i jedan premijer. Kako taj model funkcionira? Unutar jednog ministarstva koje infrastrukturno opslužuje ministra i upravu koju on vodi, djeluje više ministara pa tako primjerice, u Ministarstvu pravde djeluju 2 ministra, ministar pravde i migracije i ministar materijalnih poslova, unutarnjih poslova, pardon. Recimo u Ministarstvu vanjskih poslova djeluju 3 ministra. Ministar vanjskih poslova, ministar vanjske trgovine i nordijske suradnje i ministar međunarodnog razvoja i suradnje. U Ministarstvu financija djeluju 3 ministra, ministar financija, ministar financijskih tržišta i stanovanja i ministar javne uprave i potrošačkih odnosa. Dakle hoću vam reći da sama činjenica da ćemo imati manje ministarstava ne znači koliko sam ja shvatio, da ćemo smanjiti državni aparat, da će on biti efikasniji, da će više biti na usluzi građanima, da smo na kraju dana poslali dobre poruke jer kao što su kolegice i kolege prije mene govorili, neki resori koji se spajaju su nelogični i možda šalju krive poruke. Osim toga, osim 16 ministarstava, imamo i 12 državnih upravnih organizacija odnosno 5 središnjih državnih ureda i ostalih zavoda i institucija koje se također reguliraju ovim zakonom. Prema tome, imamo 28 državnih upravnih organa uključujući tu i ministarstava i one ostale koji su van Vlade. A vi meni recite, jer ja isto to nisam shvatio do kraja odnosno po mom shvaćanju neće se ništa promijeniti, jer svaki središnji državni ured ima državnog tajnika koji je čelu, ima ljude koji mu pomažu, ima svoje računovodstvo, ima svoju infrastrukturu itd., itd., itd. I da smo zaista htjeli racionalizirati i smanjiti državnu upravu, mislim da bi se razmišljalo drugačije i da bi ova cijela rasprava i cijela koncepcija Vlade, išla u drugom smjeru jer fokus je ovdje bio na broju ministara i ministarstava a ne na racionalizaciji sustava. Sustav neće biti efikasniji, ja se u to mogu kladiti. Kaže premijer da će se lakše neke stvari rješavati u Vladi itd., kako su se opet resori spajali, meni se čini da to ipak neće biti slučaj. Prema tome, trebali smo barem po meni razmotriti više načina na koji se može racionalizirati kada govorimo o upravljanju o državnim dužnosnicima itd., način na koji smo mogli sustav postaviti tako da bude efikasniji jer kažem i ponavljam, sam broj ministara nije garancija i ministarstava, nije garancija da ćemo upravljati niti efikasnije niti bolje, niti u konačnici imati bolje rezultate za naše građane. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, kolega Reiner, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Hajduković, dozvolite mi samo da citiram jednog člana vaše koalicije: Plenković bi prije svega trebao reći imamo previše ministarstava pa ćemo sad smanjiti ali on nije rekao da su pogriješili, dakle on laže kad govori da će smanjiti broj ministarstava i državnih dužnosnika. Sad je imao priliku to napraviti u 4 g. a čak nije ni rekao da je pogriješio i da će to ispraviti. To su šarene laži i HDZ-ov program, svi HDZ-ovi programi od 1990. i Franje Tuđmana.“ Dakle, to je rekao prije nedavno jedan član vaše koalicije s kojom ste vi pokušali prodati priču o tome da ćete vi smanjiti ako dođete na vlast broj ministarstava, sad najedanputa to ne valja i evo ga, kako ćete [[Upadica: Hvala.]] s ovim kontradikcijama izaći na kraj? Hvala vam.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa dakle uvaženi kolega Reiner. Smanjenje broja ministarstava ne znači smanjenje broja državnih dužnosnika. Tu mislim da smo bili jasni. Osim toga, cijeli dan smo pričali o ovoj HDZ-ovoj depolitizaciji uprave, nije vrat nego šija, nisu pomoćnici nego su načelnici sektora, uprave, itd. Ni na kraju dana nisam protiv per se smanjenja ministarstava, ono o čemu sam pričao, da se spajanja nekih resora potpuno nelogična i ja bih čak, prije preuzeo ovaj švedski ili norveški model ili jednim dijelom on egzistira i u Danskoj, Finskoj, gdje u ministarstvima imate više ministara. Znači ministarstva su ta koja su fiksna, koja se ne mijenjaju, broj službenika se ne mijenja, a Vlada sukladno svojim prioritetima i izdvajajući pojedine osobe kao ministre sa određenim resorima unutar tog ministarstva, jasno ocrtava svoje prioritete i trasira put za ispunjenje svog političkog programa.
Hvala vam. Sada je na redu poštovani zastupnik Tomislav Tomaševića, izvolite.
Bez maske ili sa maskom? Bez maske da govorim? Sa. Dobro. Dobar dan zastupnici i zastupnici. Htio bih nešto reći vezano za ovaj zakon o dva ministarstva koja se spajaju. Jedno bi mogli nazvati ministarstvo pleonazma i oksimorona, a radi se o Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja. A drugo bi mogli nazvati nesuđeno ministarstvo Zrće, a to je bilo Ministarstvo turizma i sporta, koje je u jednoj varijanti imalo i mlade, međutim, mladi su sad ponovno bačeni u središnji državni ured, na neadekvatan način, o čemu ću reći nešto malo više kasnije. Da se vratimo na ministarstvo pleonazma, i volio bih evo, da kolega Stier se isto uključi u raspravu budući da je o tome govorio. Nema nijedan znanstveni članak koji ja znam koji ne vidi kao dio održivog razvoja tri stupa, jedan stup je gospodarstvo, drugi stup je društvo i treći stup je okoliš. Znači potpuno je suludo da se ministarstvo zove Ministarstvo gospodarstva i održivoga razvoja jer je gospodarstvo je zapravo sastavni dio održivog razvoja, osim ako se održivi razvoj gleda isključivo iz perspektivne zaštite okoliša, kao što se to u Hrvatskoj obično gleda jer se gleda zaštitu okoliša kao geto, kao geto, umjesto da se gleda taj sektor na jedan integrativan način sa svim politikama i sa svim resorima. Da ste vi rekli, to će se zvati ministarstvo održivog razvoja, samo ministarstvo održivog razvoja, jer vidimo, gospodarstvo i društveni razvoj i zaštitu okoliša kao jedan razvoj, jedan jedini koncept razvoja za RH, ja bih rekao oke. Međutim, iz perspektive Ministarstva zaštite okoliša i energetike koja je onda spojena sa gospodarstvom, pa je to onda skraćeno u ovoj verziji sada kao Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, to je besmislica. To je besmislica i to je pleonazam jer ako je održivi razvoj onda je gospodarstvo uključeno u to. Osim, ako ne uzimamo neku drugu definiciju održivog razvoja. Službena definicija najrasprostranjenija definicija je da je održivi razvoj onaj koncept razvoja koji zadovoljava potrebe sadašnje generacije, a da ne ugrožava potrebe budućih generacija. Ako ovo gospodarstvo je izdvojeno iz održivog razvoja, pa to bi značilo da naše gospodarstvo onda neće zadovoljavati potrebe sadašnjih generacija. Znači to nema nikakvog smisla. A posebice nema smisla, kad imamo na umu, a o tome ćemo sutra govoriti koji će ministar biti na čelu tog ministarstva i što je taj ministar radio za zaštitu okoliša u prošlom sazivu Vlade i što od njega možemo očekivati da će raditi u sljedećem sazivu Vlade. Konkretno, za aferu Krš Pađene, gdje je taj ministar zaustavio postupak zaštite okoliša odnosno procjene utjecaja na ekološku mrežu, zaustavio, koji su stručnjaci u njegovom ministarstvu prethodno tražili i Agencija za zaštitu prirode, kako bi se išlo na korak investitoru, tako da mi je sasvim jasno u sukobu ili u napetosti između zaštite okoliša i gospodarstva, koji dio će izvući deblji kraj. Znači ja uopće nemam nikakve sumnje da će to biti zaštita okoliša. Da se vratimo na temu mladih. Ja sa 20 godina, koliko se bavim održivim razvojem bavim i temom mladih i bio sam predsjednik krovne udruge mladih u Hrvatskoj i uvijek me smetalo i prije 20 godina, što se mlade u Hrvatskoj isključivo gledao kao socijalni problem. Kao problem socijalne zaštite. I još u SDP-ovoj Vladi dok nije bilo ministarstva u kojem je u svom imenu imalo mlade, to se rješavalo kroz tzv. Državni zavod za zaštitu obitelji, materinstva i mladeži. Pa sad već vidite iz tog imena kako se pristupa mladima, na jedan patronizirajući način, iako su mladi do 30 godina starosti i ne treba ih patronizirati, oni nisu djeca da se njih treba štititi. I ne treba ih patronizirati nego ih treba gledati kao resurs, kao resurs koji odlazi iz ove zemlje sve više i više zbog politika kakve očito imamo u zadnjih 20 godina. S druge strane, kasnije je to pretvoreno u Ministarstvo socijalne politike i mladih pa su se mladi barem našli u imenu ministarstva, ali su spojeni naravno sa socijalnom politikom jer je to opet problem socijalne zaštite, tako se vidi mlade u Hrvatskoj. Nakon toga u ovom zadnjem ministarstvu koje je bilo su bili mladi i demografija i obitelj i socijalna politika opet. I sada to socijalna politika ide u ovaj mega resor o kojem je kolegica Benčić govorila, a mlade se spušta, znači idemo nazad, više nisu u rangu ministarstva, nisu u imenu ministarstvo nego ih se spušta u središnji državni ured i to sa demografijom. Kombinacije koje su do sada bile, zašto sam rekao ministarstvo Zrće, zato što su kombinacije do sada bile da će biti sport, turizam i mladi, pa to je, je li, kao Zrće. Međutim, sad se od toga ipak odustalo pa se mladi spuštaju na svoje mjesto kako ih vidi [[Upadica: Hvala vam.]] politička elita u ovoj zemlji i mislim da je to loše [[Upadica: Hvala vam.]] I mislim da je loše, mislim da je pogrešno i zato ću glasati protiv ovog zakona.
Hvala vam. Imamo 3 replike. Prvi je na redu poštovani kolega Stier.
Hvala vam g. predsjedniče. Kolega Tomašević, teško da ćete naći zemlju gdje ne postoji ministarstvo gospodarstva, pa naravno da će i hrvatska Vlada imati Ministarstvo gospodarstva, ali želi se naglasiti da razvoj gospodarstva bit će u skladu i sa konceptom održivog razvoja. I činjenica jest da za razliku od kolega SDP-a vi jeste točno rekli koja je definicija održivog razvoja koja ima 3 dimenzije, ali one moraju biti integrirane, pogledajte Strategiju UN-a od 2015. poziva se upravo na integraciju gospodarske, društvene i okolišne dimenzije. Prema tome, apsolutno stoji da to bude i integrirano u jedno ministarstvo. Može se i na drugi način, ali apsolutno stoji da je potpuno legitimno učinkovito integrirati 3 dimenzije održivog razvoja unutar istog ministarstva.
Odgovor, izvolite.
Zastupniče Stier, itekako postoje zemlje koje imaju Ministarstvo održivog razvoja, ali samo održivog razvoja jer gledaju da je održiv razvoj i na sve te 3 dimenzije, zato i je, to je poanta održivog razvoja da je on multidisciplinaran, da je on holistički, da se ne može gledat gospodarstvo odvojeno od zaštite okoliša jer tako nećemo nigdje doć, to je razvoj, koncept razvoja koji nas je doveo tu gdje jesmo 2020.g. Iz te perspektive, kažem, bilo bi progresivno od ove vlade da je stavila Ministarstvo održivog razvoja, ovako mogla je staviti i Ministarstvo okoliša, gospodarstva i društvenog razvoja, pa bi svi rekli da je to Ministarstvo održivog razvoja. Ovakva socijalna politika je otišla u jednom smjeru. Zašto okoliša više nije u imenu? Znajući kakav je bio koncept prošle vlade, ja sam itekako uvjeren da će zaštita okoliša tu izvući deblji kraj i zato mi se ne sviđa ovaj model, ali da je bilo Ministarstvo održivog razvoja i da imamo nekog drugog ministra onda bi mogli na drugačiji način govoriti [[Upadica: Hvala vam]] a ovako nažalost, tu nije došlo do osvježenja [[Upadica: Hvala vam]] u tom resoru i očekujem, a o tome ćemo govoriti sutra kada će ministar Ćorić biti predložen.
Kolega Tomašević, molim vas da se držimo vremena. Inzistiram na tome kod svih, pa molim i vas. Kolega Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Tomašević, zadaća je svakog Ministarstva gospodarstva stvarati povoljne uvjete za gospodarstvenike da se mogu djelovati, razvijati i zapošljavati itd. Evo u samo zadnjih nekoliko mjeseci imali smo slučaj virovitičke šećerane koja se zatvara, sad je i Meggle najavio zatvaranje u Osijeku. Ja se pitam što je slijedeće, a nažalost toga će i bit. Govorili ste o ispunjavanju potreba sadašnjih i budućih naraštaja, dakle ne ugrožavajući potrebe budućih, bojim se da HDZ-ova ministarstva dosad nisu ispunjavala potrebe ni sadašnjih, a bome ni budućih naraštaja. Prema tome i sukladno tome koliko su efikasni bili mislim da ovo ministarstvo možemo ono alanfordovski nazvat, Ministarstvo ruda i gubljenja vremena jer ja ne vjerujem da će tu pomaka biti.
Izvolite odgovor.
Pa dobro, ja bi se zadržao na svom nazivu ako mogu, ne Ministarstvu gubljenja vremena nego Ministarstvo pleonazma, a možda i oksimorona s obzirom da će zaštita okoliša i gospodarstava bit u jako teškom spoju u ovakvoj vladi, ali slažem se s vama, mislim da u RH očito naš gospodarski model ne zadovoljava niti potrebe sadašnjih generacija. I ono što bi trebao bit prioritet nekakve nove zelene transformativne ekonomije i industrijalizacije u ovoj zemlji i kako trošiti novac iz europskog fonda … [[Govornik se ne razumije]] jest upravo tako da povećavamo zaposlenost u ovoj zemlji, da stvaramo nova radna mjesta da nam mladi ne odlaze iz ove zemlje i to radimo na način da smanjujemo zagađenje okoliša odnosno da smanjujemo emisije stakleničkih plinova što je naša i obaveza međunarodna zbog klimatskih promjera, a ne zbog klimatskih promjena i međunarodnih obaveza nego zbog nas jer će te klimatske promjene itekako i nas pogoditi, pogodit će različite društvene ranjive skupine na različit način, naše ribare, poljoprivrednike, obrtnike [[Upadica: Hvala]] ljude koji si ne mogu priuštiti [[Upadica: Hvala vam]] da plate osiguranje kuća od poplave itd [[Upadica: Hvala vam lijepa]]
Ne možete repliku, repliku samo možete na osnovno izlaganje. Ipak imamo 4 replike, sugerirala mi je kolegica, nisam vidio kolegu Troskota, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, a uvaženi kolegice i kolege zastupnici. Ja bi dodatno u replici htio samo proširiti izlaganje g. Tomaševića barem kroz perspektivu održivog razvoja kroz 3 stupa koja su navedena od g. Stiera, ali to na primjeru Hidrocentrale Lešće. Ako ćemo gledat gospodarstvo i nažalost i ta hidrocentrala bila je izgrađena za vrijeme vladavine HDZ-a, ako ćemo gledat gospodarstvo, dakle ta hidrocentrala daje relativno mali udio u proizvodnji struje u našem sistemu energetike, bio je naveden u, u studiji da će bit turizam povećan, od toga nismo ništa dobili. Ako ćemo gledat društveni, dakle potopljene su nekretnine i ljudi se boje za život s obzirom da hladna voda je utjecala na vodostaj i ljudi se ne mogu više kupat slobodno i ekološki, dakle ta hidrocentrala je dovela do ekocida endemskih vrsta i uništenje flora i fauna [[Upadica: Hvala]] [[Upadica: Hvala]] i dodatnih rijeka Mrežnica.
Hvala. Izvolite odgovor.
Ja se slažem s vama zastupniče Zurovec da poanta održivog razvoja znači balans, balans između ekonomije i održive ekonomije radnih mjesta i zaštite okoliša i nekad se tu naprave dobri projekti, a nekad loši projekti. Za mene je Hidroelektrana Lešće, ja se s vama slažem, loš projekt i ja sam se protivio tom projektu i u čak u postupku procijene utjecaja na okoliš jer sam smatrao da će doći upravo do ovih negativnih efekata koji su se nažalost dogoditi. Međutim, znači hidroelektrane ne moraju biti ekološke, ne moraju biti, znači ovisi od projekta do projekta, ali s druge strane sve ove velike hidroelektrane koje smo izgradili su apsolutno naše obiteljsko srebro i u tom smislu to je najveće bogatstvo koje HEP ima i privatizacija bilo kakvog dijela HEP-a radi dokapitalizacije ili bilo kojih drugih razloga je za nas neprihvatljiva iz te perspektive. Znači, ove hidroelektrane koje su napravili još, još u prošloj državi, uglavnom te velike hidrocentrale su naše najveće obiteljsko srebro i to treba zadržati u javnim rukama [[Upadica: Hvala vam]] a za svaku novu hidrocentralu treba [[Upadica: Hvala vam kolega Tomašević]] itekako posebno razmotriti okolišne uvjete.
Molim vas da se držite minute, ono nije bio kolega Zurovec nego kolega Troskot, ali još, još smo…
Ja sam krivo vidio.
…sve je u redu, ne još smo malo novi, pa se učimo. I kolegice Vučemilović izvolite, vi ste.
Isprika zastupniku Troskotu.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupniče, ne bih se osvrtala na vašu raspravu koja mi se čini da je više terminološke prirode, a vezano za održivi razvoj, hvala vam na definiciji koja mislim da je manje-više svima nama poznata, živimo u 21. stoljeću, ali ono što očekujem od vas to je da se ispričate svih hrvatskim sportašima koji su veliki promotori hrvatske države i hrvatskog turizma u svijetu, a vi ste ih nazvali običnim partijanerima koji partijaju na Zrću zato što ste to ministarstvo prozvali ministarstvo Zrće ako se ne varam, pomno sam slušala, pa prema tome mislim da svi vrhunski hrvatski sportaši i ne samo oni, nego isto tako i sportski djelatnici očekuju i zaslužuju od vas ispriku. Hvala.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Nemam se namjeru ispričati zato što nisam nikoga uvrijedio. Jasno je onaj tko je slušao je mogao čuti u kakvom sam to kontekstu rekao. Govorio sam o tome da se mladi ostavljaju u resore u koje ne spadaju. Smatram da ne spadaju mladi u resor socijalne politike i smatram da bi trebali biti u nazivu nekog ministarstva. Međutim stavljeni su sada u središnji državni ured. O tome da se Vlada, nova Vlada nije snalazila gdje da stavi mlade pokazuje i činjenica da su stavili mlade zajedno sa sportom i turizmom. Što meni ne ide u glavu da može biti kombinacija, pa su na kraju od toga i odustali, zbog kritika javnosti. I u tom kontekstu da su mladi ostali sa sportom i turizmom nazvao bi to ministarstvo Zrće. Međutim, to ne nije na kraju dogodilo nego su mladi prošli još gore i spušteni su na razinu središnjeg državnog ureda što je za 21. stoljeće za zemlju koja ostaje bez mladih koji odlaze iz ove zemlje i za nekog tko se bavio politikom prema mladima 20 godina meni potpuno neprihvatljivo.
Idemo dalje s raspravom. Sada je na redu poštovani kolega Željko Sačić.
Hvala vam lijepo. Sve vas lijepo pozdravljam još jednom. Dakle, mogao bi diskusijom krenuti u interesu podržavanja inicijative da se hrvatski branitelji zadrže kao institucija i dalje kao zasebno ministarstvo iz poznatih razloga da se ne ponavljam. Svima onima kojima to smeta iz onih financijskih, nekakvih razloga ušteda itd., nasuprot stavljam argumente da je značaj simbolični koje ima to ministarstvo za jednu najpožrtvovniju generaciju kako ste vi uvaženi predsjedniče lijepo danas govorili o hrvatskim braniteljima, nemjerljivo i ono ima simbolično značaj s tim da to znači da se treba itekako puno truda uložiti da ono bolje funkcionira. Što se tiče ovih primjedbi dragih kolega u vezi održivog razvoja i spajanja održivog razvoja u jedinstveno u jedinstveno ministarstvo gospodarstva i znači određenih ekoloških standarda institucija koje su se do sada bavile isključivo uskom temom, vrlo važnom, značajnom zaštite našeg okoliša ja samo mogu reći da se itekako slažem sa svima, sa njihovom argumentacijom, posebno gospodina Bulja i ostalih kolega koji su i kolegica koje su to izražavale jer naše dosadašnje iskustvo nas uči da ne smijemo davati ovaj liscu da čuva kokoši i brine o jajima, da ne smijemo isto u isto, u isto zapravo ministarstvo simbolično rečeno stavljati u, pod istu hijerarhijsku strukturu i branitelje odvjetnike i državne odvjetnike i suce jer to je naprosto sukob interesa, nespojivo, tako je i ovdje nespojivo. Imamo slučaj prisjetimo se prije nekoliko godina, prije 4 godine ako se ne varam i sam sam sudjelovao u jednom protestu na Plitvičkim jezerima gdje su hrvatski branitelji upravo digli svoj glas u interesu zaštite našeg ekološkog dobra, našeg bogatstva, našeg božjeg dobra, Plitvičkih jezera, gdje je baš ekonomski faktor i baš želja za profitom za turizmom koji je legitiman ugrozio u potpunosti i još uvijek ugrožava naše bogatstvo naša Plitvička jezera. Prema tome, mogli bi govoriti o vjetroelektranama gdje je interes ne znam kako bi ga nazvao, neki ne bi rekao uopće društveni interes nego nekakav drugačiji interes prevladao nad ovaj zaštitom standarda koje treba jedna društvena zajednica odgovorna, organizirana, u kojem treba voditi računa za budućnost, za buduće generacije. I sad bi mogli govoriti o tome još daleko šire, ali vrijeme ističe. Ono što apeliram na predlagača ovog zakona, razmotrite još jednom čemu služe agencije, uredi, to su paralelna ministarstva, paralelno uhljebljivanje, nešto što nije dobro, što nas povijest uči da se tu zapravo stvaraju ovaj nekakvi džepovi za ljude koji nisu ili iz političkih ili iz tko zna kojih razloga u prvom planu, u prvom ešalonu za izvršnu vlast, već se moraju skloniti ali da se ne zamjere poziciji ili opoziciji eto našli su njima mjesta da ih se uhljebi, oni doista, neka se ne uvrijede, ali kako stvari stoje meni nije jasno čemu služi 100 agencija za poljoprivredu gospođa Marijana Petir bi tome mogla daleko ovaj učinkovitije i obrazloženije od mene govoriti pored Ministarstva poljoprivrede. A imamo svakodnevno iznimno, iznimno velike, negativne učinke u pogledu nedostatka proizvoda koje nas hrvatski poljoprivrednik treba proizvesti a ne može, neće, ne smije, ne da mu se, prema tome idemo raditi učinkovito. Imamo priliku, napravite sada to. Hvala vam lijepo.
Kolega Sačić imate 4 replike, prva je na redu poštovana kolegica Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani kolega da, ova Vlada HDZ-a je u proteklom mandatu pokazala koliko joj je važno Ministarstvo branitelja i kroz zakon koji je donesen i sve ono što je osigurala za naše branitelje, a isto tako i dalje će postojanje ovog ministarstva pokazati koliko se cijeni briga prema svakom hrvatskom branitelji i nije to samo zbog simbolike. Što se tiče ostalih resora i ove cijele rasprave ja bih rekla samo jedno. Mislim da je puno puta važniji sadržaj od forme, uvjerena sam da će kroz sve ove predložene na ovakav način resore sve ono što će se provoditi sadržajno tj. program Vlade koji će se provoditi pokazati takve rezultate da će nam građani ponovno za 4 godine dati povjerenje. Uvjerena sam u to. Hvala vam.
Kolega Sačić, želite li odgovor? [[Upadica Sačić: Ne, hvala.]] Dobro. Kolega Bulj, vi ste drugi, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Sačiću, hrvatski branitelji su obranili RH koju imamo u sadašnjim granicama ali nažalost imamo teritorij nikad prazniji. Baš zbog ovoga što se spaja na ovaj način vatra i voda, Ministarstvo gospodarstva sa zaštitom okoliša ili kako vi zovete održivi razvoj koji bi trebao biti ključ razvoja RH. Međutim, ja se nadam da će ovaj put većina podržati i proglašenje isključivog gospodarskog pojasa da zaštitimo naš Jadran, da će podržati zaštitu naših ključnih resursa, pravo na pitku vodu, da voda uđe pitka u Ustav, to je napravila Slovenija, zbog čega se mi bojimo? Da zaustavimo štetne projekte gospodarenja otpada kao šta je Marinščina ili kao što je Lečevica gdje se u kršu odlaže taj otpad gdje on nije otpad s kojim se gospodari nego je otpad s kojim se uništava hrvatski resursi. Hvala.
Hvala. Idemo dalje, kolega Bauk, izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Sačiću, u replici kolegici Mrak-Taritaš spominjali ste odnos ili gledanje na Ministarstvo branitelja ili na branitelje ukupno kao takve. Dakle, želio bih podsjetiti da što se tiče Ministarstva branitelja, ono je ukinuto odlukom HDZ-ove većine 2008. g. a vraćeno je odlukom SDP-ove većine 2012. godine. Samo da utvrdimo činjenično stanje. Da li treba biti 2020. g. je legitimna politička rasprava i u samom HDZ-u su postojale ideje da nije nužno da bude samostalno. Što se tiče moje stranke, s ponosom ističem da je u Europskom parlamentu, da su dva hrvatska branitelja od čega je Fred Matić jedini logoraš koji je u Europskom parlamentu i mi nemamo nikakav problem s odnosom prema tom djelu povijesti ni prema bilokojem drugom djelu povijesti ali želimo malo gledati i u budućnost. Zahvaljujem.
Hvala. Izvolite, odgovor.
Pa drago mi je čuti od uvažene kolege Arsena da tako krasno zbori o hrvatskim braniteljima, dapače da se to meni sviđa i svima nama, ali istodobno moramo biti svjesni da svako zadiranje i potezanje tih pitanja oko ukidanja branitelja, iznimno traumatizira tu našu populaciju, moramo biti vrlo oprezni jer onda vidite, ja sam već dobivam nekakve aluzije da tu nešto se događa, da je to korak do nekakvog proglašenja građanskog rata kao što kolege iz SDSS-a potenciraju, nema potrebe, ostavimo to našoj, neka ta naša ratna generacija u miru tu svoju starost koja je sve kraća doživljava.
Kolegice Petir, izvolite, vi ste.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Evo kolega Sačiću, slažem se s vama je da poljoprivreda doista strateška grana, da ju na taj način moramo tretirati, znamo da je ustvari zajednička poljoprivredna politika najskuplja i najdugovječnija politika EU-a, u tom smislu sastavljena je od dva stupa, to su potpore, oni poticaji i ruralni razvoj i da bi se to transparentno isplaćivalo i kontroliralo, zato su važne i određene agencije koje idu uz Ministarstvo poljoprivrede kako tu ne bi bilo nekih političkih konotacija ili umanjenja transparentnosti, tako da to nije ustvari inovacija Hrvatske nego je zahtjev EU-a upravo iz tog razloga jer naravno da EU želi znati na koji način se troši njen novac. Također bih rekla da se ja jednako kako i vi čudim onima koji danas ponovo u ovom sadašnjem trenutku pokušavaju izvrgnuti ruglu i sramu hrvatske branitelje jer želim podsjetit da zahvaljujući njima, mi danas jedimo ovdje.
Hvala vam. Nema odgovora, hvala. Onda idemo na iduću raspravu, to je poštovana kolegica Nada Murganić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Dala bi i ja doprinos ovoj raspravi, a naročito ću se osvrnuti na onaj dio zakona u kojem smo se i u ovoj raspravi vrlo često svi skupa osvrtali a vezano je za bivše odnosno još uvijek danas Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku. U raspravama su brojni kolege istakli značaj svakog ovog segmenta svake ove djelatnosti koja je činila i čini još uvijek ovo ministarstvo i s pravom o tome na taj način govore, međutim ja sam sigurna da nitko od njih nije mislio da bi svaka od ovih djelatnosti trebala imati zasebno ministarstvo, dakle 4 ministarstva, sigurno to ne. I sve šta je ovdje bilo u raspravi rečeno a vezano je za kritiku oko zakona, bilo je zašto se nešto ovako spojilo ali nitko nije rekao kako bi to bilo dobro biti spojeno. I složit ću se s onim što je ovdje rečeno, da je važno kakav nam je sadržaj i kako ćemo raditi i kakve imamo strategije, programe, projekte, kakva imamo financijska sredstva i sigurno na tragu onoga što je ostavljeno, što je Vlada do sada učinila u svim ovim djelatnostima, imamo dobar temelj za daljnji napredak. Demografija, nećemo daleko u prošlost ali ponovo ću naglasiti, 19. 10. 2016. g. govorilo se da ne treba biti uz socijalnu skrb, međutim tada isto prvi puta se kritizira sve ono što je Vlada učinila za demografiju a nitko neće reći da se do tada demografski problem nije isticao, nije se krenulo u sustavnom rješavanju demografskog problema a znamo da su nastali i staložili su se desetljećima unazad, 60-ih godina nemamo pozitivni prirodni prirast, imamo nažalost jednu iseljeničku tradiciju koja nas je posebno pogodila sada nedavno ulaskom u EU, i ja ću se složit sa svima onima kojima je žao što nam odlaze mladi i mlade obitelji, teško smo i krvavo borili se za slobodnu državu i sigurno da nam teško pada da u ovoj lijepoj državi neki mladi ne vide svoju budućnost međutim učinilo se puno toga da ih zadrži i tako isto vjerujem i da ih se vrati. Ja neću isticati sve što je demografski učinjeno, brojne naknade, financijske potpore mladim obiteljima, stambeno, rješavanje stambenih problema. Da se je vodilo računa o usklađivanju obiteljskog i poslovnog života stvaranjem predškolskih ustanova i štošta još. Da se je digao taj problem i na razinu EU komisije jer nemamo samo ovaj problem mi. Što se tiče socijalne skrbi, reći ću nešto. Ovdje je bilo u raspravi istaknuto da će biti ovo mega ministarstvo sa 60 milijardi, neće toliko biti proračun, 40 i nešto milijardi su mirovine, 6 i pol milijardi je socijalna skrb zajedno bila sa demografijom i neću se složiti s onima koji kažu da treba jačati financijska sredstva za socijalnu skrb. Da, dok je to potrebno, međutim, mi moramo jačati mirovine, nama umirovljenici ne smiju biti u socijalnoj skrbi, moramo imati dobre plaće, radna mjesta, zapošljavanje. Socijalna skrb je od društva namijenjena onima koji nikako ne mogu živjeti od svoga rada zbog trajne ili privremene nesposobnosti ... [[Govornik se ne razumije.]] graditi takovo društvo da imamo što manje ljudi na socijalnim naknadama. Sustav prati reforme, sustav prati modernizaciju, sustav prati i transformaciju i deinstitucionalizaciju, vjerujte nama koji smo dugo u sustavu, teško padaju riječi da je to zapušten sustav, teško pada svima nama kada smo čuli da za sve probleme i neuspjehe pojedinaca koji silom prilika ulaze u sustav socijalne skrbi, teret i odgovornost nose socijalni radnici etiketirani kao netko tko nije dovoljno ili educiran ili radno motiviran, a to je nešto što ne koristi niti sustavu niti koristi onima koji su, naši građani, okrenuti tom sustavu. Dakle, vjerujem da ova Vlada je i socijalno osjetljiva, demokratski sigurno je isto tako osviještena, taj problem imamo, borimo se, a rezultati će se, nažalost vidjeti za nekoliko godina, kao što se [[Upadica: Hvala.]] nekoliko godina i stvarali.
Hvala vam. Imamo čak 8 replika. Prvi je na redu kolega Reiner, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče HS-a, pa poštovana kolegice Murganić. Ja se potpuno slažem s onim što ste vi rekli i upravo zato ponekad mi zazvuči tijekom ove cijele rasprave bizarno ono što se čuje od strane SDP-a, od kritike smanjenja broja ministarstava, a oni su predlagali da se smanji na 13 otprilike, to kritike spajanja Ministarstva pravosuđa i uprave, a oni su to upravo imali u svom programu pa i do činjenice da su oni resor gospodarstva zapravo htjeli pretvoriti u jedno mega ministarstvo kojem bi se priključilo 5 do 6 ministarstava koje imaju bilo kakav doticaj sa gospodarstvom. I sad slušajući sve to što se govori danas u diskusiji, ja ne znam više što bih mislio. S jedne strane su govorili puno ekstremnije stvari nego što se sad [[Upadica: Hvala.]] predlažu, a sad su protiv njih. Hvala lijepo.
Odgovor.
Pa evo to ide na tragu onoga što sam u uvodu rekla, voljeli bi uz te kritike čuti i prijedloge, je li, pa da vidimo kako bi se spojila ministarstva ili bi ih još, iz ovih izlaganja očito trebali imati i više.
Kolegice Bedeković, izvolite.
Hvala vam lijepo predsjedniče, kolegice Murganić. Ja ću se samo kratko osvrnuti na ovo što ste govorili vezano za dakle problem demografije i naglasit ću dakle i podcrtati ono što ste i vi rekli jer imamo potrebu posebno to naglasiti da je ova Vlada prva vlada u povijesti hrvatske države koja je pitanju i problemu demografije pristupila na jedan sustavan način i naziv demografije uopće uključila u naziv jednog ministarstva i pitanje demografije i demografskih izazova nametnula kao bitnu problematiku na razini EU i pitanje demografije uvrstila upravo na inicijativu Hrvatske i našeg premijera g. Plenkovića u strateški program EU za naredno 5-godišnje razdoblje. Zašto demografija na ovaj način kako ju sada želimo složiti, kako ju sada slaže hrvatska Vlada, prije svega zato što [[Upadica: Hvala.]] je demografija horizontalno pitanje i [[Upadica: Hvala vam.]] postoji itekako dobar razlog da se demografija riješi na ovaj način.
Odgovor na repliku, izvolite.
Evo pa organizacijski se je odmah savjetovalo da to bude središnji ured gdje će biti stručna osoba, da će se voditi računa o međuresornoj suradnji, horizontalnoj, vertikalnoj i ponavljam, puno toga se učinilo, učinilo se baš upravo i na ovoj vertikalnoj razini gdje su brojne općine i gradovi i županije usvojile brojne demografske programe i da ne kažem da smo se informatički i umrežili i imamo o tome i zajedničke podatke. Dakle, mislim da tu temelji odlični i da u tom pravcu će se svakako i dalje i dalje to razvijati. Ali, ono što ne možemo dočekati rezultate, međutim, ja cijelo vrijeme govorim da stvaranje jednog pozitivnog ozračja je itekako važno jer nije samo niti financijska situacija ta koja može doprinijeti stvaranju mladih obitelji.
Hvala vam. Kolega Tomašević, izvolite.
Pa ja ne znam zastupnice Murganić kako niste primijetili u mom izlaganju prijedloge jer sam očito govorio o prijedlozima. Govorio sam o tome da ili zaštitu okoliša treba odvojiti i doista pokazati da zaštita okoliša ne može biti u istom resoru sa gospodarstvom, ako se to gleda na odvojeni način ili bi trebalo biti Ministarstvo održivog razvoja i točka. Ne Ministarstvo gospodarstva. Pa i sami je zastupnik Reiner isto govorio da različita ministarstva isto tako pokrivaju različite aspekte gospodarstva, pa svejedno imamo i Ministarstvo gospodarstva. Znači to je bio moj prijedlog. Što se tiče konkretno ministarstva, što se tiče Središnjeg državnog ureda za demografiju i mlade, pa vi ste vodili ministarstvo koje je upravo imalo mlade u imenu i sada to argumentirate s time da je dobro da su mladi u središnjem državnom uredu kako bi došlo do međuresorne bolje koordinacije horizontalne i vertikalne, a što znači da u vašem ministarstvu nije bilo takve koordinacije. Znači stavljanje mladih izvan ministarstva iz naziva.
Kolega Tomašević, vrijeme je isteklo. Molim vas da se držite, svaki put odete dalje i ne zaustavljate se.
A treba bi malo da se uštelam na minutažu.
Razumijem, sve u redu, razumijevam vas, ali vas molim da se držimo.
Prvi dan je. Znate kako je prvi dan na poslu.
Sve je u redu. Izvolite odgovor.
Pa evo ne mogu odgovoriti jer nisam u toj svoj zavrzlami razumjela šta se predlaže, ali u svakom slučaju mi imamo ovaj prijedlog, vi ćete sigurno uz kritiku o tome na taj način i glasovati.
Kolegice Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa. Poštovana kolegice Murganić. Evo dobro je da ste pojasnili koliko je to u protekle četiri godine učinjeno za demografiju, mislim da vi to kao bivša ministrica jako dobro znate jer ste i osobno činili jako puno. Moje osobno mišljenje je da će za demografiju sada biti još više moguće učiniti, a jednako tako i za socijalnu skrb obzirom da se ona nužno naslanja na sustav kojem sada pripada dakle sustav rada i znamo da je u većini zemalja EU upravo postoji takvo ministarstvo rada i socijalne skrbi. Stoga evo nije točno što mnogi govore da će i demografija i socijalna skrb pasti u drugi plan. Hvala.
Izvolite odgovor.
Evo upravo tako zastupnice, što se tiče socijalne skrbi puna potpora osobama koje ne mogu živjeti od svoga rada i mislim da sve ono što se učinilo kroz naknade, kroz usluge i prema osobama s invaliditetom u smislu materijalne pomoći, ali i kroz asistencijske usluge i radnih asistenata u smislu uključivanja u svakodnevni život i u radnu sferu osoba s invaliditetom, pomoć roditeljima koji imaju teško oboljelu djecu pokazalo, a i razvoj naših institucija i van institucija je pokazalo koliko se brine upravo o ovim našim građanima. Ali ono što je važno u rad, u radne procese što prije sve one koji mogu raditi i koji su radno sposobni poslove i radne zadatke koji su prikladni njihovom zdravstvenom stanju i njihovom obrazovanju. I mislim da u tom pravcu smo krenuli da to tako treba i usmjerit.
Hvala vam. Kolega Stričak, izvolite.
Hvala. Kolegice, u svojoj raspravi dotakli ste se prvenstveno problematike demografije s kojom više od pola članica EU također ima problema, međutim s tom temom je doslovno vezano sve, a bivša Vlada je po tom pitanju u prošlom mandatu zaista napravila jedan veliki iskorak. Ostvareno je preko 100.000 radnih mjesta, rast plaća, mirovina, socijalnih naknada, izgrađeno na stotine vrtića, obnovljene škole, uglavnom nema tog dijela koji Vlada svojim radom i djelovanjem nije pokrila upravo zato da se što bolje i kvalitetnije riješi to pitanje. Ali da bi se to riješilo učinkovito potrebna je jedna sinergija od lokalne razine općinske, gradske, županijske do državne i ono što ste naglasila rezultati će se tek vidjeti.
Hvala vam. Hoćete odgovoriti?
Pa evo ja ću odgovoriti kolegi. Zaista je važna ta vertikalna i horizontalna povezanost, stvaranje dobrih plaća, dobrih radnih mjesta omogućiti mladim roditeljima ravnopravno roditeljstvo i stvaranje svojih karijera uz podizanje i odgajanje djece sve smo to mi dotakli. Imali smo manje-više, pa ja ću reći i kroz ove kritike prisutnost u medijima, građani su ipak vidjeli i prepoznali što i kako se radi i u kojem smjeru se ide. Ali isto tako malo optimizma i pozitivnog ozračja ne bi škodilo nigdje pa i u ovom našem području.
Hvala. Poštovana zastupnica Benčić. Izvolite.
Poštovana zastupnice Murganić. Moramo vam reć da je povećan bio iznos proračunski za Ministarstvo rada uslijed covid krize i iz tog razloga sada kada se zbroje ta dva proračuna imamo proračun gotovo 60 milijardi, a nije za očekivati da ćemo moći ga smanjivati s obzirom na situaciju sa covid krizom koju imamo i moguću ekonomsku krizu kao i krizu nezaposlenosti koju očekujemo na jesen uslijed loše turističke sezone, ali i posljedica covida općenito. Također bi vam rekla, vi ste spomenuli da ne treba povećavat socijalne transfere, moramo vam reći 100 zemalja svijeta je uslijed covid krize povećalo socijalne transfere, Hrvatska nije jedna od tih 100 zemalja koje su povećale socijalne transfere. To je kao da kažete doslovno neka jedu kolače. Dakle, morate biti svjesni situacije koja se trenutno događaju i koja će biti još gora na jesen, da masa naših sezonskih radnika i radnica je ostalo bez posla, da su bez primanja i da mi moramo povećati socijalne transfere na jesen.
Izvolite odgovor.
U ovom mandatu upravo socijalni transferi su podignuti sa 4 milijarde i 600 na 6 milijardi i 500, dakle to je samo proračun socijalne skrbi. Je, ne možete baš mahati tu su dvije ministrice valjda toliko smo zapamtili. Što se tiče naknada koje su išle za vrijeme covid krize, išle su upravo zaposlenima i za čuvanje radnih mjesta i za pomoć poslodavcima. Dakle ne možete reći da Hrvatska je ta koja ne vodi računa o socijalnim transferima. Ja govorim o socijalnim naknadama koje koriste nažalost kod nas i radno sposobni zato što ili ni nemaju adekvatno radno mjesto ili im nije ponuđeno, a oni su kao posljedica naših tranzicijskih problema. I u tom kontekstu sam rekla da je sretno društvo koje ne mora davati socijalne naknade radno sposobnima nego usmjeravati ljude na rad i stvarati radna mjesta, dobre plaće i dobro radno okruženje [[Upadica: Vrijeme.]] a da ne govorim i veće mirovine.
Hvala. Hvala slijedeća replika uvažena zastupnica Perić.
Poštovana kolegice, u svojoj raspravi ste spominjali upravo svoj doprinos koji je bio kroz ministarstvo vaše koje ste vi vodili i svako vrijeme donosi zapravo potrebe da se o svakom segmentu vrlo temeljito raspravlja. Ono što treba istaknuti da je upravo u tom periodu, a i dalje, su velike pomoći napravljene jedinicama lokalne samouprave za zbrinjavanje odnosno za izgradnju vrtića što je jako puno pomoglo mladim obiteljima. Isto tako, kad pogledamo rodiljne, roditeljske naknade i sve ono što se omogućilo da upravo taj mladi svijet može kvalitetno podizati djecu. Isto tako stambeno kreditiranje, a upravo zbog toga moramo to sagledavati u kontekstu svih onih događanja koje se događa i u svijetu prema tome nismo mi ti koji smo specifični po tome.
Hvala. Odgovor na repliku.
Evo, hvala. Ja ću možda još samo reći, manje se je spominjalo upravo ovaj dio rodiljne i roditeljske naknade gdje smo značajno sa 2.600 na 5.600 povećali ovaj drugi dio korištenja roditeljskog dopusta i to je veliki iskorak, ali ono što posebno me veseli to su već ovdje spomenuti 300 ugovorenih, izgradnje novih vrtića, 252 vrtića su se sufinancirala iz državnog proračuna kroz ulaganje u bolje uvjete poslovanja, zapošljavale su se tete, omogućili su se brojni programi. A zašto je to važno? Zato što smo shvatili da vrtići nisu samo čuvanje djece već je to predškolski odgoj i obrazovanje, da je to već o najranijih dana, od ranijih takoreći mjeseci možemo reći da nam je važno da sva djeca imaju jednaki start i jednake mogućnosti.
Hvala. I zadnja replika uvaženi zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Murganić iz vašeg uvoda koji ste govorili slažem se da bi trebalo ulagati još i više. Sad da li će ured biti adekvatan ministarstvu ja se nadam da hoće jer sve počiva na mladima. Ja bi možda ovdje problematizirao koliko lokalna uprava i samouprava daje određenih sredstava i da li će država sa spajanjem ovih ministarstava ova ušteđena sredstva dati u prilog demografskoj obnovi. Isto tako čini mi se da mi Hrvati imamo dovoljno nekretnina možda više nego države u okruženju, a zašto se odlučujemo na kasnije stupanje u brak, na kasnije stvaranje djece, to je sad pitanje sigurnosti. Mi Hrvati volimo imati komfor da bismo stvarali obitelj. Ako se vratimo unazad nekih 50 i više godina [[Upadica: Vrijeme.]] zapravo onda je obitelj bila sve i onda su i djeca bila plod ljubavi i obitelji. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku.
Svakako, svakako da sve ove teme koje smo se ovdje dotakli su itekako značajne, mislim da će kroz ovaj središnji ured mladi i dalje imati značajnu pozornost, ali i ranije su ne samo kroz jedno ministarstvo nego evo reći ću i kroz Ministarstvo rada brojna sredstva financijska su bila usmjerena na aktivne mjere zapošljavanje mladih, dakle i rješavanje stambenih pitanja i svakako da imamo brojne nekretnine bilo u zemljišnom vlasništvu ili u građevinama koje možemo i trebamo usmjeriti prema rješavanju stambenih pitanja mladih, ali njihova je značaj, važnost i u tome da oni mogu živjeti samostalno od svoga rada. Sve ovo što vlada čini ne samo kroz pojedini resor nego kroz sve resore usmjereni su upravo u tom pravcu.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, evo slušam ovdje kolegicu Murganić, kolegicu Bedeković, pa se pitam jesam na satu matematike ili geometrije ili u Hrvatskom saboru. Ja stvarno ne znam, evo možda me netko poduči u replici što je to horizontalno, vertikalno, to je počeo koristiti premijer predsjednik Vlade nedavno i odjednom su ga počeli svi kopirati horizontalno, vertikalno, a ja nisam čuo niti jednu konkretnu mjeru govorim o demografiji bar je to bila tema vašeg izlaganja, konkretnu demografsku mjeru koja je urodila plodom jer su brojke neumoljive, brojke kažu da je Hrvatska i lani i preklani i zapreklani i prije 4 godine prirodnim kretanjem gubila između 14 i skoro 17.000 ljudi, prirodnim kretanjem. Kad govorimo o migracijskoj bilanci ona je strahovita, točne podatke nemamo jer imamo friziranje, to sami znate, a radi se o 100-tinama tisuća ljudi koji su napustili Hrvatsku. I to je jedino istina. I sada, ja ću ipak prije nego što vas počnem kritizirati reći niste samo vi krivi, ovo je jedan globalan problem, problem koji se odnosi na čitavu EU, na čitavu zapadnu civilizaciju. Međutim, nemojte sami sebe hvaliti jer je Hrvatska za vrijeme vašega mandata doživjela najveću demografsku katastrofu ikad. I ne postoji niti jedna mjera, niti jedna mjera koja je urodila plodom i ne vidi se perspektiva za nikoga, kad govorimo o demografskoj katastrofi, ne vidi se. Ja bi ovdje podsjetio na jednog čovjeka, neki su ga zaboravila, evo ja nisam zove se preziva Strmota, Marin Strmota bio je vaš tajnik gospođo Murganić, on je bio vaš tajnik pa je i demograf je i čovjek se razumije u tu struku, na vrijeme napustio taj resor, otišao je glavom bez obzira jer je vidio da je sve to kozmetika da nema konkretne političke volje da se taj problem riješi. I vi to znate jako dobro i nemojte braniti neobranjivo. A to što je ukinuto Ministarstvo demografije, jer je ukinuto, ugašeno, taj naziv više ne postoji. To ne može nitko u ovoj sabornici znači obraniti niti znači iti jedan argument koji će govoriti u korist toga. Dakle ne postoji niti jedan argument. Samo gašenje Ministarstva demografije je glavni i najvažniji pokazatelj stava hrvatske Vlade, nove hrvatske Vlade, buduće hrvatske Vlade prema gorućem i najvažnijem problemu naše države. Netko će reći imamo sada ured. Čujte, svi znate, ministarstvo je ministarstvo, ured je ured, ako je nešto važno i značajno, hajmo onda staviti, ne znam, Ured za obranu, nek ne bude Ministarstvo obrane. Hajmo staviti Ured za unutrašnje poslove, ako je to važnije. Dakle sve ono što je manje važno, rješava se u uredu, ono što se više važno, prebacuje se na razinu ministarstva. Dakle, ovo je jedna sramotna odluka, sramotna odluka, gdje se čak ni ono PR-ovski nije htjelo više malo mazati oči hrvatskoj javnosti i reći okej, bavit ćemo se demografijom, nego je kapitulacija. U potpunosti kapitulacija. Nažalost, ako ovaj vaš mandat odnosno ove hrvatske Vlade potraje 4 godine, ja ću moći i za 4 godine, ako Bog da zdravlja imati isti, istovjetan govor, sa istim brojkama i vi to znate i vi to jako dobro znate jer niste uspjeli i ne postoji na vidiku niti jedna demografska mjera. I moram ipak reći još jednu stvar koja je jako bitna, neke su kolege spominjali i treba ponavljati. Dakle, gašenje ministarstava, ta 4 ministarstava, odnosno spajanje, nije stvar racionalizacije nego samo mazanje očiju hrvatskoj javnosti i to je napravljeno za po nalogu PR stručnjaka koji su to savjetovali Andreju Plenkoviću. Ja garantiram, a vi to znate i neka mi, evo premijer sutra kad dođe u Hrvatski sabor kaže koja su to radna mjesta ugašena, ja ću mu reći niti jedno mjesto. Možda ta 4 ministarska, ali opet, i ti ljudi koji su radili u tim uredima, zbrinuti su negdje drugdje. Dakle, radi se o kozmetičkoj mjeri, radi o savjetu PR stručnjaka jer racionalizacije nema.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem kolega Zekanoviću. Pitali ste matematičke izraze horizontalno i vertikalno. Dakle, ja ću vam pokušati objasniti politički. Što je horizontalno? Horizontalno je kad državna tajnica iz Ministarstva uprave ide u Ministarstvo poljoprivrede kod tajnice Kabineta ministra pa kad ide u Ministarstvo gospodarstva, to je horizontalno. A kad ide kod načelnice općine Gračac, to vam je vertikalno. Evo, jedna kratka matematička lekcija iz operativne politike, a u kontekstu zakona da mi potpredsjednik ne da opomenu da se ne držim teme. Ima tu još raznih ovaj mogućnosti matematičke interpretacije ali mislim da sam vam dovoljno objasnio temu horizontalno i vertikalno. Zahvaljujem.
Odgovor uvaženi Zekanović.
Poštovani kolega Bauk, hvala na objašnjenju. Djelomično je to točno, ja se s vama djelomično slažem, imali smo neko vrijeme je predsjednik Vlade koristio izraz transparentno, pa su onda svi HDZ-ovci govorili transparentno, prije toga su govorili o reformama, pa su svi govorili o reformama, sad govorimo horizontalno, vertikalno. Ljudi, hajmo, zamolite predsjednika Vlade da promjeni priču ili neka objasni što je to horizontalno, što vertikalno ili je možda kolega Bauk ipak točno rekao.
Hvala. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Penava.
Poštovani kolege zastupnici, pa moram se složiti s g. Zekanovićem i reći da od ovoga predloženog modela, da sam očekivao više, da sam očekivao da će iza tog prijedloga stajati konkretna mjerila, odnosno što nam zapravo te promjene u broju ministarstava konkretno donose. Ovako pričati je li to brojka 16 ili 12 ili 18 je u redu ukoliko nam je, znači mjerilo uspješnosti i ispunjavanja tog obećanja puko smanjivanje broja, ukupnog broja ministarstava. Ukoliko ta tema je dovedena do apsurda, najbolje zapravo govori ovaj podatak i ova ključna problematika koja tišti društvo i državu općenito, a to je upravo demografija, da se mi danas, evo dok pričamo u Saboru o ovim izmjenama, konstatiramo, odnosno gasimo ministarstvo za demografiju [[Upadica: Vrijeme.]] da paralelno sa tim tijekom protekle godine bilježimo brojku od 36 471 novorođeno dijete u RH [[Upadica: Vrijeme.]] , što dovoljno govori o tome koliko smo mi nesadržajni i koliko zapravo promašujemo bit stvari.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Zekanović.
Poštovani kolega Penava, hvala vam. Evo, drago mi je da ste vi u HS-u, drago mi je da imamo evo predstavnike izvršne vlasti iz grada Vukovara i vas i kolegu Pavličeka. Lijepo ste primijetili, ja bih vas još nadopunio, vi ćete to najbolje razumjeti vi iz Vukovara. To vam je isto kao i sa proglašenjem Vukovara mjestom posebnog pijeteta gdje je odjednom, svi su sretni, Vukovar je postao mjesto posebnog pijeteta, a razlog zašto je taj zakon uopće trebao doći na svjetlo dana je da se ukinu dvojezične ploče, ćirilične ploče, a one nisu ukinute tim zakonom. Dakle, ukidanjem ministarstava trebalo je biti racionalizacija, a racionalizacije nema. Kad se Vukovar trebao biti mjesto posebnog pijeteta, da nema ćiriličnih ploča, a ima ih. Eto, to vam je Vlada Andreja Plenkovića.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Nada Murganić.
Evo, hvala. Ja ću se, kolega Zekanović s vama složiti u ovoj jednoj rečenici koju ste istakli i koja govori sve. Vi ste rekli da ćete vi za 4 godine, ako Bog dragi da, biti ovdje i vi ćete govoriti isto. I to je točno. Vi ste i ove 4 godine govorili isto, vi ste zatvoreni za sve informacije, za sve pozitivna kretanja, do vas ne može doprijeti apsolutno ništa što su činjenice jer vi ste se opredijelili. Sve ... [[Govornik se ne razumije.]] sve kritizirati, pa i sve vrijeđati bez da dajete ikakve konkretne prijedloge, a to da nije učinjeno ništa sigurno nije točno i vi to znate. A mislim da vas to najviše i boli.
Odgovor uvaženi zastupnik Zekanović.
Poštovana kolegice Murganić, ja cijenim vaš trud i rad što ste vi radili. Međutim, ne možete ili pokušajte, evo ga, tražiti od nekih stanku ili nešto, pa recite, objasnite hrvatskoj javnosti brojke, brojke su neumoljive, brojke su neumoljive. Dakle, mi imamo katastrofalno visok prirodni pad i katastrofalno visoku negativnu migracijsku bilancu. I ako se sjetite moje rasprave, ja sam rekao, čak niste ni vi krivi, to je jedan civilizacijski problem, problem zapadne civilizacije, problem EU i tu sam se obranio. Međutim, činjenica je da je u jednom trenutku iz ministarstva otišao vaš glavni suradnik za demografiju. Zašto je otišao? Jer se dobro radilo. Gđo. Murganić, vi ste tu najmanje krivi jer da je bilo političke volje u onom samom vrhu vlade, a mislim na predsjednika vlade, e onda bi se našlo sredstava da ih vi možete na pravi način plasirati.
Hvala. Slijedeća replika uvažena zastupnica Bedeković.
Hvala lijepa. Kolega Zekanoviću, vidim da ste me u svojoj kratkoj raspravi na početku malo eto pozvali i prozvali. Shvatila sam, pozorno sam vas slušala, iz vaše rasprave da vam nije dovoljno jasno pojmovi horizontalno i vertikalno vezani uz pojam demografije, ni sama demografija i njena suština vama nije baš previše jasna, pokušao vam je ove pojmove horizontalno i vertikalno objasniti kolega Bauk, doduše neuspješno. Da biste shvatili suštinu i kompleksnost demografije kao horizontalnog pitanja i da biste shvatili i razumjeli mjere s demografskim učinkom i vrijeme koje je potrebno da bi se njihov učinak vidio, ja vas pozivam da dođete na instrukcije, dođite na konzultacije, pa ćemo vam objasniti, pa ćemo vidjeti hoćete li za 4.g. sjediti u ovom, na ovom istom mjestu. Hvala lijepo.
Poštovana…
g. Zekanović, maska, šta je s maskom?
Maska, govorim vam, al nema stvarno 3 metra nikog od mene, smijem?
Morate radi kolega i mikrofon i tako, doći će drugi kolega iza vas na mikrofon.
Dakle, poštovana kolegice Bedeković, evo malo ste me nasmijali moram priznati. Prvo bi vas zamolio ako već koristite neke izraze koje ne znate objasniti i niste ih objasnili jer nemate ni vi pojma o čemu se radi, samo citirate vašeg predsjednika vlade, al to je isto u redu, to, to se radi tako, ja vam to ne zamjeram, samo to je smiješno, onda koristite hrvatske izraze, vodoravno i okomito. Evo ga, možda promijenite malo vodoravne mjere i okomite mjere. Mislim znate što je vodoravno? Ja znam što je vodoravno, ovo je otprilike vodoravno, a okomito je ono što je otprilike ovako je li? Dakle, kolegice, pokušajmo govoriti ovaj hrvatskim jezikom. Nažalost kolegice, ja ne likujem, nego mi je žao što ni vi, ni vaša prethodnica, a ni vaš nasljednik neće napraviti ništa. Ne likujem nego mi je žao i to morate shvatiti. I vi sami znate da ste vi taj resor također ostavili kako ste ga ostavili i znate kako će bit dalje. Nažalost, nije meni drago zbog toga, nego mi je krivo. Bio sam biograf i bavim se demografijom, možete vi doć kod mene, imam puno savjeta.
Hvala. Slijedeća replika uvaženi zastupnik Tomislav Klarić.
Uvaženi kolega Zekanović, kad ste skinuli masku, uzeli mikrofon, stavili ruku u džep, ja sam imao osjećaj da ćete vi gore zapjevat, a onda ste počeli vertikalno horizontalno, a onda ste me uvjerili u nešto što mi svi ovdje znamo jer vas slušamo protekle 4.g., pa izgleda da ćemo vas opet 4.g., uvijek jedno te isto pričate, a ništa ne kažete. Kod mene dolje u primorju postoji jedna izreka, puno akti niš u bon, što u prijevodu znači puno govora nikakve koristi, a to smo sad čuli upravo od vas. I čitavo vrijeme slušamo vas, sve ove 4.g., non stop kritizirate, non stop prozivate, niti jednu pohvalu na bilo što dobro niste dali i uvijek jedno te isto pričate i u potpunosti se slažem, mislim da smo svi ovdje svjesni da ćete vi i naredne 4.g. pričat isto i nadam se da onih budućih 4 neće bit jer je narod konačno prepoznao tko radi i tko šta stvara.
Hvala. Odgovor na repliku zastupnik Zekanović.
g. Klariću, najprije maskicu sam skinuo, evo ja sam se ispričao zbog toga, stavio sam je ponovno, evo sad je sve u redu, sve su mjere zadovoljene. Ko će za 4.g. bit gdje vi ste meni isto prognozirali nekakvu drugačiju sudbinu, pa evo opet sam tu, znači opet sam tu sa nešto više preferencijalnih glasova nego šta sam imao sa nešto boljim statusom, ima nas puno više nego što nas je bilo i to je vama krivo. Smisao oporbe je i kritika. Nažalost, ja vas sada da vas hoću pohvalit, ja vas ne mogu pohvaliti. Ja sad stvarno ne znam zbog čega bi ja vas pohvalio. Možda da vas pohvalim zato što smo na predzadnjem mjestu zajedno sa Bugarskom u EU po razvijenosti, da vas pohvalim zbog toga što smo na istom mjestu po demografskim kretanjima. Daj recite mi samo što, ja ću vas pohvaliti. Evo, ja ću pohvaliti hrvatsku reprezentaciju nogometnu jer je osvojila sjajno mjesto na Svjetskom nogometnom prvenstvu. Ali vas nemam što pohvaliti, nemam vas radi čega pohvaliti, kad bude, vjerujte pohvalit ću vas. Bilo je situacija da sam pohvalio neke stvari, ali trenutno i po ovom pitanju ukidanja ministarstava vas nažalost, nažalost, ne likuje, ali to vi znate, nemam vas zašto hvaliti.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je uvažena zastupnica Marijana Petir.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege. Prije svega, svima čestitke na izboru u HS, vjerujem da svi želimo dobro i RH i hrvatskom narodu samo što možda drugačije vidimo puteve i ciljeve na koji način to ostvariti. To pokazuje i ova rasprava i dobro je da smo različiti, ali je dobro da se međusobno uvažavamo kad iznosimo argumente i da pokušamo kroz naše argumente doprinjeti zakonodavstvo koje se ovdje donosi bude bolje i da služi svrsi. Bilo je dobrih argumenata koji su rečeni i sa jedne i sa druge strane kad je riječ o donošenju ovog zakona i kad se spominje racionalizacija i efikasnost i učinkovitost i smanjenje broja ministarstava i smanjenje broj članova vlade. No ono što bih ja podcrtala da je ovdje riječ o ispunjenju programa, programa koji je predložen građanima, kojeg su građani prepoznali, kojeg su visoko ocijenili i dali povjerenje da se taj program pretoči u zakon i da se provodi u djelo. Također, ono što mislim da nije bilo spomenuto tijekom prijašnjih rasprava, a čini mi se da je ključ donošenja ovog zakona je ustvari pozicija Hrvatske kao članice EU-a i naša obaveza s jedne strane a s druge strane šansa da arhitekturom Vlade, pratimo arhitekturu i programe EU-a kako bi bili efikasniji u korištenju sredstava koja smo osigurali. A dobre vijesti su stigle iz Bruxellesa da se kroz višegodišnji financijski okvir i kroz program EU iduće generacije, osiguralo preko 22 milijarde eura. Mi taj novac niti smijemo prokockati niti ga smijemo potrošit uludo niti nam se smije dogoditi da ga ne potrošimo na pravi način i ne smije nam se dogoditi da ga pogrešno programiramo. Ja ću podsjetiti da smo takve pogreške gledali. Ne želim nikog prozivat, ne želim se vraća u prošlost, samo ću reći da 2013. g. je program ruralnog razvoja bio toliko katastrofalno isprogramiran da je 5 puta vraćen na doradu, da se nije željelo slušati upozorenja sektora i da nam se dogodilo to da dok su druge države članice upravo kroz dobrobit životinja spašavale svoj posrnuli stočarski sektor, mi tu mjeru nismo mogli koristiti do nedavno, zato što je bila krivo isprogramirana kao što je većina tih mjera bila pogrešno odabrana. 2,4 milijarde eura se moglo iskoristit na puno bolji način, da se pomogne revitalizaciji hrvatskog sela, da se zadrži mlade na hrvatskom selu u koje se toliko kunemo i ovdje o njima govorimo, da se pomogne podići poljoprivrednu proizvodnju, da se pomogne prerađivačkoj industriji. Dakle takva greška se više ne smije ponoviti i zbog toga je ova arhitektura važna jer jedan od krucijalnih programa osim ovog kojeg spominjem a to je poljoprivreda i mislim da više nikom ne moramo nakon COVID krize objašnjavati da poljoprivreda je strateška grana, da takva treba biti, da ju se treba tretirati jer je to pitanje nacionalnog interesa i očuvanja našeg suvereniteta. Druga točka koja je važna a koju preuzimamo od EU-a je pitanje zelenog plana i zato mislim da ove rasprave koje jesu bile i konstruktivne vjerujem i dobronamjerne, ipak trebaju uvažiti argument a to znaju kolege i sa lijeve i sa desne strane, posebno oni koji su bili ministri, da na Vijeću ministara kad je rasprava o zelenom planu ili sjedi ministar gospodarstva ili sjedi ministrica poljoprivrede a ponajmanje sjedi ministar okoliša. Logično je stoga da ako želimo poticati otvaranje onih radnih mjesta odnosno gospodarstvo koje će otvarat radna mjesta, koja će štitit okoliš, koja će štitit socijalnu sigurnost građana, da uzmemo iz tog zelenog plana ono što je najbolje a tu leži 1 bilijun eura koje ne treba zanemariti, koje možemo uložiti u restrukturiranje našeg gospodarstva, u inovacije, u tehnologiju i na taj način doprinijeti održivom razvoju za kojeg sam koliko ovdje razumijem, shvatila da se svi slažemo da to mora biti prioritet i da na to trebamo staviti naše naglaske. Briga je nas ovdje u Saboru kao što je briga Vlade voditi računa o dobrobiti građana, to je naš posao, naš posao im je pružiti sigurnost i kroz ovakvo zakonodavstvo i kroz ono što ćemo donositi, vjerujem da zajedničkim snagama možemo taj cilj ispuniti. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo tri replike, prva je uvaženi zastupnik Tomislav Klarić.
Poštovana kolegice zastupnice, spomenuli ste racionalizaciju i iskustvo drugih članica, pogrešno odabrane mjere i logično je da na ovim sastancima sjedi ministar gospodarstva a ne i okoliša. Mi smo svojevremeno tamo od 2011. na ovamo bili svjesni kako su se rađala ministarstva. Pa je od Ministarstva gospodarstva bilo nastalo čak Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo poduzetništva. Pa se ništa nije u racionalnom smjeru napravilo i jedina sreća ove zemlje je sada u ovom trenutku kontinuitet vlasti i učenje na greškama i iskustvima koje smo u protekle 4 g. stekli. I u tom djelu ovaj prijedlog spajanja ministarstava, u konačnici vodi k jednom cilju, upravo ovome što ste vi rekli, racionalizaciji troškova, učinkovitosti i povećanju broja realiziranih projekata, naročito u ovim okolnostima kad je kontinuitet vlasti 4 g. i ova uloga koju Hrvatska sad ima u institucijama EU-a je toliko jaka.
Vrijeme. Odgovor, uvažena zastupnica Petir.
Pa ja vjerujem da evo sve one političke opcije koje su imale priliku sastavljati Vladu, kad su sastavljale Vladu i utvrđivale kako će resori izgledat su to radili u dobroj namjeri i vjerovatno u onom trenutku koji je zahtijevao određene poteze, tako da tu doista ne želim nikog optuživati ali mislim da sad imamo iskustvo koje je vrijedno i članica smo EU-a i u tom smislu trebamo postupati. Kad bi pogledali i pitali ministre, opet kažem i jedne druge opcije, reći će vam da su im možda ponekad najbolji projekti propadali zato što su čekali suglasnost drugog ministarstva. Nama se ne smije sada dogodit da nam ovako veliki projekti, ovako velike novci propadaju dok čekamo da nam administracija odradi svoje dok jedno ministarstvo drugom šalje papir i u tom je poanta. Dakle, ja ne želim da se ova tema politizira nego da shvatimo da smo mi odgovorni, da imamo veliku šansu i da konačno tu šansu ugrabimo u naše ruke za naše ljude da oni žive bolje.
Hvala. Slijedeća replika, uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice Petir, drago mi je da ste otvorili pitanje poljoprivrede i povlačenje sredstava iz europskih fondova koje je izuzetno važno. Isto tako važno je što u ovom novom sastavu Vlade i Ministarstvo poljoprivrede, ostaje samostalno, nije ušlo u ovaj proces spajanja što nikako ne bi bilo dobro i ne bi trebalo podržat. Ono što želim naglasiti i nadam se da se tu sa mnom svi slažu a to je činjenica da mi dok god ne zaštitimo naše poljoprivredne proizvođače, njihova će ljetina propadati dok će uvozna prodavati na policama trgovačkih lanaca. Dolaze nam slike iz doline Neretve, iz poljoprivrede, gdje njihovi proizvodi propadaju njihovi proizvodi propadaju i dok ne napravimo ono što je napravila recimo Češka gdje je rekla da do 2027. svi moraju na policama imati 85% domaćih proizvoda, a u našem slučaju barem 50% naši poljoprivrednici će i dalje imati problema i ta sredstva neće doći tamo gdje trebaju.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Petir.
Ja ću dati apsolutnu podršku državnim institucijama da se na maksimalno okrutan i principijelan način razračunaju sa nepoštenom trgovačkom praksom i uvozom jer mislim da je to rak rana hrvatske poljoprivrede i da u tom smislu treba povući doista oštre mjere bez ikakvih milosti. Ono za što se zalažem jest da mi propišemo kvalitetu naših proizvoda i na taj način smanjimo uvoz i bolje plasiramo naš hrvatski poljoprivredni proizvod. Također mislim da je važno da i u turizmu nagradimo one koji će hrvatski seljački proizvod nuditi gostima, da li to kroz zvjezdicu, da li kroz suncokret, da li kroz smanjenje PDV-a ili nekih drugih davanja, postoji niz mogućnosti. I mislim da sada živimo u trenutku u kojem bi trebali postići suglasnost da se na taj način moramo ponašati jer poljoprivreda mora biti strateška gospodarska grana, a hrvatske seljake treba tretirati kao čuvare hrvatskog prostora.
Hvala. Sljedeća replika uvažena zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Hvala vam gospodine predsjedavajući. Poštovana kolegice Petir. Dobro ste primijetili da bi poljoprivreda trebala biti strateška razvojna grana RH, dobro ste primijetili da imamo iznimno velika sredstva od EU koja bismo trebali utrošiti za obnovu i za pomoć stradalima covid-om. Jednako tako je činjenica da je ovaj zakon koji je danas pred nama u raspravi i sutrašnja imenovanja zapravo politika jednog kontinuiteta. I tu je ono što mene zajedno sa vama u brizi za hrvatsko selo, za provedbu Lider programa ili nekih drugih programa ruralnog razvoja brine jer se bojim ako nastavimo s kontinuitetom koji smo imali od ove Vlade i od ove ministrice, a riječ je o prošlogodišnjem rastu BDP-a u Hrvatskoj od 2,9% kojem je poljoprivreda pripomogla sa negativnih -1% da ne idemo u dobrom smjeru.
Odgovor na repliku uvažena zastupnica Petir.
Dobro ste primijetili kolegice Posavec Krivec da ja doista smatram i za to ću se boriti svim srcem kao što se borim svih ovih godina da poljoprivreda treba biti strateška gospodarska grana, ali mislim da ste krivo razumjeli SDP je bio 2013. godine na vlasti, ministar Jakovina pogrešno je isprogramirao, a onda još tome i namještao natječaje financijerima njegove kampanje pa smo imali tu nadzor Europske komisije i umalo ostali bez cijele omotnice od 2,4 milijarde eura, a mjere je on pogrešno odabrao pa smo mi te mjere morali provoditi. Ono na što ja upozoravam da se ta situacija danas ne smije ponoviti, da se pogrešno odaberu mjere jer imamo i veću fleksibilnost koju nam je dala EU u izradi vlastitog strateškog plana pa mi je drago da ćemo konačno dobiti strategiju poljoprivrede koja je sada u javnoj raspravi i koja će dati onda i okosnicu tog što su prioriteti i da ćemo na to staviti naglasak, da doista uložimo novac u ono što je najpotrebnije, a ne da silne milijarde rasipamo samo da bi ih potrošili. 9% je bilo ugovoreno na kraju vašeg mandata, sad je 95% možemo biti bolji i trudit ćemo se biti bolji.
Sjedeća replika uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Hvala lijepa. Dakle, drago mi je naravno da je kolegica Marijana Petir otvorila problematiku poljoprivrede već na ovoj sjednici, međutim kolegica se vratila samo u 2013., a i unazad četiri godine također se događaju određene disonance u tom ministarstvu. Ja ću samo spomenuti donošenje Strategije razvoja poljoprivrede koju je isto tako kolegica spomenula koja nije usklađena sa dvije izuzetno bitne strategije to je Strategija od polja do stola i Strategija o bioraznolikosti, dakle dvije strategije koje nama izuzetno puno znače. Strategija razvoja poljoprivrede je donešena prije nego li su se te strategije unutar zajedničke poljoprivredne politike EU donijele. Smatram da je to ogroman problema. A drugim problem vidim u recimo evo pa samo Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji je donesen 2018., pitajte u ministarstvu koliko je novih ugovora temeljem tog zakona potpisano, a koliko je stočara još uvijek na čekanju da dođe do posjeda državnog zemljišta. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku uvažena zastupnica Petir.
Strategija poljoprivrede nije još usvojena ona je u javnoj raspravi i tu imamo priliku i vi i ja i svi zainteresirani utjecati da se neke stvari poprave ako ih treba popraviti. Izvrsne su Strategije od polja do stola i Strategija biološke raznolikosti, samo mislim da ih trebate detaljnije pročitat jer osim što dobro zvuče i nude puno rješenja one nude i puno obveza za poljoprivrednike, a te obaveze ne raspoređuju ravnomjerno, primjerice na trgovce i ugostitelje. Kako će poljoprivrednici sa manje novca postić više, prilagodit se klimatskim promjenama i izazovima, smanjiti pesticide za 50%, gnojiva za 20% to mi neko treba objasniti. Ako mi svi ne uložimo napore, ako ne osiguramo financijska sredstva i ako im ne pomognemo da kroz kratke lance opskrbe hrane primjerice bar uđu u kuhinje javnih institucija kao što su škole, vrtići, domovi za starije i nemoćne ili neke druge ustanove. Dakle, jesam za to da se to uskladi, ali se na europskoj razini još uvijek te strategije bistre i usklađuju jer i ministri su rekli neki dan da su nedorečene i da previše ostavljaju obaveza za poljoprivrednike.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo kao što sam rekao i u ime kluba ponovit ću još jednom ono što je bitno. Znači hrvatska Vlada ima tj. većina ima pravo donijeti, ima pravo po izbornom legitimitetu koji je naravno upitan iz više razloga i ja ću ga spomenuti zašto je upitan, prije svega zakon je bio tj. izborni zakon kojim ste izabrani i mi svi u Saboru nije legitiman isključivo zbog toga što svi naši građani nisu imali mogućnost glasati u ovoj korona krizi. Zbog toga očekujem od Ministarstva uprave tj. sada uprave i pravosuđa da napokon raspišu referendum koji je prikupilo znači 400.000 građana RH koji je bačen pod noge od Ministarstva uprave, bivša Plenkovićeva Vlada nadam se da će buduća dozvoliti da narod odluči na referendumu izmjene izbornog zakona i da se dopusti elektronsko i dopisno glasanje, jer 6% BDP je od loših politika, zbog loših politika iselilo naših Hrvata koji 6% BDP plaćaju sad u Hrvatsku svojim roditeljima priko NHB-a to je podatak, što znači da, loše politike su sve pokazale. Otvoreno je pitanje poljoprivrede, u proteklom mandatu to Ministarstvo poljoprivrede je bilo anti Ministarstvo poljoprivrede jer je radilo isključivo za uvozne lobije i tu su unutar štetočine u biti, štetočine unutar ministarstva. Ja sam im davao zakone, mogu ih nabrojiti, zabrana GMO-a uvoza, prijevoza, sadnje i trgovine, zakon o zabrani glifosata, zakon o poticaju domaće proizvodnje i naravno zakon o podjeli poljoprivrednoga zemljišta gdje su županije uključene. Znači da maknemo župane iz županije koje koče dodjelu poljoprivrednoga zemljišta i rekao sam toj ministrici, rekao sam tada ministrici Vučković da ću dat, dignut obe ruke za nju samo neka se podjeli 800.000 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta RH, 7 dana neka nam zatvore granice mi nećemo imati pomidore ili rajčice na tržištu. Pa o čemu mi pričamo svako 4 godine, o strategijama, pa gdje su više te strategije, koliko je miliona potrošeno u strategije, znate što je strategija, da su 2/3 Hrvatske prazne. Imamo Sinjsko polje, 30 km od Splita nenavodnjeno, a uvozimo pomidore čak u selima prodajemo te uvozne pomidore iz Italije koje su iste sad kad ih kupite i dogodine, znači jednostavno tko zna kako su proizvedene jesu li uopće vidle zemljište i kako su uzgojene i na koji način, zbog toga još jednom apeliram da Ministarstvo poljoprivrede ono ključno ministarstvo koje nije dovoljno da je slovo na papiru, mi moramo podijeliti poljoprivredno zemljište hitno uzorati, samo u mojoj Dalmaciji 200 hektara neobrađenog poljoprivrednog zemljišta koje more hraniti 11 miliona ljudi, a mi uvozimo 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda štetnih, dok u isto vrijeme sad uvozimo paprike, lubenice, povrće, voće iz Albanije, Srbije, a naši ljudi zaoraju dinje, lubenice, paprike, pilaju voćnjak i zbog toga imamo 2/3 Hrvatske prazne. U Slavoniji ljudi, prazna Slavonija, kumpir baciš on će niknut, sade u Irskoj kumpir naši poljoprivrednici, prazne farme, ma koje strategije, čije strategije, uvozni lobiji su štetočine, štetočine koje su uništile hrvatsko selo, a bez bogata sela i seljaka nema bogate Hrvatske i to je činjenica. Sve što je se radilo do sada unutar ministarstava, sve ove zakone koje sam predlagao nažalost većina, nažalost neki koji se nazivaju ne znam suverenističko do državotvornim strankama nisu to prihvaćali, ja ne znam razloge ali vjerujem da ovaj parlament će to podržati bez obzira ko predložio. Bile su ovdje rasprave dugo u noć, niste željeli podržati u prethodnim mandatima zato sad ovih 16 ministarstava koje imamo i kad vidimo malopre kolegicu Murganić koja spominje demografske mjere, pa vi ste ukinuli ministarstvo, nema više Ministarstva demografije ključno pitanje RH, 2/3 Hrvatske su prazne. Izborili smo se za slobodu Hrvatske, krvlju obranjenu u Domovinskom ratu na zajedništvu, nikada nije bila praznija Hrvatska od svih okupatora do sada. Imamo prazan teritorij bez naroda, to su vaše strategije i demografske mjere, laži i obmane, vrime je da zajedno donesemo ovaj sabor [[Upadica: Vrijeme.]] ne direktive EU nego ovaj sabor, nego ovaj sabor donese mjere za opstanak naroda na ovim područjima. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospon Bulj, ja sam gore jel me vidite, di ste? Evo, vi i većina prethodnika su kazala da vladajući imaju pravo ovaj raditi racionalizaciju ali nitko od vas nije dao pravo tim vladajućima vrijeme pa da vidimo što će oni napraviti. Ako u slijedeća 3 mjeseca ne naprave ništa onda možete ovdje napraviti kako se kaže frku i galamu, ali slažem se s vama u jednom da bi doista trebali što se tiče poljoprivrede konačno ocijeniti proizvod našeg seljaka, ne uvoziti robu koja nije ni približno naše kvalitete jer uništavamo tako i seljaka i zemlju, a i uništavamo i sve one vrijednosti koje proizvodi hrvatski čovjek.
Odgovor uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega, baš sam govorio o tome, o prijedlozima koje sam dao u prošlom mandatu. Zabrana GMO-a uvoza, prijevoza, sadnje i prodaje da bi potakli domaću proizvodnju, većina to nije prihvatila. Dao sam zakon o podjeli neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta koji je čisto, čisto zemljište samo ga obraditi triba dati poljoprivredniku seljaku mogućnost da obrani, obradi, nisu ni to prihvatili. Tražio sam ovdje u saboru tj. molio sam da se raspravi o zakonu o očuvanju tj. navodnjavanju naših poljoprivrednih parcela jer nemoguće je opstati danas, a nemate navodnjavanje. Zamislite Cetina teče usred Sinjskog polja, nemamo navodnjavanje, a obradiva čisti ekološki očuvana, niste ni to željeli. Znači najmanje smo sredstava povukli iz EU fondova za navodnjavanje polja zbog toga imamo 2/3 Hrvatske [[Upadica: Vrijeme.]] prazne.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Dakle, još jednom ponavljam iznimno mi je drago da se danas otvaraju ove bitne teme koje znače život za Slavoniju, ali i dobar dio ruralnog prostora RH. Poljoprivredno zemljište rak rana hrvatske poljoprivrede, s njime se nije do sada raspolagalo transparentno, dakle najvećim dijelom u posjedu su ratari, dok stočari čekaju svoju priliku. Stočari su ti koji proizvode meso i mlijeko, koji hrane naciju, koji čuvaju suverenitet, koji zapošljavaju, koji ... [[Govornik se ne razumije.]] svoju obitelj da se i ona nastavlja dalje baviti tom proizvodnjom, ne mogu doći do zemljišta. Prijedlogu je promjena zakona, izmjena i dopuna Zakona o poljoprivrednom zemljištu koja predlaže da se zapravo zadrži dosadašnji posjed. Zadrži dosadašnji posjed, dobro ste me čuli. Znači svi vidimo da sve propada, da je sve manje proizvodnje hrane u Hrvatskoj, da je sve pustiji taj ruralni prostor, a mi predlažemo izmjenu i dopunu Zakona o poljoprivrednom zemljištu kojim želimo zadržati postojeće stanje. Ja apeliram već sada na vas sve ovdje da to ne dozvolite, [[Upadica: Vrijeme.]] dajmo zemljište onima koji proizvode i stvaraju. Hvala lijepo.
Odgovor, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Evo, drago mi je da je moja bivša kolegica iz kluba, Ružica, govorila o ovoj temi jer, zašto? Zbog toga što sam dao te prijedloge i zakone u proceduru i raspravljao o njima, znači dao sam. I nisu prihvaćeni da se podijeli poljoprivredno zemljište, da se makne župan, u vas triba najprije lokalni čelnici potpisati, pa župani, dok ministarstvo raspiše raspodjelu zemljišta, a lokalna samouprava provodi to. Nikada neće podijeliti 800 tisuća hektara poljoprivrednoga zemljišta sad leži neobrađeno. Nismo samodostatni zbog uvoznih lobija. U isto vrijeme 3 milijarde eura uvozimo prehrambenih proizvoda tko zna kakve upitne kvalitete, dok naši voćari pilaju voćku jer ne mogu prodati, oni koji sade u Neretvi ili dinje i lubenice moraju uzorati, u mojoj Cetinskoj krajini poljoprivredne proizvode također, jednostavno ugušili smo selo i seljaka i zbog toga je Hrvatska poklekla. Moramo je digniti ovaj saziv, nema izbora. Ovo je zadnji trenutak da ... [[Govornik se ne razumije.]] selo na čelo.
Hvala vam. Poštovana kolegice Marijana Petir, izvolite.
Hvala vam lijepo kolega Bulj. Mi imamo Zakon o zabrani sjetve genetski modificiranih organizama, pa i u pokusne svrhe. Taj zakon je donesen, ja sam mu bila predlagateljica, prije više od 9 godina i on je na snazi, nije se promijenio, dakle u Hrvatskoj nije dozvoljena sjetva GMO-a, pa niti u pokusne svrhe. Osim toga, ta tema je izuzetno važna i digla sam ju na europsku razinu tako da sam sa državama koje slično razmišljaju kao mi, jer Hrvatska je zemlja slobodna od GMO-a, krenuli smo u uspostavljanje Alfa-Adria regije slobodne od GMO-a zato što smatram da je to prednost za našu poljoprivredu i za naš turizam i da na tom trebamo ustrajati i na taj način se brendirati. Tako da ja pretpostavljam da vi možda govorite o poljoprivrednim proizvodima koji se uvoze i imaju primjese GMO-a jer sjetve GMO-a u Hrvatskoj temeljem našeg zakona ne smije biti.
Odgovor, izvolite.
Pa to je problem kolegice ... [[Govornik se ne razumije.]] pa je li se dozvolilo da se uvozi štetna GMO hrana nekontrolirana i koja se prodaje na našim policama dok naš domaći proizvođač mora uzorati svoje poljoprivredne proizvode. Ja sam zato da se zabrani i uvoz i prijevoz i prodaja i sadnja. Je li kužite? Vi ste znači dozvolili da stranci ovdje prodaju naši uvozni lobiji štetnu hranu poljoprivrednih proizvoda na našim policama. Ja sam za da se zabrani sve, znači zabrana prodaja, trgovina, uvoz i sadnja poljoprivrednih, ovaj, GMO proizvoda, da bi potakli domaću proizvodnju. Da bi bili eko zona domaće prehrambene proizvodnje, a to možemo u turizmu, a to ne radimo. Štetočine unutar ministarstava, ponavljam još jednom su uništile hrvatsko selo i seljaka. Mi se hvalimo sa nekakvom proizvodnjom, a u biti, sve poticaje smo dali ljudima koji nemaju apsolutno, 90% sa poljoprivrednom proizvodnjom. Hvala lijepo.
Hvala vam. Kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS-a. Kolega Bulj. Svoju raspravu ste usmjerili na Ministarstvo poljoprivrede kao jedan od resora koji ostaje kao cjelina i tu vam je najveća problematika neobrađeno poljoprivredno zemljište. Vi ste prisutni bili kada je donesen zakon 22. veljače 2018. g. o poljoprivrednom zemljištu u kojemu općine, gradovi, donose plan raspolaganja poljoprivrednim zemljištem, županije daju načelnu suglasnost, a ministarstvo daje suglasnost na plan raspolaganja. Ja bih se složio s vama da je previše neobrađenog poljoprivrednog zemljišta i u tom praznom prostoru, dok se donose ove odluke, potrebno je staviti u funkciju ovo neobrađeno zemljište i s tim bi se složili, tu mora postojati instrument jednogodišnjeg uživanja po općini, gradu ili eventualno županije, ali županije vam nisu krive za ovaj, ovu problematiku neobrađenog poljoprivrednog zemljišta nego birokracija koja nije donijela [[Upadica: Hvala.]] konačne odluke.
Izvolite odgovor.
Kolega Đakiću, znaš kako bi ja sad to opisao što se tiče poljoprivrednog, što se tiče poljoprivrednoga zemljišta? Tu svak svakoga drži kao u kozaračkom kolu, a nitko ne pušta, tako da onaj koji mora raspodijeliti zemljište, to je lokalna samouprava, mora župan dati suglasnost, nikad je neće dati dok ne da svome. Na taj način politički se kontrolira i te županije su problem same po sebi i prvo što bi trebalo napraviti u nekakvim novim mjerama, ne osnažiti županije nego ukinuti županije da bi prodisala Hrvatska. To bi trebala biti prvi udar na opstanak ljudi na područjima, poglavito odakle ja dolazim, a tako i u Slavoniji jer sav novac za poljoprivredu, podjela zemljišta, sve se kontrolira od faraona tzv. župani i to treba biti prvi potez, prvi potez da bi se spasilo ovo što se da spasiti jer samo u mojoj županiji od kad je osnovana 100 tisuća ljudi je manje. 100 tisuća. Toliki nije bio odliv od Turaka do danas svi okupatori [[Upadica: Hvala.]] koji su prošli. Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Penava izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo još jednom ću se složiti sa kolegom Buljom, dotaknuo se Slavonije, praznih sela, ja znam da to i kolege iz HDZ-a da ih većina dijeli i osjeća tu problematiku, međutim, to je suština stvari o kojoj, kad mi govorimo o Prijedlogu Zakona o Vladi, odnosno o smanjenju broja ministarstava, dojam, barem je moj opći dojam, ali vidio sam izlaganja i nekoliko kolega da dijelimo otprilike stav, više govorimo o formi znači pukoj brojci hoće li to biti 10, 12, 18, 20, 25, a nekako ispod radara nam ostaju ovi konkretni, konkretni pokazatelji. Ja bi znači bio puno sretniji da mi govorimo o konkretnim brojkama što će određena izmjena u određenom resoru ili naziv toga resora, što sumnjam da uopće donosi nešto sa sobom puki naziv ministarstva. Što to konkretno znači, bilo da govorimo o demografiji, bilo da govorimo o snazi sela, o plasmanu proizvoda hrvatskog seljaka [[Upadica: Hvala]] bilo da govorimo o administraciji i o ubrzavanju [[Upadica: Hvala vam]] tih procesa, znači učinkovitosti javne uprave, mislim da bi to trebala bit suština.
Hvala. Kolega Bulj izvolite.
Hvala lipa. Pa ključni problem je u biti prazno selo. Slavonija kad je prazna znači, koja bi trebala hraniti sve građane RH i bit izvoznik proizvoda, mi u ovome trenutku najviše uvozimo tjestenina npr., od tijesta milijardu kuna, svinjetine milijardu kuna, 3 milijarde EUR-a prehrambenih proizvoda dok su naši ljudi i ovo malo što proizvode ne mogu na tržištu prodat jel su podcijenjeni. Znači da uvozni lobiji apsolutno štetnu hranu koja je recimo svinjetina koja je hranjena sa sojinom sačmom iz Brazila koja je tretirana glifosatom ono u ogromnim količinama i to naši ljudi jedu za 12 kuna vrat svinjski i tako dok naši domaći proizvođači moraju odlaziti iz RH. 6% BDP-a je od iseljenih Hrvata, najprije su iselili te naše selo, naše građane, naše najkvalitetnije ljude i još im nisu dozvolili da glasaju dopisno i elektronski, to im je bio priučni cilj i zbog toga su ovakvi rezultati.
Hvala vam. Imamo još 2 rasprave, dakle to je još otprilike 10 minuta + replike, znači vrlo skoro uslijedit će glasovanje, pa vas molim da svi oni koji žele sudjelovati u glasovanju budu na svojim mjestima. Prije nego što dam riječ kolegici Orešković samo informacija za sutrašnji dan. Dakle, započet ćemo isto u 10 sati predstavljanjem Vlade RH i glasovanjem o povjerenju Vladi RH, u 13 sati bit će slobodni govori u ime klubova i nezavisnih zastupnika, radit ćemo sve dok ne završimo tu točku, nakon toga ćemo glasovati, onda ćemo napraviti jednu malu stanku jer jedan dio zastupnika, ako sve bude u redu i ako se vladi izglasa povjerenje, prelaze iz statusa zastupnika u vladine dužnosnike, pa će MIP, Mandatno-imunitetno povjerenstvo napraviti tu zamjenu onda zastupnika i onda nakon 5 do 10 minuta bi još jednom glasovali o mandatima novih zastupnika, tako da si planirate sutrašnji dan isto tako vjerojatno će trajati cijeli dan. Izvolite kolegice Orešković.
Hvala poštovani … [[Govornik se ne razumije]] HS, drage kolege, uvaženi zastupnici i zastupnice. Puno toga što smo danas imali prilike ovdje čuti zapravo je dobro i nije loše da već na prvi dan ovako konkretiziramo različite stavove i politike do kojih nam je stalo. No, možda smo se u jednom trenu malo udaljili od same teme i od suštine o kojoj raspravljamo, pa ću se ja vratiti na početak i na one uvodne riječi predlagatelje ovog zakona koji je istaknuo kako je cilj predloženog preustroja dobra uprava koju će provoditi stručni ljudi. Također je rečeno kako je upravo ovakav kroj zamišljen kako biste time lakše ostvarili one ciljevi i oni programi za koji su građani na izborima vladajućoj većini dali povjerenje. E pa samo bi željela podsjetiti da mi ovog trena zapravo i ne znamo kakav je program vlade jer ćemo ga čuti tek sutra. No osobno nadam se da je on puno ambiciozniji i puno hrabriji od ove najave koja se može iščitati iz zakona o kojem sada raspravljamo. Čini se kako je on krojen prema potrebama rasporeda ljudi na određene funkcije, a manje prema potrebi kreiranja javne uprave RH prikladne viziji jedne nove uprave za 21. stoljeće. RH treba temeljitu promjenu svog ustroja, ne samo kozmetičku promjenu naziva pojedinih tijela, a još manje samo nominalno spajanje nekoliko resornih ministarstava. Od takvih promjena najviše će imati koristi oni koji će eto tiskati nove table i ploče, a ponajmanje naši građani. Ističem da brojčano, financijski i organizacijski niste nas uvjerili da ova izmjena, ovaj novi zakon donosi bilo što novo, a sudeći prema osobama koje će se, eto sukladno medijskim najavama sutra predložiti kao nositelji preimenovanih ministarstava, ona vaša najava da će ključna ministarstva voditi dobri ljudi, stručni i koji će time jamčiti dobru upravu, pa eto već sad na neki način izaziva jedan blagi oblak sumnje. Zašto? Zato što ništa novo nije rečeno o tome što će biti kriterij imenovanja, što će biti kriterij mjerenja uspjeha i kontrole njihova rada. Uvjerena sam da u ovoj sabornici među ostalim kolegama ima puno dobrih ideja kako postići veću transparentnost u sustavu javne uprave, veću racionalizaciju i njezinu veću efikasnost. Također se čulo i puno strahova za koje smatram da ih možemo otkloniti boljim dijalogom. Primjerice, ne mislim da ako spojimo nekoliko različitih resora putem kojih se distribuiraju velika materijalna sredstva može doći do daljnjih velikih korupcijskih afera. Tome možemo doskočiti uporabom određenih antikorupcijskih mjera i alata za koje se zalažem, pa tako i putem pune fiskalne transparentnosti objave svake pojedinačne uplate i isplate, o čemu već imamo dobre primjere u pojedinim lokalnim jedinicama. O tome možemo govoriti o strategiji suzbijanja korupciji i osigurati neke druge mjere i osigurače, a pomoći našoj upravi da bude manja, učinkovitija, jeftinija i dostupnija za naše građane. Također puno toga možemo postići većom digitalizacijom. Ne smatram da spajanjem pojedinih ministarstava dolazi do toga da se jedno s drugim nužno kosi. Ne bi interesi različitih resora trebali biti suprotstavljeni, nego bi trebali biti u sinergiji, pomoći tome da i gospodarstvo i građani idu prema naprijed. Danas je problem što između pojedinih državnih tijela ne postoji gotovo nikakva komunikacija, nikakva razmjena informacija, već se njihov rad svodi na produkciju nepotrebnih pravilnika. No suština mog prigovora na predloženi zakon je u tome što u njemu nema analize brojeva, dakle ona je u ovom prijedlogu izostala. Nema niti kriterija postavljanja ključnih ljudi i kriterija imenovanja. Nema kriterija mjerenja ni učinka rada javne uprave, što znači da još uvijek nismo osigurali kvalitetne modele uspostave meritokracije. Bez meritokracije dobre javne uprave naprosto nema. Stoga ovaj zakon u ime Stranke s imenom i prezimenom neću podržati. No ukoliko se uskoro pojavi na stolu bolje pripremljen prijedlog koji će ujedno i oporbi kao i široj stručnoj i drugoj zainteresiranoj javnosti omogućiti da pravovremeno stavi [[Upadica: Hvala vam]] kvalitetne amandmane, spremna sam razmotriti kako ćemo drugi put glasati. Hvala.
Hvala. I idemo na zadnju pojedinačnu raspravu, poštovani kolega Miroslav Škoro izvolite.
Uvaženi g. predsjedniče HS, uvažene kolegice i kolege. Ja sam očekivao da će današnja sjednica, konstituirajuća sjednica HS kojoj nazočim drugi puta u životu, evo nakon 12.g. biti više rekao bih protokolarnog tipa jer razgovaramo o stvarima koja su nužna pretpostavka da bi uopće mogli djelovati. Ono što smo se dogovorili u Domovinskom pokretu je da nećemo uzaludno trošiti vrijeme, pa se nismo ni javili za raspravu u ime kluba nego evo imamo nekoliko replika i ja ću u svojoj pojedinačnoj raspravi samo ukratko reći da se nadam da je vladajuća koalicija kvalitetno pripremila promjenu ovoga zakona jel ona zadire u puno toga i neću govoriti kao čovjek koji je u opoziciji, pa ću automatski se suprotstaviti svemu onome što vladajući predlože, niti danas, niti u budućnosti. Međutim, promjena zakona o kojem mi govorimo u biti svojoj ima definitivno neke stvari koje ne bi valjalo trivijalizirati, radi se o demografiji. Ako se u RH, a službene su to brojke, iselilo odnosno iz nje nekih 240 000 ljudi u zadnjih nekoliko godina, ako znamo da se rodi nekakvih 40-tak tisuća, rekao je kolega Penava čini mi se i točno čak i manje, onda je to nekih 6 generacija i to je bitna stvar za hrvatsku državu. Isto tako kada je u pitanju kultura, ja znam da mnoge od vas to slabo zanima, ali spajanje kulture i medija samo po sebi nameće jedno pitanje je li to uopće spojivo zato što počesto kultura i mediji nemaju zajednički interes, dapače mi živimo u vremenu i u prostoru u kojemu kada je u pitanju kultura možemo govoriti i o kreativnim industrijama, trebamo govoriti o novim tehnologijama, trebamo govoriti o nekim stvarima koje čak mogu biti i zamašnjak hrvatskoga gospodarstva. Ono što je također jako važno je, ja se nadam da postoji kvalitetna studija koja će pokazati, koja pokazuje što će se dogoditi s uposlenima u ministarstvima koja se fuzioniraju s nekim drugim ministarstvima. Dakle, koliko će se to u financijskom smislu očitovati na ono što najviše štiti naše, tišti naše građane, a to je dakle ta nužna racionalizacija o kojoj smo svi govorili. Međutim, evo bez obzira na sve, kažem, mi smo u Domovinskom pokretu, od kojih su mnoge kolege po prvi puta u HS, smatrali da ovaj dio trebamo odraditi najkorektnije što možemo ne zamarajući one koji nas prate ako nas uopće u ovo doba više iko i prati, ali dakle sve smo podržali i moram slobodno ovdje reći i reći ću to da ćemo podržati i ovaj zakon. Mi nemamo razloga sumnjati da bi to, mi ne želimo vjerovati da bi to bila pretpostavka za dodatne probleme. Cijelo vrijeme smo komunicirali u predizbornoj kampanji da ćemo se boriti i zalagati za smanjenje broja ministarstava i svega onoga što tišti hrvatsku javnu i državnu upravu. Tako da želim reći kako nećemo a priori osuđivati ono što ste nakanili, želimo vjerovati bez obzira što nemamo kvalitetne materijale na osnovu kojih bi to prosudili da ćemo to činiti na dobrobit kada budemo glasovali i razgovarali o vladi, to je drugi par opanaka, međutim evo za sada mogu samo reći da će se saborski zastupnici Domovinskog pokreta pozitivno očitovati prema činjenici da postoji dobra želja da se smanji broj ministarstava i da se smanji taj pritisak na broj koji opterećuje državnu upravu. Hvala vam lijepa.
Imamo 2 replike, prvi je na redu kolega Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani g. predsjedniče. Uvaženi kolega, kolegica Glasovac je prije govorila o nečemu što ste sada spomenuli, odnosi se na Ministarstvo kulture i medija. I da ste ju pažljivije slušali vjerojatno bi znali da je odredba koja je sada sadržana u čl. 12., a to je da Ministarstvo kulture i medija obavlja normativne i upravne poslove u području medija ostala potpuno ista kao što je do sada glasila odredba u istom ovakvom zakonu koju je uređivao nadležnost Ministarstva kulture. Jedino što ovaj zakon mijenja je naziv ministarstva. Jedino što ovaj zakon će prouzročiti u praksi, jer sve drugo ostaje isto, je trošak za promjenu ploča, za promjenu pečata i za promjenu drugih službenih materijala ministarstva, sve ostalo ostaje isto. Već da je samo to bilo bi dovoljno da glasujemo protiv ovakvog zakona. Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Poštovani kolega Grbin, ja sam rekao da neću ulaziti u bit stvari, svjestan sam toga o čemu vi govorite, međutim sama činjenica da ne možemo, nalazimo se u jednoj vrsti paradoksa i silogizma, ne možemo izglasati vladu ukoliko ne usvojimo promjenu tog zakona, da ste vi došli na vlast, mi ili neko treći isto bi učinio i smatram da je svaka druga diskusija ustvari nepotrebno trošenje vremena, u hrvatskoj državi postoje daleko važniji problemi od ovog zakona. Hvala vam.
Idemo na drugu repliku, poštovani kolega Salapić, izvolite. Samo stavite masku, molim vas.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Uvaženi zastupniče Škoro, moram pohvaliti ovo što ste rekli da nećete a priori biti protiv onih stvari koje su ključne za hrvatski nacionalni interes. Pa ja sve kolege evo na današnjem prvom zasjedanju pozivam, bez obzira bili lijevi, desni ili manjine, da bi ispravan put bio Hrvatske, trebamo letjeti i desno i lijevo. Mi smo Hrvatski sabor i nadam se da ćemo u vremenu izazova koji su pred nama i to pozivam vas kao predsjednika Domovinskog pokreta sa velikim brojem zastupnika, svi zajedno raditi za hrvatske nacionalne interese, gospodarske, financijske i porezne. Pustite kampanju, kampanja je prošla, imali smo svoje programe, hrvatski građani su izabrali, ja vas sve zajedno, a posebno vas sa sličnim programima pozivam na zajedništvo zbog budućnosti naše djece i hrvatskog naroda, hvala lijepo.
Izvolite, odgovor.
U svakom slučaju uvaženi kolega Salapiću, mi ćemo biti konstruktivna oporba i naravno da ćemo uvijek pažljivo saslušati i uvijek ćemo dati svoje mišljenje a sama odluka će biti donesena u jednom demokratskom procesu u okviru kluba naših zastupnika, mi nismo stranka u kojoj vlada bilokakvo jednoumlje, sve ono što je na dobrobit hrvatskog naroda, sve ono što je na dobrobit hrvatske države i sviju nas, bit će apsolutno podržano, hvala vam lijepa.
Ovim smo došli do kraja rasprave, ja ju zaključujem pa prelazimo na glasovanje o raspravljenom zakonu. Naglašavam da je za donošenje ovog zakona potrebna natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76 sukladno čl. 252. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovao 121 zastupnik, 85 bilo je za, 6 suzdržanih i 30 protiv pa utvrđujem da je većinom glasova donesen Zakon o ustrojstvu i djelokrugu tijela državne uprave. Time smo došli do kraja rada za današnji dan, sutra kao što sam rekao, počinjemo u 10 sati predstavljanjem Vlade RH i glasovanje o povjerenju Vladi RH. Zahvaljujem. SJEDNICA PREKINUTA U 18,34 SATI