Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici. Pred vama je Zakon o svjetlosnom onečišćenju u drugom čitanju, dakle zakon je prošao kroz ovaj Sabor, ja ću samo reći u dvije, tri riječi da je to pravna osnova za donošenje ovog zakona je Zakon o zaštiti okoliša, on sadrži posebno u sebi ciljeve, izvore onečišćenja, odnosi se u principu na javnu rasvjetu, dakle na rasvjetu prometnica, javnih prostora, željezničkih prostora, luka, aerodroma, športskih igrališta itd. U zakonu su dana načela zaštite, jedna od njih je energetska efikasnost što je izuzetno značajno u današnje doba, moramo smanjiti potrošnju energije i koristiti najbolje raspoložive tehnike za proizvodnju rasvjetnih tijela. Dani su posebno subjekti u zakonu koji se, na koje se odnose ova, ove odrednice ovog zakona, dakle na sustavu određivanja od Vlade Republike Hrvatske, županije, jedinica lokalne samouprave koji daju svoje propise, odnose i obveze operatera javne i odgovornosti javne rasvjete, dane su mjere zaštite od onečišćenja, i obveze proizvođača gdje se obvezuje korištenje najboljih raspoloživih tehnika za proizvodnju rasvjetnih tijela, korištenje materijala koji su ekološki prihvatljivi da se mogu oporaviti koristi se ambalaža i sve ono što je potrebno da ne bi došlo do još dodatnog onečišćenja samim proizvodima. Ono što je možda najbitnije istaknuti razlike između zakona koji je bio u prvom čitanju i drugom je to da su prihvaćene veliki broj primjedbi je prihvaćen, dakle mi smo dobili jako veliki broj primjedbi, možda iznenađujuće veliki broj nakon ovog prvog čitanja 29 podnositelja primjedbi je bilo, dobilo smo 204 primjedbe ukupno, od toga je 118 prihvaćeno, a 86 nije. Dakle nije 118 članaka promijenjeno, nego se radi o tome da su podnositelji primjedbi, naročito stručne i nevladine organizacije bile sigurne u to da ćemo mi prihvatiti na različite načine ponavljali iste stvari, međutim velika većina toga je prihvaćena, dakle u čitavom zakonu je promijenjena osvjetljenje u rasvijetljenost, skinuta je obveza izrada karta svjetala koja je bila predstavljala jedno veliko opterećenje za jedinice lokalne samouprave, to je bilo na prijedlog i iz rasprave u ovom Saboru, i ono što je možda najznačajnije članak 38. i 39. koji je ukinut, dakle maknuta je ona obveza da se u roku od 5 godina moraju promijeniti sva rasvjetna tijela i sva rasvjetna mjesta koja nisu u skladu s ovim zakonom, nego je na prijedlog isto tako iz ove sabornice promijenjeno da će se raditi planovi održavanja i u redovitom sustavu održavanja postupno zamjenjivati ono što ne odgovara zakonu sa novim izvorima svjetla. To će biti usklađeno i sa razvojem tehnike, tehnologije i proizvodnje, nadam se u Republici Hrvatskoj, koja će omogućiti i naći ovdje svoj interes zbog toga što se radi o velikim zahvatima, ali u redovitom održavanju. Evo ga, to je ono gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo zastupnici što je možda najbitnije u ovom drugom čitanju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine državni tajniče. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Gospođa Marijana Petir, predsjednica Odbora za zaštitu okoliša. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, gospodine državni tajniče, gospodine ravnatelju. Odbor za zaštitu okoliša Hrvatskog sabora raspravio je na svojoj 52. sjednici održanoj 27. rujna 2011. godine Konačni prijedlog Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 14. srpnja 2011. godine. Odbor za zaštitu okoliša temeljem članka 84.a i članka 138. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predmetni prijedlog zakona kao matično radno tijelo. Uz predstavnike predlagatelja na sjednicu su bili nazočni i predstavnici Hrvatskog udruženja za rasvjetu zvjezdarnice Zagreb, Hrvatske gospodarske komore, Hrvatskog poslovnog savjeta za održivi razvoj tehničke škole Sisak. U obrazloženju konačnog prijedloga zakona prof.dr. Nikola Ružinski, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva iznio je podatke o pristiglim primjedbama na tekst zakona, koji je bio predložen u prvom čitanju. Od 118 primjedbi u konačnom prijedlogu zakona prihvaćeno je 82 primjedbe. Prihvaćene primjedbe vezane su uz stručne definicije pojmova, moguće probleme financiranja troškova provedbe zakona u jedinicama lokalne uprave i samouprave, te jezično uravnoteženje teksta zakona. U raspravi je iskazano zadovoljstvo stručne javnosti zbog prihvaćanja najvećeg broja primjedbi. Rasprava se vodila oko pojašnjenja nekih pojmova, obuhvata zakonom predviđenih podzakonskih akata i nekih odredbi zakona poput postupaka vezanih uz zaštitu okoliša i građenje iz članka 26. te obaveze iz članka 19. vezanih uz izradu karata rasvijetljenosti. Prijedlogom teksta konačnog prijedloga zakona izrada karte rasvijetljenosti neće biti obaveza lokalne uprave, već se tom poslu pristupati prema potrebi. U raspravi je iskazana želja da se primjenom ovog zakona dodatno potakne i podrži domaća proizvodnja. Podršku zakonu dala je stručna, znanstvena i nevladina javnost. Nakon provedene rasprave Odbor za zaštitu okoliša jednoglasno je sa 8 glasova za, odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja. Hvala lijepo.
Hvala. Ima li još interesa odbora? Nema. Otvaram raspravu. U ime kluba HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, državni tajniče, ravnatelju. Pa ovo je izuzetno značajan zakon, jer Republika Hrvatska Zakonom o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja postavlja ljestvicu zaštite okoliša na novu razinu pa i u europskim okvirima. Obuhvat zakona te njime predložena rješenja razmatrana su u redovnom postupku u dva čitanja što je dalo mogućnost najširoj javnosti uključujući i razne dionike stručne javnosti da predlože i u tekst zakona ugrade najbolja rješenja pa tako je i većina primjedbi Kluba zastupnika HSS-a usvojena i mi ćemo podržati donošenje ovog zakona. Mi u HSS-u pozdravljamo odluku da se pitanje svjetlosnog onečišćenja riješi zakonom jer smo upravo mi u 2007. godini izradili nacrt prijedloga Zakona o svjetlosnom onečišćenju za čije donošenje tada nije bilo interesa. Sličan zakon kao i slične obavezujuće akte donio je tek mali broj zemalja i u Europi i u svijetu pa možemo reći da u zakonskoj regulaciji ovog područja Hrvatska postaje lider u Europi. Primjedbe na konačni prijedlog zakona za koji smatramo da ih je potrebno usvojiti vezane su isključivo uz jezičnu nekonzistentnost izričaja samog prijedloga zakona. Ozbiljnost tematike koju zakon obuhvaća, a moram ovdje reći da se možda često ne prihvaća sa potrebnom pažnjom i ozbiljnošću kao što se nekada niti većina rasprava o zaštiti prirode i okoliša nije dovoljno ozbiljno shvaćala i ozbiljnost rasprave o predloženom samom ovom zakonu očitovala se i kroz argumentiranu raspravu u Klubu zastupnika HSS-a. U toj je raspravi prijedlog zakona raspravljen sa najrazličitijih stajališta, stajališta zaštite prirode i okoliša, stajališta proizvođača svjetiljki i projektanata, institucija i udruga koje provode monitoring okoliša i prirode, potreba astronomske zajednice te ne manje važnima potrebama i mogućnostima provedbe tog zakona na razinama lokalne uprave i samouprave. Gradovima i općinama, kako je to bilo predloženo u prvom čitanju zakona, provedba predloženih zakonskih rješenja predstavljala bi ogroman financijski teret, međutim ova usuglašena rješenja koja imamo u konačnom prijedlogu zakona i doprinos ideja Kluba zastupnika HSS-a u prvom čitanju dala su potrebna poboljšanja. U ovom konačnom prijedlogu zakona o kojem danas imamo priliku raspravljati pomirena je većina pristiglih primjedbi o čemu svjedoči podrška ovom zakonu od Hrvatskog udruženja za rasvjetu i Astronomske zajednice kao i zadovoljstvo predstavnika općina i gradova oko predloženih zakonskih rješenja koja zadiru u njihovu u većini slučajeva skromnu blagajnu. Do danas je 159 gradova i općina u RH uz pomoć Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost ukupno realiziralo 171 projekt javne rasvjete. Ukupna investicija projekata iznosi 126 milijuna kuna dok je Fond za sufinanciranje osigurao 57 milijuna kuna. Dosada je fond korisnicima sredstava isplatio 44 milijuna kuna. Fond je za sufinanciranje u 2011. i 2012. godini prihvatio novih dodatnih 159 projekata javne rasvjete u 155 gradova i općina u RH. Ukupna investicija tih projekata iznosi više od 200 milijuna kuna, a odobreno sudjelovanje fonda je 96 milijuna kuna. Unatrag nekoliko godina u Hrvatskoj gotovo u svim novim projektima rekonstrukcije postojeće, odnosno izgradnje nove javne rasvjete kao svjetlosna tijela odabrane su učinkovite svjetiljke koje zadovoljavaju kriterije zasjenjenosti i zaštite od svjetlosnog onečišćenja. Većom energetskom učinkovitošću javne rasvjete smanjuje se potrošnja električne energije, a time se smanjuje i emisija onečišćujućih tvari iz hrvatskog elektroenergetskog sektora. Primjenom energetski učinkovite javne rasvjete, odnosno ekološke rasvjete otklonjeno je svjetlosno onečišćenje okoliša koje ima negativan utjecaj na bioraznolikost, čovjekovo zdravlje i noćni krajobraz. Bitno je napomenuti da je na sustav javne rasvjete moguće ugraditi i sustave za regulaciju javnom rasvjetom. Na taj način moguće je regulirati snagu tijekom dijela noći, a samim time i svjetlosnog toka što ima za posljedicu produženje životnog vijeka izvora svjetlosti. Uštede koje je moguće postići rekonstrukcijom postojećih javnih sustava rasvjete iznose do 30% za zamjenu samo rasvjetnih tijela te do 50% zamjenom rasvjetnih tijela i ugradnjom sustava regulacije javne rasvjete. Razmišljajući o svjetlosnom onečišćenju pogledala sam na naš planet na Google map-u u noćnom izdanju. Na području Europe područje dijelova Hrvatske, BiH, Srbije, Crne Gore, Kosova i Makedonije još su uvijek tamnija od ostalih dijelova Europe, posebno Zapadne Europe. Da li to za nas predstavlja prednost ili manu? Ako je to prednost možemo li tu prednost iskoristiti, a ako je mana da li je možemo i kako ispraviti? Prema potencijalu koji primjena tog zakona nudi prvo se nameće pitanje gospodarskog efekta na dionike i subjekte na koje će provedba zakona imati utjecaja. Potreba uvođenja javne rasvjete u prostore koji su danas bez javne rasvjete kao i modernizacija postojeće javne rasvjete koja je često energetski neučinkovita i svjetlom onečišćuje okoliš doprinosi oživljavanju gospodarskih aktivnosti u planiranju i projektiranju u proizvodnji svjetiljki i opreme kojim bi se zadovoljili uvjeti koji će biti propisani provedbenim aktima ovog zakona. Navedeno predstavlja mogućnost da se kroz postavljanje standarda naša industrija potakne na iskorak i na razvoj proizvoda koji će moći konkurirati i u budućnosti biti vodeći na europskom i svjetskom tržištu rasvjetne opreme. Istovremeno se pruža i prilika da se visoko postavljenim standardima zabrani uvoz loše energetski neučinkovite i po okoliš štetne i često zastarjele tehnologije. Drugi pozitivan iskorak ovog zakona vidimo u zaštiti divljih sorti kako je to predloženo i samim zakonom kao dodatni doprinos zaštiti i očuvanju biološke raznolikosti kojom se također često i sa pravom hvalimo u Europi i u svijetu. Baš ta očuvana biološka raznolikost i prirodni krajobraz potencijal su za razvitak države u čemu značajno doprinose promociji hrvatskog turizma baziranog na zdravom, očuvanom i izvornom okolišu. U raspravama koje smo vodili spomenuta je ideja uspostave parkova tamnog neba kao posebnog fenomena. Prvi park tamnog neba uspostavljen je u državi Utah u SAD-u 2007. godine. Danas u svijetu ukupno ima svega 11 takvih parkova, a od 2009. godine u neposrednom susjedstvu u Mađarskoj apliciran je i drugi takav park u Europi. Po karakteristikama područja i mogućnostima u HRvatskoj se razmišlja o pogodnim lokacijama na području Karlovačke i Dubrovačko-neretvanske županije. Mikro-lokacije su Petrova gora i Otok Lastovo, a te lokacije imaju daleko bolje uvjete za promatranje noćnog neba od ovog našeg susjednog parka, dakle u susjednoj državi. Takva tamna područja osiguravaju izuzetne uvjete za promatranje neba te je u tom prostoru tijekom noći na nebu moguće vidjeti i do 15 tisuća zvijezda za razliku od urbanih centara gdje sa dosta muke možemo vidjeti svega 500 zvijezda. Potencijal takvih lokacija i okolnih područja za dodatnu turističku ponudu, naravno možemo posebno istaknuti astronomski turizam, nije zanemariv. Naime, astronomske pojave koje možemo pratiti na nebu raspoređene su tijekom cijele godine poput kiše meteorita najpoznatijh perzeoida u kolovozu, leonida u studenom, liorida u travnju i drugih. Prepoznajući svoje bogatstvo koje štitimo raznim oblicima i režimima zaštite prirode stavljanjem ovog zakonskog prijedloga u proceduru potvrđujemo opredijeljenost RH za poštivanje visokih standarda zaštite okoliša i prirode, ali i energetske učinkovitosti u ovom dijelu svijeta za koji se često hvalimo da je najljepši. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je Klub HNS HSU gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici Prijedloga zakona, kolegice i kolege. Evo na samom početku reći ću da će Klub HNS HSU podržati ovaj Prijedlog zakona. Naime, danas donosimo odluku o Zakonu koji se po prvi puta donosi u Republici Hrvatskoj a ima zadaću spriječiti svjetlosno onečišćenje u našem životnom okruženju. Činjenica je da republika Hrvatska spada u red zemalja gdje zbog svjetlosnog onečišćenja još ne gori crveno svjetlo ali baš zato trebamo moguće loše siutacije s tog područja prevenirati a sadašnje eventualno loše situacije najskorije popraviti. Ovim zakonom se propisuju obveze operatera rasvjete, jedinica lokalne uprave, na jačanju zaštite od svjetlosnog onečišćenja s ciljem očuvanja zdravlja ljudi i životinja te uštede u potrošnji energije. Nije na odmet ponovno reći što je to svjetlosno onečišćenje. Definicija govori da je to svaka promjena razine prirodne svjetlosti u noćnim uvjetima uzrokovana unošenjem umjetno proizvedene svjetlosti čime se gubi noćno nebo odnosno noćna tama i remeti životni ritam svim živim bićima. Izraz svjetlosno onečišćenje se u Hrvatskom zakonodavstvo pojavio prvi puta 2007. U zakonu o zaštiti okoliša. U prvom čitanju, na zakon je dano dosta primjedbi i raduje činjenica da je predlagatelj usvojio sve primjedbe saborskih zastupnika i zastupnica i to piše u obrazloženju ovog Zakona. Nije se navelo sve ostalo što je došlo od javnosti pa sam htjela pitati a dobila sam odgovor od državnog tajnika, da je s te strane primjedbe Zakon doživio i da su u najvećoj mjeri usvojene i ugrađene u ovaj Prijedlog zakona. NO, još samo nekoliko primjedbi na konačan tekst. U članku 8. Je navedeno da vlasnik odnosno operater rasvjete snosi sve troškove preventivnih mjera i mjera otklanjanja štetnih utjecaja te je financijski odgovoran za provedbu istih. Mislim da se radi o nepreciznoj formulaciji i da će doći do prebacivanja odgovornosti s operatera na vlasnika i obrnuto. U istom članku ukinuta je odgovornost nadzornog inženjera što projektanta stavlja u nezgodan položaj jer projektant može dobro napraviti projekt rasvjete a ne može imati utjecaj na provedbu istog. Još bih spomenula samo članke od 31. Do 33. Gdje se spominje inspekcijski nadzor. Jasno je da kontrola svakog Zakona pa i ovog predstavlja jedan od najvažnijih dijelova tog Zakona. Navedeno je da će primjenu zakona pratiti inspekcijski nadzor u ingerenciji zaštite okoliša i gospodarske inspekcije. Ja sam uvjerena da će te inspekcije uključiti struku, jer bez toga ne bi bila moguća primjena što je najvažnije ni nadzor nad primjenom ovog zakona. Eto mi u Hrvatskoj narodnoj stranci i Hrvatskoj stranci umirovljenika prihvaćamo ovaj Prijedlog zakona jer držimo da će doprinijeti na zaštiti okoliša ali i na uštedi energije. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je Klub HDZ-a i gospođa zastupnica Marina Matulović-Dropulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, ravnatelju uprave i gospođe zastupnice i zastupnici. Pred nama je Konačni prijedlog zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja kojeg ima malo zemalja ali za koji mi mislimo da je itekako potreban. Naime, u Europi se danas primjenjuju usuglašene norme i standardi o izvedbi vanjske i javne rasvjete. Kod nas u Republici Hrvatskoj danas se primjenjuju norme za rasvjetu kojima se propisuju minimalne količine svjetla u pojedinim slučajevima. Kao što znate poštovane zastupnice i zastupnici zatvorili smo poglavlje 27. Kao i sva ostala poglavlja na što naravno svi skupa trebamo biti ponosni i bez obzira što Zakon o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja nije bilo uvjet za usuglašavanja svih zakona sa Europskim mi predlažemo da se ovaj zakon donese i njime osigura energetska učinkovitost i zaštita ljudi, flore i faune. Ovim zakonom utvrđuju se standardi i način izgradnje javne rasvjete, rasvjetljavanje različitih objekata bilo da se radi o proizvodnim, uslužnim, stambenim ili poslovnim te objekata u izgradnji. Glavni cilj svih mjera ali i načina izgradnje i održavanja je smanjivanje štetnih utjecaja na okoliš, na zdravlje i život ljudi, te ušteda energije. Zbog toga zahvati i granične vrijednosti koje se propisuju u Prijedlogu ovog Zakona određuju naše ponašanje u okolišu od izgradnje pješačkih staza, staza za bicikliste, raznih prometnica, zračnih luka, željezničkih postaja, do osvjetljavanje pojedinih objekata bilo da se radi o športskim objektima ili spomenicima kulture. Naročita pozornost u ovom Konačnom prijedlogu zakona posvećena je nepotrebnim, nekorisnim i štetnim emisijama svjetla u prostor vodeći računa o zdravstvenim, biološkim, ekonomskim, sigurnosnim, kulturološkim i drugim standardima i propisanim normama. Prijedlogom zakona date se su obveze operaterima rasvjete, proizvođačima opreme, te jedinicama lokalne, područne samouprave odnosno njihovim koncesionarima na koji način i kroz koje vrijeme se trebaju prilagoditi propisima. Svi znate zapravo da se javna rasvjeta u jedinicama lokalne samouprave povjerava koncesionarima na temelju javnih natječaja. Prijedlog zakona utvrđuje i odgovornost operatera rasvjete koji je dužan snositi sve troškove preventivnih mjera i mjera za otklanjanje štetnih utjecaja na okoliš a proizvođači moraju proizvoditi samo onu opremu koja se može uporabiti. To je šansa našim proizvođačima kojih već ima i koji već proizvode određena rasvjetna tijela da upotrijebe sve svoje znanje i iskustvo da bi što prije započeli sa većom proizvodnjom i na taj način omogućili i konkurenciju i naših domaćih tvrtki, jer svima nam je ipak veliki interes da se zaposle naše tvrtke. Sve jedinice lokalne samouprave su dužne izraditi akcijske planove. Kao što ste već vidjeli karte više ne moraju raditi, jer stvarno jedince lokalne samouprave nemaju dovoljno sredstava, ali naravno da se ne zabranjuje svima onima koji to mogu i koji to imaju da to i naprave. Ovi planovi trebaju govoriti o usklađivanju, izgradnji i održavanje javne rasvjete s odrednicama ovog prijedloga, te ugovoriti s koncesionarima kojima su povjerila odražavanje javne rasvjete primjenu rasvjetnih tijela koja daju isti učinak ali uz manju potrošnju energije. Do sada je preko 150 jedinca lokalne samouprave krenulo u rekonstrukciju ili izgradnju nove javne rasvjete, što je dobro a pogotovo zbog toga što se javna rasvjeta danas radi uz više standarde i posebne uvjete za pojedinačne objekte. Svim tim jedinicama lokalne samouprave dio sredstava osigurala je država putem Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i sigurna sam da će se to nastaviti i dalje. Ovaj Konačni prijedlog Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja usklađen je sa Zakonom o prostornom uređenju i gradnji kao i sa Zakonom o zaštiti okoliša naročito u postupcima utvrđivanja prihvatljivosti zahvata za okoliš u kojima će se posebno obratiti pozornost na ispunjavanje posebnih uvjeta vezanih uz provedbu mjera zaštiti od svjetlosnog onečišćenja. U prvom čitanju ovog zakona zastupnice i zastupnici pa i stručna javnost dali su niz primjedbi što je predlagač uglavnom i prihvatio. Klub HDZ-a tražio je izmjene vezane na rokove rekonstrukcije postojeće javne rasvjete zbog nemogućnosti osiguranja financijskih sredstava od strane jedinca lokalne samouprave što je i prihvaćeno. To znači da se nova javna rasvjeta mora graditi sa utvrđenim standardima u ovom zakonu, a postojeća će se njima prilagoditi prilikom obnove odnosno rekonstrukcije. Dobro je da je zakon išao u dva čitanja jer smo sada dobili vrlo kvalitetan zakon kojim su zadovoljni kao što smo čuli od gospođe Petir i strukovne udruge koje su to zaista i na odboru za zaštitu okoliša jasno rekle. I da ne ponavljam sve ono o čemu sam govorila u prvom čitanju i što smo već danas čuli, ovo je zbilja značajan zakon i zakon koji će sigurno biti i drugima podloga drugim državama podloga na temelju kojeg će i oni donijeti svoje zakone. Prema tome, klub HDZ-a prihvatiti će sa zadovoljstvom ovaj prijedlog Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je klub SDP-a i gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Danas je situacija na planetarnoj razini takva da 99% stanovništva Sjeverne Amerike više na noćnom nebu ne može vidjeti našu galaksiju, Mliječnu stazu ili Kumovu slamu. Dakle, galaksiju u kojoj se nalazi naš sunčev sustav pa i naš planet. U Europi je situacija tek nešto povoljnija, jer opet iznosi otprilike 90 do 95 ljudi koji su u nemogućnosti vidjeti Mliječni put pa čak i zvjezdano nebo. Pri tome je zaista paradoksalno da od svih onečišćenja s kojima se suočavamo svjetlosno onečišćenje se može najlakše spriječiti. Uostalom, skrb za kvalitetu noćnoga neba je i u skladu sa općom Deklaracijom sa pravima budućih generacija koje je izdao UNESCO i koja govori, citiram: "Buduće generacije imaju pravo na neokrnjenu prirodu, čist okoliš uključujući i pravo na čisto nebo". Stoga je izuzetno dobro i značajno da smo mi u RH unatoč tome što nismo bili obvezni eto na putu da donesemo i usvojimo ovaj zakon koji bi zaista mogao biti primjerom mnogim zemljama zapadne Europe koji slične zakone još nemaju. Svjetlosno onečišćenje, naravno ne boli, ljudima nije u prvi mah jasno vidljivo, posljedice također nisu možda jasno primjetljive, međutim činjenica jest da nakon donošenja ovog zakona će se znatno smanjiti potrošnja energije, dakle postaknut će se energetska učinkovitost na razini cijele države što će za posljedicu imati smanjivanje i kiselih kiša, dakle i izravan utjecaj na smanjivanje negativnih učinaka klimatskih promjena. Tu je sprečavanje i mnogih zdravstvenih učinaka na ljude i životinje kao što su poremećaji pažnje i spavanje, zatim je prekomjerno osvjetljenje povezano i sa mogućnošću povećanja krvnog tlaka, utjecaja na vid, pa čak i na vrlo kompleksne mehanizme i na pojavu mnogih određenih malignih oboljenja. Tu je i sprečavanje razno-raznih negativnih učinaka na okoliš kroz isto vrlo kompleksne mehanizme, primjerice kroz smanjivanja produkcije fitoplaktona se sprečava onečišćenje i ekološki disbalans u jezerima pa čak i u drugim vodenim površinama. Stoga je jako dobro što je struka imala ključnu ulogu u interakciji sa ministarstvom na donošenje ovog zakona. I ova verzija zakona je u odnosu na onu koju smo imali u prvom čitanju izuzetno popravljena, uvažene su gotovo sve relevantne primjedbe struke što je jedan od rijetkih primjera tijekom rada ovog saziva Sabora da je zaista skoro do kraja poslušan glas stručne javnosti i to ne samo astronoma već i cijele jedne interdisciplinarne skupine koja se ad hoc sastala i detaljno prodiskutirala ovaj zakon tako da su čak i nastale cijele internetske grupe koje su ne na dnevnoj bazi nego u satnoj bazi svoje primjedbe davali vezano uz razvoj ovoga zakona. Kada usvojimo ovaj zakon on će biti ujedno, predstavljati ujedno i mogućnost da se poveže sa nekim drugim zakonima u nadležnosti drugih ministarstava, primjerice Ministarstva kulture pa da se poradi nešto i na ostvarivanju možda nekakvih tematskih parkova zvjezdanog neba ili tamnog neba, kako hoćete, zavisno o tome da li se promatra je li čaša poluprazna ili polupuna. Jer mi imamo još uvijek u srednjoj Europi, zapadnu smo dakle isključili, možda područja koja imaju najtamnije nebo, najtamnije sačuvano nebo, pogotovo tu mislim na područja nekih dalmatinskih otoka kao i na područje Banovine i Korduna. Nije stoga slučajno primjerice i da na Banovini da su posljedično tamo detektirane i neke endemske vrste insekata, kukaca koji možda čak ne bi niti preživjeli kada bi bili izloženi svjetlosnom onečišćenju. I evo neki naši znanstvenici su upravo ovih dana pozvani na jedan od najjačih međunarodnih kongresa u Kini da razlože svoje otkriće novih vrsta nakon što su to objavili u najjačim međunarodni časopisima za taksonomiju. Dakle, možda bi upravo ovaj zakon mogao postati i podloga da se još neka područja u Hrvatskoj proglase parkovima prirode npr. područje Zrinske gore, područje Petrove gore itd. Izuzetno je bitno i to što za razliku od prve verzije zakona je ovdje proširena definicija svjetlosti i na infracrvenu i na ultraljubičastu, dakle i na onaj dio spektra koji mi ne možemo vidjeti našim očima, detektirati našim osjetilima koja su ipak limitirana jer smo ljudi. Međutim, zaštita od ultraljubičastog zračenja u smislu ovog zakona se itekako isprepliće sa zaštitom od zračenja koja je definirana u zakonu od ionizirajućeg zračenja, iako još i tu ima nekih nedorečenosti. Pa primjerice kod nas za razliku od zapadnih zemalja gdje je to riješeno na način da ljudi koji idu u solarije imaju specijalne kartice pa se ne može desiti da se tijekom jednog dana dva, tri puta odu pržiti u solarij pa se doslovce isprže nego imaju jednu kvotu kao na bankarskoj kartici. Dakle, mi bi i takve finese na presjeku različitih zakona trebali početi rješavati nekim provedbenim aktima i upravo recimo zakoni kao ovaj u kojem je do kraja sudjelovala struka bi trebali poslužiti kao jedan početni korak da se glas struke posluša i u drugim slučajevima, pogotovo kada se naslanjaju na tematiku sličnih zakona. Dakle, kao što je kolegica prije mene rekla, mi smo privremeno zatvorili poglavlje 27., a zatvorili smo privremeno i sva poglavlja pa tako i poglavlje 1. o slobodnom kretanju roba i sada nakon donošenja ovog zakona preostaje aktiviranje upravo mehanizama iz poglavlja 1. dakle normizacije, akreditacije, ispitivanja sukladnosti, da se zabrani uvoz one opreme koja nije sukladna zahtjevima međunarodnih normi i ovog zakona kao predmetnog, normativnog akta. Dakle, takvi proizvodi naprosto više neće imati što tražiti na policama hrvatskih trgovina niti moći biti ugrađivani u objekte bilo javne, privatne koji će se u budućnosti graditi. Dakle, radi se o zakonu koji treba svakako podržati. I u ovom teškom času za fiziku kada se ustanovilo eto da su možda i moguće brzine veće od brzine svjetlosti što otvara mnoga pitanja iz same teorije i fundamenata znanosti pa čak i možda i relativizira mogućnost putovanja kroz vrijeme. Evo jedan zakon koji se odnosi na prirodne znanosti. Mi ovdje donosimo u našem Saboru i sa zadovoljstvom ga treba podržati i to ne samo sa zadovoljstvom klubova nego i sa zadovoljstvom struke kao cjeline i to multidisciplinarne. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, tajnici s pomoćnikom ne znam, kolegice i kolege zastupnici. Mnoga naša djeca zamišljaju ili kada se govori o kravi onda imaju percepciju da je ona ljubičasta. Tako i mi i mnogi od nas gotovo od djetinjstva nismo vidjeli zvjezdano nebo. Na karti o kojoj se ovdje govorilo koja je u neku ruku satelitski snimak Republike Hrvatske ta tamna područja u Republici Hrvatskoj iz kojih se može vidjeti zvjezdano nebo su područje Zrinske gore. Evo idući tjedan je u Hrvatskoj Kostajnici kestenijada pa se uz kestene može i osmotriti zvjezdano nebo. Nadalje, gotovo cijelo područje Like, zatim područje dakle i Velebita, područje Dinare, hrvatskog dijela Dinare i naši otoci. O parkovima prirode već je bilo riječi. O mogućnosti turističke ponude u tom smislu također se može govoriti jer Hrvatska uz sve ono što nudi može u ovom smislu ponuditi i taj dio, a o tome da je ovaj Prijedlog zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja prihvaćen jednoglasno pa i od kluba HDSSB-a ne treba ni govoriti da će ih klub HDSSB-a podržati uz određene primjedbe i strahove. Naime, upravo o tome u riječima mog prethodnika da se nakon usvajanja ovog Zakona, zakonskog prijedloga treba provesti normizacija i akreditacija proizvoda i proizvođača. Bilo je riječi i o tome da će domaća industrija dobiti priliku šansu da sudjeluje, dakle u proizvodnji i distribuciji naprava koje bi odgovarale u ovim zakonskim normativima i prijedlozima. U mnogim drugim poljima također se govorilo o tome da može domaća industrija, pogotovo kada se govori o poljoprivredi i poljoprivrednoj industriji, pa ipak imamo velike uvozne kvote da ne kažem svega i svačega. Bilo bi lijepo kada bi ovako u dobroj vjeri i namjeri u ovom dijelu upravo bilo nešto suprotno. Dakle, da taj uvozni element bude znatno smanjen, a da domaći proizvođači bez obzira od kuda su, ali ako su sa teritorija Republike Hrvatske dobiju priliku i šansu da putem investicija u javnu rasvjetu i ostale poslove upravo oni budu ti koji će biti snabdjevači rasvjetnih tijela i svih ostalih naprava koje idu u svezi ovoga zakona. Neću reći da se bojim, da nemam vjere, ali kako sve drugo ide tako bi moglo biti i sa ovom nabavkom, javnom nabavom i svim ostalim što ide uz to. Kada govorimo o najvišim standardima u zaštiti od svjetlosnog onečišćenja onda moramo biti svjesni da danas i drugih stvari koje opterećuju naše građane, naše društvo, državu, pa na primjer i jedan podatak da u Slavoniji i Baranji 40% domaćinstava nema vodovoda. Dakle, nema pitku vodu. Jasno da neću biti protiv usvajanja ovakvog zakona ali i o tome treba voditi brigu da je voda kako je jučer bilo rasprave o tome da ljudsko biće ima preko 60% vode i da su potrebe za vodom kako smo vidjeli i ovoga ljeta također vrlo značajna, ako ne i značajnija od ovoga. Ali ne želim umanjiti vrijednost ovoga zakonskog prijedloga niti govoriti o tome da ga ne treba usvojiti. Ona nejasnoća o kojoj je kolegica iz kluba HNS-a govorila tko je odgovoran za troškove preventive, da li vlasnik ili operater rasvjete je dilema ili dvojba koja evo ostaje i kad ovaj zakon, pa ćemo onda valjda najvjerojatnije u nekom drugom prilikom i to ćemo ili uredbom kako netko reče ovdje riješiti jer tijekom provođenja ovoga zakona ili kako se kaže u hodu se može i to popraviti ako sad već ovakav zakon ide na, danas na usvajanje. O štetnosti, o efektima elektromagnetskog zračenja, zatim o štetnostima blještanja ne trebam govoriti jer to je zaista već i u prvom čitanju su bili pravi ovdje elaborati o utjecaju na floru, faunu, na čovjeka. Dovoljno je priupitati svakoga od nas kako se osjeća ako noć provede ili san u sobi u kojoj gori svjetlo. Prema tome, o tome ne treba zboriti. I o štetnim djelovanjima svjetla, o štetnom djelovanju blještanja, o štetnom djelovanju jačine svjetla i svemu onom što je ovdje navedeno. Klub HDSSB-a će zbog toga također kao i svi ostali klubovi biti za ovaj zakonski prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin Zdenko Franić. Izvolite.
Dakle ja nisam rekao da je u smislu ovog zakona potrebno provesti normizaciju i akreditaciju, nego sam rekao da treba aktivirati sustav ispitivanja sukladnosti. Naime norme vezane uz prekomjerno svjetlosno onečišćenje i specifikaciju rasvjetnih tijela i ostale opreme već odavno postoje kroz djelovanje međunarodne organizacije za standardizaciju i mi smo to naprosto prihvatili kroz djelovanje hrvatskog normirnog zavoda, jer smo bili u obvezi to prihvatiti s obzirom da smo se obvezali da 85% normi europskih i međunarodnih moramo prihvatiti, kako bismo ispunili mjerila za pristupanje u punopravno članstvo u Europsku uniju. Međutim sada treba aktivirati onu komponentu infrastrukture kvalitete koja se odnosi na ispitivanje sukladnosti, a sad druga je stvar je li to funkcionalno ili nije, s obzirom da je Europska Komisija imala određene primjedbe na funkcioniranje načina ispitivanja sukladnosti u svom riportu o poglavlju 1. Hvala lijepa.
Hvala. Sad ćemo preći na pojedinačnu raspravu, ali prije toga kao što je jučer najavljeno glasovanje o točkama dnevnog reda koje smo raspravili i zaključili će biti u 12 sati, kao i dopuna dnevnog reda, koju ćemo predložiti. To govorim zbog toga da bi mogli vodstva klubova osigurati nazočnost zastupnica i zastupnika u 12 sati, pa molim da to osiguramo dakle, evo za jedno sat i po. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin Ivan Bogović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege zastupnici. Kao što smo već i čuli pred nama je Konačni prijedlog Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja i ja ću kao većina mojih prethodnih govornika izraziti zadovoljstvo što se je nakon prvog čitanja i niza kvalitetnih prijedloga isti ugradili u ovaj zakon i na taj način smo dobili jedan kvalitetan zakon i ja na samom početku kažem da podržavam donošenje ovog zakona. Svjetlosno onečišćenje predstavlja promjenu razine prirodne svjetlosti u noćnim uvjetima, uzrokovan unošenjem umjetne svjetlosti u prostor izvan zone koju treba osvijetliti proizvedene ljudskim djelovanjem, te danonoćno u prirodnim podzemnim objektima. Zaštita od svjetlosnog onečišćenja određuje se na temelju zdravstvenih, bioloških, ekonomskih, kulturoloških, pravnih, sigurnosnih, astronomskih i drugih standarda. Najveći svjetlosni onečišćivači su vanjska rasvjeta na javnim površinama, poslovnim objektima, proizvodnim postrojenjima na prometnicama, spomenicima kulture, vjerskim i sakralnim objektima itd. Donošenjem ovog zakona i provedenih propisa istog nastat će obveza operaterima rasvjete jedinicama lokalne i područne samouprave da javnu rasvjetu i rasvjetu javnih površina prilagode propisanim standardima. Najveći trošak potrošene električne energije snose jedinice lokalne samouprave, dok manji dio troškova snose trgovačka društva, ustanove i ostali. Prilagodba propisanim standardima iziskuje određene financijske troškove, poglavito za obnovu rasvjete i zamjenu rasvjetnih tijela, i pozitivnim smatram što se odustalo od prvotnog prijedloga da se isto učini u roku od 5 godina od stupanja na snagu ovog zakona, iako Fond za zaštitu okoliša izdvaja velika sredstva i daje potpore jedinicama lokalne samouprave, vjerujem da najveća većina lokalnih samouprava ne bi mogla osigurati ona sredstva koja je dužna osigurati da bi participirala u ovim projektima. Hrvatske autoceste i druga trgovačka društva će zasigurno lakše izvršiti prilagodbu propisanim standardima, a ovim zakonom propisane su i obveze proizvođača proizvoda koji se koriste za rasvjetu, kao i inspekcijski nadzor nad provedbom ovog zakona koji provodi inspekcija zaštite okoliša i gospodarska inspekcija svaka u svom djelokrugu. U člancima 34. do 36. propisane su i kaznene odredbe za operatere i odgovorne pravne i fizičke osobe, činjenica je da je vanjska javna rasvjeta potreba i da predstavlja civilizacijsku stečevinu modernog društva, upravo potpuno zaštićenih rasvjetnih tijela predstavlja rješenje problema svjetskog zagađenja, a pozitivni rezultati provedbe ovog zakona bit će vidljivi kroz povoljniji utjecaj na okoliš, smanjenje potrošnje električne energije, ostvarivanje novčanih ušteda, poboljšanju zdravstvenu sigurnost, sigurnost sudionika u prometu te mogućnost uživanja u zvjezdanom nebu. Isto tako ovo je prigoda za naše gospodarstvo investiranjem u nove tehnologije, u proizvodnju novih štednih rasvjetnih tijela zasigurno se može i otvoriti nova radna mjesta. Podržavam donošenje ovog zakona i vjerujem da će se iznaći načina kroz financijsku potporu, poglavito jedinicama lokalne samouprave za njegovu … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Branko Kutija. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Svi dosadašnji govornici su izrazili svoje zadovoljstvo sa ugrađenim i prihvaćenim izmjenama u ovo drugo čitanje, ja isto tako dijelim njihovo razmišljanje. Evo znači ovim zakonom uređuje se zaštita od svjetlosnog onečišćenja, načela te zaštite, subjekti koji provode zaštitu, način utvrđivanja standarda upravljanja rasvijetljenošću u svrhu smanjenja potrošnje električne i drugih energija, i obveznih načina rasvjetljavanja utvrđuju se mjere zaštite od prekomjerne rasvijetljenosti, ograničenja i zabrane u svezi svjetlosnog onečišćenja, planiranje gradnje, održavanje rekonstrukcije rasvjete, odgovornost proizvođača proizvoda koji služe rasvjetljavanju i drugih osoba, druga pitanja s tim u svezi. Pod svjetlosnim onečišćenjem okoliša … [[Govornik se ne razumije.]] emisiju svjetlosti iz umjetnih izvora svjetlosti koja štetno djeluju na ljudsko zdravlje, život biljaka i životinja koja ugrožava sigurnost u prometu. Oblici svjetlosnog onečišćenja podrazumijevaju i onečišćenja nastala emisijama uzrokovanih ultraljubičastim i infracrvenim valovima. Zaštita od svjetlosnog onečišćenja određuje se na temelju zdravstvenih, bioloških, ekonomskih, kulturoloških, pravnih, sigurnosnih, astronomskih i drugih standarda. Problem svjetlosnog onečišćenja prisutan je u globalnim razmjerima, pa tako i kod nas u Hrvatskoj. Znači u Republici Hrvatskoj primjenjuju se hrvatske norme za rasvjetu, kojima se propisuju minimalne količine svjetla u odgovarajućim slučajevima … [[Govornik se ne razumije.]] razina pojedinim svjetlo-tehničkih parametara osim ekološkog učinka ostvarili bi se i energetski i financijski pozitivni učinci. U svrhu učinkovitog djelovanja u tom smjeru ukazuje se potreba edukacije kadrova uključenih u projektiranje, dobavu i instaliranje rasvjetnih sustava i sustava upravljanja rasvjetom. Donošenjem ovoga zakona i provedbenih propisa ovoga zakona nastat će obveza operaterima rasvjete jedinicama lokalne samouprave da javnu rasvjetu i rasvjetu javnih površina prilagode propisanim standardima čime će se poboljšati učinkovitost provedbe ušteda na potrošnju električne energije. Zakon će značajno doprinijeti i zaštiti ljudskog zdravlja od štetnog utjecaja svjetlosnog onečišćenja i blještanja svjetla samih površina doprinijet će učinkovitijoj sigurnosti u cestovnom prometu, značajno će utjecati na zaštitu okoliša u cjelini i na zaštitu pojedinih sastavnica okoliša od negativnih utjecaja od svjetlosnog onečišćenja, doprinijet će isto tako učinkovitom planiranju potrošnje električne energije i planiranju ušteda. Zaštita od svjetlosnog onečišćenja se temelji na uvažavanju i odgovarajućoj promjeni načela zaštite okoliša uređenih zakonom kojim se uređuje zaštita okoliša, primjeni načela međunarodnog prava zaštite okoliša i uvažavanje znanstvenih spoznaja i najbolje svjetske prakse. Osnovna načela su načelo energetske učinkovitosti, načelo opravdanosti, načelo optimalizacije i načelo ograničenja. Ja isto tako dijelim zadovoljstvo sa ostalim kolegama što je došlo do izmjene u članku 38., odnosno članku 39. kad je prihvaćena sugestija da se ukine rok od 5 godina jedinicama lokalne samouprave za zamjenu postojećih rasvjetnih tijela. Znači, postojeća rasvjetna tijela zamijenit će se u skladu sa planom održavanja kojeg je dužan donijeti operater, a to je na neki način onda opet i preduvjet i operaterima i jedinici lokalne samouprave da u skladu sa svojom financijskom mogućnošću dođe do te zamjene. Evo, još jedanput dijelim svoje zadovoljstvo i podržat ću donošenje ovoga zakona. Zahvaljujem se.
Hvala. Gospođa zastupnica Mirela Holy, izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Na samom početku rasprave želim reći da ću podržati donošenje ovog prijedloga zakona i veseli me činjenica da je zakon između dva čitanja znatno popravljen, odnosno da je uvažen iznimno velik broj primjedbi na prijedlog zakona iz prvog čitanja. Ono što me znatno manje veseli jest da se Vlada na odlasku, dakle Vlada na samom kraju mandata, odlučila za poduzimanje mjera kojima je cilj veća zaštita okoliša te što je iznimno važno ušteda energije. Iako velik broj europskih država nema ovakav zakon, druge europske države imaju znatno učinkovitije mjere za povećanje energetske učinkovitosti i uštede energije, ovaj je zakon ključan propis za podizanje energetske učinkovitosti u rasvjeti i dobro je što ćemo zbog ovog zakona imati štedljiviju javnu rasvjetu čime će se u dužem roku znatno smanjiti i troškovi javne rasvjete. No bojim se da to u smislu povećanja energetske učinkovitosti u rasvjeti neće biti dovoljno. Naime, ono što u Hrvatskoj nedostaje jesu porezne olakšice za projekte energetske učinkovitosti u rasvjeti. Dosadašnja praksa je išla u pravcu financijskog destimuliranja energetski neučinkovitih rasvjetnih tijela, ali nemamo mjere kojima bi se stanovništvo poreznim olakšicama stimuliralo na kupovinu energetski učinkovitijih i štedljivijih rasvjetnih tijela. Dosadašnja praksa bila je da fond dijeli novac uglavnom jedinicama lokalne samouprave. Dosada mi se čini da ih je bilo preko 150 i to za projekte energetske učinkovitosti u rasvjeti za što je dosada potrošeno, tako barem govore podaci, 44 milijuna kuna. Koliko je taj novac učinkovito iskorišten danas je veliko pitanje kada imamo na umu kako se inače novac iz Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost trošio tijekom posljednjih 7, 8 godina. Osim ovog kvalitetnog zakona ministarstvo se dva mjeseca prije izbora odlučilo i na publiciranje dokumenta ili plana zelenog razvoja Hrvatske u kojem i energetska učinkovitost u rasvjeti ima svoje mjesto. Jučer sam prilično površno pročitala ovaj dokument i u njemu sam pronašla cijeli niz iznimno dobrih i kvalitetnih mjera, ali ne mogu ne biti revoltirana činjenicom da ministarstvo takav iznimno važan plan, strateški plan,plasira na samom kraju mandata. Što nam to govori? To nam govori da ukoliko Vlada i ministarstvo važnost zelenog razvoja Hrvatske nisu prepoznali u proteklih 8 godina sigurno to ne prepoznaju ni sada te nemaju ni u peti provesti projekte navedene u tom dokumentu. Jedini razlog zbog kojeg je ovaj dokument ugledao svjetlo dana, a bojim se i zakon o kojem danas raspravljamo i kojeg ćemo uskoro i usvojiti, dakle jedini razlog za iznenadnu porast svijesti o važnosti zaštite okoliša vladajuće garniture jesu skorašnji izbori i predizborna kampanja. No dame i gospodo iz vladajućih stranaka to vam neće pomoći jer ako vam nije bilo dovoljno 8 godina za realizaciju barem nekih od projekata iz zelenog razvoja Hrvatske pa tako i rasta energetske učinkovitosti u rasvjeti onda vam neće biti dovoljno ili ne bi vam bilo dovoljno ni narednih 4, 8 pa čak ni 100 godina za to. Vi ste povjerenje građana jednostavno potrošili. I na kraju, samo podatak da je potrošnja energije po jedinici BDP-a u Hrvatskoj tzv. energetska intenzivnost viša od 20% nego što je prosjek EU, što je ogroman teret i za gospodarstvo i za okoliš. S obzirom na to da se taj postotak u posljednjih 8 godina nije nimalo smanjio i približio energetskom prosjeku ja vam postavljam pitanje državni tajniče s obzirom da vi predstavljate ovdje i resorno ministarstvo, a i Vladu, što ste dosada radili? Ja mislim da hrvatska javnost zaslužuje odgovor na ovo pitanje.
Hvala. Ispravak gospodin zastupnik Boris Matković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče,gospodine državni tajniče. Pa evo ispravio bih netočan navod kolegice Holy na samom početku kad je u ovom svom krasnom i lijepom dakle političkom pledoajeu jer očito je željela pretvoriti najviše dva pretvoriti u politiku ovoga kazala da Vlada tek na odlasku tek sada pokreće prijedlog dakle ovog zakona i rješavanje ove problematike. Pa kolegice Holy to nije točno. Ja sam jedan od čelnika lokalne samouprave i mogu potvrditi konkretno u svom gradu koliko je samo dakle se napravilo i koliki je pomak dakle napravljen u smislu dakle izmjena u javnoj rasvjeti. A dovoljan vam je i podatak koji ste i sami spomenuli, znači sami sebe zapravo pobijate, jeste da je taj problem se počeo prerastati davno prije uključivanjem 147 gradova i općina u RH u rješavanje ovog pitanja gdje ste i sami kazali je uloženo 44 milijuna kuna zavisno o raspodijeli sukladno dakle projektima koji su bili dakle podneseni. Prema tome, ovo pitanje se rješava jako dugo. A trebali biste znati da je istina kad bi Grad Zagreb zamijenio ove svoje zastarjele, zastarjela rasvjetna tijela da bi mogao za novac koji bi se promijenio kompenzirati za električnu energiju u svim vrtićima grada Zagreba.
Hvala. Gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Ja sam na članak 1. Ovog Zakona dao jedan amandman naprosto da jače podcrtam i naglasim da osim proizvođača odgovornost za ovaj zakon trebaju snositi ovlašteni projektanti, nadzornici ili izvoditelji radova ili ukratko osobe sa javnim ovlastima, pa sam predložio da se članak 1. Proširi na način da se to i iza odgovornosti proizvođača proizvoda koji služe rasvjetljavanju ubaci odgovornost osoba sa javnim ovlastima za primjenu proizvoda koji služe za rasvjetljavanje te drugih osoba što je već bilo u Zakonu i druga pitanja s tim u svezi. Naime, ovaj Zakon implicira da su i ove osobe odgovorne za sve što je uvjetovano zakonom pa zašto to eksplicite i ne izreči, čega se bojimo ili ne daj Bože sramimo. Na žalost, amandman koliko vidim nije još, tu je. Druga stvar koju bi valjalo napomenuti možda još nije do kraja jasna da se u smisao ovog zakona zabranjeni oni laserski snopovi prema nebu, koji su koliko štetni za zdravlje ili okoliš, a toliko i opasni. Uostalom mislim na široke svjetlosne snopove, jer ovi laserski snopovi kao takvi imali smo prilike čitati prije nekoliko dana da su neodgovorni kriminalni pojedinci se igrali zasljepljujući pilote zrakoplova koji su slijetali na Pleso ili neke druge aerodrome. To je kriminalni čin normalno, ali i oni snopovi kod disco klubova ili sličnih javnih okupljališta, bi u smislu ovoga zakona trebali biti zabranjeni, samo je pitanje učinkovite inspekcije da to spriječi. Ja se nadam da neće sve pasti na činjenici da komunalni redari imaju radno vrijeme do 4 popodne i onda sve prestaje, i onda svatko može raditi što hoće od pogrešnog parkiranja na zelenim površinama pa do ovakvih situacija. I konačno htio bih podcrtati jedan moment da ovaj zakon predstavlja znatno potencijalnu nišu vezano uz turističku ponudu, jer ako se ugugla ovi termini vidi se da postoji čitav jedan spektar ljudi koji žele okusiti, vidjeti, iskusiti tamno nebo. To nisu nužno samo astronomi to su ljubitelji prirode i posljedično Zakon bi trebalo iskomunicirati ne samo kroz mehanizme ministarstva okoliša nego i ministarstva turizma koje je na moju žalost se samo u turističkoj promidžbi koja se vrti na CNN-u se skoncentrirala na Dalmatinsku obalu i naše more, ali evo im još jednom zaista bisera i aduta koje bi mogli koristiti u svojoj promidžbi. Uostalom i Ministarstvo poljoprivrede je u svom akcijskom planu za ekološku proizvodnju hrane uz svot analizi istaklo da treba pojačati suradnju između proizvođača ekološke hrane, sa ekološkim turizmom . Ako ovo nije vid ekološkog turizma ja ne znam što je, prema tome, sve bi to trebalo uvezati u jednu koherentnu kampanju da se pokaže ne samo europi nego i čitavom svijetu da ovdje mogu iskusiti nešto što Sjeverna Amerika nešto nema, što je Europa izgubila i da ovdje ljudi mogu uživati u nepatvorenom sjaju zvijezda onakve kakve su izgledale prije 13,5 milijun godina kada je svemir i naš univerzum nastao. Hvala lijepa.
Hvala. I kao posljednji u raspravi u ovoj točki, gospodin zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Rado se pridružujem raspravi o zaštiti od svjetlosnog oštećenja i počeo bih na način da bih najprije čestitao da se uopće o ovoj temi raspravlja i da se dovodi u jedan zakonski okvir, jer u svijetu ali i u Hrvatskoj pogotovo, u nekim dijelovima svijeta o problematici svjetlosnog zagađenje ništa se ni ne zna, ni zapravo se ne pomišlja na to da može postojati mogućnost svjetlosnog oštećenja, to oni koji nikakvog svjetla u svom prostoru nemaju, nemaju struje itd., pa je onda pitanje svjetla vrlo važna tema. Kategorija svjetla je i kategorija metaforički dobro koristiva jer zaista se kroz svjetlo i potrebu svjetla može puno toga reći, puno toga izgovoriti pa evo vidim u sabornici rasprave o nečemu što se može svesti na 2 više 2 jednako 4 ipak u okvir nekog političkog raspravljanja ili podloge za političke kritike. Ja bih kada bih imao potrebu takve rasprave onda bih raspravu o svjetlosnom zagađenju doveo u političke pohvale da se o tome razgovara. Međutim, zagađenost svjetlom je zaista jedan fenomen kojemu mi srećom pristupamo na vrijeme u odnosu na mnoge druge. I složio bih se sa kolegom Franićem koji govori o važnosti te dimenzije tamnoga nema, modroga neba, pogotovo ljetnog neba, zvijezda koji predstavljaju jednu turističku kategoriju kao jednu od vrijednosti s kojom se možemo pohvaliti. Osobno svjedočim jednom susretu sa jednim promatračem neba rodom Hrvata koji živi u Kaliforniji koji je bio oduševljen pogledom na nebo jednog ljetnog dana na Braču i rekao je da takvo crnilo odnosno modro crno nebo odavno nije imao prigode vidjeti. Dakle, to zaista može predstavljati jedan i komercijalni moment u turizmu ali koji sam po sebi ne govori o atraktivnosti tog neba, ljepoti tog neba koji se može doživjeti, nego govori i o atraktivnosti i kvaliteti zraka odnosno stanju atmosfere iznad nas koja omogućava da to nebo možemo svojim okom i dosegnuti. Dakle, priča o svjetlosnom zagađenju je isto tako priča o stanju zraka u jednom prostoru, jer u industrijskim sredinama kada se stvaraju tamponi zraka iznad grada, iznad sredina onda se dobiva jedan refleks svjetla koji je iz toga razloga potencijalno veći nego što bi bio od samog izvora svjetla. Današnje tehnologije proizvodnje rasvjetnih tijela vrlo vode računa o tome. Kada govorim o proizvodnji rasvjetnih tijela onda to nije samo izvoz rasvjete nego i onog rasvjetnog tijela koje taj rasvjetni izvor drži. Tako prelaskom na led lampe i na led rasvjetu i rasprave o toplini svjetla, koncentraciji svjetla izuzetno pomažu što manje zagađenju prostora sa svjetlom. Ali isto tako tih odabranih rasvjetnih tijela koja ta svjetla usmjeravaju u određenom smjeru donose moguće efekte o kojima se nije ranije vodilo računa, a sada se podstiču samo zato što se o tome vodi računa, a ne predstavljaju nikakav dodatni trošak. To je pitanje usmjerenja rasvjete koja ide prema nebu, koja ide prema gore ili ide prema dolje. Onaj dio rasvjetnog tijela koji je zapravo utaman svjetla koji se širi na prostoru na kojem nije potreban i svjetla ide prema tamo gdje je upravo potrebno. Isto tako kao što je vrlo važno zbog svjetlosnog zagađenja i to je pitanje stupnjevanja količine svjetla u odnosu na doba dana u odnosu na noć i potrebu te rasvjete kao rasvjete orijentacije ili rasvjete prostora da bi se u njemu mogle određene aktivnosti odvijati. Ono što predstavlja moguće bitno svjetlosno zagađenje je kategorija koju je donijela uvjetno rečeno civilizacija, a to su reklamni panoi, reklame koje svijetle većim intenzitetom da bi bile uočljivije i koje značajno mijenjaju kvalitetu doživljaja u noći. Nedavno smo na Islandu u razgovorima koje smo vodili došli do fenomenalnih spoznaja od kojih smo mi dosta daleko. Naravno, prirodni resursi Islanda su bitno drugačiji od onih koje imamo mi, ali misao o korištenju raspoloživih izvora energije poput geotermalnih voda koje oni imaju u velikoj količini. I kada dođete do podatka da se ukupna potrošnja energije na Islandu vrti oko 85% na bazi obnovljivih izvora energije, kada dođete do spoznaje da se na Islandu proizvodi aluminij, a da boksita uopće nemaju samo zato što im je jeftina struja jer je toliko imaju, onda vidite da se jedna kultura promišljanja o korištenju alternativnih izvora u odnosu na one poznate, naprosto čovjeka dovodi u situaciju da njegov mentalni sklop počne drugačije promišljati o svim problemima. I kada počne drugačije promišljati o svim problemima onda vidi koliko se toga može postići u smislu kvalitetnijeg odnosa prema našem okolišu samo jednim klikom na vlastitom kompjuteru, na vlastitom mozgu koji o stvarima koje su bile oko njega uopće nije promišaljo. I zato mi se čini da je ova tema zaštite od svjetlosnog zagađenja tema koja je u mnogo čemu rješiva bez posebnog truda, bez posebnih troškova, bez posebnih efekata i da se samo trebalo sjetiti da se na nju skrene pozornost i da se ugarađujući u zakon dovede u okolnosti u kojima će ne samo ta zagađenja manja, nego će biti racionalnija upotreba energije koja stoji na raspolaganju istodobno istim činom. Ja sam u jednom filmu nedavno o čemu je govorio kolega Franić u jednom CSI kada su nekim zelenim laserom došli do neke nesreće i tako to zaista može biti opasno i ograničavanje korištenja određenih lasera koji danas koriste u privjescima da bi se otvarala vrata, ali se isto tako mogu štetno koristiti usmjeravajući nekome u oko, trebalo bi po školama povećati i pojačati edukaciju o tome koliko svjetlo može biti korisno, a koliko svjetlo samo po sebi može izazivati ne samo neugodne nego i štetne posljedice. U svakom slučaju podržavam ovo, zapravo čestitam da se o ovoj temi razgovara i nadam se da nećemo nikada doći do potrebe ono što se u jednoj duhovitoj interpretaciji kaže pitanje tko će zadnji ugasiti svjetlo, da to nećemo nikada imati potrebu ugasiti, nitko zadnji da ugasi svjetlo, nego da se sa svjetlom puno racionalnije koristimo. Hvala lijepo.
Hvala. I zaključno državni tajni gospodin Nikola Ružinski. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažene dame i gospodo. Ja bih se prije svega zahvalio na podršci koju ste dali ovom zakonu i zaista je ugodno biti ovdje kada imamo ovoliku podršku. Jest da smo prihvatili i veliki broj korisnih primjedbi, ali zaista mislim da će ovaj zakon biti jedan od zakona koji će pokrenuti određene stvari o ovima kojima ste danas vi pričali. Ja bih odgovorio na par pitanja koja su postavljena. Prije svega uvaženoj zastupnici koja je predstavila Klub zastupnika HSU-HNS-a ili uvaženom zastupniku HDSSB-a, bilo je pitanje onog članka 18., odgovornost operatera ili vlasnika da tu može doći do određenih nesporazuma. Mislim da ne, da je stvar potpuno čista. Radi se da operater ima punu odgovornost za ono što radi, a vlasnik kad nema operatera onda je vlasnik odgovoran. Dakle to je jedna razina odgovornosti koja se ne može izbjeći, prema tome neće biti nikakvih problema oko toga. Uvaženom zastupniku Franiću bih rekao da je u članku 22. stavak 3. obuhvaćena opasnost od tih usmjerenih svjetala laserskih itd. Što se tiče ICA-e odnosno infracrvene rasvjete, tu je članak 3. stavak 2., dakle tu su neke stvari koje su obuhvaćene, a mislim da i taj dio će biti dobro riješen u ovom zakonu. Ja sam spomenuo ovdje u svom izlaganju da će ovaj zakon pokrenuti i dati šansu domaćim proizvođačima. Ispred kluba HDSSB-a je isto tako rečeno da treba dati šansu. Bilo je govora o normama, o normativima da se zabrani uvoz rasvjete koja nije u skladu s ovim zakonom. To će biti posljedica uredbe i pravilnika koji se donose, dakle taj dio spada u provedbeni dio. I uvažena zastupnica Mirela Holy je dala svoje izlaganje, ali je postavila i nekakva pitanja. Ne znam da li uvaženi predsjedniče mogu odgovoriti na ova da tako kažem politička pitanja. Dakle što smo dosad radili, što je ova Vlada radila. Ova Vlada je radila u ovom dijelu koji se tiče zaštite okoliša je pokrenula jedan sustav, samo da kažem jedan mali dio toga, sustav gospodarenja posebnim kategorijama otpada koji je otvorio 4000 novih radnih mjesta. O tom sustavu smo dobili priznanje i na razini Ujedinjenih naroda, CSD-a ali isto tako i iz Europske unije. Imali smo nekoliko posjeta delegacija i zemalja Europske unije koji su došli gledati naš sustav gospodarenja posebnim kategorijama otpada. Mislim da je to jedna od velikih zasluga. Ovdje je bilo spomenuto o ekološkoj rasvjeti koja je već sad u tijeku i koja je isfinancirana kroz fond. Isto tako ima niz projekata koji su pokrenuli u sustavu izgradnje obnovljivih izvora energije. Zaštita odnosno energetska učinkovitost je jedan od izuzetno značajnih dijelova i posebno mi je drago da ste uspjeli vidjeti da je Vlada jučer donesla strateške osnovice zelenog razvoja koji obuhvaća i taj dio. Zašto je Vlada donesla strateške osnovice sad na kraju mandata, ja vam mogu dati jedan jednostavni odgovor. To je priprema koju treba napraviti sljedeća Vlada i ja vjerujem da ćemo mi to riješiti u sljedećem mandatu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o zaštiti od svjetlosnog onečišćenja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 699. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio zastupnik Zdenko Franić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu gospodin Nikola Ružinski, državni tajnik. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Imamo amandman na članak 1 kojim se dopunjuje odgovornošću osoba sa javnim ovlastima za primjenu proizvoda koji služe za rasvjetljivanje. Mi ne možemo prihvatiti ovaj amandman jer mislimo da su sve odgovornosti sadržane u prijedlogu zakona. Hvala lijepo.
Gospodin Zdenko Franić. Izvolite.
Poštovani gospodine državni tajniče, upravo ste rekli da mislite da su sve odgovornosti obuhvaćene zakonom, a ja sam upravo ovaj izričaj predložio da budu obuhvaćene zaista sve odgovornosti. Amandman je krajnje benigan, ne mijenja apsolutno ništa u smislu cijelog zakona nego samo precizira na što se zakon odnosi. Prema tome, ako su obuhvaćene zašto to nemamo ovdje u Hrvatskom saboru hrabrosti reći da jesu obuhvaćene. Tražim glasovanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman gospodina Franića? Hvala. Nije amandman dobio potrebnu većinu, pa molim uključimo se i glasujmo o konačnom prijedlogu zakona. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 90 glasova, 4 suzdržana i 1 protiv. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda 12. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o porezu na dohodak, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 870 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, Odbor za rad i socijalno partnerstvo i Odbor za lokalnu i područnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Josip Lozančić, državni tajnik u Ministarstvu financija. Izvolite.
Pozdravljam uvaženi skup i zahvaljujem predsjedniku. Što se tiče izmjena Zakona o porezu na dohodak, u izmjenama su predviđena samo tangiranja dva članka zakona. Naime, izmjenom postojećeg članka 14. omogućit će se poslodavcima odobravanje kredita svojim posloprimcima po kamatnoj stopi koja je od 3% i prema više i da se to ne smatra oporezivim primitkom, odnosno dohotkom od samostalnog rada. Važećim zakonom poslodavci mogu svojim dati takve kredite i na taj način će se eventualno omogućiti jeftinije i brže davanje kredita koje će u znatnoj mjeri pomoći i zbog novonastale situacije na tržištu kapitala i možebitno dovesti do smanjenja kamatnih stopa koje daju poslovne banke svojim klijentima. Istovremeno izmjenom članka 60. Zakona osigurat će se da se na jednostavan način prikupe podaci o primateljima dividendi i udjela u dobiti na jednom mjestu, a što je bitno za većinu državnih institucija u smislu prikupljanja podataka o imovinskom stanju, a napose za ostvarivanje nekakvih možebitnih prava. Naime, u sadašnjem stanju u državnim institucijama ne postoji na jednom mjestu evidencija o primateljima takvih primitaka koji u znatnoj mjeri mogu biti i veće naravi pa se može dogoditi da pojedini primatelji određenih socijalnih naknada možda imaju takve primitke koji ne zavrjeđuju činjenicu da može ostvarivati nekakva druga primanja. Istovremeno, budući da je drugim zakonima predviđeno da su takve isplate obvezne isplaćivat se putem žiro-računa i briše se takva odredba u članku Zakona o porezu na dohodak. Predsjedniče, hvala lijepo.
Hvala. Odbori za zakonodavstvo, financije i državni proračun, rad i socijalno partnerstvo, lokalnu i područnu samoupravu? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Raspravljamo o jednom zakonu koji je u tekstualnom smislu kratak i njegove izmjene dviju ovih odredbi o kojima ćemo raspravljati u osnovi za klub SDP-a su prihvatljive, dakle nemamo velikih razloga da ih ne prihvatimo. Mi ćemo ih podržati, ali odmah želim reći da bit problema kad je riječ o poreznom sustavu i u ovom zakonu nije u ovim izmjenama i u ovim odredbama. Ove odredbe neće odmoći, ali neće puno ni pomoći, odnosno vidjet ćemo koliko će pomoći u rješavanju naših problema. Problemi hrvatskog gospodarstva kada je riječ o poreznom sustavu pa i kada je riječ o građanima i održavanju poreznog sustava, na njih je puno složenije i puno bitnije, a ove promjene dakle neće to u bitnome riješiti. Dakle, ove su promjene više kozmetičke naravi nego li što će stvarno doprinijeti rješavanju krucijalnih problema hrvatskog gospodarstva i standardu hrvatskih građana. Odredbe o načinu vođenja porezne evidencije, maloprije je državni tajnik o tome govorio, o isplaćenim dividendama i udjelima na dobiti je u principu u redu, prihvatljiva. Ona će na jednostavniji način regulirati to, dakle na jednom mjestu imat ćemo ukupnu evidenciju, ona je u osnovi prihvatljiva. Međutim, nije problem hrvatskog gospodarstva to kako evidentirati isplatu dobiti i udjela, to nije ključni problem. Ključni problem je li te dobiti ima, kako posluje hrvatsko gospodarstvo, je li ono profitabilno ili nije profitabilno. Tu bi država trebala svim svojim mjerama porezne politike utjecati da se omogući da te dobiti bude, a ne kako će se ona evidentirati. Na žalost u ovih 8 godina ova vladajuća politika nije tu dala odgovarajuća rješenja. Ne govorim napamet. Pogledajmo rezultate hrvatskog gospodarstva za prošlu godinu i oni su zaista poražavajući. Kada bi uzeli Hrvatsku konsolidirana bilanca ukupnog hrvatskog gospodarstva kod svih hrvatskih poduzeća je takva da je kad se zbroje svi, sve zarade, sve dobiti, svi gubici da je hrvatsko gospodarstvo poslovalo s gubitkom. Dakle, tako to izgleda na razini države i to je zaista poražavajuće. Dakle, veći su bili rashodi hrvatskih poduzeća nego što su bili prihodi. I ukupno gledajući hrvatsko gospodarstvo je poslovalo s gubitkom. Prema tome, to je ključni problem hrvatskog gospodarstva ne kako evidentirati dobiti, nego ima li nje i kolika je. Dakle, konsolidirano gledano na razini države kada bi cijelo hrvatsko gospodarstvo bilo jedno poduzeće ne bi uopće bilo. Ne plačem ja prilikom, kad ovo govorim pri tome nad tim što vlasnici poduzeća neće, nisu imali dobiti pa eto neće si isplatiti dividendu ili dobit, pa neće imati od čega živjeti. Snaći će se nije to problem. Veći je problem kada radnici ne prime plaću jer oni žive isključivo od te svoje plaće, a toga na žalost ima puno više nego ovoga. Dakle, kad govorim o tome ne plačem nad tim, nego govorim naprosto da je problem dakle što hrvatsko gospodarstvo loše stoji, loše posluje, a dobrim dijelom za toga je zasluge pod navodnicima su i ove Vlade sa svojom ekonomskom politikom. Dakle, problem je u tome što hrvatsko gospodarstvo ukupno ima veće rashode nego prihode, što nema zarade, što nema novostvorene vrijednosti, što nema investicija, nema novog zapošljavanja, nema razvoja, nema novih plaća i to je temeljni problem. Naravno da je, zašto je to tako? Reći će netko da je recesija svuda u svijetu oko nas, pa eto i kod nas. I je točno je da je recesija, međutim naši problemi nisu samo zbog recesije. Dobar dio naših problema, gospodarskih problema je i zbog toga što se loše radilo pogotovo u ovih zadnjih par godina od kad je Vlada HDZ-a. Da je to tako vidimo da se sve zemlje u našem okruženju pa i članice Europske unije brže oporavljaju nego mi. Već mnoge imaju stope rasta od četiri, pet, pa i više posto. Na žalost, Hrvatska još uvijek, na žalost Njemačka, Litva itd. Ja molim predsjedavajući da me se ne prekida. Postoji u ovom Saboru Poslovnik i kako se može ispravljati i replicirati itd., a ne na ovaj način. Mislim kolega Šuker vi niste bili puno u Saboru, ali vjerojatno ste Poslovnik pročitali. Dakle, nećete me zbuniti. Dakle, problem je, dakle ne zbog recesije, nego zbog toga što se određenim lošim mjerama ekonomske politike dovelo do ovakvog stanja. Jer kažem da je samo problem recesije mi bi se oporavljali kao i svi drugi, a ne puno lošiji ili najgore od svih u našem okruženju. Pogotovo je to vidljivo kad govorimo o rezultatima gospodarstva na onom dijelu gospodarstva u kojem država, vlada u ime građana, u ime svih nas direktno upravlja. To su ona gdje država, vlasnik ili većinski vlasnik, a tu su podaci također poražavajući. Tu bi Vlada bila dvostruko zainteresirana da to gospodarstvo, da taj dio gospodarstva kojim ona upravlja izravno da bude profitabilno. Prije svega da zbog ukupnih rezultata, ali i zbog toga da kao vlasnik ima određene koristi od toga. Na žalost i tu su rezultati poražavajući. Za 2009. godinu, dakle u onim, svim onim trgovačkim društvima kojima vlada većinski vlasnik ili stopostotni vlasnik gubitak konsolidirano gledano je preko 2 i pol milijarde. Dakle, ukupni prihodi svih tih poduzeća su bili negdje oko 74 milijarde, a ukupan rashod 76,7 milijardi. Dakle, skoro preko 2 i pol milijarde je gubitak tih poduzeća, dakle kojima Vlada izravno upravlja. Tako je bilo 2009. Kako je 2010. na žalost još uvijek ne znamo iako smo već u drugoj polovici 2011. jer podatke te nemamo. Ali tako je bilo 2009. godine. Da se podsjetimo, u toj 2009. godini kada je ova saborska većina i ova Vlada govorila da nema krize, da je sve u redu, da se nije smjelo spomenuti tada jer smo u problemima, a mi smo bili u itekakvim problemima. I to je ključni problem što se pokušava uvijek zamazati oči i govoriti da problema nema, da je sve sjajno, bajno i krasno, a problemi su bili itekako prisutni. I može se narodu kratkotrajno zamazati oči, ali ne i dugoročno. I sada kada se vide problemi koliki jesu, na žalost oni su ekspandirali da ih je sve teže i teže rješavati. Dakle, bit promjena zakona kada je riječ u ovom smislu treba biti kako pomoći polaznom politikom da gospodarstvo bolje radi i da bude profitabilnije, a ne kako evidentirati tu dobit koje je na žalost sve manje. Što se tiče druge odredbe kada je riječ o kamati odnosno takozvanim povoljnijim kamatama u osnovi je prihvatljivo prijedlog, ali dolazi kasno. Zašto? Na primjer o čemu se tu radi? Dakle, ako neko poduzeće dade svom zaposleniku kredit od, stambeni kredit da si čovjek kupi stan i uz kamatu od 2% e država je rekla dobro, to je povoljnije nego što je na tržištu, odnosno povoljnije od onih zakonske odredbe od 4%. E na tu razliku između 4% i 2% plaćaš porez jer se to smatra primitkom kao da je plaćen. Sada se to smanjuje na 3% što je u redu. Moglo se možda ići i na neke druge načine, ravna se prema … [[Govornik se ne razumije.]] itd. a ne prema fiksnoj veličini od 3% ali dobro. Molim lijepo. Međutim, to je kasno. Koje će danas poduzeće, koje je u stanju na žalost dati svom zaposleniku 100000, 50000, 80000 eura kredita uz povoljnu kamatu od 2% da si kupi stan, napravi kuću itd. Na žalost vrlo rijetki, gotovo ni jedno. Poduzeća imaju problema da ljudima isplate elementarne stvari – plaću, a kamoli da im daju ovakve povoljnije uvjete. Pri tome ću samo određene koristi imati oni koji već jesu to realizirali prije par godina dok je vuk hodao po zemlji. Ali danas na žalost to neće pomoći više nikome, jer naprosto trgovačka društva nemaju sredstava da daju pa čak ja bih rekao ni kredite svojim zaposlenicima po tržišnim uvjetima, a kamoli po povoljnijim. Zato je ovo došlo kasno, da je došlo puno prije puno bi bilo … [[Govornik se ne razumije.]] Ovim se želi u stvari zamazati oči i reći eto nešto se daje, pomaže itd. Daje se da, ali na papiru. Međutim, stvarno se neće puno dati i po ovoj osnovi se sigurno neće puno okoristiti građani, a ni naše gospodarstvo. Zato kažem da je ovo rješenje i jedno i drugo u osnovi prihvatljivo, ali neće imati velike od njih koristi. Dakle, neće škoditi ali neće puno ni pomoći da je Vlada htjela napraviti kad je riječ o poreznoj policiji nešto zaista bitno i kvalitetno u poreznom sustavu mogla je to napraviti, može to napraviti još uvijek ili ako ne zna sama ili ne želi to raditi mogla je podržati kvalitetne prijedloge kada su drugi predlagali. Mi smo u ovom Saboru kao klub SDP-a predlagali niz dobrih zakonskih prijedloga, kako bi pomogli i hrvatskom gospodarstvu, a i kako bi i direktno na taj način pomogli hrvatskim građanima. Npr. predložili smo da se, kad govorimo o kamatama, da se oporezuju visoke kamate, pogotovo one za stambene kredite kako bi snizili na taj način kamate, kako bi građani lakše podnosili postojeće stambene kredite, i lakše ulazili u nove. Međutim Vlada to nije prihvatila, to je bilo prošle godine, u prosincu prošle godine Vlada je to odbila jer je očito da je bitnije štititi interese banaka, njih 10-ak banaka u Hrvatskoj, ili ne znam koliko njihovih vlasnika koji su uglavnom vani, dakle štiti se očito njihov interes, a ne interes hrvatskih građana. Ili npr. mi smo predlagali u ovom Saboru da se, kad je riječ o dobiti ne oporezuje ona dobit koja će se reinvestirati, koja će se uložiti u novi razvoj ili ona koja će ostati u poduzeću kao zadržana dobit za tekuću likvidnost. Nije ni to Vlada prihvatila. I to je odbijeno. I Vlada, i ova vladajuća većina kad je riječ o porezima na dividendu i udjele itd. nema tu, tu nema određenih rješenja koja bi bila pravedna, pravična, poštena, pogotovo u ova teška vremena, a to je da se svaki primitak oporezuje pa i ta, oporezuje se primitak po osnovi rada, ali po osnovi kapitala ne, jer očito da ova Vlada štiti interese kapitala, a ne štiti interese rada i radnika i onih koji žive od svog rada. Dakle to bi bili pravi prijedlozi da su došli i oni bi pomogli hrvatskom gospodarstvu i hrvatskim građanima. Ovi koji su došli su prihvatljivi, neće odmoći, ali neće na žalost puno ni pomoći, i neće riješiti krucijalne probleme hrvatskog gospodarstva i hrvatskih građana. Dakle mi ćemo podržati ove prijedloge jer u principu velim neće odmoći, mi se ne ponašamo kao vladajuća većina, mi prihvatimo i ono što nije loše za razliku od vladajuće većine koja nikad ne prihvaća kad dolazi s druge strane od oporbe, pa i kad je nešto dobro, naveo sam sada par primjera da je to tako, mi ćemo dakle prihvatiti ovaj prijedlog, voljeli bismo, bilo bi dobro za Hrvatsku da su, da je vladajuća većina i Vlada prihvaćala često puta i naše dobre prijedloge, na žalost nije, mi nismo imali većinu da to realiziramo, da te dobre prijedloge provedemo, ali ja se nadam i vjerujem u hrvatske građane da ćemo tu većinu imati za koji mjesec. Hvala Bogu izbori su brzo, da ćemo imati tu većinu, i moći realizirati sve naše dobre prijedloge i zakonska rješenja, i da ćemo pomoći hrvatskom gospodarstvu i standardu hrvatskih građana. Hvala lijepa.
Hvala. Tri ispravka. Prvi gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa netočno je što je rekao kolega puno toga, ali evo samo nešto. On je rekao da poduzeća loše stoje, a to je zasluga ekonomske politike Vlade. Ne samo da je to netočno, to je nebuloza, jer nije valjda ova Vlada kriva i za zagrebački Holding u kojem je gospodin rješavao kadrovske probleme i postavljao ljude na čela poduzeća koja godinama pljačkaju raznim malverzacijama građane Zagreba i zbog toga je upravo i USKOK tamo, ali je USKOK i u gradskom poglavarstvu, a gospodine je bio jedan od čelnika i čelnih ljudi. Znači vi ste krivi. Znači SDP je kriv koji upravo instalira takve kadrove koji pljačkaju građane, kradu i zbog toga 50 milijuna ste priznali da ste ukrali iz Holdinga građanima grada Zagreba.
I gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa netočno je kolega naveo da otkad je Vlada HDZ-a da nema ni investicija, da nema ni zapošljavanja. Pa evo samo da ste pročitali podatke iz Zavoda za zapošljavanje znali biste da je ove godine sa Zavoda za zapošljavanje zaposleno preko 129 tisuća ljudi je zaposleno, samo ovu godinu od 1. do 8. mjeseca. Dalje investicije da ne govorim, očito hodate samo po Zagrebu pa ne vidite investicije jer se ne događaju u Zagrebu zbog vlasti koju imate u Zagrebu, niste bili sposobni urediti odnose u vrtiću, a govorite o stanju u državi. O čemu vi pričate.
Gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Nema ga. Gubi pravo na riječ. Gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Je, točno je to, da, da. Ispričavam se. Odgovornost leži na ovom desno od mene, jer tko će, netko mora biti. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle pred nama se naočigled nalazi jedna čisto tehnička promjena Zakona o porezu na dohodak, međutim kad se uđe malo dublje onda će se vidjeti da ta tehnička promjena, da to nije tehnička promjena samo, nego da određene odredbe koje se propisuju da bi ovim zakonom trebale stupiti na snagu i primjenjivati se u narednom razdoblju će nam dati odgovor na niz pitanja oko kojih se mi sad možda i politički prepucavamo, i imamo dijametralno suprotno političko mišljenje, pa čak i kolega Jelušić u svojoj raspravi u ime kluba je iznio određene teze koje su u totalnoj suprotnosti s onim što SDP proklamira, pa ću to nastojati argumentirano elaborirati u svojoj raspravi, a ne iznoseći nekakve podatke koji su ovako nasumce i napamet. U kriznim vremenima 6 mjeseci je puno, a govoriti o podacima koji su stari godinu i pol dana je totalni deplase, jer 2009. godina je bila godina kad se cijelo svjetsko gospodarstvo rušilo, 2010. je bila godina stabilizacije stanja negdje, a negdje su se očitovali određeni pomaci, tek 2011. godina ukazuje na pozitivne ili negdje negativne pomake, ali kao što vidite u ovom trenutku se opet svjetske burze tresu. I pogledajte jučer jednu dramatičnu raspravu u njemačkom Parlamentu oko borbe da se spasi euro, i mi se u Hrvatskoj ponašamo kao da se to nas tiče, kao da smo mi izvan svega toga skupa, kao da na nas to uopće ne utječe, a naši najznačajniji vanjskotrgovinski partneri su upravo zemlje članice eurozone. Prema tome ne možemo govoriti o Hrvatskoj, o stanju gospodarstva u Hrvatskoj, da ne kažemo da nas se ovo ne tiče. Pa vidjeli ste jučer u Njemačkoj jednu vrlo, vrlo dramatičnu parlamentarnu raspravu o tome da li će se spašavati eurozona ili ne, a cijeli svijet i sve svjetske burze su očekivale što će se dogoditi, a mi danas ovdje u Hrvatskoj raspravljamo kao da se to nas ne tiče i kao da to nema veze jedno s drugim. Dakle prva odredba da se kamatna stopa, ako netko daje kredit svom radniku smanji sa 4 na 3% i da se to ne smatra nekakvim primitkom i ne oporezuje, nekad je to mjerilo za to bila eskontna stopa, imate puno inspekcijskih nalaza pa i u nekim eminentnim državnim kućama gdje su utvrđeni porezi na dohodak upravo na ime toga što su radnicima davani krediti niži od stope koja je to propisana zakonom. A što se tiče toga da se u članku 4. mijenja da i u članku 2. da se više ne treba u Zakonu o porezu na dohodak uvjetovati da se dividenda isplaćuje na žiro račun zato što je to regulirano nekim drugim zakonima vrlo interesantna je ovdje rasprava kolege iz kluba SDP-a. Dakle, govoreći o dividendi tvrde kako je nema, kako je sve katastrofa, kako je ovo, kako je ono, a istovremeno u prijedlozima zakona koji su oni predlagali predlažu da oporezivanjem dividende će doći do silnih prihoda da bi se određeni prihodi mogli smanjiti. To je nešto što naprosto nije istina. Međutim, odredba ovoga zakona će nas dovesti do toga da vidimo točno koliko u Hrvatskoj vlasnika, suvlasnika firmi dionica ima isplatu dividende, koliki je prihod od te dividende i koliko će se od toga prikupit poreza. Jer kad uzmete, isključite samo nekoliko velikih tvrtki, tu prije svega mislim na T-HT i neke druge INA-u itd., koje imaju veće dobiti, pitanje je kolika je dobit ovih manjih tvrtki i koliko bi se oporezivanjem dividende uprihodovalo novaca u državni proračun. Isto tako ključno pitanje koje se stalno vrti u Hrvatskoj kad se govori o oporezivanju dobiti je ta reinvestirana dobit. Dakle, kad vidimo ove podatke onda ćemo vidjeti u principu tko to stvarno ima novaca da tu dobit reinvestira značajnije u nekakve proizvodne procese, neke nove pogone koji će mu sutra ostvarivati nekakvu dobit. Dakle, naočigled tehnička promjena zakona sutra otvara niz analitičkih podataka temeljem čega će se moći donositi kvalitetnije odluke jer vi ako donosite odluku o oporezivanju dividende onda se postavlja jedno pitanje – 2004. je ta odluka ukinuta, kad pogledate gospodarski rast u Hrvatskoj je bio tada recimo okruglo 5%, međutim kad pogledate prihod od poreza na dobit 2005., 2003. onda ćete vidjeti da je taj prihod od poreza na dobit skočio preko 100%. I kad onom porezu na dobit koji je naplaćen za 2003. dodate prihod od poreza na dividendu vidjet ćete i na to u odnosu na to je skočio. Znači, to je gledajući sa državne strane bila jedna stimulativna mjera. S druge strane, govoriti o tome da se razno raznim olakšicama treba privući investitore, a istovremeno im oporezivati dividendu to je nešto što je u suprotnosti. I na kraju krajeva ne treba se tu prepucavati, tu je jednostavno stvar političkog stajališta. SDP smatra da to treba napraviti, HDZ smatra da to ne treba napraviti jer da je ovo stimulativna mjera svim investitorima. Jer gledajte Hrvatska s ovom mjerom uz olakšice koje ima za investitore i one koji otvaraju pogone na područjima posebne državne skrbi ima definitivno najnižu efektivnu stopu poreza na dobit u regiji. To su činjenice. Kad govorite kolega Jelušić o prihodu od poreza na dobit i poreza na dohodak onda trebate uspoređivati 2011. i 2010. Dakle, to su friški podaci. Prema tome za nekakvih 7 mjeseci porez na dobit je u odnosu na prošlu godinu porastao, prihod od poreza na dobit porastao 14%, a porez na dohodak 6%, prihod od poreza na dohodak bez obzira, a to ste zaboravili reći jer vam ne ide u prilog da je prošle godine od 1.07. smanjena stopa poreza na dohodak, ona prva i osnovna, sa 15 na 12%. Dakle, klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Rekao sam i zašto. I druga stvar, nije istina i nije točan ovaj podatak koji ste rekli da su državna poduzeća u tolikom minusu. Pogledajte samo završne račune za 2010. godinu i onda ćete vidjeti da ovo što ste vi rekli je naprosto nebuloza. Možda ako tome dodate Holding, ali bez Holdinga dobit većinskih poduzeća u hrvatskom vlasništvu je u plusu. Pa uzmite samo da je HEP od jednog gubitaša došao do tvrtke koja ima milijardu i 600 milijuna kuna dobiti. A da ne govorim neke druge tvrtke. INA je 2009. imala minus milijardu i 100, milijardu i 200 milijuna kuna, a 2010. godinu je završila sa dobiti od milijardu i 200 milijuna kuna. Dakle, nije dobro u ovakvim vremenima govoriti o podacima koji su stari nekoliko godina samo zbog toga da bi možda politički nekoga impresionirali. Dakle, naočigled tehnička promjena, ali promjena koja u svakom slučaju znači nešto. I budite sigurni, onome kome poslodavac može dati kredit da premosti neke svoje osobne probleme ovo smanjenje sa 4 na 3% itekako znači, možda više od nekih politikantskih. A inače oni prijedlozi porezni o kojima ste govorili, i to treba stalno ponavljati, donose državnom proračunu 14 milijardi minusa upravo zbog ove točke dnevnog reda. Ponovno sam si sinoć prelistao nekakve podatke, dakle vaš prijedlog smanjenja razno raznih doprinosa, poreza, davanja olakšica donosi 14 milijardi kuna manje u državni proračun. Prema tome, jasno govori koliko ste analitički pristupili nekim stvarima. Hvala lijepo.
Hvala. Dva ispravka. Prvi, gospodin zastupnik Ivo Jelušić.
Hvala. Pa bilo bi nekoliko ispravaka, nažalost vrijeme to ne dozvoljava. Prvo, točno je ono što sam, netočno je što ste rekli oko dobiti poduzeća kojima država upravlja. Ja govorim o podacima, dakle ja sam iznio 76,7 milijardi bili su rashodi, prihodi 70. To su podaci koje je ova Vlada nama podastrijela ovdje u Saboru. Meni je žao što ministar financija te podatke ne zna, a upravljao je financijama države. Ja nemam podatke za ovu godinu jer naprosto ih nismo dobili. Kad nam dostavite vidjet ćemo kakvi su za ovu godinu rezultati. Drugo, što se tiče poređenja sa EU, da upravo se treba da uporedimo i ne promatramo Hrvatsku kao izolirani otok, poredimo se sa EU i zemljama u okruženju. I upravo one sve se bolje oporavljaju od Hrvatske. To je naša tragedija i to je problem i to je ovaj problem što Hrvatska vlada ne zna riješiti, a to je da donese takve mjere ekonomske politike da se oporavljamo barem jednako kao svi oko nas u našem okruženju u EU, a nažalost to se ne događa.
Gospodin zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo, dva ispravka. Jedan je oko javnih poduzeća. Rekao je kolega Jelušić gospodin Šuker vjerojatno nije bio prošle godine kad smo ovdje imali izvješće – preko 4,5 milijarde kuna gubitka javnih poduzeća. I jednostavno tu ne možete više komentirati. Ako netko kaže da je to dobro poslovanje i da je to dobit, a što, kako s tim polemizirati uopće? I druga stvar, reći da će biti gubitak za državni proračun ukoliko oslobodite poduzetnike poreza na dobit za reinvestiranu dobit je opet elementarna stvar koju običnom matematikom možete zaključiti da nije točno. Ukoliko reinvestirate svaku kunu dobiti pa više od pola tog novca se vraća u proračun kroz razne druge poreze, doprinose itd. I to je problem gospodina Šukera koji je sve gledao matematički ali nije gledao u dubinu i šire. Naravno nismo to samo mi konstatirali to su konstatirali i neki drugi i o tom smo mogli čitati proteklih dana po novinama. Hvala lijepa.
Povreda poslovnika gospodin zastupnik Ivan Šuker.
Povrijeđen je članak 209. – kolega Maras bilo bi korektno bar ako nešto ispravljate da ispravljate ono što sam rekao. Međutim, vaše ekonomske nebuloze je nemoguće ispraviti prema tome nemojte sa nebulozama pokušati ispravljati činjenice.
Gospodin zastupnik Boris Kunst, izvolite. Samo trenutak jedan još jedna povreda Poslovnika, izvolite.
Povrijeđen je članak 209. Čini mi se. Gospodin Šuker nije uopće ništa rekao, spomenuo je neke nebuloze, njegove vrijednosne ocjene a uopće se nije dotaknuo u čemu je povreda Poslovnika to je na žalost činjenica. Niste ga upozorili i oduzeli mu riječ.
Rekao je, da ste malo pažljivije slušali rekao je da ste vi ispravljali njegov navod a on uopće tako nešto nije rekao. Da ste vi ispravljali nešto što on nije rekao. Dobro ajde, gospodin Kunst. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, državni tajnici, kolegice i kolege. Pa ovom izmjenom Zakona o porezu na dohodak Vlada Republike Hrvatske omogućuje poslodavcima da svojim radnicima, zaposlenicima odobri kredite po povoljnijim kamatnim stopama, tj. Smanjiti će se donja granica kamate za jedan bod, sa sadašnjih 4% na 3%. Ta namjera Vlade je plemenita, socijalno poticajna za one poslodavce koji mogu pomoći svojim radnicima posebno u vremenima kada su fluktuacija tečaja stranih valuta kada su mnogi građani suočeni sa nemogućnošću otplate kredita, sa financijskim problemima i sa sve slabijom mogućnošću preživljavanja. Sigurno da bi mnogim radnicima u Hrvatskoj takva vrsta kredita pomogla u rješavanju egzistencijalnih problema kako samih radnika pa tako i njihovih obitelji. No, na žalost slika Hrvatskog poduzetnika poslodavca nije tako darežljiva tako da je malo takvih koji na ovaj način pomažu svojim radnicima. Ne bi bilo dobro da ovu plemenitu namjeru Vlade Republike Hrvatske iskoriste oni koji su i do sada bili u povoljnijem položaju isplate plaća i raznih naknada svojim zaposlenicima kao što su na primjer Hrvatska narodna banka, banke razne, poduzeća u vlasništvu države ili lokalnih zajednica. Svi oni će takav kredit prije svega omogućiti članovima uprava ali će neka privatna poduzeća takve kredite dati članovima obitelji i vlasnicima dok bojim se da radnik neće dobiti ono što predlaže vlada odnosno da to sniženje kamata neće biti previše od koristi tog radnika. Tako da se bojim kako bi ova dobra namjera i želja Vlade da se pomogne radnicima kojima takva pomoć najviše treba mogla zloupotrijebiti od strane onih koji dobro žive. Eto, hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Nemoguće je ne raspraviti malo šire o porezu u Republici Hrvatskoj kada imate ovakav zakon pred sobom i reći u biti da ni zadnjih ajmo reći od 2008. Godine, nismo vodili adekvatnu poreznu politiku niti prema građanima, a ovdje se radi o jednom zakonu koji će omogućiti da poneki građanin dobije jeftinije kredit kod svojeg poduzeća, ali niti prema tvrtkama koje su u velikim problemima, svih ovih godina i vidimo kako naše gospodarstvo pada, jedino u okruženju u velikoj recesiji bez ikakvih naznaka i optimizma ova godina je stagnacija, evo oko 0 će biti rast BDP-a, odnosno neće ga uopće biti nego će stagnirati. Znači vidi se da nije bilo adekvatnih mjera koje bi pomogle Hrvatskom gospodarstvu. 2008. godine SDP je krajem godine predložio 25 zakonskih rješenja gdje smo namjeravali pomoći i građanima i gospodarstvenicima kako bi utjecaj te recesije i svjetske krize bio što manji. Tada nismo bili dočekani ja bih rekao ne otvorenih ruku, nego čak je bilo kritika što vi to predlažete, to nema veze, nas kriza neće ni okrznuti i sve te stvari koje smo slušali, naravno, znajući što će se događati, ali one koji su bili odgovorni, koji su vodili Vladu nisu shvatili pred kakvim se izazovima Hrvatska nalazi. Sve je to posljedica zadnje tri godine pada BDP-a preko 7,5%, nezaposlenih 140 tisuća više i svih ovih problema u kojima se danas Hrvatska nalazi. Govoriti da prihvaćanjem tih rješenja gubimo 14 milijardi kuna u prihodovnoj strani proračuna kao argument nije dobar i ne može stajati. Jer kada bi analizirali koliki je prihod proračuna bio 2008. Usporedno sa 2009. Onda ćete vidjeti da je prihod proračuna bio također velik, bez obzira što se nikakve promjene u proračunu, u smislu zakona dešavale. Jer nije proračun i politika proračunska isključivo množenje i zbrajanje, nego morate shvatiti kakvu posljedicu ima svaki od tih rješenja na građane, na gospodarstvo i na buduće punjenje državnog proračuna. Neću vam sada govoriti puno o tome ali imali smo mi prijedlog proračuna za 2009. Koji je prvi bio na 127, 8 milijardi prihoda, kada smo ga prvoga dobili u Sabor ovdje negdje krajem 2008. Godine. Koliko je to bilo realno vidi se iz situacije koja se dešavala 2009., 10. Itd. Znači prvo što ne smijete raditi, ne smijete gledati zbroj i minus jer sve što radite ima posljedicu malo širu. I drugo, ne smijete štelati brojke i podatke tako da bi došli pred Sabor ili uputili u Sabor određeni dokument kako bi politički pokrili svoju poziciju. To je ono što se nije smjelo raditi ali sada ne možemo ništa moramo krenuti na neki način iznova i pokušati ponovno implementirati one zakone koje smo mi tada predlagali, a koji su sada u programu gospodarskom kukuriku koalicije predloženi na ovim izborima i koji će takvi biti sigurno implementirani. Reći ću samo neke stvari. Prvenstveno, reinvestiranje svake kune poreza na dobit. Da, vi imate jedan projekt u Hrvatskoj koji će odmah sutra krenuti, radi se o optičkom povezivanju kablova u Hrvatskoj. Postoje tvrtke koje se time bave, koje bi sutra investirale nekoliko milijardi kuna u taj projekt ali se on nije desio. Kada bi imali ovako izazovan ovakvu mogućnost i da oslobodite poreza na dobit, pa ne bi tvrtke koje bi mogle investirati u Hrvatskoj u taj sektor izvlačio novac izvan Hrvatske i kada govorimo o dividendi plaćale porez u svojim matičnim zemljama na ono što zarade u Hrvatskoj. Evo sada ću se dotaknuti ovog poreza na dividendu. Pa nije to nikakva novina u Hrvatskoj, nismo mi jedini koji bi imali takav porez u EU. Upravo suprotno. Mi smo jedini i rijetki od onih koji nemaju, o tome se rad. Nije problem zaraditi i vjerujete mi od dobiti koja se u Hrvatskoj ostvari trećina dobiti je u onim tvrtkama koje zbog toga sigurno ne bi pobjegle iz Hrvatske jer se radi o bankarskom sektoru jer se radi o telekomunikacijama. Pa nećete mi reći da ako se uvede porez na dividendu koje isplaćuju banke i telekomunikacije da će sada oni otići iz Hrvatske, a trećina dobiti se odnosi na njih. Znači nemojmo govoriti krive stvari i nemojmo dezinformirati našu javnost i plašiti investitore jer to puno više će investitori, poduzetnici dobiti sa oslobođenjem poreza na reinvestiranu dobit nego što će eventualno izgubiti od poreza na dividendu koju isplaćuju svojim vlasnicima. I to moramo biti svi ovdje svjesni. Druga stvar, ako želimo pomoći građanima, pa imali smo mnogo mogućnosti. Najveća bi im pomoć bila da učinimo te građane poslodavcima, stimulativnije zapošljavanje tih građana koji su bez posla. Zašto taj prijedlog nije bio prihvaćen, kada ga je SDP predlagao 2008. Godine da se oslobode novozaposleni doprinosa, pa to nije nikakav trošak u državnom proračunu jer ionako nisu zaposleni, ionako su zdravstveno osigurani kao ljudi koji su bez posla. U Hrvatskoj svi imaju pravo na zdravstvenu skrb. I zbog čega to nije bilo prihvaćeno kao prijedlog koji smo isto najavljivali i koji ćemo sada opet implementirati naredne dvije godine, savka novozaposlana osoba neće se plaćati doprinosi na njegovu bruto plaću. I to je jedna pomoć koja građanima puno više vrijedi od ovog smanjenja 1% kamate jer ovakvih građana gospodo, koji će biti obuhvaćeni ovim zakonom možda tisuću u Hrvatskoj, a ovi koji su bez posla je preko 300 tisuća. Zbog čega nismo išli pomoći na taj način da se ljudi lakše zapošljavaju, da poslodavci imaju manje troškove i da bude stimulativnije zapošljavanje i poslodavci konkurentni. To je prijedlog koji ćemo aktualizirati najkasnije za dva mjeseca. Treća stvar. Govorimo o onom dijelu tržišta i gospodarstva koje je najviše stradao, a radi se o malim, srednjim poduzetnicima i obrtnicima. Preko 50 tisuća izgubljenih radnih mjesta je upravo u tom sektoru. I mi smo imali nažalost opet jednu politiku proračunsku gdje se u biti najviše gušilo te, opterećivalo ih se da sada ne pričamo nelikvidnosti itd. ali najmanji su bili najviše opterećeni. Zbog čega se njima nije išlo pomoći? Zbog čega se tamo ne pomogne recimo sa dizanjem osnovice za ulazak u sustav PDV-a na 200 tisuća kuna, da ljude ne opterećujemo da automatski moraju državi davati svoj porez u nekom roku dok ne naplate svoj račun i iz čega bi imali na kraju krajeva platiti porez. Znači postojalo je puno zakonskih rješenja i ima ih i mi predlažemo tri godine, nitko nas ne sluša. Argumentacija je bila, ne, ne sluša nas vladajuća većina. Građani i poduzetnici nas slušaju i vjeruju u ono što smo mi predlagali i to će se vrlo brzo vidjeti, ali vladajuća većina ništa nije napravila osim ovakvih argumentacija, izgubit ćete 14 milijardi kuna, a na kraju izgubimo i ovako i onako, jer kada usporedite prihode 2007., osme, devete, vidite da su prihodi u proračunu puno manji, jel tako. A nisu isti prihodi bili u proračunu 2008., 2009. Znači izgubilo se nešto, izgubili ste dobiti. Kolega Šuker 2008. Devet milijardi, 2009. Pet milijardi, 4 milijarde kuna. Znači izgubilo se. Samo malo, imat ćete priliku, dignite repliku, vidim da ste digli ispravak netočnog navoda kako ne bi mogli replicirati, ali dobro. Imati ćete priliku reći svoje mišljenje. Izgubili ste i ovako i onako, a napravili niti pokušali ništa niste. I to je problem. i ovakvi zakoni, uredu, podržat ćemo, ali oni ne rješavaju supstancu problema u Hrvatskoj tih zakona koji bi mogli pomoći da hrvatsko gospodarstvo krene naprijed, nema. Nije ih bilo zadnjih 4 godine, zadnjih 8 godina i nema povjerenja u slučaju da se ovakva politika nastavi i dalje da će ih biti i u budućnosti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Dva ispravka, jedna replika. Prvi je ispravak gospodin zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dakle, niz netočnih navoda, ali prva i osnovna stvar trebali bi znati da je već dvije godine na snazi oslobođenja od plaćanja doprinosa godinu dana za novouposlenog za prvo zaposlenje. To bi trebali znati da je na snazi već dvije godine. Druga stvar, ne možete reći da nitko nije priznao krizu. U onom trenutku kada je ova Sabor izglasao zakon da se osigurana štednja povećava na 400 tisuća kuna, jasno je poslan signal da je financijska kriza došla do Hrvatske. Međutim, za razliku od vas koji ste neodgovorno uzbunjivali hrvatske građane Vlada si to nije mogla dozvoliti. Vlada je morala spriječiti stampedo na banke i u tome smo uspjeli i danas Hrvatska ima jedan od najstabilnijih financijskih sektora. A kolega Maras nije dobro radi države, radi gospodarstva, radi svega govoriti ovako kako vi govorite. Pa zar hoćete reći da Hrvatska u ovom trenutku je u lošijoj situaciji od Grčke, Italije, Španjolske, Portugala, Irske pa čak i Slovenije? To su činjenice koje vi ne možete poreći. Možda Hrvatska ima sporiji gospodarski rast zbog strukture gospodarstva, ali najveću neistinu koju ste rekli kada ste rekli kada ćete najkasnije za dva mjeseca promijeniti Zakon o porezu na dohodak. Nećete biti u prilici, nećete biti u prilici. I to je najveća neistina koju ste danas rekli.
I gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Maras izrekao kao što je rekao prethodnik brojne netočne navode. Ja sam primijetio da nije bilo adekvatnih mjera koje bi pomogle hrvatskom gospodarstvu. Netočno je. Dakle, bila je i ova mjera koju je spomenuo kolega Šuker oslobađanje od doprinosa, pa nadalje brojne mjere glede poslovnih zona, malim poduzetnicima, pa i razne druge mjere iz gospodarskog oporavka koji pokazuju ovih dana rezultate, dakle rast BDP-a i brojne druge aktivnosti. A rekordna nezaposlenost je bila u vrijeme koalicijske vlasti, 425 tisuća. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Maras, vi raspravljate o zaposlenicima na način da ih tretirate da su trošak poslodavcima. Kolega Maras, zaposlenici nisu nikakav trošak. Poslodavci sa svojim kapitalom su nitko i ništa bez zaposlenika. Neka slobodno svoj kapital sjednu na njega, ne zapošljavaju nikoga pa ćete vidjeti što će od njega učiniti. Zaposlenici su najvažniji čimbenik gospodarske aktivnosti, najvažniji čimbenik proizvodnje i ne može tako prema njima se raspravljati. Što se tiče oslobađanja, čuli smo da postoji oslobađanje od doprinosa za novozaposlene, ali nije to rješenje. Ma nema primjera u ekonomskoj praksi da oni koji ne plaćaju doprinose na zaposlenike ostvaruju gospodarski rast i povećavaju zaposlenost. Toga nema nigdje na svijetu, ni u jednoj državi, ni u jednoj ekonomskoj, to su više neke socijalne komponente, ali bez očekivanih efekata. Toga nema nigdje. Poznato je da ekonomska politika sa svojim instrumentima i fiskalnim i monetarnim jedino može utjecati na gospodarski rast, a sve drugo je politiziranje. Imamo u sferi fiskalne politike dva najvažnija instrumenta, to je upravljanje javnim dugom i poreznu politiku koja nije odgovarajuća, ali koja treba sustavne promjene i koja treba biti usmjerena ka rastu gospodarstva. Imamo monetarnu politiku sa svoja isto tri glavna instrumenta, koja isto tako nije odgovarajuća i samo kombinacijom takvih instrumenata, samo takvom jednom sinkroniziranom akcijom, ekonomskom politikom možemo učiniti gospodarski rast i dobro svakom zaposleniku i povećati broj zaposlenika. A ovi što preko noći se medijski hvale kako su zaposlili nekoliko stotina novih zaposlenih ne plate doprinose, za tri mjeseca ih otpuste, nisu im dali ni plaće, nisu platili ni doprinose, od toga nema gospodarstvo Hrvatske nikakve koristi. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Kolega Mariću, drago mi je da ste priznali da je fiskalna politika neodgovarajuća. Evo na kraju mandata da ste rekli da nije dobra i da je treba mijenjati. Ja se s vama slažem, evo drago mi je da ste mi to replicirali. Ja se sa vama u potpunosti slažem. I druga stvar, pa ne govorimo o problemu nekonkurentnosti hrvatskog gospodarstva samo mi u Hrvatskoj. Pogledajte malo agencije koje se bave analizom konkurentnosti hrvatskog gospodarstva pa analizirajte koji smo tu na svijetu. Pa imate i Hrvatsko vijeće za konkurentnost. Prije mjesec dana predsjednik tog vijeća upozorava i govori da smo u regiji među najslabijima, konkuriramo i krećemo se otprilike negdje na mjestima kao Albanija. Ako govorimo sa zemljama s kojima smo se 2010. uspoređivali, recimo Poljska koja je poduzela kvalitetne mjere u borbi protiv recesije ona je danas 30 mjesta bolje plasirana nego Hrvatska. Znači u Hrvatsku neće nitko investirati. A što se tiče troška, pa gledajte ja ne govorim i ne promatram radnike kao trošak, ali u okviru cijelog poslovanja zar mislite da je manje u interesu zapošljavanja da cijena rada, ne plaće nego cijena rada, znači doprinosi, porezi su manji pa bi onda bilo lakše i konkurentnije zapošljavati ljude. O tome sam ja govorio. Ja govorim o tome kako stvoriti gospodarstvo konkurentnije nego što je to bilo zadnje četiri godine i ponovo ću se vratiti na početak, vidim da i vi razumijete da ta politika nije bila vođena na ispravan način. Hvala lijepa.
I gospođa zastupnica Nevenka Majdenić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici Vlade, poštovane kolegice i kolege. Evo odmah na početku kažem da ću podržati donošenje Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o porezu na dohodak. Naime, svi se ovdje u Saboru zalažemo da naš porezni sustav evidencije moraju biti jednostavne, što transparentnije, a u skladu s tim drago mi je da se ovim zakonom briše odredba o obvezi isplate na žiro-račun kod banke, a uvodi se odredba da su isplatitelji dividendi i udjela u dobiti obvezni voditi evidenciju i poreznoj upravi dostavljati izvješće o isplaćenim dividendama i udjelima. Zašto to govorim i zašto mi je drago, jer znamo da smo prije kod isplate dividendi da se to isplaćivalo na žiro-račun banke, a da je tada porezna uprava, odnosno ispostave da su tražile onda podatke o tim uplatama. S obzirom da banke baš i nisu zainteresirane da i točno i transparentno vode račune o tim isplatama često se događalo da i porezna uprava i nije imala te točne podatke tako da su nekad možda, postoji velika mogućnost, teško je to možda i ustanoviti, da su možda i neke veće isplate nisu bile na pravi način evidentirane. Moramo znati kod žiro-računa da na tom žiro-računu ima i raznih uplata i da su onda djelatnici banke bili dužni da iz tih svih mogućih uplata utvrde koje se odnosi baš na isplatu dividendi i udjela u dobiti. Isto tako treba reći da su neki poslodavci isplaćivali te dividende, ali da su to bili veliki broj kojima se isplaćivalo ili nekad i u nekom malom iznosu koji na neki način je opterećivao, odnosno bio je trošak onom tko je dobio možda 200, 300 kuna morao je otvoriti žiro-račun, imao je tu jednu isplatu, da ne bi imao troškove vođenja žiro-računa često ga je zatvarao pa je onda imao i taj trošak zatvaranja žiro-računa. Tako da je zaista bolje da se evidencije o isplati dividendi i udjela u dobiti da se direktno dostavljaju poreznoj upravi i onda ćemo zaista imati točno ono što je govorio i zastupnik Šuker, imat ćemo točno evidenciju koliko je toga. Dakle točno, neće se ići preko banaka nego ćemo dakle direktno. Naravno da to traži od poslodavaca da vode točnu evidenciju, ali mislim da to više sada i nije neki problem s obzirom na tehniku i tehnologiju. Što se tiče ove druge izmjene, a to je da se omogućava poslodavcima odobravanje kredita svojim posloprimcima po kamatnoj stopi od 3% neoporezivo, zaista mislim da to treba podržati, drago mi je da će to i SDP podržati jer sad trenutno poslodavci mogu dati kredite po kamatnoj stopi od minimalno 4% da takva kamata nije oporeziva. I mislim da je to dobro i za one kojima je to važno, koji imaju neke kredite, a isto tako je i poticaj poslodavcima da malo više vode računa o svojim zaposlenicima, da im olakšaju ja bih rekla i život i da im omoguće da sredstva koja im od tog ostanu da podmire neke druge svoje potrebe. U svakom slučaju mislim da ovaj Zakon treba prihvatiti, da je to još jedan od zakona koji je ova Vlada uputila kažem da bi olakšala i život građanima i u svakom slučaju treba ovaj Zakon podržati. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona poreza na dohodak, hitni postupak, P.Z.E. br. 870. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona poreza na dohodak. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj konačni prijedlog zakona prihvaćen je većinom glasova, 91 glas za, 3 suzdržana i ništa protiv.
Stignemo još sljedeću točku. 10. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o tržištu plina, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br 881. Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, gospodarstvo, lokalnu i područnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva Ruđer Friganović će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane dame i gospodo, znači pred nama je Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o tržištu plina. Kao što znamo reforma energetskog sektora započela je 2001. donošenjem Zakona o energiji i paketa zakona koji uređuje obavljanje pojedinih energetskih djelatnosti, električne energije, tržište nafte i plina i Zakon o regulaciji energetskih djelatnosti. Tim zakonima uspostavljen je osnovni zakonodavni okvir za restrukturiranje i reorganizaciju energetskog sektora i za liberalizaciju tržišta plina i regulaciju energetske djelatnosti, te je obuhvaćeno restrukturiranje energetskih subjekata i stvaranje novog zakonodavnog, institucionalnog okvira, utvrđivanje tržišnih pravila, obveza javnih usluga i razdvajanje energetskih djelatnosti na tržišne i regulirane. Energetsko zakonodavstvo postalo je jedan od važnih segmenata na putu Republike Hrvatske prema članstvu u Europskoj uniji. Isto to zakonodavstvo se i u Europskoj uniji vrlo dinamično mijenjalo i Republika Hrvatska je pratila znači i te izmjene i usklađivala svoj zakonodavni okvir sa europskim zakonodavstvom. I ja neću opterećivati ovaj Dom sa svim izmjenama i dopunama zakona koji su doneseni od 2001. do današnjeg dana. Osnovni razlozi za donošenje ovoga zakona proizlaze iz potrebe da se omogući da Vlada Republike Hrvatske na određeno vrijeme zadrži mogućnost propisivanja najviše razine cijene prirodnog plina za povlaštene kupce. Pri tome se posebno misli na kupce iz kategorije poduzetništvo, odnosno za industrijske kupce. Naime, 1. srpnja 2011. došlo je do velikog povećanja cijene plina od 14% što je, znači od strane jednog dobavljača za koje je Vlada Republike Hrvatske smatrala da je nepotrebno i da se njime ruši međunarodna konkurentnost s hrvatskog proizvodnog sektora prije svega, te je temeljem svojih zakonskih ovlasti Vlada donijela Uredbu o izmjeni Zakona o tržištu plina koja je stupila na snagu 3. kolovoza. Dakle, u toj uredbi Vlada je propisala da Vlada može na određeno vrijeme propisati najvišu razinu cijene plina za povlaštene kupce u cilju zaštite gospodarskog interesa Republike Hrvatske i osiguranja međunarodne konkurentnosti uzimajući u obzir cijenu plina na međunarodnom tržištu za iste ili slične kategorije ovlaštenih kupaca. Uredba je omogućila donošenje odluke kojom se u razdoblju od 1. rujna do 31. prosinca najviša razina cijene prirodnog plina fiksira na iznos od 2,13 kuna po metru kubnom i primjenjuje se na povlaštene kupce osim kućanstava, odnosno one koji obavljaju proizvodnu djelatnost s godišnjom potrošnjom plina manjom od 100 milijuna metara kubnih plina. A posebno se primjenjuje za kupce koji kupuju plin radi proizvodnje toplinske energije za tarifu kupca prema odredbama Zakona o proizvodnji, raspodjeli i distribuciji toplinske energije. Ova odluka, znači zaštitila je hrvatski proizvodni sektor od udara cijene energenta koji se u tom trenutku bio dogodio. Ovom izmjenom, znači ovim prijedlogom izmjena Zakona o tržištu plina ova uredba sada se prenosi u zakon i dobija zakonsku snagu i znači postižu se sljedeći ciljevi. Provodi se zaštita gospodarskog interesa Republike Hrvatske i osigurava međunarodna konkurentnost hrvatskih proizvoda uzimajući u obzir cijenu plina. Za provedbu zakona neće biti potrebno osiguravati dodatna sredstva u državnom proračunu, a obrazloženje razloga za donošenje po hitnom postupku su bitni gospodarski, novonastali gospodarski uvjeti. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala. Odbori? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a, gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici Ministarstva gospodarstva. Evo na samom početku Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o tržištu plina kojeg je Vlada Republike Hrvatske dostavila s ciljem znači da se ovim izmjenama u prvom redu zaštiti gospodarski interes Republike Hrvatske, ali isto tako da se osigura međunarodna konkurentnost hrvatskih proizvoda uzimajući u obzir cijenu plina na međunarodnom tržištu. Dakle, osnovni razlog donošenja ovog Prijedloga zakona o tržištu plina je da se odredbe Uredbe o izmjeni Zakona o tržištu plina provedu i ugrade u Zakon o tržištu plina a ovo je utemeljeno znači na članku 87. stavku 3. Ustava Republike Hrvatske. Dakle, mijenja se samo članak 72. Zakona o tržištu plina. Podsjećam evo rekao je i državni tajnik da je Vlada usvojila odluku o najvišoj cijeni, najvišoj razini cijene plina za povlaštene kupce koji obavljaju proizvodnu djelatnost i to za one s godišnjom potrošnjom manjom od 100 milijuna metara kubičnih plina, a posebno na kupce koji kupuju plin radi proizvodnje toplinske energije za tarifnog kupca prema odredbama Zakona o proizvodnji, distribuciji i opskrbi toplinskom energijom izuzev kućanstava. Ta odluka je stupila na snagu 1. rujna 2011. i iznosi 2,13 kuna po metru kubičnom. Tarifni sustav u Republici Hrvatskoj razrađen je i cijena plina vezana je uz energetsku vrijednost. To smo dobili podatke od Ministarstva gospodarstva. I zašto mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice držimo da je dobro. A cijena plina za povlaštene kupce u potpunosti je tržišno orijentirana, te ovisi a i do sad je ovisila o cijenama naftnih derivata. Međutim, što se tiče liberalizacije tržišta koja je preduvjet budućeg razvoja hrvatskog gospodarstva želim istaknuti da su za to ispunjeni tehnički uvjeti kao što su prekogranični kapaciteti za isporuku plina koji značajno prelaze potrebe Republike Hrvatske, ali i mogućnost povlaštenih kupaca da sklapaju ugovore sa drugim opskrbljivačima, te da promijene opskrbljivača, a u slučaju nezadovoljstva zamjenu drugih opskrbljivača u slučaju nezadovoljstva. Znači, tehnički uvjeti su ispunjeni. Što se zakonodavnog okvira tiče Vlada još uvijek radi na tome, naravno u onom smislu priprema zakonodavnog da bi zaštitila gospodarstvo. A da to baš, da ta liberalizacija tržišta baš ne ide lako pokazuje evo primjeri poljskog parlamenta nedavno koji je blokirala amandmane na Zakon o skladištenju nafte i plina, što naravno odgađa proces liberalizacije i u Poljskoj, iako znamo da je Poljska članica Europske unije. Povezivanje hrvatskog plinskog sustava sa europskim, gradnja LNG terminala, izgradnja novih energetskih objekata, te tržišna politika cijena prostor je koji treba iskoristiti za kvalitetnu pripremu da zajedničko europsko energetsko tržište. Iskoristimo li taj, mudro taj prostor pa i kroz nove zakone koji su u pripremi bit ćemo aktivni sudionici plinskog tržišta. Slijedom primjene odredbi trećeg energetskog paketa pristiglog iz Europske Komisije sve su odredbe koje su vezane za određivanje cijene energenata od strane Vlade preselit će se u ingerenciju regulatorne, regulatora, odnosno Hrvatske regulatorne agencije. Mi u klubu Hrvatske demokratske zajednice držimo da je i to dobro, te ćemo podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. I u ime Kluba zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče. Iako je se sabornica puni zbog glasovanja, pa se puno toga neće čuti, ali sam ponukan izići za ovu govornicu jer očito sa tržištem plina i cijenom plina nešto ipak nije u redu. Najbolji primjer za to je povećanje cijene plina za domaćinstva u gradu Slavonskom Brodu, odnosno cijene grijanja koje je plinsko i koje ovih dana da kažem potresa i grad Slavonski Brod, ali ovaj puta se radi ovdje o prijedlogu zakona, o dopuni Zakona o tržištu plina, i to s namjerom i s ciljem da se cijena za, posebice za, … [[Govornik se ne razumije.]] plina za povlaštene kupce, dakle to su kupci iz kategorije poduzetništva i industrijske kupce ograniči na 2,13 kuna po kubnom metru. Kada govorimo o prirodnom plinu onda je svakako potrebno spomenuti i činjenicu da Hrvatska ima i svoje vlastite izvore prirodnog plina, da je hrvatsko tržište opskrbljeno sa tim prirodnim plinom u, negdje u količini od oko 50%, a uvoz ili čak do 60%, a ostalo je uvoz, pa ponekad i nije jasno kako se zapravo regulira cijena plina i zašto je u Hrvatskoj problem i pored svojih i zaliha i eksploatacije plina da ima problem sa dobavljačima, ili opskrbljivačima, i kome smo mi to povjerili opskrbljivanje plinom Republike Hrvatske, a poglavito, ili posebice kupaca kategorije poduzetništva, odnosno industrijskih kupaca. Jasno da klub HDSSB-a u ovom slučaju i pokušaju Vlade da ovom mjerom i da kažem suzbije povećanje cijene plina će biti za ovakvu mjeru i za ovakav zakonski prijedlog, ali kažem moram ponovo spomenuti da je domaćega plina na našem tržištu gotovo 60%, domaćeg iz domaćih izvora, da u nekim gradovima poput evo Slavonskog Broda i poput, i bez obzira na ugradnju kalorimetara dolazi do diskrepance između potrošnje i cijene i povećanja cijene u potrošnji kod domaćinstava, pa mislim da je danas premalo vremena da šire o tome elaboriramo, ali u svakom slučaju tržište plina, cijene plina i zalihe plina, pa onda sve ono što je vezano uz snabdjenje plina Republike Hrvatske u zimskim mjesecima poglavito će trebati jednom drugom prilikom još detaljnije i kritičkije raspraviti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Pojedinačna rasprava se bio javio gospodin Maras. Nema ga. Prema tome zaključujem raspravu. Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o tržištu plina, hitni postupak, P.Z.E. br. 881. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o tržištu plina. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 90 glasova. Dame i gospodo, nastavak ove 24. Sjednice biti će u srijedu 5.10. u 9,30 sati sa točkom dnevnog reda Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji s Konačnim prijedlogom zakona. Želim vam ugodan vikend. Hvala.