Poštovane dame i gospodo, poštovani gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 7. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na današnju sjednicu su pozvani naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našeg Doma, te predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Državnog regulatornog povjerenstva za električnu energiju, Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, Upravnog odbora i menandžmenta BHRT-a, Regulatorne agencije za komunikacije BiH i Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH, čija su izvješća na dnevnom redu današnje sjednice. Evo, još jedanput sve nazočne srdačno pozdravljam. Sjednici, dakle, današnjoj sjednici je nazočno 14 izaslanika, od kojih 4 iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Izaslanik, gospodin Fahrudin Radončić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti biti nazočan na današnjoj sjednici. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, a u skladu s člankom 155. Poslovnika, na početku sjednice prije rasprave o dnevnom redu izaslanicima će biti omogućeno postavljati izaslanička pitanja u usmenom obliku. Podsjećam da su vam zajedno s pozivom na 7. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi s procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavijest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 7. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH upućen je i predsjedatelju Vijeća ministara BiH, gospodinu Zvizdiću i Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH. U skladu s člankom 156. stavak 1. Poslovnika najavu za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavio je izaslanik: Mario Karamatić za minsitra sigurnosti BiH, gospodina Dragana Mektića; izaslanik Sredoje Nović, dakle, za Vijeće ministara BiH, ministra sigurnosti takođe dakle, BiH, Dragana Mektića; izaslanik Martin Raguž za ministricu za ljudska prava i izbjeglice BiH, gospođu Semihu Borovac. U skladu s člankom 156. stavak 2. Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara i onome članu Vijeća ministara na kojega se pitanje odnosi. Želim podsjetiti i na to da smo uputili obavijest Javnom RTV servisu BiH radi osiguranja izravnog televizijskog prijenosa ovog dijela sjednice, u skladu s člankom 155. stavak 1. Poslovnika našeg Doma. Sada možemo započeti s postavljanjem usmenih izaslaničkih pitanja i davanjem odgovora. 2 Riječ dajem izaslaniku Mariu Karamatiću. Gospodine Karamatiću izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani članovi Kolegija, uvažene kolegice i kolege, štovani predsjedatelju Vijeća ministara, zamjeničke, uvaženi ministri, dame i gospodo. Moje pitanje se odnosi na, u veljači prošle godine imali smo situaciju kada je opravdani socijalni bunt nezadovoljnih radnika prerastao u pokušaj rušenja ustavnopravnog poretka Bosne i Hercegovine u nasilne demonstracije, u paljenje institucija. Sad zamislite da radnici koji nisu, ne znam, 54 mjeseca primili plaću, odjednom insistiraju na ukidanju kantona. Znači, to su bile politički dirigirane demonstracije koje srećom nisu uspjele postići svoj cilj. Već mjesecima u medijima imamo priliku čitati kako se očekuje vruća politička jesen i kako se najavljuju ponovo nasilne demonstracije. Sad mediji pišu i ovako i onako, znamo i mi sve da ako je bilo na televiziji, na radiju, u novinama, nužno ne mora biti izjava, istina, međutim kada dobijete izjavu jednog visokog dužnosnika, člana Vijeća ministara, uz to koji je iznimno upućen u tematiku i koji najavljuje pokušaj državnog udara u Bosni i Hercegovini, nisam mogao da ne postavim pitanje Ministarstvu sigurnosti. Da malo pojasnim. Dana 26.06.2015. godine u svim medijima u Bosi i Hercegovini je objavljeno da je 16 borbenih oklopnih vozila dodijeljeno, što MUP-u RS-a, što SIPA-i, što Federalnoj upravi policije. Isti dan zamjenik ministra odbrane, gospodin Emir Suljagić, izjavljuje, citiram – nakon što sam konsultovao niz ljudi umirovljenih i aktivnih generala i policajaca nemam nikakve sumnje da entitetske vlasti pripremaju se za obračun s narodom. Mene interesira da li je Ministarstvo sigurnosti, kao nadležno za sigurnost Bosne i Hercegovine, gospodina zamjenika ministra konsultiralo odakle njemu saznanja da će biti potreban obračun s narodom, koji su to umirovljeni i aktivni generali i policajci koji su njemu potvrdili da će biti obračun s narodom, radi li se ovdje o najavi državnog udara ili vojnog puča? Napominjem, borbena oklopna vozila se inače koriste za borbu protiv terorizma, Bosna i Hercegovina s tim realno ima problem i policijske uprave, zaštitu objekata, takođe imamo s tim problem, i suzbijanje nereda. Ovo je klasična najava nereda, i evo ja bih volio da dobijem odgovor na pitanje. Hvala lijepa.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Odgovorit će, pretpostavljam, zamjenik ministra sigurnosti, gospodin Krešić. Izvolite gospodine Krešiću.
Dobar dan svima. Uvaženi predsjedatelju, dopredsjedatelji, uvaženi zastupnici. Mi smo ovo pitanje dobili i bilo nam je, ustvari bilo je neprecizno. Znači, pitanje se odnosilo na sprečavanje državnog udara i zaštitu ustavnopravnog poretka Bosne i Hercegovine, i znači, nismo imai pojašnjenja na što se odnosi. Danas kad imamo detaljnije pojašnjenje, znači danas nisam u prilici dati konkretan odgovor, ali evo s obzirom da danas imamo pojašnjenje i da imamo ono na što se točno i precizno odnosi pitanje spremit ćemo odgovor u pisanoj formi i možemo i na sljedećoj sjednici Doma naroda dati usmeni odgovor na ovo postavljeno pitanje. Hvala lijepo. 3
Hvala Vama gospodine Krešiću. Gospodine Karamatiću, izvolite. Jeste li zadovoljni odgovorom, odnosno ovim što je rekao gospodin Krešić?
Pa evo, zadovoljan sam odgovorom, znači dobit ćemo u pisanom obliku odgovor na ovaj moj upit. Već kad sam ovdje, imam jedno pitanje za članove Kolegija, vrlo kratko. Znači, sukladno članku 154. Poslovnika, točka 3., mi izaslanička pitanja u pisanom obliku možemo postavljati Uredu visokog predstavnika BiH, tj. gospodinu Valentinu Incku. Ja bih citirao definiciju suvereniteta – suverenitet je potpuna vlast države ili naroda na vlastitu teritoriju, te neovisnost takve vlasti u odnosu na bilo kakvu izvansku ili tuđinsku vlast. Pošto je Poslovnikom predviđeno, znači u usmenom obliku da možemo postavljati pitanja ministrima, predsjedatelju Vijeća ministara, znači najvišim dužnosnicima izvršne vlasti u Bosni i Hercegovini, interesira me postoji li mogućnost da njegovu ekselenciju, gospodina Valentina Incka dovedete ovde da mu postavimo usmena pitanja. Ja osobno bi ga imao priupitati dvi tri riči o nekim stvarima ili, sukladno ovoj definiciji suvereniteta, mi kao najviša zakonodavna vlast trebamo kao zaljubljeni srednjoškolci slati mu pisamca. Hvala lijepa.
Evo, od tajnika Doma, stavak 3., samo da pročitam, članka 154. da izaslanička pitanja u pismenoj formi mogu se postavljati i Uredu visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini. Riječ dajem izaslaniku Sredoju Noviću. Gospodine Noviću izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege delegati, poštovani predsjedavajući i članovi Savjeta ministara, dame i gospodo. Evo, već je peti dan od jednog trenutka kad je Bosnu i Hercegovinu zadesio, rekao bih, događaj koji je, siguran sam, vratio Bosnu i Hercegovinu nekoliko koraka unazad. To nije bio obični događaj, već događaj koji je u Srebrenici, umjesto da se oda pijetet žrtvama i porodicama svim koji su izgubili svoje najdraže, dogodilo nešto što se nije dogodilo ni u samom ratu, da predsjednik jedne Vlade susjedne zemlje bude linčovan i gotovo, sreća da nije doživio i teže posljedice. Dakle, mi do danas, ni delegati nemamo niti jednu jedinu informaciju o tome šta se uistinu i kako događalo, ko je odgovoran za takvo stanje i zašto se to, zaista čiji su propusti da se to dogodi? Nama je sreća samo okolnost u ovoj zemlji što smo imali ova sredstva javnog informisanja pa njima možemo uputiti zahvalu što danas u Bosni i Hercegovini znamo ponešto o tom događaju, pa onda bi dobro bilo bar da uzmemo dobar dio ovih uvaženih novinara i da ih stavimo tamo gdje je mjesto onima kojima nije mjesto u tim strukturama, pa da nas bar oni detaljno informišu o tome. Neprimjereno je da je danas peti dan a da mi uopšte ne znamo šta se to dogodilo, iako različite informacije govore ko je sve raspolagao sa kakvim informacijama. I zato sam, mislim da je to opravdano zbog javnosti u Bosni i Hercegovini, postavio pitanje u smislu člana 156. stav 1. Poslovnika Doma naroda, da Savjet ministara i resorni ministar dadnu danas sveobuhvatnu 4 informaciju o događajima za vrijeme komemoracije u Srebrenici 11.07.2015. godine. Ako je moguće da ćemo čekati tu informaciju kao što smo je čekali o Zvorniku, kao što smo čekali o Bugojnu, onda ja mislim da ona nema više nikakvog smisla i samo otvaramo dublje odnose, pogoršavamo unutar Bosne i Hercegovine. Teško me može u ovoj zemlji neko uvjeriti da namjerno ne odugovlačimo da dođemo do istine šta se desilo. Kako je moguće da u subotu cijela svjetska javnost o tome bruji, a da u toku dana ne zasijeda resorno ministarstvo, resorne agencije i da cijelu noć u subotu na nedelju provedu u dogovoru šta treba preduzeti, već se međusobno, govorimo sada kako Tužilaštvo treba da da nekakav zahtjev. Ko ovdje zaista koga zamajava? Šta je ovdje policijska uloga, a šta je uloga Tužilaštva? Neprihvatljivo je da je, dakle, protekla subota, nedelja, ponedeljak, utorak i mi svi počeli da peremo ruke. Slušali smo političare, oni su čisti, dakle, slušali smo organizacioni odbor, još čistiji, slušali smo ne pojedine čelnike agencija. I ja se bojim da u Bosni i Hercegovini će nestati sapuna koliko peru ruke od tog događaja da niko ne zna zašto i kako se to dogodilo. To je razlog zbog čega sam tražio danas da se na ovoj sjednici kaže šta se i ko je odgovoran u vezi sa tim. Hvala.
Hvala Vama gospodine Noviću. Tko će u ime Vijeća ministara, odnosno Ministarstva sigurnosti odgovoriti? Gospodin Krešić, zamjenik ministra. Izvolite.
Pa evo, znači poslije ovih događanja u Potočarima Ministarstvo sigurnosti, Vijeće ministara je, znači, zasijedalo i zadužilo Ministarstvo sigurnosti da pripremi informaciju, detaljnu informaciju o ovome što se dogodilo. Danas, znači, nismo u prilici dati sveobuhvatnu informaciju o ovom događaju, s obzirom na složenost svega što se dogodilo. Naravno, događaj ima i imat će velike refleksije na ugled Bosne i Hercegovine i očigledno je da su napravljeni propusti. Ne želimo prejudicirati, želimo sagledati sve ono što je rađeno u pripremi ovog osiguranja. Znači, u Potočarima je bio, radilo se o jednom, znači govorim sa sigurnosnog aspekta, složenom sigurnosnom zadatku i bojim se, znači, da je napravljeno niz propusta s obzirom na ono što smo imali priliku vidjeti u medijima i želimo sve to staviti na papir i, znači, preko Vijeća ministara, odnosno dostaviti Domu naroda na uvid jednu točnu, detaljnu i preciznu informaciju, znači kroz pripreme i događanja na sam dan. Znači, danas imamo pojedinačne, evo pojedinačna viđenja. Ne bismo htjeli nikome stavljati na teret ono što nije, ali, znači, želimo jasno i precizno vas informirati o svemu što se događalo, znači, koristeći informacije koje su mediji dali i prikupili i koristeći izvore, znači, i obavještajnu i sigurnosne agencije, Direkciju za koordinaciju, MUP RS-a i sve policijske agencije koje su na bilo koji način sudjelovale u izvršavanju, odnosno u provođenju osiguranja u Potočarima. Znači, u pisanoj formi ćemo tu informaciju dostaviti i na sljedećoj sjednici Doma naroda smo spremni i usmeno prezentirati tu informaciju. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Krešiću. Je li izaslanik Nović zadovoljan ovim odgovorom? 5
Naravno, bilo bi čudno kad bi čovjek rekao da je zadovoljan ovakvim odgovorom. Onda zaista bi postavljao pitanje i sebi i drugima šta mi to radimo. Da je sreće kao što nije u ovoj zemlji, a izgleda nažalost da je neće biti dugo, oba doma ovog Parlamenta bi zasijedala već u nedelju ili ponedeljak i procijenila sa aspekta i političkog i bezbjednosnog stanovišta šta se to dogodilo i kakve su refleksije. Nije to slučaj u ovoj zemlji i ja onda nemam šta više da pitam, jer koncem avgusta ili septembar, kad ovaj Dom bude zasijedao, tada će to biti potpuno sve irelevantno i tada neće ni biti značajno da li su ove informacije više bitne ili ne. Dotle će se mnoge stvari poravnati i, ja sam duboko ubijeđen, staviti pod tepih. Hvala.
Hvala Vama gospodine Noviću. Sad riječ dajem izaslaniku Martinu Ragužu. Gospodine Raguž izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani sudionici ove sjednice Doma naroda, ja sam postavio pitanje za Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, odnosno za uvaženu ministricu gospođu Semihu Borovac, a odnosi se na ocjenu Ministarstva o stupnju provedbe Aneksa VII Dejtonskog mirovngo sporazuma otvorenim pitanjima, prioritetima i procjenama Ministarstva kako dalje na putu implementacije Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. I kratko da obrazložim. Svi mi znamo da je Dejtonski mirovni sporazum postignut pod određenim kondicijama i uvjetima. Jedan je bio i temeljno pravo svakog prognanog čovjeka, bilo da je raseljen, bilo da je izbjegao, da se vrati svom domu, svojoj kući. I ne smatraju ga slučajno jednim od najvažnijih, svi su aneksi važni, ali za budućnost ove zemlje, njenu trajnu stabilnost, ovo je sigurno najvažniji Aneks. Danas vidimo da se svi pozivaju na Dejtonski mirovni sporazum onako ... uglavnom kad odgovara za koju dnevnu ili neku drugu političku procjenu ili aktivnost, a ustvari mi, evo kao najviše zakonodavno tijelo trebamo ovdje dobiti jedno pouzdano, odgovorno, kompetentno izvješće relevantnog ministarstva jer je to nadležnost, izbjeglice su u nadležnosti institucija Bosne i Hercegovine po Dejtonskom mirovnom sporazumu, da vidimo, koliko je od 2 miliona i dvjesto i nešto tisuća ljudi koji su prognani i raseljeni, više od pola, najveći egzodus u novijoj povijesti, se do danas vratilo, koliko nije, koliko ih se želi vratiti i što država čini sa entitetima i svim nadležnim vlastima da se to njihovo temeljno pravo ostvari? To je prva stvar za koju trebamo dobiti odgovor. Naravno, to je konektirano i sa popisom, evo nažalost nemamo pokazatelje još uvijek da vidimo relevantnu prosudbu šta su ti tektonski poremećaji ostavili u smislu te konfiguracije stanovništva u Bosni i Hercegovini. Dakle, i to je jedno od podpitanja u tom kontekstu. Ja sam neke podatke našao na vašoj stranici, stranici Ministarstva, kad je u pitanju Revidirana strategija, kaže tamo da je obnovljeno 350.000 stambenih jedinica, to je veliki korak, značajan posao, ali isto tako se kaže da preko 50.000 još uvijek nije obnovljeno ni 20 godina nakon Dejtona. Postoji li plan kad će se to obnoviti? Postoje li prioriteti? Šta sa nekim regijama? Evo ja ću navesti jednu, ne kažem da je to jedina, šta sa regijom Posavina, koju i danas prolazimo, spaljena zemlja. Šta se radi na tim pitanjima, da li se išta pokreće? Da li je subjektivno, da li se čovjek uopće želi vratiti ili postoje blokade i opstrukcije? Vidimo danas da 6 najviši velikodostojnici religijski govore da su neke etničke skupine potpuno, ili religijske, potpuno uništene s određenih prostora. Znači, šta je sa kolektivnim centrima? Mo znamo da je postojao plan i dinamika do kada ih treba zatvoriti. Šta je sa donatorskim sredstvima? Mi smo najveću regionalnu Donatorsku konferenciju, stotine miliona eura, da vidimo kako su utrošena ta sredstva, koja je dinamika njihovog trošenja i da li nešto, evo i Parlament može učiniti da se olakša i omogući taj proces povratka? Vidimo da je u pitanju i dalje sigurnost. I dalje postoje napadi na povratnike u svim dijelovima Bosne i Hercegovine. Znači, postoje problemi vezani za školovanje djece. Vidimo svako malo se otvaraju ti problemi. Nije samo dovoljno obnoviti kuću, dovesti struju, put, da vidimo koliko je ljudi uposleno u javnom sektoru u svim nadležnm institucijama. Da vidimo postoji li tu proces diskriminacije i da obavimo jednu ozbiljnu raspravu, raspravu ovdje. Evo, mislim da su to sve važna pitanja. Imamo toliko nevladinih organizacija koje se financiraju na račun tog pitanja, da vidimo ko ih financira, kakvi su učinci itd. Kako su utrošena donatorska sredstva? I evo više, ne da danas dobijem zaokruženi odgovor, nego da damo potporu Ministarstvu, ministrici i Vijeću ministara da u koordinaciji s nadležnim institucijama jednostavno vratimo fokus na ovo pitanje. Danas je moderno pričati o egzodusu i iseljavanju, očito znači mi smo se svi pretvorili u jednostavno promatrače i ponašamo se ko navijačke skupine, gledamo tektonske poremećaje i nastavke ovih procesa, a mi smo ipak odgovorni i ovaj Parlament i Vijeće ministara za ova pitanja. I mislim da, ako ništa, ako ne možemo danas dobiti zaokružen odgovor, jednu najavu, što mislim da je prošlo dovoljno dana i u novom Vijeću i otkad ste vi na čelu, da se na neki način može hrabrije i odlučnije upustiti u jedan realan pristup i da se ovo pitanje tretira, znači sve dok jedan čovjek želi da se vrati u ovoj zemlji, ne bi trebao biti taj proces dovršen niti Aneks VII proveden. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Raguž. Dajem riječ uvaženoj ministrici, gospođi Semihi Borovac. Izvolite gospođo Borovac.
Poštovani predsjedavajući, poštovani delegati Doma naroda. Evo, iako smo jučer, zaista pred kraj radnog vremena, dobili ovo delegatsko pitanje od uvaženog gospodina Martina Raguža, mi smo u Ministarstvu odlučili da odgovorimo na ovo pitanje, ne tražeći dodatni rok jer smatramo da svako odlaganje i gubljenje vremena na rješavanju ovih krupnih pitanja nije nama u korist i jednostavno željeli smo danas da poredamo one probleme i ono za što smo se odlučili kao metod rada i način rada u Ministarstvu u narednom periodu, ali naravno ništa ne možemo uraditi bez značajne političke podrške ovog Parlamenta i jasno utvrđenih ciljeva u ovoj oblasti. Evo, zato dozvolite da kratko iznesem odgovor na ovo pitanje, mada je gospodin Raguž dosta toga potencirao i u svom obrazloženju. Aneks VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, ili kako je njegov službeni naslov Sporazum o izbjeglim i raseljenim osobama, sigurno je jedan od najvažnijih aneksa Općeg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini. Prva rečenica i suština Aneksa VII je – sve izbjeglice i raseljene osobe imaju pravo da se vrate svojim kućama. Dalje se u Aneksu VII kaže – imaće pravo na povrat imovine i naknadu štete za imovinu koja im se ne može vratiti, te pravo na izbor mjesta prebivališta. U smislu ovih zagarantiranih prava iz Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, na osnovu podataka koje Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice osigurava putem 7 svojih internih baza i u saradnji sa nadležnim entitetskim ministarstvima i UNHCR-om kao vodećom međunarodnom organizacijom iz Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma, do sada su postignuti sljedeći rezultati. Od 4,3 miliona stanovnika po popisu iz 1991. godine procijenjeno je da je oko 2,2 miliona osoba napustilo svoje domove i bilo u statusu izbjeglice ili raseljene osobe, a da do danas se vratilo oko miliona i pedeset hiljada od čega je oko 600 hiljada raseljenih osoba i 450 hiljada izbjeglica iz Bosne i Hercegovine. Gledano kroz svjetska iskustva to je dobar procenat, ali mi ne možemo biti zadovoljni ovim rezultatom jer još uvijek postoji interes za povratak i obnovu i obavezni smo nastaviti sa implementacijom ovog osnovnog prava iz Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. Od 1,1 miliona stambenih jedinica po popisu stanovništva iz '91. godine njih oko 460.000 ili gotovo polovina ukupnog stambenog fonda u Bosni i Hercegovini bilo je ili potpuno razoreno ili teško oštećeno. Ponovno je izgrađeno, odnosno obnovljeno oko 330.000 domova i to uz ono minimalno poštivanje standarda uslova stanovanja, što je takođe dobar rezultat. Nažalost, još uvijek je neobnovljeno oko 130.000 stambenih jedincia, od čega za potrebe povratka treba obnoviti, trenutno sa postojećim zahtjevima, oko 43.000 stambenih jedinica. Od oko 225.000 privremeno zauzetih imovina do danas je njihovim vlasnicima ili nositeljima stanarskih prava vraćeno oko 220.000, što čini stopu provedbe imovinskih zakona skoro 99%. Po ovom rezultatu smo vjerovatno među prvim u pogledu povratka kada je u pitanju izbjeglička kriza, kada je u pitanju imovina. Dakle, povratak je realizovan u procentu oko 50%, a obnova stambenih jedinica oko 60%, a povrat imovine 99%. Međutim, kad govorimo o rezultatima stvarnog povratka na prijeratne adrese očekuju se rezultati prošlogodišnjeg popisa koji će dati odgovor na ovo pitanje, jer Ministarstvo ne raspolaže tačnim podacima. I naravno da je veoma za nas značajno pitanje koliko je u iskazanom procentu od 50% realiziranih povrataka ustvari stvarni povratak na prijeratno mjesto stanovanja, a koliko je osoba izabralo novo mjesto prebivališta. S druge strane, najmanje je urađeno na planu naknade štete za imovinu koja se ne može vratiti izbjeglim i raseljenim osobama, jer su dosadašnje strategije i propisi prioritet davali pravu na povratak i to najranjivijim grupama povratnika. Ovo je u osnovi set prava, ova dakle tri osnovna prava iz Aneksa VII, međutim postoji čitav niz drugih prava koja nisu direktno vezana za Aneks VII, ali proizilazi iz Ustava BiH, Aneksa VI, Sporazuma o ljudskim pravima i Zakona o izbjeglim i raseljenim licima koje je donio ovaj Parlament. Glavni izazovi i problemi na planu osiguranja pristupa pravima zagarantovanim Aneksu VII Dejtonskog mirovnog sporazuma su – najveći broj izbjeglih i raseljenih osoba i dalje se ne mogu vratiti zato što njihove prijeratne stambene jedinice i druga imovina još uvijek nije obnovljena ili zato što u njihovim mjestima povratka nema,
Vrijeme ministrice, vrijeme. Vrijeme malo probajte skratiti.
evo odmah ću, osnovne infrastrukture, terent nije očišćen od mina. Još uvijek je 100.000 raseljenih osoba uveliko interno raseljenih i veliki broj je u 104 kolektivna centra širom Bosne i Hercegovine. Veliki broj povratnika takođe ne mogu da se vrate jer su suočeni s teškom socijalno-ekonomskom situacijom ili zbog toga što ne mogu već stečena prava u jednom entitetu ili zemlji, koja ih je prihvatila, prenijeti u mjesto povratka. 8 Naši sljedeći koraci Ministarstva su sljedeći. Dozvolite bar samo ovo da kažem. S obzirom da ovaj Parlament nije razmatrao provedbu Revidirane strategije i Akcionog plana mi smo planirali, prije svega u cilju utvrđivanja politike u ovoj oblasti i daljih pravaca aktivnosti, pred ovaj Parlament i Vijeće ministara, prije svega, dati jednu analizu stanja u ovoj oblasti na osnovu koje bi se dalje utvrdili pravci ovih aktivnosti, te na osnovu toga donijeti novi Zakon o izbjeglim i raseljenim osobama, jer smo vidjeli da prethodni Zakon koji je ponuđen ovom Parlamentu je bio odbijen. Smatramo da su to veoma značajne aktivnosti i radićemo, prije svega, na obezbjeđenim sredstvima od 500 miliona KM, što donatorskih, što kreditnih, što udruženih sredstava, da se implementiraju započeti projekti koji se tiču i povratka na regionalnom planu i povratka na internom planu. I naravno, poseban aspekt biće na ifrastrukturu, obnovu infrastrukture koja praktično onemogućava povratak i u onim mjestima u kojima je obnovljena ova, obnovljeni objekti, a naravno i gledati da se ostvare osnovna prava koja su zagarantirana ovim dokumentima. To je, evo u najkraćem, slijedi, dakle, analiza koju će dobiti ovaj Parlament i mi na ovom planu kako vidite imamo zaista puno posla i očekujemo i zahvaljujem se gospodinu Martinu Ragužu na ovom pitanju, i evo, to vidim kao svojevrsnu pomoć Parlamenta u rješavanju ovih krupnih za Bosnu i Hercegovinu pitanja. Hvala.
Hvala ministrice Borovac. Je li izaslanik zadovoljan ponuđenim odgovorom? Izvolite gospodine Raguž.
Moram reći da sam zaista zadovoljan, da se pokazala zaista jedna ozbiljnost za kratko vrijeme da se pripremi odgovor na ovo pitanje i ja odustajem sad od daljih komentara, jer smo dobili najavu da će pred Parlament doći izvješće o realizaciji Strategije. I evo samo mogu pitati da li se to planira skoro za mjesec, dva? Mislim da bi bilo dobro da u 9. mjesecu ovdje u Parlamentu imamo taj dio, pa da svi skupa damo doprinos da ova pitanja i najave koje je najavilo Ministarstvo, ... dobije jednu afirmaciju da se konačno ti prioriteti mogu realizirati. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Raguž. Sad prelazimo na dnevni red današnje sjednice. Za 7. sjednicu predlažem sljedeći izmjenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 6. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zaključka Halida Genjca, predloženog na nastavku 36. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 3. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o carinskoj politici u Bosni i 9 Hercegovini (predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-35/14 od 15.09.2014.); 4. Izvješće o radu Državnog regulatornog povjerenstva za električnu energiju u 2014. godini, broj: 01,02-28-586/15 od 20.04.2015.; 5. Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH i Godišnje izvješće o pojavama diskriminacije u BiH, broj: 01,02-12-729/15 od 22.05.2015.; 6. Izvješće o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2014. godinu, materijal Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost, broj: 01,02-28- 746/15 od 26.05.2015.; 7. Informacija Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori, materijal broj: 01,02-50-19-577-6/15 od 21.05.2015.; 8. Informacija o problemima u poslovanju i funkcioniranju BHRT-a, materijal Upravnog odbora Radio-televizije Bosne i Hercegovine, broj: 02/2-29-509/15 od 06.04.2015.; 9. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1- 538/15 od 09.04.2015.; 10. Davanje suglasnosti za ratificiranje Okvirnog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije o aranžmanu za provedbu financijske potpore Unije Bosni i Hercegovini u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II), broj: 01,02-05-2-842/15 od 29.06.2015.; 11. Davanje suglasnosti za ratificiranje Nota sporazuma – razmjenu nota između Vijeća ministara BiH i Vlade Japana o realizaciji grant pomoći Vlade Japana BiH za nabavu vozila nove generacije, broj: 01,02-05-2-866/15 od 01.07.2015.; 12. Davanje suglasnosti za ratificiranje Nota sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Japana o realizaciji grant pomoći Vlade Japana BiH za 2014. godinu, broj: 01,02-05-2-867/15 od 01.07.2015. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Javlja li se netko za riječ? Ima li izmjena i dopuna dnevnog reda? Gospodin Radmanović. Izvolite.
Dame i gospodo delegati, gospodo predsjedavajući. Predlažem da danas obavimo raspravu o pokušaju atentata na premijera Srbije Vučića 11.07. i da to bude tačka 2. ovog dnevnog reda. Razlozi: Mislim da predugo Bosna i Hercegovina spava poslije ovakvog događaja koji je bez presedana u novijoj istoriji Evrope. Mislim da niko nije ni pokušao da da političku ocjenu ovoga, a posebno da govorimo o političkoj odgovornosti, to je različito u odnosu na ono što je gospodin 10 Nović pitao, jer se govori o političkoj odgovornosti. Naravno da sam očekivao da već čujemo to od Predsjedništva, od Savjeta ministara, ali nismo čuli nažalost. Znam da je Poslovnik predvidio da se dostavi materijal kad se traži posebna tačka dnevnog reda, ali gospodine predsjedavajući upozoravam Vas da bi najgore bilo da ova tačka ne bude usvojena zbog toga što nema materijala. Nije bilo moguće da neko od nas dostavi materijal kada ga nema Ministarstvo bezbjednosti, kada ga nisu dostavile agencije koje su to radile, ali nema vremena za odlaganje rasprave. Ostane li to na ovome, kao što je rekao gospodin Krešić, na narednoj sjednici, koja je pitanje kaće biti, tvrdim vam da pravimo problem Bosni i Hercegovini mnogo, mnogo veći nego što se misli u ovoj sali, i inače ne može bez ocjene nekih krupnih organa u Bosni i Hercegovini proći ovakva situacija gdje smo pokušali izvršiti, gdje je neko pokušao izvršiti atentat na premijera susjedne zemlje. Spreman sam da u uvodu o ovome govorim, ako bude usvojena tačka dnevnog reda, šire umjesto materijala o onome naravno što znam. Zbog toga je moj prijedlog ovakav. Hvala.
Hvala Vama gospodine Radmanoviću. Ima li dalje prijavljenih oko dnevnog reda? Ja sam u potpunosti razumio gospodina Radmanovića. Ovaj, razumio sam i mislim da svi razumijemo problematiku o kojoj Vi govorite, međutim mi zaista imamo probelm sad poslovničke naravi. To jeste činjenica.
nije uključen mikrofon
... ja, dakle, ja znam da je, dakle svi smo upoznati oko toga da je i Vijeće ministara raspravljalo o ovome, međutim mi zaista nemamo pisanog materijala i to je očigledno problem, ovaj, to danas staviti na dnevni red, kažem, zbog Poslovnika.
Evo ako mogu ja.
Može. Ggospodine Tadić izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Poštovani predsjedavajući Savjeta ministara, članovi Savjeta ministara, ... i svi uvaženi gosti. Dakle, pošto znamo iz sredstava javnog informisanja da je Savjet ministara raspravljao, a tu imamo većinu članova Savjeta ministara, kvalifikovanih, koja može da prati rad po toj tački i pošto je tačka 2., dakle, ne utiče bitno na njihove obaveze, ako je predsjedavajući Savjeta ministara spreman da nam prenese informacije s kojima on raspolaže, pa nakon toga da se barem upoznamo sa tim ukoliko već nema uslova za onu vrstu rasprave koja bi dovela do neke odluke na osnovu nekih materijala, pa da barem interes javnosti na taj način bude zadovoljen, čini mi se u čitavoj Bosni i Hercegovini, ne samo u RS-u, nego i u Federaciji nikom dobronamjernom nije drago što se desio takav nemio događaj u to vrijeme na tom mjestu, pa da pokažemo tu vrstu odgovornosti prema građanima i prema, kako bih rekao, onim ljudima koji su nas birali ovdje. 11 Dakle, unaprijed smo osujećeni u namjeri eventualnoj da donesemo neke odluke jer ne raspolažemo materijalom na osnovu kojeg bi to mogli uraditi, ali to ne znači da ne možemo dobiti informaciju i na taj način javnosti pokazati da sa posebnom odgovornošću pratimo ovu situaciju koja se desila i želimo da se do kraja izjasnimo o njoj kad za to dođe vrijeme. Je li možda predlagaču ovo prihvatljiva varijanta? Evo, da kažemo da je to kompromisno rješenje, naravno ukoliko se predsjedavajući Savjeta ministara slaže, koji bi tu trebao neku uvodnu riječ da kaže, makar nekoliko rečenica o onome što je bilo riječi na samoj sjednici Savjeta ministara koja je, kažem, koliko znam, proizvela zaključke, osudu prvo ovog napada, a onda i neke druge zaključke koje naravno ne bi mogao sad ovdje da citiram, a ne želim da parafraziram pošto je veoma osjetljiva tema da ne bi neku grešku napravio. Hvala.
Hvala Vama gospodine Tadiću. Dobro sad praktično imamo dva prijedloga. Jel' se još neko javlja? Gospodin Genjac se javlja jel'? Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Nesporno je da ono što se je desilo da je nanijelo ogromnu štetu i Bosni i Hercegovini i svim narodima u Bosni i Hercegovini i majkama u Srebrenici, itd. Nesporno je da o tome se i mora i treba razgovarati, kao što je Predsjedništvo i Vijeće ministara već učinilo. Predsjedništvo je svoj dio posla uradilo raspolažući informacijama koje je u tom trenutku imalo, Vijeće ministara takođe raspolažući i tretirajući informacije koje je imalo na raspolaganju. Treba to da i uradi i Dom naroda i Predstavnički dom, ali čini mi se na drugačiji način. Ako to kvalificiramo u startu kao pokušaj atentata mislim da već imamo problem. Dakle, rasprava o ovome treba da bude zaista smirena, argumentirana, dobronamjerna, u duhu dobrih glasova koje se iz Bosne i Hercegovine i Srbije čuju u smislu saradnje, razgovora, traženja kompromisa i pruženih ruku. Takva rasprava treba ovdje na Domu naroda i na Predstavničkom domu. Ali mislim da takva rasprava nije moguća u političkom diskursu bez posjedovanja nužnih informacija da bi se davale političke ocjene. Davati političke kvalifikacije i političke ocjene bez informacija koje su uslov bez kojih se ne može, bez informacija koje su potrebne, bez informacija koje su tačne i na kojima se jedino može zasnivati politička kvalifikacija, mislim da ne bi doprinijelo ovoj namjeri koju inicijativa ima. I zato mislim da razgovor o ovome treba voditi, ali sa pravim informacijama. Slažem se i to da smo već trebali neke informacije imati, slažem se i u tome da neko treba i da odgovara, slažem se u tome da, takođe, da kasnimo, međutim sve to što nam je problem nećemo popraviti nego naprotiv, čini mi se da ćemo pogoršati ako otvorimo raspravu sa političkim kvalifikacijama iznoseći političke ocjene koje se nikako ne mogu izreći bez toga da se nemaju kompletne i prave informacije. To je u ovom političkom smislu, rekao bih, značajnije, u proceduralnom smislu mislim da treba imati materijal na osnovu kojeg bi se raspravljalo. Uostalom u Poslovniku je to postavljeno upravo iz ovih razloga, da se ima informacija oko koje se raspravlja, da se ima informacija na osnovu kojih se izriču ocjene, itd. Vjerujte rasprava bez ovih informacija neće donijeti koristi koja se sasvim dobronamjerno ima u vidu. Hvala vam. 12
Hvala Vama. Gospodine Radmanović izvolite.
Razlog replike je nekoliko ocjena gospodina Genjca koje mislim da ne stoje. Naime, tačno je da trebamo popraviti stanje, ali nije tačno da ćemo popraviti stanje ako ne raspravljamo ili ako čekamo neku informaciju koja možda neće doći za dva mjeseca. Ovako kao što smo počeli neće biti za dva mjeseca. Drugi dio važan za repliku jeste ocjena da su Predsjedništvo i Savjet ministara uradili svoj posao. Ja mislim da nisu ništa uradili i da tu i leži politička odgovornost. Molim vas da vas podsjetim, manifestaciju u Potočarima organizuje nevladina organizacija, i moram reći moju ocjenu ličnu, ona se najbolje i ponašala ovdje. U čitavom ovom događaju najbolje je ponašanje načelnika Srebrenice i Majke Srebrenice, a Predsjedništva koje je imalo goste, nekoliko predsjednika ovdje, koje je bilo, ako sam dobro čuo, pokrovitelj manifestacije nema odgovornosti. Pa glavna politička odgovornost je kod Predsjedništva BiH, kod sve tri člana, naravno ima razloga da ih razdvojimo i da kažemo ko je više, ko je manje, ali kod sve tri u ovom momentu. Zar nije bilo normalno, dame i gospodo, da Predsjedništvo prvu noć uz izvinjenje prihvati svoju političku odgovornost za ovako nešto i traži hitno od Savjeta ministara reakciju. Nije dovoljno blago izvinjenje i neće oni pomoći dobrim odnosima. Nama se nastavljaju dobri odnosi zahvaljujući gospodinu Aleksandru Vučiću. Upitajmo se svi ovdje da li bi se mi ponašali onako kao on da nam se desilo to? Siguran sam da ne bi. On i dalje pruža ruku, a mi nismo u stanju ono što smo svi vidjeli, što djeca znaju šta se dešavalo, da pokrenemo proceduru. Četvrti u lancu odgovornosti poslije tri člana Predsjedništva je predsjedavajući Savjeta ministara. I on je domaćin tog skupa na određen način i po gostima koje je imao i trebao da bude domaćin Vučiću, bez obzira što nije u zvaničnoj posjeti premijer Srbije, to je naša susjedna zemlja, to je premijer, dolazi u Bosnu i Hercegovinu. Ni tu nismo našli neku ocjenu oko odgovornosti. A po mom mišljenju gospodin Zvizdić je odmah trebao da zatraži smjenu ministra bezbjednosti, koji je spavao dok se to dešavalo, koji je poslije toga davao izjave sa kojima se čude mala djeca kad ih čuju, a da ne govorimo o stručnim propustima Direkcije za koordinaciju policijskih tijela. Molim vas to smo sve čuli, vidjli, pročitali, sve to ima ovih dana napisano, od toga koliko je ljudi dato za obezbjeđenje kod jednih koliko kod drugih i ostale stvari. Dakle, popravićemo odnose i držati na visokom nivou ako se budemo ponašali kao Aleksandar Vučić, ali to znači da ovdje budu odgovorni oni koji su ovo uradili. I svi znamo, molim vas, ko je to. I nije se Predsjedništvo proglasilo odgovornim, a jeste odgovorno. Lako je organizovati ručkove i večere i dočekati u Predsjedništvu, ali je teško ovo sve završiti, a posao se morao završiti do kraja, a nije se završio. Prebacivanje odgovornosti između agencija i ovakvi odgovori kao što je gospodin Krešić odgovorio gospodinu Noviću ne vode ničemu, ničemu. Dobićete pismeno na nekoj od narednih sjednica. Zbog toga sam tražio tačku dnevnog reda. Gospodo predsjedavajući ja i sada mislim da ona treba da bude tačka dnevnog reda i da ovaj formalni uslov o kome vi govorite, a vi imate pravo da to uradite, ne treba biti važeči u ovakvoj situaciji i da, ako nije Predsjedništvo i ako nije Savjet ministara, ovaj Dom uputi izvinjenje i traži odgovornost ljudi u ovoj zemlji i brzu aktivnost kako da dođemo do ovih rješenja kao što je bilo. Ako i mi prespavamo zbog toga što u Poslovniku piše da treba materijal, a materijal nije u stanju da napravi Direkcija za koordinaciju policijskih tjela, onda smo u istom košu kao i ostali i čekaćemo i dalje dobru volju premijera susjedne zemlje. 13 I još nešto da vas podsjetim, dame i gospodo. U ovoj zemlji je konstitutivni narod srpski i on doživljava premijera Srbije kao svoga, možete misliti kako razmišlja o svemu ovome što se dešava zadnjih pet dana, kad niko nije odgovoran za ovo što se desilo. Mislim da to moramo brzo popravljati. Hvala.
Hvala Vama gospodine Radmanoviću. Gospodin Tadić, prvi zamjenik, pa ću onda dati rječ i gospodinu Ragužu.
Da, činjenica je da taj naš narod, gospodine Radmanoviću, ima previše premijera. Ovaj, koliko je tih država nastalo na prostoru bivše Jugoslavije u sve i jednoj imamo svog premijera, a u nekima i po nekoliko. I da ne otvaramo sad pitanje kako smo došli do toga i ko zaista doživljava predsjednika Srbije kao svog premijera, a ko radi ove ili one potrebe. Javio sam se zbog gospodina Genjca, dakle teza o atentatu nije teza koju je neko od delegata iz reda srpskog naroda plasirao. Ona je teza koja je trenutno predmet istraga, koliko je meni poznato. Dakle, ovdje i treba razlučiti to da li se radi o atentatu ili ne. Znači, prva sumnja je sumnja na atentat, jer se radi o visokom državnom funkcioneru Republike Srbije koji je bio u posjeti povodom 20 godina obilježavanja Srebrenice i prva sumnja je sumnja na atentat. Nismo mi sud i mi logično nećemo odlučivati ko je kriv za taj napad koji je mogući atentat, ja lično mislim da jeste atentat. I drugo oko čega se vjerovatno ne bi ovdje većina složila, to je ko eventualno stoji iza toga. Aleksandar Vučić je u proteklih nekoliko godina vodeći simbol na Balkanu kad je u pitanju borba protiv kriminala i korupcije, kad je u pitanju stvaranje uslova za suživot i pomirenje između svih naroda i kada je u pitanju odnos prema evropskim integracijama. Ona energija koju su imali nekad neki političari pa je izgubili, jednostavno se našla kod njega po sva ova tri pitanja i vodio je te procese. Ja mislim da ima kriminalaca u najmanje sva ova tri naša konstitutivna naroda koji bi aplaudirali ubistvu Aleksandra Vučića i vjerovatno bi bili presrećni upravo da se to desilo prije neki dan u Srebrenici. I da ne samo dabude atentat nego da bude razlog višedecenijskih novih svađa između Srba i Bošnjaka. Tu, što kaže gospodin Nović, stvarno ... nedostaje, još bi ga više falilo da se, ne daj Bože, stvarno desilo to gospodinu Vučiću i da je, da je to bio nekakav smrtonosni napad u svojoj konačnici. Ali pošto vidimo, je li tako, da smo mi ovdje svi spremni za tu diskusiju, na kraju krajeva mi ovih dana o čemu drugo i pričamo nego pričamo o tome, i ne samo mi nego i evropski i svjetskih zvaničnici, ja predlažem da mi, uz dužno poštovanje gospodina Raguža i naravno u skladu njegovoj volji, da li prije njegovog govora ili poslije njegovog govora unesemo tačku dnevnog reda, naravno ukoliko se javio u vezi s ovom temom ukoliko nije predlagač neke druge tačke, pošto sad još uvijek to ne znam, napravimo jednu pauzu od jedno 5 minuta, 10, koliko je potrebno gospodinu Noviću da u ime Kluba formuliše pismeno prijedlog određenih zaključaka da bi smo ispunili ovaj formalni razlog za održavanje sjednice. Da li će ti zaključci biti usvojeni, da li su dobro napisani o tome ćemo u toku same rasprave. Ali evo, gospodine Noviću, dakle da samo napišemo, da imamo neki materijal, da kažemo tačka 1. ili šta ćemo već staviti, ne moramo sad naglas to govoriti, dakle Dom naroda osuđuje to što se desilo, jasno opisano, Dom naroda upućuje izvinjenje visokom državniku susjedne zemlje s kojom želimo najbolje odnose, predsjedniku Vlade Republike Srbije itd., Dom naroda traži hitnu istragu od svih nadležnih istražnih organa uključujući organe 14 policijskoga aparata vezane za zajedničke organe, ne znam, Republiku Srpsku, Federaciju i sve oni koji to mogu, naravno, na svojoj teritoriji u skladu sa postojećim zakonskim propisima, da bi se utvrdilo ko tačno stoji iza toga i kakva je ... Evo, to da stavimo na papir u ovih 5 minuta, 10, koliko je potrebno i da imamo taj materijal koji, naravno, očekuje predsjedavajući Doma kao neko ko rukovodi sjednicom i dužan je da se upozori na tu poslovničku odredbu. Ako se slažete sa tim, naravno uz izvinjenje gospodinu Ragužu, ne znam šta je predmet njegove prijave, dakle pa da napravimo tu pauzu. Evo, to je moj prijedlog.
Hvala. Nisam Vas samo shvatio tražite li odmah pauzu ili možemo pustiti da gospodin.
nije uključen mikrofon
Dobro, onda bi još evo gospodin Raguž, koliko Vi tražite, 10 minuta.
Koliko nam treba Sredoje? 10 minuta je li?
Izvolite gospodine Raguž.
Hvala lijepo. Pa vidite, mi već vodimo raspravu a nismo uspjeli točku dnevnog reda i onda dopustite da se svi uključimo u raspravu.
Pa šta sad mogu?
To ... moj odgovor gospodine Tadiću i ovo nije ekskluzivno rasprava na relaciji Vi i gospodin Radmanović, nego rasprava u Domu naroda.
nije uključen mikrofon
Pa evo, ja Vam odgovaram, mislim znate, znači na Vaše pitanje. Znači, sigurno da bi mi trebali danas raspravljati o ovome, evo ja odmah da se, ako smo odgovorni. Drugo je pitanje imamo li uvjete da zaključimo nešto što će biti odgovorno i na tragu odgovornosti najvišeg zakonodavnog tijela, a trebalo bi biti u tom smislu danas to formulirano. I javio sam se samo da kažem, da vidim da li da danas mi kažemo kad ćemo zasjedati. Može biti sjednica oba Doma 15 Parlamenta. Ja mislim da bi to bio odgovor, jer se radi o suštinskim pitanjima za ovu zemlju. I zato kažem da bi svi trebali dati doprinos da danas nađemo načina, jer danas, po meni, ne možemo zaključiti, možemo mi voditi raspravu, ja ću dati svoj doprinos da je vodimo i danas, ali pitanje je možemo li bez relevantnih informacija zaista, ovaj, uraditi posao kako treba, a treba li bi. Vidjeli smo u odgovoru gospodinu Noviću da nisu ispunjene pretpostavke, da danas nismo dobili odgovor od resornog ministarstva, to smo vidjeli. Znači mi sad možemo ići u ocjenjivanje političko bez ključnih ocjena tog ... Ja nisma za tu vrstu prejudiciranja stvari, a jesam da danas raspravljamo ako možemo, ovaj, donijeti jedan zdrav zaključak i da stvari ne vraćamo nazad. Jedino premijer ili predsjednik Vlade Srbije nije govorio da će se stvari vratiti nazad, to govore samo političari u Bosni i Hercegovini, nažalost moram reći. On ni jednom riječi nije rekao da se stvari vraćaju nazad, zašto mi ovdje pričamo da ćemo se vratiti nekoliko godina unazad. Zašto je izgubljen fokus sa najvećeg, najvećeg stradanja humanitarnog i globalnog događaja, to je bio globalni događaj, svjetski događaj? Nažalost, taj događaj nesredni napad na premijera je zasjenio taj potencijal da shvatimo odnos prema žrtvama, prema majkama, prema budućnosti ove zemlje. Hoćemo li tu jednu ozbiljnu raspravu napraviti? Ja jesam za to, naravno, da lociramo odgovornosti onih koji su bili zaduženi za sigurnost, za protokol i za dobro domaćinstvo, što bi trebalo biti prvi zaključak koji ... Druga stvar, ne ponavlja se nama ovaj premijer, nije ovo privi put, mi smo imali proteste u veljači kad smo vidjeli promaju u sigurnosnim agencijama, nepostojanje koordinacije, nepostojanje odgovornosti, vidjeli smo poplave, vidjeli smo milion stvari i stalno nam se dešava – hoćemo li mi jednom se ozbiljno pozabaviti tim, hoćemo li? Evo, ja postavljam to pitanje. Ja isto tako smatram da je predsjednik Republike Srbije apsolutno poslao poruke koje i nas trebaju, na neki način, obvezati da pratimo tu pozitivnu poruku, sve skupa. I ne bi danas da uletimo u zamku bilo kakve politizacije, osim da mi kao Dom naroda tražimo odgovornost onih koji su odgovorni, a i jesu, za propuste koji su neoprostivi i koji su se desili, ali ne na način da će, da će nas to vraćati unazad, nego da se ti propusti više ne ponove, uz ispriku premijeru i uz odgovornost institucija. Ako možemo formulirati sad zaključke evo tog tipa, pa i da ih danas usvojimo ja jesam i za to, znači, ali da ne idemo u neku sad širinu, nego da se fokusiramo, fokusiramo zaista na odgovornost institucija, a da zakažemo kad je moguće na Domu ovome uz pisane dokumente zaista jednu temeljitu raspravu.
Hvala gospodinu Ragužu. Gospodin Genjac se javio za repliku, koliko vidim. Ja ću još, još ću dati Vama riječ i ako ste Vi inzistirali, a čini mi se da jeste, ja ne znam, je li, hoće li Klub tražiti, ako Klub bude tražio stanku naravno da ću dati. Izvolite gospodine Genjac.
Vrlo kratko.
nije uključen mikrofon
Izvolite gospodine Genjac. 16
Ma vro kratko, ovaj, ne bih ja rekao da se ova pozitivna atmosfera održava isključivo zahvaljujući ponašanju gospodina Vučića. Srećom nije tako, ima dosta ljudi koji žele dobru atmosferu i koji su to vrlo jasno i kategorično i izjavili i da se nastavi ta dobra atmosfera. Druga stvar, ja ne sporim da neko smatra po svojoj subjektivnoj procjeni da je ovo bio politički atentat, ali ja smatram, na osnovu informacija koje imam, da ne mogu ocijeniti da li je bio politički atentat ili nije bio politički atentat, odnosno na kraju krajeva nećemo mi tu ocjenu donijeti, zna se ko takve zaključke definitivno donosi. I zato kažem za političke kvalifikacije ovoga svega kojima je, koje su motivisane, dakle, ili koje su u motivu namjere da ovdje i na dnevnom redu treba puno informacija. Ja mislim da bi trebalo informacije kvalitetne, cjelovite, objektivne informacije i nakon toga obaviti kvalitetnu raspravu i donijeti kvalitetne političke zaključke u interesu dobre atmosfere. Hvala.
Hvala gospodinu Genjcu. Gospodin Nović. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Vidite kako zbog jednog paušalnog odgovora na poslaničko, odnosno delegatsko pitanje zakomplikuju se stvari. Kako je moguće prosto, kako je moguće de mi objasnite da Savjet ministara je razmatrao i vjerujem kao ozbiljan organ i ozbiljan ministar na bazi nečega i ne vjerujem da su samo čuli za informaciju i rekli – mi smo razmatrali, osuđujemo događaj. Ne vjerujem u to. Oni su morali imati po svim pravilima i oni nekakav materijal, stranica ili dvije, ali bilo je korektno ne podcjenjivati ni delegate i da se danas samo kaže to šta je saznanje trenutno Savjeta ministara i tačka. Niko nije tražio da se kaže ni gram više, ni gram manje. Ali nije korektno sjediti ovdje delegati i da im se kaže dobićete vi informacije. To nije korektno i ne možete to niko da me ubjedite u ovoj zemlji da možemo tako da se ponašamo prema ovom Domu. Ovo nije dom mjesne zajednice, ovo je jedan od najviših domova, odnosno od dva ravnopravna u ovom Parlamentu. Nije to ni korektno, ni profesionalno. Zašto bi to onda mi očekivali od policijskih struktura drugačiji odnos, Bože sačuvaj. Pa i ja da sam tamo, pa rekao bi – vidiš da i oni ne tretiraju ni svoj Parlament, baš ih briga, dobićete vi nekad nešto tamo. No, o svim ovim pitanjima vjerovatno bi rasprava mogla trajati ili satima ili danima i mislim da je i gospodin Tadić u tom pravcu govorio. Ja sam samo to očekivao da će neko od Savjeta ministara izaći pa reći – znamo samo toliko i dobićete gospodo informaciju u narednih tri dana. Ni to nismo dobili. Da li je onda uopšte svrha raspravljati i tražiti tačku dnevnog reda? Možda i nije, da kažemo – mi smo anatemisani, ne treba Dom Savjetu ministara, jer su oni dovoljni sami sebi. Ali bez obzira na sve to, da mi dalje ne, čini mi se ne treba zaoštravati, ne treba praviti nove neke unutar nas, da ne kažem baš tešku riječ, ja predlažem 15 minuta pauze, tražim u ime Kluba srpskog naroda. Hvala. 17
Hvala Vama gospodine Noviću. Dajem stanku od 15 minuta. Molim vas za 15 minuta da se vratimo svi ovdje. [[PAUZA]] Poštovane izaslanice i izaslanici, poštovane kolegice i kolege, evo malo se odužila ova stanka. Sada ću ja dati riječ gospodinu Noviću, pošto je on tražio, naravno, stanku, predsjedniku Kluba srpskog naroda. Izvolite gospodine Noviću.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo. Zahvaljujem na ovoj pazu i izvinjavamo se što smo malo duže trajali, ali smo zaista nastojali da poslije malo burnijeg početka i rasprave o dnevnom redu dođemo do prihvatljivih zaključaka koji bi ovaj Dom stavili u aktivnu poziciju i stavili svima do znanja da je ono što se dogodilo za osudu i od strane ovog Doma. I zato u ime Kluba srpskog naroda predlažem zaključke. 1. Dom naroda najoštrije osuđuje napad na predsjednika Vlade Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića, koji se desio 11.07.2015.godine u Potočarima. 2. Dom naroda izražava duboko žaljenje zbog toga što je predsjednik Vlade Republike Srbije doveden u takvu situaciju i upućuje izvinjenje gospodinu Vučiću, uz nadu, kao što je i sam rekao, da sve što se desilo neće izazvati posljedice na odnose dvije zemlje. 3. Dom naroda traži od svih nadležnih organa u Bosni i Hercegovini da hitno utvrde počinioce napada i odgovornost svih lica u skladu sa njihovim nadležnostima. Čini mi se da bi to mogli biti prihvatljivi ...
Hvala gospodinu Noviću. Ali da bismo usvojili zaključke moramo, dakle, utvrditi točku dnevnog reda.
Da, i zato predlažemo da bude tačka dnevnog reda koja će glasiti – Usvajanje zaključaka u vezi sa događajima za vrijeme komemoracije u Potočarima 11.07.2015. godine. Druga tačka, da bude to treća tačka dnevnog reda.
Predsjedatelj Vijeća ministara. 18
Hvala najljepša. Pozdravljam uvaženo predsjedništvo, uvažene delegate. Ja ću samo reći da zaključke koje je predložio uvaženi zastupnik Nović, da oni u potpunosti korespondiraju sa zaključcima koje je usvojilo i Vijeće ministara na vanrednoj sjednici održanoj u ponedjeljak. Dakle, mi smo imali isto tako tri zaključka. Prvi je vezan za, naravno, oštru osudu napada na uvaženog premijera Republike Srbije, gospodina Aleksandra Vučića. Zadužili smo zaključkom Ministarstvo sigurnosti da hitno, i u saradnji i koordinaciji sa svim nadležnim sigurnosnim i policijskim agencijama i Direkcijom za koordinaciju policijskih tijela, pripremi i Vijeću ministara BiH dostavi detaljnu informaciju o ovim događajima sa prijedlogom mjera. I treći zaključak je bio da Vijeće ministara traži od svih nadležnih institucija da se provede hitna istraga, kako bi se otrkili počinitelji napada na premijera Aleksandra Vučića, te kako bi isti u skladu sa zakonima bili i procesuirani. Dakle, mi očekujemo da će Ministarstvo sigurnosti vrlo brzo dostaviti Vijeću ministara detaljnu informaciju, sa detaljnim analizama i prijedlogom mjera i poslije toga će ovaj cijenjeni Dom imati, naravno, i ovlaštenog izvjestioca po ovoj temi, ovlaštenog uvodničara i konačno imaćete materijal oko kojeg će se moći raspravljati i donijeti adekvatni zaključci i adekvatni prijedlog mjera. A mi se, evo, slažemo sa ovim zaključcima, iako o tome će naravno svoju konačnu riječ, sud, donijeti Dom naroda. Hvala.
Hvala Vam gospodine predsjedatelju. Evo, čuli smo, dakle, što je rezultat. Naravno, evo mi kao Kolegij se, u poptunosti smo se složili i ja sada predlažem, dakle, da izmjenimo dnevni red, kao što je to predložio i gospodin Nović, dakle da druga točka dnevnog reda bude Usvajanje zaključaka u vezi događaja za vrijeme komemoracije u Potočarima 11.07.2015. godine, ako je to prihvatljivo? Jeste, dobro. A onda će se sve, dakle, ove točke pomjeriti za jedan broj unaprijed, tako da ćemo danas imati 13 točaka dnevnog reda. Možemo li sada sa ovom, prvo idemo na, dakle, na izjašnjavanje, da ovo, dakle da usvajanje zaključaka u vezi sa događajima za vrijeme komemoracije u Potočarima 11.07.2015. godine, bude druga točka dnevnog reda. Ja vas molim da ...
nije uključen mikrofon
Bolje da se izjasnimo, bolje ipak, mislim da nema. Pokrenite ovaj mehanizam da se možemo izjasniti molim vas. Možete se izjašnjavati, glasujte sad. Hvala. Od nazočinih 14 – za je bilo 14, protiv i suzdržanih nije bilo. Dakle, iz Federacije BiH 9 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća i entitetska većina. Možemo konstatirati da smo, dakle, usvojili dnevni red sa 13 točaka dnevnog reda. 19 Počinjemo sa radom, odnosno sa dnevnim redom. Pod 1. usvajanje Zapisnika, dakle prelazimo na prvo točku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 6. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvram raspravu. Mislim da neće biti potrebe za raspravu, pošto smo mi već se usuglasili. Nema potrebe je li tako? Zatvaram raspravu. Sada ćemo se izjasniti. Dakle, glasujemo o Zapisniku 6. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 14 – 14 je bilo za. Dakle, iz Federacije BiH 9, iz RS-a 5. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram Zapisnik 6. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, Ad. 2. Usvajanje zaključaka u vezi događaja za vrijeme komemoracije u Potočarima 11.07.2015. godine
nije uključen mikrofon
Evo, samo malo, ja ću ipak dati, otvoriti raspravu o ovim zaključcima, da ispoštujemo formu, mada su se klubovi već usuglasili, ali ipak radi Poslovnika našega. Otvaram raspravu o predloženim zaključcima. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad ćemo se izjasniti o ova tri zaključka. Molim vas da se pripremite za izjašnjenje. Možete glasovati. Od nazočih 14 – 14 je bilo za, protiv i suzdržanih, dakle, nije bilo. Iz Federacije BiH 9 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojio je zaključke, kako je to već pročitano. Mislim da nema potrebe ponovo čitati zaključke. Hvala vam. Idemo na slijedeću točku dnevnog reda, to je točka broj tri, 20 Ad. 3. Izvješće povjerenstva Kolegija o nastojanju za postizanje suglasnosti o Prijedlogu zaključka Halida Genjca, predloženog na nastavku 36. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Na nastavku 36. sjednice Doma naroda, održanom 12.03.2014. godine, izaslanik Halid Genjac predložio je Domu usvajanje zaključka koji glasi Zbog složenosti i značaja, kao i nužnosti da se amandmanski otklone nejasnoće pojedinih predloženih odredaba, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana Bosne i Hercegovine vraća se na razmatranje po redovitom postupku. Prilikom glasovanja navedeni prijedlog zaključka nije dobio potrebnu entitetsku većinu, pa je uslijedilo usuglašavanje u Kolegiju Doma kao Povjerenstvu. Dobili ste Izvješće povjerenstva Kolegija Doma naroda. Kolegij nije postigao suglasnost. Sukladno, e sada ne znam treba li, mislim da rasprava ne treba, obzirom da smo mi već u fazi, dakle, izjašnjavanja. Sukladno članku 73. stavak 4. Poslovnika Doma naroda glasujemo u drugom krugu o prijedlogu zaključka izaslanika Halida Genjca predloženom u nastavku 36. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Odluke se, znate, donose većinom glasova onih koji su nazočni i koji glasuju, pod uvjetom da glasovi protiv ne smiju sadržavati 23 ili više glasova izaslanika izabranih iz svakog entiteta. Ja vas molim da se pripremite za glasovanje. Glasujte sad. Dakle, od 14 prisutnih – 7 je bilo za, protiv 5, suzdržana 2. Iz Federacije BiH za 7, protiv nitko i suzdržana 2, iz RS-a nitko za, protiv je bilo 5 i suzdržan nitko. Opća većina postoji, entitetska ne postoji. Konstatiram da zaključak izaslanika Halida Genjca, predložen na nastavku 36. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, nije usvojen. Pošto zaključak nije usvojen, i činjenica, imajući u vidu činjenicu da je na 33. sjednici Doma naroda, održanoj 05.11.2013. godine, Dom naroda usvojio zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljanja BiH po hitnom postupku, u skladu sa člankom 122. Poslovnika Doma naroda, sada otvaram raspravu o samome Prijedlogu zakona.
nije uključen mikrofon
Pardon, ovo je očigledno greška napisana od strane službi. Dakle, mi sada idemo na samo izjašnjavanje. Nema više rasprave, izjašnjavanje o samom Zakonu. Dakle, glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH po hitnom postupku, u skladu s članom 122. Poslovnika Doma naroda. Molim vas da se pripremite za glasovanje. Možete glasovati. 21 Od nazočnih 14 – za je bilo 10, protiv 4, suzdržan nitko. Iz Federacije BiH 5 za, protiv 4, suzdržan nitko. Iz RS-a 5 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH je usvojen. Prelazimo na narednu točku dnevnog reda, to je točka broj četiri, Ad. 4. Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o carinskoj politici u Bosni i Hercegovini (predlagatelj: Vijeće ministara BiH) Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH na 4. sjednici, održanoj 18.05.2015. godine, usvojio je Zakon o carinskoj politici u BiH sa četiri amandmana. Zastupnički dom je na 7. sjednici, održanoj 26.02.2015. godine, usvojio Zakon o carinskoj politici u BiH takođe sa četiri amandmana. Budući da je Zakon usvojen u različitom tekstu, u odnosu na Zastupnički dom, Dom naroda je na 4. sjednici, održanoj 18.05.2015. godine, u Zajedničko povjerenstvo za usaglašavanje teksta Zakona imenovao izaslanike – Seada Kadića, Maria Karamatića i Nebojšu Radmanovića. Zajedničko povjerenstvo obaju domova za postizanje istovjetnog teksta navedenog Zakona na sjednici održanoj 09.06.2015. godine je postiglu suglasnost o istovjetnom tekstu Zakona o carinskoj politici u BiH i o tome sastavilo Izvješće o kojemu se danas trebamo izjasniti. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Izvješću Zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH o postizanju suglasnosti o istovjetnom tekstu Zakona o carinskoj politici u BiH. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 14 – za je bilo 11, protiv su bila 2, suzdržan 1. Iz Federacije BiH 8 za, nitko protiv, 1 suzdržan, iz RS-a 3 za, 2 protiv i nitko suzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Konstatiram da je Izvješće Zajedničkog povjerenstva obaju domova Paralmentarne skupštine BiH o postizanju suglasnosti o istovjetnom teksu Zakona o carinskoj politici u BiH usvojeno. Prelazimo na točku broj pet, Ad. 5. Izvješće o radu Državnog regulatornog povjerenstva za električnu energiju u 2014. godini
Zahvaljujem predsjedavajući. Ukratko, mislim da je Izvještaj temeljit, da odražava na jedan objektivan način aktivnosti Institucije ombudsmena i da pruža niz podataka koji su potrebni za praćenje rada, a rekao bih i unapređenje. Iz cijelog Izvještaja vidi se trend otprilike i unapređenja cjelokupne djelatnosti Institucije ombudsmena kroz sve instrumente koje ombudsmen posjeduje, pa i kroz ove preporuke koje se daju. Rekao bih da institucije sve više i više odgovaraju na preporuke ombudsmena. 23 Tako da, da se, ne ulazeći u detelje Izvještaja, ja bih ipak predstavnike Institucije ombudsmena pitao u vezi priprema za izmjene ili izradu novog Zakona o ombudsmenu. Naime, postoji potreba, koja se je pokazala u praksi, niz izuzetno važnih izmjena i dopuna Zakona o ombudsmenu koje su u tolikoj mjeri prisutne, i to je u ovom Izvještaju očigledno, da se može govoriti o potrebi izrade novog zakona. Vezano s tim jedno od pitanja je i nacionalni mehanizam prevencije diskriminacije, koji prema pariškim kriterijama jedan od načina je da Institucija ombudsmena predstavlja taj mehanizam, a mi smo kao država, odnosno Bosna i Hercegovina je određenim rokovima vezana za uspostavu tog mehanizma prevencije. Vijeće ministra u prošlom sazivu je tačno na današnji dan prije godinu dana imenovalo Radnu grupu za izradu ili pripremu izmjena i dopuna Izbornog zakona, ovog Zakona o ombudsmenu. Oostavljam pitanje, ili predstavniku Vijeća ministara ili predstavniku Institucije ombudsmena, jer su i jedni i drugi uključeni u tu Radnu grupu – šta je sa tom Radnom grupom? Dokle idu izmjene? Kakav je rezultat te Radne grupe i možemo li očekivati uskoro taj rezultat ovdje u Parlamentu? Zahvaljujem.
Hvala. Jel' još ima za raspravu? Nema, dobro. Ako netko može, možda gospođa Džumhur. Izvolite.
Dozvolite da pozdravim uvažene delegate. Zahvaljujem se na pitanju delegatu Genjcu. Ja mogu reći da je tačno da Zakon o ombudsmenu za ljudska prava je imao niz izmjena u proteklih nekoliko godina, koje nažalost nisu rezultirale da se sačini prečišćeni tekst i posljedica toga je da i kada bi se sada sačinio prečišćeni tekst nedostaju dvije zakonske odredbe, jer je očito da neko ko je pravio izmjene i dopune nije imao ili dovoljno vještine ili je napravio previde. Tako da današnje stanje, pravno stanje ukazuje na niz pravnih manjkavosti. Razlozi zašto bi trebalo uraditi novi tekst zakona a ne ići sa izmjenama i dopunama, između ostalog, sadržani su i u toj činjenici, ali i u činjenici da Institucija ombudsmena od posljednje izmjene je dobila nekoliko novih mandata. Prema Zakonu o slobodi pristupa informacijama smo centralna institucija, prema Zakonu o zabrani diskriminacije smo centralna institucija i intencija je prema praksama u drugim zemljama da Institucija ombudsmena bude nacionalni preventivni mehanizam. Znači, ta tri razloga faktički vezani za naš mandat ukazuju na potrebu da se radi novi zakon, ali ono što je bitno da posljednje izmjene Zakona koje su rađene su u sebi sadržavale niz tranzicijskih odredbi, vezanih za objedinjavanje tri institucije ombudsmena na entitetskom i državnom nivou. I samim tim završetkom tog procesa one više nemaju nikakvu pravnu snagu i opterećuju zakonski tekst. Pravila koja postoje unutar institucija Bosne i Hercegovine je da ukoliko 40% teksta se mijenja da je potrebno ići u novi zakon. Vezano za drugo vaše pitanje – rad Radne grupe, ja moram reći da ombudsmeni su bili uključeni u prvi period rada Radne grupe i nakon što je Vijeće ministara, nakon što je produžen mandat Radnoj grupi mi smo prestali da radimo u toj Radnoj grupi iz razloga što je promijenjen koncept i na neki način smo se fokusirali na preporuke Međunarodnog koordinacijskog komiteta. Nismo upoznati sa zadnjim zbivanjima i ja vjerujem da će ministrica moći dati vam sveobuhvatnu informaciju. Ali, definitivno ono što sam ja čula, znači, iz njenih prezentacija, da ona planira do kraja godine uputiti zakonski tekst, da li izmjene i dopune ili čitav zakon, do kraja ove godine. Hvala. 24
Hvala Vam gospođo Džumhur. Nema više prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Sada prelazimo na izjašnjavanje. Dakle, glasujemo o Godišnjem izvješću o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH i Godišnjem izvješću o pojavama diskriminacije u BiH. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – za je bilo 12, protiv nitko, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH 8 za, nitko protiv, 1 asuzdržan, iz RS-a 4 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Dakle, konstatiram Godišnje izvješće o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH i Godišnje izvješće o pojavama diskriminacije u BiH je usvojeno. Prelazimo na točku broj sedam, to je, Ad. 7. Izvješće o stanju radijacijske i nuklearne sigurnosti za 2014. godinu, materijal Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Povjerenstvo je usvojilo Izvješće. Zastupnički dom je na 14. sjednici, održanoj 30.06.2015. godine, usvojio Izvješće. Dajem riječ gospodinu Sifetu Podžiću, kojeg je Zajedničko povjernstvo odredilo za izvjestitelja na sjednici Doma, ukoliko cijeni da ima potrebe. Nema, hvala. Riječ dajem podnositelju Izvješća ako je nazočan i ako cijeni da ima potrebe. Nema, hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Izvješću o stanju radijacijske nuklearne sigurnosti za 2014. godinu. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – za je bilo 12, nitko protiv, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH 7 za, protiv nitko, 1 suzdržan, iz RS-a 5 za, protiv nitko, nitko suzdržan. Potoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Izvješće o stanju radijacijske nuklearne sigurnosti za 2014. godinu je usvojeno. Prelazimo na točku osam, to je, 25 Ad. 8. Informacija Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege i koleginice iz Doma naroda, dame i gospodo. Obzirom da sam ja na prethodnoj sjednici ovog Doma postavio delegatsko pitanje, kada je u pitanju odlaganje ovog otpada, želim samo da kažem nekoliko riječi vezano za ovu današnju Informaciju i da odmah kažem da apsolutno podržavam zaključke Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. I ono što je vrlo bitno i u ovoj Informaciji, evo i Mišljenju same Komisije se potrvrdilo da pravovremeno reagovanje na ovakva događanja može da iznjedri i 26 ovakve zaključke i da jednostavno Bosna i Hercegovina kroz sve svoje mehanizme, koje ima, spriječi ono što ja mislim da je bilo u namjeri. Evo, ponoviću i nekoliko konstatacija iz ove Informacije, za koje smatram da su vrlo bitne, da ukažu na ono što je eventualno moglo da se desi, a istovremeno da ukažem i na ozbiljnost svih ovih događanja, jer to danas se dešava u Dvoru na Uni, sutra može na nekom drugom mjestu, a mi svi dobro znamo kakve posljedice sve ovo može da proizvede. Ono što je vrlo bitno jeste da je činjenica da je sva ova aktivnost oko izbora lokacije uglavnom provođena bez značajnog učešća javnosti, te da su nadležni organi Bosne i Hercegovine prvi put obaviješteni o tome, odnosno došli su do informacija putem sredstva informisanja. Drugo, takođe jeste da zbog ovih konvencija koje još uvijek nisu, a radi se o Konvenciji o procjeni uticaja na životnu sredinu preko državnih granica, poznatija kao Espoo i dostupnosti informacija o učešću u javnosti i odlučivanju, nedostupnosti pravosuđa u pitanjima koja se tiču životne sredine, mora se omogućiti da učestvuju u konsultacijama sa nadležnim organima Republike Hrvatske vezano za odlaganje ovakve vrste otpada. Ovom prilikom želim da potvrdim da i reakcija i Rezolucija koja je donesena u Oopštini Novi Grad je imala svoj značaj i, naravno, to stanovništvo duboko zabrinuto zbog mogućih posljedica, i lokalne vlasti su pravovremeno reagovali. Takođe što je zabrinjavajuće jeste da, prema saznanjima iz kontakata sa međunarodnim ekspertima, ne postoji takav slučaj u svijetu da je neka država nuklearni otpad iz nuklearne elektrane, koja se nalazi u drugom području, odlagala van tog područja i u blizini granice sa nekom državom. Neki pokušaji su bili, ali su spriječeni reakcijama i protivljenjem lokalnih zajednica. Mislim da ovo dovoljno govori, a ovo sve govori u prilog da se uozbilje sve institucije Bosne i Hercegovine da pravovremeno reaguju. I smisao mog današnjeg izlaganja jeste da još jednom potvrdim zabrinutost zbog ovakvih događanja, da dam podršku ovim zaključcima i ono što molim da ovi zaključci, naravno, ne budu deklarativni, jer i u svom izlaganju predsjedavajući Savjeta ministara, kada je odgovarano na postavljeno delegatsko pitanje, je rekao da će biti uključena, odnosno prijedlog da to bude uključen i predstavnik Parlamentarne skupštine BiH. A sve to skupa zajedno sa drugim institucijama daje nadu da ćemo uspjeti ovaj slučaj da dovedemo do kraja, na način koji će biti zadovoljavajući za građane Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala Vama gospodine Rodiću. Nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Informaciji Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktvnog otpada na Trgovskoj gori. Pripremite se za izjašnjavanje. Glasujte sad. Od nazočnih 13 – za je bilo 13, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 8 za, protiv i suzdržanih nije bilo, iz RS-a 5 za. Dakle, postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Informacija Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH o sigurnosti zbrinjavanja istrošenog goriva i sigurnosti zbrinjavanja radioaktvnog otpada na Trgovskoj gori je primljena k znanju. 27 Sad vas molim da se pripremite za glasovanje o zaključcima Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – za je bilo 13, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram zaključci Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH su usvojeni. Prelazimo na točku devet, to je, Ad. 9. Informacija o problemima u poslovanju i funkcioniranju BHRT-a, materijal Upravnog odbora Radio-televizije BiH Dobili ste mišljenje Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. Ja ću vam pročitati što je Povjerenstvo konstatiralo, kao najznačajnije istaklo. Prema financijskim pokazateljima ukupno stanje u BHRT-u ubrazano se pogoršava. Potrebno je utvrditi novi učinkovit i održiv model naplate RTV pristojbe. Financijsko stanje BHRT-a je veoma ozbiljno opterećeno troškovima zaposlenih i u tome je dijelu potrebno pristupiti sustavnoj racionalizaciji. Digitalizacija ali i cjelokupno osuvremenjavanje proizvodnje programa emitiranja treba biti jedan od prioritetnih zadataka svih sudionika uključenih u sustav javnog emitiranja u Bosni i Hercegovini. Postojeća zastupljenost jezika konstitutivnih naroda u javnom emitiranju nije zadovoljavajuća, što je konstatirano i u rezoluciji Evropskog parlamenta od 30.04.2015. godine o Izvješću o napretku Bosne i Hercegovine za 2014. godinu, te je zbog toga potrebno otvoriti ozbiljnu, stručnu i nepolitiziranu raspravu u cilju pronalaženja konačnog i prihvatljivog rješenja za sve narode i građane u Bosni i Hercegovini. Nezadovoljstvo zbog neravnomjerne zastupljenosti jezika kao i nezadovoljstvo pojedinim programskim sadržajima jednog dijela javnosti u Bosni i Hercegovini doprinosi neplaćanju RTV pristojbe kao i negativnom stavu prema BHRT-u. Parlamentarna skupština BiH kao zakonodavno tijelo treba se uključiti u rješavanje problema u poslovanju i funkcioniranju BHRT-a kako bi se očuvao njegov integritet i održala njegova javna uloga. Vijeće ministara BiH te resorno nadležno Ministarstvo komunikacija prometa BiH trebaju se maksimalno uključiti i preuzeti vodeću ulogu i u rješavanju urgentnih problema u funkcioniranju BHRT-a i u pronalaženju cjelovitog rješenja za sustav javnog emitiranja u Bosni i Hercegovini. Povjerenstvo predlaže Domu naroda da na plenarnoj sjednici otvori detaljnu raspravu o problemima u sustavu javnog emitiranja u Bosni i Hercegovini radi dolaska do konkretnih zaključaka, a s posebnim naglaskom na pitanja na koja povjerenstvo ukazuje u ovome Mišljenju. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, ukoliko cijeni da treba. Ne. Hvala. Podnositelju informacije ako je nazočan, ako cijeni da treba nešto reći. Ne. Hvala. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ? Evo imamo Maria Karamatića. Gospodine Karamatiću izvolite. 28
Hvala gospodine predsjedavajući. Svi mi znamo koliko je bitan uticaj medija, evo na najsvježijem primjeru ću objasniti. BHRT u posljednje vrijeme je imao dva stvarno velika projekta koja je odredio, pa, na vrhunskom nivou, možda čak iznad svojih mogućnosti. Jedna je doček Svetog Oca pape u Sarajevu i drugi je 20. obljetnica Srebrenice. I upravo na tom primjeru možemo vidjeti koliko su mediji bitni. Prije dolaska Svetog Oca u Sarajevo imali smo u svim medijima u Bosni i Hercegovini jednu pozitivnu atmosferu, jednu kampanju, ne kampanju u ponom smislu riječi, znači stvaralo je se pozitivno jedno ozračje i ko god je gledao taj prenos taj dan iz Sarajeva tad je se Bosni i Hercegovini dogodilo nešto što joj se nije dogodilo već desetljećima. Na jedan dan, zamislite, Bosna i Hercegovina je bila normalna zemlja. Lijepo je bilo gledati taj prenos, lijepo je bilo vidjeti u Sarajevu čisto Sarajevo, džamije sinagoge, katoličke, pravoslavne crkve, jednu pozitivnu atmosferu. Nije bilo čak ni pasa lutalica. Nakon toga je se primakla 20. obljetnica zločina u Srebrenici i imali smo jednu strašnu negativnu kampanju u medijima, koju je predvodila Federalna TV, naravno uključili su se i portali. I završilo je kako je završi, završilo je s 2. točkom dnevnog reda danas. Narodski rečeno puče bruka, puče do neba. To je utjecaj medija. Ono, mi smi imali uistinu obimne rasprave o ovom tematici na Povjerenstvu za vanjsku trgovinu, promet, komunikacije itd., i, evo koristim priliku da se zahvalim menadžmentu BHRT- a jer u ovoj Informaciji uistinu se nalazi sve ono što smo mi od njih tražili da nam dostave. Ja sam više puta u svojim istupima rekao i da BHRT je jedna strašno korektna medijska kuća, i ja i danas stojim iza tih svojih riječi. Možda jedan od problema naplate je u tomu, jedan od razloga pada, ali ne toliki, znači prvo to moram spomenuti, većina priloga, bili oni informativnog, kulturnog ili bilo kakvog karaktera, koji objavljuje, govoriću ponajviše s područja Federacije, pošto ja dolazim iz tog dijela, većina priloga se odnosi na trokut Sarajevo, Zenica, Tuzla. Posavine, Zapadne Bosne, moje Hercegovine, nigdje nema, isto kao da mi ovdje ne postojimo. Logično je očekivati da krene pad naplate u tim krajevima koji nisu zastupljeni adekvatno. Nije samo to Bosna i Hercegovina, malo je ona veća od tog trokuta koji se sustavno pojavljuje. To se može prepisati lošoj finansijskoj situaciji, može se prepisati svemu. U ovom Izvješću imate od kada je krenuo drastičan pad naplate RTV takse. Znači, drastičan pad naplate kreće od 2010. godine. Znači, 2009. je bio 3%, 2010. godine je taj pad naplate RTV takse iznosio stravičnih 6% i do 2015. ukupno naplata RTV takse samo sa područja Federacije, znači ja o Federaciji govorim, pala za 31%. Razlog tako drastičnom padu naplate prihoda je, napominjem ukoliko je neko to zaboravio, Federalna TV naplaćuje RTV taksu na području Federacije, u tom periodu je te izborne 2010. godine Federalna TV išla s tako agresivnom kampanjom, ratno-huškačkom protiv hrvatskog naroda. I evo, volio bih da mi bilo ko dadne jedan relevantan argument zbog čega bi pripadnik hrvatskog naroda u Bosni i Hercegovini, nebitno je li iz Orašja, iz Širokog Brijega, uglavnom iz onih je krajeva gdje SDP ostvaruje simboličan rezultat, zbog čega bi neko plaćao pretplatu televizijskoj kući sa kojima, to je rekao Sindikat uposlenika Federalne TV, u čijim sakoima po predizbornim skupovima hoda predsjednički kandidat SDP-a. To jednostavno nema smisla. I onda, takođe ovdje je jedan zanimljivo podatak – nikada 20% pretplatnika BH Mobile-a i Emtel-a nije platilo RTV taksu, 75% pretplatnika HT Eronet-a nikad nije platilo tu taksu. Zbog čega? Nismo mi manji domoljubi nego i pretplatnici ostala dva javna RTV servisa, dva telekoma. Nije plaćena pretplata – mi tu televiziju nikad nismo doživljavali kao svoju. Ne možeš doživjeti Federalnu TV kao svoju kada te sustavno proglašava fašistom, ovakvim onakvim i priča neku priču o građanskoj državi. Ja napominjem da je ovo nacionalna država tri konstitutivna naroda. Popis stanovništva nije bio 29 prije godina, i evo, ja se nadam za par godina da ćemo dobiti službene rezultate. I onda ćemo vrlo jasno vidjeti i ostali u ovoj zemlji, naravno, da trebaju imati sva prava kao i konstitutivni narodi. Međutim, oni se nalaze na razini statističke pogreške. I to je tako i to će tako ostati. Ja vas uvjeravam da je danas najmanje 95% pretplatnika Eronet-a, tj. HT Mostara koji ne plaćaju TV pretplatu. Neće je plaćati. I možemo mi donijeti zakon da se pretplata naplaćuje uz račune na struju, možemo donijeti zakon da se šalje magare svakom pred kuću pa po magaretu da pošalje tu preplatu. Hrvati to neće plaćati dok je ovako. Zbog čega je to ovako? Zakon o Javnom RTV sustavu je nametnut od strane međunarodne zajednice, od onog gospodina, ne ovog koji je sada, kojeg sam pitao smije li on doći ovjde da ga upitamo par riječi. I bit cijelog problema taj Zakon nisu usuglasila tri konstitutivna naroda u Bosni i Hercegovini. Takav nakaradan zakon ne može funkcionirati. Gospodo draga i dame drage, jedan narod nikada niko nije uspio pobijediti. Ja vas uvjeravam da neće ni sada. Rješenje čega je? Rješenje je u tome da mi sjednemo i da napravimo novi Zakon o Javnom RTV sustavu koji će biti prihvatljiv i Bošnjacima, i Srbima i Hrvatima na cijelom području Bosne i Hercegovine. Vjerujem da imamo kapaciteta i uvjeren sam da imamo volje za to. Ja ću vas podsjetiti što je rješenje. Rješenje se nalazi u zaključku Parlamentarne skupštine BiH iz 23. travnja 2008. godine. U zaključku Parlamentarne skupštine BiH pod točkom 3. jasno stoji – Parlamentarna skupština BiH obvezuje Vijeće ministara da pokrene postupak osnivanja novog RTV kanala na hrvatskom jeziku unutar Javnog RTV sustava Bosne i Hercegovine, temeljem odredbi članka 9. stavka 2. Zakona o Javnom RTV sustavu. Rješenje se nalazi u zaključku Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH od 15. svibnja 2008. gdje u tom istom zaključku pod točkom 3. stoji, citiram – Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH obvezuje Vijeće ministara da odmah pokrene postupak osnivanja novog RTV kanala na hrvatskom jeziku unutar Javnog RTV sustava Bosne i Hercegovine temeljem odredbi članka 9. stavka 2. Zakona o Javnom RTV sustavu. Rješenje se nalazi u rezoluciji Evropskog parlamenta od 30. travnja 2015. godine gdje jasno stoji da je nužnost uspostave kanala na hrvatskom jeziku u okviru Javnog RTV sustava Bosne i Hercegovine. I, evo, da ne završim samo s tim, rješenje se nalazi i u zajedničkoj izjavi predsjedatelja međuparlamentarnog sastanka Evropskog parlamenta i Parlamenta Skupštine BiH, održanog u Strazburu 20. i 21. svibnja 2015. godine kada su dva izaslanstva, znači naše izaslanstvo i izaslanstvo Evropskog parlamenta donijeli zajedničku izjavu u točci 12., citiram – naglašavaju da su za javne medije od suštinskog značaja stabilno i održivo financiranje. A stabilnog i održivog financiranja ne možemo imati dok nisu sva tri naroda zadovoljena, neovisno uređivanje, što takođe ne možemo imati dok glavni urednici medija hodaju po predizbornim skupovima u sakoima medija a ne političkih stranaka koje predstavljaju, i emitiranje programa na svim službenim jezicima. Tri službena jezika u ovoj zemlji su – bošnjački, hrvatski i srpski. Ne možemo imati Federalnu TV koja je stranačka televizija, RTV Republike Srpske koja pokriva prostor Republike Srpske i BHRT koji je opterećen sa 945 djelatnika. Zbog neprimjenjivanja zakona koji su doneseni i koji trebaju ovdje biti implementirani jednostavno ne može vi servisirati. I mislim da je krajnje vrijeme da ozbiljno porazgovaramo o ovim stvarima, da ozbiljno prionemo izmjeni novog zakona. Šta će se dogoditi? Ja i kolega ... smo bili kad je bio specijalni izaslanik EU za radiodifuziju i apelirali na njega da iskoristi svoj utjecaj da ne ugasi se signal BHRT-a odmah nakon isteka koji smo dobili dvanih dana do kad trebamo završiti digitalizaciju. Znate koliko ga je to zasekiralo? Isti dan kada je izašao rok jedan odašiljač nam je isključen. Ja sam siguran do kraja godine, najkasnije u idućoj godini, da će biti isključeni svi odašiljači koji su na graničnim područjima sa susjednim državama, jer jednostavno im smetamo. 30 Zato vrijeme je da sjednemo i da se dogovorimo. Nema to ko drugi nama uraditi. Opet ako budemo čekali međunarodnu zajednicu, ovo, ono, dobićemo opet neku nakaradu od zakona koja će nam samo napraviti nove probleme. Hvala lijepa.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Ima li još prijava? Ne vidim interesa. S obzirom da ćemo se sad izjašnjavati o ovoj Informaciji ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo, imamo gospodina Podžića, koji se prijavio. Izvolite gospodine Podžiću.
Pa, ja kolegu Karamatića još jedanput, mada smo mi u toku pregovora oko formiranja vlasti se više puta upozoravali na to, dakle ispravka krivog navoda. Potrebno je pročitati Ustav i vidjeti da Bosna i Hercegovina nije nacionalna država tri konstitutivna naroda, nego ima zarez i još nešto. Hvala lijepa.
Hvala Vama gospodine Podžiću. Ima li još prijava? Nema. Dakle, ja ću, ako vam bude, naravno, prihvatljivo, poslije usvajanja ove Informacije predložiti jedan zaključak koji će ići u pravcu obvezivanja ovog Povjerenstva, koje je već dobar dio posla uradilo, da i konkretne zaključke predloži na narednu sjednicu Doma naroda, imajući u vidu, dakle, ono što su već konstatirali i, evo, raspravu na današnjoj sjednici. Dakle, zatvaram raspravu. I sad glasujemo o Informaciji o problemima u poslovanju i funkcioniranju BHRT-a, materijal Upravnog odbora Radio-televizije BiH. Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 12 – 10 je bilo za, protiv nije bio nitko, suzdržana 2. Iz Federacije BiH 8 za, nitko protiv, nitsko suzdržan, iz RS-a 2 za, protiv, nitko, 2 suzdržana. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram o problemima u poslovanju i funkcioniranju BHRT-a, materijal Upravnog odbora Radio-televizije BiH, je primljena k znanju. Ja ću pročitati ovaj zaključak. Ukoliko vam bude prihvatljiv da se o njemu izjasnimo. Dakle, ja ću ga prije pročitati pa ću otvoriti raspravu o samom zaključku. Dakle, zaključak bi glasio: Zadužuje se Povjerenstvo za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze da, na temelju svojih konstatacija ili već, evo, dostavljenih nam konstatacija i današnje rasprave, 31 pripremi konkretne zaključke po ovoj problematici i dostavi ih Domu naroda na narednu sjednicu. Ukoliko je, dakle, ovo, evo otvaram raspravu po ovom zaključku. Nema prijavljenih. Hvala vam lijepo. Zatvaram raspravu. Glasujemo sada o ovom zaključku. Molim vas da se pripremite za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 12 – za je bilo 12, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 4 za. Postoji opća većina, postoji entitetska vćeina. Konstatiram da je ovaj zaključak Dom naroda usvojio. Prelazimo na 10. točku dnevnog reda današnje sjednice, to je, Ad. 10. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH na 4. sjednici, održanoj 07.04.2015., sukladno članku 24. Zakona o reviziji institucija BiH, utvrdio Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH koji vam je dostavljen. Kolegij Doma naroda je na 11. sjednici, održanoj 15.07.2015. godine utvrdio prijedlog članova Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja glavnog revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH i to Barišu Čolaka, Darka Babalja i Fahrudina Radončića. Otvaram raspravu o ovom prijedlogu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zaključka. Molim vas pripremite se za glasovanje. Što se ovaj mehanizam ne pokreće, šta je?
nije uključen mikrofon
Evo, možete glasovati. Od nazočnih 13 – 10 je bilo za, protiv nije bilo, 3 su bila suzdržana. Dakle, iz Federacije BiH 8 je bilo za, nitko protiv, nitko suzdržan, iz RS-a 2 su bila za, nitko protiv, 3 suzdržana. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram usvojili smo zaključak o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanja glavnog 32 revizora i zamjenika glavnog revizora Ureda za reviziju institucija BiH u koje smo iz Doma naroda imenovali: Barišu Čolaka, Darka Babalja i Fahrudina Radončića. Prelazimo na 11. točku dnevnog reda današnje sjednice, to je, Ad. 11. Davanje suglasnosti za ratificiranje Okvirnog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije o aranžmanu za provedbu financijske potpore Unije Bosni i Hercegovini u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II) Dobili ste Izvješće Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze. Povjerenstvo je zaključilo da su ispunjeni prethodni uvjeti za davanje suglasnosti, te predlaže Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma. Povjerenstvo je takođe usvojilo i sljedeći zaključak koji predlaže Domu na usvajanje. - Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od nadležnih ministarstava Bosne i Hercegovine da u postupak pregovora o zaključivanju međunarodnih sporazuma obveno uključe sve nadležne institucije u Bosni i Hercegovini, u skladu sa njihovim nadležnostima, te da prije upućivanja teksta sporazuma u postupak ratifikacije obavezno usuglase sve eventualne različite stavove i mišljenja kako bi se izbjegle nepotrebne rasprave i odlaganja tokom parlamentarne procedure za davanje prethodne suglasnosti za ratifikaciju. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedatelju Povjerenstva. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Molim pauzu od 5 minuta u ime Komisije.
Hvala. Dajem pauzu 5 minuta.
Komisije?
Ne, Kluba. ... Kluba.
nije uključen mikrofon
U ime Kluba. [[PAUZA]] 33
Nastavljamo sa radom. Sada ćemo glasovati o davanju suglasnosti, dakle zatvorili smo raspravu i sad glasujemo o davanju suglasnosti za ratificiranje Okvirnog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije o aranžmanu za provedbu financijske potpore Unije Bosni i Hercegovini u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II). Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – 8 je bilo za, 2 su bila protiv, suzdržana su bila 3. Postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina. Dakle, nema suglasnosti u Kolegiju, moramo ići u drugi krug izjašnjavanja. Molim vas pripremite se za drugi krug glasovanja. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – za je bilo 8, protiv 2, suzdržana 3. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo dali suglasnost za ratificiranje Okvirnog sporazuma između Bosne i Hercegovine i Europske komisije o aranžmanu za provedbu financijske potpore Unije Bosni i Hercegovini u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA II). Sad moramo glasovati o zaključku, je li tako, Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze. Milislim da nema potrebe ponovo čitati, zaključak ste čuli, imate ga svi u materijalima. Ja vas molim da se pripremite za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13- za je bilo 13, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH za je bilo 8, iz RS-a za je bilo 5. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram zaključak Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda je usvojen. Prelazimo na točku broj 12., to je, Ad. 12. Davanje suglasnosti za ratificiranje Nota sporazuma – razmjenu nota između Vijeća ministara BiH i Vlade Japana o realizaciji grant pomoći Vlade Japana BiH za nabavu vozila nove generacije Dobili se Izvješće Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze. Riječ dajem gospodinu Radmanoviću, ako cijeni da ima potrebe. Dobro. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Molim vas da se pripremite za glasovanje. Glasujemo o davanju suglasnosti za ratificiranje Nota sporazuma – razmjenu nota između Vijeća ministara BiH i Vlade Japana o realizaciji grant pomoći Vlade Japana BiH za nabavu vozila nove generacije. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – za je bilo 13, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH za je bilo 8, iz RS-a za je bilo 5. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. 34 Konstatiram dali smo suglasnost za ratificiranje Nota sporazuma – razmjenu nota između Vijeća ministara BiH i Vlade Japana o realizaciji grant pomoći Vlade Japana BiH za nabavu vozila nove generacije. Prelazimo na točku broj 13., to je, Ad. 13. Davanje suglasnosti za ratificiranje Nota sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Japana o realizaciji grant pomoći Vlade Japana BiH za 2014. godinu