Ainoaan käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 3. asia. Käsittelyn pohjana on valtiovarainvaliokunnan mietintö VaVM 20/2019 vp. Asian käsittely keskeytettiin 19.12.2019 pidetyssä täysistunnossa.
Lopuksi päätetään epäluottamuslause-ehdotuksista. Talousarvioehdotuksen käsittelyssä on tehty seuraavat ehdotukset epäluottamuslauseen antamisesta valtioneuvostolle: Timo Heinonen kok Sari Multalan kok kannattamana: ”Eduskunta toteaa, että hallitus ei osoita sitoutumistaan hallitusohjelmaan kirjattuihin talouspolitiikan tavoitteisiin. Keskeisiä tavoitteita 75 prosentin työllisyysasteesta sekä julkisen talouden tasapainosta voidaan pitää kannatettavina. Ongelmana on, hallitukselta puuttuvat konkreettiset keinot tavoitteiden saavuttamiseksi. Hallituksen tavoitteena on ottaa vähemmän velkaa ja nostaa työllisyyttä. Ensi vuoden talousarvioon sisältyvät toimet kuitenkin lisäävät velkaa ja laskevat työllisyyttä. Hallituksen toiminta ei herätä luottamusta ja uskoa siihen, että hallitus on tosissaan tavoittelemassa julkisen talouden tasapainoa ja korkeampaa työllisyyttä. Eduskunta katsoo, että hallitus on epäonnistunut eikä nauti eduskunnan luottamusta.” Antero Laukkanen kd Päivi Räsäsen kd kannattamana: ”Eduskunta toteaa, että hallituksen talous- ja työllisyyspolitiikka ei ole kestävällä pohjalla. Pysyvien menojen lisääminen ilman työllisyyttä vahvistavia toimia vaarantaa hyvinvointivaltion kestävyyden pitkällä tähtäimellä. Hallituksen päätökset korottaa asumisen ja liikkumisen kustannuksia lisäävät yhteiskunnallista eriarvoisuutta ja iskevät pahiten erityisesti maaseudulla. Tämän johdosta eduskunta toteaa, että hallitus on epäonnistunut eikä nauti eduskunnan luottamusta.” Vilhelm Junnila ps Lulu Ranteen ps kannattamana: ”Hallitus hyväksyi edellisen hallitusohjelman pilkkuakaan muuttamatta, huolimatta siitä, että tässä ohjelmassa talouspolitiikka pohjautuu vain ja ainoastaan työllisyyskasvun jatkumiseen. Lisäksi hallitusohjelman tulevaisuusinvestoinneista uhkaa tulla pysyviä menolisäyksiä valtion budjettiin. Todelliset työllisyystoimet hallitukselta kuitenkin puuttuvat. Lähivuosina ennakoitu hidastuva talouskasvu yhdessä vähäisten kasvupanostusten ja yhä kasvavien ikäsidonnaisten menojen osalta uhkaavat johtaa valtiontalouden ja sitä kautta myös kuntatalouden syvenevään ahdinkoon. Tämä johtaa koti-, hoiva- ja hoitopalveluiden sekä pienituloisten aseman heikkenemiseen. Hallitus on näin ollen unohtamassa kaikenikäisten suomalaisten hyvinvoinnin. Samalla hallitus on ohjelmallaan kaventamassa tavallisten kansalaisten sanan- ja mielipiteenvapautta sekä on jättänyt puolustamatta Suomen kansallista etua EU-puheenjohtajuuskaudella. Eduskunta toteaa, että hallitus ei tämän johdosta nauti eduskunnan luottamusta.”
Ensin äänestetään Antero Laukkasen ehdotuksesta Timo Heinosen ehdotusta vastaan, jonka jälkeen voittaneesta Vilhelm Junnilan ehdotusta vastaan. Lopuksi äänestetään siitä, nauttiiko valtioneuvosto eduskunnan luottamusta.
Oikeusministeriön hallinnonala, pääluokka 25. Yleiskeskustelu on eilen pidetyssä täysistunnossa julistettu päättyneeksi ja ehdotusten tekemistä varten ryhdytään pääluokan yksityiskohtaiseen käsittelyyn.
Timo Heinosen ehdotus 8 ja Pihla Keto-Huovisen ehdotus 9 ovat samansisältöiset, joten niistä äänestetään yhdessä mietintöä vastaan.
Timo Heinosen ehdotus 22 ja Pihla Keto-Huovisen ehdotus 23 koskevat samaa määrärahaa, joten ensin äänestetään Pihla Keto-Huovisen ehdotuksesta 23 Timo Heinosen ehdotusta 22 vastaan ja sen jälkeen voittaneesta mietintöä vastaan.
Siirrytään käsittelemään pääluokkaa 30 eli maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalaa. Yleiskeskustelu on eilen pidetyssä täysistunnossa julistettu päättyneeksi. Ehdotusten tekemistä varten pyydän nyt tekemään muutosehdotukset ja kannatuspuheenvuorot.
Ritva Elomaan ehdotus 12 ja Sari Essayahin ehdotus 13 koskevat samaa määrärahaa. Ensin äänestetään ehdotuksesta 13 ehdotusta 12 vastaan ja sitten voittaneesta mietintöä vastaan.
Siirrytään tulojen käsittelyyn, osasto 11, verot ja veroluonteiset tulot. Menettelytavan mukaisesti yleiskeskustelua ei sallita. Ryhdytään osaston yksityiskohtaiseen käsittelyyn.
Ville Vähämäen ehdotus 6 ja Antero Laukkasen ehdotus 7 ovat saman sisältöisiä, joten niistä äänestetään yhdessä mietintöä vastaan.
Timo Heinosen ehdotus 9 ja Sari Tanuksen ehdotus 10 ovat saman sisältöisiä, joten niistä äänestetään yhdessä mietintöä vastaan.
Ville Vähämäen ehdotus 31 ja Peter Östmanin ehdotus 32 ovat saman sisältöisiä, joten niistä äänestetään yhdessä mietintöä vastaan.
Siirrytään käsittelemään osastoa 12 eli tulot. Ehdotusten tekemistä varten ryhdytään osaston yksityiskohtaiseen käsittelyyn.
Esitellään lainoja koskeva osasto 15. Ehdotusten tekemistä varten ryhdytään yksityiskohtaiseen käsittelyyn.
Esitellään yleisperustelut. Menettelytavan mukaisesti yleiskeskustelua ei sallita. Ehdotusten tekemistä varten ryhdytään yleisperustelujen yksityiskohtaiseen käsittelyyn.
Ainoaan käsittelyyn esitellään päiväjärjestyksen 4. asia. Puhemiesneuvosto ehdottaa, että eduskunta päättää keskeyttää vuoden 2019 valtiopäivät tämän istunnon päätyttyä. Edelleen puhemiesneuvosto ehdottaa, että eduskunta kokoontuu vuoden 2020 valtiopäiville tiistaina 4.2.2020 kello 12.00, jolloin vuoden 2019 valtiopäivät päättyvät. Keskustelua ei syntynyt.
Hyvät Suomen kansan edustajat! Näin joulun alla on ensin syytä kiittää hyvin työntäyteisestä syyskaudesta, joka on ollut täynnä keskustelua, ristiriitaisuuksia, erimielisyyksiä, mutta eduskunta on oman tehtävänsä suorittanut ja tehnyt myös päätöksiä. Tästä on hyvä siirtyä joulutauolle ja joulun rauhaan. Palaamme tänne helmikuussa. Tänään tunnelmat ovat kuitenkin hyvin ristiriitaiset. Kuulimme tuossa aamun joulukahvien aikana suru-uutisen siitä, että entinen edustaja, entinen eduskuntamme puhemies Matti Ahde on kuollut. Ahde oli suurten ikäluokkien edustaja Suomessa. Hän syntyi välittömästi sotien jälkeen, ja tietyllä tapaa hänen elämänkaarensa kuvasti ylipäätään suomalaista elämänkaarta sodanjälkeisenä aikana, jälleenrakennuksen aikana, vahvistaessamme kansanvaltaa ja rakentaessamme hyvinvointiyhteiskuntaa. Hän ilmensi sitä, mitä hyvin toiminut yhteiskunta saattoi mahdollisuuksina antaa ihmiselle. Hän itse kävi kansakoulun ja ammattikoulun, myöhemmin kursseja. Hän aloitti työ-uransa sähköasentajana hyvin nuorena, taisi olla 16-vuotiaana, mutta hyvin nopeasti hän siirtyi myös yhteiskunnallisiin harrastuksiin. Hänellä oli hyvin vahva oma aatteellinen vakaumuksensa. Hän lähti vaatimattomista olosuhteista, mutta hän nousi oman ikäluokkansa äänitorveksi ja edustajaksi. Tähän taloon hän tuli ensimmäisen kerran jo 60-luvun lopulla presidentin valitsijamiehenä, mutta sitten vuoden 1970 eduskuntavaaleista alkoi hänen pitkä edustajakautensa, joka ulottui kahteen otteeseen tänne, ensin vuosina 1970—1990 viiden vaalikauden ajan, ja sitten siviiliuran jälkeen hän palasi eduskuntaan äänestäjiensä valtuuttamana vuonna 2003 ja oli kaksi kautta aina vuoteen 2011. Hän toimi mitä moninaisimmissa tehtävissä. Hänen ansioluettelonsa kertoo siitä, että osallistumalla erilaisten kansalaisjärjestöjen, yhteisöjen, kaupungin toimintaan, maakunnallisiin tehtäviin voi antaa valtavan panoksen tämän yhteiskunnan kehittämiseen. Hän kuului suurten ikäluokkien edustajana tämän hyvinvointiyhteiskunnan rakentajiin. Hän toimi useaan otteeseen, pitkän kauden, valtioneuvoston jäsenenä, ja eräällä tapaa valtiollisen uran huipulla hänelle osoitettiin luottamus toimia eduskunnan puhemiehenä. Hän oli ihmisenä sydämellinen, toisia kuunteleva ja aina yhteistyötä hakeva. Muistan hänet sellaisena. Aika paljon kertoo se, että 6. joulukuuta, vain kaksi viikkoa sitten, hän tuli tasavallan presidentin itsenäisyyspäiväjuhliin hauraana mutta elämänsisältöisenä, keskusteli, hänen otteensa, kädenpuristus, ei enää ollut luja, mutta se kertoi kuitenkin elämänkaaresta, joka tuotti paljon tuloksia, jota me näin jälkeenpäinkin arvostamme. Eduskunta kunnioittaa entisen puhemiehensä Matti Ahteen elämäntyötä ja elämää, tahtoa parantaa yhteiskuntaa hiljentymällä minuutiksi.
Tämä täysistunto on päättynyt. Hyvää joulua kaikille!