Päiväjärjestyksen 2. asiana on suullinen kyselytunti. Pyydän paikalla olevia ministereitä siirtymään ministeriaitioon. Pyydän niitä edustajia, jotka haluavat esittää kysymyksen paikalla oleville ministereille, ilmoittautumaan painamalla P-painiketta ja nousemalla seisomaan.
Edustaja Mäkynen, Jukka.
Arvoisa rouva puhemies! Perussuomalaiset eivät ole sitoutuneet hallituksen vastuuttoman kiilusilmäiseen ilmastopolitiikkaan. Emme myöskään ole sitoutuneet polttoaineiden hinnankorotuksiin, joilla hallitus haluaa rangaista tämän maan autoilijoita. Nyt valmistelussa oleva polttoaineiden päästökauppa tarkoittaisi jopa yli 2 euron litrahintoja polttoainepumpuilla. Tämä rapauttaisi ostovoimaa, työssäkäynnin kannattavuutta ja siirtyisi suoraan kuluttajahintoihin, koska jopa 90 prosenttia päivittäistavaroistamme kulkee kumipyörillä. Tämä olisi myrkkyä yrityksille ja työllisyydelle. Kysynkin hallitukselta: oletteko te todellakin valmiit tällaiseen polttoaineiden hinnankorotukseen, ja voitteko luvata suomalaisille, että keskeytätte tällaiset vaaralliset suunnitelmat?
Ministeri Harakka.
Arvoisa puhemies! Totuus on täysin päinvastainen. [[Välihuutoja perussuomalaisten ryhmästä]] Mistä tuli tämä liikennepäästöjen puolittaminen? Ei Marinin hallituksesta, ei Rinteen hallituksesta vaan Sipilän hallituksen tavoitteesta, jota myös perussuomalaiset olivat ajamassa — ihan tämä teidän nykyinen puolueenne. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Korjatkaa se!]] Kova tavoite mutta ei keinoja, ja siitä alkoi tämä villi arvailu bensan hinnannoususta, jota nyt toitotatte. Mutta se on vanhaa tietoa, koska tämä hallitus etsii ne keinot, joilla teidän tekemänne lupaus ja EU:lle tekemänne lupaus voidaan lunastaa oikeudenmukaisesti. Nuo villit arviot eivät ota huomioon niitä 19:ää toimenpidettä, jotka lähtevät liikkeelle nyt ensi vaiheessa, ja seuraava vaihe on bio-osuuden kasvattaminen, ja tätähän perussuomalaiset kannattavat. Te kannatatte polttoaineen hinnannousua, kun se tapahtuu bio-osuutta nostamalla, ja biopolttoaine voikin tuoda Suomeen investointeja, työpaikkoja ja hyvinvointia. Jos taas haluatte alentaa bensan hintaa, niin se on tulonsiirto Suomenniemeltä Saudi-Arabian öljyšeikeille ja Putinin lähipiirille. [[Välihuutoja oikealta]]
Pyydän nyt niitä edustajia, jotka haluavat esittää lisäkysymyksiä, ilmoittautumaan ja painamaan V-painiketta ja nousemaan seisomaan. — Edustaja Jukka Mäkynen.
Arvoisa rouva puhemies! Päinvastoin kuin ministeri väittää, niin perussuomalaisten linja on, etteivät polttoainehinnat saa nousta päästökaupan takia. Jos hallituksen niin sanotut ilmastotoimet nostavat polttoaineiden hintoja, pitää se kompensoida reilulla veronalennuksella siten, ettei kokonaishinta nouse. Suomalaiset eivät autoile huvikseen. Ihmiset ajavat töihin, kuljettavat lapset kouluun ja harrastuksiin sekä käyvät kaupoissa ja käyvät katsomassa isovanhempiaan. Nämä asiat te olette tekemässä kansalaisille mahdollisimman kalliiksi. Että kohtuullinen elämä on yleensä mahdollista, on auto suurimmalle osalle kansasta välttämätön. Arvoisa hallitus, voitteko te kertoa autoilijoille, paljonko polttoaineiden hinta nousee, jos valmistelussa oleva polttoaineiden päästökauppa toteutuu?
Ministeri Harakka.
Arvoisa puhemies! Tuoreen tutkimuksen mukaan 59 prosenttia suomalaisista ei luota yhtään tai melkein ollenkaan [[Perussuomalaisten ryhmästä: Saataisiinko vastaus?]] perussuomalaisten lupauksiin, ja syy ilmenee tässä. Teillä on vanhat velat vielä maksamatta. Korjaan äsken sanomaani sen verran, että perussuomalaisethan olivat päättämässä,
Onko tämä parasta, mihin hallitus pystyy?
että viime kauden hallitus kasvatti bio-osuuden 30 prosenttiin. Tämä teidän ilmastotoimenne nostaa polttoaineen hintaa vuonna 2030 niin, että ainakin 200 miljoonaa euroa se vaikuttaa. Ja palautatteko myöskin sen 100 miljoonaa euroa, jonka korotitte polttoaineveroa viime hallituksessa?
Mölinällä yritätte peittää osallisuutenne asiassa!
Onko tämä päässyt unohtumaan? Tähän liittyen eduskunnassa äänestettiin 31. toukokuuta 2017 liikennepäästöjen puolittamisesta. Ilmastotoimien puolesta äänestivät edustajat Eerola, Elomaa, Immonen, Kankaanniemi, Lehto, Mäkelä, Niikko, Savio ja Tavio. Onko tämä suvivirsi päässyt teiltä unohtumaan? [[Oikealta: Onko tämä vastaus kysymykseen?]] Mutta me tähtäämme siihen, että fossiilittoman liikenteen tiekartta tuo Suomen ilmastoteollisuuteen työtä, [[Puhemies: Minuutti!]] investointeja ja hyvinvointia.
Edustaja Kopra.
Arvoisa rouva puhemies! Biopolttoaineet ovat tietenkin maailman mittakaavassa väliaikainen ja pistemäinen ratkaisu, sillä biomassan määrä maapallolla on kuitenkin hyvin rajallinen. Suomessa sen sijaan on tehty uraauurtavaa tutkimusta synteettisten polttoaineiden, niin sanottujen sähköpolttoaineiden, kehittämiseksi. Tällaista tutkimusta ovat tehneet meidän yliopistomme ja johtavat yritykset. Kysymykseni kuuluu, ministeri Harakka: kuinka tämän tutkimuksen tuloksia saataisiin paremmin käyttöön siten, että nämä ilmastohaasteet voitaisiin ratkaista tieteen ja teknologian keinoin kansalaisia kurittamatta?
Ministeri Harakka.
Arvoisa puhemies! Kiitän aivan erinomaisesta kysymyksestä. Polttoaineen hintaan, vastatakseni aikaisempaankin kysymykseen, vaikuttaa monta tekijää. Harva olisi arvannut kymmenen vuotta sitten, että vuonna 21 bensan hinta on sama kuin vuonna 2011, siis sama kuin kymmenen vuotta sitten, vaikka kaikki muu on kallistunut. Bio-osuuden nostaminen nostaa bensiinin ja dieselin hintaa, samoin sitten, jos ja kun sähköpolttoaineet ensimmäisenä tulevaisuuden polttoaineena tulevat mukaan jakeluvelvoitteen piiriin, kuten hallitus fossiilittoman liikenteen tiekartassa tavoittelee. Mutta paljonko hinta nousee, se riippuu muun muassa sähköautojen yleistymisestä. Hallituksen esityksen arviota on pidetty suurena, mutta myös autojen maahantuojien järjestö melkein kaksinkertaisti oman tavoitteensa 600 000 ladattavaan autoon 2030. Se taas puolittaa polttoaineen hinnannousun tarpeen, eli näillä hallituksen toimilla nousu voi olla hyvin huomaamaton, ja siihen tietenkin pyrimme. Sanoisin, että nämä teidän täällä esittämänne luvut ovat monikymmenkertaisia siihen, mitä tulee tapahtumaan,
Eivät ne ole meidän esittämiä, ne ovat asiantuntijoiden!
[[Puhemies: Minuutti!]] mutta sähköpolttoaineiden yleistyminen on paitsi puhtaamman liikenteen myös Suomen teollisen innovaatiokyvyn ja vientiteollisuuden kannalta aivan erinomainen asia, ja sitä tämä hallitus tukee ministeri Lintilänkin toimin [[Puhemies: Minuutti on kulunut!]] [[Perussuomalaisten ryhmästä: Puolitoista minuuttia on vastattu!]] erittäin voimakkaasti.
Pääministeri Marin.
Arvoisa puhemies! Edustaja Kopra nosti esiin erittäin tärkeän ja hyvän kysymyksen. On totta, että me tarvitsemme monenlaisia ratkaisuja ilmastohaasteen ratkaisemiseksi, ja esimerkiksi juuri synteettiset polttoaineet, joissa Suomessakin on erittäin hyvää osaamista, voivat olla avain, millä tavalla siirrymme fossiilittomaan liikenteeseen ja muutoinkin ilmasto- ja ympäristökestävällisempään yhteiskuntaan. [[Leena Meren välihuuto]] Itsekin olen käynyt tutustumassa muun muassa Lappeenrannassa näihin suunnitelmiin näiden uusien teknologioiden osalta. Myös Vaasan alueella tehdään erittäin tärkeää työtä ilmasto- ja energiaklusterin puitteissa. Eli kyllä Suomessa on vahvaa osaamista, ja uskon, että tämä on sellainen kysymys, mikä voisi yhdistää puolueita hallitus- ja oppositiorajat ylittävästi. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Se on totta, se on eri asia!]] Kiitän erittäin tärkeästä ja hyvästä kysymyksestä.
Edustaja Halla-aho.
Arvoisa rouva puhemies! Sehän on poliittinen valinta, halutaanko koko Suomi pitää asumiskelpoisena. Vihreiden linja on se, että väestö on syytä keskittää kaupunkeihin. Vihreiden varapuheenjohtajahan taannoin totesi, että ihmiset haluavat asua maaseudulla voidakseen rauhassa harrastaa insestiä ja pahoinpidellä vaimoaan. [[Keskeltä: Herranjestas!]] Vihreiden kärkipoliitikko Helsingissä kehotti boikotoimaan kotimaisia elintarvikkeita. No, vihreillä on tietysti oikeus näihin kantoihin, mutta kysyisin lähinnä vihreiden hallituskumppani keskustalta: Miten te ymmärrätte maaseudun elinkelpoisuuden ja elinvoiman? Eikö ole niin, että avainasemassa ovat työpaikat, myös kuljetusalalla ja teollisuudessa, ja tavallisten ihmisten asumis- ja liikkumiskustannukset? Palveleeko punavihreä ilmastopolitiikka todella maakuntien elinkelpoisuutta, vai turvataanko elinvoima ainoastaan EU:n elpymispaketeilla? Tällaisen käsityksen on viime aikoina voinut saada monista keskustalaistenkin puheenvuoroista.
Edustaja Halla-aho, kun me voimme täällä esittää kysymyksiä vain ministereille, jotka ovat vastuussa omasta toimialastaan, niin kysyisin, kenelle ministerille te esitätte tästä kysymyksen ja minkä kysymyksen?
Arvoisa puhemies! Tässä tapauksessa kysymys kohdistuu lähinnä ministeri Saarikolle.
Pääministeri. [Naurua]
Arvoisa puhemies! Ministeri Saarikko vastaa omalla hallinnonalallansa kulttuurista ja tieteestä. Hän on tiede- ja kulttuuriministeri. [[Puhemies: Juuri näin!]] Me emme ole täällä vastaamassa puolueiden puheenjohtajina vaan ministereinä eduskunnalle. Voin vastata tähän edustaja Halla-ahon kysymykseen pääministerin ominaisuudessa. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Kuka täällä johtaa puhetta?]]
Tämä on nyt sitä keskitettyä viestintää!
Hallitukselle on tärkeää, että koko Suomessa on hyvinvointia, että Suomen alueista pidetään huolta, että kun me rakennamme yhteiskuntaa ilmastollisesti ja ympäristöllisesti kestävämmäksi, niin se tehdään sosiaalisesti ja alueellisesti oikeudenmukaisella tavalla. Sen vuoksi esimerkiksi näissä kysymyksissä, joita me katsomme liikenteen päästöjen vähentämisen puolella, tavoitteena on se, että näissä huomioidaan myös alueelliset eriävyydet, näkökohdat, myös sosiaaliset näkökohdat. Meidän tavoitteemme on tehdä oikeudenmukaista politiikkaa, jolla Suomi menestyy tulevaisuudessa ja suomalaiset ihmiset voivat hyvin.
Edustaja Tavio.
Rouva puhemies! Nythän SDP on pääministeripuolue. Ette voi mennä aina vaan aiemman hallituksen ja keskustan pääministeri Sipilän aikoihin, niiden taakse. Autoilijoiden jatkuva kyykyttäminen on täysin epäoikeudenmukaista. Perussuomalaiset eivät tahdo korottaa veroja vaan laskea veroja. Perussuomalaiset katsovat, että autoilu on perustarve, joka ei saa muuttua kalliimmaksi, vaan siitä tulee tehdä halvempaa. Hallitus näyttää kieroilevan, kun se siirtää polttoainehintoja korottavat päätöksensä kuntavaalien jälkeen. SDP ja keskusta yrittävät siis, että autoilijat eivät arvaa suunnitelmianne polttoainehintojen korotuksista näin ennen vaaleja. Kansa näkee kyllä tämän hämäysyrityksenne läpi.
Kyllä näkee!
Ministeri Harakka, te kerroitte valmistelevanne mallia, jossa autoilijoiden pankkitileille tulee rahaa. Missä vaiheessa tämän asian valmistelu on, ja keiden tileille on tulossa lupaamaanne rahaa? [[Perussuomalaisten ryhmästä: Verottajan!]]
Ministeri Harakka.
Arvoisa puhemies! Tähän asti valtio on napannut polttoaineen hinnannousun hyödyn kokonaan itselleen. Nyt totean aivan selkeästi, että tämä hallitus ei korota polttoaineveroja. Tuliko tämä selväksi? [[Perussuomalaisten ryhmästä: Te olette jo korottaneet!]] — Tekin, arvoisat perussuomalaiset, edellisessä hallituksessa korotitte 100 miljoonaa euroa. — Mutta entäpä... [[Välihuuto perussuomalaisten ryhmästä]] Entäpä... [[Perussuomalaisten ryhmästä: Te nostitte kaksi ja puoli kertaa enemmän!]] Entäpä jo valtio...
Entäpä jos kuuntelisimme?
No, sekin olisi ihan mukava vaihtoehto. — Entäpä jos valtio ei ottaisikaan tätä hyötyä kokonaan itselleen?
Mitä hyötyä?
Me teetimme erittäin laajan tutkimuksen autoilijoista, josta ilmeni, että on aika pieni joukko pienipalkkaisia perheitä, joiden tuloista polttoaineiden hinnan arvo on paljon merkittävämpi kuin keski‑ ja suurituloisilla. Jos valtio ottaisi siis noususta 100 prosentin sijaan vain 85 prosenttia,
Mistä noususta te puhutte?
se riittäisi täysin korvaamaan tämän hinnannousun. Kysehän on enintään kympeistä, joita voidaan palauttaa automaattisesti yhdistämällä tulorekisterin ja ajoneuvorekisterin tulot, [[Perussuomalaisten ryhmästä: Kenen tilille ne tulevat?]] ja tätä tarkoitin, että rahat tulevat automaattisesti tilille — ei mitään byrokratiaa. Eikö tämä oikeudenmukainen ratkaisu ole...
Ministeri Harakka...
...teidänkin mielestänne parempi kuin se, mitä itse toteutitte viime hallituskaudella?
Ei saanut mitään selvää!
Ministeri Harakka ja muut, koetetaan pysyä minuutin puheenvuoroissa. — Edustaja Eestilä.
Arvoisa puhemies! Minulla on sellainen tunne, että tämän salin retoriikka ja normaalin autoilijan arki eivät kyllä ihan nyt kohtaa. Suomessa on paljon dieselautoja — niitä tulee olemaan seuraavat 15 vuotta — paljon bensa-autoja, ja kysymys on nimenomaan siitä, että jos me korotamme autoilun kustannuksia, niin eniten se kyllä rappaa Itä-Suomea ja Pohjois-Suomea, missä on pitkät välimatkat. Kyse on kokonaisuudesta, sillä me kaikki puolueet olemme viimeisen kymmenen vuoden aikana korottaneet täällä polttoaineveroa noin 60 prosenttia, sähköverokomponenttia 150 prosenttia, sähkönsiirrot ovat tuplaantuneet. [[Sosiaalidemokraattien ryhmästä: Kuuleeko Orpo?]] Kysymys alkaa olla siitä, miten vähävaraiset ihmiset ja sellaiset, jotka tarvitsevat paljon autoa, enää pystyvät näitä lisääntyneitä kustannuksia maksamaan. Kokonaisuus on otettava huomioon. Jos kokonaisuudesta puhutaan, niin minä esitän tämän kysymyksen pääministerille: aiotteko oikeasti korottaa autoilun veroa millä verukkeella tahansa?
Ei veroja vaan kustannuksia!
Pääministeri Marin.
Arvoisa puhemies! Me olemme sopineet pelisäännöistä minun käsittääkseni niin, että jos halutaan esittää tietylle ministerille kysymyksiä,
Te vastaatte kokonaisuudesta!
niin ministeri pyydetään tänne paikalle. Veroista vastaa valtiovarainministeri Vanhanen, ja häntä ei ole tänään toivottu tänne kyselytunnille paikalle, [[Perussuomalaisten ryhmästä: Uusi taktiikka! Tuo ei ole totta!]] joten toivoisin, että voisimme yhdessä näitä yhdessä sovittuja sääntöjä noudattaa. Omalta osaltani voin tähän vastata sen, minkä aikaisemmin jo vastasin. Mielestäni on selvää, että me emme halua vaikeuttaa ihmisten elämää. Me haluamme tehdä ilmastollisesti toimia, koska se on välttämätöntä. Emme me voi paeta niiltä tosiasioilta, jotka me näemme edessämme, että meidän on tehtävä ilmastotoimia, [[Perussuomalaisten ryhmästä: Palkatkaa lisää avustajia!]] uudistettava yhteiskuntamme ilmastollisesti ja ympäristöllisesti kestäväksi, mutta me haluamme tehdä sen tavalla, joka ei kurita pienituloisia ihmisiä, joka ei kurita Itä‑ ja Pohjois-Suomen harvaan asutuilla alueilla asuvia ihmisiä. Me haluamme tehdä nämä toimet oikeudenmukaisesti niin, että juurikin alueellisuus ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus [[Puhemies: Minuutti!]] huomioidaan päätöksiä tehtäessä. Tätä myös ministeri Harakka yritti omalta osaltansa tässä vastauksessansa hyvin kuvata, [[Perussuomalaisten ryhmästä: Ei onnistunut!]] mitkä voisivat olla niitä mekanismeja, joilla me tasaamme [[Puhemies: Minuutti on kulunut!]] näitä eroja, joita eri alueiden tai ihmisten välillä on.
Muistutan todellakin niistä pelisäännöistä. Me voimme keskustella liikenteestä, me voimme keskustella siihen liittyvistä kysymyksistä, koska liikenneministeri on paikalla, mutta verotus on valtiovarainministeriön toimialaa, ja siksi toivon, että seuraavat kysymykset kohdistetaan nimenomaan täällä olevien ministereiden substanssiin. — Seuraavaksi on edustaja Laakso.
Arvoisa rouva puhemies... [[Puhuja aloittaa puheenvuoron mikrofonin ollessa suljettuna]]
Edustaja, mikrofoni.
Anteeksi. — Arvoisa rouva puhemies! Todellakin, kun nyt sitten liikenteestä voidaan puhua, niin nyt kun on puhetta muutenkin autoilijoiden kurittamisesta, niin tänään Traficom ilmoitti, ettei nippuromuttajille makseta suosiolla, vaan siitä tulee taistelu. Onko tällä, hallitus, oikeasti tarkoitus saada kansalaiset luopumaan autoista urakalla, vai kuka arvoisan ministeri Harakan mielestä on sekoilun saanut aikaiseksi? Onko se hallitus, ministeriö, Traficom vai itse ministeri?
Ministeri Harakka.
Arvoisa puhemies! Korkeasti kunnioitettu liikenne- ja viestintävaliokunnan jäsen Laakso tässä esitti vähän oudon tulkinnan Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin tämänpäiväisestä tiedotteesta. Se nimenomaan toteaa tehneensä virheen romutuspalkkion osalta ja pyytää reilusti anteeksi nippuhakijoilta, joille on siitä aiheutunut haittaa, ja toteaa, että kansalaisen täytyy pystyä luottamaan viranomaiseen, kertoo neuvotelleensa Valtiokonttorin kanssa, jonne se auttaa näitä nippuhakijoita tekemään korvaushakemuksia. Tämä kaikki on erittäin kiitettävää. Virasto on yhteydessä jokaiseen nippuhakemuksen tekijään. Niitä, joilla hakemukset on ilmeisesti kunnossa, on puolitoistasataa. Mutta mikä on liikenne- ja viestintäministeriön osuus? Sitä kysytään. Kun eduskunta hyväksyi lain, siinä määrättiin toimivaltainen viranomainen. Se on Traficom. Se tekee työnsä itsenäisesti, vastaa lain toimeenpanosta ilman ulkopuolista ohjausta. Ja kuten tänään ilmenee, se on myös kansalaisen oikeusturvan kannalta välttämätöntä, jotta korvausvastuu määritellään kirkkaasti varsinkin, jos viranomainen tekee [[Puhemies: Minuutti!]] virheen.
Edustaja Kymäläinen.
Arvoisa rouva puhemies! Aivan alkuun haluan todeta: Täällä edustaja Laakso kysyi, että kenen vika tai kenen syy. Edustaja Laakso tietää hyvin, että olemme liikenne- ja viestintävaliokunnassa yksimielisesti päättäneet tämän korjauksen, ettei tällaista pääse enää tapahtumaan. Edustaja Laakso tietää myös sen, että olemme valiokuntana pyytäneet selvitystä, millä pystymme jatkossa sitten tämänkaltaiset epäselvyydet ehkäisemään lainsäädännön keinoin. Mutta Suomi on siis sitoutunut siihen, että puolitamme liikenteen päästöt vuoteen 2030 mennessä. Jatkamme siis sitä samaa päätöstä, joka edellisellä hallituksella on yhteisesti tehty. Olemme myös itse olleet sitä silloin tekemässä. Ja silloin kun puhumme polttoaineiden hinnan korotuksen tai verotuksen korottamisen paineista, niin silloin ei ole väärin keskustella niistä vaihtoehdoista, joilla pystymme välttämään [[Puhemies: Minuutti!]] näiden paineiden nousua. Siksi kysyisinkin ministeriltä: onko niin, että on järkevämpää miettiä autoilun kustannuksia kokonaisverouudistuksen kautta [[Perussuomalaisten ryhmästä: Minuutti!]] kuin keskittyä mustavalkoisesti yksistään polttoaineen verotuksen korottamispuheisiin, kuten perussuomalaiset [[Puhemies koputtaa]] täällä tekevät? [[Perussuomalaisten ryhmästä: Veroista ei saanut kysyä!]]
Minuutti on kulunut jo aikaa sitten. — Tämä meni nyt taas jo verotuksen puolelle, mutta [Ben Zyskowicz: Seuraava!] lyhyesti, hyvin lyhyesti.
Itsekin autoilijana seuraan kyllä polttoaineen hintoja, mutta uskon, että suurin osa meistä autoilijoista hyväksyy sen, että yhtenä ilmastonmuutoksen toimena kohtuullisesti yksinumeroisilla senttiluvuilla bensiinin hinta nousee näillä hallituksen päätöksillä. Mutta tässä puhutaan koko ajan menoista. Entä jos puhuttaisiin välillä tuloista? Kymmenen vuoden aikana, kuten sanoin, polttoaineen hinta on pysynyt samana. Saman kymmenen vuoden aikana maailman johtava biodieselyritys eli Neste on 20-kertaistanut arvonsa. Neste tulouttaa valtiolle satoja miljoonia euroja joka vuosi osinkoina, emmekä ole luopuneet siitä taistelusta, sijoittuuko uusi biojalostamoinvestointi Porvooseen vai Rotterdamiin. Emme voi kilpailla ehkä sijainnilla, mutta markkinaa yritämme luoda. Miljardi-investointia ja uutta innovaatiota suunnittelee myös UPM Kotkaan. Näistä investoinneista ja työpaikoista hallitus taistelee kynsin hampain
Ne ei tule jäämään tänne!
sen jo ilmoitetun 100 miljoonan Haminan biodiesel-investoinnin jälkeen. Eli kannattaa katsoa [[Puhemies koputtaa]] tulevaisuuteen, ilmastoteollisuuteen.
Minuutti on kulunut. — Seuraava ja viimeinen tähän asiaan liittyvä kysymys tulee edustaja Ranteelle.
Kiitoksia, arvoisa puhemies! Hallitus yrittää harhauttaa kansaa. Hallituksen ylikireä ilmastotavoite on puolittaa liikenteen hiilidioksidipäästöt vuoteen 30 mennessä. Tavoitteen saavuttamiseksi hallitus on valmis vaikeuttamaan yhteiskunnan toimintaa kuinka paljon tahansa. Se on unohtanut, että ihmisten ja tavaroiden kohtuuhintainen liikkuvuus on keskeinen osa Suomen menestymistä ja tuottavuutta. Hallituksen ilmastopolitiikan kärki on vastuuton. Se rajoittaa ilmastotavoitteisiin vedoten liikkumista ja kuluttamista korottamalla niitä veroja ja maksuja ovelasti ja rajattomasti. Asian saamiseksi mittakaavaan: Suomen tavoittelema koko päästövähennys vastaa Kiinan noin viiden tunnin hiilidioksidipäästöjä — viiden tunnin, ministeri Harakka. Arvoisa hallitus, kannattaako Suomen menestyminen todellakin uhrata Kiinan viiden tunnin päästöjen kuittaamiseksi? Onko tämä nyt sitä oikeudenmukaista politiikkaa?
Ministeri Mikkonen.
Arvoisa puhemies! Me kaikki tiedämme, että ilmastokriisin torjunnalla on kiire. Ja me olemme Suomena sitoutuneet siihen, EU on sitoutunut siihen, ja myös globaalisti eri maat, myös Kiina, ovat sitoutuneet siihen, että me vähennämme päästöjä merkittävästi.
Rakentaa lisää hiilivoimaloita koko ajan!
[[Perussuomalaisten ryhmästä: Luottaako ministeri Kiinaan?]] Me kaikki tiedämme, että fossiilisten päästöjen vähentäminen on aivan ytimessä, ja myös liikenteen fossiilisten päästöjen vähentäminen on osa tätä. Me, ei vain tämä hallitus vaan todellakin jo edellinen hallitus ja eduskunta sitoutuivat itse asiassa kahdesti siihen, että liikenteen päästöjä vähennetään: sekä kansallisessa energia- ja ilmastostrategiassa 2016 että keskipitkän aikavälin ilmastosuunnitelmassa 2017. Nyt tämä hallitus on tehnyt suunnitelman siitä, miten tuo päästövähennys toteutetaan. Ja jos olette tutustuneet tähän fossiilittoman liikenteen tiekarttaan, siellä on valtava kirjo erilaisia toimia, koska me hyvin ymmärrämme sen, että Suomi on laaja maa, olosuhteet ovat erilaisia, meillä täytyy olla erilaisia vaihtoehtoja siihen, miten liikenteen päästöjä vähennetään. [[Puhemies: Minuutti!]] Osa toimii kaupungeissa, osa toimii maaseudulla, osa toimii sillä välillä, mutta kaikkia keinoja tarvitaan.
Tämä aihe on tällä erää loppuun käsitelty, ja verotuksesta voidaan keskustella sitten enemmän, kun vastaava ministeri on paikalla.
Edustaja Kaunisto.
Arvoisa rouva puhemies! Aloitan muutamalla sitaatilla. ”Ministeri kehotti hakemaan apua, mikäli opiskelija uupuu. Itse hain apua, sain puhelinajan yli kuukauden päähän. Lisää resursseja mielenterveyspalveluille korona-ajalle, kiitos.” Toinen lainaus: ”Kaikki seisoo: ei pääse harjoitteluihin, et valmistu, et pääse kunnolla töihin, maksut ja kulut silti juoksee.” Muun muassa näin nuoret kommentoivat hallituksen koronainfoa tämän viikon tiistaina. Useat heistä totesivat, että heille järjestetty koronainfo oli ennemminkin märkä rätti uupuneen opiskelijan kasvoille. Ihmiset ansaitsevat niin hirveän paljon enemmän kuin kauniita sanoja ja pelkkiä lämpimiä terveisiä. Arvoisa hallitus, missä viipyy se suomalaisten laajasti vaatima terapiatakuu?
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Koronakriisi on koetellut monia suomalaisia nimenomaan palveluiden tarpeen kohoavana kasvuna, ja siltä osin terapiatakuuta ja hoitotakuuta tarvitsevat monet suomalaiset, ja nuorten keskuudessa tarve on ilmeinen. Monilla paikoilla kuitenkin tuo tarve alueellisesti on myös erilaista, ja sekin on huomioitava. Lähtökohtana on se, että me valmistelemme nimenomaan sitä hoitotakuuta, jossa ei eroteta, minkälaisesta vaivasta ihmisiä pitäisi heti seitsemässä päivässä palvella ja miltä pohjalta tulisi myös hoidetuksi heti. Tältä osin sitä valmistelua tehdään. Edustaja viittasi siihen, että koronakriisi on meneillään, eli meillä mekanismi on tällä hetkellä jo olemassa. Haasteena on se, miten vaikutukset tässä ajassa arvioidaan. Sen varmasti kaikki tietävätkin, kuinka haasteellista näitä vaikutuksia tässä hetkessä on arvioida, ja sen takia en ole voinut vielä sitä esitystä tuoda eduskuntaan.
Ja nyt niitä edustajia, jotka haluavat esittää lisäkysymyksen, pyydän nousemaan seisomaan ja painamaan V-painiketta. — Edustaja Kaunisto.
Arvoisa rouva puhemies! Arvon ministeri, tämä oli nyt vähän sellainen jaksuhalivastaus. Toisaalta tekemättömyytenne vastaa enemmän kuin pystytte minuutissa selittämään. Te olette jo kaksi kertaa äänestäneet kokoomuksen ehdotuksen terapiatakuusta nurin. Asuin nuorena Espanjassa, ja siellä, kun oli hätä, yleensä sanottiin, että hätään autetaan huomenna, ’mañana’. Te olette kyllä melkoinen mañana-porukka. Ihan oikeasti, te olette kiireessä, kun pitää käyttää velkarahaa äkäseen tai pitää puskea eteenpäin maakuntaveroa. Mutta nyt nuoriin takaisin, se on tärkeintä. Nuoret ovat aivan puhki. Henkinen kriisinkestävyys on todella koetuksella. Yksinäisyys, huoli toimeentulosta, huoli valmistumisesta, huoli niistä läheisistä ja heidän terveydestään, usko tulevaisuuteen horjuu todella vaarallisella tavalla. Arvoisa hallitus, vielä rautalangasta: milloin se terapiatakuu tulee? — Kiitos. [[Perusuomalaisten ryhmästä: Mañana!]]
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Minusta voi sanoa kyllä montaa, ja on monenlaisesta syytetty tässäkin koronakriisissä, pitäisi ehtiä monenlaisiin talkoisiin, mutta harva on sanonut, ettei mitään olisi saanut aikaiseksi.
Vahinkoa!
Joten siltä osin ajattelen, että sote-uudistuksen käsittely eduskunnassa, valiokunnassa on jo yksi kiinnostava juttu. Ollaanko sitä edesauttamassa myöskin opposition puolesta, että saamme näihin palveluihin virtaa, vai eikö olla? Samaan aikaan pitää puhua samaa asiaa, joka kulkee suoraviivaisesti eteenpäin. Siltä osin haluaisin, että pysähdyttäisiin hetkeksi siihen, onko täällä yritetty sosiaali- ja terveydenhuollon palveluita parantaa. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Saisiko edustaja Kaunisto vastauksen?]] Sanon nyt suoraan, että tänään me teemme ministeriössä töitä siinä, että me joudumme hoitotakuuta valitettavasti väljentämään tämän koronakriisin hetkellä, ja valmiuslaki tulee eduskuntaan käsiteltäväksi myöskin tämän soveltamisasetuksen kautta. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Meneekö sote ennen nuorisoa?]] On hyvin raskas olo tänä päivänä tehdä tällaista, ja huomenaamulla me sitten kokoonnumme ministeriporukan kanssa ja joudumme näin raskaissa olosuhteissa tekemään päätöksen siitä, että hoitotakuu terveydenhuollon puolelta todennäköisesti, jos huomenna näin päätetään, joudutaan panemaan hetkeksi katkolle. [[Puhemies: Minuutti!]] Hyvin isoja ja raskaita kysymyksiä, ja ne vaikuttavat tähän vaikutusarviointiin, josta juuri äsken puhuin. Että valitettavasti joudun sitoutumaan [[Puhemies: Minuutti on kulunut!]] näihin vaikutusarviointeihin.
Priorisointia!
Valitettavasti joudun huomauttamaan teitä jatkuvasti tästä ajasta, ja toivon, että hiukan vilkaisette sitä kelloa puhuessanne, niin ministerit kuin edustajat. Tiedän, että se ei ole helppoa. — Mutta vielä ministeri Saarikko.
Arvoisa puhemies! Aloitetaan siitä hyvästä asiasta, että minusta Suomesta kertoo myönteistä se, että liki jokaisella kyselytunnilla käymme läpi nimenomaan koronakriisin vaikutuksia nuoriin. Se muistuttaa meitä siitä, että tulevaisuus kiinnostaa tätä maata yli puoluerajojen. Kuitenkin nuorten ja erityisesti korkeakouluopiskelijoiden asemaa ei varmasti pelkkä terapiatakuulainsäädäntö tässä akuutissa kriisissä nyt palvelisi. Saatatte olla oikeassa sen tarpeellisuudesta, mutta viittaan enemmänkin myös näihin muihin toimiin, joita olemme tehneet. Vastavalmistuneet tarvitsevat työtä, nuoret tarvitsevat kesätyötä. Olemme helpottaneet toimeentuloa joustoissa opintotukeen myös toisella asteella koulumatkakysymyksissä. Opinto-ohjauksen, opintopsykologien tuki on tärkeää, kun opiskelua tehdään pelkästään etänä. Vertaistuki oppilaskuntien, opiskelijakuntien kanssa on tärkeää sekä toisella asteella että korkeakouluissa — ja laadukas opetus, sen takaaminen myös etäolosuhteissa. Nuoret olisivat siinäkin infossa toivoneet meidän voivan kertoa, ja myös me itse, että aletaan vapauttaa rajoituksia, [[Puhemies: Minuutti!]] palataan kohti lähiopetusta. Se ei ole juuri nyt mahdollista, ja siksi vastaukset varmasti kuulostivat kyllästyttäviltä kuulla, koska tautitilanne on, mikä on.
Vetäise kolme minuuttia sieltä!
Minuutti on kulunut. — Edustaja Juvonen.
Arvoisa rouva puhemies! Hallitus, olette unohtaneet kaikkein tärkeimmät koronakriisin keskellä. Terapiapalvelut kuuluvat kaikille. Ei sanaakaan, ei pihahdustakaan sote-henkilöstöstä, joka tekee vaativaa työtä kentällä. Täällä ajetaan sote-uudistusta kuin käärmettä pyssyyn. Nyt olisi aika laittaa se hattuhyllylle ja keskittyä siihen, miten hoitohenkilöstö jaksaa. Työterveyslaitos teki kyselyn viime syksynä. 25 000 hoitohenkilöstön ihmistä vastasi siihen, ja he totesivat, että työ on raskasta ja heitä pelottaa, työstä palautuminen on erittäin hankalaa, puhutaan jopa stressireaktiosta. Miten, hallitus, vastaatte tähän hoitajien ja sote-henkilöstön hätähuutoon? Te ette tee mitään. Koronatuki, koronalisä on jo unohdettu. Siihen ette ole ottaneet mitään kantaa. Entä tämä henkinen puoli? Millä tavalla tuette, että hoitajat, jotka näkevät sen katastrofin ja sen kriisin, tukevat kuolevia potilaita ja kohtaavat heidän omaisiaan? Miten he jaksavat? Vastatkaa, laittakaa sote-uudistus hyllylle ja tehkää kaikkenne, että suomalainen henkilöstö jaksaa. Siitä tässä on kysymys. Jos henkilöstö väsyy, kukaan ei selviä koronasta.
Erinomainen puhe!
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Sote-uudistuksen lainsäädäntöä tehdään täällä eduskunnassa, ja siltä osin valiokuntien on jaksettava siinä prosessissa. Se, mikä tulee kentällä etulinjassa nyt vastaan, on korona, ja koronan johdosta me olemme tehneet kaikkemme, että nämä tartuntojen määrät eivät kohoa pilviin. Jos näin tapahtuu, niin se kuormitus on aivan ylivertainen. Se on nyt jo niin suuri, että me olemme pyrkineet turvaamaan kaikilta osin sosiaali‑ ja terveydenhuollon kantokyvyn,
Miten?
kaikilla toimilla, ja keskeisin tavoite on nimenomaan se, että me pystymme varmistamaan, että meillä kantokykyä tuolla sosiaali‑ ja terveydenhuollossa on. Tälläkin hetkellä se on kaikkein tärkeintä, että se kuormitus pysyisi edes jollakin tavalla hallittavana. Puhun nyt siitä, edustaja Juvonen, että me olemme kriisissä.
Hoitajat tekevät pitkää päivää!
Me olemme kriisissä, mutta mitä täällä keskustellaan? [[Perussuomalaisten ryhmästä: Kyllä, ministerit on kriisissä!]] Siitä, että ei voitaisi sosiaali‑ ja terveydenhuollossa tunnustaa, että me teemme nimenomaan sisältöuudistusta siinä, että meiltä puuttuu perus‑ ja keskivaikeiden mielenterveyspalveluiden hoitaminen perustasolla läpileikkaavasti, ja sitä me yritämme parantaa tässä sote-uudistuksessa. Sen lisäksi, että kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja tätä ehdotti, [[Puhemies: Minuutti!]] niin nyt ehdottivat myöskin perussuomalaiset, että tätä projektia ei tarvitsisi viedä eteenpäin. Nyt pitää valita, parannetaanko vai ei.
Nyt minuutti on kulunut. — Edustaja Kilpi.
Arvoisa puhemies! Olemme saaneet kuulla aivan liikaa järkyttävistä kiusaamistapauksista ympäri Suomea. Olen vahvasti sitä mieltä, ettei pitäisi puhua kiusaamisesta alkuunkaan vaan asioista niiden oikeilla nimillä. Väkivalta, ahdistelu, uhkailu, vainoaminen, varkaus, kunnianloukkaus — ne ovat kaikki lainvastaisia tekoja, jotka eivät todellakaan kuulu kouluihin. Rikokset ovat rikoksia, tapahtuivat ne missä tahansa. On hienoa, että ministeri Saramon johdolla on julkaistu toimenpidelistaus kouluväkivallan vähentämiseksi. Tämä on ongelma, johon meidän aikuisten on viimeinkin puututtava vaikuttavalla tavalla. Arvoisa puhemies! Kysyisinkin ministeri Saramolta: Joko olisi korkea aika ruveta puhumaan asioista niiden oikeilla nimillä? Ei kiusaamisesta vaan pahoinpitelystä, ei kiusaamisesta vaan varkaudesta, ei kiusaamisesta vaan vainoamisesta. Ja joko olisi korkea aika myös toimia näiden nimikkeiden mukaisesti? — Kiitos.
Ministeri Saramo.
Arvoisa rouva puhemies! Olen kysyjän kanssa täysin samaa mieltä, että asioista pitää puhua niiden oikeilla nimillä. Kaikki kiusaaminen tai kaikki väkivalta ei tietenkään kata näitä kaikkia. Sen takia pitää aina puhua juuri siitä tilanteesta, mikä on kyseessä. Käytän nyt tämän tilaisuuden kuitenkin hyväkseni kertoakseni myös, että aika paljon tehdään joka päivä Suomen kouluissa, ja aika paljon on tehty kyllä myös ministeriössä ja aika paljon on tehty kunnissa. Tässä on monta kertaa näissä keskusteluissa noussut esiin tämä Ankkuri-toiminta, jossa eri viranomaiset toimivat yhteistyössä: poliisi, lastensuojelu, koulut. Aivan loistavia tuloksia sitä kautta. Väkivalta ei ole sitä, että tapahtuu vain yhtäkkiä jossain pisteessä joku äärimmäinen teko, vaan se on yleensä polku, joka johtaa sinne. Se on ryhmäilmiö, ja se on hyvin laaja kysymys. Näitä ei yksittäisillä termeillä tai yksittäisillä rangaistuksilla hoideta, vaan se vaatii, että meillä on tarpeeksi aikuisia siellä koulujen arjessa, ja sen takia tämä hallitus on panostanut sekä niiden aikuisten [[Puhemies: Minuutti!]] lisäämiseen siellä koulujen arjessa että löytämään ne välineet, millä nämä aikuiset voivat toimia ja vähentää niitä tekoja.
Tasapainoinen vastaus!
Edustaja Multala.
Arvoisa puhemies! Nuorille vuosi on todella pitkä aika. Monet elämän ratkaisut tehdään siinä vaiheessa, ja nuorille ehkä välillä vähän turhankin lopullisilta tuntuvat monet sellaiset ratkaisut, kuten vaikka opintopaikan hakeminen. Opintojen edistyminen on yksi opintotukeen vaikuttavista tekijöistä. Jos pisteitä ei kerry, tukia voidaan periä takaisin. On todellinen isku siinä vaiheessa, kun opiskelija on valmiiksi uupunut, jos vielä joutuu tekemisiin Kelan selvityspyyntöjen kanssa, joihin ei välttämättä myöskään saa positiivista vastausta. Tämän lukuvuoden aikana kursseja on peruttu, osallistujamääriä madallettu, ja jaksaminen on monella jo nyt koetuksella. Ministeri Saarikko, oletteko harkinneet, että opintojen edistymisen osalta tehtäisiin joustoja esimerkiksi madaltamalla vaadittavia opintopistemääriä? Tämä vähentäisi myös ylimääräistä stressiä ja näitä Kelan selvityspyyntöjä. Niitä ei silloin tarvittaisi.
Siinä oli asiallinen kysymys!
Ministeri Saarikko.
Arvoisa puhemies! Tämä oli konkreettinen ja monen nuoren opiskelijan arjessa aito kysymys. Kyllä, olemme toimineet niin, että poikkeusolot ja koronaepidemia itsessään on tulkittu sellaisiksi syiksi, joiden perusteella tutkintokohtaista tukiaikaa voidaan pidentää enimmäisajan puitteissa. Eli kyllä, jo nyt opiskelija voi katsoa itsensä oikeutetuksi lisätukikuukausiin tilanteessa, jossa koronaepidemia on vaikeuttanut opiskelujen toteutumista vaikkapa juuri siksi, että harjoittelut tai etäopetus eivät ole tuottaneet toivottua tulosta tai ne eivät ole kertakaikkisesti olleet mahdollisia. Tämä on kohtuullista. Samalla tässä yhteydessä haluan lähettää viestin suomalaisille korkeakouluille. Niissä opiskelee valtava määrä Suomen tulevaisuuden tärkeintä pääomaa, osaajia, tulevia korkeakoulutettuja. Pitäkää heihin yhteyttä. Löytäkää välineet, joilla jokainen opiskelija tavalla tai toisella tavoitetaan ajanjaksossa, joka venyy nyt jo yli vuoden etäopetusajaksi heille. Tämä on kohtuutonta, ja siksi yhteydenpito ja kuulumisten kysely [[Puhemies: Minuutti!]] tukiopinnoissa ovat valtavan arvokas asia.
Edustaja Wallinheimo.
Arvoisa puhemies! Arvoisa ministeri Kiuru, te puhutte tästä seitsemän päivän hoitotakuusta terapiatakuun sijaan. THL:n mukaan se tarkoittaisi noin 1 600—2 600 lisälääkärin panosta Suomeen. Tämä tie on varmasti selvästi kalliimpi ja pidempi prosessi kuin terapiatakuu, ja ongelma tässä on se, että tätä kautta eteneminen on liian hidasta juuri nyt apua tarvitsevien kannalta. Arvoisa ministeri Kiuru, jos te ette tuo terapiatakuuta auttamaan myös nuorten ongelmiin, [[Merja Kyllösen välihuuto]] niin missä ajassa te meinaatte tuoda seitsemän päivän hoitotakuun ja nuo tarvittavat tuhannet lääkärit auttamaan tässä akuutissa kriisissä?
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Oli hyvä, että edustaja halusi vielä selvennystä tähän kysymykseen. Väännän tämän nyt rautalangasta: Meillä on siis kaksi haastetta. Se haaste, jota kuvailette, on nimenomaan aito ja oikea hoitoonpääsy, ja hoidetuksi tuleminen on sekä näissä vaivoissa että kaikissa, myös fyysisissä, vaivoissa haasteenamme. Korostan sitä, että erityisesti tätä psykososiaalista tukea meidän täytyy pystyä antamaan enemmän, ja jotta se olisi mahdollista, pitää korjata yksi rakenteisiin liittyvä aukko. Se on se, että meillä on liian vähän palvelurakenteita lievien ja keskivaikeiden mielenterveysongelmien hoitamiseen. Perustasolla niitä ei ole tarpeeksi. Jotta me voisimme tehdä tämän, tarvitaan sekä sote-uudistusta [[Oppositiosta: Ei tarvita!]] että terveydenhuoltolain muutosta, ja nyt molempia me ajamme. Ja niin kuin totesin, heti kun me voimme saada sellaisen liikkumattoman pohjan, missä maali ei liiku, heti kun se saadaan lukittua siltä osin, mikä on vaikutusarviointi, pystyn tuomaan tämän esityksen tänne. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Ministerille sote-uudistus on tärkeämpi asia kuin ihmisten terveys!]] Siitä on nyt kysymys, millä aikataululla tämä voidaan saada eteenpäin. [[Puhemies: Minuutti!]] Ei ole kysymys siitä, onko teillä hyvä idea, vaan siitä, että me voimme lainsäädännön hyviä periaatteita noudattaen [[Puhemies: Minuutti on kulunut!]] tuoda sellaisen esityksen tänne. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Pelkkää byrokratiaa!]]
Edustaja Orpo.
Arvoisa rouva puhemies... [[Puhuja aloittaa puheenvuoron mikrofonin ollessa suljettuna]]
Anteeksi, edustaja Orpo, mikki puuttuu.
Ei puutu, se ei ollut päällä. — Arvoisa puhemies! Edustaja Kauniston kysymyksessä oli kahden nuoren terveiset. Nuorilla on hätä, ja meidän kysymyksemme lähti siitä, millä keinoin hallitus vastaa tässä hetkessä, koronakriisin keskellä, nuorten hätään. Minä näen omasta lähipiiristäni omien lasten, heidän ystäviensä ja heidän perheidensä huolen siitä, miten lapset jaksavat, miten kouluikäiset, lukion, toisen asteen, aloittaneet jaksavat. Siinä ei sote-uudistus kuulkaa paljon lämmitä, [[Sosiaalidemokraattien ryhmästä: Kysymys koski terapiatakuuta!]] ei paljon lämmitä, jos hallintouudistus tapahtuu 2—3 vuoden siirtymäajalla. Nämä ongelmat ovat nuorilla nyt. Hyvä hallitus, nuoret haluavat vastauksia, ja terapiatakuu on yksi konkreettisimmista keinoista. 35 miljoonaa tässä miljardijaossa on pieni raha. Miksi te ette voi tehdä sitä? Jos hoitotakuuta joudutaan nyt vesittämään, niin irrottakaa, hyvänen aika, tämä terapiatakuu siitä. Se olisi järkevää, saataisiin nuorille aidosti apua. Se olisi tosi tärkeää tässä ajassa.
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Niin kuin tässä todettiin — ja myöskin edustaja Orpo hyvin tietää — me emme voi tuoda eduskuntaan muuta kuin sellaisia lainuudistuksia, jotka on vaikutuksiltaan arvioitu niin, että ne kestävät tarkastelun, ja se valitettavasti sitoo minua. Mielelläni toisin vaikka heti huomenna asiat päätettäväksi, mutta kun se ei ole nyt tässä ajassa yksistään siitä kiinni. Kerroin, että huomenna me joudumme, valitettavasti, hoitotakuuta mahdollisesti vielä heikentämään tämän koronakriisin keskellä, jotta kaikki potilaat tulevat tällä hetkellä hoidetuksi. [[Perussuomalaisten ryhmästä: Kuka heidät hoitaa?]] Ja nyt toteankin, että me olemme nimenomaan tehneet juuri päätöksen siitä, että lisätään nopeasti rahoitusta kentälle, jotta tätä hoitoa voidaan tässäkin rakenteessa antaa.
Eikö se vaadikaan sote-uudistusta?
17,5 miljoonaa tuli nimenomaan lisätalousarviossa lasten ja nuorten mielenterveyspalveluiden ja lastensuojelun tukemiseen minun tontilleni. Viime vuonna tämä raha oli 320 miljoonaa, millä haluttiin lasten ja nuorten palveluihin vaikuttavuutta kolmen eri ministeriön alalla, OKM:n, STM:n ja TEMin. Kyllä meillä on ollut [[Puhemies: Minuutti!]] koko ajan tarkoituksena myöskin näitä palveluita parantaa. Ja tulen myös uusia lisätalousarvioesityksiä tekemään, jotta lapset ja nuoret pääsisivät tässä ajassa hoitoon. Ja YTHS:lle tuli 5 miljoonaa [[Puhemies: Minuutti!]] viime vuonna kohdennettua rahaa opiskelijoille.
Minuutti on kulunut nyt, jo aika paljon ylikin. — Elikkä seuraava lisäkysymys tähän. — Edustaja Essayah.
Kiitoksia, arvoisa rouva puhemies! Liikunta ja urheilu ovat monelle lapselle ja nuorelle aivan fyysisen ja henkisen jaksamisen kulmakiviä. Suomalaiset liikuntajärjestöt ovat arvelleet, että tähän mennessä koronakriisin aikana liikuntaharrastuksen on jättänyt noin 25 000 nuorta, ja on arvioitu, että jos nämä sulut jatkuvat, niin voi olla mahdollista, että tuo määrä jopa tuplaantuu. Tämä on todella huolestuttavaa, koska ainoastaan noin kolmasosa lapsista ja nuorista tälläkään hetkellä liikkuu tarpeeksi suosituksiin nähden. Alakoululaisen kohdallahan tarpeellinen liikuntamäärä olisi noin 2 tuntia päivässä. Kysyisinkin arvoisalta ministeriltä: millä tavalla me voimme nyt huolehtia siitä, että lasten ja nuorten tulevaisuus, heidän fyysinen kuntonsa, henkinen jaksamisensa liikuntaharrastuksen kautta voidaan varmistaa? Kyse ei ole vain harrastamisesta vaan koko kansakunnan terveydestä. Mitkään sote-uudistukset eivät tule kestämään, jos terveyden edistämistä ja sairauksien ennaltaehkäisyä ja liikunnallisen elämäntavan omaksumista ei oteta tosissaan.
Ministeri Saarikko.
Arvoisa puhemies! Kansainvälisissäkin urheilun vastuutehtävissä toimiva edustaja Essayah esittää erittäin vakavan kysymyksen. Kysymys on siis liikunnallisen elämäntavan vähentymisestä erityisesti lasten ja nuorten keskuudessa. Siihen vaikuttavat viime kevään pitkä etäopetusjakso ja myös harrastusten tauolla oleminen.
Digitalisaatio!
Tämä on yksi keskeisimpiä syitä siihen, miksi hallitus koronarajoituksissaan, joita valitettavasti on jouduttu nyt vahvistamaan, on rajannut tiukasti lapsiin ja nuoriin kohdistuvat toimet, niiden ajallisen keston, ja samoiten olemme laajemminkin lähteneet aikuiset ensin, aikuiset joustavat ‑politiikasta juuri tästä mainitusta syystä. Rohkenen vastata: Katse kääntyy tässä myös koteihin, niihin perheisiin, joissa toivottavasti on voimavaroja tämän vaikeankin ajan keskellä liikkua yhdessä luonnossa, nauttia lähestyvästä keväästä. Vaikka harrastuksiin kohdistuukin juuri nyt valitettavia rajoituksia yli 12-vuotiaille, alle 12-vuotiaiden osalta ne voivat jatkua, ja sitä vanhempien lasten kanssa kaikki se tuki kodeille, että vanhemmat jaksaisivat vastata siitä, että tämä ilmiö, [[Puhemies: Minuutti!]] joka nyt on käsissämme, ei jää pysyväksi.
Vielä viimeinen lisäkysymys tähän aiheeseen aiheen aloittajalle. — Edustaja Kaunisto.
Arvoisa rouva puhemies! Haluan todella kiittää eduskuntaa tästä keskustelusta. Tämä oli arvokas keskustelu mielestäni, ja toivon, että tämä tuo lisää tekoja pöydälle. Jos saan vielä yhden lainauksen yhdeltä nuorelta tässä nostaa esiin: ”Eniten pelottaa niiden puolesta, jotka jäävät paitsi kaikesta tuesta ja tukiverkosta kaikilta tahoilta. Koulu ei auta, perhe ei auta tai ei muuten kykene. Kela vie kaikki voimat. Töitä ei ole, ja kavereita joko ei näe tai ei ole.” Tiedän, ettei kukaan meistä ole ennustaja, mutta silti toivoisin syvästi, että pääsisimme sinne tekojen maailmaan sieltä tsempeistä ja jaksamistoivotuksista. Selkeän strategian ja tekojen puute ei vain yksinkertaisesti ole hyväksyttävää. Arvoisa hallitus, tämän mielestäni erinomaisen ja fiksun keskustelun pohjalta toivon ja kysynkin: aiotteko nyt aloittaa niitä toimia, joilla lasten ja nuorten huominen olisi parempi kuin tämä päivä? — Kiitos.
Pääministeri.
Arvoisa puhemies! Me olemme jo aloittaneet. Hallitus on koko tämän kriisin ajan pyrkinyt samanaikaisesti minimoimaan myös niitä vaurioita, joita väistämättä näin vakavasta tilanteesta koituu. Sen vuoksi me olemme tukeneet kuntia ja alueita, jotta peruspalvelut toimivat, jotta kouluissa on riittävästi henkilökuntaa, jotta meidän lapsemme ja nuoremme eivät tipu tämän vakavan kriisin keskellä tyhjän päälle. Me olemme tukeneet kuntia ja alueita yhtä lailla. Me olemme myös tukeneet monia muita yhteiskunnan toimijoita, jotta selviäisimme kriisistä mahdollisimman vähin vaurioin, mutta samanaikaisesti on todettava, kuten olen monesti todennut tässä salissa, että vaurioitta me emme selviä. Tämä on vakava tilanne. Me olemme erittäin vakavassa tilanteessa taudin osalta tällä hetkellä. Meidän on välttämätöntä ottaa vielä painavampia keinoja käyttöön kuin me nyt olemme ottaneet, jotta me pidämme tilanteen hallinnassa, jotta kesä olisi valoisampi ja parempi. Meidän on nyt jaksettava. Meillä ei ole muita vaihtoehtoja. Meillä ei ole muita vaihtoehtoja, ja sen vuoksi hallitus tulee myös tekemään kaikkensa, jotta tämän kriisin seurauksena syntyvät vauriot voidaan aikanaan korjata, ja tätäkin työtä jo tehdään.
Tämä aihe ei varmasti ole loppuun käsitelty, mutta tämä keskustelu tällä erää loppuu.
Mennään seuraavaan kysymykseen. — Edustaja Räsänen.
Arvoisa rouva puhemies! Useat Euroopan unionin maat ovat turhautuneet EU:n kykyyn hoitaa koronarokotetoimituksia ripeästi ja riittävästi, ja apua onkin lähdetty useamman maan toimesta hakemaan EU:n ulkopuolelta. Esimerkiksi Itävalta ja Tanska aloittavat yhteistyön rokoterintaman etulinjamaan Israelin kanssa. Tietojen mukaan Suomi ei ole käymässä neuvotteluja kahdenvälisestä yhteistyöstä EU-alueen ulkopuolisen maan kanssa eikä pyri hankkimaan rokotteita EU:n ulkopuolelta. Estettä kuitenkaan yhteistyöhön muiden valtioiden tai tahojen kanssa ei olisi muutoin kuin että tässä yhteishankintamekanismissa olevien rokotevalmistajien kanssa ei voi käydä kahdenvälisiä neuvotteluja, ja komission tiedottajakin on sanonut, että jäsenmaat saavat tehdä omia rokotesopimuksiaan vapaasti niin halutessaan. Kysynkin nyt asianomaiselta ministeriltä, miksi nyt ei toimita ripeämmin, jotta saisimme rokotettua suomalaiset nopeammassa tahdissa. Tämä on ollut tuskastuttavan hidasta.
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Kysymys on hyvä, koska jokainen varmasti miettii joka päivä, että milloin tämä kriisi päättyy siihen, että me saamme Suomen osalta väestöpohjalle sellaisen suojan, että kriisi ei enää vaadi näin raskaita toimia, joiden piirissä me joka päivä olemme. Tältä osin Suomi pienenä maana, lastuna laineilla, on joutunut turvautumaan myös EU-apuun siinä, että näitä rokotteita hankitaan yhdessä. Tältä osin hankaluus on ollut näiden rokotteiden hankkimisessa se, että me emme ole saaneet sitä määrää rokotteita, mitä Suomi on tilannut, ja tältä osin sama ongelma on myös kaikilla muilla mailla. Siltä osin Suomessa ei ole vitkasteltu näissä rokotteissa. Miten nopeasti ne saadaankin tänne maahan, me olemme saaneet ne heti jakoon. Suomen osuus rokotetuista Euroopan mittakaavassa vertailtuna on kuitenkin mielestäni vielä sellainen, että siitä voidaan olla tyytyväisiä. Mitä tulee uusiin mahdollisuuksiin, tälläkin hetkellä [[Puhemies: Minuutti!]] me tutkimme juuri näitä uusia mahdollisuuksia ja katsomme, mitä me voimme tehdä. Tärkeintä on se, kuinka paljon rokotteita kesäkuun loppuun mennessä Suomessa on, ja siihen ei niin nopealla toimituksella tuolta maailmalta tuosta vain kuka tahansa pysty.
Edustaja Kyllönen.
Arvoisa rouva puhemies! Rokotteita on armottomasti liian vähän. Rokotusvalmiutta meillä on, ja jo nyt olemme rokottaneet enemmän kuin monet muut Euroopan maat. Koronaepidemian yhteydessä on ollut perusteltua tehdä rokotetilaukset yhteishankintana, mutta valmistus ja toimitusketju eivät ole pysyneet aikataulussa. Tulevaisuudessa suomalaisten terveys ei saa olla kiinni ylikansallisten lääkeyhtiöiden monimutkaisista sopimusjärjestelyistä, vaan rokotteiden saatavuus on turvattava. Oma rokotetuotantomme loppui vuonna 2003. Kymmenen vuotta vasemmistoliitto on vaatinut tuotannon uudelleenkäynnistymistä. Nyt on nähty, että tarve suomalaiselle tuotannolle on akuutti. Meillä tehdään jo nyt maailmanluokan tutkimusta ja kehitystä. Tutkimusrahoituksen turvaamisen lisäksi on edistettävä omaa rokotetuotantoa nopeasti. Kysynkin: onko ministeri Lintilä joukkueineen valmis toteuttamaan toimenpiteitä tki-rahoituksen ohjaamiseksi rokotetutkimukseen ja suomalaisen tai yhteispohjoismaisen laajemman rokotetuotannon edistämiseen?
Ministeri Lintilä.
Arvoisa rouva puhemies! Kyllä on, ja itse asiassa meillä on valmistauduttukin jo tähän. Aivan kuten kysyjä sanoi, niin kansallinen rokotetuotantohan loppui vuonna 2003 ja meillä ei sen jälkeen ole sitä ollut. Yleensä nämä rokotteet valmistetaan, voisiko sanoa, isojen massojen lähellä ja isoille massoille, ja tämä on täysin poikkeuksellinen tilanne, mutta meillä on tällä hetkellä hallituksen puolelta jo rahoitusvalmius siihen, että me pystytään tämä rahoittamaan, mikäli tällainen tulee. Nyt pitää erottaa kaksi asiaa. On kaksi asiaa: se tutkimus ja se rokotteen valmistaminen. Ja ehkä voisi sanoa sillä tavalla, että meillä ehkä se valmistamispuoli olisi paremmin kunnossa, sen tutkimuksen puolelta meillä taitaa olla tällä hetkellä kolme yliopistoa, jotka ovat hyvin pitkällä. Meillä on valmius heitä auttaa, mutta heillä täytyy olla se lähtö siihen, että me voimme kansallista rahoitusta valtion puolelta heille osoittaa. Me emme voi esimerkiksi pöytälaatikkoyritykselle osoittaa rahoitusta, vaan pitää olla aito yritys, joka lähtee sieltä tulemaan.
Edustaja Lindén.
Arvoisa rouva puhemies! Alkuperäinen kysymys tästä aiheesta liittyi rokotuksiin. On totta, että EU-maat ovat saaneet rokotteita hitaammin ja vähemmän kuin on toivottu. Mutta kun vertaamme keskenään EU-maiden rokotustahtia, kärjessä on Tanska, tänään 7,8 prosenttia väestöstä rokotettu, kakkosena Suomi, 7,5 prosenttia. Sen jälkeen tulevat muut, esimerkiksi suuri Ranska on edelleen noin neljässä prosentissa. Kysynkin asianomaiselta ministeriltä: oletteko vakuuttunut siitä, että kun me saamme ja kun me tulemme saamaan lisää rokotteita, meidän terveydenhuoltojärjestelmämme pystyy erittäin nopeaan rokottamiseen? Minun ikäluokkani muistaa kevään 84, jolloin viidessä viikossa koko Suomi rokotettiin poliota vastaan.
Ministeri Kiuru.
Arvoisa puhemies! Suomessa on kyllä hyvää rokoteosaamista, ja me olemme näyttäneet kykymme jo menneinä vuosikymmeninä. Siltä osin olisin kyllä aika lohdullisissa tunnelmissa siinä, että kyllä tämä kenttä osaa ja pystyy, mutta me tarvitsemme laajasti kaikki mukaan, niin julkisen sektorin toimijat kuin työterveyshuollon, ja tarvitsemme myöskin yksityisiä apuun. Ja jotta tämä saadaan mahdollisimman nopeasti tehtyä, niin se edellyttää kaikkien panosta tässä asiassa. Lähtökohdaksi on otettu se, että nyt nopeus on valttia. Se, joka nopeiten toimii, se sitten tässä toiminnassa sen potin korjaa, eli siltä osin tärkeintä on se, että kun rokotevalmisteita saadaan, ne laitetaan saman tien jakoon ja saman tien jäädään odottamaan seuraavaa erää. Tässä me olemme nyt sitten onnistuneet, ja se näkyy tietysti näissä EU-tasoisissa tilastoissa.
Seuraava kysymys, edustaja Harkimo.
Arvoisa rouva puhemies! Neste sulki jalostamonsa Naantalissa syksyllä ja on tekemässä uusia investointeja Rotterdamiin, siltä se näyttää. Syynä on korkea hintataso Suomessa ja logistiikkakustannukset. Arvoisa ministeri Lintilä, mitä meinaatte tehdä, että Suomen kilpailukyky säilyy ja Suomi saa investointeja niin, että saamme uusia työpaikkoja Suomeen?
Ministeri Lintilä.
Arvoisa rouva puhemies! Edustaja on oikeassa, että kisa investoinneista globaalisti on erittäin kova. Tähän kyseiseen tapaukseen en ota enempää kantaa; kyse on suomalaisesta pörssiyhtiöstä, jossa Suomen valtiolla on tietysti merkittävä omistus, ja he tekevät omista lähtökohdistaan nämä ratkaisut. Se, mitä me voidaan tehdä: Me voidaan tehdä sitä edellytystä, että yleensä Suomi on mielenkiintoinen kohde investoida, ja yksi mikä on äärimmäisen tärkeää, on ennustettavuus. Se, jos koko ajan tulee eri puolilta poliittisia irtiottoja, jotka antavat hyvin epämääräisen kuvan Suomesta investointikohteena, aina heikentää Suomen mahdollisuuksia. Eli aina vakaus on se ennustettavuuden lähtökohta, [[Juha Mäenpään välihuuto]] oli se sitten poliittisesti tai muuta. Suomi on kuitenkin kansainvälisesti erittäin vakaa ja ennustettava maa. [[Juha Mäenpään välihuuto]] Mutta voin sanoa myös sen, että meillä on vahvuuksia, koulutettua työvoimaa ja niin edelleen, ja kyllä me tullaan näillä, voisiko sanoa, perinteisillä alueilla pärjäämään myös jatkossa.