Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 46. izredno sejo Državnega zbora, ki je bila sklicana na podlagi drugega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Ferenc Horváth, Felice Žiža od 17. ure dalje, Zmago Jelinčič Plemeniti, Matjaž Han, mag. Dejan Kaloh, mag. Andrej Rajh in Franc Kramar. Na sejo so bili vabljeni predsednik Vlade Janez Ivan Janša in kandidat za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano dr. Jože Podgoršek k 2. točki dnevnega reda ter predstavniki Vlade k obema točkama dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 46. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v petek, 9. oktobra 2020, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za umik točke z dnevnega reda ali širitev dnevnega reda seje nismo prejeli. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti nihče. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 46. izredne seje določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O ZAČASNIH UKREPIH ZA OMILITEV IN ODPRAVO POSLEDIC COVID-19 V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, ministru za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Janezu Ciglerju Kralju. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci, kolegi iz Vlade, ostali prisotni! Preventivni ukrepi in samozaščitno ravnanje ostajajo ključni instrument ali pa ključno orožje v boju proti covid-19. Če se teh ukrepov ne držimo, so posledice velike in resne. To pričajo tudi trenutne epidemiološke razmere, ki vplivajo na naša življenja na vseh področjih. Obravnava in današnje dokončno sprejetje petega protikoronapaketa tako sovpada z izjemno zahtevnimi časi. Vaša potrditev teh ukrepov prinaša nujno potrebne rešitve in odzive na stiske in potrebe v zdravstvu, na trgu dela, v gospodarstvu, na področju socialnega varstva, izobraževanja, infrastrukture in še bi lahko našteval, ki izhajajo iz posledic širjenja bolezni covid-19. Finančno pomoč, ki jo predvidevajo ukrepi, ponovno namenjamo financiranju ukrepov za preprečevanje širjenja in omejevanja okužbe s covid-19 ter vsem posledicam, potrebam in stiskam, ki se žal krepijo. Dovolite mi, da na kratko predstavim glavne nosilne ukrepe tega petega protikoronapaketa, ki ga je matični odbor, Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide, v Državnem zboru v ponedeljek potrdil in za to se vam tudi iskreno zahvaljujem. Začnem pri zaščitnih ukrepih za trg dela in gospodarstvo. S ciljem zaščite čim več delovnih mest s tem predlogom zakona zagotavljamo podaljšanje interventnega ukrepa subvencioniranja čakanja na delo doma do konca leta za vse panoge, ki izkazujejo upad prihodkov za vsaj 20 odstotkov glede na leto 2019. S tem delodajalcem pomagamo ohranjati dejavnost in, kar je najbolj pomembno, delovna mesta. Po prvem valu se je ta ukrep izkazal za zelo dobrega. Ohranili smo do sedaj skupno skoraj 300 tisoč delovnih mest in omogočili gospodarstvu, da v času, ko je bila epidemija preklicana in ko so zopet morali ali pa lahko zagnali svoje storitve in proizvodnjo, da so imeli zaposlene takoj na voljo in so lahko takoj zagnali svoje dejavnosti tam, kjer je to bilo mogoče. Naslednji ukrep s področja trga dela je nadomestilo plače zaradi odrejene karantene ali višje sile, in sicer že uveljavljeni oziroma že veljavni ukrep iz PKP4 nadgrajujemo s povišanjem nadomestila v primeru odsotnosti z dela zaradi višje sile, ki je posledica obveznosti varstva otroka zaradi otroku odrejene karantene do vključno petega razreda osnovne šole. To nadomestilo se zagotavlja tudi v primeru varstva otroka s posebnimi potrebami, ki potrebujejo stalno varstvo in rejnika. Po domače povedano, za starše šoloobveznih in predšolskih otrok bo namesto 50 odstotkov nadomestilo za njihovemu otroku odrejeno karanteno 80 odstotkov. S tem bomo preprečili številne finančne in druge stiske, ki so se morda pojavile od 1. septembra, ko se je začelo šolsko leto. In tudi ni odveč poudariti, da bo ta ukrep veljal retroaktivno od 1. septembra 2020. Povračilo teh izplačanih nadomestil plač, ki sem jih pravkar omenil, bo lahko uveljavljal vsak delodajalec za svoje zaposlene. Ponovno po določenem pretečenem času uvajamo ukrepe za samozaposlene in družbenike, ki so poslovodne osebe, ter kmete. Zagotavljamo jim namreč zaščito v obliki mesečnega temeljnega dohodka in povračila delnega nadomestila za čas karantene. Oba ukrepa bosta trajala od 1. oktobra do konca tega leta, Vlada pa jih bo lahko podaljšala s sklepom, če bo tako presodila in ocenila trenutne razmere, za obdobje največ šestih mesecev. Višina mesečnega temeljnega dohodka za samozaposlene bo znašala tisoč 100 evrov mesečno za mesece oktober, november in december 2020. Za upravičence s področja kulture, katerim Republika Slovenija že plačuje prispevke za socialno varnost, pa bo mesečni temeljni dohodek v višini 700 evrov. Izgubljeni dohodek v primeru odrejene karantene pa se bo samozaposlenim in družbenikom, ki so poslovodne osebe, kmetom nadomestil v višini 250 evrov. Pogoj za pridobitev pravice do tega mesečnega temeljnega dohodka bo upad prihodkov upravičencev v letu 2020 zaradi posledic epidemije za več kot 20 % glede na leto 2019. Tudi ukrepi s področja infrastrukture so namenjeni ohranitvi delovnih mest, izvajalci prevozov občasnega in mestnega prevoza bodo namreč upravičeni do nadomestila stroškov, ki so jih imeli, ker od 16. marca do 11. maja 2020 niso mogli izvajati prevozov. Drugi sklop ukrepov se nanaša na področje socialnega varstva, in sicer s ciljem skrbi za starejše in ostale ranljive skupine predlog zakona vključuje številne ukrepe, pomembne z vidika preprečevanja širjenja in omejevanja okužbe s covid-19. Celovita skrb za starejše je ključna prioriteta našega mandata, pravzaprav jo je ta koronačas le še okrepil. Težave na tem področju vseskozi aktivno rešujemo. Naj omenim, da na tem področju zagotavljamo poleg denarja za kadrovske okrepitve, ki smo ga zagotovili v PKP4, še dodatne spodbude, in sicer v višini 20 % urne postavke osnovne plače na zaposlenega za začasno razporejene zaposlene v drugi socialnovarstveni zavod in pa dodatek za neposredno delo z uporabniki pri izvajalcih v sivih in rdečih conah, in sicer v višini 30 % urne postavke oziroma osnovne plače zaposlenega. Domove za starejše bomo tudi finančno razbremenili, podaljšamo nekatere ukrepe iz tega področja in uvajamo še nekatere dodatne. Bistveno je, da se finančno breme za uporabnike oziroma njihove svojce ne bo povečalo. Dovolite, da na tam mestu dodam, da imajo domovi in vsi ostali socialnovarstveni zavodi na voljo dovolj zaščitne opreme, kar nekaj domov že ima izkušnjo s covidom in večina ga je tudi uspešno ustavila že pri prvih primerih s požrtvovalnostjo svojih zaposlenih in z ustrezno podporo služb Ministrstva za delo in Ministrstva za zdravje. Zaščitni ukrepi za področje zdravstva so izjemno pomembni. Med njimi naj izpostavim izvedbo nacionalnega razpisa za izboljšanje dostopnosti do zdravstvenih storitev in brezplačno prostovoljno cepljenje proti sezonski gripi za vse državljanke in državljane Republike Slovenije. Predlaga se tudi enkratno pokritje stroškov za vzpostavitev enomesečne strateške zaloge osebne varovalne opreme v javnih zdravstvenih zavodih ter sofinanciranje nakupa medicinske opreme za izvajanje ukrepov preprečevanja širjenja ter za zdravljenje okužbe s covid-19. Uvajamo tudi novost na tem področju, in sicer odsotnost z dela zaradi bolezni brez potrdila osebnega zdravnika do tri dni. Menimo, da bomo predvsem z ukrepom izvedbe nacionalnega razpisa za izboljšanje dostopnosti lahko hitro in dovolj kvalitetno odgovorili na čakalne vrste, ki so velik problem. Preveč ljudi nedopustno dolgo čaka na obravnavo pri svojem zdravniku. Paket vsebuje še kar nekaj rešitev, tudi s področja vzgoje in izobraževanja in drugih. Mislim, da ga že kar dobro poznamo, po enajstih urah obravnave na pristojnem odboru. Kot sem že večkrat izpostavila, je ta paket nujen. Že v naprej se vam zahvaljujem za konstruktivno razpravo in prosim za podporo vsem tem ukrepom, kajti so nujni in še kako potrebni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Evi Irgl. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na 44. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic covid-19, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom za obravnavo po nujnem postopku. Predstavnik predlagatelja minister za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti je na začetku predstavil predlog zakona, predstavnica Zakonodajno-pravne službe pa je predstavila obsežno mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona preučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajnotehničnega vidika. Mnenje Državnega sveta je predstavil njihov predstavnik in povedal, da komisija predlog zakona podpira, a predlaga nekatere spremembe, s katerimi bi izboljšali vsebino predloga zakona. Med drugim je opozoril na podrobnosti v zvezi z nacionalnim razpisom za izboljšanje dostopnosti do zdravstvenih storitev, ki po mnenju komisije predstavlja prvi korak k nezaželeni privatizaciji izvajanja zdravstvene dejavnosti. Problematične so tudi čakalne dobe, saj se zadnji večji finančni vložki niso izkazali kot učinkoviti. Odprto ostaja tudi dodatno nagrajevanje zaposlenih, izpostavljenih okužbam s covid-19. Komisija predlaga dodatek v višini 65 % namesto 30 % v primeru dela v okolju s covid-19, kot tudi podrobnejšo opredelitev merila za izvedbo nagrajevanja delovne uspešnosti iz naslova opravljanja dela v javnih zavodih, ki bodo vključeni v izvajanje storitev v okviru nacionalnega razpisa. Predstavniki vabljenih so potem v nadaljevanju opozorili na težave, ki so se pojavljale ob socialnem dialogu, pa tudi ob spreminjanju stališč Vlade kot nemogočem časovnem okviru, v katerega so bili postavljeni pogajalci, kar se pozna na kvaliteti zakonodajnih rešitev. V predlogu zakona, pa pravijo, je veliko dobrih rešitev, posamezne pa so po njihovem mnenju ne dovolj dorečene. V razpravi so članice in člani opozicijskih poslanskih skupin Vladi očitali, da enako kot pri sprejemanju preteklih štirih interventnih zakonov za odpravo posledic covid-19 tudi zdaj v predlog zakona umešča vsebine, ki niso neposredno povezane z odpravo posledic covid-19. Kot pozitivni ukrep so pozdravili brezplačno cepljenje proti sezonski gripi za zaposlene. Predstavniki koalicije so poudarili, da se poglavitne rešitve nanašajo na nadomestilo plač delavcem zaradi odrejene karantene ali nezmožnostjo opravljanja dela zaradi višje sile, zaradi obveznosti varstva otroka. Ukrep delnega povračila nadomestila čakanja delavcev na začasnem čakanju na delo, ukrepi na področju socialnega varstva, čakalnih dob v zdravstvu, pomoč samozaposlenim in mikropodjetjem vsebujejo veliko dobrih rešitev v ta zakon, a le, če jih želimo videti. Prinaša financiranje zaščitne opreme, rešuje stiske samozaposlenih, nagrajuje zaposlene v socialnovarstvenih zavodih in zaposlene v zdravstvu. Zakon predvideva tudi tri dni odsotnosti z dela zaradi bolezni brez obiska zdravnika, staršem 80 % nadomestilo za karanteno, če skrbijo za otroka, in oprostitev plačila vrtca, če je otrok v karanteni. Socialni dialog je bil dober in je dosegel visoko stopnjo konsenza. Odbor je sprejel tudi številne amandmaje, ki so izboljšali zakonsko besedilo. Na koncu smo glasovali o vseh členih predloga zakona skupaj ter jih sprejeli, pripravljen je dopolnjen predlog. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Felice Žiža, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine italijanske in madžarske narodne skupnosti. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, hvala za besedo. Spoštovani vsi prisotni! Egregio vicepresidente della Camera di Stato, grazie per la parola. Un cordiale saluto a tutti presenti. Tisztet Hölgyeim és Uraim! V naši poslanski skupini podpiramo vladni predlog zakona za začasne ukrepe za omilitev in odpravo posledic epidemije covid-19. Vlada s tem predlogom zakona išče poti, kako zagotoviti čim bolj nemoteno delo, življenje in delovanje javnih storitev. Za učinkovito obvladovanje covid-19 je seveda pomembno, da vsak od nas prevzame svoj delež odgovornosti in vsak dosledno upošteva preventivne ukrepe, seveda, kot jih dobro že poznamo, to so nošenje obraznih mask, to je upoštevanje socialne varnostne razdalje, to je redno in učinkovito in temeljito umivanje, tudi razkuževanje rok in seveda tudi skrb za normalno higieno kašlja. V tako imenovanem petem protikoronskem paketu, kot smo že slišali, se uvajajo novi ukrepi, se pa podaljšujejo že veljavni ukrepi na področju našega življenja. Med najbolj pomembnimi so primarno za zaščito delovnih mest, za pomoč gospodarstvu, za preprečevanje širjenja covid-19, s posebno skrbjo za starejše občane in za ostale ranljive skupine, in seveda tudi skrajševanje čakalni vrst v zdravstvu, to je seveda velik problem in bo pokazal še verjetno velike težave. Bo, kot smo tudi slišali, cepivo proti gripi tudi plačano s strani države. V poslanski skupini italijanske in madžarske narodne skupnosti pozivamo, in to je za nas zelo pomembno, Nacionalni inštitut za javno zdravje in vse ostale organe, ki izvajajo in nadzorujejo izvajanje ukrepov, da pri svojem delu na področju občin, kjer živita avtohtona italijanska in madžarska narodna skupnost, dosledno uporabljajo in enakopravno uporabljajo oba jezika, torej italijanščino in madžarščino ob slovenskem jeziku, ker sta na tem področju, kot dobro vemo, ta dva jezika tudi uradna. Odločba o karanteni mora biti napisana tako v Lendavi kot tudi v Kopru na dvojezičnem obrazcu, v slovenskem in madžarskem jeziku oziroma v slovenskem in italijanskem jeziku. Če to upoštevamo, tudi navodila za preprečevanje okužbe, širjenja okužb covid-19 morajo biti napisani na dvojezičnih obrazcih, kot vsi ostali dokumenti. Pomembno je pa, da seveda organi in delavci, inšpektorji, vsi, ki delajo na tem področju, znajo tudi komunicirati v italijanskem in madžarskem jeziku, tako kot predvidevata ustava in zakon. V naši poslanski skupini, kot že omenjeno na začetku, bomo podprli predlog Vlade, ki je dala ta zakon danes v obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Eva Irgl bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Še enkrat prav lepo pozdravljeni! Pred seboj imamo torej že tako imenovani peti protikoronapaket, v katerem podaljšujemo že veljavne, a nujno potrebne ukrepe, obenem pa seveda uvajamo tudi nove, in sicer vse s ciljem, da čim bolj ublažimo posledice zaradi covida-19. In tukaj seveda na začetku najprej apel vsem, ki danes tukaj sedimo, in tudi tistim, ki nas gledajo, tako kot je že minister uvodoma povedal, da stopimo skupaj, naredimo vse, da omilimo posledice covida-19 in da dosledno upoštevamo ukrepe, da čim bolj zajezimo virus. Zlasti ta paket, ki ga imamo danes pred seboj, naslavlja trg dela, ki je nedvomno na veliki preizkušnji, zato znotraj zakona tudi uvajamo ukrepe, ki ohranjajo delovna mesta. Naslavlja situacijo, ki se odvija v domovih za starejše in drugih oblikah institucionalnega varstva. Tudi brez te situacije veste, da so zahtevne razmere v domovih za starejše, da potrebujemo kader. Vsaj delno to rešujemo znotraj tega zakona. Peti protikoronapaket blaži posledice zaradi covida-19 v gospodarstvu in blaži posledice zaradi covida-19 v zdravstvu. V ospredju s tem paketom postavljamo predvsem ohranitev delovnih mest, nagrajevanje najbolj obremenjenih, ki skrbijo za starejše, ter zdravstvenih delavcev, ponovno rešujemo stiske samozaposlenih preko temeljnega mesečnega dohodka in stiske mikropodjetij. Uvajamo pa še mnoge druge ukrepe na različnih področjih, ki skušajo omiliti in odpraviti posledice zaradi covida-19. Če pogledamo pomembnejše ukrepe znotraj tega zakona. Najprej na področju karantene. Nekateri ukrepi se podaljšujejo, uvajajo se nekateri novi. Naj tukaj omenim pomemben ukrep, če je otroku izdana karantena, potem mora seveda starš paziti na njega. Danes dobi starš tako po tem zakonu 80 % nadomestila plače. Prej so se pojavljale hude stiske, kajti nadomestilo je bilo le 50 %. Danes torej rešujemo to stisko družin. Za delodajalce se podaljšuje možnost povračila nadomestila plače, ki jih je izplačal zaradi odsotnosti z dela zaradi odrejene karantene, dodatno pa se jih razbremenjuje z možnostjo povračila nadomestila plače zaradi odsotnosti z dela zaradi varstva otrok. Za zaposlene še naprej velja ukrep stoodstotnega nadomestila plače v primeru odrejene karantene zaradi stika z okuženo osebo na delovnem mestu. V tem zakonu podaljšujemo ukrep čakanja na delo. Kar zadeva samozaposlene, že večkrat je bilo omenjeno, pa je prav, da še enkrat povemo, za samozaposlene in za mikropodjetja se ponovno uvajajo začasni ukrepi v obliki mesečnega temeljnega dohodka v višini tisoč 100 evrov in pa delno povrnjen izgubljen dohodek. Ko govorimo o skrbi za starejše, naj povem, da bodo tisti, najbolj obremenjeni, dodatno nagrajeni. Dobili bodo dodatek na plačo v višini 20 %, iz proračuna se bo pa potem tudi sofinancirala zaščitna oprema, naredila se bo kritična zaloga za naprej, kar pa je nujno zlasti v domovih za starejše in drugih oblikah socialnovarstvenih ustanov. Kar zadeva zdravstvo, imamo kar nekaj ukrepov, ki se nanašajo na to področje. Uvaja se novost, in sicer možnosti koriščenja odsotnosti od dela do treh delovnih dni zaradi bolezni, in to brez potrdila osebnega zdravnika. Poenostavlja se tudi postopek izdaje karantenske odločbe, obenem pa, kot že povedano večkrat, bo prostovoljno cepljenje proti gripi za vse brezplačno. Če pogledamo vzgojo in izobraževanje, na področju vzgoje in izobraževanja je med drugim zagotovljeno financiranje zaščitne opreme in sredstev za dezinfekcijo prostorov, oprostitev plačila za vrtec v primeru odrejene karantene, ureditev vzgojno-izobraževalnega dela na daljavo in še nekateri drugi ukrepi. Vsekakor bomo v Slovenski demokratski stranki peti, tako imenovani protikoronapaket podprli in upamo, da bomo rešili čim več stisk ljudi, posameznikov, gospodarstva, v katerih so se znašli zaradi že omenjene situacije.
Hvala lepa. Jerca Korče bo predstavila stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca. Izvolite.
Predsednik hvala za besedo. Lep pozdrav, spoštovani poslanke in poslanci! Danes je pred nami že peti protikoronapaket. Ja, vsi paketi naj bi bili že po samem imenu namenjeni borbi proti koroni, omilitvi in odpravi posledic korone. Danes je vsem nam jasno že kot beli dan, da se je in se še vedno te pakete izrablja zgolj kot alibi, zgolj kot krinko za vnašanje ukrepov, ki spreminjajo našo družbo in državo, ter da se skozi njih počasi, a vztrajno posega v različne zakone, kar mrcvari naš pravni red oziroma dela zakonodajno zmedo. Kaj ima z bojem zoper epidemijo enotna cena knjige? Kaj drugega kot bolestna težnja po nadzoru je vstop inšpekcije v zasebne prostore? Zakaj Vlada ne nameni več denarja javnemu zdravstvu, pač pa ga hoče deliti zasebnikom? Zakaj epidemijo rešujete s postopno privatizacijo zdravstva? Teh zakajev bi lahko našteli še veliko. Zakaj večina v tem Državnem zboru ne želi videti sprevrženega ravnanja ubiranja nujne poti za zadeve, ki terjajo premislek in jih je smiselno peljati po normalni zakonodajni poti, zadev, ki niso povezane z reševanjem epidemije? Zakaj se naseda krinki intervencije pri vsebinah, ki niso interventne, ki kršijo ustavo? Zakaj kot zakonodajalci ne rečemo, dovolj je, dovolj je podcenjevalnega odnosa te vlade do Državnega zbora in ljudi, ki jih predstavljamo? Zakaj si večina ne upa ustaviti te norišnice, ki nam jo vsiljuje izvršna veja oblasti? Kljub tej kritiki, ki vam jo podajamo v Listi Marjana Šarca skoraj pri vsakem paketu, kljub temu da predloge Liste Marjana Šarca in opozicije vztrajno zavračate, pa vas danes iz tega mesta prosimo, prosimo, da slišite vsaj ta poziv. Situacija, v kateri smo danes, je plod štirih mesecev ukvarjanja te vlade z vsem drugim, le s krizo in virusom ne. V družbi je čutiti negotovost, strah, apatičnost, jezo in nezaupanje. Vse to je rezultat dela te vlade, oziroma bolj korektno je reči predsednika Vlade, kajti on je prvi glasnik vsega, usmerjevalec, kreator družbene atmosfere. Več kot očitno je, da njega osebno ne strezni nobena stvar. Več kot očitno je, da ni in nikoli ne bo državnik, ki bi nagovoril svoje ljudstvo v duhu optimizma, deloval kot vzgled, spodbujal narod k solidarnosti. To je pokazal tudi včeraj na novinarski konferenci. Boj proti epidemiji ne pomeni, da spišeš ukrepe na papir, stopiš pred kamere in poveš, kaj se zapira. Prvi korak je, da si pridobiš zaupanje. Zaupanje ljudi, da jih jemlješ kot partnerje in da se z njimi pogovarjaš. Preprosto je, ljudje enostavno zaupamo zaupanja vrednim. Pridobiti si moraš pozornost ljudi in dajati upanje tudi takrat, ko je najtežje, jih nagovoriti kot del skupnosti in jih poklicati na pomoč, jih pozvati k solidarnosti do drugih. Spoštovana Vlada, začnite končno že delati za ljudi, za dobro vseh in ne za lastno dobro! Naj pa kljub vsemu v Listi Marjana Šarca končamo s pozivom ljudem: »Upoštevajte stroko!« Mediji vam posredujejo vse relevantne podatke in nasvete. Ponotranjimo jih. Res je, Vladi ne zaupamo, a mi bomo vedno zaupali stroki. Zato ne ogrožajmo sebe, ne ogrožajmo drugih. Ljudje smo vedno na koncu tista rešitev za krizo. Ljudje se lahko sami odločamo, kako se bo ta zdravstvena kriza končala. Zato je nasvet preprost: »Upoštevajte nasvete epidemiologov. Gre za našo prihodnost in za vse nas.« Hvala.
Hvala lepa. Ravno vsega, kar menite o Marjanu Šarcu, ni bilo treba povedati [[…]] [[smeh]] [[…]]bi lahko prihranili za kakšen interni sestanek. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Bojana Muršič. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Pred celotno državo so težki dnevi in tedni. Za nami naporni meseci. Ni potrebno posebej poudarjati, da prav vsak državljan in državljanka Slovenije nosi breme te koronakrize. Vendar pa je za veliko posameznikov in skupin breme še posebej težko. V času drugega vala epidemije, ki nas je zadnje dni udarila z vso silo, sprejemamo že peti protikoronapaket. Z vsakim paketom več bi bilo pričakovati manj težav, pričakovati, da bo Vlada odpravila pomanjkljivosti predhodnih ukrepov v najboljši meri, tudi na podlagi preteklih izkušenj, prilagodila pa tudi dani situaciji, pa žal ni čisto tako, na kar nenazadnje kaže sedaj že utečena praksa te vlade. To bi lahko tudi spravili na skupni imenovalec, zasilno in kratkoročno krpanje brez vizije v enem delu, drugi del pa predstavlja nabor po zgledu kitajskih trgovin vsega po malem, na hitro, z vprašljivo kakovostjo. Ena naših glavnih kritik pri sprejemanju prejšnjih svežnjev je bila kratkoročnost in, če želite, kratkovidnost Vlade pri sprejemu in predvsem podaljševanju temeljnih rešitev za soočanje s krizo. Ob tem smo poudarjali, da nas bo kljub počasnemu sproščanju omejitvenih ukrepov po prvem valu epidemije še vedno spremljala negotovost zaradi tedaj možnega, sedaj že kar realnega drugega vala. Pri četrtem paketu smo z amandmaji predlagali, da bi ukrep nadomestila plače za čakanje na delo veljal do konca leta 2020, saj bi bila podjetja nase pripravljena prevzeti več tveganja in bi lahko ohranili več delovnih mest. Sedaj je Vlada končno to predlagala z možnostjo podaljšanja še za dodatnih šest mesecev, torej do konca junija 2021. Pozdravljamo ponovno uvedbo mesečnega temeljnega dohodka za samozaposlene, vendar ponovno opozarjamo, pri tem so izključeni prekarni delavci. Prav tako velja opozorilo glede ukrepa delnega povračila nadomestila delavcev na začasnem čakanju na delo, ta predvideva povračilo v višini 80 % vrednosti najvišjega denarnega nadomestila, kar predstavlja še vedno visok strošek za delodajalce, zato bi bilo smiselno, da se ta delež države poveča in bo cilj ohranjanja delovnih mest dejansko realiziran v največji možni meri. Predlagamo tudi podaljšanje časa koriščenja turističnih bonov do konca maja 2021. Ob tako nepredvidljivih napovedih glede prihodnjih ukrepov se namreč poraja vprašanje, ali bodo lahko vsi tisti, ki še niso izkoristili bonov, le-te sploh vnovčili. Do sedaj je bilo unovčenih zgolj 43 %. Po do sedaj že dodobra uveljavljeni praksi so bili vsi naši dobronamerni predlogi gladko zavrnjeni, ampak glede na včerajšnjo napoved Vlade si obetamo, da tokrat vsaj pri turističnih bonih ne bo tako. Žal se tudi ponovno pod pretvezo začasnih interventnih ukrepov sprejemajo zakonske rešitve, ki bistveno odstopajo od sistemskih v veljavi. Eden izmed teh rokohitrskih predlogov v tem paketu je začasna zamrznitev Zakona o enotni ceni knjige do konca aprila 2022, pri čemer predstavniki ministrstva niti ne znajo utemeljiti, kako je zamrznitev tega zakona sploh povezana z epidemijo covid, razen padca prodaje knjig v tem času. Drugi izstopajoč predlog, ki prav tako bistveno odstopa od sistemskih rešitev, pa so določbe o nacionalnem razpisu za skrajševanje čakalnih vrst v zdravstvu. Na razpis se lahko prijavijo tudi zasebniki, stroški pa bi bili kriti iz javnih sredstev. Za Socialne demokrate takšna rešitev skrajševanja čakalnih vrst v zdravstvu predstavlja jasne namere Vlade k tako željeni privatizaciji zdravstvene dejavnosti. Pa bi moralo biti ravno obratno, da bi bil razpis v prvi vrsti namenjen izvajalcem javne zdravstvene dejavnosti, ki so se izkazali kot najpomembnejši obrambni zid v boju proti virusu. Za povrh vsega pa se mora zdravstvena stroka sedaj še soočati s političnimi dekreti oziroma še bolje pritiski. NIJZ se po predlogu zapoveduje izdajanje karantenskih odločb, kar je milo rečeno norčevanje iz že tako preobremenjenih zaposlenih na inštitutu, hkrati pa je kot opozorilo v odzivu takšna določba neetična in mimo zakonskih pooblastil ter nalog inštituta. Še več, poseganje v zelo veliko število različnih zakonov, z nejasnimi inkoherentnimi določbami le še povečuje negotovost ter nezaupanje pri ljudeh. Kar pa je še najhuje, povzroča vse večje socialne stiske, izključenost, pri tem pa nas more še posebej skrbeti za starostnike, invalide oziroma vse ranljive skupine, tudi mladostnike in otroke, ki ponovno začenjajo s šolanjem na daljavo, kar tako otrokom kot tudi staršem povzroča velike skrbi. Socialni demokrati bomo svojo odločitev o podpori temu zakonu in o glasovanju o razpravi o amandmajih pogojevali s podporo našim amandmajem. Tako. Hvala lepa.
Hvala lepa. Janja Sluga bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra. Izvolite.
Danes je ponovno pred nami odločitev o vprašanju, kako pomagati podjetnikom, kmetom, staršem in otrokom ter vsem drugim sodržavljankam in sodržavljanom, ki so se zaradi posledic covid-19 znašli v težkem položaju, v položaju visoke materialne in socialne ogroženosti ter psihične obremenjenosti. Gre za že peti zakon oziroma sveženj začasnih ukrepov za omilitev in odpravo posledic covid-19, a zdi se, da še zdaleč ni zadnji. Tudi tokrat smo pri obravnavi svežnja slišali številne kritike opozicije, kaj vse ta zakon ni in kaj vse bi ta zakon moral biti. Slišali smo zgodbe o podtaknjencih, kot se je to poskušalo prikazati pri poskusu o ukinitvi Zakona o enotni cene knjige in določiti višine temeljnega mesečnega dohodka za samozaposlene v kulturi. Oba ukrepa sta bila kasneje z ustrezno argumentacijo spremenjena in dopolnjena. Predvideno je, da se Zakon o enotni ceni knjige zaradi trenutne prizadetosti knjižnega trga ne bo uporabljal do 30. aprila 2022. Določba o mesečnem temeljnem dohodku pa se je z dopolnilom na matičnem odboru ustrezno popravila in tako omogoča izplačilo polnega zneska tudi tistim samozaposlenim v kulturi, ki niso upravičeni do plačila prispevkov iz državnega proračuna. Vsi ukrepi so v zadnjem tednu šli skozi sito dveh zainteresiranih delovnih teles ter matičnega odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide, ki je k predlogu zakona sprejel številna dopolnila, mnoga od teh tudi na predlog SMC. Na tem mestu zato poudarjam, da se je pri sprejemanju petega protikoronskega zakona pokazala pripravljenost tako Vlade kot tudi koalicijskih Poslanskih skupin, da z namenom zagotavljanja čim večje dobrobiti državljanov in državljank Republike Slovenije, kljub različnim stališčem, ki jih imamo, izboljšamo ukrepe, o katerih danes razpravljamo. Zato bom izpostavila le nekaj rešitev, ki jih predlog zakona zagotavlja in pri oblikovanju katerih smo sodelovali v SMC. To so zagotovo nadomestilo plač delavcem zaradi odrejene karantene za varstvo otroka v višini 80 odstotkov plače delavca. Ta določba se je z amandmajem koalicije na pobudo SMC poleg skrbnikov razširila tudi na rejnike. Podoben ukrep je v obliki pavšalnega osnovnega zneska v višini 250 evrov predviden tudi za samozaposlene, na katere se je, kot kaže, v začetnih različicah zakona pozabilo. Izredna pomoč v obliki mesečnega temeljnega dohodka za večino upravičencev v višini tisoč 100 evrov, za katero smo se SMC zavzemali tudi v prejšnjih PKP-jih, tokrat je predlog naletel na posluh in v ta ukrep so vključeni tudi samozaposleni v kulturi in tudi kmetje. Na področju zdravstva so vsebovani mnogi ukrepi, med katere sodi tudi brezplačno cepljenje proti sezonski gripi za vse zavarovance obveznega zdravstvenega zavarovanja. Na področju športa se omogoča, da izvajalci, ki imajo sklenjeno pogodbo o sofinanciranju o izvajanju letnega programa športa, sredstva, dodeljena v letu 2020, porabijo na primer tudi za delovanje. Omogoča se, da se za izvedbo programa v letu 2020, glede na izredne razmere, zmanjša minimalni obseg izvedenih programov na toliko mesecev, kot je bilo športne programe v resnici tudi možno izvajati. Virus je naša realnost že nekaj časa in ni več nova. Interes vseh bi moral biti, da dosežemo dolgoročno in konstruktivno sodelovanje pri iskanju in sprejemanju rešitev, ki bodo vsem nam pomagale vrniti se v nekdanjo rutino poslovnih in socialnih stikov brez predpisane distance in brez mask. A do tam nas čaka še dolga pot. Pot, ki jo je možno prehoditi le s sodelovanjem. V Poslanski skupini Stranke modernega centra bomo seveda sveženj PKP5 podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavil Primož Siter. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani! Citiram: »Takšna obsežna noveliranja posameznih zakonov z različnih področij v okviru enega samega zakona vplivajo na nepreglednost, nejasnost in nekonsistentnost pravnega sistema.« Konec citata. To je za Zujf, ki ga je sprejela vlada Janeza Janše, zapisala Zakonodajno-prana služba Državnega zbora. Z enako prakso vlada Janeza Janše nadaljuje tudi v tem mandatu. Tudi danes spreminjate sistemsko zakonodajo v skladu s svojimi lastnimi interesi. Tudi danes povzročate trajno škodo državljankam in državljanom te države. Spreminjate Zakon o zdravstveni dejavnosti v delih, kjer bi zasebnike vsaj delno obvezal, da delujejo po principih solidarnosti. Odstopate od Zakona o zdravstvenem varstvu tako, da obremenjujete javnozdravstveno blagajno in razbremenjujete kapitaliste. Ponovno dvigujete mejne vrednosti za evidenčna javna naročila, s čimer omogočate še več sumljivih poslov, še več sumljivih naročil. Pripravili ste tudi razpis za skrajševanje čakalnih dob, za katerega vaš lastni minister Gantar pravi, da ne bo spremenil veliko, in prav ima. Za državljanke in državljane ne bo spremenil ničesar. Bo pa ogromno javnega denarja prenesel v žepe lastnikov, to pa. Slednji si že manejo roke, veselja pa ne manjka niti v zavarovalnicah, ki že pospešeno kupujejo zasebne klinike in diagnostične centre. Katere storitve se bo financiralo z našim denarjem, bo odločil minister Gantar na podlagi podatkov o čakalnih dobah, teh podatkov minister sicer nima, ker jih niti Nacionalni inštitut za javno zdravje že od marca letos ne objavlja. A to ga očitno ne moti. Vemo, komu bo šel ta denar, in vemo tudi, kam ne bo šel. Primarno zdravstvo, hrbtenica in vratar sistema, ne bo dobilo nič. Tudi v proračunu mu ne namenjate praktično ničesar, in to kljub temu, da ljudje osebnih zdravnikov praktično ne dobijo več na telefon, kljub temu da so ravno zdravstveni domovi v rekordnem času postavili covid vstopne točke za tisoče in tisoče državljanov po celi državi in kljub temu da bi močno in kvalitetno primarno zdravstvo lahko preprečilo večje pretakanje pacientov na sekundarno in terciarno raven. Lahko bi. Lahko bi, pa niste bili sposobni v sedmih mesecih javnega zdravstva in drugih sistemov niti minimalno pripraviti na drugi val koronavirusa. Lahko bi za zdravstvo namenili več denarja, lahko bi uredili vsaj kadrovske normative za zdravstveno nego, lahko bi namenili več sredstev za zdravstveno infrastrukturo in ne za vojaško opremo. Lahko bi objavili razpis, recimo, za sofinanciranje primarnega zdravstva, marsikaj bi lahko, pa ne boste. Vaše rešitve so namreč drugačne − financiranje zdravstva preko tržnih zavarovalnic in izvajanje zdravstva preko zdravnikov zasebnikov, ki so na trgu. Na ta način, Vlada, boste uničili sistem enega plačnika, ki je edini smiseln za državo naše velikosti. Na ta način boste dokončno dotolkli primarno raven, brez katere ne more funkcionirati noben normalen zdravstveni sistem. In kar najbolj kriči, na ta način boste pospešeno povečali družbeno neenakost, ustvarili boste tiste ljudi, ki si zdravnika lahko privoščijo, in tiste, ki si zdravnika ne morejo več privoščiti. To, kar se je zgodilo z zobozdravstvom, se bo pod vašo vlado zgodilo in storilo celotnemu zdravstvenemu sistemu. Totalni razpad. Ta zakon predstavlja vsoto, bistvo in srž vseh politik Janeza Janše. Politik, ki jim demokratični postopki in glas opozicije predstavljajo oviro. Ovira so mediji, ovira so sindikati, ovira je v bistvu ljudstvo samo. Edini cilj teh politik je privatizacija, uničenje javnih servisov pod pretvezo izrednega stanja, ki pa ga tako ali tako takšna politika ustvarja sama. Zato ponavljam besede Zakonodajno-pravne službe ob sprejemanju Zujfa, nepregledno, nejasno, nekonsistentno, in dodajam, pokvarjeno, zahrbtno, škodljivo. Pač janšizem.
Hvala lepa. Bi vas opozoril in vam dal tudi opomin za stvari, ki sploh niso povezane. [[nemir v dvorani]] Nadaljujmo. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija − krščanski demokrati bo predstavila [[…]]počasi, zdaj jaz govorim [[…]]poslanka Tadeja Šuštar. Preden pa ji dam besedo pa, Matej T. Vatovec, izvolite, postopkovno.
Spoštovani podpredsednik, ni prvič in očitno tudi ne zadnjič, da komentirate stališče poslanskih skupin. Prej ste naredili to pri stališču Poslanske skupine LMŠ, kjer ste se zelo nekorektno in tudi v nasprotju s Poslovnikom dobesedno posmehovali iz ene poslanske skupine, zdaj ste to storili še enkrat brez nobenega temelja. Vemo, da je parlamentarna praksa, da se s stališči poslanskih skupin ne polemizira. Še bolj nedostojno je, da to počne tisti, ki trenutno vodi sejo, in to ste vi, spoštovani podpredsednik. Tako da moj postopkovni predlog je, da v bistvu prenehate s takšnim početjem, ker je to pa zdaj že čez mejo vsakršnega dobrega okusa. To, da vi s pozicije moči tistega, ki vodi sejo, sankcionirate oziroma se posmehujete posameznim poslanskim skupinam, običajno so to poslanske skuine opozicije, je nekaj, kar je nesprejemljivo za demokracijo. In iz tega mesta vas pozivam, da prenehate s takšnim početjem. In še enkrat, to ni prvič. Pa naj opozorim na to, da smo se včeraj zjutraj pogovarjali o tem, kako se vodi seje, in se eksplicitno pogovarjali o tem, da se ne komentira in posega med vodenjem seje v razprave ostalih poslank in poslancev na tak način prav iz vidika predsedujočega. Tako, da dajmo ohraniti vsaj tukaj še nek minimalen nivo neke dostojnosti, ker to, kar počnete zadnje čase, je nesprejemljivo.
Hvala lepa za opozorilo. Pravilom, če bi bila korektna stališča in razprave, se v to ne poseže, vendar, vendar tisti, ki vodi seje, ima pravico, da intervenira v primerih, ko oceni, da razprava ali kaj drugega ne teče v skladu s poslovnikom. Opozoril sem. Mi se tukaj ne ukvarjamo s psihološkimi profili in tako naprej, ukvarjamo se z zakonom, ki se izrecno nanašajo na odpravljanje posledic zdravstvene krize pri nas. In v vseh teh postopkih ste imeli vse možnosti. Kaj je primerno in kaj neprimerno, to veste, da po poslovniku razlaga tisti, ki vodi, ampak na to se ne sklicujem, govorimo o vsebini. In kar zadeva predstavitev stališč poslanskih skupin ali pa razprave, se naj nanašajo na vsebino, ne na kaj drugega. Tisto »kaj drugega« bomo dali na posebno točko dnevnega reda pa bomo razpravljali, če boste tako želeli. Zdaj pa najprej postopkovno še Violeta Tomić. [[oglašanje iz dvorane]] Nisi bila, ker se je ona že prej dvignila, ko tebe še v dvorani ni bilo. Izvolite, Violeta Tomić.
Glejte, predsedujoči, ni na vas, da sodite o stališčih poslanskih skupin, ali so primerna ali niso primerna. Tole, kar bo šlo danes v magnetogram, bom uporabila velikokrat kot argument, kadar se bo stranka SDS kakorkoli pridušala zoper vodenja sej odbor, kajti to kar ste zdaj storili, je popolnoma nesprejemljivo in ni v skladu s poslovnikom. Včeraj smo skupaj sedeli vi, kolega, jaz [[…]]
Gospa, dovolite [[…]]Predlagam, da date postopkovni predlog.
Ne prekinjajte me. Moj postopkovni predlog je, da ne segate v besedo razpravljavcem, ki imamo postopkovne predloge in da ne komentirate stališč poslanskih skupin, ker to dobro veste, da ni v skladu z poslovnikom [[…]]
Kolegica, v skladu s tretjim odstavkom 75. člena lahko predsedujoči kadarkoli poseže v besedo komurkoli v kateri koli fazi ali replike ali postopkovnega postopka ali razprave.
Ne komentirate stališč. Oprostite in ste zelo žaljiv do poslancev in poslank.
Kolegica, postopkovni predlog, prosim.
Nedopustno je in to bo slišal predsednik Državnega zbora, kajti ravno včeraj smo sklenili nekaj povsem nasprotnega.
Hvala lepa. Tina Heferle, postopkovno, izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, gospod Tanko, včeraj smo sedel skupaj na internem sestanku, delovni posvet predsednika Državnega zbora, kjer smo se pogovarjali o vodenju sej. In vi, tako kot vsi mi, vsi podpredsedniki, vsi predsedniki delovnih teles in tudi vi, gospod Tanko, smo se v en glas strinjali, da ko vodimo seje, ne komentiramo vsebinsko razpravljavcev, se ne vtikamo vsebinsko v stališča posameznih poslancev ali poslanskih skupin. In v skladu s poslovnikom in pa v skladu z dogovorom o praksi vodenja sej, vi dobro veste, da se ne smete vtikat v stališča poslanskih skupin, ko so ta na dnevnem redu. Vsaka Poslanska skupina ima 5 minut na voljo, da predstavi stališče, in potem se tega ne komentira. Tako kot nobena druga poslanska skupina v svojem stališču ne sme komentirati predhodne poslanske skupine v svojem stališču, tako tudi vi kot predsedujoči s tistega mesta, kjer sedaj sedite, ne smete komentirati stališč poslanskih skupin, in to, kar se zdajle greste, je huda kršitev Poslovnika. Vi se sklicujete na 75. člen Poslovnika, ki govori o vzdrževanju reda na seji. Vzdrževanje reda na seji ne pomeni to, da se vi vtikate, vsebinsko, komentirate, kakšno imate mnenje o Šarcu in tako naprej in ne vem še vse [[…]]
Kolegica, kaj je vaš postopkovni predlog?
Moj postopkovni predlog bom povedala takoj, ko se mi izteče 3-minutna [[…]]
Ne, ko bo tisto, bo že prepozno.
[[…]]3-minutni čas, ki ga imam na voljo, da obrazložim svoj postopkovni predlog in prosim, ne motite me.
Glejte, gospa [[…]] [[oglašanje iz dvorane]]
3 minute imam na voljo. Prosim, da se, gospod Tanko, držite tistega [[…]]
Mir v dvorani, prosim!
[[…]]kar ste včeraj na internem sestanku tako goreče zagovarjali. Tudi vi ste zagovarjali, da se morajo seje voditi v skladu s poslovnikom. In sedaj vas jaz tukaj pred vsemi prosim, da nehate biti dvoličen gospod, ampak vodite tako, kot rečete za zaprtimi vrati. Zdaj pa neko predstavo za javnost delate, za, ne vem, kateri del volivcev. Ampak, vi ste včeraj rekli, da se morajo seje voditi v skladu s poslovnikom. Poslovnik vam ne omogoča, še izrecno več, vam prepoveduje, da komentirate stališča poslanskih skupin [[…]]
Kolegica, seje se mora voditi v skladu s Poslovnikom. Pa tudi razprave in ostale stvari morajo potekati v skladu s Poslovnikom.
Ne smete komentirati stališč poslanskih skupin, gospod Tanko.
Vse mora potekat skladno s Poslovnikom.
In moj postopkovni predlog je – imam še pet sekund, da ga povem – vodite sejo v skladu s Poslovnikom. Nanaša se pa to na vse člene Poslovnika.
Seveda, to se trudim. Ampak tudi vsi tisti, ki imate besedo, ki dobite besedo, se trudite, da boste razpravljali v skladu s poslovnikom. In pri razpravah, ki povzročajo nemir v dvorani, predsedujoči mora opozorit na take stvari. In neka klevetanja, neke obtožbe, ki jih imate, to pač ne sodi v to hišo. Ste tudi sprejeli Etični kodeks, kako bodo razprave potekale, in se tega ne držite. In tisti, ki zahtevate največ reda v tej dvorani, delate največji šunder in nemir z razpravami in načinom razprave. In potem, ko vas nekdo na to opozori, delate cel špetir tukaj. To je nekorektno. Preberite, kaj ste uporabili, kaj ste sprejeli, k čemu ste se zavezali, in tega se držite. In tukaj se pojavlja cel kup nekih neutemeljenih obtožb, sodb, obdelovanja psiholoških profilov in takih stvari, celo v stališčih poslanskih skupin. Povejte svoje mnenje o zakonu, ne pa svoje mnenje, kakšen psihološki profil ima vaš kolega poslanec. To prepustite za kakšno drugo razpravo. Najprej dobi besedo še Matej Tašner Vatovec. Izvoli.
Hvala, podpredsednik. Če bi bila neka stvar, ki bi, ne vem, bila neprimerna, ne vem, kakšen sovražni govor ali pa kakšne stvari, ki smo jih že slišali tudi od katerih poslancev, bi razumel, da intervenirate, bi razumel, da pač poslanca opozorite tudi pri stališčih poslanskih skupin. Vi ste dvakrat naredili nekaj popolnoma nasprotnega. Dve poslanski skupini, ki sta pač podali kritiko vlade, v kateri ste seveda kot član, koalicijski član, vas je to zmotilo. Spoštovani podpredsednik, ne živimo v enoumju. Če vas zmoti ali pa boli neka kritika, ne morete vi to okarakterizirati z neko, ne vem, psihosocialno analizo ali ne vem kaj, ampak dajte jo sprejeti. Saj ste politik. Nikjer, ne v stališču LMŠ ne v stališču Levice nisem, jaz slišal nobenega žaljenja, nobenega diskreditiranja in tako naprej. Ampak kritiko, ki presneto resno drži. In to kažejo številke že zadnjih nekaj dni, številke okuženih. In to da vi posegate [[…]]
Postopkovni predlog in ne vsebinska razprava. To veste, kaj je postopkovni predlog.
Prosim, ne me prekinjati.Jaz vem dobro, kaj je postopkovni predlog.
Okej, potem pričakujem od vas postopkovni predlog.
Kolega Tanko, spomnite se vaših prejšnjih mandatov in vaših postopkovnih predlogov in imejte enake vatle.
Pustite zgodovino, govorimo zdaj v tem trenutku.
Lep izgovor.
Postopkovni predlog? Prosim, čakam.
Bom prišel do postopkovnega predloga, imam 3 minute, da ga tudi obrazložim.
Seveda, če greste v kontekstu postopkovnega predloga. Če boste pa razpravljali o vsem mogočem, potem pa nimate treh minut, ker vam jih ne bom dal.
Absolutno je v kontekstu [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Se mi bo skladno z mojimi poslovniškimi možnostmi tudi podaljšal čas, ki mi ga jemljete s tem, ko mi skačete v besedo.
Ne, ne bom, zato ker ne govorite v kontekstu postopkovnega predloga.
Podpredsednik, še enkrat, način, s katerim ste posegli v dostojanstvo tudi, če želite, dveh poslanskih skupin, predvsem LMŠ, ki ste ga na zelo nesramen način diskreditirali z vašimi komentarji je nesprejemljiv. Zato vam predlagam, da prekinete sejo in skličete sestanek vodij poslanskih skupin, da se o tem pogovorimo. Ker na tak način ta državni zbor ne more več delati. Ker dokler vi vodite sejo [[znak za konec razprave]] [[…]]ko vodi predsednik Državnega zbora sejo, ko vodi druga podpredsednica Državnega zbora sejo, nimamo teh težav. Prosim, to je moj postopkovni predlog − prekinite sejo in skličite delovni sestanek poslanskih skupin.
Zagotovo ne bom prekinil seje. 8. člen kodeksa, ki ste ga s tako vnemo sprejeli, v njem piše, da je poslanec dostojen, spoštljiv, strpen in nediskriminatoren na sejah Državnega zbora, sejah delovnih teles, sestankih, delovnih in drugi srečanjih, ravna tako, da ne moti dela, da ne moti dela svojih kolegov in drugih udeležencev in goji demokratični dialog in ni žaljiv. In ni žaljiv. In jaz sem vas samo na to opozoril. V eni in drugi razpravi sem samo na to opozoril, da niste žaljivi. Pa to je samo ena izmed določb tega etičnega kodeksa. In držite se tega, glejte, to je bilo sprejeto. Matjaž Nemec in postopkovni predlog. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, ravnokar vse, kar ste prebrali, se tiče predvsem vas in vsakič znova dokazujete, ko sedite na tistem stolu tam, kjer vam dejansko, kot vidimo [[…]]
Postopkovni predlog! Ne obdelava mene [[…]]
Jaz imam svoj čas, dajte me prekiniti, jaz imam 3 minute in lahko govorim 3 minute, kar želim.
Ne, ne boste govorili tri minute, ker vam bom vzel besedo. Vzel vam bom besedo, če ne boste govorili o uporabi poslovnika.
Vi niste sposobni voditi tega državnega zbora. To dokazujete vsakič z vsako sejo posebej. Vi nimate kompetenc, ker nimate empatije in ste nestrpni.
Izrekam vam opomin!
Hvala lepa. Bom nadaljeval [[…]]
Drugi opomin!
Pa mi jih boste še dali, ker ste nekompetentni [[…]]
Vzel vam bom besedo.
in nesposobni. Z vsemi ostalimi se da sodelovati, z vami pa ne [[izklop mikrofona]]
Jemljem vam besedo in nadaljujemo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Besedo ima Tadeja Šuštar, Poslanska skupina Nova Slovenija. Izvolite. [[oglašanje iz dvorane]] Bomo, boste dobili. [[oglašanje iz dvorane]] Vzel sem vam besedo, Nemec. [[oglašanje iz dvorane]] Stališče ima Poslanska skupina Nova Slovenija. Izvolite. [[oglašanje iz dvorane]] Izvoli. [[oglašanje iz dvorane]] Bom dal, boste dobili postopkovno, samo stališče bomo dali skozi. [[oglašanje iz dvorane]] Prosim, da predstavite stališče. [[oglašanje iz dvorane, protestno udarjanje po poslanskih klopeh]] Mir v dvorani, prosim! Mir v dvorani! [[protestno udarjanje po poslanskih klopeh]] Mir v dvorani! Dal sem vam postopkovne predloge, s katerimi ste kršili poslovnik. [[protestno udarjanje po poslanskih klopeh]] Dovolite, da poslanka predstavi stališče poslanske skupine. [[oglašanje iz dvorane]] Bomo tudi sejo prekinili, ne skrbite. Tudi to bomo storili. Izvoli. Izvoli. [[protestno udarjanje po poslanskih klopeh]] Izvoli. Poslanka, izvolite. [[protestno udarjanje po poslanskih klopeh]]
Danes [[…]] [[protestno udarjanje po poslanskih klopeh]] danes sprejemamo že peti paket ukrepov [[…]] [[protestno udarjanje po poslanskih klopeh]] [[…]]za omilitev in odpravo posledic koronavirusa. [[protestno udarjanje po poslanskih klopeh]] Danes sprejemamo že peti paket ukrepov za omilitev in odpravo posledic koronavirusa [[…]] [[protestno udarjanje po poslanskih klopeh]]
Ne biti nevljudni.
Minister Janez Cigler Kralj je kot nosilec zakona opravil veliko delo, ki se ne dotika [[…]]
Ne biti nevljudni! [[vpitje v dvorani]] Izvolite, nadaljujte.
[[…]]pokriva številna ministrstva trenutne vlade. Slovenija se je znašla v situaciji, ki je še nihče od nas ni doživel [[…]] [[vpitje v dvorani]] Samo upamo lahko, da bo čim hitreje minila [[vpitje v dvorani]] , da se razmere v državi kar najbolj normalizirajo. [[vpitje v dvorani]] Nekateri ukrepi se iz prejšnjih svežnjev zakonov PKP prenesejo, saj so dali dobre rezultate. Dva izmed teh sta začasno čakanje na delo in delno subvencioniranje skrajšanega delovnega časa, ki ju bo Vlada na podlagi tega zakona lahko po potrebi podaljšala do 30. junija 2021. [[odhajanje poslancev opozicije iz dvorane]] Pomembna novost, ki razbremenjuje osebne zdravnike, je ta, da bo lahko delavec do tri zaporedne dneve enkrat do konca letošnjega leta odsoten z dela zaradi bolezni brez potrdila osebnega zdravnika. Vemo, da osebni zdravniki veliko svojega časa porabijo za papirologijo in da se včasih zdi, da so birokrati, ki se ukvarjajo z izpolnjevanjem formularjev, namesto da bi se posvetili pacientu in njegovim težavam. Drug pomemben ukrep na področju zdravstva je ta, da bo za leti 2020 in 2021 Ministrstvo za zdravje izvedlo nacionalni razpis za izboljšanje dostopnosti do zdravstvenih storitev. Na razpis se bodo lahko prijavili vsi izvajalci zdravstvene dejavnosti, ki imajo dovoljenje za opravljanje zdravstvene dejavnosti ali so vpisani v register zasebnih zdravstvenih delavcev. Minister za zdravje bo določil vrsto zdravstvenih storitev, ki bodo predmet tega razpisa. Sredstva se bodo zagotovila iz dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja in proračuna Republike Slovenije. Opozicija nam očita, da bo ta ukrep, ki je namenjen skrajševanju čakalnih vrst, saj bo za prepotrebne posege izkoristil vse možne kapacitete v Sloveniji, privatiziral javno zdravstvo. To nikakor ne drži, ravno nasprotno. V podkrepitev naj ponovim besede dr. Simona Podnarja, nihče ne privatizira bolj, kot se privatizira sedaj s temi dolgimi čakalnimi vrstami. To je divja privatizacija. Ljudje so si prisiljeni usluge plačevati iz lastnega žepa. To ni javno zdravstvo, to je privatno zdravstvo. Vse skeptike sprašujem, ali si želijo ohraniti privatizirano zdravstvo, kakršno imamo sedaj, ko za vsak poseg, kljub plačanemu obveznemu zavarovanju, ponovno plačujemo, da pridemo na vrsto v razumnem času. Mar ni bolje, da v dani situaciji izkoristimo vse možne kapacitete in skrajšamo čakalne vrste tudi s pomočjo zdravstvenih delavcev, ki niso del javne zdravstvene mreže? Bistveno je, da bolnik pride do obravnave čimprej in da mu za vse to ni treba dodatno plačati. Tak način spopadanja s čakalnimi vrstami smo v Novi Sloveniji predlagali že pred časom in veseli nas, da so naši koalicijski partnerji prepoznali smotrnost in nujnost tega ukrepa ter podprli njegovo vključitev v PKP5. Veseli smo tudi tega, da smo se tako koalicija kot opozicija poenotili okrog prostovoljnega cepljenja proti sezonski gripi, ki bo to sezono brezplačno za vse zavarovane osebe. S tem ukrepom dajemo jasno vedeti, da podpiramo cepljenje in ljudi spodbujamo, da to možnost varovanja zdravja kar najbolj izkoristijo. Na področju dela se ureja dodatek za neposredno delo s covid bolniki oziroma s tistimi, pri katerih obstaja sum obolelosti. Dodatek znaša 30 % urne postavke osnovne plače. Vidimo in slišimo različna poročila zdravstvenih delavcev in zaposlenih v socialnovarstvenih ustanovah, ki so se že pri prvem valu epidemije neskončno trudili za najboljšo oskrbo obolelih in še preden so si po prvem valu lahko nabrali novih moči, je tu že drugi val, ki jih še bolj obremenjuje. Ureja se tudi nadomestilo plač delavcem zaradi odrejene karantene ali nezmožnosti opravljanja dela zaradi varstva otrok do vključno 5. razreda osnovne šole in otrok v posebnih programih. Starši, ki bodo doma pazili na otroka v karanteni, bodo za ta čas upravičeni do 80 % nadomestila plače. Pri tem je pomembno vedeti, da bo ta ukrep veljaven za nazaj od 1. septembra, ko se je začelo šolsko leto in so morali nekateri starši že ostati doma s svojimi otroki v karanteni. Pozabili nismo niti na samozaposlene, ki varujejo svoje otroke v karanteni ali so sami v karanteni in zato ne morejo opravljati svojega dela. Ti bodo upravičeni do 250 evrov nadomestila za izgubljeni dohodek na karanteno. Samozaposleni, ki jim bodo prihodki v letošnjem letu upadli za več kot 20 % v primerjavi s prejšnjim letom, pa bodo za mesec oktober, november in december lahko zaprosili za mesečni temeljni dohodek v višini tisoč 100 evrov. V Novi Sloveniji – krščanskih demokratih verjamemo v dobro delo našega ministra Janeza Ciglerja Kralja in dobro delo vlade, vidimo spodbudne učinke prvih štirih protikoronskih paketov. Preučili smo tudi ukrepe iz petega svežnja, zato bomo zakon soglasno podprli in tako ljudem zagotovili več predvidljivosti in upanja v tej nezavidljivi situaciji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Postopkovno, Tina Heferle. Izvolite.
Ja, hvala lepa. Naj kar uvodoma povem, da je moj postopkovni predlog v zvezi z 20. členom in pa v zvezi s 75. členom Poslovnika Državnega zbora. Gospod Jože Tanko, vi ste kot podpredsednik grobo kršili veliko veliko določb poslovnika zdajle v zadnjih minutah vašega vodenja, od tega, da ste si dovolili komentirati stališča poslanskih skupin, do tega, da niste dali poslancem besede, ko so želeli izraziti svoj postopkovni predlog. Vemo, da po poslovniku ima postopkovni predlog absolutno prednost pred vsem. Do tega, da niste opozorili svojih poslanskih kolegov iz vaše stranke SDS, da v dvorani ne smejo nedovoljeno snemati in pa slikati ostalih poslancev. Vemo, da imamo zagotovljene televizijske prenose sej in slikanje, snemanje ostalih poslancev brez njihove privolitve ni dovoljeno s telefoni. Tega niste storili, namreč, da bi jih opozorili na to. Je sedaj moj postopkovni predlog sledeč. Predlagam v imenu Poslanske skupine LMŠ, da odstopite vodenje kateremu izmed podpredsednikov ali predsedniku Državnega zbora, ki je očitno bolj kompetenten za vodenje v skladu s poslovnikom. Podredno pa še povem v imenu ostalih opozicijskih strank, torej stranke Levica, SD, v našem imenu in pa v imenu stranke SAB, da poslanci v času, ko boste vi vodili seje Državnega zbora na tak način, kot jo vodite danes, ne bomo sedeli za poslanskimi klopmi in bomo s tem izrazili nezadovoljstvo, izrazili bomo svoje nestrinjanje in ogorčenje nad vašim vodenjem na ta način, da preprosto v dvorani ne bomo sedeli, ko boste vodili seje vi. Sedaj pa k prvotnemu postopkovnemu predlogu: prosim oziroma predlagam, da odstopite trenutno mesto predsedujočega kateremu izmed podpredsednikov ali pa predsedniku Državnega zbora, ki bo, verjamem, da bolj pravično in bolj poslovniško vodil to sejo naprej.
Hvala lepa za vaš predlog. Boste morali kje drugje to urediti. Jaz ocenjujem, da sejo vodim korektno in v skladu z vsemi normativi, ki ste jih sprejeli, žal, jih ne spoštujete. In izzivanja, ki si jih privoščite, pač, lahko pripeljejo tudi do neljubih stvari. Ta je bila ena takih danes. Sedaj pa nadaljujemo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Besedo ima Vojko Starović, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani! Pravijo, da so sprememba edina stalnica. To nam potrjujejo tudi spremembe, ki jih iz dneva v dan narekuje prisotnost koronavirusa. Stalnica postajajo tudi protikoronski paketi ukrepov, že peti po vrsti. V Poslanski skupini SAB smo pripravili na predlog PKP5 štiri tehtne pripombe. Sopodpisali pa smo tudi vrsto drugih amandmajev v prid izboljšanja zakona. In prav noben od teh amandmajev že v znani maniri na matičnem odboru ni bil sprejet. Toliko o sodelovanju in demokratičnem dialogu. V Poslanski skupini SAB nas še posebej žalosti težka situacija na področju dostopnosti zdravstva. Velike težave so že na primarni ravni. Mnogi bolniki v obravnavo sploh ne vstopijo. Od aprila do danes se je število onkoloških bolnikov, ki so prišli v obravnavo, znižalo kar za tretjino. Pol leta časa ste imeli, spoštovana vlada in koalicija, da zdravstveni sistem pripravite in opolnomočite za novi val epidemije. Ob tem se resnično sprašujemo, ali se po prvem valu okužb res niste ničesar naučili. Zdi se namreč, da se tako prostorska kot kadrovska situacija v zdravstvu še slabša. Kaj pa ste v tem času uspeli narediti, je priprava javnega zdravstva na privatizacijo. Točno to. Nastavek za privatizacijo je planiran v nacionalnem razpisu za skrajšanje čakalnih vrst. Predvideva financiranje zasebnikov, povsem tržnih profitnih subjektov z javnim denarjem, in to brez kakršnihkoli meril in omejitev. V bran javnemu zdravstvu v podpori LMŠ in SD smo vložili amandma, s katerim predlagamo jasen vrstni red, po katerem se javni denar za skrajšanje vrst najprej nameni za zapolnitev zmogljivosti javnih zdravstvenih zavodov. Dejstvo je, da so zmogljivosti javnih zdravstvenih zavodov marsikje dejansko nezasedene, ker jih zavod za zdravstveno zavarovanje plačuje le v omejenem obsegu storitev, ne pa vse potrebne storitve. Sedaj, ko je pred nami priložnost, da tudi s pomočjo evropskega denarja namenimo dodaten denar za krepitev podhranjenega javnega zdravstva, ga brez nekih kriterijev ponujamo tržnim subjektom, ki so namenjeni ustvarjanju dobička na trgu. Naš predlog je sledeč. Če javni sistem s svojimi zmogljivostmi in z dodatnim financiranjem trenutno ne zmore postoriti dovolj storitev, da bi se čakalne vrste zmanjšale, se vključi še kapacitete koncesionarjev, ki so tako in tako vključeni v sistem javnega zdravstva. Če se izkaže, da tudi to ni dovolj, je prav, da se javni denar ponudi tudi tržnim subjektom. Reševanje skrajšanja čakalnih vrst z dodatnim javnim denarjem je gotovo potrebno iskati najprej v okviru javne mreže izvajalcev zdravstvene dejavnosti. To mrežo smo postavili, usposobil in tudi vsa leta financiramo. Z amandmajem, ki smo ga v SAB vložili skupaj z drugimi, dodatno opredeljujemo merila, na podlagi katerih minister za zdravstvo določi vrste zdravstvenih storitev ter njihovo število. Tako odgovarjamo na realno nevarnost, da bo večji delež zahtevnejših in finančno bolj obremenjujočih storitev prepuščen javnim zdravstvenim zavodom, zasebni izvajalci zdravstvene dejavnosti pa bodo opravljali lažje storitve, a z višjim donosom. V tem pozivam vse cenjene kolege, da v prid krepitve javnega zdravstva, ki se je kljub veliki finančni podhranjenosti dobro izkazalo v situaciji covid-19, naš amandma podprejo, še posebej pa kolege iz SMC, ki so ob vstopu v to vladno koalicijo zatrjevali, da bodo branik javnega zdravstva. V SAB brez upoštevanja številnih dodatnih tehtnih pripomb, ki bi zakon v prid vseh bistveno izboljšale, predlaganega zakona ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Jurij Lep bo predstavil stališče Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani ministrski zbor s sodelavci. Začel bom tako, da nam tega ni bilo treba in vsa čast Tadeji, da je bila tukaj strelovod dve minuti. Z novim svežnjem ukrepom, ki je danes pred nami, ponovno nagovarjamo prizadete skupine družbe, ki jih je pojav okužb s covidom-19 najbolj prizadel. Ukrepi pomoči se nanašajo na področje zdravstva, dela, socialnega varstva, gospodarstva, vzgoje in izobraževanja, kmetijstva ter infrastrukture. Ukrepi sledijo načelu varovanja zdravja in življenja ljudi, zagotavljajo socialno varnost, ohranjajo delovna mesta ter zagotovijo likvidnost gospodarskih subjektov. Očitno je tudi, sploh zadnje dni, ko je okužb vse več, da situacija zahteva podaljšanje nekaterih že sprejetih ukrepov. Z že sprejetimi ukrepi finančne pomoči države smo bistveno omilili gospodarske stiske in s tem uspešno preprečili kritično stanje slike brezposelnosti. Prav tako smo poskrbeli za ranljive skupine, ki so bile deležne posebne pomoči. V Poslanski skupini Desus smo zadovoljni, da so s prvim paketom ukrepom pomoč prejeli tudi upokojenci z najnižjimi pokojninami v obliki enkratnega solidarnostnega dodatka. Ukrepi se tudi tokrat dotikajo različnih pomembnih in občutljivih področij v naši družbi. Na področju zdravstva pa so v prvi vrsti usmerjeni v zagotavljanje dostopnosti zdravstvenih storitev, zagotavljanje zadostnega števila kadra in zadostno količino zaščitne opreme. Ukrepi varujejo tako zaposlene v zdravstvu kot njihove uporabnike. Da bi skrajšali čakalne dobe, zakon omogoča objavo nacionalnega razpisa za izboljševanje dostopnosti do zdravstvenih storitev, na katerega se bodo lahko prijavili tako javni kot zasebni zdravstveni zavodi. Gre za časovno omejen ukrep, katerega edini namen je omogočiti pacientom pravočasno obravnavo. Poudarjam, da je to začasni ukrep. Da bi razbremenili zdravnike na primarni ravni, se začasno omogoča tridnevno odsotnost z dela zaradi bolezni brez potrdila zdravnika. Predlog zakona za zaposlene v zdravstvu določa dodatek k plači za delo v rizičnih razmerah ter zaradi prerazporeditev zaradi nujnih del in nalog. V Poslanski skupini Desus pozdravljamo določilo, da bo zakon ponudil tudi možnost brezplačnega cepljenja proti sezonski gripi vsem državljankam in državljanom. Na področju domov za starejše se za zagotavljanje finančne vzdržnosti med drugim uvajata ukrepa financiranja zaščitne opreme in kritja stroška izpada prihodkov zaradi nezasedenosti zmogljivosti. Z danes obravnavanim paketom ukrepov se za samozaposlene in mikropodjetja, ki dejavnosti zaradi posledic epidemije covida-19 ne morejo opravljati ali jo opravljajo v bistveno zmanjšanem obsegu, tudi po zaključku epidemije covid-19 s 1. oktobrom spet uvaja mesečni temeljni dodatek oziroma dohodek, do katerega so bili upravičeni v času razglašene epidemije. Do konca leta bodo lahko prejemali tisoč 100 evrov mesečno. Ukrep velja tudi za samozaposlene v kulturi. Manjši znesek bodo prejeli zgolj tisti samozaposleni, ki so sicer upravičeni do plačila prispevkov s strani države. Zakon med drugim pomaga izvajalcem občasnih prevozov, ki jim zagotavlja nadomestilo stroškov, ki so jih imeli od začetka epidemije do 11. maja, saj takrat niso mogli opravljati prevozov. Za zaščitno opremo in razkuževanje vozil bodo stroški povrnjeni iz proračuna. V Poslanski skupini Desus smo veseli, da obravnavani zakon v ospredje postavlja tudi skrb za starejše in preprečevanja širjenja okužb z novim koronavirusom. Slovenci ob vsaki krizi dokažemo, da smo narod, ki zna stopiti skupaj in premostiti vsako težavo, zato ob tej priložnosti polagamo na srce vsem državljankam in državljanom, da se tudi v luči solidarnosti do starejših dosledno držimo ukrepov in tako vsak v svojem okolju prispevamo k temu, da omilimo posledice, ki jih prinaša širjenje okužb. Seveda bomo v naši poslanski skupini zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Lep dober dan vsem skupaj! V našem stališču se bom osredotočil zgolj na dve področji, na zdravstvo in na socialo. Najprej zdravstvo. Izvedba državnega razpisa za zdravstvene storitve je eksperiment, ki ne bo imel nobenega učinka. Gre zgolj za razdelitev dodatnih proračunskih sredstev tistim, ki že do sedaj niso opravljali svojega dela. Če imajo javni zdravstveni zavodi proste kapacitete, naj delajo, zato ne potrebujemo nobenega razpisa. Zdravniki so tako ali tako najbolje plačana elita v naši državi, učinek pa je skromen, čakalne dobe so vse daljše in daljše. V zdravstvu se izgubljajo milijarde, mi pa še vedno polnimo to vrečo brez dna. Glavni problem v zdravstvu ni denar, temveč organizacija in pomanjkanje kadrov. Namesto, da se minister za zdravje ukvarja s stranko Desus, naj nam raje pove, koliko je v zadnji polovici leta izboljšal organizacijo v zdravstvu in koliko dodatnega zdravstvenega osebja je zaposlil. Ali imamo preštete vse ventilatorje in maske? Spoštovani, Kitajska je v manj kot štirinajstih dneh zgradila dve bolnišnici. Koliko zdravstvenih kapacitet pa je pridobila Slovenija v zadnjih šestih mesecih? To so prava vprašanja, ki jih ta predlog zakona ne naslavlja, pa jih bi vsekakor moral. V SNS ostro nasprotujemo porabi proračunskih sredstev za tujce, ki nimajo prebivališča v Sloveniji in jim je odrejena karantena in nimajo možnosti vrnitve v državo bivališča. Za te tujce naj se izvede izgon iz države. Mi ne želimo, da bodo tujci ogrožali naše prebivalce. Slovenija jim bo morala po tem zakonu plačati nastanitvene kapacitete in stroške sanitarnega prevoza do nastanitvene kapacitete, poleg tega pa še zdravstveno obravnavo. To so popolnoma nepotrebni stroški. V Slovenski nacionalni stranki ocenjujemo, da so ukrepi na nekaterih področjih zelo strogi, na drugih pa povsem ohlapni. Naj navedem le en primer. V zaprtih prostorih naj bi vzdrževali primerno razdaljo, med tem pa se ljudje stiskajo na avtobusih. Imamo lep primer poletja, kako so penzionisti imeli brezplačni prevoz iz Ljubljane do Portoroža in je morala celo posredovati policija na avtobusni postaji v Ljubljani, ker je bila taka gneča. Namesto, da se avtobusnim prevoznikom daje pomoč, naj se jih raje plača zato, da bodo poskrbeli še za dodatni prevoz in da bodo imeli na avtobusu manj potnikov, ampak več linij. Bojim se, da bosta jesen in zima prinesli še več okužb in še več smrti zaradi covida-19, kot jih je bilo spomladi. Zdaj pa še sociala. Veseli nas spoznanje te vlade, da bo imela spomladanska radodarnost pri razsipavanju proračunskih sredstev celo tistim, ki pomoči niso potrebovali, dolgoročne negativne posledice za državni proračun. Pomoč gospodarstvu in posameznikom bi morala biti različna, in sicer glede na delež upada dohodkov. Izredna pomoč v obliki mesečnega temeljnega dohodka je slaba motivacija za vse, ki bi lahko delali, pa morda ravno zaradi te pomoči ne bodo. Vsi tisti, ki zaslužijo manj kot 1.100 evrov na mesec, bodo raje doma, plačo jim bo dala država oziroma mi, davkoplačevalci. Zakaj bi delali, če lahko za nedelo dobijo enak ali večji dohodek? Temeljni dohodek bi morali vezati glede na vrsto panoge, saj niso bile vse panoge enako prizadete. V Slovenski nacionalni stranki apeliramo na Vlado, naj kljub prisotnosti virusa covid-19 v naši družbi nikar ne omejuje dela, naj delajo vsi, ki so zdravi. Kdor bo delal, ne bo zbolel niti ne bo potreboval državne pomoči. Da pa bi bilo čim manj okuženih, pozivamo ljudi, naj upoštevajo vse ukrepe stroke, saj smo v prvi vrsti sami odgovorni za svoje zdravje. Hvala za poslušnost.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih. V razpravo dajem 3. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB ter amandma Poslanske skupine Levica. Želi besedo predlagatelj? Izvolite, minister Janez Cigler Kralj.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Iskrena hvala vsem, ki so predstavili stališča poslanskih skupin. Bilo je v teh stališčih izraženih nekaj pomislekov, nekaj alternativnih predlogov. Verjemite mi, da smo tako na Ministrstvu za delo kot kolegi na drugih resorjih in v okviru Vlade, tudi s posvetovalno skupino, temeljito pretehtali predlagane ukrepe. Tudi v pogajalski skupini s socialnimi partnerji smo jih temeljito pregledali, usklajevali in marsikje prisluhnili, marsikje še zaradi spreminjajočih se, hitro spreminjajočih se epidemioloških razmer in pa potreb v gospodarstvu, posebej tu poudarjam tudi malo gospodarstvo, podjetnike, prilagodili. To ste opazili tudi med obravnavo PKP5 paketa na pristojnem odboru, tako da ocenjujemo, da je ta sveženj, kot je predlagan, optimalen za to, da v teh razmerah sedaj, v tem trenutku na nek način logično nadaljujemo s prejšnjimi štirimi paketi začete ukrepe in začeto pot. Naj rečem, da je odziv gospodarstva, domačega gospodarstva, strokovnjakov, ekonomistov, tudi po analizah Umarja in pa mednarodnih inštitucij zaenkrat Slovenija tu ubrala optimalno pot, ukrepala hitro in učinkovito, zavarovala zdravje in življenja prebivalcev. Pri čemer smo tudi izjemno hvaležni za sodelovanje vseh državljank in državljanov. To, da stopimo skupaj, delujemo preventivno in poskrbimo za najranljivejše, da zaščitimo najranljivejše v naši družbi, je naša skupna dolžnost in samo skupaj smo lahko uspešni. Tore s PKP5 nadaljujemo, kot sem rekel, nekatere zastavljene ukrepe v prejšnjih štirih protikoronapaketih, ki so bili ocenjeni, in tudi njihovi učinki so dobri. Pravzaprav je tudi generalni sekretar OECD na nedavni konferenci ob 10. obletnici članstva Slovenije v OECD posebej izpostavil, da smo uspeli ohraniti veliko število delovnih mest, kar je bistveno, in zavarovati zdravje in življenja ljudi, še posebej najranljivejših. Hkrati pa dodajamo nekaj ukrepov, za katere ocenjujemo, da so potrebni, da so nujni, da bodo pomagali gospodarstvu in zaposlenim v teh mesecih jeseni, v teh razmerah, ko se seveda epidemiološka slika zaostruje. Nikakor razmere niso katastrofične, so pa resne. So pa resne in opazite lahko, da se vsi pristojni res trudimo in skušamo predvsem povabiti vse državljanke in državljane k odgovornemu ravnanju. S temi ukrepi v PKP5 bomo tudi še naprej podprli delovanje družbe. Vidite tudi, da stalno tehtamo, da bi bili ukrepi čim bolj življenjski in hkrati čim bolj učinkoviti. Morda, ker veje iz razprave; v razpravi je bilo izpostavljeno, ali bo dodana možnost koriščenja turističnih bonov tudi v prihodnjem letu. Lahko vam povem, da bomo z amandmaji to možnost predlagali. Možnost bo potencialna, če bo Vlada konec leta, torej v zadnjem mesecu, ocenila, da je to potrebno, in seveda, ker se odzivamo tudi na to, ker omejujemo gostinstvo, turizem v nekaterih regijah z današnjim oziroma jutrišnjim dnem, smo to možnost predvideli in Vlada se bo lahko s sklepom odločila in podaljšala veljavnost bona za 1 leto. Morda bi predlagal, da še kolega minister za javno upravo razloži določbe glede mobilne aplikacije. Tako da na tem mestu hvala vsem za predstavljena stališča, zdaj pa bom s pozornostjo, bomo pozorno vsi skupaj spremljali tudi razpravo o zakonu.
Hvala lepa. Minister, izvolite.
Hvala, predsedujoči. Hvala, kolegu Cigler Kralju. Vesel sem, da tokrat o določbah glede aplikacije na odboru ni bilo niti amandmajev opozicije. To pomeni, da smo z nekaj več časa sedaj uspel tudi tiste pomisleke oziroma dvome odpraviti. Vseeno pa bi poudaril nekaj zadev, zelo na kratko. Te določbe od 44. do 52. člena dodatno konkretizirajo pravno podlago za delovanje aplikacije iz splošne uredbe varstva osebnih podatkov, tako da je GDPR tukaj spoštovan. Še enkrat poudarjam, uporaba aplikacije je povsem prostovoljna. Izrecno smo določil v 52. členu, da te določbe, tokratne določbe ne vplivajo oziroma se ne uporabljajo za našo aplikacijo Ostani zdrav določbe iz enega od prejšnjih PKP-jev. Določil smo skupna upravljavca osebnih podatkov, torej Ministrstvo za javno upravo in NIJZ, ki pa z večino podatkov ne razpolagata. Ti podatki so decentralizirano na voljo na posameznem telefonskem aparatu. Tisto, kar bi poudaril, je, da je tudi za podatke, ki se zbirajo, določeno, da se zbrišejo po 14 dneh. Tako da jaz mislim in verjamem tudi po odzivih informacijske pooblaščenke, da težav in dvomov, pomislekov ni. Kot sem večkrat že poudaril, Nemčija pravne podlage za praktično identično aplikacijo ni vzpostavljala, za nas pa je vseeno ključno, da čim bolj povečamo zaupanje državljank in državljanov v to aplikacijo, v varstvo zasebnosti z njo v zvezi, in zato smo se odločili za ta korak. Hvala.
Hvala lepa ministru Boštjanu Koritniku. Želi kdo razpravo? Ja, bomo sprožili prijavo, postopek. Prosim za prijavo. Štirje prijavljeni. Najprej dobi besedo Janja Sluga. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Jaz upam, da mi je dovoljeno skladno s parlamentarno prakso, da pri 1. členu k 1. amandmaju, čeprav je to tokrat 3., razpravljamo nekoliko širše, da se bom v svoji razpravi dotaknila v bistvu celega paketa, takega, kot je. Zakaj? Zato, ker se nam v SMC zdi izjemno pomembno, da smo v tem paketu našli nekatere rešitve, za katere nam nekega soglasja v predhodnih paketih v resnici ni uspelo najti, kjer tudi popravljamo nekatere stvari, ki so se izkazala seveda v tem času, da jih je pač potrebno popraviti, kar je tudi prav. Zakoni so živa materija in je prav, da se odzivajo in spreminjajo skladno s tem, kar se pač na terenu dogaja. Mi smo v tem času slišali seveda mnogo očitkov, kot sem že tudi v stališču poslanske skupine povedala, kaj vse bi še moralo biti v tem paketu, česa ne bi smelo biti v tem paketu. Dejstvo pa je, da seveda ravno zato, ker je zakon živa materija, se je tudi skozi sam zakonodajni postopek zadeva še dopolnjevala in spreminjala. To ni nič neobičajnega, to je nekaj, kar se nam v SMC nasprotno celo zdi zelo dobrodošlo, da se tudi v vmesnem času še upoštevajo opažanja, pripombe. Saj veste, več glav več ve, in se zadeva popravlja. Je pa zagotovo tudi nekaj stvari v tem paketu, na katere smo v Stranki modernega centra ves čas v resnici opozarjali in pri katerih pa smo vendarle tudi malo zastrigli z ušesi. In 3. člen je že eden od takih. Ta 3. člen seveda govori o podaljšanju prehodnega obdobja, v katerem morajo izvajalci zdravstvene dejavnosti določiti odgovornega nosilca zdravstvene dejavnosti, da lahko opravljajo zdravstvene storitve. Gre za zakon, ki je določil to prehodno obdobje že v letu 2017, in takrat je bilo določeno prehodno obdobje za to urejanje do konca letošnjega leta. Zdaj tu v tem besedilu se je znašlo podaljšanje tega prehodnega obdobja še za dodaten čas, mi v SMC pa vendarle menimo, da je glede na stanje na terenu podaljšanje prehodnega obdobja očitno potrebno, vendarle pa ne za tako dolgo časovno obdobje, kot je bilo prvotno predvideno. Zato smo seveda predlagali, da se ta beseda osmih, torej do konca leta 2023, nadomesti z besedo petih in na ta način damo še izvajalcem priložnost, da to zadevo uredijo. Zakaj smo se odločili tako? Zato ker smo dobili informacije in podatke pristojnega ministrstva za zdravje, da v tej neurejeni situaciji odgovornega nosilca niso našli, kot je bilo rečeno v razpravah, zgolj in samo zasebni izvajalci, pač pa tudi javni zdravstveni domovi, predvsem v luči pomanjkanja kadra, v luči pomanjkanja družinskih zdravnikov, kar vemo, da je posebna problematika. Jaz sem tudi na terenu govorila z mnogimi javnimi zdravstvenimi zavodi in so mi ta podatek potrdili. Zato menimo in takšno je bilo tudi zagotovilo pristojnega ministra, da popolnoma zadostujeta še dodatni dve leti, da bodo zdravstveni domovi te stvari uredili. Če grem potem naprej k 4. členu. 4. člen pa govori o tem, da se podaljšuje prehodno obdobje, ko bi tako imenovani zdravniki dvoživke, o katerih se večkrat pogovarjamo, to so torej tisti, ki so zaposleni v javnih zdravstvenih zavodih, v popoldanskem času pa delajo še tudi pri zasebnih izvajalcih, lahko delali po številu ur, zdaj govorim, neomejeno. Mi menimo seveda, da zato ni nobene potrebe in da se osem ur, kot je določil tudi zakon, ki naj bi začel veljati s 1. 1. 2021, da osem ur za takšno opravljanje v popoldanskem ali pa kateremkoli drugem času popolnoma zadostuje za te zdravnike in za izvajalce, ki storitve opravljajo, da opravijo vse, kar je potrebno v teh osmih urah tedensko. Potem če nadaljujem, nekatere vsebine, ki so še vsebovane v tem paketu, govorimo o oprostitvi plačila davkov in prispevkov na dodatek za nevarnost in posebne obremenitve. V paketu ukrepov PKP3 je SMC predlagala in želela in sem vesela, da je bil posluh za to, predlagala, da tudi pripadniki Civilne zaščite in prostovoljci dobijo dodatek za nevarnosti in posebne obremenitve v višini 10 do 30 evrov. Govorimo torej za intervencije v času koronakrize, ko so tudi prostovoljci bili izpostavljeni posebnim nevarnostim in obremenitvam, torej možnostim okužbe z virusom covid-19 pri posredovanju v prometnih nesrečah, pri požarih, pri vremenskih ujmah in tako naprej. Ker je zadeva rizična, se nam je seveda zdelo prav, da so tudi prostovoljci tega dodatka deležni. Kar pa se je kasneje izkazalo in zato zdaj to tudi popravljamo, je, da je tudi ta dodatek 30 evrov po davčni zakonodaji seveda podvržen plačilu dohodnine in prispevkov, kar se pa nam ne zdi prav. Gre za enkratno plačilo, za nekaj, kar je dejansko bilo oddelano na terenu in da bi ta že tako majhen dodatek še dodatno zniževali s plačevanjem prispevkom, se nam pač ne zdi pošteno. Zato se tukaj v petem paketu določa, da je ta dodatek opravičen plačila davkov in prispevkov, zraven pa so še dodani tudi pomožni policisti. Naslednja zadeva je tudi seveda prišla s terena. Mi smo bili večkrat opozorjeni, poslanci v naši poslanski skupini, da je dejansko 60-dnevni plačilni rok, ki je bil določen v drugem protikoronskem paketu in velja za terjatve izvajalcev javnih služb, ki se v pretežni meri financirajo z nejavnih virov, da ta zamik plačila mnogim od njih predstavlja likvidnostne težave. Informacija s terena je, da so že tako ali tako težave pri neplačevanju, pri zamikih pri plačilih, zdaj pa ta dodatni 60-dnevni rok še dodatno zaostruje situacijo, seveda podaljšuje rok plačila in s tem v likvidnostne težave spravlja vrtce, domove za starejše občane, dijaške domove, tudi šole in tako naprej. Zato je bilo na naš predlog v zakon vneseno tudi, za fizične osebe zdaj govorim, da ta plačilni rok 60 dni za fizične osebe ne velja. Potem smo zelo veseli, da je bilo v tekst tega paketa vneseno tudi izenačevanje plačevanja nadomestila za karanteno za tiste starše, katerih otrokom je odrejena karantena in seveda rabijo varstvo in so bili do zdaj v neenakem položaju. Torej od zdaj naprej ta predlog predvideva, da starši otroka, ki mu je odrejena karantena, tudi prejmejo nadomestilo za to, in sicer v višini 80 % njihove plače. Po dodatnem pregledu te vsebine smo ugotovili, da so bili nehote izpuščeni rejniki, ki so se pa potem dodatno z amandmajem v sam tekst še vnesli. Seveda tudi rejniki so tisti, ki takšno varstvo za takšne otroke izvajajo. Bili smo vseeno nekoliko presenečeni, da v resnici ni bilo takoj posluha tudi za samostojne podjetnike posameznike, seveda tudi samostojni podjetniki posamezniki imajo otroke in so po našem mnenju tudi ti vsekakor, tako kot vsi ostali, upravičeni do tega nadomestila. Vendarle pa potem pozdravljamo rešitev, ki je za samozaposlene izjemno pomembna in je bila deležna posluha na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo. Gre pa za delno povrnjen izgubljeni dohodek za samozaposlene za čas trajanja karantene na domu. Za te namene se je določil pavšal v višini 250 evrov oziroma ustrezno sorazmerno času trajanja karantene, kar se nam zdi izredno dobrodošla rešitev. Poleg tega pa tisto, kar je bilo težko pričakovano, kar je ves čas bilo, so bila opozorila iz terena, ne samo s strani samozaposlenih v kulturi, pač pa tudi izjemno pomembno s strani predstavnikov industrije srečanj, torej v tem paketu se uvaja mesečni temeljni dohodek v višini tisoč 100 evrov za vse te samozaposlene. Kar je še posebej razveseljivo je tudi današnji amandma, ki bo v resnici zaradi na novo določenega presečnega datuma 1. september zajel tudi tiste, ki so svoje espeje ustanovili po tistem prvem presečnem datumu 12. oziroma 13. marcu. Po naših podatkih gre tukaj dodatno za skoraj 7 tisoč, še enkrat, za skoraj 7 tisoč, kar je zelo velika številka, samozaposlenih, ki bodo tudi sedaj na podlagi tega paketa deležni mesečnega temeljnega dohodka. In pa seveda, da opozorim še na tisti glavni očitek opozicije, ki je bil, da se želi z znižanim mesečnim temeljnim dohodkom lotiti, bom tako rekla, tudi samozaposlenih v kulturi. Seveda tu je šlo za napako, ki je z amandmajem odpravljena in tudi samozaposleni v kulturi bodo, seveda tisti, ki ne prejemajo plačanih prispevkov s strani države, deležni tisoč 100 evrov. Tisti, ki pa jim država plačuje še prispevke, pa seveda za ustrezno znižan znesek. Če nadaljujem še z eno zelo pomembno temo te protikoronske zakonodaje, brezplačno cepljenje proti gripi. Jaz mislim, da se pa tukaj vendarle lahko vsi v tem prostoru zedinimo in ta ukrep v resnici pozdravimo. Mi smo ves čas poslušali, še vedno poslušamo opozorila stroke, da smo seveda v jesenskem in zimskem času še posebej izpostavljeni dodatnim tveganjem zaradi vseh ostalih prehladnih in respiratornih obolenj. In gripa je zagotovo tisti faktor, za katerega pravi stroka, da lahko dodatno s covidom povzroči še večje težave pri tistih, ki bi morebiti oboleli tako za gripo kot za covidom. Poleg tega je zelo težko razlikovati znake enega in drugega obolenja, zato pozdravljamo rešitev. Prav se nam zdi, da je brezplačno cepljenje uvedeno za vse zavarovance iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. Jaz na tem mestu seveda apeliram najprej na vse nas v tem prostoru, potem pa seveda tudi na vse tiste, ki nas spremljajo, da to možnost vsi skupaj v čim večjem številu izkoristimo in vsaj na ta način pripomoremo k zajezitvi ali pa, bom rekla, boljšim izidom zaradi nastale situacije s covidom. Pomembno je opozoriti tudi na določitev meje glede padca prihodkov za tiste, ki bodo prejeli nadomestilo za čakanje na delo, da smo tudi v samem tekstu uskladili in popravili ta padec prihodkov, ki je bil določen na 30 odstotkih na 20 odstotkov. Torej, še več upravičencev bo upravičenih do teh sredstev. Pomeni 20 odstotkov padca prihodkov iz leta 2020, napram letu 2019, kar se nam tudi zdi pomembno, da čim več ljudi lahko zaprosi tudi za tovrstno pomoč in jo seveda tudi prejme. Dodatno mogoče opozorim še na tisto, kar je bilo včeraj na zadnji seji Vlade sklenjeno, da se glede na situacijo, glede na dodatne ukrepe, ki se sprejemajo, in nezmožnost unovčevanja turističnih bonov, se dodaja tudi možnost podaljšanja veljavnosti teh bonov vse do 12 mesecev. Nam se seveda zdi tako prav. Boni so se izkazali kot izjemno učinkovit ukrep. Jaz na terenu, ko hodim, poslušam v bistvu pohvale in zahvale posameznih ponudnikov turističnih storitev, ki pravijo, da so turistični boni bili res tisti pravi ukrep. Nekateri ponujajo svoje storitve tudi v državah, v katerih take pomoči niso bili deležni, in ves čas poročajo o bistveni razliki med tem, kako stojijo s svojimi podjetji, s kapacitetami v Sloveniji, in so v neprimerljivem položaju z tistimi, ki jih imajo tudi v tujini. Ne glede na to, ker še niso bili unovčeni vsi boni, se nam seveda zdi prav, da se možnost unovčevanja ustrezno podaljša. Zdaj pa, če rečem mogoče še kakšno besedo o razveljavitvi Zakona o enotni ceni knjige. Mi smo, kot veste, seveda opozorili na to, da se nam celotna razveljavitev zakona v tem protikoronskem paketu zagotovo ne zdi ustrezen ukrep. Mi smo takoj tudi reagirali in pridobili dodatno obrazložitev, dodatne razloge z strani Ministrstva za kulturo. Kljub temu da je argumentacija bila podana, da smo dobili tudi kopije dopisov, ki so jih prejemali na Ministrstvu za kulturo, iz katerih je bilo dejansko razvidno, da male založbe opozarjajo na to, da jim je bila prodaja v protikoronskem času popolnoma onemogočena, da dejansko niso prodali nobene knjige in da si želijo, da bi se jim ponudila možnost, da so malo bolj, bom rekla, prilagodljivi, da dejansko lahko pričakujemo, da bi tak ukrep vsaj v tem času nekako tem malim založnikom pomagal. S tega vidika smo seveda pristali na to, da to zamrznitev tega zakona uvedemo v tem paketu kot nek začasen ukrep, z rokom veljavnosti 18 mesecev. Nikakor pa, in ponavljam, nikakor pa ne moremo pristati v SMC, da se v tem zakonu kar za zmeraj in za vedno brez argumentov, brez analiz, brez številk in brez nekega širšega soglasja deležnikov v celoti in za zmeraj tak zakon ukine. Vesela sem, da je ministrstvo prisluhnilo tudi našim argumentom in da smo potem seveda našli neko soglasje, da smo omejili časovno veljavnost tega ukrepa. Vsekakor pa podpiramo, če se bo ministrstvo odločilo, za neko širšo razpravo o tej temi, če se bodo naredile analize, ki bodo pokazale, da zakon ni in ne dosega željenih ciljev, željenega učinka, da mogoče predstavlja celo oviro na trgu ali pa tudi ne. Dopuščamo možnost na eno in drugo stran, nimamo pa zadržkov, da potem na podlagi dokumentov, argumentov, analiz in tako dalje pridemo do nekega sklepa, kaj pomeni ta zakon. Ali ga je treba mogoče samo korigirati, popraviti, odpraviti neke slabe stvari, ki so v njem, ali pa se kako drugače lotiti obravnavane teme. Zagotovo pa trajna razveljavitev ne more biti predmet ukrepov v tem paketu. Zdaj pa še zadnja stvar, na katero sem pa opozorila v resnici tudi pri obravnavi na zainteresiranem delovnem telesu, to je pa 13. člen. Pri 13. členu je Zakonodajno-pravna služba zelo natančno opozorila, da gre za potencialno ustavno sporno določbo, ki bi morala v resnici biti predmet tehtanja z vidika, ali gre za dopusten poseg v ustavne pravice državljank in državljanov oziroma ali je tak poseg primeren in nujen. Gre seveda, govorim o zasebnih prostorih, za katere bi naj veljali ti ukrepi, in za zelo, bom rekla, nedefiniran in dikcijsko pomanjkljiv člen v tem predlogu. Mi smo seveda takrat opozorili na to in pričakovali uskladitev z Zakonodajno-pravno službo z amandmajem. Ta amandma smo danes tudi počakali, ga temeljito preučili, povprašali tudi še dodatno Zakonodajno-pravno službo za njihovo stališče, obrnili smo se tudi na Ministrstvo za pravosodje in Ministrstvo za javno upravo. In moramo reči, da smo mnenja, da dikcija tega člena še vedno ni ustrezna. Še enkrat opozarjam, gre za ustavno varovano kategorijo pravico do zasebnosti. Zaenkrat vstop v stanovanje ne more biti dovoljen kar vsakomur in kadarkoli. Zaenkrat je za to potrebna še sodna uredba. In prav se nam zdi, da se v resnici tako tudi nadaljuje, da tako tudi ostane. Bi opozorila tukaj na to distinkcijo v terminu zasebni kraj in javni kraj, ker razumem intenco, da je potrebno uvesti nadzor v zasebnih prostorih, če jih pojmujemo črkobralsko, kot so zapisani, bom tako rekla. V resnici pa v SMC menimo, da je javni kraj nek termin, ki je v resnici že zdaj dodobra uveljavljen in pomeni vsak prostor, ki je brez nekih posebnih pogojev dostopen vsakomur, če zdaj razumemo razliko. In zasebni prostor je seveda tisti prostor, ki je v zasebni lasti in zasebni posesti in samo lastnik lahko nekomu dovoli, da vanj vstopi. Obstajajo pa tudi zasebni prostori, v katere lahko vstopi vsak, to so restavracije, kinodvorane in tako naprej in ti se v terminologiji že do zdaj uveljavljeni seveda pojmujejo kot javni kraj ne glede na to, da je lastnina dejansko zasebna. S tega vidika govoriti o zasebnih prostorih in posegati v zasebne prostore v smislu preverjanja, ali se v teh zasebnih prostorih, ki so v lasti zasebnikov in dostopni zgolj pod določenimi pogoji, upošteva protikoronske ukrepe, ali ljudje tam notri nosijo maske in tako naprej, se nam pa zdi nedopustno. In glede na to seveda tudi nismo sopodpisali amandmaja k 13. členu. Toliko. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Marko Koprivc, pripravi naj se Mojca Škrinjar. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik, za besedo. Spoštovani predstavniki Vlade, spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci! Dovolite mi, da uvodoma vendarle protestiram na dogajanje, ki se je pred slabo uro dogajalo tukaj v Državnem zboru, namreč to, kar si je dovolil podpredsednik gospod Tanko, je nesprejemljivo in ni vredno inštitucije Državnega zbora. Namreč jemal je, najprej si je dovolil komentirati stališča poslanskih skupin samo zato, ker je bilo znotraj stališča posamezne poslanske skupine, opozicijske seveda, zaznati določeno kritiko na vlado. To je nesprejemljivo. In potem ni dovolil razprave med poslankami in poslanci, namreč ni odobril oziroma dal besede, postopkovno poslankam in poslancem. To je res nesprejemljivo, to je sramotno za to institucijo in gospod Tanko ni več vreden mesta podpredsednika Državnega zbora. Zato smo tudi vsi poslanke in poslanci demokratične opozicije protestno zapustili sejo Državnega zbora, dokler to sejo vodi gospod Tanko. Na srečo je prišlo do menjave. Pričakujemo pa od predsednika te institucije, da vendarle naredi red oziroma da nemudoma omogoči normalno delo Državnega zbora − pričakujemo njegovo odstavitev. Veste, to, kar se dogaja v zvezi z demokracijo, to kršenje temeljnih demokratičnih standardov v Republiki Sloveniji, odkar vlada vlada Janeza Janše, je res nedopustno. In zaskrbljen sem, ne želim si, da bi moji otroci živeli v taki družbi. Dejansko se vračamo v čase, za katere sem verjel, da nikoli več ne bomo vstopili – v čase 30. let prejšnjega stoletja, ko je po Evropi divjal fašizem in nacizem. Se opravičujem za ta čustven uvod, ampak to, kar se dogaja, je res grozljivo, in skrajni čas je, da se ta praksa zaključi in da država stopi ponovno v normalne tirnice. Še toliko pomembneje pa je to zaradi tega, ker se nahajamo v res težkih časih, v časih težke zdravstvene krize, v časih, ko so ljudje zaskrbljeni, ko ne vedo, kaj se bo dogajalo jutri, kaj bo z njihovo prihodnostjo. Ta zdravstvena kriza je za sabo prinesla tudi hudo gospodarsko in ekonomsko krizo. Zato bi bilo treba še toliko bolj razmere umirjati. Politika bi morala dajati neko upanje, zaupanje ljudem. Neko zaupanje ljudem, ne pa te izredne razmere, ki jih ta janšistična diktatura iz dneva v dan prikazuje slovenski javnosti. Ravno včeraj smo dosegli ponovno vrhunec števila okuženih državljank in državljanov v Republiki Sloveniji. In namesto da bi dobile državljanke in državljani neke kredibilne odgovore in načrt ukrepov, kako to pandemijo zaustaviti oziroma jo omejiti, smo ponovno bili priče konfuznim informacijam, najprej predsednika Vlade, potem tako imenovanega vladnega govornika gospoda Kacina, ki sicer misli, da je vojna, da je v 90. letih, ne da je zdravstvena kriza. Skratka, dobili nismo jasnih navodil, kako in kaj. Nekdo reče, zapirale se bodo šole od petega razreda naprej, nekdo od šestega in tako dalje. In ponovno se je izkazalo, da je očitno stroka tista zadnja, ki jo Vlada Republike Slovenije posluša. Pa naj se zdaj malo bolj konkretno osredotočim na ta konkretni zakon PKP5. Socialni demokrati smo do vseh dosedanjih protikoronskih zakonov, tako imenovanih zakonov, ki skušajo blažiti posledice zdravstvene krize, pristopali konstruktivno. Predlagali smo skupaj s celotno demokratično opozicijo številne amandmaje in dopolnila, pa smo bili, žal, v celoti s strani vladne večine neslišani. Tako je bilo tudi pri tem zadnjem paketu, tako imenovanem PKP5. Na Odboru za delo, se pravi na pristojnem odboru, je potekala dolga razprava, kvalitetna razprava. Predlagali smo številne amandmaje, žal je vladna večina, janšistični glasovalni stroj vse amandmaje povozil kot buldožer. Številne stvari, ki so v tem zakonu, so nujno potrebne in so dobre, pomenijo pomoč gospodarstvu, pomenijo socialno pomoč tistim najranljivejšim, pomenijo zagotovitev temeljnega dohodka samostojnim podjetnikom, pomenijo pomoč tistim skupinam zaposlenih, ki delajo zaradi krize v posebnih pogojih, se pravi, so najbolj izpostavljeni virusu. In še številne druge dobre rešitve. Kljub temu pa, kot vedno doslej, vsebuje ta zakon tudi številne nesprejemljive stvari, nesprejemljive tudi z vidika ustave in nesprejemljive tudi za Zakonodajno-pravno službo Državnega zbora, ki bi ji mogli, če se ne bi šli pač demokracije po janšistično, v celoti verjeti in slediti njenim napotilom in navodilom. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora je podala, evo, tak paket pripomb. Pripomb je skoraj več kot členov, tako rekoč na vsak člen je bila podana pripomba. Zelo resne pripombe, tudi v smeri, da so določeni ukrepi protiustavni, ampak janšistični glasovalni stroj se pač na to gladko požvižga. Tako da zaradi določenih stvari, ki so nesprejemljive, kot je tudi na primer možnost poseganja policije in pa inšpektorjev v zasebne prostore, se pravi v zasebna stanovanja, kar je bilo jasno vedeno, da je pač protiustavno, ampak kljub temu je to določilo v zakonu ostalo. In povečevanje pooblastil policiji glede dajanja karantene, celo policijski sindikat je prosil, da se naj ne nalaga policiji nalog, za katere policija niti ni kompetentna niti nima dovolj kadra in za kar ni dodatno plačana, ampak kljub temu očitno to predstavnikov vladne koalicije ne prepriča. Še huje, tovrstna pooblastila so hoteli potakniti Inštitutu za nacionalno zdravje, NIJZ, ki pa tudi ni kompetenten za to in nima ljudi za izvajanje inšpekcijskih nadzorov. Kar pa je najhuje v tem predlogu zakona, je pa to, da želite z določbami dobesedno izničiti javno zdravstvo na račun privatnega zdravstva. To je na nek način za vas popolnoma logično. Saj konec koncev vaš temeljni program je ravno v tem, da pač javno ni dobro, da je treba filati in dajati moč zasebnemu, tako zasebnim šolam in seveda tudi zasebnim zdravstvenim ustanovam. Ampak, ali veste, to, da pa pod krinko epidemije želite uničiti javno zdravstvo, nameniti preko nekega razpisa, o katerem bo odločal minister za zdravje sam, 50 milijonov evrov zasebnikom, to je pa za Socialne demokrate res nesprejemljivo. Jaz se strinjam, da je potrebno čakalne vrste skrajšati, na vsak način, ampak potrebno bi bilo vlagati dodatna sredstva v javno zdravstvo, v jačanje kvalitete javnega, ne pa delati odvod zasebnemu. To je za nas nesprejemljivo in zaradi tega seveda tega zakona absolutno ne bomo podprli. Razen če se danes med razprave, med sprejemanjem dopolnil, številna dopolnila smo vložili, ne izkaže, da boste pa vendarle uslišali vse naše pripombe. Dotaknil bi se morda še za minuto področja šolstva. Namreč že v uvodu sem povedal, da se očitno ponovno izkazuje po tem, kar smo včeraj uspeli slišati s strani predsednika Vlade in pa gospoda Kacina, da se neki ukrepi v šolstvu spet izvajajo stihijsko, na hitro, brez posvetovanja s stroko in s starši, učitelji in tako naprej. Namreč iz medijev smo lahko izvedeli, da se bo s ponedeljkom ponovno zaprla tretja triada v osnovni šoli in pa vse srednje šole. Stroka meni, da bi bilo pravilno drugače, da se tudi številni drugi vmesni možni ukrepi, kot je na primer ta, da se izvaja pouk izmenično v šoli in doma, se pravi, da bi en teden del učencev fizično prisostvoval pri pouku, en teden delal od doma, da bi bili ti ukrepi mnogo bolj primerni kot totalno zaprtje, kar je seveda najlažje. Ampak očitno Vlada vsem tem priporočilom ne prisluhne. Druga stvar pa je vezana konkretno na ta zakon, Socialni demokrati smo vložili amandma že na odboru in danes ponovno, da bi se vendarle zagotovila sredstva za zaščitno opremo tudi za učence. Namreč, če zagotavljamo opremo številnim drugim skupinam in če je tako rekoč obvezna, oziroma vsaj zelo zelo priporočljiva nošnja mask v šolah, bi bilo prav, da te zadeve zagotovi država. Upamo in verjamemo, da boste vendarle na koncu vsem našim dopolnilom prisluhnili. Sicer pa, kot rečeno, ključno je zaupanje in s takim ravnanjem, s takimi manirami, kot jih kažete skozi delovanje tako Vlada kot koalicijski poslanci, državljanke in državljani Republike Slovenije žal nekega zaupanja do vas ne morejo gojiti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Mojca Škrinjar. Pripravi naj se Jani Möderndorfer. Izvolite.
Hvala lepa. Tudi meni dovolite, tako kot prvi razpravljavki, da razpravljam o 1. členu nekaj več. Uvodoma pa bi se rada dotaknila, tako kot moj predhodnik, dogajanja v Državnem zboru, ko je levi del Državnega zbora tolkel po mizah, razgrajal in kričal, skratka so se obnašali povsem neprimerno. Moram reči, da oba z gospodom Markom Koprivcem sediva v mestnem svetu, kjer vodi župan Janković, in gospod Marko Koprivc nikoli ne protestira, kaj šele upa reči županu, da ni vreden, da bi bil odstavljen, čeprav gospod Janković vzame besedo po 10 sekundah, ko arbitrarno presodi, da vsebina razprave ali replike ne odgovarja temi, ki je v razpravi. Vse je posneto, dostopno v arhivu na spletni strani mestne hiše. Želim opozoriti na dvoličnost glede presoje, kako se vodi seja. Tudi nisem zadovoljna, da me kdo obsodi, da sem janšistični glasovalni stroj. Oprostite, jaz sem Mojca Škrinjar, poštena državljanka, ki razmišlja s svojo glavo in dela, kar se ji zdi pravično in pošteno in učinkovito ter zakonito. Zdaj pa, če dovolite, da se lotim zakona. Sintagma javni denar je ena izmed sintagem, ki se je odtujila ljudem. Kaj pa je javni denar, ko govorimo o zdravstvu? Javni denar − javni denar ne obstaja. Javni denar je naš denar, moj, vaš, od vsakega volivca, to je zasebni denar, ki ga dajemo kot prispevke za zdravstveno zavarovanje, kot davke za delovanje države. To ni noben javni denar. To je denar nas državljanov, vsakega posameznika. Mi smo si izvolili naše predstavnike, ki delujejo operativno v obliki vlade, in oni upravljajo z našim denarjem. Jaz sem vesela, da je pri poglavju zdravstva vključeno več možnosti, da je vključeno čim več možnosti, da se razširi krog ponudnikov zdravstvenih storitev. Zdravstveni delavci delajo polni delovni čas in še ne zadošča in še manj bo zadoščalo, da bi pokrili vse storitve, ki so potrebne zato, da se zagotavlja dobro zdravstveno stanje vseh državljank in državljanov. Mene ne zanima, ali zdravstveno storitev izvaja zasebnik, koncesionar ali pa javni zdravstveni dom ali javna bolnišnica. Mene zanima samo to, da dobim hitro, kakovostno zdravstveno storitev, ko jo potrebujem, in da je ta zdravstvena storitev v okviru možnosti, ki jih država nudi oziroma ki jih izberemo s svojimi prispevki in davki državljani. In to je edino pomembno. Vem pa, da zasebniki zelo pazijo na to, kako nabavljajo material, in vem, da še vedno ni razčiščeno in da še vedno niso odgovarjali tisti, ki so zapravljali denar za neke žilne opornic, ki so bile 10-krat preplačane. Nikoli nisem slišala, da bi kateri zasebnik preplačal zdravstveni material. Tako da imamo polno zaupanja v zasebnike. Še bolj si pa želim tega, da bi seveda vsi, ki potrebujemo kadarkoli kakršnokoli zdravstveno storitev, tudi do nje prišli v normalnem času. Kar mi je pri tem zakonu zelo všeč, je to, da je Ministrstvo za javno upravo odlično utemeljilo aplikacijo Ostani zdrav. Zelo dobro je opisan postopek delovanja, hkrati pa tudi opisano varovanje osebnih podatkov. To je občutljiva tema in prav je, da je zelo dobro zakonsko utemeljena. Res, vse čestitke za to. Bi hkrati pozvala vse državljanke in državljane, da si naložijo to aplikacijo Ostani zdrav. Z njo varujemo sebe in druge. In ko varuješ sebe, ko varuješ druge, seveda ponujaš izhod iz te krize, ki se nam je na žalost tako zgodila. Pozdravljam pomoč posameznikom, zaposlenim, zlasti za starše, ki bodo dobili dvig nadomestila v višini 80 % namesto 50 %, in to za otroke, ki so v karanteni. Hkrati pozdravljam tudi podaljšanje ukrepa subvencioniranja krajšega delovnega časa. S tem se pomaga gospodarstvu. Gospodarstvu pa se pomaga ne le s tem, temveč tudi z mnogimi drugimi ukrepi. Ena izmed teh je tudi pomoč gostincem, hotelirjem, turističnim ponudnikom, da se podaljšuje bon za eno leto. Lahko bomo koristili bone tudi v zimskih mesecih in s tem pomagali gospodarstvu na tem področju, da preživi in se še okrepi. Turistični boni so se izkazali za izredno dobro zadevo in so v resnici tudi pomagali k temu, da smo več potovali po Sloveniji in več koristili slovenske storitve, kot bi jih mogoče sicer. Učinkovit se mi zdi tudi ukrep izrekanja karantene, da jo je moč izreči ustno, da se napravi zaznamek, s tem se seveda zavaruje ukrep pred zlorabami. Rada bi povedala še nekaj o knjigi. Če sem prej govorila o sintagmi javni denar, lahko govorimo tudi zdaj o izrazu kultura. Kultura, se mi zdi včasih, kot da je postala lastnina, da je v domeni ozkega kroga samooklicancev. Predstava je včasih, da obstaja zgolj še kultura avantgarde, ki ustvarja za sebe, ne za državljane in državljanke. Namreč, da je knjiga dostopna, je tudi dobro, da je cena dostopna. In to, da se ukinja, začasno sicer, da se prvih 6 mesecev ne zamrzne cene knjige, je seveda spodbuda vsem tistim, ki bomo lahko in ki bodo lahko kupili knjige tudi v teh 6 mesecih po znižani ceni. Knjiga je bila zelo dobrodošla v času splošne karantene in prav je, da bi bila bolj dostopna. Kaj pa je cilj pravzaprav knjige? Za koga je knjiga? Ali je za pisatelja, založnika ali knjigarnarja? Knjiga je za nas, bralke in bralce. In cilj je seveda, da čim več ljudi čim več bere, in sicer kakovostno literaturo, in da podpiramo nakup kakovostne literature, še posebej pa tiste, ki je ustvarjena v slovenskem jeziku. Zato je ta ukrep več kot koristen, hkrati ščiti tako knjigarnarje in pomaga seveda tudi založnikom. Moram se odzvati še na navedbe o ukrepih v šolstvu, češ da so neustrezni. Jaz mislim, da so ukrepi pričakovani. Niso nič drugačni, kot so bili v preteklem obdobju oziroma milejši, kot so bili v pomladanskem obdobju. O stroki − jaz sem prepričana, da se je ministrica posvetovala s stroko. Veste, stroka ni samo gospod Štrukelj, ki je seveda priporočal, če se dobro spomnim, kako naj se ne bi nosilo mask v šoli. Seveda so starši dokaj sledili temu, ne vsi starši, in zahtevali, da otroci ne nosijo mask. Danes imamo, kar imamo. Toliko o stroki. Strok je več vrst, veste, in sindikat ravno ni stroka. Kar zadeva stroko, so učitelji zelo dobro izpeljali pomladanski del. Prepričana sem, da bodo izpeljali tudi ta jesenski del. Da bi bile pa možne druge rešitve, kot sem slišala od spoštovanega predhodnika, pa ne verjamem. Namreč, ne morete delati izmenskega pouka, če imate prvo in drugo triado, to se reče, cela triada je torej prvi, drugi, tretji, četrti in peti razred. Čisto dobro sem razumela, da od petega razreda sledi šesti razred. Torej, peti razred je še v šoli, šesti razred pa doma in sedmi, osmi, deveti. Torej, če imate prvih pet razredov v šoli, potem se teh pet razredov verjetno razdeli na polovičke in zasedajo celo šolo. Ne smemo pozabiti tudi na podaljšano bivanje, ki traja običajno do 16.30, nekateri oddelki delujejo tudi do 17. ure, nekateri se prej zaključijo in torej. Na tak način seveda ni možno izvajati dveh izmen, razen če bi seveda zopet starše prikovali na dom, to bi pa potem seveda prineslo zelo velike stroške. Prepričana sem tudi, da je v srednjih šolah, pri predmetih, kjer se dijaki delijo na manjše skupine, na praktično delo, da bo tudi to lahko steklo, kjer bosta seveda lahko tudi zagotovljena razdalja in pa seveda individualno delo. Tako da pričakujem, da bodo ukrepi v šolstvu delovali tako in še bolje, kot so delovali v pomladanskem času. Vemo, da je ta način dela prinesel kar nekaj novih spoznanj učiteljem. In učitelji, če se spomnimo, so bili s tem delom zadovoljni, na koncu koncev pa tudi učenci, dijaki in starši. Če se bomo vsi potrudili in bomo morda delali morda nekoliko drugače, kot so nas navajali, kot so nam vsiljevali svoje mnenje preko javne RTV razni reperji zlatki, razni influencerji, kot so marki potrči, in pa seveda tudi sam sindikat, potem bomo ukrepe upoštevali. Tako jih bodo upoštevali tudi v šolstvu. In verjamem, da bomo iz te krize prišli dokaj hitro in v dobri kondiciji. Hvala.
Replika, mag. Koprivc. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovana gospa Škrinjar, najprej vem, da poznate dobro področje šolstva, zato s tega vidika vaše mnenje absolutno cenim, se pa ne morem strinjat s to vašo opazko, da sam vidim kot stroko zgolj gospoda Štruklja – to absolutno ne drži. Gospoda Štruklja sicer spoštujem, ni pa edini in tudi nisem imel njega v mislih. Včeraj je namreč predsednica Društva ravnateljev srednjih šol, gospa Nives Počkar, na nacionalni televiziji, ki ste jo tudi med drugim omenjali, govorila o tem, da ta model popolnega zapiranja šol ni pravi in da so oni, kot stroka, predlagali ta tako imenovani izmenični pouk oziroma pouk, kjer bi del srednješolcev − o srednjih šolah govorim – pouk spremljal v živo, se pravi bil fizično prisoten, del pa preko Skypa oziroma na daljavo. S tem bi se zmanjšalo število otrok v šolah, hkrati pa bi se ohranja neka kontinuiteta pouka. Ker namreč izkazalo se je v spomladanskem času, da pouk na daljavo nikakor ne more nadomestiti normalnega rednega pouka. Hkrati pokazatelji kažejo, pa nočem tega soditi, res ne, ampak vendarle, da niso bili otroci v šolah glavni prenašalci virusa. Ampak kot rečeno, o tem naj odloča stroka. Nikakor pa ni samo ena ali pa samo druga varianta, obstajajo neke vmesene rešitve, ki bi bile najverjetneje potem, ko se jih dobro pretehta, zagotovo najprimernejše. Sedaj pa, kar se tiče mesta Ljubljana in najinega delovanja v mestnem svetu, jaz sem zelo ponosen, da sem član tega mestnega sveta, ponosen sem, da sem Ljubljančan. Ljubljana je mesto heroj, je odprto, napredno mesto. Bila bi lahko marsikdaj zgled delovanju vaše vlade in še komu. Gospod župan Janković je morda kdaj [[oglašanje iz dvorane]] oster pri vodenju sej, ampak nikoli [[…]]
Gospod Koprivc [[…]]
ampak nikoli, spoštovani podpredsednik, žaljiv, kot je bil žaljiv danes [[…]]
Lepo prosim, da se držite poslovnika.
[[…]]gospod Tanko. Nikoli ni žaljiv. In Ljubljana je lahko zgled marsikomu. Hvala lepa.
Gospod Koprivc, lepo vas prosim, da spoštujete 73. člen Poslovnika in razpravljate oziroma imate repliko o točki dnevnega reda, ne to, kar delate na mestnem svetu Ljubljana [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Hvala lepa. Izvolite, postopkovno.
hvala lepa, spoštovani podpredsednik, to, kar govorite vi sedaj, je pa totalni nesmisel. Namreč, odgovarjal sem gospe Škrinjar. Ali sem se jaz lotil Jankovića ali ona? Izključno odgovoril sem na njen napad, da je Zoran Janković ne vem kakšen voditelj mestnega sveta. Odgovoril sem in lahko ponovim še enkrat, da gospod Zoran Janković pri vodenju mestnega sveta ni žaljiv. In hkrati sem povedal gospe Škrinjar, da je mesto Ljubljana lahko zgled delovanju vaše vlade. Je odprto, svobodomiselno in spoštuje vsakega posameznika in posameznico. Hvala lepa.
Kakšen je vaš postopkovni predlog?
Spoštovani gospod podpredsednik, moj postopkovni predlog je, da se vi pri vodenju seje držite poslovnika in hkrati, da ne vpadate v besedo poslankam in poslancem. Hvala lepa.
Ne bom z vami več razpravljal. Gremo naprej. Jani Möderndorfer ima besedo. Izvolite.
Hvala lepa. Moram reči, da se moram nasmejati tej interpretaciji, kaj, kdo, kaj govori in kaj ne. Pa ne bom komentiral, zato ker se bojim, da bom zbudil spet nov val marsičesa. Bom pa seveda odgovoril v svoji razpravi tudi na tisto, na kar seveda sedaj lahko. Gospa Škrinjar, kolegica je sedaj razpravljala in seveda, ker je že razpravljala, seveda lahko tudi komentiram, ker v sklopu 1. člena običajno imamo široko debato o samem predlogu zakona. Fajn bi bilo razčistiti v osnovi, preden se pogovarjamo, to jaz vedno govorim, je fino, če govorimo najprej vsi isti abecedo. Ker če ne govorimo iste abecede, potem sploh ne vemo, o čem se pogovarjamo. In kolegica Škrinjar je v svojem uvodu zelo jasno povedala, da je denar v zdravstveni blagajni zasebni denar in da je to denar nas in da mi bomo odločali, kam lahko gremo in kam ne, katero zdravstveno storitev bomo opravljali. Jaz moram reči, da sem izredno razočaran, ker gospa Škrinjar po tolikih letih še sedaj ne razume, kaj je davščina, kaj pa prostovoljna odločitev. Tako da, gospa Škrinjar, to, kar vi plačujete zavarovanje za svoj avto, to je vaša odločitev in si izberete vi zavarovalnico in tako naprej. To, kar pa vam odvzamejo od plače, ker večina ljudi, če bi jih vprašali, ne bi nič dali za to, in se je zato država odločila, da je to obvezna dajatev, čemur rečemo davek. In nekoč je ta dajatev bila v proračunu, ne boste verjeli. In če je bila v proračunu, kaj to pomeni, da je to zasebni denar? Ne, tisti hip, ko vam vzamejo denar, postane javna sredstva. Zardi tega, ker če bi to bilo tako, potem ker tudi različne prispevek plačujemo, se pravi glede na procent plače in tako naprej, potem bi vi hoteli imeti malo več za ta denar, kot nekdo drug, ki malo manj plačuje, in podobne neumnosti potem sledijo iz tega vašega načina razmišljanja. Zakaj to omenjam? Omenjam predvsem zato, ker če nimamo iste abecede, potem tako izgleda, kot da govorimo eden mimo drugega in govorimo čisto o stvareh, ki nimajo nobene veze. Zakaj pa je to gospa Škrinjarjeva omenila? Ja seveda, iz enega preprostega razloga, ker si želi, da gre ves denar na način tako, ker misli, da je tako prav, k zdravniku, kjer se bo ona odločila. Ja, potem bodo po tej logiki, kot si vi predstavljate, čakalne vrste [[…]]ne bomo prišli deset let do zdravnika, zaradi tega, ker bo samo ene pet, deset zdravnikov delalo, ker bodo mislili zaradi promocije, keša in kavice, ki jo dobijo v čakalnici, da je to najboljša storitev na tem planetu. To, kar pa seveda ste si z zakonom v PKP zamislili, da bi uvedli, to pa je resen problem. Govorim namreč predvsem o tistem delu, kjer bi zelo radi podaljšali to obvezo nosilca zdravstvene dejavnosti. Jaz moram še enkrat poudariti, veliko ljudi tega ne razume, nosilec zdravstvene dejavnosti ne pomeni, da je on edini, ki lahko opravlja tudi zdravstvene storitve, ampak je odgovoren za program, ki mu je bil dodeljen − ne boste verjeli gospa Škrinjarjeva − z javnim denarjem, ne z zasebnim. Zato pa imamo nosilca zdravstvene dejavnosti, ki so obvezni. In ne boste verjeli, to ni izmišljotina slovenskega prostora ali pa nekega socializma pa komunizma pa ne vem, kaj še vse zelo radi ponavljate, ampak predvsem odločitev v Evropski uniji vseh držav, zaradi tega, ker je postal totalni nered, kaj to pomeni nosilec zdravstvene dejavnosti. Zato smo se leta 2017 odločili in zapisali, da mora biti v nekem prehodnem obdobju, to je najprej tri leta, do leta 2019, da se bo določilo nosilca zdravstvene dejavnosti. In kaj se je zgodilo? V vseh teh treh letih jih je premalo vložilo vlogo, ker je treba nek postopek začeti, ker samo od sebe se ne zgodi nič v tej državi, in smo zato leta 2019 podaljšali ta rok še za eno leto in smo rekli, zdaj je pa dosti. V čem je pa pravzaprav problem tega podaljševanja? No, dajmo karte odpreti na mizo pa povemo po pravici kaj se v resnici dogaja. Danes imamo zasebno podjetje, ki se imenuje, ne vem, reciva zdravstveni dom, lastnik je zasebna oseba, ki sploh ni zdravnik ali pa je zdravnik, pa ne opravlja svojega poklica, karkoli, in ni nosilec zdravstvene dejavnosti, ima pa po pogodbi zaposlene tri, štiri zdravnike, ki opravljajo neke določene storitve. In ta lastnik se je odločil, da bo konkuriral pri zdravstveni blagajni na podlagi koncesije za javna sredstva. Ne boste verjeli, za javna sredstva! Zardi tega, ker ve, da na ta način bo lahko dobil tudi paciente in bo lahko opravljal svoje storitve oziroma bo firma delovala, in podpiše pogodbo z zdravniki, ki bodo opravljali določene programe. Ampak veste v čem je problem? Problem je, da, recimo, za tiste programe, ki jih je dobil od zdravstvene blagajne, on nima tam ljudi, ki bi izvajali te storitve, ampak enkrat enega najame, enkrat drugega in tako naprej. Nosilca, ki je odgovoren za to, da bo pa vodil ta program, da se bo res v skladu s tem, za kar je dobil ta sredstva, le-ta dejansko uporabljala, pa ni v tej firmi. In zato je treba določiti nosilca zdravstvene dejavnosti. Kaj pa vi govorite? Vi pa razlagate, da zdravnik, ki je končal specializacijo, pred tem pa še medicinsko fakulteto, da s tem, ko ni nosilec zdravstvene dejavnosti, ne more opravljati zdravstvenih storitev. Veste, kaj je to? Navadna debela laž. Vsak, ki konča medicinsko fakulteto in konča specializacijo, lahko opravlja samostojno zdravstvene storitve. Ampak nosilec zdravstvene dejavnosti pa ne more takoj postati. Zakaj ne? Ker tudi v Nemčiji ne more. Ne boste verjeli, vsi se tako radi sklicujete na Nemčijo, tudi v Nemčiji ne more, zardi tega, ker se pričakuje, da bo pridobil neke določene prakse in neke določene navade, ki jih ni dobil še med specializacijo. Med specializacijo je dobil samo pregled skozi vse različne programe, ki se izvajajo, in dobro vrste, da danes poteka resna strokovna diskusija, ker bi želeli, da specializacijo opravljajo večji del pri tistemu, kjer bodo kasneje tudi delali. Zakaj pa vi to danes vnašate v PKP5? Zakaj sploh vnašate to podaljšanje? Najprej ste predlagali za 8 let podaljšanje, zdaj je nastal amandma, s katerim ste skrajšali to, da bo samo dve leti. Mi pa predlagamo, da samo še za eno leto podaljšamo, ker tisti, ki ni želel tega narediti v štirih letih, tega ne bo naredil niti v osmih niti v desetih, ker ne more. Vi bi pa radi to naredili iz enega razloga, ker istočasno razpisujete razpis, s katerim bi radi dodelili njim sredstva, veste pa, da jih ne bodo dobili, če ne bodo nosilci zdravstvene dejavnosti, ker se ne morejo javiti na razpis. Zato to počnete, ker jim čez en mesec poteče rok, zaradi katerega bi morali postati nosilci zdravstvene dejavnosti. In to je ključen problem. Jaz si želim imeti zdravnika, ki ima opravljeno specializacijo in ima v programu, s katerim bo plačana moja zdravstvena storitev, ki jo bodo opravili na meni, tudi jasno določenega nosilca zdravstvene dejavnosti, zato da bo jasno, kdo pije in kdo plača, ne da se bo delalo nekaj na šmafu. In to je ključen problem. Nosilce zdravstvenih dejavnosti imajo v javnih zavodih že zdavnaj vsi določene. Pa veste zakaj? Ker jih imajo zaposlene. Oni jih pa noče zaposliti, ker je cenejši, ker ga prikazuje kot strošek, ne kot delovno silo. Saj vsi poznamo te mahinacije, ki jih počnejo za večji zaslužek, in potem govorijo, da delajo z dobičkom, javni zavod pa ne zna tega delati z dobičkom. Seveda, da ne, zato ker bi rad zaobšel vse zakone. In to je ključen problem. No, potem imamo pa še en problem, zelo problematičen, kar bi radi uvedli pri celi zadevi, ko sprejemate ukrepe. Danes sem poslušal že v razpravi, češ, dajmo skrajševati čakalne vrste. Dajmo, jaz sem za, seveda, absolutno. Ampak povejte mi, zakaj zasebniki niso vključeni v zmanjševanje problematike, ki nastaja pri covidu? Zakaj to delamo samo v javnih zavodih? Zakaj tega ne delajo zasebniki? Zakaj morajo samo zdravniki iz javnih zavodov delati in biti ogroženi pri covidu? Zakaj čudežno zdravniki v zasebnem sektorju zbolijo in so na bolniški in imajo zaprta vrata? Obstajajo tudi nasprotni primeri, ki jih seveda tudi grajam. To je, konkretno, ravno včeraj sem izvedel, zobozdravnik zasebnik s koncesijo je želel pomagati v mesecu maju pri nujnih zobozdravstvenih primerih, v skafandrih in tako naprej. Ali mislite, da so mu odobrili, da gre delat? Ne! Zato ker so mislili, da je ta razlika in ga enostavno ne morejo plačati, ker niso imeli pravne podlage. Vlada do danes tega ni rešila. V PKP5 tega ne vidim, niti v štirici, niti v trojki, niti v dvojki tega problema ne vidim, da bi ga rešili. In veste, kaj mi je rekel ta zobozdravnik? Rekel mi je naslednje: »Hotel sem iti kot prostovoljec, pa so rekli, da spet nimajo pravne podlage za to, da se to zgodi.« Seveda je pa tudi druga resnica – zasebni zobozdravnik ne bo šel na 53. plačilni razred v javni zavod za covid-19 delat, nikoli, nikdar! To so ključni problemi. Kje imamo to v PKP 5, da bomo rešili te težave? Kje imamo to zapisano? Ne, mi se ukvarjamo z boni, to je zdaj ključen problem. In danes zjutraj berem Delo, na Twitterju objavi naslednji podatek: »Izjema bo za tiste, ki imajo bone, da bodo lahko prehajali pri zaprtih regijah.« Dajte mi povedati, kje je ta logika! A virus se ne bo dotaknil tistih, ki bodo šli na počitnice koristiti bone? Namesto da bi jih zamrznili pa podaljšali in bi bila stvar rešena. Ampak nekdo skrbi, da njegov žep seveda ne bo prizadet med krizo. Po drugi strani bi pa z veseljem lokale zapirali, pa vse spaje in ne vem kaj še vse, vse, kar se da zapreti. Vi boste na kant spravili to državo in gospodarstvo z nedomišljenimi ukrepi. To je vaš ključen problem. Jaz razumem, da vi lajnate, ker morate lajnati, zaradi tega, ker je Vlada predlagala. Kje si pa upate svojemu šefu reči ne? In boste preprosto kričali do nezavesti, dokler se da. Ampak, veste, problem bo, ker čez štiri, pet let vas bomo vsakič spomnili, tako kot smo vas spomnili za Zujf, ki ste ga naredili leta 2012, in samo ogledalo vam bomo nastavili, kje so problemi. Pa da vidimo mi ta trenutek resnice. Naslednja stvar, ki je pa za mene ključna, problematična in kriči do nebes, je pa kršenje ustave. Veste, pojma zasebno mi ne tlačiti in razlagati, tako kot sem danes slišal, da ga ne smemo brati tako črkobralsko, češ da se ve, kateri prostori so zasebni. Res? Dajte mi povedati, pravniki, kaj pomeni beseda zasebno. To pomeni – kaj? Ko vrata lokala zaprem, postane zaseben. Ali kako? Kaj pa stanovanje? A je to zaseben prostor ali ni? Ker noter niste jasno napisali v zakonu, da to ne velja za stanovanja. Še več, ustava zelo jasno govori, pa mi naj kdo razloži, 36. člen: »Stanovanje je nedotakljivo. Nihče ne sme brez odločbe sodišča proti volji stanovalca vstopiti v tuje stanovanje ali v druge prostore, niti jih ne sme preiskovati. Pri preiskavi ima pravico biti navzoč tisti, čigar stanovanje ali prostori se preiskujejo, ali njegov zastopnik. Preiskava se sme opraviti samo v navzočnosti dveh prič.« No, zdaj pa prihaja tisti del, ki je zanimiv zaradi tega zakona: »Pod pogoji, ki jih določa zakon, sme uradna oseba brez odločbe sodišča vstopiti v tuje stanovanje ali tuje prostore [[…]]«, oni govorijo o tujih prostorih, ne govorijo o zasebnih prostorih, » [[…]]in izjemoma brez navzočnosti prič opraviti preiskavo, če je to neogibno potrebno, da lahko neposredno prime storilca [[…]]«, poslušajte me, » [[…]]prime storilca kaznivega dejanja ali da se zavarujejo ljudje in premoženje.« Oprostite, govorimo o kaznivem dejanju. Kršenje karantene pa ni kaznivo dejanj v tej državi, upam, da še ne, ampak je prekršek, zato se vodijo prekrškovni postopki. In to je neposredna kršitev ustave. In zato se mi smili Zakonodajno-pravna služba, ko vas opozarja in vas je opozarjala na 51 straneh, kakšne kozlarije počnete. In potem poslušam enega od ministrov, ki reče naslednji stavek: »Ja, veste, saj na zakonodajo je treba gledati, pravno mnenje, saj veste, več pravnih mnenj obstaja.« Kako je to šlo skozi službo Vlade, da vi na odboru z ne vem kolikimi amandmaji pa danes ponovno popravljate svoj lastni zakon, govori samo o tem, da Služba za zakonodajo Vlade ni opravila svojega posla ali ga pa ne more, ker ste jim zlomili roke. In zato jaz pravim, da tej vladi ni moč zaupat. In v tem Državnem zboru je nemogoče in nedopustno, da se kršijo temeljne osnovne človekove pravice. Mi smo za to, da se zaščitimo pred virusom, mi smo za to, da sprejmemo ukrepe. Ampak dajte mi razložiti, dajte mi razložiti samo eno stvar, imamo denar za bone, nimamo pa denarja za bolnice. Dajte mi razložiti to logiko, jaz je ne razumem, če jo vi, prav, ampak jaz je ne. In to imamo mi ključen problem konstanten tukaj. Saj jaz razumem, ko Janez Janša govori, imamo prioritete, prioritete. Ampak oprostite, prioriteta je v prvi vrsti človek v tej državi, ne politična ideologija. In to imate vi konstanten problem, da skrivate kvazi reševanje države z ideološkimi zgodbami. Kaj je bila včeraj glavna tema? Da je sestanek na Brdu pa da imamo Madžara spet v državi. To je bila glavna tema. Po tihem pa od zadaj Vlada ukinja 8 agencij. Lepo vas prosim, pa kdo vam še verjame v tej državi. Pa ste res toliko naivni, da ljudje mislijo in vam ploskajo? Probajte še z enim preletom aviona, probajte samo še z enim preletom, če si upate, če imate ta pogum. Meni je žal, da danes samo še državni sekretarji sedijo tukaj, razen ena ministrica, razen ena. Veste zakaj? Nimajo jajc, da bi tukaj sedeli.
Hvala lepa. Replika, gospa Škrinjar. Izvolite.
Hvala lepa. Gospod Jani Möderndorfer, veseli me, da danes nosite masko, ker če bi pred enim tednom, ko je še niste v parlamentu nosili, pa bi takole kričali in pljuvali okrog, pa če bi slučajno imeli covid, bi danes bili vsi v karanteni. Mimogrede, včeraj so bili zdravniki mazači, danes so šmafu. Še enkrat bom ponovila, potrebujemo zdravnike, potrebujemo veliko število zdravnikov ta hip, zato je pomembno, da so v čim večjem številu, torej ali zasebniki ali koncesionarji, kakorkoli jih že imenujete, ali javni zdravstveni domovi. To potrebujemo. In če že govorite o posamičnih primerih, zdravnik o nosilcu odgovornosti. Tudi jaz sem dobila pismo od človeka, ki bi želel tukaj delati, in pove, da je v Nemčiji za nosilca odgovornosti bistveno blažji, so bistveno blažji pogoji. Pa če grem še enkrat na javni denar; nikoli in nikdar me ne boste prepričali, da je javni denar neka imaginarna zadeva, ki pristane v roke birokratskih struktur. Ta denar so ljudje s trdim delom zaslužili, zato imajo tudi pravico odločati o tem in zato imamo volitve in zato imamo tudi vlado. In ta hip bom zagovarjala in vedno bom zagovarjala, da se sledi izvoru denarja, da ljudje odločajo o tem, kaj se dogaja z njihovim denarjem. In to, kar se je dogajalo s 70 milijoni študij o teh domovih za starejše pa nobenega zgrajenega, in to, da so se žilne opornice preplačevale z javnim denarjem, res hvala lepa za to. Te sintagme ne potrebujemo. Potrebujemo točno to, kar je zdaj potrebno − zdravnike, veliko število zdravnikov, medicinskih sester. Želimo tudi to, da je denar, naš denar porabljen učinkovito, transparentno in pravično pa zakonito. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja. Prosim za prijavo. Prijavljenih je 12 kandidatov. Prva dobi besedo mag. Elena Zavadlav Ušaj. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Prav lepo pozdravljeni predstavniki Vlade in tudi kolegice, kolegi poslanke in poslanci! Najprej bi v začetku rada povedala, da razširitev okužbe ni zaradi vlade, ampak je zaradi tistih, ki se nevestno obnašajo do spoštovanja ukrepov, ki jih vlada izda. Vlada izda vedno priporočilo ukrepov glede na to, kar ji stroka narekuje, in ne na to, kar se sami izmišljujejo. Potem pa imamo nekatere opozicijske poslance, ki ščuvajo proti temu, da se ti ukrepi ne spoštujejo, in posledice tega čutimo danes vsi, tako državljani, državljanke kot tudi celotno gospodarstvo, šolstvo, zdravstvo, kultura. Posledice bomo tudi še nosili. Sama bi pa rada tudi poudarila, da je vse odvisno tudi od lokalnega okolja, iz katerega prihajamo. Tukaj, kljub temu da so nekateri na državni ravni predstavniki ljudstva, ki bi morali v prvi vrsti spoštovati ukrepe, ščuvajo navzdol, potem pa na lokalni ravni imamo župane in tiste, ki občane in občanke mirijo in jih spravljajo k temu, da spoštujejo ukrepe, in zato se tudi ukrepi potem odražajo na tak način, da so nekatere cone bolj ogrožene, druge pa manj. To je pa posledica tistega, kar je videti iz lokalne ravni. Rada bi izpostavila, da vsi ukrepi, ki so bili danes že našteti, pripomorejo k razvoju gospodarstva. Zakaj? Zaradi tega, ker je gospodarstvo gonilo vsega in če ne bomo pomagali z ukrepi gospodarstvu, se bo dejansko potem čutilo posledice tudi na celotni družbeni sferi. Gospodarstvo – sama imam izkušnje s tem, da so se name obrnili gospodarstveniki in so rekli, hvala vladi, hvala vladi Janeza Janše in vsem ministrom, ki so pristopili k temu, da so nam prisluhnili, videli naše težave in videli, kako so določene panoge bolj ogrožene kot druge. Ukrep čakanja na delo je eden izmed tistih ukrepov, ki je najbolj pripomogel k temu, da so se ublažile posledice epidemije. Nato bi rada opozorila, da je tudi na področju socialnega varstva to, kar je v PKP5 predlagano, da bodo lahko prejemali tisti, ki bodo prerazporejeni v sive in rdeče cone, prerazporejeni v druge zdravstvene institucije, da bodo lahko prejemali dodatek, hkrati pa ne bodo višje cene v institucijah starostnikov. To menim, da je zelo dobrodošlo za vse, tako za tiste, ki imajo svoje sorodnike v domovih, kajti s tem se bo tudi razbremenil njihov proračun. Hkrati pa bi rada tudi povedala kot starš, da zelo pozdravljam, da se je povišalo nadomestilo plače za uvedbo karantene za tiste starše, ki morajo čuvati otroke doma do 5 razreda, in sicer na 80 %. Potem pa bi rada povedala tudi, glede na to, da se stalno poudarja, kako je zdravstvo obremenjeno, koliko bo pripomogel tudi ukrep, da do tri dni ne bo potrebno pridobiti potrdila zdravnika, ne bo potrebno obiskati zdravnika, ampak se bo lahko ostalo doma. To bo precej razbremenilo vse zdravstvene domove. Rada bi pa tudi povedala, da na področju koncesij ni ravno tako, kot je bilo predstavljeno. Ampak področje koncesij razbremenjuje zdravstveni sistem. Bistvo za nas državljane je, da mi pridemo do storitve. Ali ima zdravnik koncesijo ali je v javnem sistemu, mislim, da mi tega ne občutimo. Vsaj sama imam s tem izkušnje, da nisem občutila razlike. Potem pa bi rada tudi vprašala opozicijo, ali meni, da bo vlada Janeza Janše rešila vse težave, ki jih oni v vseh preteklih letih niso. Od tega, da bodo gradili nove zdravstvene ustanove v pol leta, da bodo zgradili vse kapacitete, ki primanjkujejo na področju starostnikov, da bodo rešili šolstvo. Vse to pričakujete od vlade Janeza Janše v pol leta. Ne, tega, žal, pri epidemiji, ki je nastala, ne more, je pa veliko veliko naredila za naše državljane in državljanke. Hkrati bo pa sigurno rešila tisto, kar je zapisano in kar je zapisala in podpisala v koalicijsko pogodbo. Določene točke se že izpolnjujejo, kljub epidemiji, ki je nastala. Kljub temu da mora zraven vseh nastalih težav, reševati tudi to, česar vsega prej ni rešila tista vlada, katere predstavniki se sedaj tako na veliko oglašajo. Rada bi pa tudi povedala glede zaupanja v vlado. Zaupanje v vlado je, kajti mene ljudje ustavljajo na cesti. Povedala vam bom izkušnjo tega tedna, ko me je nagovorila ena izmed državljank in mi je rekla: »Veš, Elena, jaz se pa tokrat pri epidemiji, ki jo imamo v državi in ki vlada celotnemu svetu, resnično prvič počutim varna. Varna zato, ker vodi Vlado Janez Janša. Zaradi tega in ker so ukrepi sprejeti za državljane in za vse nas, da nas zavaruje.« Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Bojana Muršič, pripravi naj se Aljaž Kovačič. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Spoštovani kolegice, kolegi, predstavniki Vlade! Slišali smo kar veliko danes zadev, imamo pred sabo izjemno zahteven peti koronski paket zakonodaje. Z vsakim paketom bi pričakovala, da bo manj težav, da bomo slišani kot opozicija, vendar vidimo, da temu le ni bilo tako v vsem tem času, kar so se pripravljali ti zakoni. Živimo v tem trenutku v izjemno negotovih časih in tega se moramo zavedati. Tudi danes to, kar se je dogajalo v Državnem zboru na začetku seje, se mi ne zdi primerno in resnično so težave kje drugje in je to nesprejemljivo. V bistvu odvzemanje besede, ne dopuščanje postopkovnih predlogov, to je v bistvu nesprejemljivo in verjamem, da bomo o tem še veliko govorili. S strani kolegice pred mano je bilo nekaj navedb, da opozicija ščuva ljudi, da naj ne spoštujejo ukrepov. Temu moramo ostro nasprotovati. Vedno, kadarkoli sem kjerkoli bila, smo zagovarjali, da naj ljudje spoštujejo ukrepe stroke. Kajti maske smo začeli nositi izjemno hitro in smo se jih tudi vsi navadili, razkuževali smo si roke, imeli smo v bistvu sicer pripombe, predloge za izboljšave in ja, nekaj je bilo slišano. To danes slišimo in to danes tudi vidimo pri predlogih PKP-ja, smo bili slišani, ampak na koncu koncev, bom rekla, skoraj malo pozno, ampak bolje pozno kot nikoli. In nikakor si ne dovolim, da mi kdorkoli osporava, da sem ščuvala kogarkoli, da naj ne upošteva priporočil, ki jih daje stroka, tega si ne dovolim in temu ostro nasprotujem. Bilo je danes tudi nekaj govora, da pričakuje opozicija, da bo v pol leta ta koalicija, ta vlada rešila vse probleme tega sveta. Ne pričakujemo, da boste rešili vse probleme, in vas sploh ne bi pozivali k temu, če ne bi tega zapisali v svojih dokumentih, v svoji koalicijski pogodbi, da boste zgradili domove za starejše, da boste vlagali v javno zdravstvo. Mi vas samo sprašujemo, ali boste in kdaj boste in če boste, nič drugega. Tako da tukaj so očitki korektni oziroma neprimerni. In če se dotaknem tega protikoronskega paketa. V bistvu se pretežni del nanaša na področje zdravstva in socialnega varstva, na katere smo tudi v preteklih PKP dokumentih opozarjali. In ja, res smo bili slišani pri podaljšanju čakanja na delo do konca leta in to je res celo pohvalno, tako da tudi opozicija zna kdaj pohvaliti kakšno zadevo, bodite prepričani, da to znamo. Ampak, ko pogledamo ta dokument PKP 5 in se osredotočimo tudi na mnenje Zakonodajno-pravne službe, moram reči, da sem bila izjemno razočarana. Mnenje je zapisano kar na 51 straneh, na seji delovnega telesa sem pričakovala izboljšave tega dokumenta v skladu z mnenjem Zakonodajno-pravne službe. Dobivali smo na mizo amandmaje, ki so bili še bolj oddaljeni od mnenja, in Zakonodajno-pravna služba se je skoraj pri vsakem oglasila in rekla, da to ponovno spet ni v redu. In to je res nesprejemljivo, zakon je kar nepregleden, nekonsistenten, o tem tudi govori mnenje Zakonodajno-pravne službe. Predvsem pa je to, da imamo v interventnem zakonu zadeve, ki so interventne narave, to vsekakor je za podpreti, imamo pa zadeve, ki ne spadajo v ta interventni zakon, ki so pa, bom rekla, že skoraj sistemske oziroma bi morale iti skozi širšo javno razpravo. Včeraj smo dobili po elektronski pošti pripombe s strani Nacionalnega inštituta za javno zdravje, ker se jim nalaga odrejanje karantenskih odločb. Dobili smo pripombe skupnosti občin, ki nas opozarja na ravnanja oziroma na dikcije pooblastil občinskim redarjem. Tukaj so težave, v bistvu sploh pooblastil nimajo za to in v njihovem delokrogu teh nalog ni. Tudi policija, policijski sindikat se obrača na nas, da ne sledi temu predlogu. In enostavno res ne vidim, zakaj pri določenih zadevah niso slišani. Me pa veseli, da ste z amandmajem pa res slišali nove samostojne podjetnike, ki so se odločili za to pot med obdobjem 13. marec in 1. september, da ste jih z amandmajem pa res vključili v to zgodbo in da bodo tudi oni deležni pomoči. To pa me veseli. Toliko sem uspela pogledati te amandmaje in v tem delu se strinjam. In če se mogoče dotaknem še področja zdravstva. V zakonu navajate novi rok za uskladitev dovoljenj z odgovornim nosilcem zdravstvene dejavnosti, ki smo ga sprejeli leta 2017 z namenom, da bomo imeli končno določeno, kdo je lahko odgovorni nosilec zdravstvene dejavnosti. Takrat smo tudi dali prehodno obdobje, ker smo se zavedali, da to v roku leta dni ne bo možno. Tukaj smo se strinjali s tem, da je triletno prehodno obdobje nekako ustrezno. Ja, zgodilo se je to, prehodno obdobje se letošnje leto izteka in časa je tudi pokazal, da je potrebno tukaj narediti spremembo. Vaš prvotni predlog, da se podaljša za 8 let, je absolutno nesprejemljiv. Sicer ga z amandmajem ga izboljšujete, ga podaljšujete zgolj za dve leti, kar, bom rekla, je že malce bližje, ampak opozicija je mnenja, da je tudi dve leti predolgo obdobje. Kajti nekdo, ki želi pridobiti to potrdilo odgovornega nosilca zdravstvene dejavnosti, bi si pa po štirih letih res lahko to pridobil, če nima tega interesa, ga tudi po naslednjih letih ne bo, in je po naši presoji dovolj zgolj eno leto. Druga zgodba pa je, ki je sistemske narave, ki bi morala biti urejena v posebnem zakonu, to pa je skrajševanje čakalnih vrst, o katerem je bilo že veliko veliko govora. Moram reči, da me res žalosti, da nekako ne pridemo skupaj, kajti izjemno pomembo je, da se čakalne dobe na področju zdravstva skrajšajo. Zdaj, ali jih bomo zmanjšali in skrajšali s 156 zdravniki zasebniki, se jaz kar malce bojim, da temu le ne bo tako. V javnem zdravstvenem sistemu deluje več kot 6 tisoč zdravnikov, ki pač v popoldanskem času opravljajo storitev v zasebni ordinaciji, in potrebno je poudariti, da večino te težave, ki je pač bila v covid krizi, je opravil javni zdravstveni sitem. Zato me na tem mestu žalosti, da nekako ne poskušamo v javni zdravstveni sistem, kjer odpadajo programi, redni programi, potegniti vsega tega kadra, ki je pri zasebnikih. Danes smo sicer celo že slišali, da je zasebnik želel opravljati zobozdravstvene storitve, pa je imel en kup težav v času prvega koronavala, pa le-temu ni bilo tako, ampak jaz mislim, da zakonska podlaga v Zakonu o nalezljivih boleznih je, lahko bi minister izdal sklep in bi se ti zdravniki prekanalizirali v javni zdravstveni sistem, opravljali storitve, ki nekako tudi odpadajo. Kajti ne moremo si privoščiti, jaz sicer srčno upam, da bomo nekako prišli skozi to krizo, ki je. Če bo pa kriza trajala še leto ali dve, si ne želim vedeti za posledice, ki bodo nastale za naš zdravstveni sistem. Kajti z odpadanjem izjemno pomembnih operacij, čeprav je bilo dogovorjeno, da zadeve pod hitro, nujno, bodo še vse opravljene, se bojim pa, da včasih zdravnik tudi ne ve, kako bi opredelil pacienta, ali bi se odločil za hitro, nujno, pa napiše potem redno, pa je že mogoče potem, ko pride redno na vrsto, že skoraj prepozno. Tukaj so težave. Druga težava je v tem, da imamo zadnje sezname, kje so najdaljše čakalne dobe iz meseca marca. Zato se na tem mestu sprašujem, kako bo minister izdal sklep, za katere programe bo razpisan ta nacionalni razpis za skrajševanje čakalnih dob. Sprašujem se, kajti če na koncu koncev lahko samo gledamo, kje, kako, kje so tiste najdaljše in ne vem, ali bodo opravljene storitve, zgolj razpis za tiste storitve, ki bodo bolj dobičkonosne, ali bo potem zdravstveni sistem opravljal zgolj tiste, ki si manj dobičkonosne, pa še mogoče, po vsej verjetnosti, bo tudi javni zdravstveni sistem opravljal zadeve zapletov. Tudi zapleti so problem. Tako da tukaj imamo veliko težav in absolutno bi nacionalni izpis za izboljšanje dostopnosti do zdravstvenih storitev moral slediti nečemu drugemu. Najprej, vključiti ves kader v javni zdravstveni sistem, iskati rešitve na tem. Imamo pregorevanje kadra v bolnišnicah, kjer se oblikujejo ekipe, da prebrodijo covid krizo. Če ne bomo na tem mestu nekaj naredili, nam resnično grozi čisti kaos na področju zdravstva. In smrti bo še bistveno več, kot si je sploh predstavljamo. Ampak razsežnosti zdravstvene krize, ta, ki nas je zdaj doletela, bodo vidne še šele čez kar nekaj let. Če se spomnimo, kaj je bilo zapisano, 30 procentov manj odkritih rakavih bolnikov je bilo v tem obdobju koronakrize, pa verjamem, da Slovenci zaradi tega, zaradi koronakrize nismo bolj zdravi, absolutno ne. Ampak ljudje ne upajo k zdravniku. Enostavno čakajo na tisti res zadnji zadnji trenutek, ko se odločijo, da bodo poiskali zdravstvene storitve. Tako da bi bilo tu absolutno potrebno najprej okrepiti in denar zagotoviti v javnem zdravstvenem sistemu, poskrbeti za to, da se ne bodo odpovedovali programi, da bodo operacije potekale še naprej in še razvijati ta javni zdravstveni sistem, ki je, kot se vsi skupaj, mislim da, dobro zavedamo. Tudi zasebniki se tega zavedajo. Zgolj javni zdravstveni sistem v času covid krize deluje in te bolnike obravnava. To je res treba poudariti. Na tem mestu gre zahvala ne samo zdravnikom, tudi predvsem temu zdravstvenemu osebju, ki deluje v ozadju, ki je premalokrat izpostavljen, to so medicinske sestre, bolničarji, tudi čistilke, tudi brez čistilk ta naš zdravstveni sistem ne bi bil takšen, kot je, poleg tega imamo pa tudi kuharice, ki pripravljajo pod vsemi ukrepi, ki jih imajo, ustrezno prehrano za bolnike, ki se pač zdravijo v tem sistemu. Jaz sem sicer postavila poslansko vprašanje ministru, koliko več obiska je bilo oziroma koliko je bilo več urgentnih prevozov, koliko je bilo več urgence v tem času. Kajti tisti pacienti, ki se odločijo, da gredo na urgenco pa dobijo vso ustrezno oskrbo, tako kot je potrebno, tudi v času, in to je izjemno izjemno pomembno. Tudi tem gre iskrena hvala. Moram reči, da se bo dodelilo sredstva za skrajševanje čakalnih vrst zasebnikom. Zna se zgoditi, da bo povzročilo težave. Tako kot sem omenila, se zna zgoditi, da bodo zasebniki opravljali stroškovno bolj dobičkonosne posle, ostalo bo pa ostalo za javni zdravstveni sistem. Konfederacija Pergam celo opozarja, da gre za nelojalno konkurenco, ki se je ne bi smeli dovoliti in dopustiti. Ocenjujejo tudi, da se bi na podlagi tega preneslo k zasebnim zdravstvenim izvajalcem skoraj 42 milijonov evrov sredstev, kar bi pa lahko porabili za krepitev javne zdravstvene mreže. Zato tudi v opoziciji predlagamo amandma, da bi na koncu koncev najprej uporabili ves zdravstveni javni sistem, šele potem koncesionarje zasebnike in šele v tretji fazi, če vsi ti ukrepi ne bi delovali oziroma ne bi bilo dovolj prijavljenih, bi lahko v sistem vstopili tudi zasebniki. Problem pri zasebnikih je tudi ta, da jih je zgolj 156. Vsi imajo – no, bom tako rekla, da me ne bodo vlekli za besedo – tudi z drugimi zdravniki, ki delajo v javnem zdravstvenem sistemu, sklenjene podjemne pogodbe. Tako se mi res ne zdi prav, da javni zdravstveni sistem trpi, zasebniki bodo pa delali. Pa da se razumemo, jaz verjamem, javni zdravstveni sistem brez zasebnikov ne bo vzdržal, tudi to je res. Ampak javni zdravstveni sistem mora biti glavna celica, zasebni zdravstveni sistem pa naj bo kot dopolnilo k javnemu, kajti le tako bomo opravili vse, kar je potrebno, in tudi na ta način skrajšali čakalne dobe, o katerih še zdaj ne vem, katere so. In pričakujem, da bom dobila odgovor ministra, kje so najdaljše čakalne dobe, kajti v tem času se je marsikaj tudi spremenilo. Glede kratkotrajne tridnevne odsotnosti delavca Zakonodajno-pravna služba opozarja na odstop od Zakona o delovnih razmerjih, tudi glede samega nadzora, kdo bo to nadzoroval. Tu so težave. Gre sicer za razbremenitev primarnega zdravstvenega sistema, kar je dobro, ampak, hvala bogu, bom tako rekla, je ta ukrep, ki je predlagan, predlagan do konca leta, pa tudi samo enkrat v letu ga lahko posameznik koristi, da ne bi prihajalo do zlorab. Tu je tudi tu moj pomislek. Dotaknila bi se samo še mikrobioloških preiskav, kajti v zakonu se ustvarja monopol, sta zgolj dve instituciji, ki bi te mikrobiološke preiskave lahko opravljali. To se nam ne zdi primerno, saj morajo biti analize hitre, ni časa čakati, kot je bilo že nekajkrat povedano, dva, tri dni čakaš in ne veš, kaj se dogaja s tabo, ne veš, kam lahko greš. In se mi zdi, da centralizacija tu ni primerna in je skoraj nedopustna. Vloženih je bilo veliko amandmajev s strani opozicije, o katerih se bom kasneje še oglašala. Želela pa bi se dotaknili samo še turističnih bonov, o katerih smo izjemno veliko že govorili. Mi smo že pri četrtem protikoronapaketu predlagali, naj bodo ti boni unovčljivi daljše časovno obdobje. Sicer je včeraj predsednik Vlade omenil, da jih bodo podaljšali, vendar ne vem, za koliko časa. Opozicija predlaga podaljšanje vsaj do 31. 5. 2021, kajti vemo, da je v tem trenutku nesmiselno oziroma ni primerno, da se spodbuja koriščenje teh bonov. V tem času se je pozabilo tudi na kulturo. Vzpostavitev kulturnega bona, ki ga predlagamo, bi rešila vsaj del kulturne dejavnosti, ki je zamrla v tem času covida. Tudi ta začasni temeljni dohodek, ki se uvaja, je bil pozabljen za prekarne delavce. In upam, da nas boste podprli pri tem, da ne bomo imeli še v PKP6, PKP7 te zadeve ponovno na tapeti. Tudi glede učencev, dijakov in študentov, ki sicer s ponedeljkom – vsaj dijaki in študenti – odhajajo na delo na daljavo, pa tudi osnovnošolci od šestega razreda dalje, v primeru, ko bodo prihajali v izobraževalni proces, ker mislim, da to na dolgi rok ne bo, je potrebno zagotoviti ustrezno zaščitno opremo, kajti socialne stiske med šolajočimi otroci in njihovimi družinami terjajo našo pomoč. Upam, da bomo tudi na tem delu slišani. Bom na tem mestu rekla pika pa se bom še v nadaljevanju oglasila, da ne bom porabila vsega časa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Aljaž Kovačič, pripravi naj se Iva Dimic. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Pred sabo imamo že peti protikoronski paket. Nekoliko smešno oziroma žalostno je poslušati koalicijske poslance, ki govorijo, kako je ta predlog zakona dober. Imajo pa pač smolo, da si pač ljudje vseeno zapomnijo, kaj so včasih tudi sami govorili. Ena izmed mojih predhodnic je govorila, kdo je zdaj kriv, da imamo danes več kot 700 okuženih. Očitno je bila 5, 6 mesecev nazaj vlada Marjana Šarca kriva, da je bilo 30 okužb na dan, danes, ko pa imamo 700 okužb, pa so očitno ukrepi vrhunski, krivih je pa tistih 10 ljudi, ki se očitno ne drži ukrepov, pa so potem očitno okužili polovico Slovenije. Kajne? Očitno so res si kolesarji toliko Slovenijo prekolesarili, da imamo več kot 700 okužb na dan. Jaz pač razumem, da morate zagovarjati, ampak mogoče je včasih boljše biti tiho pa potrditi predlog, če se z njim ne strinjaš, kot pa govoriti bedarije. Imeli smo Odbor za delo, kjer smo šli to skozi. Zdaj vsi govorijo, koalicijski poslanci in vlada, kako je ta zakon dober. Če je tako dober in je tako dobro potekal socialni dialog, se sprašujem, zakaj so vsi vabljeni, ko so bili tam, mislim, da je bilo 5 ali 6 skupin, opozorili, da socialnega dialoga ni bilo oziroma ni bil na pravi način. Kdo zdaj tu laže? Se pravi, vsi, ki so sodelovali pri pripravi, ali ministrstvo? Obenem so predstavniki te vlade, teh poslanskih skupin, ponavadi prejšnji vladi najbolj očitali, da ni socialnega dialoga. Druga zadeva, zakon je vrhunski, ampak Zakonodajno-pravna služba je 30 minut govorila in napisala na 51 straneh, kaj je vse narobe in kje je vse možnost protiustavnosti. Zdaj pripravljate že peti paket in v vsakem paketu ima Zakonodajno-pravna služba več pripomb in več je spornih členov. Da ne govorim o tem, da smo dejansko celotno sejo, ki je potekala, mislim da, skoraj 12 ur, na mizo dobivali nove in nove amandmaje koalicije. In še danes za to redno sejo dobivamo nove in nove amandmaje. Toliko o neki resnosti same obravnave, ob tem da ste zavrnili vse predloge opozicije, tako kot v vseh prejšnjih paketih, čeprav so nekateri čisto isti. Potem, ko ugotovite, da je vseeno opozicija nekaj dobrega predlagala, njen predlog vseeno zavržete, da slučajno ne bo kaj v redu od opozicije, potem spišete dejansko istega. Dogaja se vam celo to, da je celo NIJZ opozoril, da se ne strinjajo z nekimi predlogi v tem zakonu, se pravi, z ustanovo, s katero naj bi sodelovali, kjer ste si nastavili direktorja, ob tem da ste dva prejšnja zamenjali, opozarjajo, da se ne strinjajo glede pisanja karantenskih odločb. Govorite tudi, kako gospodarstvo podpira vse te predloge, ne vem, očitno samo opoziciji pošiljajo predloge amandmajev, na primer danes Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije, ki se očitno ne strinjajo z načinom, na katerega rešujete te probleme, ki so v Sloveniji. Potem pa, največji populizem, ki se dogaja, ko začnejo koalicijski poslanci govoriti, da jih ljudje ustavljajo na ulicah in govorijo, kaj menijo o tej vladi. Zdaj, če bom jaz začel govoriti, kaj meni ljudje govorijo o tej vladi in na kakšne načine mi tudi to pišejo v sporočilih, bom najverjetneje odstranjen z Državnega zbora, ker bo moje besedišče popolnoma neprimerno, in seveda ne bom tega bral na glas, ampak lahko vam enkrat pokažem, kaj si mislijo o vašem predsedniku in o vaših ministrih, ki ste jih vi izvolili. Da ste v vseh PKP-jih zavrnili dejansko vse amandmaje opozicije, je že znano. Da ponovno greste z nekim interventnim zakonom in da ponovno izpuščate šport in kulturo, je tudi vsakemu že popolnoma jasno, kot ste ju v vseh prejšnjih. Zdaj boste govorili, da sicer dajete rekordne proračune, ampak potem se sprašujem, zakaj se kulturniki javljajo, v kakšnem stanju so, zakaj se športna društva javljajo, v kakšnem stanju so, in kaj vse to pomeni za slovenski šport. Tri pomembne zadeve, ki jih delate v tem PKP, so, kot je bilo že omenjeno, privatizacija javnega zdravstva, tistega javnega zdravstva, ki v teh težkih časih nudi pomoč vsem državljanom Republike Slovenije. Potem tako, kot v vseh do sedaj spornih členih, ker brez spornih členov dejansko ne gre, se pravi, prva smešna zadeva oziroma žalostna, ustno izdajanje karantenskih odločb. Pač, o tem smo že na odboru govorili, ne vem, kaj se bodo zdaj študentje malo med sabo šalili pa klicali, ja, poslušaj prijatelj, karantensko odločbo imaš, 14 dni si v karanteni. Ali pa, ne vem, bo ena koalicijska stranka klicala opozicijske poslance pa jim govorila, ja, tukaj smo ljudje iz NIJZ, Petra iz NIJZ, 14 dni greš v karanteno, in potem pač opozicija ne bo hotela glasovati. Se pravi, nobenega popolnega nadzora, kar nekaj malo po domače, zato ker dejansko ne znate na primeren način rešiti problema. Potem imamo tukaj ustavno popolnoma sporen člen, omejitev in prepoved zbiranja ljudi na zasebnih krajih in prostorih, kjer smo zdaj celo še dobili amandma Poslanske skupine SDS in Nove Slovenije. Zdaj pač ne vem, če se zavedate, da že sama ustava ščiti zasebni prostor. V moje stanovanje nima nihče pravice vstopiti, niti ožji družinski člani, kaj šele nekdo drug. Se pravi, v moje stanovanje lahko vstopim samo jaz in moja partnerica, ki sva lastnika tega stanovanja. Nihče drug, razen če izda sodišče odredbo. Mislim, da je to vsakemu jasno. Vi pa bi pač malo po domače, ja, bo pač prišla inšpekcija in se bo malo sprehajala po sobah pa, ne vem, še poslikala, če ima kdo ne vem, Tita gor na steni ali kaj, ne vem. Ne vem, kje živimo. To, da o širjenju pooblastil kar vsem, ki imajo 5 minut časa, da bodo to nadzorovali niti ne govorim. In potem tretja zadeva, ki bo rešila slovensko kulturo, se pravi, to kulturo, ki je 30 let v Sloveniji bila zanemarjena. Razveljavitev Zakona o enotni ceni knjige, to je bilo sposobno ministrstvo pripraviti in s tem bo dejansko slovenska kultura rešena. Čeprav smo na to temo imeli odbor in dejansko je šlo mimo vseh analiz, mimo vseh nekakšnih javnih predstavitev mnenj, se pravi, nihče ni mogel povedati in ničesar o tem, le ministrstvo je vrhunsko, očitno v enem dnevu, pripravilo analizo in sprejelo sklep, da se to uniči. Ko sem že omenil, da dejansko ministrstvo, ki pokriva šolstvo, visoko šolstvo in tudi šport, dejansko ni pripravilo ničesar. Imeli smo tudi sejo na to temo, tudi na obnašanje same ministrice. Zdaj ena izmed koalicijskih poslank govori, kako so učitelji zadovoljni z izobraževanjem odraslih, kako so študentje, ki so jih vrgli iz študentskih domov, zadovoljni z vsem. Ne vem, no. Jaz imam očitno drugačno mnenje tako učiteljev kot tudi učencev. Zanimivo, da sem na zadnji redni seji postavil tudi poslansko vprašanje ministrici, na kakšen način bodo šole pripravljali na to, ko jih bodo zaprli, na kakšen način bodo s šolami komunicirali. Ministrice na tisti seji ni bilo. Mogoče bi bilo boljše, da bi bila, ker mislim, da je ravno tisti dan bila na tisti slavni večerji brez maske, bi mogoče državljani Republike Slovenije imeli odgovor, na kakšen način se bodo šole zapirale, obenem pa si še ne bi privoščila blamaže. Se pravi, sprašujem se, na kakšen način in v katerem PKP boste pomagali športu. Slovenske ekipe so edine, ki izgubljajo evropska tekmovanja, zato ker smo edina od vseh evropskih držav, ki imamo svoja pravila, čeprav, recimo, eno izmed rokometnih ekip v Sloveniji nameni več kot 100 tisoč evrov za testiranja, ampak še to vedno ni dovolj, da bi lahko po pravilih Slovenije igrali. Zdaj o kulturi dejansko na vseh odborih ponavljamo eno in isto in smo dejansko že sami sebi po eni strani tečni, ampak ne razumemo, zakaj šport in kulturo tako zanemarjate. Kolegica, ki sedi v koalicijskih vrstah, je rekla oziroma nam opoziciji očita, kaj govorimo. Jaz zdaj ne vem, če ona razume, da opozicija nadzira koalicijo in ne obratno. Ona očitno živi v svetu, ko bo koalicija opoziciji govorila, kaj naj dela, čeprav mi predlagamo dejansko v vseh PKP, tako v rebalansu proračuna kot v proračunu amandmaje, ampak niti en ni sprejet. Tako da ne vem, kaj še lahko več naredimo, kot da predlagamo amandmaje in upamo, da boste dobili navodilo, da lahko katerega spustite skozi. Predlagamo in smo že predlagali tudi na odboru, čeprav je bilo vse zavrnjeno, črtanje tega nesmiselnega člena Zakona o enotni ceni knjige, potem bon, ki je bil spet zavrnjen, čeprav ste govorili, kako ta turistični boni rešujejo slovensko gospodarstvo in turizem. Ne vem, zakaj potem ne bi še kulturi dali, 50 evrov vsakemu državljanu Republike Slovenije, da se reši tudi kultura. Potem se nam seveda ne zdi niti smiselna to premestitev javnih uslužbencev brez njihovega privoljenja, se pravi, zdaj bodo kar direktorji. Bil si sprejet za neko službo in boš dnevno menjal svoje delo. Potem prepoved odpuščanja po prenehanju prejemanja povračila nadomestila plače. Se pravi, če država pomaga neki gospodarski družbi, naj gospodarska družba vsaj vrne na način, da delavca ne odpusti takoj, ko preneha njena pomoč, se pravi, vsaj nekaj mesecev. Spet ste pozabili na tiste prekarce, če jih tako lahko imenujem, ki delajo po avtorski ali podjemni pogodbi, se pravi mesečni temeljni dohodek, ki si ga ne zaslužijo, zato ker očitno niso na pravilni način zaposleni. Prav tako se nam ne zdi smiselno, da študente in tiste, ki študirajo in znotraj faksa opravljajo neko delo v bolnišnicah, ne bi nagradili tako kot ostale zaposlene. Se pravi, če ostale zaposlene nagradimo zato, ker delajo s covid bolniki, se nam zdi tudi smiselno, da nagradimo še študente in dijake, ki delajo preko študentskih napotnic oziroma v sklopu prakse. Prav tako pa, če država nekaj zapiše, tako kot ste zapisali, da so maske obvezne tudi v šolah, naj potem država zagotovi sredstva. Kajti vemo, da veliko ljudi in otrok v Sloveniji dejansko živi v zelo težkih socialnih razmerah in najverjetneje je zelo težko potem družinam zagotoviti te maske. In če je država to naredila, to predpisala, je tudi edino prav, da potem zagotovi sredstva. Ja, ne delam si utvar, da boste karkoli spremenili. Lahko iz dneva v dan govorite, da rešujete življenja, ampak 700 okužb na dan ne kaže prav, da so vaši ukrepi uspešni. Glede financ pa bomo tako ali tako šele v naslednjih letih ocenjevali, kaj vam je uspelo s temi milijardami minusa, ki ste ga pridelali. In ubogi tisti, ki bo prevzel vlado za vami.
Hvala lepa. Besedo ima Iva Dimic, pripravi naj se Andreja Zabret. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovane kolegice in kolegi! Dejstvo je, da razmere niso rožnate, da so resne, da je zdravstvo tisto, na katerega vsi polagamo velike upe. Mogoče ga nekateri razumemo drugače kot nekateri, pa vendar je za nas, mislim da, za večino, to neka rešilna bilka, ko se znajde v neki osebni stiski z boleznijo ali kako drugače. Zato moram reči, da zdravniki opozarjajo na besede, izrečene v Državnem zboru, da sprašujejo, kje so meje dopustnega, sprašujejo in sporočajo, da bodo na blatenje zdravniške strokovnosti odgovorili s svojim delom za bolnike, kar se mi zdi, da je nekaj največ, kar je mogoče. Zato tudi lahko rečem, da tudi vlada odgovarja s PKP5, s tem paketom, za vse tiste, ki so se pokazali v vsem tem času, da še potrebujejo dodatno pomoč. Res je, ta paket je obsežen, ima veliko novih pogledov, novih rešitev, ki pa sledijo tistemu, kar je bilo danes že večkrat rečeno − na prvem mestu je človek, človek kot prioriteta, in seveda vse, kar iz tega sledi po raznih posameznih skupinah. Bom začela kar na začetku. Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravstveni dejavnosti, kjer se za srednje medicinske sestre in medicinske tehnike prehodno obdobje za pridobitev licence za diplomirane medicinske sestre podaljša s treh na štiri leta. Vsi vemo, kakšne so bile težave, kakšne seje smo imeli v tem delu in kaj potrebuje tudi medicinsko oziroma zdravstveno osebje. Seveda ne morem tudi mimo Zakona o nalezljivih boleznih, predvsem tega, da bodo imeli možnost brezplačnega cepljenja proti gripi vsi tisti, ki se bodo za to odločili. Poskrbeli naj bi za zadostno količino cepiva, tako je to korak k skupnemu cilju, cilj pa je čim boljše zdravstveno stanje državljank in državljanov. Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju pravi, da je lahko delavec enkrat v koledarskem letu tri dneve zapored odsoten z dela zaradi bolezni brez potrdila osebnega zdravnika. Nadomestilo za čas odsotnosti z dela ZZZS povrne delodajalcu, ukrep velja do 31. 12. 2020. To je ukrep, ki gre v smeri, da bodo ljudje čim manj obremenjeni, da ne bodo hodili za en dan bolniške ali dva dneva bolniške v zdravstveni dom. S tem bomo naredili veliko dobrega tako za pacienta ali bolnika, da mu ne bo treba v zdravstveni dom, in za zdravstveno osebje v zdravstvenih domovih. Mislim, da so tudi drugi ukrepi na področju zdravstva zagotovo pomembni. Zagotavlja se tudi financiranje za krepitev kadrovskih kapacitet, opreme in informacijske podpore epidemiološki službi na NIJZ, vključno s postavitvijo mobilnih enot za odvzem vzorcev, za zagotavljanje spremljanja posledic covida-19 v zdravstvenem sistemu, za podporo starejšim in ranljivim skupinam, za izvajanje ukrepov za zmanjšanje negativnih vplivov na duševno zdravje ter za informiranje in ozaveščanje prebivalcev o covidu-19. Tudi za duševno zdravje je v tem paketu poskrbljeno. Pa vendar moram povedati, kako zgleda ena mobilna enota za odvzem vzorcev. Sama prihajam iz Cerknice. Naš zdravstveni dom je manjši, podeželski, in tako kot vsi imamo tudi pri nas težave z družinskimi zdravniki. Dogovorjeno je, da imamo odvzem vzorcev v Postojni. Tim sestavljajo srednja medicinska sestra, diplomirana medicinska sestra, zdravnik in administrator. In Zdravstveni dom Cerknica, kjer primanjkuje primarnih zdravnikov, se pravi osebnih zdravnikov, prispeva za dve mobilni enoti, dve medicinski sestri, dve diplomirani in dva zapisnikarja, torej administrativna delavca. In se mi zdi, da je to spodbuda, da se zdravstveni domovi na nekem nivoju sami med seboj dogovarjajo in iščejo optimalne rešitve, tudi zaradi tega, ker v primarnem zdravstvenem domu lahko potem zdravnik opravlja svoje delo in je na voljo za paciente. Zelo pomembno se mi zdi tudi področje nadomestila plač zaradi karantene ali varstva otrok. Tu moram reči, da se je naš minister Janez Cigler Kralj, ki ga moram na tem mestu pohvaliti za celoten paket, in njegovo ekipo, dotaknil tudi področja nadomestila plač zaradi karantene ali varstva otrok. Vemo, da otroci, vključno s petim razredom, padejo v to skupino, kjer zaradi karantene staršem pripada pravica do nadomestila v višini 80 %. To je bilo že večkrat izpostavljeno, zato pozdravljam to odločitev Vlade, da gre s tem korakom naprej. Kar se mi zdi izjemno pozitivno naravnano, je to, da se v tem paketu tudi ni pozabilo na invalide, ker se tudi ta segment, to področje ljudi v tem času nekje mogoče srečuje z večjimi težavami, vendarle se jim lahko podaljšajo v ta namen višja nadomestila, kar je tudi s tega vidika dobra gesta, pravilna gesta. In seveda to zadevo tudi sama močno pozdravljam. Kar se tiče zaščitnih ukrepov, mislim, da je bilo danes večkrat rečeno, da je bilo v glavnem za vse, tudi za domove za starejše, poskrbljeno za plačilo, kar je tudi neko upanje ali pa razbremenitev za posamezne domove za starejše ali tudi za zdravstvene domove, za javne zavode, ki dejansko včasih rečejo, da jim to predstavlja dodaten strošek, pa vendarle tudi v tem predlogu petega paketa, protikoronskega paketa ukrepov te zadeve gredo v pravo smer. Želela bi si, da imamo v tem Državnem zboru vsi enak odnos do bolezni. Da razumemo prizadevanja tako strokovnjakov, zdravnikov, medicinskih sester, delavcev v domovih za starejše, da včasih dihajo na škrge, da izgorevajo in da izgubljajo včasih ves smisel, ko mogoče niso prepoznani kot tisti, ki zelo veliko naredijo za naše skupno dobro. želim si, da bi vendarle vsi v teh razmerah, ki so, ostali čim bolj zdravi, da bi razumeli, da neka socialna distanca, nošenje mask in seveda razkuževanje rok pripomore k temu, da smo lahko vsi bolj varni in zdravi. In želim si, da bi bil ta državni zbor karseda najboljši zgled vsemu temu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Andreja Zabret. Pripravi naj se Željko Cigler. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav predstavnikom Vlade! Kolegice in kolegi! Danes govorimo o Predlogu zakona o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic covid-19. Predvsem bi poudarila besede, kot so začasno, omilitev in pa odprava posledic covida-19. Kaj to pomeni? Predvsem predvidevam, da je več ali manj vsakemu jasno, kaj to pomeni, le očitno trenutni koaliciji ne. Namreč, zakon bi moral vsebovati začasne ukrepe, ki bodo pomagali ljudem in gospodarstvu, ne pa člene, ki nimajo popolnoma nobene veze s covidom. V zakon, ki naj bi bil pretežno, recimo temu, socialnih vsebin, že petič tlačite represivne, protizakonite in protiustavne člene ter člene, ki so trajne narave. Pa saj vemo v bistvu zakaj. Zato, ker vsi ti zakoni niso podvrženi zakonodajnemu referendumu, zato ker se sklicujete na izredne razmere in si ustvarjate pogoje, da lahko delate, kar hočete. V členih pišete, da Vlada lahko s sklepi podaljšuje ukrepe, tu se pravzaprav vprašam, ali sploh potrebujete še Državni zbor. Tudi Zakonodajno-pravna služba je na to opozorila – na delitev vej oblasti. Ne vem, kako lahko vse ostale koalicijske stranke to sprejemate? Zakon ima 132 členov, a od tega jih je le nekaj, ki so interventnega značaja, vsi ostali pa v ta zakon pač ne sodijo. Tistih nekaj upravičenih, katere bi poudarila, so predvsem podaljšanje ukrepa subvencioniranega skrajšanje delovnega časa, ponovno se uvaja temeljni dohodek za samozaposlene, družbenike, kmete in kulturne delavce, brezplačno cepljenje proti gripi, sofinanciranje zaščitne opreme za šolstvo, vendar tu še vedno ne vemo, če bodo to zaščitno opremo dobili tudi učenci. V amandmajih smo to tudi opozicijske stranke predlagale, vendar je bil na samem matičnem odboru za delo amandma zavrnjen. Morda je bil v osnovi namen dober, a na žalost je zakon slab. Na Odboru za delo smo zato z opozicijskimi strankami predlagali kar nekaj amandmajev, mislim, da jih je bilo blizu 30. Na žalost ni bil sprejet niti eden, vse ste povozili, da rečem, kot buldožer, kot že vseh najmanj tristo amandmajev od prvega PKP naprej. Bom dala samo za primer turistični vavčer. Vlada poziva, da naj ljudje čimprej izkoristijo, imamo le še dobra dva meseca časa, medtem pa stroka opozarja, ostanite doma, ne družite se, oddihi in potovanja lahko počakajo. Mi vam danes ponovno dajemo predlog za podaljšanje veljavnosti turističnega bona do konca maja 2021. Pa še to je vprašanje, če je zadosti, glede na trenutno situacijo, ki jo imamo. In zakaj bi bilo tu smiselno podpreti? Predvsem zato, ker je to odgovorno in da bomo dali ljudem v bistvu možnost, da bodo bone lahko pokoristili, hkrati pa ne bodo ogrožali sebe in drugih. Ta amandma smo predlagali že tudi na Odboru za delo, kjer je bil zavrnjen. Prav tako smo ta amandma vložili včeraj, vendar bo danes koalicija vsekakor zavrnila ta naš amandma in je vložila svojega, da lahko s sklepom Vlade podaljša veljavnost bona za eno leto. To je zelo lep učbeniški primer, ko je vse, kar je opozicijsko, treba zavrniti. Toliko o sodelovanju in konstruktivnosti. V zakonu je kar nekaj škodljivih stvari in spornih členov. Odpirajo se vrata za privatizacijo javnega zdravja z nacionalnim razpisom, kjer bodo zasebniki pobrali smetano, javni zavodi pa bodo delali tisto, kar se zasebnikom ne splača. V LMŠ smo skupaj z ostalimi strankami opozicije predlagali kaskadni sistem, kjer naj bi se najprej javili javni zavodi, nato koncesionarji, nato pa zasebniki, seveda pod določenimi pogoji. Vendar na žalost je bil zavrnjen tudi ta amandma. Naslednji sporni člen, ki je, je tudi širjenje pooblastil na policijo in občinsko redarstvo. Še vedno ni definirano oziroma danes smo videli amandma koalicije, sporni 13. člen, kjer je pravzaprav še bolj eksaktno napisano, da bo lahko policija kontrolirala tudi zasebne prostore. In kljub temu, da lahko beremo na STA novico, kjer je na novinarski konferenci minister Hojs rekel, da to ne pomeni, da bo policija vdirala v stanovanja, ampak da bo policija lahko prišla na zasebna druženja, ko jih bodo poklicali zdravstveni inšpektorji, ti pa večinoma pridejo po prijavi občana. Se pravi, lahko bodo prišli, prijaviti te bo moral nek občan. Moram reči, da me to prav nič ne potolaži, da to ne bo mogoče, sploh če pomislim, da imaš morda soseda, s katerim si skregan, kar je kar pogosta folklora v Sloveniji. Pa še nekaj drugih členov, ki so tudi sporni. Kultura je popolnoma spregledana, da ne govorimo o črtanju Zakona o enotni ceni knjige, ustno odrejanje karanten in pa tudi nekaj spornih členov iz prejšnjih PKP-jev, kot je 103. člen in pa okoljski členi. Pa še nekaj o drugi plati vsega skupaj. Če pogledamo včerajšnje številke okuženih, jih je bilo 707, to smo danes že večkrat slišali. Situaciji, v kateri smo, je pač izredno resna. Predsednik Vlade Janez Janša je v predstavitvi načrta drugega vala rekel, citiram novico iz spletne strani Vlade z dne 6. 10.: »»Smo sredi drugega vala koronavirusa in ukrepi, ki jih sprejmemo, so namenjeni zajezitvi tega vala in preprečitvi morebitnih hujših posledic v primeru tretjega vala v času hladnega obdobja,« je v uvodu dejal predsednik Vlade in poudaril, da smo se tako v Evropi kot v Sloveniji iz epidemije spomladi naučili veliko stvari. »Covid-19 ni več neznanka kot spomladi [[…]]«« Konec navedka. To je povedal predsednik Vlade. Ampak očitno je za vas še kar neznanka. V času, ko bi se Vlada lahko pripravljala na učinkovite ukrepe od maja do septembra, se pravi štiri mesece, ko je vsa stroka opozarjala, da bo prišel drugi val, se je Vlada ukvarjala – s čim? Vse prej z drugim kot s pripravo strateškega načrta. Menjavala je ljudi po državnih institucijah kot po tekočem traku, zakonito, protizakonito, nima veze. Menjava direktorja na Sursu, Fursu, na NPU imamo že tretjega direktorja oziroma direktorico, medijska zakonodaja. Da sem malo cinična, je moral pa tudi glavni vladni govorec med tem časom očistiti bazen na Krku. Dve stvari sta, ki me najbolj skrbita, in to sta, kaj bo z gospodarstvom in kaj bo z našim zdravjem v prihajajočih mesecih oziroma letih. Najlažje je vse zapreti. In zakaj bo po vsej verjetnosti to potrebno? Zaradi vas, spoštovana Vlada, oziroma vašega vodje, predsednika Vlade, ki se je v tem času raje ukvarjal z vsem ostalim. Raje ste kadrovali v policiji, medijih, reševali ste hrvaški turizem, niste pa se pripravljali na drugi val in izoblikovali rešitev ali morebitnih analiz, na podlagi katerih bi lahko ocenili, kaj zapreti. Zdaj pa krivite ljudi, da so oni krivi, kar je skrajno nesramno. Ljudje se neizmerno trudijo in so zaradi vsega tega v hudih stiskah, postajajo apatični in jih je strah, že zaradi samega virusa in zaradi strašenja te vlade. Ali sploh imate statistike, kje so glavna žarišča in vzroki? Zapiramo kar vse povprek brez analiz. Če bi se vlada primerno pripravila in odzvala, tega ne bi bilo treba. Tukaj ste pač pogrnili na celi črti. In morda se zdaj na številke okuženih zdi to edini možni scenarij. Vendar, ali se zavedate kaj to pomeni za celotno gospodarstvo? Posledice tega vašega ravnanja bodo žrtve, upam, da ne bodo prevelike, vsekakor pa bo gospodarstvo kolateralna škoda. In kaj se bo zgodilo? V prvem valu je bila prisotna izredno velika solidarnost med ljudi, delodajalci niso odpuščali, koristili so subvencije za zaposlene, jih dali na čakanje, skrajšan delovni čas, vse so naredili, da le ne bi odpuščali. Ob pogoju, da ima frizerski salon lahko samo eno stranko, bo to lahko podelala sama lastnica ali lastnik. Koristila bo subvencije države za sebe, ostale zaposlene pa bo dala na zavod, ker jim pač ne more zagotoviti dela. Podjetniki si finančno tega ne morejo več privoščiti, kljub subvencioniranju plač. Strošek podjetja namreč niso le plače, so najemnine, tekoči stroški in podjetniki so že izčrpali svoje prihranke, začeli se bodo odpuščanja in stečaji. Številke so neizprosne. V letu 2020 na čaka 4,6 milijardna luknja, v 2021 2,7, v 2022 pa 1,6. V treh letih se bomo dodatno zadolžili za 16 milijard, da ne govorimo o pričakovani brezposelnosti, stečajih podjetij in tako dalje. Vse to tudi zaradi neučinkovitosti ukrepov te vlade na čelu s SDS. Kar pa je najbolj žalostna zgodba pri vsem tem, je, da je osnovno zdravstvo popolnoma brez funkcije. Tudi tukaj je vlada pogrnila na celi črti. Ali ste razmišljali o tem, kaj narediti, da preprečite kolateralno škodo, ki je ob strogih ukrepih zaradi bolezni covid-19 nastaja v oskrbi drugih, tudi ogrožajočih stanj in bolezni, kot je rak in še mnogo drugih bolezni. Skrb zbujajoči so podatki slovenskega registra raka na Onkološkem inštitutu, ki že kažejo upad onkoloških obravnav v državi. Že marca, še bolj pa aprila so zaznali zmanjšanje števila novih bolnikov z rakom tudi do 30 %. Vedeli ste, da bo drugi val, na to je vse čas opozarjala stroka. In kaj ste naredili v času od maja do septembra? Bore malo. Drugi val vas je presenetil, toda ne stroko, ampak vas, koalicijo. In v tem času si res ne želim, da bi zbolela sama ali kdo od mojih bližnjih za čim drugim kot za covidom. Res si ne želim tega. In tale današnji PKP je kaplja v morje proti vsem, kar počne ta vlada. Glavni PKP-ji bodo morale šele priti, ker se bo kriza šele začela. Solidarnost ne bo več tako močna in ljudje bodo začeli gledati na svoje preživetje. In vsled vsega tega vprašam vse, ki smo tukaj notri, naj se vsak sam pri sebi vpraša, kam drvimo in kje bomo pristali. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Željko Cigler, pripravi naj se mag. Dejan Židan. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani kolegice, kolegi, gospa ministrica, ostali predstavniki in predstavnice Vlade! Najprej bi začel z amandmaji, ki smo jih v Levici predlagali, najprej na 41. člen osmega odstavka PKP zakona, seveda, ki ga sedajle obravnavamo. Namreč, v Levici predlagamo, da se 41. člen črta, ker ta ureja nastanitvene zmogljivosti za potrebe izvajanja ukrepov osamitve, torej izolacije, in karantene na domu, pri tem pa je diskriminatoren do tujcev in pa drugih, ki nimajo stalnega ali začasnega prebivališča v Republiki Sloveniji. Ko pravim drugi, to so tudi brezdomci, ki v Sloveniji pač nimajo začasnega ali stalnega prebivališča, to so tuji delavci, ki tega nimajo, pa pri nas ustvarjajo dohodke in dobičke, to so prosilci za azil, to so begunci. Namreč, če tujci nimajo urejenega stalnega ali začasnega prebivališča, to nikakor ne sme pomeniti, da potencialno ne morejo predstavljati tveganja prenosa nalezljivih bolezni na ranljive skupine prebivalstva, od starejših do drugih ranljivih skupin. In ker gre za vprašanje javnega zdravstva vseh nas, je prav, da ukrep velja za vse in da se pri vsem ljudem v Sloveniji omogoči dodatne nastanitvene kapacitete. Zato predlagamo, da se ta osmi odstavek 41. člena črta. Prav tako vezano na to predlagamo, da se črta tudi osmi odstavek v 42. členu. Namreč, ta ureja prevoze do nastanitev, za katero sem prej govoril, iz 41. člena. Tudi tu tujci in vse socialne kategorije, ki sem jih navedel pri 41. členu, niso upravičene do sanitetnega prevoza. In tukaj gre za eno diskriminacijo, ki nikakor ni upravičena in sprejemljiva za Slovenijo, ki je podpisala, kar se tiče odnosa do kategorij, o katerih sem prej govoril, mnoge, tudi mednarodne konvencije oziroma ima urejeno to domačo zakonodajo, ki je nediskriminatorna. In ni pravne podlage za diskriminacijo, s tem zakonom je pa tudi ne smemo narediti. In dodati je še potrebno komentar Zakonodajno-pravne službe našega državnega zbora, ki je opozorila, da predlagani zakonski dikciji, 41. in 42. člen, kjer se naj bi tujcem krili stroški prevoza in nastanitve, sta praktično neizvedljivi, nesmiselni in se ne dasta izvesti. In iz razlogov preprečevanja in neenake obravnave in varovanje javnega zdravja tudi oni predlagajo črtanje tega 42. člena, če lahko tako, kakor sem ja prebral mnenje Zakonodajno-pravne službe. Dalje bi pa rad povedal tudi to, da predlagamo v Levici na pobudo Sindikata vzgoje in izobraževanja, znanost in kulture Slovenije, da se spremeni 98. člen, s katerim se zagotovi neposredno financiranje ukrepov na področju vzgoje, izobraževanja, znanosti ter delovanje začasnega koordinativnega telesa na Ministrstvu za izobraževanje za te namene. Izobraževanje ima namreč za časa covida zelo velike dodatne stroške, brez kritja katerih ne more vzgojno-izobraževalnega procesa obvladovati. Govorim o vzgojno-izobraževalnem tako na področju vrtcev, na področju osnovnih šol, srednjih in študijskih programov na terciarju. Iz proračuna Republike Slovenije in iz EU sredstev, ki jih bomo dobil, za katera vlada pravi, da so zelo velika, je treba zagotoviti izobraževalnim organizacijam in vrtcem sredstva za financiranje zaščitne opreme, dezinficiranje prostorov, za čiste prostore tako izvajalcem kot pa uporabnikom storitev teh ustanov. Drugič, da je treba zagotovit financiranje dodatnih kadrov, tehničnih, čistilnih in tudi tistih, ki izvajajo procese vzgoje in varstva v vrtcih, osnovnih in srednjih šolah in na terciaru. Namreč, ogromno je, za osnovne šole smo tukaj že posebej večkrat govorili in tudi za vrtce, otrok s posebnimi potrebami, otrok, ki rabijo dodatno učno pomoč. Jaz sem na Odboru za izobraževanje opozoril tudi to, da močno utrujeni delavci, ki izvajajo te dejavnosti, še posebej, ker je poleg procesov, ki jih izvajajo, vzgojno-izobraževalnih, treba paziti tudi na ukrepe, ki iz naslova preprečevanja covida, na primer, se zgodi, da na področju predmetne stopnje v osnovni šoli pride do okužbe v razredu in kompleten učiteljski zbor, ki različne predmete v tem razredu uči, mora iti v karanteno. Dejansko rabi izobraževalni sistem pri nas, še posebej osnovnošolski in tudi vrtčevski, dodatne kadrovske okrepitve. Zato je iz proračuna Republike Slovenije in iz evropskih sredstev potrebno zagotovit dodatna sredstva. Predvsem pa je pomembno, da se na Ministrstvu za izobraževanje sestavi koordinacijsko telo za potrebe spremljanja evalvacije in predlaganje ukrepov in pa dajanja pobud za ukrepe glede zajezitve, preprečevanja in pa obvladovanja širjenja covida. V to koordinativno telo bi morali biti vključeni tako predstavniki ministrstva, NIJZ, akademske stroke, predstavniki reprezentativnih sindikatov, staršev in dijakov. Namreč, da bi skupaj delali tudi ocene evalvacije dogajanj ali pa procesov, ki se zdaj v tem kriznem času v vzgojnih in izobraževalnih ustanovah pojavljajo, in da bi do tega zavzeli en pozitiven odnos in tudi potrebne spremembe. Če bi to sodelovanje vlade in stroke, ker tukaj gre za povezovanje s stroko in tudi z delavci v teh ustanovah, prišlo do boljšega odnosa, se sigurno ne bi dogajalo to, da pa potem tisti, ki zaradi objektivnih evalvacij opozorijo, na primer, na pomanjkljivosti pri izobraževanju na daljavo ali ki zagovarjajo vlogo in pomen javnega šolstva v Sloveniji, ob svojih kandidaturah, kot se je to zgodilo direktorju Ivanu Žagarju na Pedagoškem inštitutu, dobijo negativno oceno Ministrstva za izobraževanje. Skratka, tudi ena demokracija, eno odprto sodelovanje, poslušanje drug drugega bi take nedemokratične postopke pri nas preprečevalo. Naprej pa bi opozoril še na tole. Glejte, mediji in tudi ljudje opozarjajo, še zlasti pa delavci v zdravstvenih ustanovah, domovih in tistih socialnovarstvenih ustanovah, kjer imajo zaposlen zdravstveni kadar, da manjka kadra za zdravljenje covida. Jaz sem že zadnjič na Odboru za zdravje rekel, zakaj minister za zdravje oziroma »ministrica« gospa Bregantova, saj samo še ona hodi v Državni zbor, ne aktivira 37. člena Zakona o nalezljivih boleznih. Enkrat smo ga že spremenili, druga sprememba se predlaga, ampak tiste člene, ki pa pomagajo, da minister sprejme odločitev, da se za časa epidemije odredijo začasni ukrepi in aktivirajo fizične in pravne osebe na področju zdravstva, da pomagajo pri delu na področju pri odpravljanju posledic covid epidemije. Zakaj se to ne naredi? Zakaj minister ne aktivira tega člena? Tega nobeden ne odgovori. Karavana gre dalje, mislim, poslanci tukaj govorimo v prazno, čeprav gre za veljavno zakonodajo Republike Slovenije. In seveda ti ukrepi veljalo do konca širjenja epidemije. In rad bi pri tem, ko sem zdravstvo omenil, rekel še to, ko govorimo o razpisu za skrajševanje čakalnih vrst. Treba je dobiti podatek, in to analizo pričakujemo, da nam bo, Državnemu zboru, Ministrstvo za zdravje predstavilo, koliko manj je bilo letos v primerjavi z enakim obdobjem lani diagnosticiranih in zdravljenih kroničnih bolezni in rakavih obolenj. Bolniki ostajajo brez te pomoči. Mediji objavljajo alarmantne številke. Hkrati pa povem, da vsi državljanke in državljani moramo vsak mesec prispevati sredstva za dopolnilno zdravstveno zavarovanje. Teh sredstev zasebne zavarovalnice praktično ne porabljajo, ker se zdravstvene storitve, ki sem jih prej omenil, praktično ne izvajajo, torej kapital se kopiči. Zato ni čudno, da Zavarovalnica Triglav in pa Sava Re preko svoje družbe ZTSR kupujejo oziroma so kupili Diagnostični center Bled, kupil so Medinsko termalni center Fontana, Maribor, kupili so Medicinski center kardinal v Ljubljani oziroma kupujejo Kirurški sanatorij Rožna dolina. Od kod imajo te zavarovalnice ta denar? Sredstva iz dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja, ki so namenska, se ne uporabljajo. In javni razpis, ki ga bo dala Vlada za odpravljanje čakalnih vrst, je na kožo pisan takšnemu načinu poslovanja, ki praktično z javnim zdravstvenim sistemom in pomočjo ljudem, ki so bolni v Sloveniji, nima nobene zveze. Zraven bi pa še rekel to. Ko je prej poslanka Elena Zavadlavova razmišljala v smeri, da se zahteva od sedanje vlade, da naj širi zdravstvene kapacitete, da naj gradi domove za ostarele, da naj financira v šole in od kod se bo dobil denar. Jaz bi rekel to, glejte, imamo ogromne proračunske prekoračitve. Slovenija se močno zadolžuje v tujini, zdaj v 2021 in 2022, saj imamo v proračunu zapisano, dobimo dodatna sredstva. 780 milijonov imamo na nakup orožja, za milijon in pol se bo gradila cesta od Šentruperta proti Slovenj Gradcu, in to na področju Gaberk, ki jih je prvi minister za okolje in prostor, minister v prvi Janševi vladi Janez Podobnik ocenil kot področje, ki se intenzivno pogreza, in da se tam ne da graditi. Danes dva ministra, Vizjak in Vrtovec iz tretje Janševe vlade, tam zakopavata prvo lopato, namesto, da bi modernizirala in uredila staro regionalno cesto za 300 milijonov. Kolegice in kolegi, glejte, tu gre za denar, za zelo velika javna sredstva, ki bi jih lahko porabili tako za graditev domov za ostarele kot za dograditev infekcijskih klinik v Ljubljani, v Mariboru in še posodobitev mnogih drugih zdravstvenih ustanov, ki jih zdaj nujno nujno rabimo. Brez problemov damo, to je drobiž, 4 leta po 30 milijonov za javni razpis za dograditev potrebnih osnovnošolskih in vrtčevskih objektov. To je drobiž proti temu, kar sem jaz naštel s kakšnimi javnimi sredstvi trenutno ta država oziroma Vlada razpolaga in z njimi upravlja. Da ne omenim kulture. Tu so sredstva. In še to bi povedal, ko je kolegica Mojca Škrinjar govorila, na kakšen način opozicija nastopa v Državnem zboru. Čisto preprosto, na prvi točki, ko se je začela predstavitev mnenj, vsebinskih mnenj s strani strank, je bilo z naslova predsedujočega podpredsednika našega državnega zbora gospoda Tanka ovirano in komentirano tako delo kot tudi predstavljanje predstavitev vsebinskih stališč strank. In danes govorimo o zelo pomembnem zakonu covidu pet, ki bo pomembno vplival na življenje, gospodarstvo, kulturo, blaginjo in tudi izhod iz te covid krize v prihodnosti. In ni nepomembno, kaj mi tukaj povemo kot predstavniki ljudstva. In moram reči, da to, kar je bilo označeno, takšna kršitev načel demokratične procedure, o kateri ste se včeraj pogovarjali pri predsedniku Državnega zbora, danes pa se je že pozabilo, tako dementno vodenje je to, oprostite, če to povem, ker vem, da je to izguba spomina, zato torej uporabim to besedo, ne želim žaliti. Ampak to je en janšizem, ki sem mu reče avtoritarnost, netolerantnost in umanjkanje kakršnegakoli občutka za dialog in upoštevanje sogovornika in jemanje besede sogovorniku pri tako pomembnem zakonu, kot je covid pet. In ta janšizem med poslanci Državnega zbora ima ničelno toleranco. In upam, da se bo ta zadeva v prihodnje preprečila. Hvala lepa.
Besedo ima mag. Dejan Židan.
Gospod predsednik, zdaj nisem povsem prepričan, ali gospa Eva Irgl lahko govori ali jaz govorim. Odločite se, no. A lahko jaz? Najlepša hvala. Še enkrat, gospod predsednik, spoštovani poslanke, poslanci, predstavniki Vlade, drage državljanke, dragi državljani! Jaz sem tudi med tistimi, ki te vlade ne podpira. Ne zaupam temu, kar govorijo politični predstavniki te vlade. Vendar nič od tega, spoštovane, spoštovani, ne more biti razlog, da pa vsi skupaj ne prisluhnemo stroki. Nič od tega ne sme biti razlog, da ne upoštevamo vseh pravil fizične distance, da ne upoštevamo pravil nošenja mask, razkuževanja in ostalih ukrepov, ki jih strokovnjakinje in strokovnjaki priporočajo. Tu ne gre sedaj samo za vladajoče ali opozicijo, leve, desne, zgornje, spodnje, tu gre v bistvu za naš odnos do države, predvsem pa gre za odnos do ljudi, ki so najbolj ranljivi. Tako da dovolite, da tudi s tega mesta kot predstavnik opozicije vse pozovem: Bodimo resni. Res bodimo resni! Naslednja stvar, moram povedati, da se počutim kot v nekem filmu, pa sem ime pozabil, čeprav sem ljubitelj znanstvene fantastike, ki je govoril o reprizah, reprize, reprize, reprize. Danes imamo [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Ne, še en drug je bil, bil je vojaška oblika znanstvene fantastike. Imamo v bistvu že petič ponavljanje, kar smo že štirikrat ponovili. Pride koalicija, Vlada s konstrukcijo, ki je potrebna, z dodatnimi ukrepi, z dodatnim denarjem, da se pomaga ljudem, gospodarstvu, družbi kot celoti, ker sedaj je čas, da se jim pomaga. Torej usmeritev je dobra. Ampak, spoštovani kolegice in kolegi na desni strani, zakaj pa ne zmorete, da ne vtaknete v to košaro kukavičjih jajc? Zakaj tega ne zmorete? Zakaj ste ponovno v bistvu naredili nekaj groznih napak? Pa bom naštel mogoče tri, štiri, ki vsaj zame pomenijo res močan korak preko dopustnega. Zakaj ste ponovno napadli epidemiologe? To je ena skupina strokovnjakov, ki jih imamo tako in tako premalo, zelo redko pridejo do mikrofona. Do mikrofona pride − kdo? Do mikrofona pridejo obramboslovci, pa jim privoščim, imajo svoje znanje, pridejo takšni in drugačni varnostni inženirji in pridejo tudi drugi profili zdravnikov od pediatrinj do urologov, infektologov. Vsi si pomembni, vsi imajo svoja znanja. Epidemiologi pa kakor da so tam nekje v vrsti in če je res nek dober dan, enkrat na teden jih spustite, ampak oni najbolj vedo, za kaj gre. In ne samo, da ste jih povsem odrinili, sedaj jim s tem zakonom nalagate administrativna nova bremena. Pa že sedaj javljajo, da ne zmorejo tega narediti, kar morajo narediti. Vi jim pa dajete nova administrativna bremena. Jaz bi razumel, če bi imeli nekje v zalogi še trikratnik števila sedanjih epidemiologov v Sloveniji. Okej, damo nove ljudi, nove naloge in bodo zmogli. Pa jaz, gospa državna sekretarka, ne verjamem, da jih imate na zalogi. Jaz res ne verjamem, da jih imate na zalogi, pa že sedaj javljajo, da ne zmorejo. Prosim vas, da pri tej točki sledite amandmaju opozicije. Lahko se mi po tem, ko bo zakon sprejet in to škodljivo določilo umaknjeno, pogovarjamo naprej kako, ampak ne jim tega narediti. Oni so tisti, ki najbolj vedo, kako obvladati epidemijo. Potem nastavki za razgradnjo javnega zdravstvenega sistema. Jaz vem, da se mi na levi in desni strani na tej točki ne razumemo. Vi zagovarjate zasebno, mi javno. Včasih imam občutek, da niti ne razumemo, kaj govorimo. Vendar poglejte praktičen primer. Če se vprašamo, ali dati dodatni denar, da rešimo tiste, ki čakajo nedopustno dolgo, bomo vsi rekli ja. Potem mogoče še eno vprašanje, pa tudi mislim, da bi se še nekje zbližali. Ali lahko naredimo kaskadni sistem? To je bilo vprašanje. Nekaj let se vrti in se ne more do konca zavrteti. Dajmo najprej vprašati javni zdravstveni sistem, če malo poenostavim, to so državne bolnišnice, ali imate še kaj prostih kapacitet, a je problem denar, da ne morete plačati ljudi Poglejte, denar imate. Če oni odgovorijo, poglejte, nimamo, se vpraša seveda koncesionarje, ki so tudi del javnega sistema, a imate še vi kaj prostih kapacitet, imamo, nimamo, ampak še vedno nam bo zmanjkalo. Potem vprašati tudi zasebnike, tretje na vrsti. Ampak tudi, če oni povedo, nimamo zadosti, pa vprašati bolnišnice v bližini Slovenije. Ljudem, ki jih je potrebno operirati, ker imajo raka in morajo biti operirani, je treba pomagati. Ampak, prosim lepo, ne pri tem razgraditi javnega sistema. Zakaj je to pomembno? Vam povem, kaj nas na tej strani mori. Zamislite si, imate zasebno vzpostavljeno strukturo, ki ima minimalno število zaposlenih. In potem, ko dobi dodatna naročila − kaj naredi? Potegne iz zdravstvenega sistema zdravnike, ki nam jih primanjkuje. In kar naprej bolnišnice javljajo, nimamo operaterjev, nimamo anesteziologov, nimamo strokovnjakov za raka. Od kod ti ljudje potem pridejo? Ampak pridejo. In potem ne samo tole, potem so tudi v Sloveniji primeri, da potem − kje delajo? V prostorih javne mreže. Mogoče česa ne razumem, mogoče vseh teh omrežij zadosti ne poznam, sigurno ne poznam. Ampak zakaj ne naredimo tako, če imamo proste operacijske dvorane, če imamo še zdravnike, članice in člane medicinskega osebja, ki so še pripravljeni za dodatno plačilo delati? Ja, dajte jim denar, sprostite jim dvorane, dajte to prosim lepo narediti. In jaz verjamem, da bi se nekje okrog tega lahko sporazumeli. Ampak če bo pa šel sistem v to smer, so tam, pa jih cenim, jaz vse zdravnike cenim, od mene ne boste slišali besede, ki jo je nekdo drug uporabil − mazači, težko fakulteto ste končali, vso spoštovanje do vas, neverjetno dosti ur, energije ste porabili, da ste dobili kvalifikacije, ki jih imate. Da se razumemo, ne bi želel očitka, da ne cenim zdravnikov in drugega zdravstvenega osebja. Vendar dajmo napolniti in dati možnosti, da se naredi v javnem sistemu tisto, kar se lahko, in potem gremo kaskadno. In če to vse zapolnimo, koncesionarje in zasebnike v Sloveniji, poglejte, jaz sem prvi, ki bo dvignil roko tudi za 100-milijonski zakon, da pošljemo naše ljudi tudi v tujino za operacijo, ker morajo biti operirani tisti, kateri morajo biti. Samo ne nam rušiti javnega zdravstvenega sistema. Zakaj? Še en primer povem. Zamislite si, spoštovani poslanke in poslanci, da ste vi nosilci zasebne prakse. Jasno, veseli boste razpisa, vzeli boste stvari, ki so verjetno profitabilne in niso najbolj težavne. Ampak, kaj se bo zgodilo? To je kljub vsemu naravoslovna znanost, to je biologija. Na 100 primerov bo toliko in toliko komplikacij. Kam jih boste poslali? V naročje javnega sistema, ki v bistvu prosi za pomoč. Naprej. Ne razumem, zakaj začasnega temeljnega dohodka niste privoščili prekarcem. To je tista skupina delavnih ljudi, ki jih najbolj izkoriščajo. Pa kar naprej iščemo rešitve, nekatere smo našli, inšpekcije boljše delajo, kolikor vem, tudi zakonodaja se je spremenila, ampak še vedno nismo težav rešili. Ampak zakaj ravno tem, ki jim je najtežje, ne dati to, kar se da ostalim? To je začasni temeljni dohodek. Tudi na to smo kot opoziciji odreagirali z amandmajem. Potem pa eno vprašanje, saj sem poslanko iz SMC zelo poslušal, pa mislim, da imava oba isti problem pri nekem določilu, pa je vprašanje preprosto. Kaj pa vam je, da želite izpodbijati ustavno zaščito nedotakljivosti stanovanja posameznika? Tu imamo med nami ministrico za pravosodje. Gospa ministrica, cenim vas, tiho pa ste preveč, preveč ste tiho. To je vprašanje za vas, vi morate odgovoriti kot ministrica za pravosodje, ali se s tem strinjate. Ali je ustava nekaj, čez kar lahko na vladni seji, po možnosti tako, da je sklicana na daljavo, greste? Ja ali ne? Prosim vas za odgovor. Zbodlo me je 51 strani zapisa pripomb Zakonodajno-pravne službe. Jaz tu v resnici ne vem, na katero stran se naj obrnem. Imel sem tudi možnost, da sem bil predstavnik Vlade. Meni je ta slovenski sistem, da mora minister usklajevati nekaj s pravno službo ministrstva, ko to uskladi, se s tem ne strinja pravna služba Vlade, ko se končno dogovorita ti dve pravni službi, pa pravna služba v parlamentu reče, ni dobro. Meni sistem tukaj ne štima. To težavo sem imel, ko sem bil minister, tudi podpredsednik Vlade, s tem sem imel težavo, ko sem imel možnost biti, gospod predsednik, nekaj mesecev na vašem mestu. In nihče mi ni znal tega razložiti. Ko sem pa spraševal, je pa zanimivo, da nekatere države so šle v boljšo smer, so poenotile pravne službe. Ko je žegen pravne službe, ki je pa ultimativen, pa ne morejo potem imeti kar naprej različnih mnenj. Pa kaj smo zdaj poslanci postali mini ustavna sodišča, da bomo odločali, katera pravna služba ima boljše mnenje. Seveda nam to, da je 51 strani pripomb, povzroča stres, nam povzroča nelagodje. Jaz verjamem, da vsi, ki tukaj sedimo, pa ni pomembno stran, leva, desna ali na sredini, si želimo, da zakon, ki bo sprejet, bo pravno utemeljen in ustavnopravno stoječ. In zato bom končal takole, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Dajem vam danes kot predstavnik opozicije, verjamem, da se bomo tudi z ostalimi poslankami in poslanci lahko dogovoril, dajte vsaj danes, ko je posebno stanje v Sloveniji, ponovno je več kot 500 ugotovljenih okuženih, res je resno, je čas, ko politika naredi korak naprej pa strokovnjake potisnemo naprej. Ampak mi tega ne moremo narediti na tej strani. Naloga opozicije je kontrola vladajočih. Dajte vi stopiti en korak v našo smer, dajte podpreti naše amandmaje in jaz vam garantiram, da boste dobili naše glasove. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Mojca Žnidarič.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem prisotnim! Torej tudi ta paket, že peti, PKP5 prinaša pozitivne ukrepe za naše državljane in za našo gospodarstvo. Seveda pa opozicija kot vedno išče kukavičja jajca, kot pravijo, ali pač dlako v jajcu, ampak to je tudi naloga oziroma vloga opozicije, tako je. Jaz kot koalicijska poslanka bom predstavila na kratko tudi tiste vsebine, ki so pa res pomembne za naše državljane in naše gospodarstvo, in sicer če začnem s tem, da se seveda podaljšuje napotitev delavca na začasno čakanje na delo. To podaljšanje je urejeno do konca leta in dopušča se tudi možnost potem, da Vlada potem še sama do 6 mesecev to čakanje podaljša, če bo to potrebno. Nadomestilo je torej 80 procentov plače, vendar ne manj kot minimalna plača. To je tudi zelo pomembno za naše zaposlene. Kot drugo, zame je zelo pomembno tudi , da se podaljšuje ukrep zvišanja subvencij plač invalidom. Torej tisti invalidi, ki so zaposleni v invalidskih podjetjih, invalidska podjetja dobijo do za 10 procentov višjo subvencijo kot običajno. Tudi ta ukrep se podaljšuje do konca leta, z možnostjo največ šest mesecev podaljšanja s strani Vlade. Za nas ključno in pri tem smo si tudi prizadevali, da se uredi, je tudi to, da se dodatek za nevarnost in posebne obremenitve, ki ga bodo prejeli oziroma so ga v bistvu že prejeli prostovoljci, med njimi tudi gasilci, da bo ta dodatek oproščen plačila davkov in prispevkov. Ta dodatek ni zelo visok, je od 10 do 30 evrov, ampak kljub temu bi lahko komu spremenil dohodninsko lestvico in povzročil potem plačilo dohodnine. Zato smo tudi se dogovorili in skupaj z amandmajem uredili, da bodo ti dodatki potem razbremenjeni plačila davkov in prispevkov. Slišali smo danes, da je novost v tem zakonu tudi bolniška, do 3 zaporedne delovne dni v kosu, enkrat letno. Seveda se s tem razbremenjuje zdravstvo, torej osebni družinski zdravniki, tudi ljudi, da jim ni treba takoj k zdravniku. Imamo seveda tukaj že skeptike, ki se sprašujejo, ali ne bodo ljudje tega izkoriščali. Ta ukrep je bil predviden tudi kot koalicijski ukrep, kot dogovor. Mislim, da je trenutno lahko to res dober pilotni projekt v tem času in bomo videli, kako se bo dejansko izvajalo in ali je sprejemljiv, da se ga potem tudi dolgoročno potrdi. Na področju zdravstva smo si tudi v SMC prizadevali, da se izpad programa zaradi zagotavljanja prostorov potem dopolni še s tem, da tudi v primeru prerazporejanja kadrov, kajti zavodi med sabo si kadre posojajo, pošiljajo jih na tista delovišča, kjer imajo covid bolnike oziroma kjer rabijo pomoč, tako da nekateri zavodi tudi zaradi tega ne samo zaradi zagotavljanja prostorov, ampak tudi zaradi prerazporejanja kadrov ne bodo mogli doseči svojega programa. Tudi to je sedaj na našo pobudo urejeno, da se jim bo potem tudi na ta način priznalo. Začasna razporeditev zaposlenih je torej možna zaradi nujnih delovnih potreb. V tem primeru potem delavec dobi 20-procentni dodatek, ki pa se ne izključuje potem še z drugim dodatkom, tukaj je bilo zadnjič nekaj, se mi zdi, nerazumevanja na odboru. Torej 20-procentni dodatek je za prerazporeditev in pa potem za vse tiste, ki delajo neposredno s covid bolniki, pa potem dodatni 30-procentni dodatek urne postavke osnovne plače. Dodatke, kot vemo, smo že v prejšnjih paketih potrjevali, ampak dodatek za delo s covid pacienti je veljal samo za čas epidemije, ko je bila epidemija zaključena pa potem teh dodatkov ni bilo. Seveda so zaposleni v ustanovah, kjer so imeli okužene, v bolnišnicah in v domovih za upokojence, delali s temi pacienti. Prav je, da se jim ta dodatek tudi prizna in da se jim prizna tudi od 1. 6. naprej, ker z 31. 5. je bila, kot rečeno, zaključena epidemija. Zelo pomembno je tudi to, da bodo starši, ki imajo otroke do vključno petega razreda osnovne šole doma zaradi karantene, da bodo eden od staršev dobil potem nadomestilo plače 80 %. To smo zagotovili v tem zakonu, kajti po Zakonu o delovnih razmerjih ta dodatek znaša 50 %. Potem smo na pobudo SMC vključili tudi rejnike. Ni to velika številka, ampak prav je, da smo pošteni do vseh in da so vključeni tudi ne samo starši, ampak tudi rejniki. S področja socialnega varstva je kar nekaj ukrepov, jih je minister tudi podrobno naštel. Tukaj se mi zdi ključno, da dodatni stroški ne bodo padli na bremena stanovalcev v domovih za upokojence oziroma bremena njihovih svojcev, ampak bo te dodatne stroške prevzela država. Začasni ukrepi za samozaposlene so: uvaja se mesečni temeljni dohodek, od oktobra do decembra tisoč 100 evrov za samozaposlene. Za tiste samozaposlene, ki pa jim država plačuje prispevke, to so praviloma v kulturi ali pa kaki športniki, pa potem 700 evrov, to je razlika, saj si vsi ostali prispevke plačujejo sami. Tudi za samozaposlene, ki imajo svoje otroke v karanteni oziroma so sami v karanteni, nismo pozabili. Tukaj je bilo na predlog Ministrstva za gospodarstvo potem določeno eno nadomestilo v višini 250 evrov za tistega, ki je nekje 10 dni v karanteni, če karantena traja dlje, na primer 20 dni, je potem 500 evrov to nadomestilo. Ta zadeva je sedaj tudi rešena. Pomembno se mi zdi pomembno tudi, da so starši, katerih otroci ne morejo obiskovati vrtca zaradi odrejene karantene, za tisti čas oproščeni plačila vrtca. Podaljšuje se kar nekaj ukrepov s področja kmetijstva. Po novem se zagotavljajo tudi nadomestila stroškov za izvajalce javnega prevoza, in sicer tistega javnega prevoza, ki je občasni javni prevoz in mestni javni prevoz, ker ti niso bili zajeti v prejšnjih paketih. Prav tako se prevoznikom zagotavljajo stroški za zaščitno opremo za voznike, razkuževalna sredstva in čistila. Potem je zelo dobrodošlo, tukaj je bilo na pobudo Ministrstva za izobraževanje predlagano cepljenje proti gripi, sprva najprej torej za zaposlene v izobraževanju, torej v šolstvo, kasneje se je pa potem Vlada in tudi koalicija odločila, da se to širi v bistvu in se ponudi vsem državljanom. Tako da ta ukrep pozdravljam, da bo cepljenje proti gripi za vse državljane, ki se želimo cepiti, tudi brezplačno. Ker smo pa pri tem 3. členu zakona, h kateremu sta podana tudi dva amandmaja, in sicer amandma Levice, da se 3. člen črta, in pa amandma ostalih opozicijskih poslanskih skupin, torej da se to petletno prehodno obdobje skrajša v štiriletno, bi rada v zvezi s tem še nekaj povedala. Člena črtati ne moremo, tega amandmaje ne moremo podpreti. Kajti tudi med izvajalci v javni zdravstveni mreži je nekaj zdravstvenih domov, ki še nimajo urejenega oziroma zagotovljenega izvajalca − odgovornega nosilca zdravstvene dejavnosti. Med temi je predvsem na področju družinske medicine nekaj težav, pa tukaj niso težave samo zaradi covida, ampak na sploh tudi prej zaradi nerazpisanih ali pa nezasedenih specializacij na tem področju. Tako da se člen vsekakor ne more črtati. Kot sem že na odboru povedala, tukaj si je SMC, ki se vedno zavzemamo za javno zdravstvo, zelo prizadeval in tudi dosegel kompromis tako z Ministrstvom za zdravje kot ostalimi koalicijskimi partnerji, da se je to obdobje, ki je bilo najprej mišljeno, da se podaljša za 5 let, skrajšalo in se bo sedaj podaljšalo za dve leti. Ostale opozicijske stranke sedaj predlagate eno leto. Jaz pravim tako, politika je pač tudi stvar kompromisov in če si v koaliciji, če znaš sodelovati, seveda lahko nekaj dosežeš. Dosegli smo torej to skrajšanje iz petletnega v dvoletno obdobje, torej da se podaljša. Zdaj pa, ja, lahko bi reli, da bo zaradi covida do določenega zamika zagotovo prišlo. Ali je to eno leto ali dve, je težko reči, ampak glede na to, da je ta zakon o zdravstveni dejavnosti, ki je leta 2017 predvideval in zahteval odgovornega nosilca zdravstvene dejavnosti, predvideval, da morajo imeti vsi zdravniki na primarnem področju vsaj tri leta delovnih izkušenj, na področju sekundarija, sekundarne ravni pa vsak pet let delovnih izkušenj, se nam tudi iz tega vidika zdi prav, da se potem skupno določi petletno prehodno obdobje, kajti če je nekdo takrat vzel to zares tako in da je nek mlad zdravnik začel takrat delati, bo potem v teh petih letih tudi na sekundariju dosegel teh pet let zahtevanih delovnih izkušenj. Tudi s tega vidika torej se nam zdi, da je to petletno prehodno obdobje, da nek zdravstveni dom oziroma zasebnik, kdorkoli, torej vsak izvajalec zdravstvene dejavnosti v petih letih sedaj zagotovi odgovornega nosilca dejavnosti. Ob tem bi pa povedala še, ker 4. člena posebej ne bomo obravnavali, ker je bil črtan, črtan je bil na pobudo SMC, in sicer se je v 4. členu zakona predvidevalo, da bi se podaljšalo to neomejeno delo zdravnikov ali pa tudi drugih zdravstvenih delavcev, da bi lahko še naprej opravljali popoldansko delo v drugih zavodih. Ta člen se torej sedaj črta in ne bo nobenega podaljšanja. S 1. 1. 2021 začne veljati omejitev, da bodo vsi zdravniki lahko le največ 8 ur na teden delali pri drugih zdravstvenih zavodih. Ključno se nam zdi namreč, da zdravstveni kader ohranimo v javnih zdravstvenih zavodih. Hvala.
Hvala. Besedo ima Jure Ferjan.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, cenjeni gostje in pa seveda vsi, ki nas spremljate, prav lepo pozdravljeni! Pred nami je peti protikoronapaket, ki tako kot preostali štirje, ki smo jih v zadnjih mesecih obravnavali in sprejeli v hramu demokracije, ki upam, da to še vedno je, prinašajo pomoč slovenskemu gospodarstvu, slovenskemu zdravstvu in seveda slovenskemu prebivalstvu. Dovolite mi, da v tem uvodnem delu razprave poudarim nekaj tistih ključnih elementov tega protikoronskega svežnja oziroma paketa. Gre za ukrepe, ki so naravnani k ohranitvi delovnih mest. Sem lahko zagotovo umeščam ukrep delnega povračila nadomestila čakanja delavcev na začasnem čakanju na delo. Seveda, pomembno je tudi nadomestilo plač delavcem zaradi odrejene karantene. V marsikaterem primeru rešuje številne stiske tudi 80 % nadomestilo plače za varstvo otroka v karanteni. Sam protikoronski sveženj prinaša oziroma preprečuje in rešuje stiske številnih mikropodjetij in samozaposlenih. Prinaša podaljšanje turističnih bonov, ki smo jih s pridom koristili v preteklih mesecih in ki imajo številne multiplikativne učinke. Prepričan sem, da bodo svoje pozitivne elemente želi tudi v prihodnjih mesecih. Prepričan sem, da tudi v prihodnjem letu. Tudi ukrep, da za do tri dni bolniške odsotnosti ni potrebno obiskati zdravnika, prinaša zagotovo prepotrebno razbremenitev zdravnikov, ki so v tem času, kot vemo, zelo obremenjeni in pod velikim pritiskom. Kot pomemben zaščitni ukrep na področju zdravstva bi izpostavil tudi izvedbo nacionalnega razpisa za boljšo dostopnost do zdravstvenih storitev in brezplačno prostovoljno cepljenje proti sezonski gripi. Seveda ni zanemarljivo, kajti tiste, ki se v prvi bojni liniji soočajo s covid-19 oziroma skrbijo za to, da so tisti, ki se okužijo, ustrezno obravnavani in seveda tudi zdravljeni, da se jim doda seveda tudi ustrezno plačilo, in sicer tukaj govorimo o dodatku do 20 % urne postavke za delo v tako imenovanih sivih conah, v rdečih conah bodo zaposleni upravičeni do dodatka v višini 30 % urne postavke. Ob tem mi dovolite, da se seveda vsem zdravstvenim delavcem ob tej priložnosti še posebej zahvalim za ves njihov trud in doprinos pri soočanju s koronakrizo. Danes smo poslušali del opozicije, da je drugi val vlado presenetil, da so razmere v domovih za starejše občane ne vem kakšne vse. To pa ni res. Že v uvodu je minister za delo jasno povedal, da so domovi za starejše občane pripravljeni, da je zaščitne opreme dovolj in da so se domovi za starejše občane oziroma tamkajšnji zaposleni že v prvem valu marsikaj naučili. Zato takšno zavajanje seveda ni smiselno. Potem bi izpostavil, prepričan sem, da vsi spremljate tudi dogajanje v sosednjih državah oziroma po Evropi in po svetu. Pa če se osredotočimo na Evropsko uniji, v marsikateri članici Evropske unije so ukrepi bistveno bolj drastični kot v Sloveniji in še marsikaj drugega bi se ob tem lahko reklo. Ne govorim, da so ti ukrepi prestrogi, seveda vsaka vlada, vsaka država se, verjamem da, odloča po svojem vedenju, da ravna najbolje, želim pa poudariti to, da je slovenska vlada k temu problemu, epidemiji oziroma koronakrizi, pristopila strateško, naredila projekcijo, kakšni ukrepi bodo sledili po fazah. Res je, da nacionalna javna televizija tega ni prenašala, pa vendarle sem prepričan, da si je večina državljank in državljanov vendarle to novinarsko konferenco predsednika Vlade ogledalo in se seznanilo z najbolj aktualnimi informacijami glede, lahko rečemo tudi, trenutno najbolj aktualne javne teme. Dovolite mi, da se dotaknem tudi aplikacije Ostani zdrav. Jaz srčno upam, da vsi, ki danes tu sedimo, da imamo to aplikacijo že naloženo. Jaz osebno sem si jo naložil takoj, ko je bila dostopna, in to tudi javno objavil, predvsem s tem razlogom, da sem morda koga pa vendarle spodbudil, da je enako storil. Gre za odgovorno ravnanje. Gre za to, da postavimo preventivo pred kurativo. Včeraj je bilo 707 novookuženih, danes 745. Bojim se, da bodo te številke še naraščale. Želim si, seveda, da ne, vendar realistično je pričakovati, da se bo to v prihodnjih dneh tudi dogajalo. In s tem bomo račun za neodgovorno ravnanje nekaj posameznikov ali pa nekaj posameznih skupin plačali, poravnali vsi državljani in državljanke Republike Slovenije, pa čeprav sem prepričan, da velika velika večina ravna odgovorno, ravna preventivno in dosledno upošteva ukrepe vlade in NIJZ. In ne samo zato, ker sta to vlada ali pa NIJZ rekla, ampak zato, ker so to osnovne stvari, ki mislim, da jih vsak izmed nas razume. Kljub vsemu pa se je danes pravzaprav v tej dvorani zgodilo nekaj prav posebnega, kajti če je posameznik, ki se je pred, recimo, dobrim mesecem dni tako krčevito upiral nošenju maske, nenazadnje tudi na sami seji Državnega zbora masko snel, pa potem dober mesec dni nazaj, če se prav spomnim, 11. septembra, na seji Odbora za finance zavrnil masko, ko sem mu jo prinesel, pa jo danes nosi, za kar sem v bistvu zelo vesel, ker je to en tak korak in pa spodbuda državljankam in državljanom, ki spremljajo našo parlamentarno diskusijo, da bodo tudi tisti posamezniki in posameznice ali pa neke skupine, nek določen odstotek prebivalstva, ki se ukrepov ne drži, tudi v tem ravnanju, ki ga, lahko rečem, da spodbujam, da bodo nosili maske. Se pravi nekdo, ki prej maske ni nosil, pa jo sedaj nosi, to je zagotovo za pohvaliti, spodbuditi takšno ravnanje. Verjamem, da bo takšnih primerov v prihodnjih dneh, ki bodo zelo pomembni za našo državo, še več. Tako da je prav, da dobre stvari tudi pohvalimo. Pred nekaj 10 minutami je s strani opozicije, s strani gospoda Židana, prišla pobuda, da dajmo vsi nositi maske, dajmo se držati ukrepov. Tako da vidimo, da tudi glas razuma pa vendarle tudi v nekaterih delih opozicije obstaja, kar je zelo spodbudno. Nošenje maske, ohranjanje ustrezne distance, higiena kašlja, da če se ne počutimo dobro, da ostanemo doma, da omejimo stike − to so neke osnovne vrline, ki mislim, da smo se jih v zadnjih nekaj mesecih nalezli, če se v tem žargonu morda izrazim. Predvsem pa, da se vedemo s tem odgovorno do sebe in do drugih. Kajti prepričan sem, da to tudi velika večina počne, res pa je, da lahko že nekaj posameznikov skokovito poslabša epidemiološko sliko države, in to se v teh dneh žal tudi dogaja. Konec koncev smo za javno zdravje odgovorni vsi. Boj proti covidu pa je naš skupen boj. Pa imamo lahko enaka stališča, različna stališča, različne poglede, prav je, da imamo različne poglede, ampak to je naš skupen boj in tudi sam uspeh je pravzaprav odvisen od nas vseh. Spoštovane in spoštovani! Svojo razpravo bom zaključil nekako z navezavo na tisto, kar se je dogajalo v uvodu današnje 46. izredne seje Državnega zbora, in izrekel besedno zvezo svoboda govora. To besedno zvezo, danes se je ilustrativno pokazalo, nekateri uporabljate ali pa uporabljajo izključno takrat, kadar je treba omejevati svobodo nekoga drugega, torej v popolnoma napačnem oziroma drugačnem kontekstu, kot naj bi se svoboda govora uporabljala. Spoštovane in spoštovani, mene ni sram za svoje besede, prav tako stojim za svojimi dejanji. Želim in upam, da tudi ostali, ki sedite v tej dvorani, spoštovani sodelavke in sodelavci, imate enaka stališča do teh dveh elementov, kajti potem res ne sme biti problem, da ljudje to vedo in vidijo, in tukaj enostavno ni nobenega problema. Če pa v tem je problem, potem je pa tisto jedro, tista prava težava nekje povsem drugje. Spoštovane in spoštovani, osebno bom protikoronapaket številka 5 podprl, ki je finančno težak preko 400 milijonov evrov, iz človeškega vidika pa sem prepričan, da je vreden še mnogo več. Naslavlja slovensko zdravstvo, slovensko gospodarstvo, naslavlja državljanke in državljane Republike Slovenije in ne naslavlja elit, ne naslavlja bank, kar očitno nekatere, ki ste danes zbijali, ki ste tolkli po parlamentarnih klopeh, zelo moti.
Hvala lepa. Postopkovno, kolegica Tomić.
Tale spoštovani poslanec Jure Ferjan se je vračal nazaj na postopkovni dogodek, ki se je zgodil na začetku seje, ko smo tolkli po klopeh. Ne zaradi ukrepov Vlade, ampak zato ker nam ni bilo dovoljeno predstaviti stališč poslanskih skupin, ker je podpredsednik tukaj na vašem mestu jemal besedo poslancem, ni dal postopkovnega. In veste dobro, da smo se včeraj na sestanku ob 8.15 pri vas ravno to pogovarjali, da predsedujoči ne komentira ne razprav še manj pa stališč poslanskih skupin. Tako da pričakujem opravičilo poslanca Ferjana, kajti to, kar je govoril zdaj, je neumestno, zlonamerno in neresnično. Hvala.
Kolegica Tomić, to ni bil postopkovni predlog, tudi o tem smo se pogovarjali. In prosim, da nadaljujemo z razpravo. Besedo ima kolega Marijan Pojbič. Pa prosim, ne več skakati nazaj, to govorim vsem in ne vam, gospod Pojbič. Ne več skakati nazaj. Jaz sem poslušal tisto zadevo na začetku seje, se bomo tudi o njej pogovorili. Imate besedo.
Spoštovani predsednik, hvala za vaša navodila, kako naj jaz razpravljam in o čem lahko razpravljam. Jaz bi samo z enim stavkom povedal naslednje. Šlo je za zlorabo poslovnika, zaradi tega je bila taka situacija, kot je bila. In podpredsednik je popolnoma pravilno odreagiral. Sedaj pa, spoštovani predsednik, preidem na razpravo o tem, o čemer danes razpravljamo, torej o PKP5. Najprej moram uvodoma povedati, danes sem poslušal toliko takih, drugačnih, različnih napadov, zavajanj, pollaži, laži s strani nekaterih opozicijskih strank. Še posebej me zbode tista, ki jo kar veliko časa že poslušamo, to mantro, kako ta vlada Janeza Janše razgraja javni zdravstveni sistem. Jaz osebno ocenjujem, da je to skrajno neprimerno podtikanje kateregakoli, ki sedi tukaj v tem državnem zboru. Tisti, ki je zakon PKP5 prebral in tudi ki pozna in spremlja politiko te vlade, lahko ugotovi, da je to daleč od te laži oziroma neresnice. Vlada v tem zakonu nikjer ne razgraja javnega zdravstva, temveč poskuša združiti vse resurse v zdravstvenem sistemu, da bi pomagali v teh okoliščinah, v katerih smo. In jaz mislim, če je to narobe, če je to slabo, škodljivo, da mi pomagamo ljudem, vsi resursi, ki so na razpolago, ne glede na to, kdo v katerem delu zdravstva dela, ali so to koncesionarji, ki so tako ali tako sestavni del javnega zdravstva, ali je to privatno zdravstvo, sami vidite, v kakih okoliščinah je zdravstvo, v kakih okoliščinah deluje zdravstvo v tem trenutku, ko je taka katastrofalna situacija, ko sami vidite, koliko novih okužb je vsak dan in tako dalje, in definitivno je, da je nujno potrebno in vsak razumen človek, ki živi v tej družbi in v tej državi, ne glede na politično pripadnost bi razumel in zagovarjal to, da združimo vse resurse zato, da pomagamo ljudem. To bi moralo biti osnovno vodilo in cilj vseh nas, ki sedimo tukaj, tudi vseh ostalih, ki so deležni pomoči ali to pomoč izvajajo. In če bi se vsi tega zavedali, verjemite mi, da bi ne bilo takih podtikanj, takih zavajanj, takih poskusov, ki absolutno nimajo niti enega zdravega, temeljnega razloga, da bi lahko tako razpravljali. Še enkrat povem, ta zakon z ničemer ne uničuje javnega zdravstva in ta vlada z nobenim ukrepom do tega trenutka ni storila to, da bi uničevala javno zdravstvo. Stranke, ki ste pa zdajle iz opozicije razpravljale na tem področju, ste pa 70 % časa porabili za to razpravo na tak način. In zakaj to počenjate? Zakaj to delate? Jaz ne vem. S kakšnimi argumenti, s kakšnimi razlogi? Dejstvo je, da v teh okoliščinah, v katerih smo, je vsak posameznik, vsak, ki se ukvarja in zna karkoli pripomoči, je v zdravstvenem sistemu dobrodošel, da mi pridemo tej zadevi do konca. Sploh ne vemo, kaj še nas čaka. Ta vlada se je odlično, moram jo pohvaliti zdajle, odlično lotila, pripravila PKP5, se pravi imamo že peti zakon, pravočasno je odreagirala, pripravila vse potrebno, kar je, za to, da bomo kos tej situaciji. Seveda pa moramo hkrati biti toliko razumni tisti, ki smo na drugi strani tega sistema, zdravstvenega govorim, in politika, da združimo moči in da prepričujemo državljanke in državljane Republike Slovenije, da te stvari, ki jih Vlada predpiše, tudi upoštevamo. Ker če bomo to delali vsi, vsak izmed nas, do vsakega svojega prijatelja, svojih sodržavljank in državljanov tudi kot politični funkcionar, bodo ljudje to vzeli resno in bodo tudi resno to zadevo obravnavali. In verjemite mi, se ne bo zgodilo to, da bomo imeli 700, 800 okužb na dan, ampak jih bomo imeli bistveno manj. In še ena stvar, ki je zelo pomembna. Če že mi, nekateri, jaz zagotovo razumem, nekateri iz opozicije ne, da gre v prvi vrsti za našo osebno zdravje. Če mi nismo sposobni razumeti, da s tem, ko te ukrepe, ki jih Vlada uvaja, zaščitimo najprej osebno zdravje, se pravi sebe, šele potem druge, potem je s tistimi pač nekaj narobe, na žalost. In jaz pač ne morem mimo tega dejstva, ko se nekateri v času krize, tudi opozicijski poslanci, sodelovali v teh bicikliranjih. Slikane imamo, danes lahko jaz prinesem cel kup slik. Ja, kakšna odgovornost pa je teh poslank in poslancev, torej politikov, ki bi morali biti tisti prvi, ki čisto vse naredijo za to, da bi ljudem pokazali, da gre za stvar, da ne gre za posameznika, da samo skupaj lahko to zgodbo pripeljemo do točke, da bomo zaščitili javno zdravstvo, naše osebno zdravje in vseh ostalih v tej družbi in državi. Vsi vidimo, kaj se dogaja okrog nas. Poglejte si Italijo, Avstrijo, da ne bom rekel vse, celo zgodbo, Hrvaško in tako dalje. in mi si mislimo, da si je to nekdo izmislil, ne vem od kod. Stanje okrog nas je pač kritično in tudi pri nas je kritično. Ta vlada, hvala bogu, da s svojimi ukrepi dela aktivno in se zaveda svoje odgovornosti in ne naseda na neke razne floskule, take in drugačne razlage, zaveda se svoje odgovornosti, da v takih okoliščinah je treba biti trezen, trezno ukrepati, sprejemati trezne ukrepe. In eden izmed teh treznih, pomembnih ukrepov za to, da to državo preživimo na pravi način, je tudi peti KPK. Jaz bom zdajle na kratko preletel samo nekaj ključnih stvari iz tega zakona, da še enkrat vemo, o čem govorimo. In lepo prosim vse poslanke in poslance, da prekinemo s tem žaljenjem, podtikanji in na koncu, aha, zdaj bi pa moralo biti proceduralno vprašanje pomembnejše od vsebine. In potem porabimo z tolčenjem in ne vem čem vsem po klopeh ne vem koliko časa, namesto da bi se ukvarjali z vsebino, ki je nujno potrebna za to, da rešujemo življenja ljudi. In nekaterim so proceduralna vprašanja pomembnejša od vsebinskih vprašanj, ki so ključnega pomena za zdravje državljank in državljanov Republike Slovenije. To je tisto, kar mene strašansko žalosti. In ne bi pričakoval od nekaterih ljudi, ki vseskozi zagovarjajo popolnoma nekaj drugega, v takih okoliščinah pa poskušajo narediti čisto vse, da bi bila taka zakonodaja, ki je nujno potrebna za vse strukture v naši družbi, čim bolj pozno sprejeta in da bi se naredila čim večja škoda. In to samo zaradi tega, ker ni vlada s pravo barvo. To je skrajno neprimerno in nesprejemljivo in za to je tisoč in en dokaz. Danes je bilo cel kup takih dokazov. In pod pretvezo uničevanja javnega zdravstva poskušate prepričevati ljudi, da je to, kar mi delamo, kar ta vlada dela, nekaj slabega. Jaz vam zagotavljam, da ljudje, državljanke in državljani to še kako dobro vidijo in razumejo, kdo je tisti, ki dela za njih, v njihovem interesu, ki mu gre za stvar, in kdo je tisti, ki svoje parcialne ali pa osebne politične interese izpostavlja kot prednostne namesto, da bi delal za narod, za ljudi, za to, kar je bil izvoljen. To je skrajno neodgovorno. In zdaj pa da se vrnem na zakon, še samo nekaj kratkih poudarkov. Se pravi, s tem zakonom podaljšujemo subvencioniranje čakanja na delo na domu, mesečni temeljni dohodek za samozaposlene v višini tisoč 100 evrov na mesece, za zaposlene v zdravstvu in socialnovarstvenih zavodih se uvaja nove dodatke k plači, za neposredno delo z bolniki in uporabniki socialno varstvenih storitev v sivih in rdečih conah je določeno 30-odstotno povečanje plače, v primeru prerazporeditve pa bodo plače višje za 20 odstotkov. Država bo zavodom s področja zdravstva in socialnega varstva financirala nabavo zaščitne in druge opreme za potrebe obvladovanja covida-19, krila bo tudi izpad prihodkov zaradi neizvajanja programov javnih zdravstvenih zavodov oziroma nezasedenih zmogljivosti socialnovarstvenih zavodov. Podjetja bodo tako po predlogu lahko še naprej koristila subvencionirano čakanje na delo na domu, plače za delavce v karanteni bo še naprej krila država. Novost je povračilo plače za tiste, ki ne prihajajo na delo, kjer je bila odrejena karantena otroku. Kot je povedal minister, ki je ukrepe iz predloga zakona označil za varnostno mrežo za ranljive skupine, zaposlene, delovna mesta, gospodarstvu, skratka vse segmente družbe. Med drugim še segajo na področje vzgoje in izobraževanja, kmetijstva, infrastrukture ter izvrševanja kazenskih sankcij. Torej z zakonom, preprosto povedano, želimo pomagati vsem ljudem, ki v danih okoliščinah potrebujejo pomoč. Zato čestitam Vladi, čestitam Ministrstvu za delo, družino, vsem tistim, ki so pomagali pripravljati vseh pet zakonov, da so in odreagirajo pravočasno, dovolj kvalitetno in dovolj odgovorno. Še eno stvar pa za zaključek povem, da nimam pa ničesar proti, če opozicija predlaga tudi kakšno dobro rešitev. Hvala bogu, da jo predlaga. Nimam nič proti. Prej sem uvodoma ali pa v sredini nekje povedal, da moramo sodelovati. Vendar pa se vsi zavedamo, in to pa moramo vedeti, da je Vlada Republike Slovenije tista in koalicija, ki pa ne more čakati. Predlogov je lahko milijon, ampak vsi vemo, tudi sredstva so taka kot so, znotraj tega je pač nujno potrebno poiskati rešitve in vedeti tisto, kar je prednostno, in tisto, kar je manj prednostno, in tisto, ki ni prednostno. In ta vlada, ta koalicija to zmore, v to verjame in tega se tudi zaveda in tako tudi dela. To od odgovorne Vlade pričakujejo naše državljanke in državljani. Hvala bogu, da smo takšna ekipa, ki nam gre za stvar. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Violeta Tomić.
Najlepša hvala. Najprej se bom odzvala na pozive glasu razuma in k sodelovanju. Mi smo – zdaj imamo pred sabo peti protikoronski paket in bodite pošteni − v opoziciji vedno predlagali cel kup amandmajev, ki so bili glas razuma in nikoli niti enega niste podprli, ker nas niste slišali in ker vas ne zanima sodelovanje. In zdaj ta zakon, ki ga imamo pred sabo, znova predstavlja neko vsoto vseh politik Janeza Janše. Skratka politiki, demokratični postopki in glas opozicije predstavljajo oviro. Oviro smo videli danes, ko smo želeli povedati svoje stališče, pa nam ni bilo dopuščeno. Ovira so tudi mediji, ovira so sindikati, ovira je tudi ljudstvo samo. In edini cilj teh politik je uničenje vseh javnih servisov pod pretvezo izrednega stanja. Ali kot pravi Zakonodajno-pravna služba že ob sprejemanju Zujfa, katerega avtorji ste bili vi, nepregledno, nejasno, nekonsistentno. In to je trajna škoda za državljanke in državljane Slovenije. Pika. Ne delate dobro, delate ogromno škode, izkoristili ste zdravstveno krizo za razgradnjo ustavne ureditve Slovenije, ki obstaja 30 let. In tukaj tudi jaz pozivam gospo Lilijano Kozlovič, ministrico za pravosodje, da se opredeli in neha molčati ob teh eklatantnih kršitvah ustave. Levica spoštuje ukrepe in tale vaš narativ, kako pa mi levi pa nismo za to, levi smo pa vsi, ki nismo vi. Glejte, mi smo bili nekajkrat v samoizolacijah pa delali od doma. Zanimivo, na desni nikogar. Kje jih skrivate? Zakaj? Škofovska konferenca; jaz verjamem, da vera igra veliko vlogo v življenju mnogih ljudi, vendar kako lahko v cerkvi brez distance, brez mask pojejo, molijo in so tam starejši ljudje, ki so dovzetni za okužbe, pridejo domov k svojim otrokom, vnukom in ti otroci potem v šoli doživljajo ne vem kakšne ukrepe, okuženi so pa lahko od staršev in starih staršev. Dajmo biti pravični, za božjo voljo. Tri tisoč ljudi je bilo na Brezju, videli smo fotografije brez distance in brez maske. Zakaj o tem ne govorite, ampak s prstom kažete na nas? Zakaj nikoli ne govorite, da Hojs nosi masko pod nosom in se druži tudi z otroki, da ministrica za izobraževanje hodi na prireditve brez mask, da vladna ekipa ob Kolpi v času najhujšega izbruha epidemije hodi brez varnostne razdalje in mask. Tako da, lepo vas prosim, nehajte kar naprej za vse kriviti opozicijo. Vendar spet imamo tako imenovane podtaknjence sredi tega protikoronskega paketa. in to je tisto, kar je nesprejemljivo. Kaj ima deregulacija cene knjige s protikoronskim paketom? Kaj ima vdor v domove? Policijski sindikat je sam rekel, da ne želi imeti pooblastil inšpektorjev. Zdaj naj bi pa policaji in redarji vročali ljudem karantenske odločbe. Kako to prispeva k miru državljanov in državljank, ki jih mimogrede strašijo vladni govorci, namesto da bi stvar prepustili stroki. Skratka, ta boj z epidemijo ste uporabili ali zagrabili na popolnoma napačnem mestu. Kajti sedem mesecev je od izbruha epidemije, niti ene infekcijske klinike niste bili sposobni postaviti, mirno pa planirate 780 milijonov za oklepnike, seveda ker je prišel Pompeo in na Bledu tudi niso imeli mask in varnostne razdalje, hitro je pa povedal, da se s Kitajsko ne sme poslovati, da pa orožje v bodoče nakupujmo v ZDA, pa ne bo toliko preiskav. Skratka, v opoziciji smo znova pripraviti 26 členov amandmajev. In vedno znova jih pripravljamo in vedno znova zelo resno pretehtamo protikoronske pakete, ampak vedno naletimo na gluha ušesa in poskusili bomo še enkrat. Skratka, jaz se bom skoncentrirala na kulturni sektor in predvsem na samozaposlene, kajti referenčni datum za pridobitev pomoči, določen z začetkom epidemije, je še vedno 13. marec, kar pa je neustrezno in popolnoma neutemeljeno. Kajti po vladnem predlogu naj bi pomoč dobili samo tisti, ki so bili registrirani najmanj do 13. marca, mi pa predlagamo, da temeljni dogodek pripada vsem, ki so se za dejavnost odločili vsaj do 1. septembra, kajti v nasprotnem primeru bodo močno oškodovani vsi, ki so dejavnost registrirali po razglašenem koncu epidemije. In to gre za 85. člen. Skratka, takrat razglašena epidemija je bila zaključena, formalno s preklicem kakor tudi simbolno s tistim slavnim preletom vojaških letal nad domovi starejših občanov, in zato je popolnoma neutemeljeno, da se pomoč dodeli samo tistim, ki so bili registrirani najmanj do 13. marca. Skratka, neko obdobje čez poletje, zanimivo, virusa v Sloveniji kar ni bilo. Ampak bilo bi pa pravično in ustrezno, da bi temeljni dohodek pripadel vsem, tudi tistim, ki so se vsaj do 1. septembra odločili za svojo dejavnost. Potem, če gremo naprej, pri 88. členu prvi odstavek določa, da izjava upravičenca, da zaradi posledic epidemije ne more opravljati dejavnosti ali jo opravlja v bistveno zmanjšanem obsegu, da je to informacija javnega značaja in da se objavi na spletni strani Finančne uprave Republike Slovenije. Skratka, javnost takšne izjave pri samostojnih podjetnikih je v resnici tudi že poseganje v osebne podatke, saj se javnosti razkriva finančno-materialni položaj posameznika. In javna objava takšnih osebnih okoliščin upravičenca glede njegovega gmotnega stanja je dejansko v nasprotju z varovanjem osebnih podatkov in predstavlja tudi nevarnost za zlorabo in diskriminacijo. Zaradi navedenih razlogov predlagamo črtanje tega odstavka in spoštujmo dostojanstvo ljudi, ki bodo prisiljeni prositi za to pomoč. Tudi smo pripravili amandma k 90. členu, kajti tako kot samozaposlene osebe tudi fizične osebe, ki delo opravljajo preko pogodb civilnega prava, v času odrejene karantene niso upravičeni do nikakršnega nadomestila za izgubljeni dohodek, čeprav za takšno razlikovanje ne obstajajo nobeni razlogi. In tudi za te osebe velja, da v primeru, ko ne morejo opravljati dejavnosti ali organizirati opravljanja dejavnosti na domu, izgubijo pogosto edini vir dobička ali dohodka. In nenazadnje ta deregulacija cene knjige v 127. členu, ki samo v enem stavku prečrta cel zakon. Res ni jasno, zakaj bi med covid ukrepi bila deregulacija cene knjige, kajti zakon velja od leta 2014, Vlada pa je v tem protikoronskem paketu popolnoma brez vednosti založnikov, brez vednosti knjigotržcev, Javne agencije za knjigo ukinila ta zakon. To se nam zdi nedopustno, popolnoma brez javne razprave, brez vključevanja deležnikov. Tako ta vlada dela. Zelo težko prenese kakršnokoli kritiko, čeprav je dobronamerna in konstruktivna. Veste, to je diktatura. Enostavno, kakorkoli obrneš, tisti, ki niso sposobni prisluhniti drugačnim mnenjem, tudi tukaj v parlamentu, ti se očitno na demokracijo prav požvižgajo. Jaz bom tukaj zaključila. Zdi se mi nedopustno, pričakujem od ministrice Lilijana Kozlovič, da se opredeli do protiustavnih ukrepov te vlade. In hočem, da res spregovorite, kajti vašega molka imamo dovolj. V politiko ste vstopili z obljubami o etiki in morali, ravno vaša stranka. To, kar sedaj doživljamo, pa je sramota in nedostojno za Slovenijo, kajti, kakor sem že prej rekla, 30 let smo čuvali ustavno ureditev, zdaj, pod krinko epidemije, pa nam osnovne pravice jemljejo. Hvala.
Hvala lepa. Še kakšna želja po razpravi? Še. Prožim prijavno listo. Prijava poteka. Prvi ima besedo Jožef Lenart.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani prisotni! Spoštovani gostje iz ministrstva! S tem paketom se nekako rešuje probleme na področju dela, na področju zdravstva. Dejansko se podaljšuje nekatere ukrepe iz prejšnjih zakonov, sprejetih, kot se je čakanje na delo, nadomestilo za plače delavcev in tudi zaradi odrejene karantene. Ta PKP5 je dejansko upošteval tudi predloge tistih staršev, ki so zaposleni, otroku pa je odrejena karantena in jih potem varujejo. Dejansko bodo imeli sedaj nekako spodobno nadomestilo, ker pač morajo biti doma. Se pravi, upošteval je želje staršev, upošteval je želje gospodarstvenikov. Poskušali smo tudi vpeljati oziroma vlada poskuša vpeljati nekatere dobre amandmaje, predloge s strani gospodarstva, tudi nekatere iz opozicije. Ampak če se tako izrazim, med drugim so na mizi nekatere rešitve, ki pa seveda tudi nekaj stanejo. Rekli smo, da je paket težak cirka 400 milijonov evrov, ampak po domače, ne moreš narediti palačink, če ne razbiješ jajc. In danes smo v neki krizni situaciji, ta vlada rešuje življenja in dejansko se reče temu neki krizni menedžment. Mislim, da je ta vlada uspešna pri tem. Ne glede na to, pa je bilo na tej seji izrečenih danes že več kritik, največ, kar je tudi logično, s strani opozicije, nič takšnega, ampak, kot je bilo rečeno, vas žalosti, ker ne pridemo skupaj, ker se ne podira nekaterih amandmajev opozicije. Žalosti vas, da ne poskusimo izkoristiti vseh kapacitet javnega zdravstva, ampak potem ta vladni razpis za to, da se poveča dostopnost, ki vam seveda nekaterim ni povšeči. Seveda imamo različne poglede na določeno reševanje problemov, spoštovana opozicija, imamo pa tudi v tej poslanski skupini nekatere različne poglede na preteklo reševanje, to se pravi na tisto reševanje teh čakalnih vrst, tega zdravstva, ko so bili pa v tistih mandatih ministri iz vaših kvot, pa se tudi ni nič naredilo, pa ni bilo krizne situacije. Zavedamo se, da je potrebno čakalne vrste reševati, ampak tukaj so se dejansko nabrali dvojni problemi, ki se jih sedaj rešuje, ali pa celo trojni. Zaradi tega naraščanja covida je potem dostopnost ostalih storitev v zdravstvu še nekako otežena, ampak se vsekakor dela v smeri, s ciljem, da se tole ustavi, in tole urgentno, če se medicinsko izrazimo. Zdaj ni časa, da bi se še o tem odločali in usklajevali do novega leta. Danes smo slišali tudi nekatere neprimerne izraze za to hišo, in sicer ustavimo norišnico, pokvarjeno, zahrbtno, škodljivo, janšizem. Mislim, da takšen dialog ni primeren za hram demokracije, še manj pa je primerno, ko na takšne odzive, na takšne izraze dobite nazaj nek kontra, potem pa začnete cepetati kot mala deca, z nogami in rokami. Predvsem je bilo prisotnega nekaj nagajanja tudi v tem sprejemanju že na Odboru za delo, že na Odboru za zdravstvo, ampak samo kritizirati in nobenih konkretnih ukrepov, ki bi takojšnje rešitve dajali, ne predlagati, tole pač ne gre. Recimo, da čas pač ni naš zaveznik v tem momentu, ker se nam ta epidemija skoraj znova ponavlja. Upam sicer, da se življenje ne bo spet ustavilo. Ljudje, invalidi, ki so potrebni pogostih zdravstvenih in tudi rehabilitacijskih obravnav in tako dalje, nas opozarjajo in vse bomo naredili, da jih zaščitimo. Pa vendarle, poskušamo reševati, potem pa neka polena pod noge. Nujno je narediti nekaj zaradi tega čakanja teh bolnikov, potem ko se pa nekaj predlaga, da se dejansko vključi čisto vse možne zdravstvene delavce, zdravnike, tudi zasebnike, ker vemo, da kadrov je tako ali tako premalo, potem pa tole ni v redu, nekomu ne paše in takoj panika, glejte, privatizirajo zdravstvo, tole bo vse narobe. Tako da moram še enkrat poudariti, da ni nobenih teženj po privatizaciji javnega zdravstva, so pa morda nekatere težnje določenih deležnikov v javnem zdravstvu, ki pač želijo, da stanje ostane takšno, kot je. Morda tudi želijo, da ostanejo te čakalne vrste takšne, kot so. In sedaj vas sprašujem, spoštovana opozicija: Ali želite ohraniti zdravstvo, kakršno imamo sedaj? Ali želite ohraniti te čakalne vrste, kakršne imamo sedaj? Kajti ljudje bolj dolgo, ko čakajo na neko zdravstveno storitev, bolj so stisnjeni v kot in večja je verjetnost, da bodo posegli po samoplačniški zdravstveni storitvi, seveda tisti, ki imajo to možnost, in tisti, ki imajo denar, to pa tudi drži. Tako da mislim, da je bolje, da v dani situaciji izkoristimo vse možne kapacitete, skrajšamo čakalne vrste tudi s pomočjo zdravnikov zasebnikov, zdravstvenih delavcev, ki niso del javne zdravstvene mreže. Namreč, v Franciji imajo na voljo 400 zavarovalnic, preko katerih se tako ali drugače financira zdravstvo, javna in zasebna, in imajo tudi možnost medicinske sestre, kot rečemo po domače, da nam svoje storitve nudijo preko svojega podjetja, pa tam ni nič slabše zdravstvo, kot pri nas, to je jasno. Se pravi, veliko institucij torej pozdravlja te nove ukrepe iz PKP5, pa tudi tiste, ki so že bili, med njimi so bili tudi Obrtno-podjetniška zbornica, zagovornik načela enakosti, potem dejansko nekatera upokojenska združenja. Veliko veliko predlogov je tudi bilo, da se še kaj od tega, kar je predlagano, popravi. Z večino mislim, da je bilo upoštevano, vsega se pa seveda ne da. In če bi še morda samo na koncu, da pač ni vedno v redu, da se kritizira pa da izgleda, da smo tukaj notri vsi skregani, ampak da se nekako daje pozitiven zgled tudi s tem, da se drži teh ukrepov, s tem da se drži predpisov, s tem da tudi bomo, recimo, ker smo nekako tudi zagotovili, da se lahko ljudje cepijo proti gripi brezplačno, da bomo s svojim zgledom, da se bomo tudi sami cepili pa to tudi pokazali ljudem, da naj nam dejansko sledijo. Potem bomo na nek način morda v roku meseca dni spet nekako normalno zaživeli in dali te maske počasi resnično na stran. Mislim tudi, da je prav, da neka malenkostna, bom rekel, zasebna konkurenca v zdravstvu tudi obstaja, ker ne more škoditi, da bi se deloma dvignila tudi kvaliteta zdravstvenih storitev v javnem zdravstvenem sektorju. Hvala.
Hvala. Besedo ima Tina Heferle.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Mene so danes nekatere razprave koalicijskih poslancev zelo šokirale ali pa presenetile. Slišali smo lahko, vlada je pravočasno odreagirala, vlada dela dobro. Jaz ne vem, katere številke vi gledate čez dan, ampak po podatkih, ki jih lahko sledimo ta teden, imamo na dan čez 700 okuženih, torej je verjetno vlada nekje zamudila z ukrepi, ki jih sedaj sprejema. Opozorila bi tudi na to, da smo v opoziciji že poleti opozarjali, sama osebno sem postavila celo poslansko vprašanje na temo spopadanja s covid krizo ministru za zdravje gospodu Gantarju, ki je takrat zelo samozavestno odgovarjal, kako se meja s Hrvaško ne zapira, kako za to ne vidi potrebe, kako je vlada pripravljena na novi naval covid virusa in tako naprej. Danes pa vidimo, da številke govorijo drugače. Saj ni, da v opoziciji govorimo, da je vse narobe, ampak dejansko stanje vam kaže na to, da se s to covid krizo ne spopadate v redu in zamujate z ukrepi. Očitek, da se v opoziciji danes ukvarjamo predvsem z neko formo in ne z vsebino, tukaj moram komentirat na način, da je za vsak demokratičen ukrep potrebna v prvi vrsti najprej demokratična forma, da se tak ukrep lahko sprejme. In današnji manevri podpredsednika v začetku te seje kažejo na neko tendenco te vlade po tem, da zganja neko represijo tam, kjer temu ni mesto. Videli smo danes v prostorih Državnega zbora, ko se je odvzemala beseda poslancem, brez da bi za to bil opravičljiv razlog. In tako lahko danes tudi vidimo v predlogu zakona v 13. členu, ko se omeji ali prepove zbiranje ljudi na zasebnih krajih in prostorih, brez da bi za to bila potrebna kakšna sodna odredba, kot je to običajno in nujno v vseh demokratičnih državah. In tukaj je ta moment, ki dela ta zakon, vsaj zame, nesprejemljiv. Jaz ne pogojujem podpore zakonu s tem, da bodo sprejeti neki opozicijski amandmaji. Jaz pogojujem podporo temu zakonu s tem, da se črtajo iz njega določbe, ki v ta interventni zakon za spopadanje s covid krizo ne sodijo. In to je represija. In to smo ponavljali že pri koronapaketu ena, dva, tri, štiri in ponavljamo tudi zdaj pri petem koronapaketu. To represijo, ki jo venomer umeščate v protikoronske zakone, je enostavno nesprejemljivo za takšno demokratično družbo, kot hočemo biti. Govoriti, da se vlada s to covid krizo spopada pravočasno, je milo rečeno vsaj nepopolno, ker se vlada spopada ne samo z zdravstveno krizo, ampak se spopada tudi z drugimi sistemi, se pravi z represijo. In kot sem že rekla, temu tukaj ni mesta. Današnjega zakona vsekakor, če bo ostalo pri tem, kot zdaj vidimo, da je, vsekakor ne bom mogla podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Maša Kociper.
Hvala, predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! V stranki SAB poskušamo biti karseda korektni vedno takrat, kadar stranka SDS in ostali, ki sestavljajo vladno koalicijo, pride pred ta zbor z nekimi ukrepi, za katere mislimo, da so koristni in da so za ljudi dobri, in jih pohvalimo. Mislim, da je to prav in da bi tako morali ravnati vsi. In seveda nobenega dvoma ni, da tudi v tem petem paketu je kar nekaj stvari, ki so dobre in ki bodo državljanom v tej težki zdravstveni in sploh mnogo več kot zdravstveni krizi ljudem koristile, in to je seveda za pozdraviti. Ko sem to povedala, pa seveda ne pristanem na razna izvajanja koalicijskih poslancev, ki ob tem, ko povedo, kaj je tukaj dobrega, povedo, da, hvala bogu, da imamo vlado Janeza Janše, da je to naredila in da tako dobro rešuje in tako naprej. Jaz mislim, da v krizi, v kakršni smo, in v situaciji, ko je končno tudi Evropska komisija oziroma Evropska unija celotna odreagirala tako, kot je potrebno, namenila določena sredstva za reševanje te krize, praktično vsaka vlada ravnala na podoben način, kar se tiče nekih teh glavnih ukrepov: podaljšanje možnosti čakanja na delo, nadomestila za karanteno in tako naprej. Tako da se mi to res ne zdi neka jedrska fizika, za katero bi se vam morali zdaj blazno zahvaljevati in biti neizmerno hvaležni, ker to rešujete in ker to rešujete hitro. V situaciji, v kateri smo, bi vsaka vlada morala in bi, sem prepričana, reševala take stvari po svojih najboljših močeh in najhitreje, kar bi zmogla. Sem pa jaz seveda poslanka opozicije in tej vladi že tako ne zaupam. Mislim, da ne pelje države v pravo smer in da ne rešuje stvari tako, kot je treba. Zlasti tudi mene moti, tako kot mnoge med vami, to, da se v času ene najhujših kriz, kot sem prej rekla ne samo zdravstvene, ampak tudi sicer krize gospodarstva, krize, ki se tiče tudi šolstva, tudi socialnega življenja, družbenega življenja in tako naprej, v ozadju dogajajo neke stvari, ki dajejo slab priokus vsemu skupaj, ki vodijo k temu, da nastaja neka druga republika, republika, ki si je večina med nami ne želi. Vse to je popolnoma nepotrebno. Vsi skupaj bi morali združiti moči in v teh trenutkih vse moči usmeriti samo v to, kako čim uspešnejše premagati to krizo in našo državo in naše gospodarstvo usmeriti na pravo pot. In ko to povem, takoj pogledam tudi zdaj spet ta PKP5, ta zadnji zakon pred nami, ki spet zbuja slabo voljo s tem, ker ne vsebuje samo nekih določb, ki se nanašajo na to področje, ampak po drugi strani je to tudi, kot je Zakonodajno-pravna služba povedala, neka zbirka novel, ki posega v posamezna področja. In potem smo seveda v opoziciji vedno znova nervozni, kaj vse in kako boste posegali še v druga področja in urejali stvari, ki v urejanje po interventnem zakonu zaradi covida ne sodijo, še posebej, če pri tem ravnate potencialno protiustavno. Jaz se zavedam, da je vsakokratno mnenje Zakonodajno-pravne službe seveda zelo priročno orodje za opozicijo, da pokaže, kako koalicija ne zna delati. In tudi sama, kot veste, se ne strinjam vedno s tem mnenjem, je pač eno pravno mnenje in vsako pravno mnenje mora prepričati z argumentacijo, ampak mene kar nekaj argumentacije v tem obširnem pravnem mnenju Zakonodajno-pravne službe na ta zakon PKP5 prepriča. Ena od glavnih ugotovitev, niti to ni mnenje, to je ugotovitev, ki velja za ta in prejšnje zakone, je, da je po eni strani to zakon, ki vsebuje interventne določbe, določbe, ki so vezane na boj s krizo, in po drugi strani je zbirka novel, ki posega v posamezne zakone, suspendira posamezne določbe zakonov in tako naprej. Takšna mešanica, ki se jo zdaj gremo že petič, ni v skladu z načelom pravne države, z načelom preglednosti, zakonitosti in tako naprej in omogoča zlorabe in teh zlorab se v opoziciji bojimo. Tak zakon, začelo se je, če se spomnite, z Zujfom, se točno spomnim, kakšna mešanica 24 ali koliko zakonov je bila to takrat. Tak zakon je z vidika pravnega sistema in neke preglednosti in tudi preglednosti v smislu sprejemanja za nas, zakonodajalce slaba rešitev. Sploh, če potem še koalicija da na vsak člen, praktično na vsak člen, svoje amandmaje. Da amandmajev opozicije sploh ne omenjam. Če nadaljujem z mnenjem Zakonodajno-pravne službe, ne samo da sta tu dve vrsti določb, ki bi jih bilo treba tretirati različno že zaradi tega, ker imamo omejene možnosti referenduma, ko gre za ene določbe, za druge pa nujno ne. Referendum je ena najvišjih oblik demokratičnega odločanja in zdaj ta omejitev glede referenduma bo veljala kar za vse skupaj, kar je v tem zakonu, zato ker je vse skupaj pomešano. Velja pa po ustavi samo za tiste zakone, ki se nanašajo na neke interventne ukrepe v nekem, recimo temu, izrednem stanju. Tako že iz tega izhaja en velik, velik pomislek. Poleg tega Zakonodajno-pravna služba govori še o nejasno določenem trajanju ukrepov, k temu se bom še vrnila, k retroaktivnosti določb, ki niso jasno obrazložene, v določenih primerih, kot veste, je retroaktivnost dovoljena, ampak mora biti ustrezno obrazložena. Tukaj ni. Nejasno navedeni so viri financiranja, ponekod že kar rečeno ali iz sredstev Evropske unije, pa sploh ne vemo, ali ta sredstva bodo in kdaj bodo. To izrazito ni v skladu s poslovnikom, ki določa, da morajo biti proračunski viri navedeni. Nepravilne obrazložitve pri posameznih členih, ki ne ustrezajo poslovniškim zahtevam, niso v skladu s poslovnikom in so že zato tvegane, da bodo padle na Ustavnem sodišču. Nejasne in nerazumljive zakonske določbe, kjer se sam člen in sama obrazložitev ne skladata, še nepravilen naslov, ki se nanaša samo na interventni del zakona, ne pa tudi na ta drugi, ki ga omenjam. In za konec, in to mene osebno najbolj moti, kršitev načela legalitete. To je izredno pomembno načelo, ki določa, da je izvršilna oblast vsebinsko vezana na ustavo in zakon, kar pomeni, da mora pooblastilo za izdajo podzakonskega predpisa vsebovati vsebinske kriterije, zgolj golo pooblastilo za izdajo podzakonskega predpisa pa krši načelo legalitete oziroma da bom bolj enostavna, Vlada si je kar pridržala pravico, da sama in brez kriterijev odloča, do kdaj bodo kateri ukrepi veljali in kdaj jih bo ukinila. Se pravi, trajanje uporabe zakonskih ukrepov, pravi Zakonodajno-pravna služba, ne more biti odvisno od popolne diskrecije izvršilne veje oblasti. Tukaj pa je. Vlada sama posega v zelo pomembne pravice, hkrati pa si mimo načela legalitete prisvaja pravico, da bo sama ona brez kriterijev, brez da bi bil v to vključen Državni zbor in zakonodajalec, določala do kdaj in kako dolgo se bodo ti ukrepi izvrševali. Ker vem, da pravna materija za ljudi ni ravno zanimiva, bom šla zdaj bolj na vsebinsko področje. Kot rečeno, za nas v stranki SAB je zelo pomembno, da se čimprej in – tako kot poudarjate – čim boljše za ljudi in za gospodarstvo odgovarja na izzive, ki so pred nami. In v delu, ko to delate, hvala lepa in vam se tudi zahvaljujemo za delo, ki ga opravljate. Seveda je pa zelo narobe, kadar so rešitve ustavnopravno sporne, kot je tista možnost vstopa v zasebne prostore, recimo, ali pa, če so rešitve takšne, s katerimi se vsebinsko mi ne strinjamo. Ker je ena od takih rešitev vezana na skrajševanje čakalnih vrst, mi dovolite, da še povem mnenje mene in tudi naše stranke v zvezi s tem. Mi se zavedamo – pa bom govorila v svojem imenu, ker je to moja razprava – jaz se zavedam, da človeku, ki je bolan, je popolnoma vseeno, sploh takšnemu, ki je zelo bolan, ali bo prišel na vrsto za čimprejšnji pregled in do zdravljenja pri zasebniku ali v javnem sektorju. On si želi samo čimprej priti na vrsto in biti zdrav. In glede na to, koliko časa se že spopadamo s čakalnimi vrstami, iščemo rešitve, pa jih ne najdemo, smo v stranki SAB in – spet, če rečem – tudi jaz osebno prepričani, da je nekaj treba narediti. V tem primeru nismo kar tako in a priori proti vsem rešitvam, ki jih ponujate. To je tudi proti možnosti, da s svojim znanjem in s svojim delom pomagajo zasebniki. Ampak vsaka rešitev, tudi takšna interventna, mora paziti, da ne podre nekih temeljev naših sistemov, našega ustavnega in zakonskega reda, naše družbene ureditve. V našem primeru je to javno zdravstvo; dobrina, za katero mnogi od nas menimo, da je izjemno pomembna. Jaz se pogovarjam s kolegi v Ameriki. Imam kar nekaj kolegov mediatorjev, smo malo na zvezi. A veste, kaj njih najbolj skrbi v zvezi z epidemijo covid? A veste, kaj jih najbolj skrbi? Kako bomo plačali zdravljenje, če zbolimo! To mi rečejo moji kolegi odvetniki in drugi kolegi mediatorji. To njihova glavna skrb, kaj če zbolim, kako bom plačal zdravljenje. Mi te skrbi nimamo. Pri nas za vse poskrbi država. Ampak kako dolgo še? Mi moramo pomagati temu zdravstvenemu sistemu, tej vrednoti, ki je res neverjetna in na katero smo lahko ponosni, da se okrepi, ne pa, da bo vedno bolj šibko javno zdravstvo, medtem ko se bodo zasebniki krepili in čez deset let bomo imeli Ameriko. Ali pa čez 20 ali pa čez 30. Saj to ne bo z danes na jutri, jaz to vem. Tako v stranki SAB in jaz osebno nismo proti temu, da se vključijo tudi zasebniki, ampak pod točno določenimi pogoji, ki ne bodo posegali v javni zdravstveni sistem. In tukaj pridemo do tega, da nas eni na desni imajo za levičarje, eni na skrajni levici nas imajo za neoliberalce, mi smo pa očitno v sredini in iščemo neke te socialnoliberalne rešitve, ki bi bile dobre za ljudi, hkrati pa bi ohranile naše vrednote socialne države. Zato smo tudi predlagali ta amandma, pod katerim smo prvopodpisani in so ga podpisale še stranke LMŠ in SD, v katerem predlagamo kaskadni sistem pri tej izpeljavi tega razpisa za zmanjševanje čakalnih vrst. Najprej poglejmo, če je v javnem sektorju še kaj kapacitet prostih. Ljudje morda ne vemo, da v javnem sektorju ni problem to, da so ljudje zasedeni, da so operacijske sobe zasedene, da ni dovolj medicinskih sester. Ne, problem je to, ker ni dovolj denarja. Omenila sem že primer našega kolega, bivšega poslanca, znanega kirurga ortopeda, ki pove, ne bom zdaj omenjala njegove bolnišnice, da v njegovi bolnišnici, kjer dela, ima plačane operacije do sredine septembra. Od tam naprej pa ni več denarja. Pa bi rad on delal, pa so medicinske sestre na voljo, pa je prazna operacijska dvorana! Pa so na voljo pripomočki, se pravi oprema za to operacijo, in tako naprej. Ni pa denarja, ki bi ga zavod plačal. In če je to problem, potem je treba najprej te kapacitete v javnem sektorju na ta način zapolniti. To je edino fer in to je edino pravilno, glede na to, koliko denarja je pa ta država že zmetala v ta javni sektor. Tako smo mi rekli, da najprej po vrstnem redu naj dobi prednost in pod določenimi pogoji in za določen, omejen čas najprej javno zdravstvo, se pravi ti javni zavodi, potem koncesionarji in potem tudi zasebniki. In eden od amandmajev, ki je bil danes omenjen – mislim, da ga je predlagala, vsaj tako so rekli, stranka SMC –, ki omejuje delo zasebnikov, ki so hkrati zaposleni v javnem sektorju na določen čas, največ 8 ur tedensko. Se pravi, tisti, ki je zaposlen v javnem zavodu, lahko največ 8 ur tedensko dela pri privatniku. To se mi zdi zelo dobra rešitev, ki gre v pravo smer. Vsi namreč poznamo primere zdravnikov, ki so redki, hvala bogu, večino zdravnikov, jaz jih izjemno cenim, to ni samo poklic, to je poslanstvo, ampak so med njimi, seveda tako kot povsod, tudi taki in drugačni. Motijo me taki, ki imajo v javnem sektorju neko lepo službo, status, socialno varnost, naziv, izobraževanje, neke možnosti nekega strokovnega razvoja, vendar večino svojega časa in energije raje popoldne usmerijo v neko svoje delovanje v zasebnem sektorju zato, ker se jim seveda to bolj splača. To je nedopustno in to moramo na sistemski ravni preprečiti zato, ker ljudje se morajo tudi – konec koncev tudi zdravniki – odločiti, kjer bodo delali. Če se odločijo za javni sektor, pričakujem, da tam oddelajo svoj del pošteno in tako, kot je potrebno. Tukaj bom zaključila, da pustim še kolegom malo časa. Za nas v SAB in tudi zame osebno je zelo pomembno, da se vsa pozornost ne usmeri samo na reševanje covidkrize, da se dostopnost do zdravstvenega sistema omogoči tudi za vse ostale bolnike, tako kot je bila nekoč, in da vsem omogočimo, da pridejo na primarno in sekundarni ravni do zdravja takoj, ko je mogoče. To je za nas ključno. In pa to, da zaključim, da politiki ne prispevamo k temu, da razvajamo ljudi in vnašamo dodatne dvome v to, ali covid obstaja, ali virus korona obstaja, ali so maske učinkovite ali niso, ali kaj jaz vem. Jaz imam tudi svoje pomisleke, marsikdo jih ima, ampak nisem zdravnica in mi na pamet ne pride, da bi kontrirala celi zdravstveni stroki z enimi svojimi ugotovitvami, kaj je prav in kaj deluje in kaj ne. Tisti, ki na ta način razdvajate ljudi, češ, če ste pametni, ne nosite mask, ali pa, vse je brez zveze, teorija zarote, delate res veliko škodo ne samo državi, ampak celemu javnemu zdravstvu. Tako da, dajmo vsaj kar se tiče te covidkrize in tega pristopa vendar strniti vrste in pomagati, da to vsi skupaj čim prej preidemo; saj pravim, ne glede na to, da imamo drugačne poglede. Prepričana sem, da ste vsi seznanjeni s tem pismom – dobili smo ga poslanci na mail –, znanih strokovnjakov, tudi iz Harvarda in tako naprej, podobno je govoril dr. Figelj na Studio City, so to neki legitimni pogledi, ampak če se naša država in naši strokovnjaki odločili za neko linijo, dajmo tukaj strniti vrste in slediti in probati to grozoto, ta covid čim prej premagati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Soniboj Knežak.
Hvala predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice, kolegi! Tudi jaz sem bolj časovno omejen, če hočem še kolegu pustiti par minut. Zato bom v bistvu danes, ko se srečujemo s tem petim protikorona paketu, več stomilijonskimi finančnimi sredstvi, s katerimi bomo ublažili posledice te krize koronavirusa. Težo bi rekel, da Vladi zamerim, da ne posluša pomagati, vsaj kar se tiče gospodarstva in tudi državljanom, s temi ukrepi, čeprav se z mnogimi včasih tudi sam osebno ne strijam. Tisto, na kar bi rad opozoril v svoji razpravi, pa je, da poleg teh ukrepov, ki kot sem omenil, so v tem paketu nekateri tudi taki, ki smo jih v opoziciji predlagali v preteklih mesecih, sicer z nekim zamikom treh, štirih mesecev, od tega dobrega ukrepa čakanje na domu, 80 procentov, do tistega – kar me veseli –, da dobro dela tudi Ministrstvo za delo, družino, ki se je le odzvalo tudi na mojo poslansko pobudo, ko sem v vprašanju opozoril na neustreznost financiranja oziroma nagrajevanja zaposlenih, ki delajo v domovih starejših občanov. Zdaj vidim, da so tudi za to namenili sredstva, čeprav se v osnovi še ne strinjam z njihovim reševanjem, da virus razrešujemo v samih domovih starejših. Ampak tisto, na kar bi rad v teh parih minutah opozoril danes, je to, da se mi danes ukvarjamo s tem, ko dejansko gasimo posledice požara. Gasimo posledice požara, ki še traja. Ne, ki traja, ki se razplamtuje iz tedna v teden. Mi se osnovnega problema ne lotevamo uspešno. Ukrepe pa, ki jih sprejemaš, da boš gasil posledice, je komot dobiti, saj ne nazadnje se zadolžujemo, delimo nekaj, kar bodo še naši otroci odplačevali – to je mali problem. Ampak mi smo oziroma Vlada na tem, kar se tiče sprejemanja ukrepov za omejitev virusa, mi smo na celi črti neuspešni. Pa se kdo vpraša, zakaj je razlika med danes, ko imamo dnevno 700 novih okužb, pa ne vem, obdobjem marec, april, maj, ko smo veliko večino državljank in državljanov uspel prepričati, pa so se držali navodil. Kaj je razlika med tistim časom, pa med tem časom zdaj? Vam jaz povem? Vam jaz povem! Zaupanje ste izgubili! Zaupanje pri državljankah in državljanih! Zaradi česa? Zaradi katastrofalnega komuniciranja z javnostjo. Piar iz osamosvojitvene vojne, z vsem dolžnim spoštovanjem, danes, daleč od tega, da odigra svojo vlogo. Se krega z resornim ministrom za zdravje, ki je umirjen človek, ko bi pričakoval, da za zdravstvene ukrepe ima on tiskovno konferenco. Po lestvici priljubljenosti je visoko na vrhu med politiki. Ne, ne delamo tega. Vse, kar sprejemamo, ima zadaj tudi finančne grožnje državljankam in državljanom. Ali smo mi skregani z državljankami in državljani? Tudi predsednik Vlade je tudi za tiste, ki niso njegovi volivci, on je predsednik Vlade vseh državljank in državljanov. Tega se bo moral zavedati, ne pa, da obračunava prek Twitterja, prek vseh možnih omrežij z RTV [[…]]Mislim, da še ni skupine, ki je ni nagovoril, ki malo drugače misli kot on, pa da se nismo skregali v teh mesecih. Kontradiktorni ukrepi; zjutraj velja nekaj, popoldan drugačni ukrepi. Ne veljajo za elito. Naj vas spomnim, omejitev gibanja na občine – ne smeš iti, razen če nimaš vikenda. Super, imamo vsi vikende! Isto s Hrvaško – če imaš nepremičnino. Tu delamo razlike. Da ne govorim o diskriminatornih ukrepih, ki so bili v zadnjem mesecu sprejeti za starejše upokojence, ko so v največji vročini čakali v vrstah pred trgovinam, da so jih noter spustili, da ne govorim, da jih ne pustimo na javni prevoz, pa te zadeve. Zaupanja ni več, to je osnovno, ki ga v takih kriznih situacijah krepko potrebujemo. Ne nazadnje, tisto, kar se mi pa zdi še posebej v posmeh, je, da je danes začela oziroma imela prvo sejo preiskovalna komisija, bom prav prebral njen naziv – Preiskovalna komisija o zagotavljanju zaščitne opreme ter ukrepov institucij in nosilcev javnih funkcij za zajezitev covid-19 od 1. februarja 2020 naprej do odreditve parlamentarne preiskave – za obdobje, ko smo imeli v marcu dnevno po 10, 15 okužb, pa so bila prazna skladišča. Danes so skladišča polna, spoštovani kolegice, kolegi – leti na Vlado –, pa imamo 700 dnevnih okužb. Bomo morali zamenjati državljanke in državljane? Dokler tega ne boste – en spoštljiv odnos do vseh v tej državi, od komunikacije naprej –, mislim, da se nam slabo piše. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Janez Moškrič.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Pred nami je zakon, ki se ga je delavno prijelo ime protikoronski zakon, pa še celo številke so – pet. Sam moram reči, da je verjetno beseda protikoronski neprimerna, vsaj za moje pojme, čeprav se delovno res to uporablja, kajti, če bi lahko mi z zakonom iz te države spravil virus, ki se imenuje covid-19, potem bi ga vsi podprli – kajne? Vseh 90 poslancev. Ker pa vemo, da to ne gre tako in da je razlog za Zakon o začasnih ukrepih za omilitev odprave posledic covid-19, ki je že peti sklop – peti sklop – popravkov dopolnil zakona, pa najprej poglejmo, kaj je razlog oziroma koliko časa se že s tem ukvarjamo. Ko je v naši soseščini se razvil ta virus, smo lahko samo spremljali in na žalost ugotovili, da je prišel tudi do naše države, do naših prebivalcev. Takrat se je že tudi splošno mnenje v Evropi ustvarilo, da edina rešitev je resnično nošenje mask in pa čim bolj ustaviti to medsebojno komuniciranje med prebivalci. Hitro smo to uspeli v začetku izvesti in tudi izkazalo se je za zelo učinkovito, kar se tiče širjenja virusa. Zelo hitro smo zajezili to širjenje med prebivalstvom, ampak plačali pa drago, v smislu tega, kaj pomeni v našem tisočletju, če za dva meseca prepoveš toliko in toliko dejavnosti. Kljub temu da je veliko stvari delovalo v državi, smo veliko stvari pa tudi zajezili in posledica tega so bili ti zakoni. Da so bili ti zakoni odlični, to dokazuje dejstvo tudi na finančnem področju, ker namreč že konec aprila smo bili praktično, kar se tiče finančnih prihodkov, na ravni leta 2019. To nas je zelo veselilo, vse. Mogoče so tudi prebivalci to razumeli tako in na drugem koncu je bila posledica – kaj? Da smo malo preveč, bom rekel, pozabili, da se lahko ta virus hitro vrne, kljub temu da je stroka vedno in vseskozi ponavljala. Bom zelo mil, pa bom rekel, vemo točno, kdo je pa vseskozi nasprotoval ukrepom. Ukrepom, ki so bili vedno in zmeraj s strani Vlade potrjeni na predlog strokovnjakov s področja zdravstva, še celo dodatno so vključili tudi s področja matematike, logaritmov, da smo izračunali, kaj se nam lahko dogaja. Tu, na žalost, so se določeni nosilci javnih funkcij postavili na drugo stran. Hvala bogu, danes vsi nosijo maske, vsi nosimo maske, pa temu še tudi v tem državnem zboru ni bilo tako. Kje smo sedaj? Preden v teh zadnjih dneh drvimo proti neslavni številki okuženih na sto tisoč prebivalcev – je ta vlada prinesla zakon, ponovni zakon, ker se je že ugotavljalo, da bo spet v jeseni problem. Ta zakon, ki ga imamo danes pred seboj in ki ponovno določene ukrepe podaljšuje, ki so bili že v prejšnjih zakonih, predvsem z namenom, da se ohranijo delovna mesta, da se na področju socialnega varstva – vemo, domovi za starejše, pomanjkanje kadra, da lahko prehajajo iz enega v drugi dom, ker ne moremo domov čez noč zgraditi, kader je pa lahko okužen. Potem je pa tukaj ta zgodba: privatno pa javno. Gre namreč za čisto enostavno zgodbo. Ko dva meseca ni v javnem sektorju delalo toliko in toliko področij našega vsakdanjega zdravstva, enostavno so se tiste naše slavne zamude s področja zdravstva strašno povečale. To je tisti negativni pristop. Včasih se kod lahko tudi pohecamo, da hvala bogu, da jih je še manj umrlo, ker so manj k zdravniku hodili. Ker včasih vemo, da tudi preveč vseh pritiskov pa zdravil lahko tudi škoduje – ampak to je moje osebno mnenje, da ne bo kakšen zdravnik mislil, da mislim tako, na splošno. Smo pa sedaj v situaciji, ko pa lahko, tudi zato ker je nekaj denarja na zdravstveni blagajni ostalo, ker se ni izvajalo, ko lahko ta denar porabimo za to, da čim prej pospešimo tisti tempo ali pa tisto frekvenco, ki jo je naše javno zdravstvo zmožno. In je spet zmožno z manjšim obsegom zaradi tega, ker sami veste, kaj se je zgodilo. Recimo, ortopedsko kliniko smo celo namenili covid kliniki in smo potem ortopedsko preselili in tako naprej. S tem zakonom, s temi ukrepi lahko naredimo razpis za 50 milijonov vrednosti, na katerega se bodo lahko prijavili nosilci, kot je bilo strašno učeno vse povedano, kdo je nosilec in kdo je zdravnik in tako naprej. Kdo pa je rekel, da se bodo samo, ne vem, tri, štiri privatne ustanove s področja zdravstva prijavile? Mogoče pa določeni sektorji tudi v javnem zdravstvu imajo še možnost, prostorsko kapaciteto, se bodo reorganizirali v smislu tega, da se bo tudi lahko delalo po več ur v operacijskih dvoranah, mogoče se bo v tem [[…]]in tako naprej. Samo to je namen, da ljudi, tiste, ki imajo zdravstvene težave, ki se jih da rešiti in kje glavni problem samo denar, da se to zapolni in to ljudem pomaga. Še enkrat, vsi ukrepi so vedno vezani na mnenje stroke. Nikoli – vlada ali pa nekaj posameznikov, nekaj sekretarjev se tam nekje zmeni, mogoče v gostilni [[…]]Tako je slišati, tako je razumeti našo opozicijo. Da je to to. Ali pa celo mogoče, da je gospod predsednik Vlade to popoldne napisal in potem je to bilo in so to ukrepi. Niti slučajno ne. In če smo pošteni, vemo, da smo ravno mi tisti – politiki, tudi ta vlada –, ki želimo te ukrepe omiliti. Poslužujemo se vseh možnih statističnih parametrov, kako bi lahko, kaj je merilo, da se določene ukrepe sprejme. Povejte mi, spoštovani kolegi iz opozicije, ko smo slišali celo pravnice, da nismo uspešni. Ja, glejte, po statistiki smo še vedno zelo uspešni. Češka ima 675 prebivalcev okuženih na 100 tisoč, Črna gora 587, Belgija 517, Nizozemska 439, Francija 330, Španija 297, Združene države 209 in Slovenija je na 206 na današnji dan. Verjetno bo preteklo mnogo let, da bodo strokovnjaki ugotovili, zakaj je ta statistični podatek, ki ga zdaj zadnje mesece dajejo države v svet, takšen, kakršen je. Recimo, če pogledamo določene države: Srbija 25, Turčija tudi nekje pod 50, celo Nemčija 79, če sem si prav zapomnil iz te tabele. Se pravi, kako to, da pride do takega odstopanja, kako to, da je tako odstopanje, to bodo ugotavljali strokovnjaki več let verjetno. Edina stvar, obtožba, ki je ni bilo slišati, pa je obtožba, da bi premalo testirali. Zato res pohvala tem strokovnjakom, ki so v začetku vse testirali, ki so prišli, ki so jih napotili zdravniki, potem so še vse povezave uspeli ugotoviti. Sam trdim, da [[…]]Kdaj je začelo strmo naraščati? Ko so ljudje, prebivalci, ki so bili, bom rekel tudi lahko politično prepričani s strani naše opozicije, začeli tajiti, kje so bili. Ko so začeli tajiti, zamolčali – če niso tajili, so zamolčali –, kje so bili, in so strokovnjaki težko ugotovili: aha, tam je bila ena 50. obletnica, pa ni povedal, ker je pri nas demokracija, svoboda in ker ga nobeden ni zasliševal. Strokovnjaki so zgolj vprašali. Tako kot je bilo v enem od prejšnjih zakonov jasno lepo rečeno, napisano, sprejeto, aplikacija za vse nas. Ko bi imeli aplikacijo 5 dni po tistem, ko je bila narejena, vsi Slovenci, zdravnikom ne bi bilo potrebno spraševati o korelacijah. Zdravnikom ne bi bilo potrebno testirati tistih, ki jih ta aplikacija ne bi seznanila. Lahko bi praktično na podlagi te aplikacije testirali 90 procentov tistih, ki jih bi ta aplikacija spomnila, aha, bili ste – ali obvestila, kakor že rečemo. Kakšen halo je bil! Predsednik Vlade je na začetku zelo poudarjal, večkrat jasno povedal, dajmo aplikacijo. Ja, ravno nasprotno ste naredili, zato ker je predsednik Vlade to rekel, je bilo milijardo pomislekov. Zdaj imamo šele dobre 100 tisoč, 130 ali koliko tisoč ljudi. Še premalo! Pa še tisti, ki bi lahko vnesli, ne vnesejo. Aplikacija bi zdravstvenem osebju pomagala, ne pa Slovenski demokratski stranki; zdravstvenemu osebju. Zdravstvenemu, še enkrat poudarjam! In apeliram, da se ljudje še zmeraj tega poslužijo, ker je v tem zakonu spet dodatno še pojasnjeno, kako je s temi podatki in tako naprej. Resnično, resnično določena razprava danes je šla popolnoma v napačno smer. Ni govorila o zakonu, ni govorila o zakonskih rešitvah, ni govorila o tem, da so prejšnji, predhodniki tega zakona spravili državo v dobro gospodarsko stanje na podlagi seveda pač tistega, kar je bilo možno, da pa zajezitev širjenja ni na Vladi, ni na Državnem zboru, ni na eni stranki, ampak je čisto na vsakem posamezniku. Vsakem posamezniku! Če se bomo tega držali, bomo krivuljo obrnili. Zdaj smo tam, kjer smo. Mogoče, ko je bilo že izzvano s strani kolegice poslanke; ja, zanimivo, na desnici ali pa, ne vem, v Slovenski demokratski stranki pa še niso imeli korona primera ali pa [[…]]Ja, glejte, lahko tudi to kaj pove, lahko tudi to kaj pove, ampak nisem jaz tisti bil, samo povem, da verjetno pa nobeden poslanec ne bi tega zamolčal. Hvale vredno vsem, ki ste se pač držali vseh navodil in tako naprej. Tako da, držimo se navodil, pa svoj del opravimo, vsak posameznik, vsak Slovenec, mi pa kot poslanci podprimo rešitve, ki so bile v preteklih zakonih dokazano dobre. Če še smem; ja, tudi začasna ukinitev Zakona o enotni ceni knjige. Vemo, kdaj je lahko založba v prvih šestih mesecih znižala ceno. Kdaj? Na sejmih! Ali bomo lahko imeli sejme zdaj? Težko oziroma sploh nemogoče. Lahko se bodo knjige tiskale in se knjige tiskajo in tudi knjiga je najbolj zanimiva ob začetku, vsaj za tiste strokovnjake ali tiste ljubitelje knjig je na začetku, ko imajo knjigo, ne potem, ko je že en kup pač v splošni rabi, ko jo že za en evro dobiš čez nekaj let. Tako. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Franci Kepa.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav ministru, sekretarjem, drugim vabljenim kolegicam in kolegom! Trenutno stanje epidemiološko v Sloveniji je zelo slabo. Slabo je v vsej Evropi. Številke so malo drugačne, kakor so bile spomladi, in so veliko višje. Prav je, da Vlada sprejema te ukrepe. Sprejemala jih je že spomladi, da se zajezijo težave v gospodarstvu, težave epidemiološke v zdravstvu, da se podaljšuje ukrep 100-odstotnega nadomestila v primeru okužbe na delovnem mestu, podaljšanje čakanja na domu za vse panoge, tudi samozaposlenim v okviru temeljnega mesečnega dohodka cirka 700 evrov na mesec, plus 400 evrov plačanih prispevkov, to je tisoč 100 evrov približno za vsakega, nadomestilo plač zaradi covid virusa, do 5. razreda otrok staršem pripada 80 procentov višine le-te, da imajo v šolah in vrtcih brezplačna zaščitna sredstva od mask do dezinfekcijskih sredstev, da tudi kmetje prejmejo nadomestilo v primeru okužbe, da imajo samostojni podjetniki možnost do treh dni, da so zaradi bolezni doma. To je ukrep, ki je zelo dobrodošel. Ta ukrep so čakali samostojni podjetniki desetletja ali celo več. Ker do sedaj je bilo tako, da je 30 delovnih dni moral plačati sam podjetnik, samozaposleni, to je 45 dni tekočih – je bilo to. Ta ukrep je zelo dobrodošel in mislim, da ga bodo vsi samozaposleni, katerih je čez 100 tisoč v Sloveniji, zelo sprejeli. Zaradi preteklih ukrepov se proizvodnja v Sloveniji v industriji vračala v utrjene tirnice in prav zaradi teh ukrepov preteklih spomladi, je stanje v gospodarstvu, v industriji solidno. Popravlja se proizvodnja in se vrača v utrjene tirnice. Smo ena najboljših držav v Evropi po doseganju in vračanju proizvodnje. Tudi najava podaljšanja turističnih bonov do sredine drugega leta je zelo dobrodošla. Kar se tiče bojazni o privatizaciji zdravstva, je trenutno neupravičena. Sedaj moramo izkoristiti vse človeške potenciale, da prebrodimo težave in premagamo virus, da bo malo izgub in da bodo posledice milejše. Pa še o javnem premoženju. Danes, nedavno nazaj, je kolegica iz Levice udarila s predmetom po mizi in delala škodo. Škodo je delala na mizi, na javni mizi, katera je v lasti vseh državljanov. Pa tako zagovarja javno dobro! Če bi bila miza v privatni lasti, mislim, da se mogoče ne bi več vrnila v ta prostor oziroma bi škodo morala nemudoma povrniti. Jaz bom to podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Predrag Baković, pripravi se gospod Nik Prebil. Izvolite.
Predsedujoča, hvala za besedo. Ni mi ostalo dovolj časa. Upam, da bom strnil zelo na hitro. Po pregledu tega predloga zakona sta mi v oči padli dve določbi; ena se nanaša na 16., druga na 9. člen. Prav zanimivo je bilo tudi gledati, kako se je ta 16. člen spremenil, ker je bilo najprej določeno, da globe in prekrškovne postopke izreka po Zakonu o nalezljivih bolezni pristojna inšpekcija, policija in občinsko redarstvo. Seveda se je potem vsul nek plaz kritik in se je dikcija popravila na način, da ima pristojnosti inšpekcija, da pa seveda policija in občinsko redarstvo, ki sta za vodenje prekrškovnega postopka lahko pooblaščena oziroma takrat pristojna, če pri izvajanju svojih izvirnih pristojnosti ugotovita kršitev ukrepov in ti ukrepi se nanašajo [[…]]Ali pa po domače povedano; torej, policija in občinsko redarstvo postaneta pristojna za vodenje prekrškovnega postopka po Zakonu o nalezljivih bolezni, če pri izvajanju – se pravi svojih izvirnih pristojnosti – ugotovita kršitve, ki se nanašajo na odredbo Vlade o pogojih potovanja v države, v katerih obstaja možnost okužbe in za prihod iz teh držav. In pa, kadar gre za kršitve odredbe Vlade glede omejitve gibanja. To po domače pomeni, da ko se bosta občinski redar in policist ukvarjala s svojimi nalogami, na primer kontrolo prometa, bosta hkrati ugotavljala tudi kršitve: bodisi če upoštevajo omejitev gibanja ali pa če je morda oseba prišla iz neke države, kjer je nevarnost te okužbe tako visoka. Torej, nekdo ne bo privezan z varnostnim pasom in bojo policisti poleg tega ugotavljali, ali je to to. Tako si jaz razlagam. To pomeni, da bodo pravzaprav – pomembno je vedeti to, da policisti in redarji takoj, ko so v uniformi in ko vstopijo na javni kraj pa tudi na zasebni kraj, že izvajajo tvoje temeljne pristojnosti. Bodisi preventivno bodisi represivno. To pa pomeni, da bodo na vsakem koraku prioritetno izvajali tudi te kršitve – ali kako? Prosim, da pojasnite, kako bo to potekalo v praksi. Sporno je tudi nalaganje teh nalog občinskim redarjev. Seveda se sme to prenesti z državne pristojnosti na lokalne. Pa vendar je treba upoštevati 140. člen Ustave, ki določa, da je to mogoče, pa vendar je treba zagotoviti za to finančna sredstva. So finančna sredstva zagotovljena? Menim, da ne oziroma niso. Torej, država bi to morala urediti formalno, organizacijsko in tudi finančno. Zato je upravičeno kritika SOS in ZMOS in ki se pač sprašujeta o zakonitosti ukrepanja, o območju ukrepanja, o ustreznem nivoju usposobljenosti, o ustrezni opremljenosti občinskih redarjev in tako naprej. Posebna zgodba je seveda tudi 9. člen, ki policistom pod krinko enostavne upravne zadeve nalaga odrejanje karantene na domu in izdajanje pisne odločbe o odreditvi karantene. Ta določba policijo sili v izvajanje nečesa, kar nikoli ni bilo in tudi ne more biti njena temeljna naloga. In to, spoštovani, je ustavno sporno in ne bom se čudil, če bo podana zahteva za oceno ustavnosti. Verjamem, da bo Ustavno sodišče tudi odločilo, da to ni v skladu z ustavo. In sprašujem se, kje je meja. Bo morda policija pričela izdajati tudi odločbe o hišnih preiskavah, o hišnem priporu, o priporu sploh, bo pisala sama odredbe o hišni preiskavi? Povejte mi, spoštovani kolegi iz koalicije, ki ste pred časom dali zahtevo za ustavno presojo glede novele Zakona o kazenskem postopku. Se s tem strinjate? Vprašanje je hipotetično. Odgovor poznam. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je gospod Nik Prebil, pripravi se Lidija Ivanuša. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Kolegice in kolegi poslanci! Ja, pred nami PKP5, ne vem, verjetno bo še PKP6, pa PKP7, pa mogoče 20, 30. Ne vem. Torej, pred nami veliko stvari, bolj malo pa tistih ključnih ukrepov ali strategije. Zdaj, daleč od tega, da je vse slabo. Tega v LMŠ nismo nikoli trdili. Bili smo konstruktivni in smo v času covida vložili krepko čez 300 amandmajev. Ampak, veste kaj? Sprejetih je bilo popolnoma nič in nobeden. Zato prosim, ne mi govoriti o odsotnosti zakonodajnih predlogov s strani opozicije, ker temu ni tako. Predlagamo vam marsikaj, marsikaj smo predlagali tudi na odboru glede tega PKP zakona in zavrnjeno je bilo vse. Sedaj pa te iste ukrepe, ki smo vam jih predlagali mi, prenesete potem naknadno v nek drug PKP ali pa celo v tega istega, pač s svojim podpisom na predlogu in češ, da zdaj pa ne bomo vašega, ampak dajmo zadevo urediti po naše, pa v bistvu gre za isto rešitev. Tako ste pravzaprav dvolični in ne želite sodelovanja, čeprav o njem mnogo govorite. Vlada, namesto da bi se pravočasno ukvarjala s preventivnimi ukrepi – pozor, preventivnimi, vedno je boljša preventiva kot kurativa –, ste pa vseeno našli čas za ukinitev samostojnosti osmih javnih agencij. Seveda je bilo to treba na hitro, koalicija, me res zanima, kje tukaj je zraven. Včeraj smo brali celo o ukinitvi javno dostopne evidence vrednosti nepremičnih, ob spoštovanju 707 okužbah. Ja pa kaj za boga je to zdaj prioriteta in pomembno v času krize, v kateri se nahajamo? Pa pustimo to, da se je imel gospod predsednik Vlade še čas podružiti z gospodom Orbanom vmes. Energijo več kot očitno vlagate v stvari, ki s covid krizo, s to zdravstveno krizo nimajo nič skupnega. Da ne govorim niti o tem, da v zdravstveni krizi zdravstveni minister nima nikakršnih pristojnosti in je pravzaprav tiho oziroma mu te pristojnosti v celoti umikate in zdaj celo, glede na člene, ki so pred nami, prinašate nekaj na NIJZ in mu dodajate neke represivne določbe. Spoštovani, Nacionalni inštitut za javno zdravje ni nikakršni represivni organ. To vas opozarjajo tudi sami, razen če ne tiči v ozadju tisto, da vam pač zdravstveni minister včasih reče ne, bradati mož na NIJZ pokima vsemu, kar se zmislite. Sesuva se vam zdravstveni sistem ob 200 ljudeh v bolnišnici s covidom. Tako mene res, res, res zanima, kaj hudiča ste počeli med poletjem, ko je bil čas, da se pripravite na to in da se dodatne kapacitete bolnicah zagotovijo. Ob vsej tej zmedenosti, ki smo ji priča, da amandmaji kar letijo iz minute v minuto, in povsem napačnem komuniciranju, potem, ja, vrag res odnese šalo, se strinjam, in se sprejemajo neki ad hoc ukrepi. In potem je v bistvu ta vlada še toliko hitra, da povozi lastne ukrepe, ki jih je en teden nazaj predstavljala javnosti in v bistvu zadevo zaostri bolj, kot je to potrebno oziroma bolj, kot si je sama zadala na začetku. Da zaključim. Kar je pa najhujše, je pa, da ne upoštevate in ne vzamete v vpogled vpliva na ljudi in vpliva na stiske ljudi. Ljudi je pač strah. Strah jih je dodatne represije, strah jih je covida. Strah pa jih je najbolj tudi prihodnosti – kaj bo jutri, bodo imeli še službo, kaj bo z otroci, ki bodo morebiti ostali doma, ker bodo morali iti starši v službo, koliko časa bo to trajalo, kako naj pridejo do zdravnika? Veste, včasih sem mislil, da prideš do zdravnika zato, ker si bolan, ampak danes je tako, da do zdravnika prideš, če si zdrav. Logike ni več in resnično se vprašam, komu zaupati. Glede na vse videno, spoštovana Vlada, vam žal ne gre zaupati. Ob tej zmedi je resnično dovolj. Posledice bodo hude, to bomo čutili vsi. Pač s takšno zgrešeno komunikacijo in s toliko kontradiktornimi ukrepi resnično drvimo v neko noro stanje, v kakršnem si jaz ne želim biti. Glede na to, da sem skoraj prepričan, da amandmaji, ki jih je opozicija predlagala in so dobronamerni in kvalitetni, ne bodo sprejeti, pač temu predlogu ne morem dati svoje podpore. Hvala.
Hvala lepa. K besedi se je sedaj javil minister gospod Cigler Kralj. Izvolite.
Najlepša hvala, spoštovana gospa podpredsednica. Poslanke in poslanci, kolegice in kolegi iz ministrstev! Kar nekaj zadev je bilo izpostavljenih v dosedanji debati, ne toliko kot odgovor na te izzive, predvsem s strani opozicijskih vrst, ampak bolj kot prezentacijo tega, zakaj se je Vlada odločila za take ukrepe, kot jih predlagamo v PKP5 in vseh predhodnih, ki jih že lahko preverjamo v realnem življenju. Da lahko utemeljim, da so ti ukrepi skrbno pretehtani, da so tudi preizkušeni v številnih različnih sestavah na pogajalski skupini Ekonomsko-socialnega sveta, tudi preverjeni s svetovalno skupino Mateja Lahovnika in predvsem tudi koalicijsko usklajeni. Verjemite mi, da smo porabili veliko, veliko časa in energije, da smo te ukrepe potem dokončno napisali v peti protikorona paket. S tem paketom, kot sem že večkrat dejal, nadaljujemo nekatere uspešne ukrepe za trg dela, za zdravje, področje zdravja, področje socialnega varstva, šolstva, infrastrukture in uvajamo nekatere nove. Uspešni ukrepi iz prejšnjih protikorona paketov so bili refundacija nadomestila za čakanje na delo na domu za podjetja, ki v okoliščinah epidemije marca, aprila, maja niso mogla poslovati, in za podjetja, ki se še tudi po epidemije srečujejo s težavami pri svojem poslovanju. Nadaljuje se ukrep sofinanciranja skrajšanega delovnega časa. Številna delovna mesta so bila zaščitena z obema tema ukrepoma in to je zelo pomembno. Zakaj so delovna mesta tako pomembna? Ravno zaradi tega, ker je eden od kolegov poslancev izpostavil, zato da ljudje pridobijo zaupanje in občutek varnosti, da vlada pomaga takrat, ko je to potrebno, in v tolikšni meri, kot je potrebno. Lahko rečem, da smo s strani številnih domačih in mednarodnih institucij dobili priznanja – težko je izreči priznanje, predvsem doma –, zato je to toliko bolj pomembno, da slišimo, da smo s temi ukrepi najprej rešili veliko življenj, na drugi strani pa veliko delovnih mest. Dobili smo priznanje, da smo se tako v evropskem kot svetovnem merilu dovolj hitro in dovolj obsežno, da ne rečem masovno, odzvali na dane razmere in z dosedanjimi ukrepi zaščitili skoraj 300 tisoč delovnih mest; več kot četrtino aktivnih delovnih mest v Sloveniji smo zaščitili. To pomeni, da smo zaposlenim omogočili finančno in siceršnjo psihološko varnost in podjetjem zagotovili ob izkušnji tik pred koronakrizo, ko niso mogli dobiti zaposlenih, vsi se še dobro spomnimo tega časa, da bodo lahko tudi po kronakrizi, ko bodo razmere to dopustile, nemudoma zagnali svojo proizvodnjo oziroma storitve. To se v preteklem mesecu oziroma lahko rečem v preteklih mesecih od nekje konca maja naprej tudi vztrajno dogaja. Obenem smo priča tudi ugodnim gibanjem na trgu dela oziroma v evidenci brezposelnih. Z 90 tisoč brezposelnih na dveh tretjinah maja 2020 smo trenutno na številki 84 tisoč. In večina teh, za kakršno se je število zmanjšala brezposelnost, se je zaposlilo. Urad za makroekonomske analize in razvoj v jesenskem poročilu o ekonomskih gibanjih pove, da na osnovi modelov in analiz lahko z gotovostjo trdimo, da bi bil padec BDP v Sloveniji, če ne bi bilo vladnih ukrepov v PKP1, 2, 3, 4, da bi bil ta padec gotovo vsaj za 3 odstotne točke globlji. To pa je, spoštovani gospe in gospodje, konkreten podatek, s katerim lahko vrednotimo naše dosedanje delo in na katerem lahko temeljimo tudi ukrepe v petem protikorona paketu. Mislim, da je to resna institucija, mislim, da je to resen podatek, ki potrjuje našo smer. Naj še enkrat ponovim, da številni ekonomisti ocenjujemo, da je Vlada s temi ukrepi pokazala gospodarstvu, prebivalcem, najranljivejšim, da je vredna zaupanja, da je in bo pomagala takrat, ko je treba in tako kot je treba in kar je najbolj pomembno, in zato smo izjemno hvaležni državljankam, državljanom, podjetjem, da so vsi to slišali in tudi zaupali. S petim protikorona paketom nadaljujemo v to smer in gradimo na tem zaupanju. Dejansko je to zaupanje in skupna akcija ali pa skupen upor temu virusu in posledicam. Ta moč zaupanja in skupne akcije, moč družbene solidarnosti in odgovornosti vsakega od nas, je še veliko večja od teh zakonskih rešitev, ki jih predlagamo, in zato in na tej moči, temeljimo svoje predloge in verjamemo, da bomo tudi ta virus in vse posledice, uspešno obvladali in premagali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo gospa Lidija Ivanuša, pripravi se gospod Robert Pavšič. Izvolite.
Spoštovani poslanci in poslanke, lep pozdrav vsem! Najprej bi se obregnila ob to, ker vseskozi poslušamo, kaj bi lahko v šestih mesecih storili. Najprej bi začela s tem, da prenehajte v Levici idealizirati vaše ideje, ki v praksi niso izvedljive, in bi se mogoče bolj osredotočili na to, da bi poskušali preprečiti prihajajoče petkove proteste, ki so precej nevarni za javno zdravje in ki jih vi vseskozi podpirate, spodbujate v bistvu. Potem, v stranki LMŠ, ne vem, me zanima, kje ste prebrali, da šolniki, da šolstvo ne bo dobilo vse potrebne zaščitne opreme, ker tudi jaz sem brala zakon in v je njem jasno navedeno, da v šolah bo zagotovljeno financiranje zaščitnih mask in dezinfekcijskih sredstev. Tako ne vem, kje ste to prebrali to. Verjetno želite ljudem sporočati lažne informacije. Tako, spoštovani, danes sprejemamo še peti koronapaket, ki se tako kot prejšnji, predvsem dotika ljudi. Brez teh ukrepov bi bile posledice v gospodarstvu, na trgu dela, v domovih za starejše, zdravstvu in tako dalje na žalost velike in škodne. Kar se tiče karantene, se podaljšuje in na novo omogoča uveljavitev 80-odstotnega nadomestila v primeru odsotnosti z dela zaradi varstva otroka, ki mu je bila odrejena karantena. Tako, kar se tega tiče, je zadeva veliko bolj prijazna do družin in zmanjšuje možnost socialne stiske. Podaljšuje se tudi možnost povračila nadomestila plač, prav tako velja stoodstotno nadomestilo, če se delavec na delovnem mestu okuži v stiku z drugo osebo. Potem je tukaj še podaljšanje čakanja na delo doma za vse panoge do konca leta, za samozaposlene in mikropodjetja se uvaja začasen ukrep v obliki mesečnega temeljnega dohodka. Tudi kmeti, ki so zavarovani na podlagi dejavnosti, ki jo opravljajo, bojo tudi upravičeni do finančne pomoči v primeru nezmožnosti za delo zaradi okužbe z virusom covid-19. Ker sem vseskozi poslušala pripombe na ta PKP5 zakon, in kaj vse se ureja in kaj se ne ureja, pa bi se moralo s tem zakonom, je tukaj, v tem paketu PKP 5 pomoč ljudem, za tiste, ki ustvarjajo oziroma delajo na različnih področjih, za krizne situacije, za omilitev posledice covid-19, vi pa govorite o podtikanju zakonov in javnost strašite z nekimi groznimi ukrepi, ki se po vašem skrivajo v tem zakonu. Srčno upam v dobro vseh nas, da se temu virusu čim prej izognemo, da zmanjšamo število okužb, ampak tega ne bomo dosegli, dokler se ne bomo zavedali tega, da si virusa ni izmislila Slovenija, da je potrebno upoštevati določene ukrepe. Da bi pa bilo tudi pošteno od vas, današnje opozicije, da tiste ljudi, ki vas poslušajo, ki verjamejo v vas in vam zaupajo, nagovorite k spoštovanju ukrepov, drugače bo vsa ta pomoč zaman. Na žalost ima ta mošnjiček, za katerega smo se borili, za katerega se je boril naš predsednik Vlade gospod Janez Janša, dno. Vsi vemo, kaj pomeni to za naše gospodarstvo, za naše zdravje, v bistvu za celotno našo prihodnost. Hvala lepa.
Hvala. Repliko ima gospod Aljaž Kovačič. Izvolite.
Hvala. Zdaj ne mislim na dolgo pa široko polemizirati, edino kolegico bi prosil, da mi pove člen predloga zakona, kjer piše, da bodo učenci, dijaki in študentje dobili brezplačne maske.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Gospod Robert Pavšič ima besedo in potem še kot zadnji v tem krogu, gospod Miha Kordiš. Izvolite.
Ja, ne vem, sprašujem se, v kateri državi vi živite, in kakorkoli vi temu rečete ali s kakršnimikoli barvami vi slikate današnjo sliko, gre preprosto za razgradnjo sistemov, ki smo jih v tej državi gradili in negovali skozi dolga desetletja. Pa pustimo zdaj ob strani Furs, Surs, policijo, NPU, pa se posvetimo samo zdravstvenemu sistemu. Če bi vi temu sitemu tako zaupali, kot to danes trdite, potem bi tudi prepustili mu nabavo zaščitne in medicinske opreme, ampak ne. Vi ste šli en korak naprej. Ne samo da ste prevzeli to pod svoje okrilje, ampak celo zahtevali zasebne posrednike, nezakonito in to celo dokazano. Zdaj pač nadaljujete to zgodbo razgradnje enega sistema, čeprav v tem zakonu jih je kar nekaj. Najprej ste to počeli malce bolj prikrito, zdaj pa že kar odkrito, ker karkoli rečemo v tem državnem zboru, je itak za vas nagajanje. Kažejo pa ti PKP paketi od 1 do 5 dejansko politično dimenzijo in namero vsega skupaj; torej razgraditi tisto, kar se vam zdi, da bi se dalo še nekaj iz tega sistema izmolsti. Če ne verjamete parlamentu pa nam v opoziciji, pa si poglejte današnji članek v Dnevniku, naslov Evropska komisija: Slovenski načrti povsem razglašeni. Če ste zmogli pripravo PKP5 zakona, potem ste zagotovo v Vladi sodelovali tudi pri načrtih oziroma pri osnutku načrta za okrevanje in odpornost. Evropska komisija pravi, da je presplošen, površno sestavljen, vrednost projektov pa bistveno presega znesek, ki ga je Sloveniji namenila Evropska komisija. Ampak to so samo delčki iz tega članka in kažejo dejansko na vašo dimenzijo. Zdaj tukaj poslušamo o priznanju institucij. Katerih institucij, minister? Evropske komisije? Če je tako mnenje za vas priznanje, potem se lahko hvalite s takimi priznanji, drugače pa ne. In uspehi. Kakšni uspehi!? Reševali smo življenja. Epidemija, sploh pa rezultati epidemije v zadnjih dneh so nam odprli oči in vašo uspešnost, ne glede na to, katerikoli politični struji pripadamo, dokazujejo rezultati. In rezultat vašega sedemmesečnega dela je 700 okuženih na dan in 16 milijard evrov dodatne zadolžitve, če pozabimo na vse deficite proračunske. To je vaš uspeh. In to, da klecajo vsi sistemi, ki so nas do zdaj rešili, ni nas rešila Vlada pri prvem valu, čeprav zame je to enak val, sploh se ni umaknil in val poteka že ves čas od decembra do zdajle. Ni nas rešila Vlada. Rešil nas je učinkovit in požrtvovalen javni zdravstveni sistem, predvsem s primarnim sektorjem. Zakaj je klecnila Italija? Vsi vemo, zakaj. Zato, ker nima primarnega sektorja. Pri njih so osebni zdravniki vsi zasebniki. Zdaj boste vi na ta način, kot so se drugi potopili, reševali čakalne vrste. Pa ne nas slepiti, no! Vsi vemo, za kaj gre. Samo vi boste vzeli neke lepe barve, neke bombončke, jih zapakirali v PKP1, 2, 3, 4, 5 in tako naprej, ker tale zagotovo ni zadnji, in od nas pričakovali, da vas bomo podprli pri tem. Niti slučajno in niti približno.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. 707 potrjeno okuženih na 48 tvitov predsednika Vlade je neslavna merska enota vladne nesposobnosti v soočenju z epidemijo covid-19, ki je bila zabeležena dva dni nazaj; torej na dan, ko so okužbe prvič prebile številko 700. Počasi pa se ne samo pri meni, mislim, da tudi kar v slovenski javnosti, krepi občutek, da ta vladna nesposobnost ni zgolj zaradi tega, ker, saj veste, so vlada in ministri pač nesposobni, ampak da počrtava tudi določena politična agenda, politični interes in da je vladno neukvarjanje s krizo covid-19 in zlorabljanje te krize za udar na vzvode oblasti v tej državi namerno. In kot se zrcali v zadnjih proračunskih dokumentih za leti 2021, 2022, ki smo jih obravnavali, in hkrati v tem PKP5 paketu, to pomeni, da se namerno strada vitalne družbene podsisteme, kot je to skrbstvo, kot je to zdravstvo, zato da se jih izčrpa, na drugi strani pa se hrani neke zasebne kapacitete. Skratka, ne le udar na vse vzvode moči in oblasti v tej državi, vlada Janeza Janša izrablja in namerno spušča skozi epidemijo covid-19, zato da sesuje solidarnostne mreže, ki v tej državi obstajajo. Kombinacija politične agende in čisto gole vladne nesposobnosti. Recimo, medtem ko Vlada prednostno zagotavlja 780 milijonov za nakupe orožja, ki ga nikakor ne rabimo, je zadaj pustila vse, ki delajo v zdravstvu in skrbstvu na najbolj izpostavljenih mestih. Recimo tisti kader, ki se ga začasno prerazporeja z enega na drugo delovno mesto, za te ljudi je Sindikat zdravstva in socialnega varstva predlagal, da se jim zagotovi dodatek v višini 30 odstotkov, Vlada je pristala zgolj na dodatek 20 odstotkov. Zakaj se torej varčuje pri zdravniškem proletariatu, najde se pa sredstva za orožje in za subvencioniranje zasebnega kapitala? Iz predhodnih ukrepov je kar 600 milijonov evrov, to se pravi več kot pol milijarde evrov, končalo ne v ohranjanju delovnih mest, ampak v povečanju likvidnostnih rezerv kapitala. Država se zadolžuje, proračun se izčrpava, zato da se hrani lobije in kapitalske centre moči v tej državi. Tisti, ki so v prvih vrstah soočenja z epidemijo covid-19, kot so to, recimo, tisti zaposleni v domovih starejših, medicinske sestre, tehniki, pa tudi v zdravstvu, se pa pušča na cedilu. V Levici smo dali amandma, ki sledi pismu z naslovom Klic na pomoč, ne zmoremo več, ki so ga na Vlado naslovili delavci iz zdravstva in socialnega varstva, in predlagamo, da se dodatek oziroma kompenzacija za premestitev na drugo delovno mesto tem ljudem dvigne z 20 na 30 odstotkov. Prav tako dvigujemo krizni dodatek za vse, ki delajo v razmerah epidemije v zdravstvu in skrbstvu, s 30 na 65 odstotkov. Gospe in gospodje, Vlada Republike Slovenije ne želi razglasiti epidemije zaradi tega, ker delavcem v strukturah javnega dobrega pripada dodatek za delo v epidemiji v višini 65 odstotkov njihove osnovne plače. Če se sprašujete, zakaj epidemija v tej državi ni razglašena – zato ker vlada Janeza Janše špara na garaških medicinskih sestrah v domovih starejših, pa v kadru, ki dela v bolnišnicah in tako naprej. V Levici želimo to popraviti. Zdi se nam absolutno absurdno, da se Vlada na eni strani ukvarja, recimo, s trgovanjem z delnicami Petrola, na drugi strani pa preprosto ne najde sredstev, da nagradi, da ne podpre tistih, ki tvegajo okužbo in nam vzdržujejo domove starejših in zdravstvo. To se dotika tudi študentov, ki delajo v teh sistemih, in navsezadnje tudi prostovoljcev. Vsem tem ljudem namenjamo povišico 65-odstotni dodatek, enako kot da bi bila epidemija razglašena. Še enkrat ponavljam, edini razlog, da epidemija ni razglašena, pa bi pri 700 okužbah na dan zagotovo morala biti, je, ker Vlada noče izplačati zakonskih obveznosti iz kolektivnih pogodb za medicinske sestre, za skrbstveno osebje v domovih starejših in tako naprej. Še en manever, kako krizne dodatke, covid dodatke, odreka delavcem v zdravstvu in skrbstvu, je to, da jih ne dobijo avtomatsko vsi, ki delajo v ogroženih, tako imenovanih sivih in rdečih conah, ampak zgolj nekateri. Mi pravimo, da povsod, kjer je razglašena siva cona, rdeča cona, povsod ljudem pritiče 65-odstotni dodatek. Za zaključek, v določbah PKP5 so se znašle ideje, da se zdravstvo sprivatizira na način, da se zasebnim izvajalcem nameni slabih 50 milijonov evrov ekstra sredstev, hkrati se pa v proračun ne zagotavlja potrebnih sredstev za financiranje javne zdravstvene blagajne. To je privatizacija javnega zdravstvenega sistema. Še posebej, ker se sočasno zamika uveljavitev tako imenovanih protimazaških določb. Zakaj – zato, da bo javna sredstva Vlada lahko izčrpala karseda na široko in financirala v zdravniško-zavarovalniškem lobiju v zasebnem sektorju vse, kar se financirati da, na škodo javnega dobrega, na škodo ljudi in zaposlenih v javnem zdravstvu.
Hvala lepa. To je bil zadnji razpravljavec v tem krogu. Sprašujem, če je še interes za razpravo? Vidim, da ja. Sprožam listo in prosim, prijavite se. Imamo tri prijavljene razpravljavce. Prvi dobi besedo gospod Samo Bevk, pripravi se gospod Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala za besedo. Imam samo 23 sekund. Kako bo izgledala privatizacija zdravstva, se danes najbolj nazorno vidi na področju zobozdravstva, okulistike in dermatologije, kjer je treba skoraj vse storitve plačati ali pa zelo, zelo dolgo čakati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sedaj ima besedo gospod Jožef Horvat. Pripravi se gospod Primož Siter. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani gospod minister, državna sekretarka, državne sekretarke, drage kolegice in kolegi! Veliko smo delali na tem petem paketu. Verjamem in tu na nekaterih točkah, tam, ko je bila razprava – sicer bolj redka – s strani opozicije korektna, sprejemamo nekatere kritike. Ja, 51 strani Zakonodajno-pravne službe in tako naprej. Hvala bogu. Večino teh zadev smo izčistili in sem za to hvaležen Zakonodajno-pravni službi, rešpektirali smo njihovo mnenje, tako kot vedno. Očitek, da je zadeva nesistemska – ja seveda, tudi epidemija ni sistemska! Če kdo ima učbenik, kako ravnati v času epidemije covid-19, naj ga da na mizo. Ne vidim nobenega predloga. Normalno je, da druge zakonske rešitve ni, da v enem zakonu, v tem primeru PKP5, kot mu rečemo, posežemo v več 10, 12, 13 zakonov. Ali bi si želeli, da vložimo v državnozborsko proceduro 15 novel? Ne bi bilo učinka. Čas ni na naši stranki, drage kolegice in kolegi! Covid-19 ali SARS-CoV 2, novi koronavirus ga ima na pretek, kolikor hočete. Mi ga nimamo. Nekateri nam očitate, smo slišati, da smo mi krivi za 707 okužb. To nam očitate tisti, ki ste kot frajerji v tem državnem zboru, čez ramo pred tedni vrgli svoje maske, in tisti, ki danes ne nosijo pravilnih mask, pa zaradi ljubega miru nihče v tej hiši noče poklicati ustrezne inšpekcije. Pa bi morali. Morda še za uvod. Kolegice in kolegi, dobro bi bilo, da si preberete strokoven članek profesorice doktorice Verice Trstenjak, saj jo vsi poznate, bivše generalne pravobranilke na sodišču Evropske unije. Govori o temeljnih pravicah v času koronakrize z vidika prava EU. Temeljne pravice, človekove pravice in tako naprej, niso kar tako univerzalne. Niso univerzalne. In temeljne pravice v EU ureja Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Ne bom vam na dolgo razlagal, kar preberite si kakšnih 17, 18 strani je tega strokovnega članka, ki ga lahko bere tudi neuniverzitetni pravnik. Samo eno zadevo bom izpostavil. Bistvene temeljne pravice iz listine, v času korona krize so – katere? Varovanje zdravje, gospe in gospodje! In potem našteva kar nekaj sodb sodišča EU, ki je v določenih primerih ob trku več pravic na prvo mesto postavilo pravico do zdravja. Tu se nekateri zgražate ob nekem amandmaju k 13. členu in tako naprej. Ko gre za nalezljive bolezni, imam dolžnost, da čuvam svojo okolico, da je ne okužim. Te zadeve so tudi, če hočete, v Kazenskem zakoniku. Še ena takšna zadeva. Očitki o privatizaciji zdravstva. Za božjo voljo, saj najbrž razumete vsi – saj nekateri ste korektno razpravljali, še enkrat ponavljam. Kaj je privatizacija? Ne bom predaval, ampak prosim, preverite, če ne drugje, potem v Slovarju slovenskega knjižnega jezika. Če že številke govorijo tisto, česar nekateri nočete slišati. 2009 smo imeli 53 zasebnikov zdravnikov, 2019 lani smo imeli 142 zdravnikov zasebnikov. Prosim vas za odgovor na vprašanje, koliko časa je bila Nova Slovenija ali pa koliko časa je Nova Slovenija v tem 10-letnem, 11-letnem obdobju vodila resor zdravja. Mi zagovarjamo javni zdravstveni sistem. Ampak spet je potrebno prebrati definicijo, kaj pomeni javni zdravstveni sistem. Ampak sestavni del tega javnega zdravstvenega sistema pa je tudi zasebni sektor. Čestitam kolegici Muršič iz SD, ki je prej povedala, da brez zasebnikov ne bo šlo. Danes imamo 80 odstotkov medicinske opreme iztrošene. Hvala bogu, če najdemo ljudi, zdravnike, ki se zakreditirajo! Poznam takšne, ki pravijo, moram še deset let po tistem živeti, ko bom šel v penzijo, da bom vračal kredit, ker sem postavil neko ambulanto, kupil neko drago opremo. Ja, hvala bogu če imamo takšne! Ne bosta proračun in zdravstvena blagajna v naslednjih letih zmogla vseh teh investicij. Zdravljenje postaja vedno dražje in proračun tega ne bo zmogel in zdravstvena blagajna ravno tako tudi ne. Sem izjemno ponosen, pa se bo morda komu zdelo osladno, da minister Janez Cigler Kralj je že tokrat tretjič s strani Vlade dobil pooblastilo, da s strani Vlade brani že tretji PKP pred Državnim zborom. Zelo sem ponosen, da sem v takšni koalicijski družbi, da lahko Nova Slovenija, tudi Nova Slovenija, uresničuje svoj temeljni oziroma tudi volilni program. Zato sem koalicijskim partnerjem hvaležen, da lahko tukaj realiziramo naš gospodarski program, da se veliko pogovarjamo, to je predpogoj vsega. Da lahko uresničujemo socialno-tržni model gospodarstva, ki ga zagovarjamo ves čas, da lahko uresničujemo našo družinsko politiko, ki jo vsi poznate, ne bom ponavljal. In sem hvaležen, da so nekateri naši predlogi, predlogi Nove Slovenije, sprejeti znotraj koalicijskih partnerjev. Iskreno sem hvaležen. To so pravi partnerji, s katerimi se, kot rečeno, veliko pogovarjamo in potem tudi pridemo do končnih rešitev. Enajstega septembra, zanimivi datum, sem na tiskovni konferenci predlagal koalicijskim partnerjem in Vladi razmislek o podaljšanju tako imenovanih turističnih bonov. Zakaj? Ker so se okužbe takrat začele rapidno zviševati. In sem vesel, da je Vlada včeraj sprejela odločitev in mi bomo danes Vladi v roke dali odločitev, da bo pač veljavnost turističnih bonov podaljševala situaciji primerno, največ za eno leto, kar pomeni največ do konca naslednjega leta. Bi pa rad nekaj na tem mestu poudaril, kar ni zapisano v členih tega zakona. Gre za moč družbene solidarnosti. Najprej bom začel na ravni Evrope. Ko je udarila epidemija, smo mislili, vsaj mi v Novi Sloveniji, da je solidarnost znotraj Evropske unije umrla, da je ni več. Bili smo skeptični, kako bo šla Evropska unija naprej ob zavedanju, da so očetje Evrope, povečini krščanski demokrati, prav na stebru solidarnosti postavili Evropo. Ampak hvala bogu so se potem zgodila pogajanja in uspešna je bila slovenska vlada pri pogajanjih, ker smo dobili sredstva, s katerimi smo lahko ustvarili tako imenovano finančno blazino, da smo zaščitili državljane in gospodarstvo. Od gospodarstva vsi živimo. Minister je povedal, okrog – težko je sicer to oceniti, jaz ponavljam za njim, ker mu zaupam –, približno 300 tisoč delovnih mest smo ohranili z našimi ukrepi. Če to nič ni vredno, potem ne vem, kaj je vredno. Nekateri ljudje so prvič v življenju, in najbrž nikoli več ne bodo dobili, so dobili temeljni mesečni osebni dohodek. Govorite nam, da smo kulturnike pozabili. Za božjo voljo, v rebalansu smo dali 16 milijonov več, kot je bila realizacija lani! Kulturniki so med prvimi in ponovno dobijo temeljni mesečni dohodek. Prav tako samozaposleni in tako dalje. Nismo pozabili na družine, nismo pozabili na starše, na otroke, na karanteno in predvsem na delojemalce in na delodajalce. Nismo pozabili in ne bomo nikoli pozabili, kar bo seveda v okviru naših možnosti. Razumemo vaš očitek, da se je država morala zadolžiti. Vi bi naredili enako, drage kolegice in kolegi. Ne gre drugače. Ali pa vse skupaj ugasnemo, samo to je dilema. In še enkrat, učbenikov ni; če jih imate, dajte jih na mizo. Na tem mestu se želim tudi opravičiti, pa pravzaprav ni moja dolžnost, da so nekatere razprave v Državnem zboru, bolj točno na odborih, šle in gredo prenizko. Zdravstvenemu osebju danes, ko varuje naša življenja, ne vemo, kdaj bo kdo izmed nas na intenizvni, kdaj bo intubiran, ne vemo, bog ne daj, da bi kateri sploh bil, in zdravstvenemu osebju kar tako, zdravnikoma govoriti mazači – meni se trga srce! Meni se trga srce. Da smo tako nizko padli in potem ta isti govori o kulturi. Mogoče bi bilo dobro, da najprej začnemo pri sebi. Ja, gospe in gospodje, ko sem pri solidarnosti. Moč družbene solidarnosti in soodgovornosti je neprimerljiva z zakoni, tudi s PKP5 in s priporočili in navodili in predpisi katerekoli vlade. Družbena solidarnost ima največjo moč. Mi v to verjamemo in verjamemo, da bo ta družbena solidarnost pomagala k naši zmagi, da bomo premagali to hudo nesrečo, ki nas je prizadela. Ne samo nas, celotno Evropo, ves svet. In še, priznajmo, priznava to Evropska unija, institucije Evropske unije, statistike o tem govorijo, da so naši dosedanji ukrepi bili dobri, ne rečem, da so bili idealni, ne rečem, da bi lahko bilo boljše, ampak bili so učinkoviti. Če pogledamo, kakšen padec je zabeležilo slovensko gospodarstvo v primerjavi z gospodarstvom držav članic EU, vidimo, da smo v tisti boljši polovici. Smo v boljši polovici. Upamo, ampak ne vemo, kako bo jutri, kako bo pojutrišnjem, kaj bo decembra, januarja, februarja. Upamo, da bo ta črka V dejansko se res zgodila, se pravi ta odboj, da bomo lahko v naslednjem letu beležili takšno rast, kot nam relevantne institucije tudi napovedujejo. Mi bomo amandmaje koalicije podprli in podprli bomo tudi celoten zakon. Temu zakonu se reče pomoč ljudem, temu zakonu se reče pomoč slovenskemu gospodarstvu. Veliko smo se pogovarjali z reprezentativnimi organizacijami slovenskega gospodarstva. Seveda bi še nekateri želeli še kaj več. Verjamem, da bomo spremljali situacijo tudi naprej. Težko je danes napovedati, ali bo prišel še PKP6, pa 7, pa 8, tega ne vemo. Vprašanje, kakšne bodo finančne zmožnosti. Ampak kot rečeno, ta finančna blazina, s katero smo omilili posledice epidemije pri ljudeh in pri gospodarstvu, ta finančna blazina, priznajmo, je učinkovala. Bilo bi morda dobro, da enkrat pogledamo, kakšni so učinki vseh dosedanjih PKP, za enega vem, da deluje, da je prijel, to je, ko smo pri prejšnjem PKP odobrili, zagotovili 30 milijonov evrov za kadrovsko okrepitev v domovih za starejše občane in to deluje. To je dokazljivo. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi se je najprej kot predlagatelj prijavil gospod Kangler, državni sekretar. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani poslanke in poslanci! V razpravi je bilo tudi zaslediti strah pred učinkovitim delom policije glede omenjenega zakona, predvsem pa tudi posega na zasebno lastnino in v zasebne prostore. Tukaj vas želim opozoriti, da že danes 53. člen Zakona o nalogah in pooblastilih policije dovoljuje, da policisti smejo brez odredbe vstopiti v stanovanje v petih točkah: če imetnik stanovanja to dovoli, če kdo kliče na pomoč, če je to potrebno za preprečitev samomora, če se preverjajo okoliščine, da se je znašla v stanovanju mrtva oseba, v drugih primerih, če je to nujno potrebno za zavarovanje premoženja ljudi in ostalih stvari. Tudi določba ZKP, 218. člen zakona, popolnoma enako dovoljuje, da policija sme brez odredbe vstopiti v stanovanje. Celo dve točki sta dodani, kadar je potrebno prejeti storilca kaznivega dejanja in kadar je potrebno koga privesti po nalogu drugega organa. To sta dva zakona, ki policiji dovoljujeta delo in vstop na zasebno stanovanje in na osebno lastnino. V tem zakonu pa gre za sorazmerni ukrep. Če nekdo na svojem vrtu ima kostanjev piknik in na tem pikniku ima 50 oseb, je to sorazmerni ukrep, da policija pride in da te ljudi opozori, da kršijo odlok. Tako da ne gre za protiustavni ukrep. Policija nikoli, nikdar v takšnih primerih, ne bo kršila ne tega zakona, ne določb ZKP, 218. člena, in ne določb Zakona o nalogah in pooblastilih policije, 53. člena. Te naloge so jasne in te naloge tudi v skladu s tem zakonom, ki je – jih bodo policisti spoštovali. Tudi amandmaji, ki so bili pripravljeni v koaliciji, so takšne narave, da policisti ne bodo več odrejali karantene, ampak bodo jih napotili, v skladu z pripravljenimi amandmaji, v kolikor jih boste v tem državnem zboru sprejeli. Na Ministrstvu za notranje zadeve smo veseli, da koalicija pripravlja dobre amandmaje, kar se tiče dela policistov, predvsem policistov na mejnih prehodih. Na nek način lahko trdim tukaj, da bodo tudi na ta način razbremenjeni. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Besedo je želel še državni sekretar na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport. Gospod Orehovec, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Spoštovana predsedujoča, cenjeni gospod minister in kolegi državni sekretarji, enako tudi poslanke in poslanci! Prej je gospod Jožef Horvat rekel, če ima kdo učbenik, kako ravnati v covid-19, naj ga da na mizo. No, moram reči, da imam že 7 ur na mizi tukaj učbenik Vzgoja in izobraževanje v Republiki Sloveniji v razmerah, povezanih s covid-19, ki smo ga spisali med počitnicami, in ureja delovanje vzgojno-izobraževalnega sistema, torej v tem šolskem letu. Zakaj sem začel s tem? Ravno zaradi tega, ker je bilo očitano, da ministrstvo ni pripravilo, kako izobraževati v času covida. 19. oziroma 18. avgusta so dobili vsi ravnatelji, kako naj ravnajo, in po tem tudi ves čas ravnajo. Naslednja stvar, ki je tukaj zapisana, je to, da je pri nastanku tega učbenika sodelovalo več kot 50 strokovnjakov s strani pedagoške in zdravstvene stroke. Torej, to odgovarjam na tisto, kar je bilo rečeno, da bi morda potrebovali neko stalno koordinacijsko skupino. Mi mislimo, da ima ministrica dovolj pristojnosti, da kadarkoli za potrebe, ki se zgodijo v šolstvu, imenuje skupine, ki jih potrebuje, da neko stvar skupaj z različnih zornih kotov ustvarimo. Gre tukaj za vse tiste strokovnjake, ki so predlagani in seveda še dodatne; tukaj so predvsem mišljeni ravnatelji. Torej, ta učbenik je nastal s strani strokovnjakov, ki so iz znanstvene stroke in tudi praktikov. Naslednja stvar, ki je bila na nek način vodilo pri ustvarjanju členov, ki smo jih zapisali na Ministrstvu za izobraževanje, znanost in šport, je seveda nas vodila k temu, da bi zagotovili nemoteno delovanje vzgojno-izobraževalnih zavodom, potem zavodov s strani športa in tudi znanosti, seveda v cilju, da varujemo pravice in pravne koristi za vse udeležence. Zato smo na osnovi izkušenj, ki se dogajaj na polju vzgoje in izobraževanja, kot enega od predlogov dali tudi to, da zagotovimo financiranje tako imenovane zaščitne opreme in dezinfekcijskih sredstev za normalno delovanje vseh teh zavodov; zavodov na področju vzgoje, izobraževanja, znanosti in tudi vseh ostalih. Seveda to ne pomeni, da teh zaščitnih sredstev ne bodo deležni tudi tisti, ki prihajajo v te zavode in jih morajo imeti. Torej tu gre predvsem za to, da na nek način ti zavodi dobijo sredstva, da lahko nabavijo to opremo. Kar se tiče delovne sile oziroma zagotavljanja dodatnih resursov, moram povedati, da v teh razmerah, ki so nekoliko drugačne, kot so takrat, kadar niso posebne razmere, vendar pa imajo zavodi možnost že sedaj na nek način te stvari korigirati. Torej, kadar gre za nadomeščanje delavcev, ki so odsotni, lahko to kadarkoli naredijo ali z nadomeščanjem ali z dodatnimi zaposlitvami. Seveda pa na ministrstvu tudi zelo intenzivno razmišljamo, da bomo v tem naslednjih mesecih tudi vpoklicali oziroma že imamo vse pripravljeno, tudi praktikante s fakultet, ki so kadrovske fakultete za pripravo učiteljev. To se bo dogajalo v naslednjem času, kadar bodo določene šole oziroma določene ustanove imele potrebo po tem. Gre za to, da bodo ti študenti, ob mentorjih seveda, lahko zagotavljali nemoteno izvajanje procesa. Potem tudi en del delovne sile tako pedagoške kot nepedagoške je tudi v rezervi v tako imenovanih centrih šolskih in obšolskih dejavnosti, ki se bodo zdaj glede na situacijo, ki je, najbrž vsaj za nekaj časa zaprli. Tam imamo več kot sto delavcev, ki jih bomo prerazporedili, tako kot smo jih že v času covida v spomladanskem času. Potem, kar se tiče športa, je bilo omenjeno, da pač naši športniki ne bodo mogli sodelovati na različnih tekmovanjih. Mi smo tukaj v tem 102. členu pod 3. in 4. alinejo na nek način ministrici omogočili, da se sredstva, ki se zaradi covida v letošnjem letu v okviru letnega programa športa ne bodo mogla porabiti, torej nekatere dejavnosti pač zaradi tega, ker pač tega ne bodo dovoljevale razmere, bo denar ostal, da se ta denar lahko prerazporedi. Seveda se ga potem tudi prerazporedi tistim, ki pa so imeli dodatne stroške, in če izkažejo za to ustrezen račun in če niso bili za te stvari financirani že sicer s strani javnih sredstev. Tukaj gre seveda tudi ob morebitnih testiranjih na covid-19, tako da bodo lahko iz tega tudi financirali ta del; recimo, če so potrebovali dodatna testiranja za treninge oziroma tekmovanja. Kar se tiče ostalih stvari, ki smo jih tekom tega šolskega leta in že prejšnjega opazili, smo jih tudi znotraj tega zakona korigirali, in sicer jih korigiramo – gre za to, predvsem kar se tiče vrtcev, ker vemo, kadar se zgodi, da mora, recimo, starš ostati doma zaradi tega, ker je bilo otroku dodeljena karantena, mu bo ta zakon omogočal, da ne bo potreboval plačati vrtca za tisti čas, ko je doma. In kot je že bilo večkrat omenjeno, tudi se zvišuje nadomestilo za karanteno s 50 na 80 procentov, kar zadeva velik del naše populacije oziroma staršev naših otrok. Gre od vrtca pa do petega razreda osnovne šole in tudi za mnoge starše, ki imajo otroke s posebnimi potrebami. Mogoče toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Aljaž Kovačič. Izvolite.
Hvala za besedo. Imam repliko na oba državna sekretarja. Prvo, ko je gospod Kangler razlagal; zdaj če prav razumem, to kar je že policiji dovoljeno, dejansko ne gre za prekrške, ampak gre za kazniva dejanja. To, kar pa ste vi napovedali, da če ima nekdo doma kostanjev piknik, pa po mojem vedenju gre trenutno po zakonodaji za prekršek, ne za kaznivo dejanje. Pač zaradi tega mi polemiziramo vstop policije. Če se motim, me, prosim, popravite. Kar pa je gospod državni sekretar Ministrstva za šolstvo povedal, pa ja, mi v Listi Marjana Šarca vsekakor podpiramo, da pomagate klubom, ampak v praksi se dogaja nekaj povsem drugega. Košarkarski klub iz Ljubljane je dejansko izgubil tekmo, zato ker smo država, ki ima v Evropi edina tako pravilo. In pač finančne posledice so za ta klub ogromne. Pač vsi slovenski klubi, ki nastopajo v evropskih tekmovanjih, že s samim nastopom dobijo nekaj denarja, prav tako pa glede zmage so nagrajeni. Omenili ste tudi, da boste pomagali glede financiranja klubom, ki opravljajo te covid teste. Kot sem že povedal, slovenska rokometna ekipa je, mislim da, javno povedala, da jo na leto stane testiranje več kot 100 tisoč evrov. Dejansko vemo, kaj to pomeni za klube. Ne vem, če je kateri sponzor v Sloveniji, ki bo dal zdaj dodatno 100 tisoč evrov, da se bodo klubi lahko testirali. Če to drži, kar ste zdaj rekli, in boste klubom financirali takšna in drugačna testiranja, vsekakor v Listi Marjana Šarca to podpiramo.
Hvala lepa. Besedo je želel najprej minister, potem pa dobite besedo še vi, gospod Kangler. Izvolite, gospod Cigler Kralj.
Hvala lepa, spoštovana predsednica. Poslanke in poslanci, kolegice in kolegi z ministrstev! Morda bo ta intervencija malenkost drugačna kot dosedanje, ampak vseeno želim ob tem, ko smo končno bili deležni tudi kakšne razprave, pozitivne razprave o tem zakonu in odnosu vlade do državljank in državljanov, do gospodarstva, do ohranjanja zaposlitev, do skrbi za najranljivejše v naši družbi, izraziti hvaležnost tudi za ta vidik. Kot sem že večkrat izrazil, najlažje je kritizirati, težje je pohvaliti in podpreti. Človek je bitje simbolov in tudi zelo razume in deluje skozi simbolno govorico. Kaj je naša prednost – te vladne ekipe? Naša prednost je to, da se ne bojimo iti med ljudi na teren, tudi ko je težko. Ko je bilo najtežje za Koroško, smo se odpravili na Koroško. Ko so vsi v Mežiški dolini in okrog nje trepetali zaradi okužb, ko je vsak, ki ima vsaj kanček sočutja, želel pomagati CUDV Črni na Koroškem, ki spada pod moj resor, je vlada šla na Koroško z jasnim sporočilom: smo z vami in želimo pomagati. In odzivi so bili, nisem presenečen, zelo pozitivni, v težkih razmerah. Korošice in Korošci, gospodarstveniki, župani, predstavniki izobraževanja, vseh drugih segmentov družbe so razumeli simbolno sporočilo našega obiska na Koroškem. In sporočilo je: ne samo da smo ob vas, ampak smo z vami. Ta ekipa ima strokovno znanje, ima motivacijo, ima pogum in pripravljenost delati za to, da v korona času obvarujemo in pomagamo in omilimo posledice le-tega, in obenem, to je tudi zelo pomembno, kažemo vizijo tej državi in mislimo na 5, 10, 20, 30, 50 let naprej. Vse to spada v naš delokrog in vse to naše ekipe na ministrstvih in Vlada kot celota delamo. In ljudje to razumejo. Že dvakrat smo se srečali z vsemi župani. Oni so rekli, ne jaz, da je to nepredstavljivo. Sam sem obiskal že veliko domov za starejše, VDC-jev, CUDV-jev, predvsem pa tudi drugih institucij, ki spadajo pod moj resor. Ali si lahko predstavljate, da so na enem izmed uradov, ki sem ga obiskal na svojih terenskih obiskih, rekli, spoštovani gospod minister, nas ni obiskal noben od vaših predhodnikov že 20 let. Kako boš sprejemal ukrepe za boljše življenje in boljše, lažje, hitrejše odzivanje teh institucij, če ne boš šel tja, k njim, jih poslušal in potem svoji ekipi prenesel ugotovitve in spoznanja s terena. Kako? Težko. Ta ekipa nima samo teh lastnosti, ki sem jih prej naštel, strokovno znanje, motivacija, pripravljenost in pogum, ampak ima tudi sočutje. Mi z ljudmi, z državljankami in državljani, sočutimo in poznamo razmere. Želimo pomagati in tudi pomagamo in iz tega se rodi zaupanje. Največji simbol tega je, ko županje in župani, ki niso nujno del politične opcije, ki sestavlja to koalicijo, izrazijo hvaležnost, spoštovanje in podporo načrtom in ukrepom, ki jih predlagamo in izvajamo. In naši viziji. Peti protikoronski paket, PKP5, je tudi simbol vsega tega. Peti protikoronski paket je simbol sporočila te vlade in teh ekip z ministerstev: spoštovane državljanke in državljani, mi smo z vami!
Hvala lepa. Besedo je želel še državni sekretar, gospod Kangler. Izvolite.
Hvala lepa. Želim odgovoriti, spoštovanemu poslancu. Bil sem dovolj jasen, da policija tukaj ne bo prekoračila svojih pooblastil. 53. člen Zakona o nalogah in pooblastilih policije točno, jasno pravi, kdaj sme policija brez odredbe stopiti v stanovanje. 518. člen ZKP tudi popolnoma govori. Kar se pa tiče 13. člena omenjenega zakona, se lahko z vami strinjam, da lahko gre za prekršek, lahko pa gre za kaznivo dejanje. Lahko gre za kaznivo dejanje po 177. členu o prenašanju nalezljivih bolezni – KZ1. Na kraju dejanja bo policist tisti, ki bo ocenil, ali gre za prekršek ali gre za kaznivo dejanje. Tudi danes imamo veljavno zakonodajo po Zakonu o javnem redu in miru. Če nekdo v zasebnem stanovanju ali če nekdo na vrtu zasebne narave ima preglasno glasbo po 22. uri, pa sosed pokliče, da je moteč v nekem okolju – ali sme policija ukrepati, priti, pozvoniti? Tako smo prepričani, da tudi policija sme ukrepati, kadar nekdo krši zakon, če ima kostanjev piknik pa 50 ljudi na zasebnem vrtu. Mislim, to je popolnoma normalno.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Kot zadnji v tem krogu ima besedo gospod Primož Siter. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Kolegice, kolegi, dober dan! Najprej bi se odzval na besedo, dve s strani ministra za delo v kontekstu vašega obiska Koroške in sporočila, Vlada je tukaj in mi smo z vami. Glejte, ta stvar je samoumevna. Podpora Vlade ljudem ni nekaj, s čimer bi se Vlada lahko hvalila. Ni nekaj, s čimer pride Vlada in reče, ej, mi smo pa na vaši strani. To je tako kot če jaz, oče, se hvalim s tem, da sem zjutraj dal zajtrk hčerki. Pa to je samoumevno, ni to neka vesoljska znanost ali pa nek politični statement, odkrivanje neke politične tople vode. Pa saj ste sami oče, boste razumeli primerjavo. Zdaj pa tako. Samo, da razumemo najširšo sliko. Danes govorimo o zakonu, ki je težek približno 420 milijonov, če se ne motim. 420 milijonov evrov, kar je polovica tistega, kar skoraj v istem dahu hoče nameniti za nakup nekega orožja za neke ameriške misije. Samo 408 milijonov znotraj teh 780 milijonov bo šlo za oklepnike – oklepnike, od katerih Slovenija ne bo imela nič, od kateri Slovenska vojska per se ne bo imela nič. Pred eno minuto sem na Facebooku dobil oziroma nek prijatelj Denis je na Facebooku objavil eno stvar, ki se mi je zdela tako boleče zabavna in jo bom delil z vami. »To, da v tem času panike investiraš skoraj eno milijardo v vojaško opremo, ki se bo lahko uporabljala le v tujini, je nekako tako, kot da živiš na 20 kvadratnih metrih, avto niti ne vžge, streha ti pušča, otrok že tri dni ne je, ti greš pa sosedu kupiti nov iPhone. Tukaj smo s temi finančnimi prioritetami, pomoči državljankam in državljanom na strani Vlade.« Tudi ta trditev, da, ej, Vlada dela dobro, je precej fatamorganična, ker se dobrota ali pa kvaliteta tega dela ne kaže nikjer v praksi. Mogoče na papirju zapišete to, ampak to je EPP. V praksi – kje, v zdravstvu? Po 745 okužbah, novih okužbah na dan, je to uspeh v obvladovanju epidemije? Saj vem, da na tej točki najbolj boli, ker marca smo bili zmagovalci, ker smo bili v špici najbolj uspešnih, v glavnem zato ker smo se, roko na srce, državljanke in državljani preventivno obnašali, šli po navodilih epidemiološke stroke. Ej, zdaj je pa slika čisto drugačna, zdaj smo pa na dnu, pri Ameriki smo, madona. Vem, da boli biti enkrat zmagovalec, drugič luzer, ampak to je resnica. Kje se pozna? V gospodarstvu in sociali? Toliko dobro dela Vlada, da so v Sindikatu zdravstva in socialnega varstva na ministrstvo naslovili pismo z naslovom, pa ne bom bral vsebine, bom samo naslov prebral, Klic na pomoč, ne zmoremo več. Delavci v prvi frontni liniji, tisti, ki so po 12, 16 ur na dan v skafandrih, švicajo, ki se trudijo v rdečih in sivih conah vsaj tam zamejiti okužbo, tisti, ki so res prvoborci, v prvi frontni liniji. Vlada tukaj ni v sedmih mesecih časa, ko je imela čas in priložnosti in podporo očitno ljudi, naredila nič, situacija je slabša kot prej. Klic na pomoč, ne zmoremo več! Konec. Game over. Saj ni čudno, da odhajajo! To je glavni problem tega. Ni glavni problem v tistih, ki 16 ur delajo in vztrajajo, problem je v tem, da je v socialnovarstvenih zavodih že zdaj 50 procentov premalo ljudi, zdaj pa še ti odhajajo. Ali je Vlada uspešna v ukrepih, v implementaciji nekih ukrepov za zamejitev širjenja okužbe, kjer je pa sploh absolutna zmeda. Kompletna. Na busu maske, tam ne maske, potem ja, trgovine so odprte, restavracije niso odprte, regije ja, ta ne. Zdaj so me iz Litije, ki je pač v Zasavju blizu mojih Trbovelj, me sprašujejo: »Kaj naj zdaj naredimo? Litija je v osrednjeslovenski oziroma v zasavski, Šmarno pri Litiji, ki 100 metrov stran je v osrednjeslovenski. Kaj? Zmeda! Poglejte, Vlada, pol leta ste imeli, ste imeli čas. Ne kažem s prstom, samo na ministra za delo, ampak tako, pol leta ste imeli čas, da uredite, zdaj je zadnji, da rečem, rok za popravni izpit, znotraj katerega lahko kaj naredite, in amandmaji formata, da lahko Vlada Republike Slovenije kot ultima ratio – to je termin, ki so ga kraljevine nekoč uporabljale, mimogrede – omeji zbiranje ljudi na zasebnih krajih. Res je vse res, kar je sekretar Kangler rekel, pozabil je pa povedati, da bo zdaj dodaten razlog, zakaj ti policija lahko uleti domov, še to, da je pač tam deset ljudi. Poglejte, popravni izpit, spoštovana Vlada, v obliki potrditve vsaj enega amandmaja, ki vam ga dajemo, in to je rešitev situacije vsaj za tiste, ki so, oprostite izrazu, odnašali rit vaši nesposobnosti v epidemiji od začetka do zdaj, in to so delavci na prvi fronti bojne linije v domovih za starejše, v rdečih in sivih cona. Epidemije ni več, dodatka za svoje delo ne dobivajo več – uradne epidemije ni več –, dodatka ne dobivajo več, v rdečih in sivih conah pa še vedno švicajo in garajo v skafandrih. Okuženih je vse več, tudi v domovih za starejše, torej v vseh socialnovarstvenih zavodih. Ni razloga, recimo, da ne bi prisluhnili predlogu opozicije, ki pravi, dajmo tem ljudem, kar jim pritiče, vsaj konkretno plačilo, vsaj 65 procentov tistega dodatka plači, ki jim pristoji. To so ljudje, ki bodo zmeraj reševali epidemijo, ne vlade, ne fototermini z Orbanom, ne preleti letal, ti ljudje so tisti, ki bodo novi ali pa tretji ali pa katerikoli val epidemije rešili. Karkoli, mislim vsaj, ali pa en tak higienski minimum je, da vsaj delo teh ljudi nagradimo ali pa prepoznate kot pomembnega. Nekaj domov, če se ne motim, je tudi na Koroškem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Replika zato, ker sem se prepoznal v razpravi spoštovanega kolega Siterja, ker sem bil jaz tisti, ki sem hvalil vladno ekipo, in pri tem tudi ostajam. Poglejte, spoštovani Siter, saj v vam je kanček resnice pa kljub vsemu lasten in sem razumel, da ga boste zdaj uporabili, pa niste, pa ste izpustili to priložnost. Toliko govorite o teh 700 milijonih za topove, dajva enkrat resnico povedati: ne gre za 780 milijonov v šestih letih, ker je Slovenska vojska resna vojska in ima že srednjeročni načrt, gre pa res za dodatnih 300 milijonov. 300 milijonov razdelimo na šest let in dobimo 50 milijonov na leto in ne bo šlo vse za orožje, za topove, kot vi razlagate. Dajva malo, malo manj zastrupljati slovensko javnost. Govorimo tudi, gospod Siter, o vojašnicah. A vi privoščite, da slovenski vojak, slovenska vojakinja živi v vojašnici iz prejšnjega stoletja oziroma tisočletja? Pa ste toliko socialni, dajte, lepo prosim, majčkeno, majčkeno več resnicoljubnosti. Ja, ta vlada je blizu ljudem. To je sicer načelo Nove Slovenije, ampak smo veseli, da ga je celotna koalicija povzela. Blizu ljudem. Ta vlada bo nadaljevala s terenskimi obiski, pa ne bom zdaj na dolgo, široko govoril o tem, kaj je kolega Jani Prednik, SD, julija lani Vladi predlagal. Kaj je predlagal? Terenske obiske! Jani Prednik je velik borec za Koroško, ko je zdaj ravno govora o Koroški. In je Vlada njemu dala odgovor, da za zdaj o tem ne razmišlja, ampak to je pač politika bila takratne vlade. Pustimo zdaj to. Tako res lepo, lepo prosim, dajmo v tej hiši majčkeno več resnice. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Primož Siter, ima postopkovni predlog. Izvolite. [[oglašanje iz ozadja]] Poslanec bo verjetno v svojem postopkovnem predlogu povedal, predvidevam, da bo povedal, v čem je šel postopek narobe, zato mu dajmo priložnost. [[oglašanje iz ozadja]] Izvolite.
Okej, hvala lepa, v bistvu imam dve stvari. Eno postopkovno vprašanje, na osnovi česar je pač bila ta replika izrečena, na drugi strani pa, lahko, spoštovana predsednica, opomnite kolega Horvata na nekaj podatkov, in sicer, da je, ne glede na to, da je mogoče Slovenska vojska v vojašnicah, ki presegajo datum, so številke, ki sem jih izrekel, na mestu – 420 milijonov je težek ta zakonski paket in 408 milijonov je težka nabava 8x8 oklepnikov v tem [[…]]
Gospod Siter, zdaj ste zašli v vsebinsko razlago [[…]]
Okej, hvala. Druga stvar pa, tudi infekcijska klinika je nastanjena v stavbi, če se ne motim, iz predprejšnjega stoletja [[…]]Tu so prioritete. Hvala.
Ja, hvala vam. Tudi to je bila druga vsebinska razlaga. Kar se pa tiče prvega postopkovnega, bolj kot ne vprašanja, ne predloga, je pa gospod Horvat, vsaj po mojem prepričanju, korektno izvedel repliko, ker je pač ocenil, da je bil v svoji razpravi narobe razumljen, tako da tukaj ni bilo težav. Zdaj smo izčrpali seznam razpravljavcev. Sprašujem, če želi še kdo razpravljati? [[Da.]] Vidim, da je interes, zato sprožam listo, prijavite se. Imamo tri prijavljene razpravljavce. Prvi dobi besedo gospod Robert Pavšič, nato gospod Dušan Šiško. Izvolite.
Hvala. [[vklop mikrofona]]bo treba v minuti pa pol opraviti, kajne. Predvsem, kar se tiče gospoda ministraVam, zgleda, glede na cel dan razprave, še zdaj ni jasno, kje je pravzaprav problem. Vi lahko s celo Vlado paradirate po vsej Sloveniji, ampak dokler ne boste svojih ukrepov razlagali v tej stavbi, v Državnem zboru, kjer pa vas bolj poredko vidimo, bo težava ostala ista. Ne znate povedati, ne znate razložiti. Še pred nekaj meseci ste iz vaše stranke kazali s prstom na krivce za epidemijo, pa celo neosnovano na tiste, ki so vam kao nezakonito prisluškovali, sledili in vpogledovali v evidence. Danes pa za 700 plus okuženih na dan obtožujete ljudi in medije, za 16 milijard evrov minusa, 16 tisoč milijonov minusa v naslednjih treh letih in rekordno zadolžitev pa obdolžujete virus. Razlog je povsem enostaven in nesposobnost je ena druga agenda, ki se skriva v ozadju: podreditev bistvenih sistemov, privatizacija še tistega, kar je ostalo, predvsem pa kontrola preostalega državnega premoženja, pa v vsakem od teh se lahko prepoznate – s kadrovskimi menjavami, z ustanovitvijo demografskega sklada, ki se napoveduje, združevanjem agencij in tako naprej. Blizu ljudem – meni se zdi to vse skupaj bolj blizu javnim financam.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Gospod Dušan Šiško ima besedo, pripravi pa se gospod Aleksander Reberšek. Izvolite.
Hvala, najlepša. Poglejte, sem poslušal malo to razpravo in nikakor nisem zasledil nekih komentarjev glede 16. člena, kar vam pa moram povedati, da za Slovensko nacionalno stranko ne more biti tako, kot je zapisano, da bojo eni redarji lahko izvajali in imeli pooblastila za izrekanje glob po Zakonu o nalezljivih bolezni. Naj se še nekdo spomni, pa naj te redarje da v zdravstvene domove kot medicinske brate, mogoče bo še kako drugo stvar našel. Najprej me tu zanima, spoštovani, kdo mi bo znal sploh odgovoril, ali imajo redarji opravljen izpit po Zakonu o upravnem postopku? Področje redarstva je urejeno z Zakonom o občinskem redarstvu. To je naslednja točka. V 3. členu navedenega zakona so taksativno našteta delovna področja in naloge občinskega redarstva. Predlagane vsebine zakona ni moč umestiti v 3. člen Zakona o občinskem redarstvu, spoštovani. Mogoče se motim. Tudi na splošno menimo, da v teh časih ni primerno nad ljudmi izvajati še dodatne represije s širjenjem pristojnosti občinskega redarstva. Že tako se je v tem hramu demokracije dalo pooblastilo redarjem, da lahko merijo hitrost. Razvrednotili smo delo policije. Saj ni čudno, kam to vse pelje. In prosim za resno obrazložitev. Inšpektorji, vam lahko povem, v Posavju smo na rdečem. Ne boste verjeli, v krogu enega kilometra je deset gostiln. Danes smo 15. Do 12., se pravi v dvanajstih dneh, je ta inšpektor petkrat prišel v eno in isto gostilno in pisal kazni. Ja, lahko se vi smejete! Vi se lahko smejete, ko vam država oziroma nam daje plačo. Gostinci so samostojni podjetniki, imajo zaposlene mlade punce, ki so tudi ne nazadnje mamice majhnih otrok in delajo po več ur, kot pa je v pogodbi napisano. Pa ne samo v gostilnah, tudi v podjetjih, in me zanima, zakaj tistim tam ne pošiljate inšpektorje, da gredo pogledat v podjetja, ko imajo delavci podpisane za 174 oziroma maksimalno 184 ur na mesec, da opravljajo delo. Delavci delajo preko 250 ur in inšpektor potem reče, da zakaj pa ne pride pa prijavi. Zakaj? Da bo jutri, ko bo inšpektor zaprl vrata, bila na cesti potem ta oseba. Ja, v gostilne pa dajo inšpektorje, gredo na kavice in takoj že imajo zvezek zraven in pišejo. Ne vem, sicer ni predlog tega petega zakona, ampak vseeno, ker imamo dosti časa. To, kar ste zdaj naredili, da ste regije dajali na rdečo, ne vem, zakaj niste v tistem času, ko je pa res bilo hudo v nekaterih. Pa ste celo Slovenijo zaprli. Nekatere statistične regije v tistem času, ko ni se smelo prehajati iz občin v občin, so imele mogoče po pet, šest obolelih. In to je spet nek kapric nekoga, ki se je nekaj spomnil. Da ne ponavljam tistega, kar je Kacin naredil, ko je sam povedal, da je prepoved, pa gre na Krk, ampak ne bom to spuščal. Pa se je potem izgovarjal, da je telefon imel sin ali kdo že. Saj ne vem, saj take bedarije poslušati je res včasih smešno tu notri. Včasih že ne vem, tudi danes, ko so tolkli tamle, sem mislil, da je prišel kdo, da je kje izgubil ključ, da ni mogel priti noter v ta hram demokracije. Še enkrat ponavljam in sprašujem, ali imajo redarji opravljen izpit o Zakonu o upravnem postopku. Nekaj časa si bom pustil še za potem za razpravo pri amandmajih, če bom še kaj začutil, da je treba povedati. Hvala.
Hvala lepa. Besedo želi državni sekretar gospod Kangler. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani poslanec, v vaši razpravi ste kar veliko tudi sam sebi odgovorili. Ugotovili ste, da redarji ne delajo samo po sprejetih občinskih odlokih, ampak redarji delajo tudi po zakonih, ki so bili sprejeti v tem državnem zboru. Temeljna podlaga, da redarji uspejo tudi izdati globe, je v Zakonu o občinskih redarjih in Zakonu o prekrških. Sami ste ugotovili, da merijo hitrost; če kdo prekorači hitrost, občinski redar za prekoračeno hitrost izda globo. Ali imajo občinski redarji preizkus znanja o upravnem postopku? Imajo. Morajo imeti, ker morajo imeti prekrškovni organ, se pravi drugostopenjski organ, in delajo. Kadar se vi, če vas redar zaustavi zaradi prekrška, vam izda plačilni nalog oziroma izda globo, se vi na to pritožite, mora imeti občinsko redarstvo drugostopenjski organ, to je prekrškovni organ. Imajo in delajo po tem. In ni nič narobe, če se z zakonom tudi dodelijo naloge občinskemu redarstvu, ne samo da bremenimo policijo ali zdravstvene inšpektorje, predvsem pa vse tiste, ki nam je mar do zdravega življenja v zdravem okolju.
Hvala lepa. Sedaj ima besedo še gospod Aleksander Reberšek. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, najlepša hvala za besedo. Moram se najprej odzvati na še eno laž poslanca LMŠ, poslanca Roberta Pavšiča. Janez Cigler Kralj je v tem državnem zboru v zadnjem času preživel preko 100 ur, tudi na dolgih nočnih sejah. Verjamem, da poslanec LMŠ tega ni videl, ker takrat sladko spi. Naj pa to pove predsednica odbora za delo Eva Irgl. Prepričan sem, da je Janez Cigler Kralj rekorder po delu v Državnem zboru, pa naj mi drugi ministri tega ne zamerijo. Minister Janez je res kralj. Je pa kot nosilec opravil zelo veliko delo, ki se ne dotika samo njegovega resorja, ampak pokriva tudi številna ministrstva trenutne vlade. Za to sem vam, spoštovani minister, izredno hvaležen. Verjamem pa, da so vam hvaležni tudi ostali državljani. Tisto, kar še verjamem, pa je to, da kot minister ne morete dobiti boljše potrditve, da delate dobro, kot to, da opozicija zganja hrup v tem državnem zboru. S tem se kaže vaše dobro delo in kultura ustavnega loka. Menim, da je vsebina PKP5 močnejša od vseh teh proceduralnih zapletov, ki smo jih bili deležni na začetku seje. Je pa ob dejstvu, da želi opozicija s preusmerjanjem pozornosti in napadi razvrednotiti delo našega ministra. Dejstvo je, da se je Slovenija znašla v situaciji, ki je ni še nihče od nas doživel. In samo upamo lahko, da bo čim hitreje minila, da se razmere v tej državi čim prej normalizirajo, da ne bo treba sprejemati teh PKP ukrepov, da bodo ljudje delali, se preživljali in da bo življenje potekalo normalno. To si želimo vsi. Nekateri ukrepi se iz prejšnjih zakonskih svežnjev PKP prenesejo, saj so delali dobre rezultate. Dva izmed teh sta začasno čakanje na delo in pa delno subvencioniranje skrajšanega delovnega časa, ki ga bo Vlada na podlagi tega zakona lahko po potrebi podaljšala tudi v naslednje leto do 30. junija 2021. Sedaj je res primeren čas, da združimo vse, kar Slovenija premore na področju zdravstva. Ljudem je treba omogočiti pravočasno dostopnost do zdravstvenih storitev, ko jih potrebujejo, ne glede na to, kdo je izvajalec, saj na koncu šteje le to, da smo pravočasno pregledani, pozdravljeni in da pravi čas prejmemo tudi zdravila. Pomemben ukrep na področju zdravstva je ta, da bo za leti 2020 in 2021 Ministrstvo za zdravje izvedlo nacionalni razpis za izboljšanje dostopnosti do zdravstvenih storitev. Na razpis se bodo lahko prijavili vsi izvajalci zdravstvene dejavnosti, ki imajo dovoljenje za opravljanje dejavnosti ali so vpisani v register zasebnih zdravstvenih delavcev. Sredstva pa se bodo zagotovila iz proračuna Republike Slovenije iz dopolnilnega zdravstvenega zavarovanja. Prej sem bil deležen očitkov s strani poslanca Levice, ki nam očita, da bo ta ukrep, ki je namenjen skrajševanju čakalnih vrst, vsaj za prepotrebne posege izkoristil vse možne koncepte v Sloveniji, da bo ta ukrep privatiziral javno zdravstvo. To nikakor ne drži in s tem se v Novi Sloveniji ne moremo strinjati. Nihče naš zdravstveni sistem ne privatizira bolj, kot se je privatiziral sedaj s temi dolgimi čakalnimi vrstami. To je divja privatizacija. Ljudje so prisiljeni plačevati usluge iz lastnega žepa. In če je zdravstveni sistem tako zelo dober, kot trdi poslanec Miha Kordiš, ga prosim, ko bom naslednjič potreboval zdravstveno uslugo, če mi bo posodil kartico. Verjetno bom z njegovo zdravstveno kartico hitreje prišel na vrsto. To ni javno zdravstvo, to je privatno zdravstvo, zato vse skeptike sprašujem, ali si želijo ohraniti privatizirano zdravstvo. Takšno imamo sedaj, ko za vsak poseg kljub plačanemu obveznemu zavarovanju ponovno plačujemo, da pridemo na vrsto v razumnem času. Ali ni boljše, da v tej dani situaciji izkoristimo vse možne kapacitete in skrajšamo čakalne vrste, tudi s pomočjo zdravstvenih delavcev, ki niso del javne zdravstvene mreže? Bistvo je in to je res bistvo, da bolnik pride do obravnave čimprej in da mu za to storitev ni potrebno plačati. Tak način spopadanja s čakalnimi vrstami smo v Novi Sloveniji predlagali že pred časom in veseli nas, da so naši koalicijski partnerji prepoznali to in nujnost tega ukrepa ter podprli njegovo vključitev v PKP5. Izpostavil bi še samozaposlene, ki jim bodo prihodki v letošnjem letu padli za več kot 20 procentov, v primerjavi z prejšnjim letom pa bodo za mesec oktober, november in december lahko zaprosili za mesečni temeljni dodatek v višini tisoč 100 evrov. Tisto, kar sem danes prepričan, da karkoli bi mi naredili v koaliciji, v vladi, vedno bi opozicija nekaj našla in vedno bi opozicija nasprotovala. Zadeva je čisto preprosta. Verjamem, da znate šteti do 46, sestavite se in vladajte. Predvsem pa nehajte govoriti in nas napadati, nas, zdravnike in vse, ki se v tej državi v takšnih razmerah tudi trudimo. Sestavite vlado in spreminjajte svet. Miha Kordiš naj bo obrambni minister oziroma zdravstveni minister, Violeta pa naj bo kulturna ministrica, in verjamem, da se bosta cedila med in mleko. Verjamem, da je bistveno lažje govoriti iz opozicije kot pa vladati. Na koncu samo še apel. Verjamem, da se mnogim odpira veliko vprašanj. Tudi meni se jih. A tisto, kar smo dolžni storiti, je, da v zaprtih prostorih nosimo maske, da se ne rokujemo, da si roke razkužujemo, da se ne dotikamo obraza, upoštevamo varno razdaljo. Tisto, kar želimo, je, da ostanemo zdravi in pa varni. Zato poskrbimo za odpornost in okrepimo imunski sistem. Med drugim je to sigurno rekreacija v naravi, zdrava prehrana, veliko gibanja in pa dober spanec. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala. Strategija za privatizacijo zdravstva gre pri nas po znanem obrazcu že leta, ampak pod tretjo vlado Janeza Janše se še stopnjuje v intenzivnosti. Ta obrazec pravi takole: dajmo podfinancirati, podhraniti javne zdravstvene sisteme, sočasno nahraniti zasebne zdravstvene sisteme, pa se bo ta javni zdravstveni sistem prej ali slej sesul. To informacijo bodo nato politični vrhovi obrnili v propagando proti ljudem, češ, glejte, kako javno zdravstvo slabo dela, in s tem sentimentom dokončno razsuli vse, kar solidarnosti v slovenskem javnem zdravstvu še je. To je obrazec, ki smo ga videli že v tujini, to je obrazec, ki je že pri nas na delu in je opisan tudi v PKP5.
Hvala lepa. Prijavljenih razpravljavcev ni več. Sprašujem, če želi še kdo razpravljati pri tem členu? [[Da]] Gospa Zabret, imate še nekaj sekund za svojo razpravo. Izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo. Jaz bi se samo odzvala na gospoda Reberška, ker v bistvu žali poslance in gospoda Pavšiča. Jaz sem članica tega odbora in nisem spala. Ali ste vi bili na tem odboru ali ste spali doma?
Hvala lepa. Če ni več želje po razpravi [[…]] Repliko imate gospod Reberšek. Ja, izvolite.
Tu se moram odzvati na te besede. Jaz nisem član tega odbora, zaradi tega tukaj nisem bil prisoten. Ampak žaljivo pa je, da vaš poslanec govori, da je naš minister Janez Cigler Kralj najmanj v Državnem zboru oziroma da ni tukaj prisoten. To je zavajanje javnosti. Veste, ko enkrat spustite to iz stekleničke, je nazaj v stekleničko težko to spraviti. In ko laž prehodi pol sveta, si resnica šele obuje čevlje. Vas prosim, da prenesete to poslancu Pavšiču in da ne zavajate slovenske javnosti. Tisto, kar želimo, je samo to, da se govori tukaj resnica, ne pa, da se širijo laži.
Hvala. Če smo zdaj končali, ni več želje po razpravi pri tem amandmaju, potem zaključujem razpravo. In dajem v razpravo 9. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB in amandma poslanskih skupin SDS, SD, NSi in Desus ter spremembe tega amandmaja. Želi kdo razpravljati? Ne. zaključujem razpravo. V razpravo dajem 10. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB in amandma poslanskih skupin SDS, SD, NSi ter Desus in spremembo amandmaja. Želi kdo besedo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 11. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SD, NSi in Desus ter spremembo amandmaja. Želi kdo besedo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 13. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB in amandma poslanskih skupin SDS in NSi ter dve spremembi tega amandmaja. Želi kdo besedo? Ne. Zaključujem tudi tu razpravo. V razpravo dajem 14. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB in amandma poslanskih skupin SDS, SD, NSi in Desus. Želi kdo razpravljati? Ne. zaključujem razpravo. V razpravo dajem 15. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 16. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Tudi tu zaključujem razpravo. V razpravo dajem 19. člen ter amandma poslanskih skupin Levica in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Želi kdo besedo? Ne. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 33. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 34. člen ter amandma poslanskih skupin SAB, LMŠ in SD ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Želi kdo besedo? Gospod Starović. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Ta amandma smo pripravili v SAB, sopodpisali so LMŠ in SD, k 34. členu. Naš predlog pri reševanju čakalnih vrst je, da je kaskadni, da se najprej vidi, kje so proste kapacitete, kdo lahko ponudi v javnem sistemu, to so javni zavodi. In v naslednjem koraku koncesionarji, ker vse to skupaj je javni sistem. In šele v tretjem koraku, če ti niso sposobni, mislim, če nimajo dovolj kapacitet, da se da tudi gospodarskim organizacijam, ki so na trgu. Moramo vedeti, eno je javni sistem, javni zdravstveni sistem je tudi gospodarstvo. Ker danes smo tu čuli besede, da to ni gospodarstvo, da gospodarstvo je eno, to pa ni. Ravno tako je gospodarstvo, ravno tako se plačujejo storitve, ravno tako ima svoje storitve, samo moramo vedeti, da v javni zdravstveni sistem nismo plačali vseh storitev, ki so potrebne, ampak je javna zdravstvena zavarovalnic plačevala samo planski obseg storitev, torej določen obseg in od tega nič več. Nam iz Odbora za zdravstvo, ki smo imeli priložnost tudi obiskati UKC Maribor, so povedali, da nekatere stvari nehajo delati v septembru, neke storitve, zato ker jim ne plačujejo več. Če ni denarja, ne morejo delati. Glejte, mi enostavno javnemu zdravstvenemu sitemu, kljub temu da bi lahko delal storitve in bi skrajševal čakalne vrste, nismo plačevali. Sicer smo tudi v letu 2018 v tem sklicu dodali nekih 20 milijonov noter iz državnega proračuna, da smo pomagali, da so lahko več storitev naredili, da smo skrajševali. Ampak 20 milijonov pa današnjih 420 – ne vem, ni neka posebna vsota, ampak smo dali. Ampak kot družba v zdravstvo, v javno zdravstvo dajemo premalo denarja. Dajemo izpod 8 procentov družbenega bruto produkta. Države evropske, OECD dajejo kar velike procente več, da ne govorim o tistih, kjer prevladuje zasebno zdravstvo. Tam pa gre za zdravstvo še več procentov, pa imajo slabše rezultate. V glavnem, v tej covid-19 krizi izhaja, da je javni sistem, da je pravi sistem in zato je tudi Evropa namenila za javni sistem, zdravstvene sisteme, dodaten denar. Ne pozabiti tega. Zato ker je splošno spoznanje, pa pregled po svetu je pokazal, kjer imajo robustne javne zdravstvene sisteme, ti se bolj obnesejo in po kazalcih je tudi zdravstveno stanje prebivalstva boljše. Torej, dajmo reči solidarnostno, kar je tudi že govoril kolega Horvat, solidarnostno javno zdravstvo je tisto, ki je močno in ki drži in skrbi za zdravje, zato ker je namenjeno kot tako zdravju ljudi. Ta sistem, javno zdravstvo, mora biti robustno. Ne sme se kar tako zamajati pa nehati delati ali karkoli. Če pa pogledamo zasebno zdravstvo, eden ko gre zaradi tega, da ustvarja pridobitno delo, normalno, kot vsaka gospodarska organizacija. 1. člen Zakona o gospodarskih družbah jasno in glasno govori, da je namen gospodarskih družb pridobitna dejavnost in dobiček. V 1. členu, jasno, to je to in na tržišču nastopa. Zdaj pa naj bi nastopali za javni denar. Nekaj ne gre skupaj, če so tisti, ki so se odločili za zasebno, šli po denar in delat. Ampak oni se lahko tudi odločijo, da jutri svojo dejavnost preselijo v, dajmo reči, v Italijo, zato ker bo tam boljši dobiček delal. Komot. Tako kot je Pipistrel tudi, moj kolega, grozil, da bo v Italijo preselil svojo dejavnost. Lahko preseli kamorkoli. Javno zdravstvo pa mora biti tu. In koncesionarji so tudi tu, v glavnem na primarni ravni, da pokrivajo teritorij, ker je treba teritorialno pokrivati na primarni, sekundarni in terciarni ravni. Tako imamo organizirano in gre za robusten sistem, ki se ga da edino tako organizirati, da je planiran in da je netržno financiran, drugače pa gre ravno tako za gospodarsko dejavnost, ki ima svoj produkt in to dela. Mi se zavzemamo, da to naše javno zdravstvo okrepimo, ne pa oslabimo. Zato pravimo tako, v tem členu pač predlagamo, da se najprej te proste kapacitete v javnem zdravstvu zasedejo in pri koncesionarjih in šele potem pri tistih tržnih subjektih, ki jih delajo za dobiček. Edino tako je prav, ker to javno zdravstvo smo mi postavili, ga financiramo in ga vzdržujemo in to vzdržujmo in izkazalo se je za dobro. Dajmo priznati, da kljub temu da je podhranjeno, se je v tej krizi dobro obneslo in je naredilo svoj rezultat. V tem členu predlagamo tudi kriterije, kako naj se deli za nek čas, za omejen in da je enakopravno. Ker bojazni je v tem, glejte, čisto simpel. Nekaj vem o tem zdravstvu pa o zasebnih zadevah, ker sem bil tudi pri enem projektu zraven in razumem. Ti, kot zasebna ustanova, boš šel na tisto področje, kjer je največji donos. Normalno, kot gospodarska organizacija, ki se naštima na dobiček, boš šel tja, kjer je največji donos in tam skušati ustvariti in kjer je najmanj rizika. Nikoli ne boste našli zasebnih zadev, organizacij teh zdravstvenih, da se bodo ukvarjali na rizičnem področju, zato ker morajo imeti potem še transfuzijsko postajo, ono, tretje, četrto. Če pa mi to kar prosto naredimo in ne zahtevamo nekih kriterijev, ki zadeve izenačujejo, bodo to težje stvari in manj donosne ostale javnemu zdravstvu, zasebnemu bodo pa šle tiste, ko so manj rizične, bolj enostavne in bolj donosne. Ampak to je normalno, hočem reči. Nič ne rečem, da so ti žleht ali karkoli, sploh ne, da so mazači ali kaj [[…]]Niti slučajno! So sposobni, čutijo se toliko sposobni, da grejo sami na trg in da bojo na trgu uspel. In tako je tudi prav, tako kot grejo tudi drugi zasebniki na trg: ali trgovci, ali kakšni proizvajalci, ali betonarji ali katerikoli. Isto, ni nobene razlike! Ampak, če pa hočemo javni sistem krepiti in ga imeti v naše skupno dobro, je treba mu dati mesto, ki mu gre, in ga podpirati. Zato upam, še na koncu bi rad samo to dodal, da najdemo neke konsenze, da se razumemo, da hočemo dobro. Ne zdaj, da opozicija, ki predstavlja, kaj jaz vem, po nekih anketah celo večino populacije, ni nič vredna in da hoče samo zlo. Ni res. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Če ne, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 35. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 39. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Nihče ne želi razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 41. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Zaključujemo [[…]] V razpravo dajem 42. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Tudi tu ni razprave. V razpravo dajem 53. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 54. člen ter dva amandmaja poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 55. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 62. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 71. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Tudi tu ni razprave. V razpravo dajem 72. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 74. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Zaključujemo. V razpravo dajem 81. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 83. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujem. V razpravo dajem 84.a člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujemo. K 85. in 88. členu – naj preberem: ker je amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 85. členu vsebinsko povezan s prvim amandmajem istega predlagatelja k 88. členu, bomo o vseh amandmajih k tema členoma razpravljali skupaj. Tako dajem v razpravo 85. in 88. člen ter tri amandmaje poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB ter dva amandmaja poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Ne, zaključujemo razpravo. V razpravo dajem 90. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 92. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 97. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 98. člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 123. člen ter amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 127. člen ter dva amandmaja poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem 129.a člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB in amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem dva amandma za nova 129.b člena, in sicer amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus in amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Ni interesa. Zaključujem razpravo. V razpravo dajem amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB za novi 129.c člen. Zaključujem razpravo. Za novi 129.č člen dajem v razpravo amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB. Zaključujem razpravo. S tem smo izčrpali amandmaje. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, torej 15 minut po prekinjeni 2. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA KANDIDATA ZA MINISTRA ZA KMETIJSTVO, GOZDARSTVO IN PREHRANO. Predsednik Vlade Janez Ivan Janša je Državnemu zboru na podlagi prvega odstavka 112. člena Ustave Republike Slovenije ter 229. in 234. člena Poslovnika Državnega zbora predlagal, da za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano imenuje dr. Jožeta Podgorška. V skladu z 230. členom Poslovnika Državnega zbora se je kandidat 12. oktobra predstavil na seji Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ter odgovarjal na vprašanje članic in članov odbora. Poročilo in mnenje odbora ste prejeli. Iz slednjega izhaja, da je bila predstavitev predlaganega kandidata ustrezna. Poročilo Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano pa bo sedaj predstavil predsednik odbora, gospod Edvard Paulič. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Kandidat za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano dr. Jože Podgoršek se je v skladu s 112. členom Ustave Republike Slovenije ter prvim in drugim odstavkom 230. člena Poslovnika Državnega zbora dne 12. 10. 2020 predstavil članicam in članom odbora ter odgovarjal na njihova vprašanja. Kandidat je v začetku uvodne predstavitve podal trenutni presek stanja na področju kmetijstva, gozdarstva in prehrane, v nadaljevanju pa tudi načrte oziroma prioritete ministrstva. Med drugim je poudaril, da se zavzema za prenovo delovanja zadružnega sistema in posledično Zakona o zadrugah. Druga od pomembnih prioritet je sprejem zakonske podlage za preprečevanje afriške prašičje kuge, prizadeval pa si bo tudi za izboljšanje zemljiške kmetijske politike. Pojasnil je, da so na ministrstvu že lani marca pričeli z javno razpravo o spremembi zemljiške zakonodaje. Torej Zakona o kmetijskih zemljiščih, Zakona o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov in Zakona o dedovanju, hkrati pa je poudaril, da bodo nadaljevali tudi z usklajevanjem Zakona o kmetijstvu tako zaradi priprave na novo programsko obdobje kot tudi zaradi drugih uskladitev z evropskim pravnim redom. Kandidat za ministra je izrecno napovedal spremembo Zakona o živinoreji, v roku enega meseca pa bo pripravljen tudi osnutek Zakona o zaščiti živali. Na področju gozdarstva želi povečati učinkovitost izvajanja javne službe Zavoda za gozdove in aktivnejše gospodarjenje z gozdovi, posebno skrb pa bo namenil tudi družbi Slovenski državni gozdovi. Ne nazadnje je kandidat še poudaril, da je v tem trenutku izjemno pomembna naloga ministrstva reforma skupne kmetijske politike, do konca leta pa naj bi bil pripravljen tudi strateški načrt. Sledila je razprava članic in članov odbora, v kateri so izpostavili nekatere pomembne dileme z delovnega področja ministrstva, in v nadaljevanju kandidatu za ministra zastavili vprašanja, med drugim s področja nove skupne kmetijske politike in morebitnih sprememb pri subvencioniranju, gospodarjenju z gozdovi, lesnopredelovalnimi centri in konkurenčnostjo gozdno-lesne verige, s področja kmečkih pokojnin, s področja delovanja Sklada kmetijskih zemljišč in zadružniškega sistema. Razprava je v nadaljevanju potekala še o številnih drugih temah, med drugim o tematiki prehranske varnosti v Sloveniji, o vprašanju pridelave in predelave konoplje za medicinske namene in o vprašanju spodbujanja ekološko pridelane hrane v Sloveniji. Ne nazadnje so se razpravljavci dotaknili tudi vprašanja priprave akcijskega načrta prilagajanja na podnebne spremembe. Kandidat za ministra je v nadaljevanju seje obširno in vsebinsko izčrpno odgovoril na razprave poslancev, na postavljena vprašanja pa jim je odgovoril z vsebinskimi stališči kot tudi s predlogi za ukrepanje na posameznih izpostavljenih področjih, s tem pa je kandidat tudi celostno predstavil svoje prihodnje delovanje na Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Po končani predstavitvi je odbor brez glasu proti sprejel mnenje, da je bila predstavitev kandidata ustrezna.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupin Slovenske demokratske stranke, Tomaž Lisec. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani člani Vlade, kolegi, kolegice, vsem skupaj lep pozdrav! V Poslanski skupini SDS bomo podprli kandidata za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano dr. Jožeta Podgorška. Po našem mnenju ima dr. Podgoršek tako osebnostne, izobrazbene, poklicne, strokovne in politične izkušnje in bi lahko bil minister v vsaki vladi, ne glede na njeno ideologijo. Gospod Podgoršek je živel in živi na kmetiji. Je bil najprej diplomirani inženir agronomije, potem magister agronomije in sedaj je doktor agronomije. Vseskozi je delal v kmetijstvu, v kmetijskem podjetju, bil med glavnimi na Kmetijski šoli GRM v Novem mestu, bil je prehranski varuh, bil je državni sekretar in nekako je logično, da nadaljuje svojo pot kot minister za kmetijstvo. Sicer v SDS obžalujemo, da smo se vsaj zadnje tri mesece o kmetijstvu pogovarjali zaradi napačnih vzgibov in zaradi napačnih zadev oziroma smo se bolj pogovarjali o imenih in priimkih ključnih ljudi na tem ministrstvu, ne pa o ključnih problemih. Kajti problemov je veliko. Veliko je tistih problemov, ki imajo že kar dolgo brado in jih je gospod Podgoršek že kot državni sekretar skušal reševati, in verjamemo, da jih bo kot minister tudi uspešno reševal, saj jih, kot rečeno, glede na svojo preteklost zelo dobro pozna. Prav tako nas veseli, da je zelo uspešno sodeloval pri protikorona paketih 1, 2, 3, 4, in 5 in za kmetijstvo so ti paketi prinesli kar določene zelo pomembne zadeve, na katere se premalokrat opozarja, ampak kmetje v praksi vedo, da pri protikoronskih paketih nanje – tudi s pomočjo državnega sekretarja oziroma, upamo, bodočega ministra za kmetijstvo – nismo pozabili. Prav tako je napovedal določene rešitve tako pri Slovenskih državnih gozdovih, glede kmetijskih zemljišč, samooskrbe in zadruge. Upamo, da bodo tisti zakoni, ki so že predolgo v predalih, končno zagledali luč sveta. Prvi dober namig, da bodoči minister, pa verjamemo, da bo uspešno in konkretno delal, je bil viden že na včerajšnji seji Vlade, ko se je sprejel eden izmed zelo pomembnih ukrepov na področju govedoreje in pomoči vsem tistim, ki se z govedorejstvom v Sloveniji ukvarjajo. Skratka, pričakujemo zakonske predloge, predvsem pa pričakujemo tisto, kar je po našem mnenju najbolj pomembno na področju kmetijstva – preverbo vseh uredb in pravilnikov. Skratka, upamo, da bo bodoči minister uspešno in aktivno sodeloval tudi pri pripravi programa debirokratizacije, na kar smo ga v Poslanski skupini SDS že opozorili, kajti ne samo na ostalih področjih, tudi na področju kmetijstva pričakujemo in predvsem nujno potrebujemo debirokratske ukrepe. Skratka, podpora dr. Podgoršku je podpora slovenskemu kmetu in slovenskem kmetijstvu, ki potrebuje podporo človeka, ki pozna kmetijstvo na lastni koži preko izobraževalnega sistema in preko poznavanja kmetijske politike. Zato želimo dr. Podgoršku pri njegovem delu veliko uspeha. Hvala.
Hvala. Stališča Poslanske skupine LMŠ bo predstavila Jerca Korče. Izvolite.
Predsednik, hvala za besedo. Lep pozdrav, spoštovane kolegice in kolegi! Dovolite mi, ker verjamem, da nas kandidat za ministra tudi spremlja, da namenim s tega mesta nekaj besed tudi njemu, predvsem njemu, in sicer v imenu Poslanske skupine LMŠ. Spoštovani dr. Podgoršek! Naj vam uvodoma povemo, da v Listi Marjana Šarca danes svojih glasov ne bomo namenili. Kot minister namreč vstopate v vlado, ki je ne podpiramo. Še več, menimo, da svoje ime, svojo preteklo delo in prehojeno profesionalno pot dajete v roke ekipi, ki iz dneva v dan dokazuje, da ni sposobna voditi države ter se bolj ali manj ukvarja z zadovoljevanjem lastnih potreb namesto z usmerjanjem toka razvoja naše države. Res drži, da posameznika in njegovo delo lahko ocenjujemo šele po določenem času. Ne trdimo, da se na pot ministrovanja ne podajate v dobri veri, da lahko kaj spremenite, ter dopuščamo možnost, da boste svoje delo opravljali zavzeto, pa vendar mi dovolite, da se ozremo samo v neko kratkotrajno bližnjo prihodnost. Pravzaprav mi dovolite, da se ozremo le kakšno uro ali dve v prihodnost. Danes boste tukaj imeli prisego. Kot minister boste izrekli sledeče besede, citiram: »Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije.« Spoštovani dr. Podgoršek! Te besede bi vam danes morale vlivati ponos, imeti težo, ob izrečenem vas bi moral spreleteti neverjeten občutek odgovornosti. Morda vas bo, ampak vendar, podajate se v vlado, ki je doslej na žalost že večkrat dokazala, kako zlagane in brezpomenske so te besede za njo. Kljub vsemu vam želimo veliko sreče pri vašem nadaljnjem delu.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine SD bo predstavil Predrag Baković. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Biti kmetijski minister in dobro in kvalitetno voditi svoj resor je vse prej kot nepomembno in lahko delo. Socialni demokrati vemo, da sta kmetijstvo in kmetijska politika ena izmed najpomembnejših politik ne samo pri nas, temveč tudi v Evropi in svetu. Kmetijstvo ponovno postaja pomembna tematika in področje našega življenja in kakor kaže, bo v naslednjih nekaj letih zagotovo še bolj pridobivala na svoji pomembnosti. Danes v tem sklicu parlamenta že tretjič potrjujemo in imenujemo ministra za kmetijstvo. Žal je do tega prišlo zaradi političnega dogajanja na državnem in strankarskem parketu. Navkljub vsemu in vmesnemu političnemu dogajanju Socialni demokrati pozdravljamo predlog kandidata za novega ministra izbranega resorja. Jože Podgoršek ima veliko izkušenj in znanj s področja kmetijstva. Konec koncev ni nov obraz, ki ne bi poznal problematike in izzivov kmetijstva v Sloveniji in v Evropi. Če pogledamo, kakšna delovna mesta in naloge je ministrski kandidat že opravljal, od vodenja različnih raziskovalnih skupin, ustanavljanj raziskovalni razvojnih centrov, opravljanje dela varuha odnosov v verigi preskrbe s hrano in sedaj kot državni sekretar na kmetijskem ministrstvu, nam je lahko jasno, da je kandidat nedvomno poznavalec in strokovnjak omenjenega področja. Socialni demokrati smo na tako imenovanem zaslišanju kandidata na matičnem delovnem telesu zastavili kar nekaj vprašanj in odprli različne tematike, ki se nam zdijo pomembne in pereče. Iz odgovorov in razprav gospoda Podgorška je moč razbrati, da ima vizijo, kako peljati slovensko politiko in Slovenijo in zavedanje, da sta kmetijstvo in kmetijska politika še kako pomembni. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo kandidata gospoda Jožeta Podgorška prepoznali kot primernega kandidata, ki se bo lahko spopadel s težavami in problematikami slovenskega kmetijstva, in mu na tej točki ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Stranke modernega centra bo predstavila Mojca Žnidarič. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani kandidat za ministra, ki trenutno sicer ni v dvorani, cenjeni zbor! Na današnji seji Državnega zbora bomo glasovali o kandidatu za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Politike na področju kmetijstva predstavljajo temelj prehranske varnosti, skupaj z gozdarstvom in ribištvom pa tudi temelj gospodarske varnosti podeželja. Žal pa se premalokrat zavemo, kako velik vpliv imajo na naš vsakdanjik. Varna, kakovostna in lokalno pridelana hrana, samooskrba, dobrobit živali in gozdovi, to so področja, ki zlasti zaradi vedno večjega vpliva podnebnih sprememb in posledičnega vpliva na naše zdravje terjajo vedno več pozornosti in sprejemanje ustreznih ukrepov. V predstavitvi je kandidat za ministra predstavil aktualno stanje na področju slovenskega kmetijstva, gozdarstva, lovstva, ribištva. Izpostavil je tudi živilskopredelovalni sektor ter predstavil izvajanje ukrepov skupne kmetijske politike. Kot kmet, varuh odnosov v verigi preskrbe s hrano in dosedanji državni sekretar na Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano se je dodobra seznanil z aktualnim stanjem in izzivi na tem področju, kar je bilo očitno tudi iz njegove predstavitve na Odboru za kmetijstvo. Prepoznane ključne prioritetne teme, kot so priprava zakonskih podlag za izboljšanje zemljiške, kmetijske zakonodaje, prenova področij zaščite živali ter ureditev pridelave in predelave konoplje, so prave. V SMC zlasti pozdravljamo napovedano celovito prenovo Zakona o zaščiti živali, ki naj bi bil v zakonodajni postopek vložen v prvi polovici prihodnjega leta. Menimo, da se ne moremo zadovoljiti le z novo definicijo živali kot čutečih bitij. Celotno področje zaščite živali je treba prenoviti in prilagoditi aktualnemu stanju na način, da bo dejansko zagotovljena dobrobit vsem živalim. Predvsem pa pozdravljamo naklonjenost zakonski ureditvi pridelave in predelave konoplje. Ureditev pridelave in rabe konoplje v medicinske ter industrijske namene je eno izmed pomembnejših programskih izhodišč SMC. Na našo pobudo pa je ureditev tega področja postala zaveza aktualne koalicije. Doktor Jože Podgoršek, področje kmetijstva dobro pozna. Zna ceniti kmečko delo in s ponosom pove, da je tudi sam kmet. Ne glede na to, da vodenje ministrstva prevzema v izjemno težkem času, ki ga je zaznamoval nov koronavirus, smo v SMC prepričani, da bo ministrstvo vodil uspešno. Hvala.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Levica bo predstavila Violeta Tomić. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Kolegice in kolegi! Gospoda Podgorška poznamo kot sekretarja na Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, zato nas njegovo imenovanje ne preseneča in tudi njegove kompetence sploh niso vprašljive. Kar se samih politik tiče, Jože Podgoršek ne prinaša nič novega. Ves mandat Aleksandre Pivec pod Šarčevo in še pod Janševo vlado je bil njen državni sekretar in soustvarjalec kmetijske politike v tem času. Na žalost pa v tem mandatu gospe Pivec prav dosti ustvarjanja politike nismo videli. Vse, kar smo videli v Državnem zboru, je bila Resolucija o nacionalnem programu o strateških usmeritvah razvoja slovenskega kmetijstva in živilstva Naša hrana, podeželje in naravni viri od leta 2021, ki naše kmete še naprej prepušča stihiji prostega trga in diktatu bruseljske evrobirokracije. Le upamo lahko, da Jože Podgoršek ne bo kot kmetijski minister dosledno uresničeval idejno praznino kmetijske politike, ki jo je ta resolucija začrtala za prihodnost in s tem v bistvu nadaljeval delo svojih predhodnikov, od katerih pa se razlikuje predvsem v nečem. Nima afer. Kar je sicer nenavadno za to vlado, v kateri bo sedel. Za nas v Levici ni problem Jože Podgoršek kot kmetijski minister, problem je Jože Podgoršek kot minister v vladi Janeza Janše, v vladi, ki se je v dobrega pol leta svojega vladanja proslavila kot ena najbolj represivnih in koruptivnih vlad v zgodovini Slovenije, ki ruši pravno državo, izvaja kadrovske čistke, preko katerih si podreja policijo, sodstvo in nadzorne institucije; poskuša disciplinirati medije, utišati civilno družbo, privatizirati zdravstvo in napoveduje napad na delavske pravice. Pod krinko boja proti epidemiji ta vlada državo ugrablja in jo nepovratno spreminja v diktaturo po meri in okusu Janeza Janše in njegovega prijatelja Viktorja Orbana. Nič čudno torej ni, da si je ta vlada kot eno svojih prioritet postavila sprejetje zakona o 780 milijonih težkih orožarskih nabavah, kar ni nič drugega kot scenarij za reprizo afere Patria v neslutenih dimenzijah. In ta ista vlada, ki v času epidemije in v času rekordnega števila okužb z novim koronavirusom težko najde vsak evro za infekcijsko kliniko, ki bi jo pa zdaj po sedmih mesecih res že morali postaviti, če bi imeli normalne in zdrave prioritete. Ne pozabimo, Vlada odločitve sprejema z glasovanjem in ni kriv samo Janez Janša, krivi so vsi ministri, ki takšne politike podpirajo, ne glede na resor, ki ga vodijo. Kandidat Jože Podgoršek verjetno ta trenutek nima izbire ali pa celo verjame v to, da lahko znotraj take združbe dela dobro za Slovenijo. Kot državni sekretar je te politike tiho podpiral. S svojo kandidaturo za ministra v tej vladi pa kaže ne samo da jih tiho podpira, ampak da je pripravljen stati tudi v prvi vrsti teh politik in da je za uresničevanje diktatorskih ambicij Janeza Janše pripravljen zastaviti svoje ime in dati svoj obraz tej nedemokratični vladi in politikam njenim. V Levici bomo glasovali proti potrditvi Jožeta Podgorška za kmetijskega ministra. Ne toliko zaradi tega, ker pomeni kontinuiteto že desetletja dolgih zgrešenih kmetijskih politik te države, ampak zato, ker mora ta vlada čim prej pasti. Ne pa, da se kadrovsko še dopolnjuje. Čim prej mora pasti, če želimo preprečiti nepovraten zdrs v fašistoidno diktaturo, kakršne že lahko vidimo na Madžarskem, Poljskem, v Srbiji in drugod po Evropi. V diktaturo, v kateri bodo delavske pravice, naravni viri in zdravo življenjsko okolje prepuščeni plenjenju nacionalnega in transnacionalnega kapitala, medtem ko se bo režim hranil s podpihovanjem nestrpnosti med ljudmi na podlagi politične, nacionalne, verske, rasne, spolne in druge pripadnosti. Vse to. medtem ko bodo vladajoči politiki bogateli v korupcijskih aferah. Glas za Janševe ministre je glas za vlado Janeza Janše in zanjo v Levici glasov ni. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije - krščanskih demokratov bo predstavila Iva Dimic.
Hvala lepa. Spoštovani zbor! Spoštovani kandidat za ministra dr. Jože Podgoršek! Slovensko podeželje se sooča z velikimi izzivi, saj se v povprečju zapreta kar dve kmetiji na dan. To zagotovo nikakor ni spodbuden podatek. Sektor kmetijstva se žal izdatno krči, kar predvsem občutijo potrošniki, saj ponudbe kakovostne domače zdrave hrane primanjkuje. Evropska kmetijska politika se spreminja in pričakovati je, da se bo spremenila posledično tudi kmetijska politika v Sloveniji. V Novi Sloveniji upamo, da bo Slovenija z naslednjo finančno perspektivo 2021–2027 ostala neto prejemnica in bo s svojimi programi še naprej omogočala obdelano podeželje in kmečko življenje na hribovskih kmetijah. V slovenskem kmetijstvu je potrebno zaustaviti negativne trende staranja kmečkega prebivalstva in vse moči, znanje in zakone usmeriti v smer pomlajevanja starostne strukture kmetov. V Novi Sloveniji smo že večkrat izpostavili vidik nedodeljevanja štipendij za poklic kmeta. Le-ta je zaradi nekonkurenčnih pogojev, ki so jim izpostavljeni mladi kmetje v primerjavi z vrstniki v drugih poklicih, povsem nezanimiv. Izboljšanje položaja in večje zanimanje za opravljanje kmetijske dejavnosti je mogoče le, če zagotovimo mladim, ki so zainteresirani za prevzem kmetije in s tem tudi kmetijske dejavnosti, da bodo lahko s svojim delom na kmetiji preživljali svoje družine in tudi imeli nekaj prostega časa za družino. Za ohranjanje poseljenosti podeželja in pridelave zdrave hrane je obstoj družinskih kmetij izredno pomemben. Zaradi vse večjega naraščanja števila okužb z novim koronavirusom pa ostaja velik izziv prehranska varnost visoko med prioritetami Slovenije in tudi bodočega ministra dr. Podgorška. Kandidat dr. Jože Podgoršek je na zaslišanju za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano s svojo predstavitvijo in odgovori na zastavljena poslanska vprašanja pokazal veliko znanja in razumevanja o stanju v slovenskem kmetijstvu ter nas prepričal, da je vreden našega zaupanja. Poslanci Nove Slovenije bomo ministra podprli.
Stališča Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Marko Bandelli. Izvolite.
Spoštovani kolegice in kolegi! Spoštovani kandidat za ministra za kmetijstvo, gospodarstvo in prehrano dr. Jože Podgoršek! V Poslanski skupini SAB vas smatramo za osebo, primerno za vodenje kmetijskega resorja. Niste eden tistih, ki radi filozofirajo, ampak z vašim strokovnim znanjem stvari premikate na bolje in to ste v preteklosti že večkrat dokazali, še posebej kot prvi imenovani varuh odnosov v verigi preskrbe s hrano. Mnogi bi nam lahko očitali, kaj govorimo, ko pa smo vendar opozicijska stranka. Ampak tukaj je pomembna razlika. V SAB smo konstruktivni in podpiramo dobre predloge za ljudi in državo. In to dr. Jože Podgoršek je, zato ne bomo blatili kandidatov in se do njih vedli neprimerno. Za razliko od poslancev SDS bomo vedno na strani dostojnega in spodobnega. Naj vas spomnim – ko je bila kandidatka za kohezijo, ministrico, naša Angelika Mlinar, je bila deležna veliko neprimernih besed in očitkov, zlasti s strani poslancev SDS, pa tudi Slovenske nacionalne stranke in Levice. Ponižali ste jo in očitali, da kot zamejka ni dovolj Slovenka. Te izjave so vam mnogi koroški Slovenci zamerili in še danes vas je lahko sram. Spoštovani gospod Podgoršek, v SAB se stvari lotevamo drugače. Z vami smo dobro sodelovali tudi v prejšnji vladi, zato smo bili zadovoljni, ko smo slišali, da ste predlagani za novega kmetijskega ministra. Želimo si, da boste v vlogi ministra z več pooblastili, kot ste jih imeli do sedaj, reševali zadeve v dobro slovenskih kmetov, gozdarske in prehranske dejavnosti. V SAB glede na vašo predstavitev pričakujemo, da se boste aktivno zavzeli za dvig samooskrbe, trajnostno in ekološko kmetijstvo, majhne kmete in lokalno pridelano hrano. Z vidika razvoja je zelo pomembno, da ubranite tudi evropska sredstva. In če smem kot poslanec s Krasa dodati, bi si želel, da kmetijsko ministrstvo več pozornosti posveti vzreji lipicancev. Lipica ni Kras, Lipica je Slovenija in svet. Za konec. Dr. Podgoršek je strokovno dobro podkovan za kmetijsko področje, morda mu primanjkuje le nekaj političnih izkušenj. Njegovemu imenovanju v Poslanski skupini SAB ne bomo nasprotovali, saj ga kot agronoma spoštujemo. Upamo, da bo kot minister znal uresničiti zastavljene cilje in sledil potrebam slovenskega kmeta. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Branko Simonovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Desus. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednica. Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je eden od temeljnih resorjev, ki povezuje različne deležnike. Zato je pomembno, da se minister aktivno angažira na terenu, obenem pa mora tudi znati nastopati kot mediator. Kot temeljni vrlini pa sta seveda posluh za ljudi in podkovanost za strokovno odločanje. V Poslanski skupini Desus smo izredno veseli, da se na mesto ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano predlaga dr. Jožeta Podgorška. V tem turbolentnem času je izredno pomembno, da bo delo na ministrstvu potekalo čim bolj normalno in nemoteno. Kot dosedanji državni sekretar je dr. Jože Podgoršek seznanjen z vsemi projekti, ki se trenutno odvijajo. Tako bo lahko novi minister z ekipo, ki jo že dobro pozna, brez težjega prehodnega obdobja zavzeto in strokovno nadaljeval delo, ki mu go prepuščeno. O kompetencah dr. Podgorška ne moremo dvomiti. Ker izhaja iz tradicionalne kmečke družine, se zaveda pomena kmetijstva v naši državi. Kvaliteta njegovega dela se izraža v izkušnjah, ki jih je z leti nadgrajeval tudi kot dekan Visoke šole za upravljanje podeželja GRM Novo mesto in varuh odnosov v verigi preskrbe s hrano. V Poslanski skupini Desus verjamemo, da je dr. Podgoršek več kot primeren kandidat za ministra za kmetijstvo, zato ga bomo tudi podprli. Gospod Podgoršek, vam pa želim čim več delovne moči in vse dobro na vaši poti kot novi minister za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslancev. Še pred tem pa ima gospod Dušan Šiško postopkovni predlog. Izvolite.
Predsedujoča, najlepša hvala. Poglejte, nismo se mislili pri tej razpravi javiti, ampak vam bom dal postopkovni predlog in prosim, da se gospod Marko Bandelli, ki je v stališču rekel, da je Slovenska nacionalna stranke pljuvala proti Angeliki Mlinar, kar ni res. Mogoče je bilo kje, ampak tisti, ki so mu pisali to stališče, če je že pozabil, Dušan Šiško takrat ni glasoval in zaradi tega je bila izvoljena kot ministrica. Imel pa sem pritiskov dva dni prej in še potem cel teden. Hvala. In prosim, da se opraviči. Hvala.
Hvala lepa. Po poslovniku ni nikjer predvideno, da lahko jaz od katerega izmed poslancev zahtevam ali predlagam, da se komu opraviči. Tako predlagam, da se to zmenita med sabo. Verjamem pa, da vas je slišal, gospod Šiško. Zdaj nadaljujemo z razpravo. Kot prvi dobi besedo gospod Jože Lenart. Izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča. Kljub temu da Lista Marjana Šarca danes ne bo podprla dr. Jožeta Podgorška za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, pa moram povedati, ker pričakujemo seveda, da bo ta državni zbor kandidata podprl, da od ministra pričakujem veliko. Veliko predvsem zato, ker v preteklosti niso bili doseženi pričakovani cilji iz različnih področij, ki smo jih tudi pričakovali in ki so si jih tudi pretekle vlade začrtale. Veliko tega ni bilo uresničeno. Zakaj? Ker je Slovenija specifična dežela, lepa dežela in brez kmetijskega gospodarstva si nikakor ne znam predstavljati bodočnosti te dežele. Najprej moram omeniti tole, skupna kmetijska politika za obdobje 2021–2027 v okviru Evropske komisije. Vemo, kakšni cilji so postavljeni. Predvsem ti trije: spodbujanje prehranske varnosti, krepitev skrbi za okolje in podnebnih ukrepov in krepitev podeželskih območij. To so trije ključni cilji, seveda pa imamo znotraj tega še razdrobljeno več ciljev, ki pa jih zdaj na široko ne bom postavljal. Na drugi strani pa moram poudariti, da je Državni zbor še v času vlade Marjana Šarca sprejel resolucijo o strateških usmeritvah razvoja slovenskega kmetijstva in živilstva z naslovom Naša hrana, podeželja in naravni viri od leta 2021. Ta naslov sam veliko pove o tej vsebini, ki pa daje seveda podlago za prihodnjo pripravo nacionalnih ukrepov. Poudarjena je pridelava varne in kakovostne hrane s ciljem zagotavljanja prehranske varnosti in povečane konkurenčnosti kmetijstva, obenem pa se želi doseči skladen in socialno vzdržen razvoj podeželja. Tu je seveda treba poudariti to, da oba dokumenta, ki sta pred nami, v Sloveniji je seveda ta resolucija sprejeta, skupna kmetijska politika pa je pred nami, s katero se moramo uskladiti. Tu želim poudariti naslednje, da bodočega ministra čaka odgovorna naloga, kajti Slovenija je zelo specifična. Slovensko kmetijska gospodarstva so ena najmanjših v družini Evrope, dobrih 6 hektarov merijo, v Evropski uniji je povprečje dobrih 16 hektarov, in to so velika odstopanja. Samo po sebi vemo, da smo kot takšni zelo nekonkurenčni, da bi tekmovali v neki masovni proizvodnji na področju kmetijstva. Na drugi strani pa želim poudariti, da je lahko pa na drugi strani tudi prednost, ki jih pa moramo seveda znati izkoristiti. Tu želim poudariti skupno sodelovanje kmetijstva in pa turizma; to se pravi dveh ministrstev – Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in na drugi strani ministrstva za gospodarstvo, razvoj in tehnologijo. Vemo, da turizem v zadnjem obdobju se v Sloveniji zelo dobro razvija in tu vidimo tisto sinergijo kot priložnost, da se tu naredi dobra povezava. Tu pričakujem od bodočega ministra, da bo to zadevo, to področje, znal dobro uskladiti in voditi in da bo sodelovanje med obema ministrstvoma boljše, kot je bilo doslej. Kot naslednji cilj, ki sem ga v tem Državnem zboru in na odborih že večkrat izpostavil, pa je akcijski načrt gozdno-lesnih verig, ki si ga je Vlada zadala v leto 2012 in se je iztekel v letošnjem letu junija. Tukaj pa pričakujem kot eno prioritetnih nalog tega ministrstva oziroma ministra, da nam bo še v letošnjem letu podal konkretno analizo tega akcijskega načrta. Kaj je bilo od teh ciljev, ukrepov, ki so bili zadani v tem akcijskem načrtu, uresničeno, doseženo? Kaj ni bilo doseženo oziroma zakaj ni bilo doseženo? Tukaj zadaj je velika vsebina. Vemo, da je bil cilj tega akcijskega načrta doseči višjo dodano vrednost in vrniti 25 tisoč delovnih mest, ki jih je lesno predelovalna industrija izgubila v zadnjih 30-ih letih oziroma bolj konkretno, v 20-ih letih: v 90. letih prejšnjega tisočletja in v prvem desetletju tega tisočletja. V zadnjem desetletju je bilo stanje praktično nespremenjeno, kajti v času akcijskega načrta niso bili doseženi cilji. Tu nas, Listo Marjana Šarca, in tudi mene osebno zelo zanima, zakaj ti cilji niso doseženi. Ne moremo se zadovoljiti samo s SiDG, ki gospodari z gozdovi. To je premalo. Kljub temu da se tam ustvarjajo dobri rezultati, dobički, je tukaj le delček tega, kar lahko Slovenija doseže, če bi ponovno lahko vzpostavila dobro lesno predelovalno industrijo, ki je, oprostite, moram se vrniti v času Jugoslavije, bila ena dobrih panog v Sloveniji in tudi v Jugoslaviji. S tem ne znamo gospodariti in to je tisto bistvo in zopet smo tam, da morate tukaj skupaj stopiti, ker akcijski načrt gozdno-lesnih verig je bil skupna naloga tako Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano kot ministrstva za gospodarstvo, razvoj in turizem. Ta naloga ni uresničena in to je tisto, kar jaz pričakujem, da bo še v letošnjem letu ta zadeva podana v tem državnem zboru in da se izpostavijo nove naloge, da se ta zadeva končno uresniči. Ne morem si predstavljati, da v Sloveniji kot drugi najbogatejši državi v Evropi po gozdnatosti ne znamo izkoristiti lesne surovine, kvalitetne lesne surovine, da to surovino izvažamo in dajemo Avstriji, ki potem izkoristi svojo lesnopredelovalno dejavnost, dosega dobre rezultate, Slovenija pa to izgublja. To je tista nota, ki jo dajem bodočemu ministru kot konkretne naloge, da jih izpolni, in ga bomo tudi na tem področju spremljali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Horvat, pripravi naj se Marko Bandelli. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani kandidat za ministra za kmetijstvo, dr. Jože Podgoršek! Veste, ta poslovnik tudi moramo spremeniti. Ni korektno, da mi zdaj nagovarjamo gospoda kandidata in ga tukaj ne vidimo in ga ne moremo z očmi komunicirati. Malo čudno se človek počuti, ampak kljub vsemu. Naslednji kandidat bo verjetno že sedel v vladnih vrstah ali pa kjerkoli že. Najprej sem šel pogledat, čeprav sem dr. Podgorška že nekaj časa poznal, ga že nekaj let poznam, in sem z zadovoljstvom ugotovil, da prihaja iz tradicionalne kmečke družine in da tudi s ponosom sam pove, da je kmet. Tudi sam v moji občini, iz katere prihajam, poznam doktorja znanosti, ki je kmet. Danes je kmetijstvo izjemno zahtevna panoga, ki dejansko zahteva izjemno izobražene ljudi, ja, tudi z najvišjim akademskim naslovom. To je gotovo že moja prva zelena kljukica za gospoda kandidata, ker ni teoretik, je praktik, ki pa je podkovan tudi s teoretičnim znanjem. Kmetijstvo ni kar tako. V bogatem slovenskem jeziku imamo tudi eno lepo besedo, ki pa jo ne uporabljamo, kar obžalujem. Tej besedi se reče agrikultura. Agrikultura – res je, tukaj gre tudi za kulturo. Ne gre samo za kmetijstvo v ožjem pomenu besede, ne gre samo za živinorejo, ne gre samo za poljedelstvo, gre tudi za kulturo. Med nalogami, ki ste jih gospodu kandidatu nekateri že dali, bi mu priporočal, da bi si prizadeval, kako poklic kmeta popularizirati, kako mlade navdušiti za to poslanstvo. To ni kar tako enostaven poklic – ker tudi sam prihajam s kmetov –, je poslanstvo. Dokler bomo imeli kmete, bomo imeli tudi našo zeleno Slovenijo, našo krajino lepo urejeno. Če jih ne bo, bomo to morali plačati. Ampak to potem ne bo več neka originalna podoba zelene Slovenije. Verjamem, da je gospod kandidat seznanjen s trenutnimi prioritetami Evropske unije na področju kmetijstva ali bolj točno z glavnimi cilji oziroma s programom, ki ga je predstavilo nemško predsedstvo. Nemško predsedstvo je predstavilo svoj delovni program ter prednostne naloge na področju kmetijstva in ribištva. Glavne teme, s katerimi se bo ob naslednjih šestih mesecih ukvarjal Svet, so reforma skupne kmetijske politike, strategija od vil do vilic, dobrobit živali, označevaje živil, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo ter ribolovne možnosti za leto 2021. Zaupam nemškemu programu. Res je ambiciozen. Zaupam tudi zato, ker ga brani oziroma zagovarja nemška zvezna ministrica za prehrano in kmetijstvo gospa Julia Klöckner iz CDU, ki jo tudi osebno poznam. Verjamem, da gospod kandidat ima in bo imel poseben čut za kmete, ki so zaradi pandemije covida-19 v težavah in pred vse večjim pritiskom. Zato sem tudi zadovoljen, da smo v PKP5, ki smo ga obravnavali pri prejšnji točki, posebno pozornost namenili tudi kmetom. Nikoli jih v naši koaliciji nismo pozabili in nikoli jih ne bomo pozabili. Zagotavljanje prehranske varnosti za evropske državljane med krizo je gotovo prednostna naloga držav članic Evropske unije. Opredeljeni so bili ukrepi za podporo proizvajalcem hrane. Naj samo tri naštejem: prvič, neposredna podpora kmetom in podeželskim območjem, drugič, prožnost v okviru skupne kmetijske politike in tretjič, izredni tržni ukrepi. Vem, da je doktor Jože Podgoršek seznanjen s kmetijskim programom Nove Slovenije in da mu je ta program blizu. In tu je moja že naslednja zelena kljukica in dodatni argument za našo podporo njemu. Ne bomo ga podpirali samo danes, ko ga bomo postavili na mesto ministra za kmetijstvo. Podpirali ga bomo v vseh tudi njegovih prizadevanjih, ki smo jih jasno artikulirali v koalicijski pogodbi. Mi v Novi Sloveniji si želimo, da bi morda več kot doslej dal pozornosti družinskim kmetijam. Za slovenske razmere, za slovenski volumen kmetije, je družinska kmetija praktično edina prihodnost. Edina prihodnost. V tem kontekstu mu želim, da tega ne bo pozabil, da bo blizu kmetom, in mi ga bomo pri tem podpirali. Želimo mu na tem zahtevnem področju, v teh zahtevnih časih veliko sreče. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima Marko Bandelli, pripravi naj se Boris Doblekar. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Saj glavnino o njem, svoje misli povedal že ob sami predstavitvi, ki jo je imel tukaj. Meni dr. Podgoršek je osebno všeč, kako bi rekel, kot oseba. Vidim človeka, ki je izredno operativen, in to je meni zelo všeč. Meni niso všeč politični ministri, če bi tako rekel, četudi vemo sami, da politika izbere in politika jih nastavi kot ministre. So mi zelo všeč operativni ministri, taki, ki vejo, kaj je potrebno na terenu. Prej smo tudi slišali nekaj besed od tega, ampak bom pustil stati, ker zaenkrat nisem videl prav pravih odzivov na terenu, razen za tistega, da se kažejo in naredijo določene poteze samovšečne, ampak pustimo stati. Mislim, da v njem ni problem v tem, da če bo ali ne bo manjkala malo ta politika v srcu, ampak mislim, da je kdaj boljše tudi pustiti za sabo jo. Naj se drži naprej te linije strokovne in profesionalne. Kot sem tudi omenil že v zaslišanju samem, imam par točk, ki sem jih tudi takrat povedal, katere so točke, ki nas zanimajo kot SAB, katere so točke, ki mene zanimajo kot poslanca SAB, kot Kraševca tudi, če bi tako rekel, kot Primorca. Pomen absolutno malih kmetov, to so družinske kmetije, tako kot je omenil prej komaj moj kolega, ampak tukaj so zelo pomembna sredstva, evropska sredstva so, da se pametno in učinkovito obrnejo v male realnosti, to se pravi v male kmetije; v to, kar rabimo in kar moramo mi pospeševati na vsak način. Verjamem, on, ki prihaja iz kmečke družine, to obvlada in tudi ve, katere so potrebe, razume, katere so pomanjkljivosti v tem segmentu. Trdno sem prepričan tudi, da bo dobil pravilne rešitve v tem. Kar sem mu tudi omenil takrat na zaslišanju – in upam, da je, ker sem videl, da si je tudi zapisal –, malo manj zagrenjenosti in togosti predvsem pri odločanju pri občinskih prostorskih načrtih. To je zelo pomembna zadeva. Izredno pomembna zadeva. Tukaj se mora on postaviti v razmišljanje, da so občinski prostorski načrti tiste niti, tisti akti, ki dajo razvoj vsaki občini. Ne govorimo o občinskih prostorskih načrtih samo za zidavo ali pa divjo zazidavo, absolutno ne. Tukaj govorimo o splošnem razvoju občine in to je akt, glavni akt vsake občine. Vedno je bil problem, moram povedati pošteno, ker sem tudi sam doživel, da smo naš občinski prostorski načrt čakali, če bi tako rekel, in na vse odobritve in vsa soglasja in vse 9 let. Tako mislim, da to je treba absolutno začeti spreminjati ta sistem in ta oprijem do tega problema, kar so občinski prostorski načrti. Tu vem, da je videl, je razumel, da je to zelo pomembno. Še ena zadeva na Krasu, ki sem jo omenil tudi v samem mojem stališču, je sigurno Lipica. Lipica je potrebna pomoči. Lipice se ne sme videti samo skozi profit. Lipica je ena pomembnost, ena posebnost za nas in ne samo za Slovence, na svetovni ravni. Ker če ne bomo pazili na Lipico kot tako, jo bomo izgubili, bomo izgubili rodovno knjigo, bomo izgubili čredo, bomo izgubili marsikaj. Bomo izgubili tudi vso pomoč in vse tiste ljudi, ki so zraven, ki delajo in živijo od Lipice in so tudi kmetje. Tako mislim, da to je ena pomembna zadeva, oglasil se bom tudi pri njem in mislim, da bomo to spravili skupaj. Ne vem, koliko je ostalo še možnosti in reševanja pri problematiki terana. To je bilo tudi že omenjeno. Jaz sem pa – v dveh stavkih bom povedal –, da sem zelo razočaran, predvsem nad obnašanjem ostalih evropskih poslancev, ker če bi bili vsi enotni takrat, bi verjetno bil zdaj rezultat tudi drugačen. Niso se vsi borili, pravzaprav nekateri so celo želeli, da ne bi uspelo, da bi potem kazali s prstom na drugega. Tukaj pa manjka ta enotnost, se bojim, in to manjka pri marsikaterem argumentu pri nas. Da zaključim, še to, kar so me prosili prej kolegi iz SNS. Seveda, jaz se moram in se bom opravičil, predvsem dvema poslancema, ki sta bila tista, ki sta omogočila, da je bila Angelika Mlinar tukaj izvoljena. Ampak en tretji poslanec pa je tudi žalil in jo zmerjal z določenimi imeni. Isto pa tudi drugi poslanci Desusa, NSi, tako da mislim, da je bilo tukaj kar nekaj hudih besed od določenih individualnih poslancev – ne govorim od stranke, ne –, individualnih poslancev, ker ni stališče bilo stranke tako kot tako. Edino, kar me je presenetilo, so bile slabe besede gospoda Hrovata. Mislim, da gospod Hrovat ni bil prav [[…]]Mislim, ni prav to, kar je on takrat rekel, saj ko je bil Bajuk, je bil na isti poziciji, pa smo ga vsi spoštovali in tudi bili zadovoljni z njegovim delom. Mislim, da bi se takrat lahko zamislil in malo drugače razmišljal o tej zadevi. Tako z moje strani. Upam, da bo minister potrjen in mu lahko zaželimo v SAB samo lepo in učinkovito in uspešno delo, v njegovem ministrovanju. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Boris Doblekar, pripravi naj se Bojan Podkrajšek. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani kolegice, kolegi! Zelo podrobno sem na samem matičnem Odboru za kmetijstvo poslušal predstavitev kandidata za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano dr. Podgorška. Imel sem možnost z njim tudi sodelovati v tem mandatu, ko je bil državni sekretar na ministrstvu, in moram reči, da je bilo kar veselje delati z njim. Zelo vestno je opravljal svoje delo, stal ob strani ministrici za kmetijstvo, ima bogate izkušnje, tako s samim delom na kmetiji – tudi sam je povedal, da je kmet, kar ga ni sram povedati, kar je bilo še včasih, ko se je kmetijstvo zelo zanemarjalo, taka, sramotilna beseda. In to je prav. To je prav, da tudi sam minister dela promocijo kmetijstvu, slovenskemu kmetu, slovenski zemlji, ljudem, ki delajo, se odrekajo in trdo delajo, pa od tega kaj dosti nimajo. Seveda upam in želim, da bo novi minister, ki bo danes potrjen, kljub temu da ga v nekaterih poslanskih skupinah ne bodo potrdili, pa kljub temu že vnaprej vedo, da bo izvoljen in od njega pričakujejo marsikaj, verjetno celo več kot mi, ki ga bomo izvolili, verjamem, da bo svoje delo opravljal stoprocentno. Predvsem me veseli iz njegove predstavitve, da se bo predvsem posvetil podeželskim kmetijam oziroma hribovskim kmetijam, malim kmetijam, družinskim kmetijam. Tudi o tem sam že od samega začetka mandata vedno govorim in to poudarjam in vemo, da je v kmetijstvu marsikaj še narobe, marsikaj je treba postoriti. V preteklosti se je to področje zelo zanemarjalo. Vemo, da so prejšnji oblastniki, prejšnji sistem, ki ga nekateri še zdaj želijo nazaj – upam, da ga nikoli več ne bo – so seveda praznili podeželje, kmetije zapirali, kmete zvabljali v mesta, v mestna središča, v industrijska središča, v stanovanjske bloke in zato je kmetijstvo tam, kjer je. Premalo se je vlagalo v kmetijstvo in danes so seveda nakopičeni veliki problemi, ki pa jih je ta vlada zelo uspešno začela tudi reševati. Upam, da bomo šli po tej poti naprej in naredil za slovenskega kmeta največ, kar je mogoče. Vemo tudi, da je proračun za kmetijstvo zelo bogat, eden boljših doslej, kar me zelo veseli. In verjamem, da bo tudi denar pošteno, pravično razdeljen. Ne smemo seveda pozabiti, še enkrat, na te male kmetije, družinske kmetije, kmetije z območij z omejenimi dejavniki. Vemo tudi, da je Slovenija kar bogato porisana na zemljevidu z Naturo 2000 in tako naprej. Kmetje dobivajo subvencije, nadomestila in še vedno so problemi, recimo, v živinoreji, pa v mlekarstvu in tako naprej. Pridelki nimajo prave cene. Kmet ne dobi tistega, kar bi si zaslužil za svoje trdo delo. Tudi sami ljudje, potrošniki bi morali začutiti to delo kmeta in tudi bolj ceniti delo, s tem da bi kupovali njihove izdelke, pridelke, ne da bi obiskovali zgolj samo te velike trgovske centre in kupovali robo, ki prihaja iz tujine in iz bog ve kje vse. Veseli me tudi, da bo naredil veliko na področju zadružništva. Treba ga je tudi malce osvežiti. Mislim, da je že kar malo zastarelo. Odlično bo seveda tudi sodeloval s Kmetijsko-gozdarsko zbornico, kar je zelo bistveno. Vsekakor pa se zavedam, da če bo minister, ki bo danes potrjen, se držal vsega tistega, kar je povedal in kar tudi nosi v srcu kot kmet in se zaveda problemov, bo za slovenskega kmeta narejeno veliko. Tudi spremembe zakonodaje na različnih področjih in tako naprej. Tudi posodobitev infrastrukture na podeželju, ker vemo, da je še slaba infrastruktura zaradi nesorazmernih stroškov, recimo, marsikatera kmetija ali kmečki turizem je prikrajšan za cestno infrastrukturo, internet, nekatere še celo – stare, ki se oživljajo – nimajo električne energije, kar je več kot žalostno. Tudi na področju gozdov je napovedal, da bo prevetril družbo Slovenski državni gozdovi, kjer se je dogajalo v preteklosti marsikaj, kar menim, da ni prav in je zadnji čas, da se te stvari tudi uredijo in postavijo na svoje mesto. Tudi kar se tiče gozdov, samega lovstva, vemo, da so še vedno problemi z divjadjo, z zvermi. Kmetje imajo težave še vedno. Upam, da se bo to tudi v prihodnosti naprej urejalo, kot smo tudi zastavili, in da bo nek splošen konsenz tudi za to področje dosežen. Predvsem pa si želim, da mladi ostajajo na kmetiji, kar se bo seveda dr. Podgoršek, minister, tudi potrudil. Administrativne ovire, ki jih je mnogo mnogo nakopičenih, se bodo začele čistiti in mladim je seveda treba omogočiti, da bodo delali na kmetiji, da bodo ostali doma, na podeželju, da bodo na kmetijah po tri generacije skupaj. To je tista prava kombinacija, da sploh kmetija, kmetijstvo lahko živi naprej v Sloveniji. Podporo z moje strani minister seveda vsekakor ima. Na koncu bi pa samo še rekel, da bo minister lahko ponosen, da bo izvoljen in potrjen v to Janševo vlado na dan, ko praznujejo kmetice – danes je namreč svetovni dan kmetic, in ob tej priložnosti bi seveda vsem slovenskim kmeticam, predvsem tudi mojim prijateljicam v srce Slovenije, v občini Litija in Šmartno, zaželel vse dobro, veliko zdravja in pridnega dela še naprej. Srečno slovenske kmetice in srečno minister Podgoršek!
Hvala lepa. Besedo ima Franc Jurša, pripravi naj se Leon Merjasec. Izvolite.
Podpredsednik, zahvaljujem se za besedo. Na osnovi kandidature gospoda Podgorška je v tej dvorani bilo izrečeno kar precej lepih besed. Mene osebno to še posebej veseli glede na to, da smo v relativno zelo hitrem, kratkem času predlagali novega kandidata, in mislim, da smo tukaj uspeli najti kandidata, ki ima kompetence. Njegovi starši, kakor tudi on sam, so hitro dojeli, da na kmetiji lahko dela v tem obdobju nekdo, ki je usposobljen, ki je istočasno direktor, tehnolog, komercialist, strojnik in še kaj. Zato so svojega sina poslali tudi na šolanje in ves čas se je šolal na področju kmetijstva, naprej v srednji šoli, potem na Biotehniški fakulteti, kjer je tudi doktoriral iz agrarne ekonomije. To se pravi, gospod Podgoršek ima izobrazbo in ima izkušnje. On je sam rekel, da je kmet, kar me posebej veseli, saj tudi sam sem blizu tega, in je to mislil v pravem pomenu besede. Tista beseda kmetovalec tudi meni osebno ni preveč všeč. No, svojo poklicno pot je nadaljeval v gospodarstvu. Spoznal sem ga kot prvega varuha odnosov v verigi preskrbe s hrano, kjer sva se pogovarjala o nekaterih odprtih vprašanjih na tem področju, seveda pred leti – 2015. ali 2016. leta. Od septembra 2018 pa je bil državni sekretar na Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. On je v podrobnosti spoznal delo na ministrstvu in spoznal je tudi vse segmente, katere pokriva Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Posebno pozornost namenja praktično samooskrbi. Zaveda se, da je v Sloveniji na nekaterih področjih premajhna samooskrba, zaveda se, da je na tem področju zaposlenih okrog 200 tisoč ljudi in da je večina zaposlenih v kmečkih gospodinjstvih oziroma na kmetijah, ne pa v gospodarskih družbah in v zadrugah. Poudarek je dal dejansko vsem segmentom kmetijstva od lovstva, ribištva, živilskega predelovalnega sektorja, je pa izpostavil tudi to, da je skupna kmetijska politika dobra v Sloveniji, da je 85 procentov sredstev že razporejenih in da je izčrpanih 65 odstotkov sredstev. Seveda tu je tudi relativno velik prispevek njegovega dela. Omenja ogromno zakonov, še posebej pa Zakon o kmetijskih zemljiščih, Zakon o Skladu kmetijskih zemljišč in gozdov, Zakon o dedovanju. To je dejansko zelo zahtevno področje, ampak ne samo strokovno, zelo zahtevno politično področje. Seveda mu ne bo lahko te zadeve speljati skozi postopke. Tako je to enostavno velik zalogaj. Seveda našteva potem vrsto zakonov, ki jih želi realizirati oziroma izpeljati skozi postopke, s tem da moram reči, da mogoče celo preveč teh predlogov je dal zaradi tega, ker seveda mandat se bo iztekel prej, ne bo mandat dolg štiri leta, kot je v nekem začetnem obdobju, zdaj je pač več kot polovica mandata že poteklo. Našemu kandidatu Jožetu Podgoršku, dr. Jožetu Podgoršku, želim uspešno delo na njegovem področju in če bo potreba, bomo tudi z njim tesno sodelovali in na določenih področjih, če bo iskal pomoč, tudi pomagali.
Hvala lepa. Besedo ima Leon Merjasec, pripravi naj se Franc Breznik. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Kolegice in kolegi! Poleg trenutne situacije s koronavirusom, se nam približuje tudi afriška prašičja kuga, za katero pa smo že veliko slišali. Ta virus ni nevaren za človeka, je pa smrtonosen za prašiče in ima resne družbene, ekonomske posledice. Med državami, ki so prizadete s tem virusom, je tudi naša soseda Madžarska. Zaradi tega lahko pričakujemo tudi ta virus v naši državi. To bi za nas pomenilo tudi finančne izgube, predvsem zaradi omejitev trgovanja ter izvoza mesa in živil. Cepiva za samo kugo še ni. Zato imamo pri zajezitvi z boleznijo ključno vlogo skupine in posamezniki. Za samo zajezitev kuge je pomembno pravočasno odkrivanje, preprečevanje in poročanje o samih primerih. Zato lovci z zaskrbljenostjo gledamo na potek prihodnjih dogodkov. Pričakujemo lahko omejitev ali popolno prepoved lova na okuženih območjih ali celo izvzetje vseh divjih prašičev iz okolja. Kar bo lahko ponovno prispevalo, da bomo lovci na slabem glasu kot pri izvzemu medveda. Skrbi nas tudi glede osebne zaščite pri rokovanju z okuženimi živalmi, da ne bomo mi prenašalci afriške prašičje kuge, saj to vpliva na lokalno kmetijstvo, gospodarjenje z gozdovi, turizmom in drugimi povezanimi dejavnostmi. Ker pa je kandidat za ministra doktor Podgoršek na ta problem že opozarjal v sami njegovi predstavitvi, verjamem, da se bo lotil težav strokovno, kar bo dobro za vse. Tudi s tega stališča, kar smo že slišali o samem kandidatu, ima mojo podporo za imenovanje ministra. Hvala.
Hvala lepa. Kot zadnji na listi ima besedo Franc Breznik. Izvolite.
Najlepša hvala. Nimam več kot pet minut. Mislim pa, da je prav, da povem nekaj o kandidatu za ministra, torej o državnemu sekretarju Podgoršku, vam lahko rečem, da kot nekdanji predsednik Odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, sem imel, lahko rečem, kar nekaj časa, torej deloval sem v istem krogu tokov. Tako sem imel vpogled na delo tako bivše ministrice doktor Aleksandre Pivec kot njenega državnega sekretarja, doktorja Podgorška. Prvo stanje, ki je in prvi del moje razprave, predvsem bi se rad zahvalil dr. Pivčevi, za katero mislim, da je bila odlična ministrica. Odlično je bila tudi sprejeta pri slovenskih kmetih, kmeticah, na slovenskem podeželju. Prav tako v ta krog spada doktor Podgoršek, ki mislim, da je pokazal iz tega kroga, tudi dr. Pivčeve, da ima neko vizijo kmetijstva, da razume kmetijstvo in da razume velike probleme in izzive kmetijstva 21. stoletja. Mi smo se na Odboru za kmetijstvo in tudi na številnih srečanjih pri številnih kmetih, manjših, večjih in srednjih kmetijah, torej z neko ekipo srečevali s problemi in reševali probleme slovenskega kmetijstva, tako tistih manjših kmetov, srednjih kmetov in velikih kmetijskih podjetij, ker mislim, da so v slovenskem kmetijstvu in za slovensko samooskrbo potrebni vsi trije dejavniki. Slovenske manjše kmetije ali pa družinske kmetije so potrebne predvsem za tisto lastno samooskrbo in predvsem tudi za ohranitev krajine, ki je potrebna. Ne nazadnje tudi za razvoj turizma in razvoj podeželja. Tisto, kar je pomembno poudariti, da imamo na tem področju tudi v naslednji evropski perspektivi zagotovljeno zadosti sredstev. Problemi, ki so nastajali po brexitu, so narekovali, da bomo na področju razvoja podeželja izgubili v evropskih skladih približno 15 procentov. Lahko rečem, da je ta vlada – pred tem še dr. Pivčeva, predsednik Vlade gospod Janša sta zagotovila, da se je na kmetijskem področju, lahko bi rekel, ta manko zmanjšal, torej je proračun enak, kar je velika zmaga tako vlade kot tudi področja slovenskega kmetijstva. Naslednja zadeva, ki je pomembna je, da dr. Podgoršek kot kandidat napovedal boj tudi proti prašičji kugi, ki je velik problem v naši soseščini in lahko nastane velik problem tudi v Sloveniji. Naslednja zadeva je Zakon o živinoreji, Zakon o zaščiti živali, potem je tu, kot ste nekateri pred mano povedali, problem slovenske zemljiške politike, ki je vedno, kot je rekel tudi kolega Jurša, tudi velika politična tema. Mislim, da se da najti nek dialog med vsemi dejavniki v kmetijstvu, zato da zagotovimo predvsem za mlade prevzemnike zadosti kvalitetne ravninske zemlje, zato da bodo lahko – jaz bi rekel temu – tudi komercialno uspešno vodili kmetijo. Zahvaljujem se tako sedaj bivši ministrici dr. Pivčevi kot dr. Podgoršku tudi za podporo na področju, da smo odprli temo renesanso geotermije tudi v kmetijstvu. V času te pomladanske koronakrize se spomnim ene slike, ko sem šel v enega izmed veletrgovskih centrov in ko sta se dva prepirala za zadnjo papriko na eni izmed polic, ki je prišla s Kitajske,. Paprika je bila v bistvu bolj za v smeti kot pa za resno prodajo. Ampak ob tisti papriki v tem trgovskem centru sem se spraševal, ali smo Slovenci sposobni tudi v zimskem času zagotoviti zadosti kvalitetne zelenjave za svojo lastno samooskrbo. Smo jo, če imamo vizijo, če zagotovimo ob močnem bogastvu, ki ga imamo predvsem na vzhodnem delu Slovenije, torej v geotermalni vodi, da zagotovimo zadostno število steklenjakov, geotermalnih elektrarn in vseh ostalih modelov, ki bi delovali v kaskadnemu delu in izkoriščali to geotermijo, potem smo lahko veliki zmagovalci. Naj povem, da imamo na področju zelenjavarstva v Sloveniji manj kot 40 procentno samooskrbo in ob podpori te geotermije lahko zagotovimo izredno veliko samooskrbo tudi v zimskem času, kar je dandanes velik problem. Naslednji po mojem segment slovenskega kmetijstva je pa tudi skrb za starejše, kot ste nekateri pred mano povedali. To – danes je dan svetovni dan kmetic –, da si starejši zaslužijo, tisti, ki so garali na slovenskih kmetijah, sam izhajam iz Slovenskih goric, 40, nekateri so delali celo 50 let in da danes imajo mizerne pokojnine, je nesprejemljivo. Zato ta poudarek, da bodo tudi deležni in da smo in še bomo popravili te kmečke penzije, mislim, da mora biti tudi prvovrstno politično vprašanje, ker mladi, ki bodo prevzemali kmetije, morajo videti, kaj jih čaka in kako država poskrbi tudi za njih v tistem zadnjem jesenskem obdobju. Zato želim dr. Podgoršku, sedaj še kot kandidatu za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, vse dobro in ima tudi seveda moj glas. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste želeli, ste dobili besedo. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati. Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. O predlogu kandidata za ministra bomo v skladu s časovnim potekom seje odločali čez 15 minut v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 46. izredno sejo zbora, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali ob 20. uri 35 minut. Hvala lepa. (Seja je bila prekinjena ob 20.19 in se je nadaljevala ob 20.35.)
Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje, nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Državni zbor bo najprej glasoval o 2. točki, nato pa še o 1. točki dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda – obravnava predloga kandidata za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano se imenuje dr. Jože Podgoršek. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 7. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Ugotavljam, da je dr. Jože Podgoršek imenovan za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Prosim novoimenovanega ministra, da se nam pridruži v skladu s 113. členom Ustave Republike Slovenije in priseže pred Državnim zborom.
Prisegam, da bom spoštoval ustavni red, da bom ravnal po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi deloval za blaginjo Slovenije.
Ministru čestitam k imenovanju in mu želim uspešno opravljanje dolžnosti. Ministra sprašujem, ali želi nagovoriti Državni zbor. [[Da.]] Imate besedo.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani ministrski zbor, spoštovani poslanke in poslanci! Z veliko mero strahospoštovanja do funkcije ministra sem pred nekaj tedni sprejel pobudo stranke Desus za kandidaturo za to funkcijo in danes se vam, spoštovani poslanke in poslanci, zahvaljujem za izkazano zaupanje. Ne bom predstavljal programa, saj sem imel priložnost ga predstaviti na matičnem odboru, želim pa poudariti, da bom z vso odgovornostjo opravljal zaupane naloge, in upam, da bom vsaj v delu uspel upravičiti vaša pričakovanja in pričakovanja deležnikov v verigi preskrbe s hrano. Morda ima moje imenovanje, nocojšnje imenovanje, tudi simbolni značaj. Čez nekaj ur, torej jutri, obeležujemo svetovni dan hrane. Kljub temu da pogosto pozabljamo, da za njo potrebujemo kmeta, nas letošnje leto in tudi trenutni čas opozarjata, da za hrano v naši državi potrebujemo slovenskega kmeta. In kot resorni minister si želim, da bi naši kmetje ohranjali ljubezen do slovenske zemlje, do kmetovanja in skupaj z zadrugami, živilskopredelovalnimi podjetji in trgovci skrbeli za našo prehransko varnost. Dovolite mi, da danes, na svetovni dan kmetic, voščim tudi njim. Drage kmetice, ponosen sem na vas in se vam zahvaljujem za vaš doprinos na slovenskih kmetijah. Ste pomemben temelj naših kmetij in zato vas prosim, da takšne tudi ostanete. Spoštovani, izzivi, ki so pred nami, so zahtevni, zato upam, da bomo skupaj znali poiskati prave odločitve za bodoči razvoj našega kmetijstva. Skupaj nam bo uspelo, zato še enkrat, hvala za zaupanje. Ostanite zdravi! / aplavz/
Hvala lepa. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda – druga obravnava Predloga zakona o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic COVID- 19, v okviru nujnega postopka. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 15. oktobra 2020, ki je objavljen na e-klopi z oznako »novo«. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 3. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine kolega Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. V letu 2017 je slovensko zdravstveno zakonodajo obogatila vpeljava tako imenovanega odgovornega nosilca zdravstvene dejavnosti, s čimer so se zagotovile kakovostne zdravstvene storitve tudi v zasebnem zdravstvene sektorju. Verjetno si nihče ne želi videti ponovitve primera izpred nekaj let nazaj, primera Cimerman, kjer je zdravnik zasebnik delal brez licence, operiral v kozmetičnih salonih, opravljal amputacije brez razloga in tako naprej. Te določbe pravijo, da morajo v zasebnem sektorju ti odgovorni nosilci posedovati licenco, 5 let delovnih izkušenj in ne smejo biti kaznovani za določene prekrške. Navsezadnje gre za standarde stroke, tudi licenco izdaja Zdravniška zbornica. Z interventno zakonodajo pa vlada Janeza Janše uveljavitev teh določb v praksi zamika v prihodnost. Zakaj? Zato, da bo lahko zasebno zdravstvo prosto profitiralo na stiskah ljudi. Kar slabih 50 milijonov evrov se namreč namenja za skrajševanje čakalnih dob pri zasebnikih, medtem ko se sočasno pušča javni zdravstveni sistem podhranjen – pa ne samo pri tekočih stroških, nastajajočih zaradi epidemije, tudi pri investicijah. V proračunih za leti 2021 in 2022 ni predvidenih novih sredstev za tako nujno posodobitev in nadgradnjo infekcijskih klinik v Ljubljani ali v Mariboru. Končna ideja za vsemi temi ukrepi in določbami je privatizacija javnega zdravstvenega sistema na način, da se javno izčrpa, zasebno pa še dodatno okrepi. Tudi tako, da se varovalke kakovosti med zasebnim zdravništvom premaknejo v nedoločno prihodnost in teh slabih 50 milijonov evrov za skrajševanje čakalnih dob karseda široko razporedi med zasebniki mimo določil, ki sicer urejajo porabo javnih sredstev za zagotavljanje zdravstvene dejavnosti. V Levici smo zato na intervencijsko zakonodajo predložili amandma, ki zamik uveljavljanja teh protimazaških določb premika v prihodnost.
Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 3. členu pod številka 2. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 9. členu pod številka 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 9. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 23. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 10. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 25. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je bil sprejet amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 10. členu pod številko 1, je postal amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k temu členu pod številko dva brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 11. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 23. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 13. členu, pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS in NSi k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine kolega Matej T. Vatovec.
Hvala lepa, predsednik. Z amandmajem so predlagane preproste zadeve, to je, da se črta določba, s katero želi Vlada omejiti zbiranje ljudi tudi na zasebnih mestih. Ocenjujemo, da gre za oster in strog poseg v ustavno zagotovljene pravice, poseg v zasebnost in predvsem poseg v nedotakljivost stanovanja. To, kar Vlada predlaga, je dobesedna čisti avtokratski prijem, s katerimi želi Vlada oziroma vladajoča stranka in NSi, kot vidimo potem pri naslednjem amandmaju k temu členu, dejansko nadzirati, kaj državljanke in državljani oziroma prebivalke in prebivalci Slovenije počnejo v svojih domovih. To seveda, kot cel kup drugih določb tega zakona, pod pretvezo obvladovanja epidemije. V Levici bomo seveda glasovali za ta amandma. Če je kakšna stvar, ki gre čez mejo, je ta določba, čeprav je veliko ostalih v tem zakonu, ki je več kot spornih, in seveda apeliramo na vse, ki kaj dajo na neke temeljne ustavne pravice, da ta amandma podprejo, da ne omogočijo Vladi oziroma težnjam glavne oziroma največje vladne stranke po tem, da bi na vsakem koraku nadzirala vsakogar. To, da bi lahko nadzirali, kaj ljudje počnejo doma, v lastnem domu, v lastnih stanovanjih, v lastnih hišah, je kaplja čez rob. Tako, da še enkrat. V Levici, bomo ta amandma opozicije podprli. Seveda pa računamo na vse tiste, ki še kaj dajo na ustavno ureditev in človekove pravice.
V imenu poslanske skupine najprej Jani Möderndorfer, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. V Poslanski skupini LMŠ bomo ta predlog podprli oziroma to določbo, ki pravzaprav predlaga črtanje. Razlogov je pa več. Vendar omenil bom samo tistega, po katerem mislim, da se bomo mogli vsi resno zamisliti. Ta vlada ima ministra za notranje zadeve, ki naj bi izvajal tudi to določbo. Ta minister, ki pravi, da je minister, se je enkrat že zlagal pred celo slovensko javnostjo. Drugič je na tiskovni konferenci, ko je bil povprašan, kaj pomeni to vstop na zasebno lastnino, je zelo jasno povedal, da to ne pomeni vstop v stanovanja. Ne poznam določbe, ki govori o zasebnih lastninah oziroma jih ločuje na stanovanjske ali katerekoli druge. Zakon je napisan tako, da pravzaprav policija oziroma minister po navodilih lahko naredi, kar hoče. Ustavni člen je zelo jasen, ki določa, kdaj se lahko vstopa v stanovanje in na zasebni prostor. Seveda se lahko izjemoma, brez odredbe sodišča vstopa samo takrat, kadar gre za kaznivo dejanje. Nikakor pa ne, kadar gre za prekrškovni postopek in kršitev karantene ali pa kršitev odloka ne pomeni kaznivega dejanja. Zato pozivamo v Poslanski skupini LMŠ vse, ki date kaj na tisto, kar so očetje ustave zapisali v ustavo in s tem seveda tudi jasno sporočilo vsem državljanom in državljankam, da so v tej državi še varni. Če bo ta določba sprejeta, potem bom rekel v duhu tistih, ki kaj dajo na to, da nam v resnici lahko samo še bog pomaga, ker Ustavno sodišče je postalo nepredvidljivo. Verjamem pa, da ima še toliko modrosti, da bo, če bo sprožen ustavni spor, tudi to preklicalo. Ker pa je pot dolga do takšnih odločitev, bo vmes narejeno ogromno škode.
Hvala lepa. Janja Sluga v imenu poslanske skupine.
Ja, hvala lepa. Moram reči, da sem že na seji matičnega delovnega telesa v imenu SMC-ja opozorila, da so pač pripombe na ta člen Zakonodajno-pravne službe in tudi tisto, kar sami vemo o ustavni zagotovljeni pravici posameznika do nedotakljivosti stanovanja, tudi za nas sporne. In smo opozarjali in smo apelirali, da se najde način, kako to zadevo rešiti. Mi smo seveda danes ves čas spremljali, kako se zadeva spreminja, kako se ti amandmaji spreminjajo, in zato tudi, ker smo mnenja, da se ustrezna dikcija ni našla, nismo sopodpisali amandmajev koalicije. Še več, mi mislimo, da je dikcija, takšna kot je, tako odprta, da daje Vladi dejansko pravno podlago, da lahko odredi določene ukrepe, pri čemer mi v tem trenutku sploh ne vemo, kakšni bodo ti ukrepi, ali je to prepoved zbiranja ali je to karkoli drugega. Niti ne vemo, po katerih pravnih podlagah razen tega bodo šli ti ukrepi; se pravi, ali govorimo zdaj o Zakonu o kazenskem postopku ali govorimo o Zakonu o nalogah in pooblastilih policije in tako naprej. Tudi te pravne podlage po mojem ne stojijo, ker policija v tem primeru, v tem primeru tega zakona, dejansko opravlja naloge zdravstvenega inšpektorata, poleg seveda samih inšpektorjev za zdravje in poleg redarstva, pri čemer je policija izmed teh, ki sem jih zdaj naštela, tudi edina tista, ki zna uporabiti silo, da na silo stopi v nek zasebni prostor, kar je tukaj še posebej problematično. In če potegnemo vzporednico s pooblastili policije, ki jih ima vojska na meji, lahko tam ugotovimo, da takrat vojak v tem primeru na meji ravna s policijskimi pooblastili. Policist pa je v tem primeru, o katerem mi govorimo, še enkrat ponavljam, v vlogi zdravstvenega inšpektorja; in nič več kot to. In Ustava v 36. členu jasno določa, da je stanovanje nedotakljivo in da nihče ne sme brez odločbe sodišča proti volji stanovalca vstopiti v to tuje stanovanje. In kot je bilo rečeno, če bi tukaj še bila pogojno neka pravna podlaga, na podlagi KZ, zaradi tega ker bi šlo za nekega okuženega posameznika, bi po našem mnenju to še pogojno lahko sprejeli, mi se pa zdaj pogovarjamo o neki potencialni možnosti, kar je za nas nesprejemljivo. Zato bomo ta opozicijski amandma v SMC podprli, vezano na to pa tudi amandma k 15. členu.
Hvala lepa. Janez Moškrič, v imenu poslanske skupine? V lastnem. Potem pa v imenu poslanske skupine najprej Maša Kociper.
Hvala, predsednik. Iz razlogov, ki so bili že povedani in ki jih lahko povzamem s tem, da rečem, da je ta določba glede na svoj namen prekomeren poseg v človekove pravice, nejasna in tudi po mnenju Zakonodajno-pravne službe podnormirana, kajti ne določa niti pristojnega organa, ki lahko odredi ta ukrep. Iz vseh teh razlogov bomo tudi v Poslanski skupini SAB glasovali za ta amandma in proti amandmaju koalicije. Hvala.
Hvala lepa. Kolega Koprivc v imenu poslanske skupine? Ja, imate besedo.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. No, Socialni demokrati absolutno tega določila ne podpiramo in zaradi tega podpiramo pač vložen amandma in bomo za njega glasovali. Namreč, to določilo izrazito izkazuje avtokratske težnje stranke SDS. Namreč, da bi imela policija zaradi nekega prekrška, se pravi kršitve karantene, možnost vstopa v stanovanje, ob tem da vemo, da je stanovanje nedotakljivo po Ustavi Republike Slovenije, je seveda nesprejemljivo. Tako pozivam vse demokratične in svobodomiselne poslanke in poslance, da ta amandma podprejo in s tem iz zakona pač zbrišemo to nesprejemljivo protiustavno določilo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jožef Horvat v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Ne želim nikogar prepričevati, ampak morda samo razložim, zakaj bomo mi proti temu amandmaju in zakaj smo sopodpisali amandma pod številko 2. Zato, ker smo se podučili, kaj pravijo temeljne pravice v času koronakrize z vidika prava EU. Obžalujem, da nekateri še niso ponotranjili dejstva, da smo že 16 let člani Evropske unije. Temeljne pravice oziroma Listina Evropske unije o temeljnih pravicah varovanje zdravja postavlja na prvo mesto. Verjamem, da policija ne bo zlorabljala svojih pooblastil, ker jih nikoli ni. Imamo tudi konkretne sodbe Evropskega sodišča, sedaj žal niste prebrali izjemnega prispevka bivše generalne pravobranilke na sodišču EU, prof. dr. Verice Trstenjak, maj 2020, ki govori prav o temeljnih pravicah v času koronakrize z vidika prava EU. Kot prvo določbo velja omeniti iz te listine prav varovanje zdravja. Človekove pravice niso kar tako absolutne. Varovanje zdravja v tem kontekstu v tem prispevku ob utemeljitvi določb prava Evropske unije je na prvem mestu. Varovanje zdravja. Varovanje zdravja je zajeto tudi v pogodbah primarnega prava, pri čemer velja posebej omeniti obsežno določbo člena 168. Pogodbe o delovanju Evropske unije. Tako vsi tisti, ki ste pravne stroke, ne smem sedaj vas nagovarjati, pa verjamem, da ste to zadevo prečitali, da jo poznate in da znate tudi uporabiti svoj ratio. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske? Če ne, najprej v lastnem imenu kolega Moškrič. Se odpovedujete. Kolega Aljaž Kovačič v lastnem imenu.
Hvala za besedo, predsednik. Tudi jaz ne mislim nikogar nagovarjati. Želim le povedati, da živimo v letu 2020 in je dejansko nepredstavljivo, kakšni členi so se znašli v zakonu. Tudi sam verjamem, da policija ne bo tega zlorabljala, bo pa zlorabljala politika, še posebej lahko to zlorablja taka politika, kot jo imamo danes na oblasti. Pri tem 13. členu imamo dva amandmaja in zelo pomembno je, da podpremo oziroma da se izglasuje amandma poslanskih skupin opozicije, kajti tudi če ne bo izglasovan drugi amandma, se pravi SDS in Nove Slovenije, to ne bo v bistvu nič spremenilo, ker že prvotna oblika zakona dejansko to omogoča. Državni sekretar se je prej na vprašanja nekoliko pošalil, da bodo danes imeli, ne vem, nek kostanjev piknik in da bo policija le prišla preverjati, koliko ljudi je tam, da je to podobno, kot če nekdo kliče, da je glasba preglasna. Mislim, da to pove tudi odnos te politike do nekih resnih skrbi. Ne predstavljam si, da lahko danes sploh glasujem o nekem takem [[…]]
Hvala lepa. Kolegica Tine Heferle v lastnem imenu.
Hvala lepa. Ta amandma, da se ta sporni člen briše, bom seveda podprla. Zakaj ga bom podprla? Zato, ker kot pravnica, se pravi pravne stroke, se zavedam, da so vse človekove pravice enako pomembne in da v času, v katerem smo, ne smemo kar a priori dajati eni človekovi pravici prednost pred drugo človekovo pravico in kot smo danes že večkrat slišali, je tak ukrep, ki ga vi tukaj predvidite, ki ga želite uzakoniti, [[oglašanje iz klopi]] predvidevate, hvala lepa; tak ukrep, ki ga vi tukaj predvidevate, pomeni neko bianco pooblastilo policiji, da bo v vsakem primeru, ko se bo en sosed spomnil, pa poklical, pa rekel, pri sosedu pa mislim, da je v stanovanju več kot 10 ljudi, si bo policija lahko drznila, dovolila vstopiti v tako stanovanje in preveriti, ali je tam res večje število ljudi. To je nesprejemljivo, vemo, da je človekova pravica do nedotakljivosti stanovanja ustavna človekova pravica in se v njo lahko poseže samo s sodno odločbo. In zdaj govoriti o tem, da pa verujemo v to, da policija pa te določbe ne bo zlorabljala, je zelo pogumno. Tako mislim, da v prvi vrsti bomo morali mi kot zakonodajalci poskrbeti za to, da se sprejemajo v tej hiši določila, ki bodo v prvi vrsti varovala človekove pravice v enaki meri. Tudi če smo v neki zdravstveni krizi, še ne pomeni, da lahko na ta račun povozimo vse ostale človekove pravice. Zato bom podrla ta amandma.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 33. [[Za je glasovalo 43.]] [[Poti 33.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je bil sprejet amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 13. členu pod številko 1, je postal amandma poslanskih skupin SDS in NSi k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 14. členu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 8. [[Za je glasovalo 46.]] [[Poti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 14. členu pod številka 2. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 45. [[Za je glasovalo 29.]] [[Poti.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 15. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 35. [[Za je glasovalo 38.]] [[Poti 35.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 16. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 46. [[Za je glasovalo 31.]] [[Poti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Levica k 19. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postne amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. [[Ne.]] Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Izčrpavanje javnega zdravstvenega sistema pa se ne dogaja samo na ta način, da se za potrebe stroškov materiala in storitev skozi javno zdravstveno blagajno namenja premalo sredstev, še posebej v luči epidemije covid-19. Privatizirati se poskuša javno zdravstvo tudi na način, da se to javno blagajno kot plačnika materiala in storitev poskuša dodatno obremeniti. V 19. členu vlada Janeza Janše to počne na način, da prve tri dni bolniške odsotnosti vsakega delavca prevaljuje na to javno zdravstveno blagajno. Se pravi, namesto da bi za bolniško plačal delodajalec kot družbeno mezdo, bo sedaj to počela javna zdravstvena blagajna s sredstvi vseh državljank in državljanov. V Levici temu ostro nasprotujemo. Obstaja razlog, da delodajalci plačujejo za stroške bolniške v prvemu mesecu njihove odsotnosti za svoje zaposlene. S tem, ko se jih na ta način razbremenjuje, se poudarja samo in zgolj še dodaten odpustek kapitalu, ki mu, po logiki vlade Janeza Janše, niti za svoje zaposlene ni potrebno poskrbeti. To naj počnemo kar vsi državljanke in državljani z vplačili v javno zdravstveno blagajno. In še več, ti odhodki seveda pomenijo dodatno obremenitev za že tako napeta, prenapeta javna sredstva, ki jih je bilo premalo že, preden je sploh nastopila epidemija covida-19, in jih v razmerah epidemije pogrešamo še bolj, kot bi jih pogrešali sicer. Tako v Levici predlagamo amandma, ki ta prenos stroškov prvih treh dni bolniške z delodajalcev na javno zdravstveno blagajno črta in na ta način varuje javno zdravstvo in javna sredstva še pred enim elementom poskusa privatizacije javnega zdravstvenega sistema po strategiji, ki sem jo občrtal že v svoji prejšnji obrazložitvi; da se javno izčrpa, da se ga sesuje, da se ga podhrani, in na drugi strani, da se zasebno zdravstvo še dodatno napoji z javnim denarjem mimo vseh standardov in mimo vseh varovalk.
Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 48. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 19. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 33. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 19. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SAB, LMŠ in SD k 34. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. V imenu poslanske skupine kolega Jani Möderndorfer.
Ta amandma pravzaprav popravlja napako predlagatelja, ker bi radi zmanjšali čakalne vrste. Z dodatnimi sredstvi, ki jih dodeljuje ta zakon, s katerimi bi zmanjšali čakalne vrste, naš predlog seveda določa tudi zelo jasen vrstni red, kaskadni sistem, kdo, komu se najprej sredstva dodelijo. Namreč, nerazumno je, da je Republika Slovenija ustanovila javne zavode in določila koncesionarje, s tem seveda določila tudi mrežo zdravstvenega sistema in potem naredi s tem zakonom neke vrste obvod, kjer pravzaprav se sredstva določajo vsem, tudi zasebnikom, pri čemer mi nimamo nič proti, v kolikor seveda tega ne zmorejo javni zavodi in koncesionarji. Zato smo v predlogu zelo jasno določili, da se določi vrstni red in istočasno tudi določi oziroma zaveže ministra, da v obliki samega razpisa določi tudi merila in kriterije. Prav tako tudi določi, da tisti, ki iz zasebnih vrst konkurirajo na ta sredstva, jih morajo seveda porabiti in istočasno imeti enake pogoje kot vsi ostali v javnem. Kar pomeni, da tudi tiste slabe stvari, ki običajno zasebnike nikoli ne doletijo – to je, recimo, odškodninska odgovornost in vse ostale stvari –, da veljajo za njih popolnoma enako. S tem bi seveda rešili marsikaj in tukaj apeliramo, da podpremo ta amandma zaradi tega, ker bomo v bistvu na nek način naredili v bistvu pravičen sistem in pravično porabo teh sredstev. Kaskadni sistem je bil že enkrat predlagan v Zakonu o zdravstveni dejavnosti in zato verjamem, da bomo na ta način v bistvu lahko uspešno izpeljali tisto, kar želimo. V nasprotnem primeru pomeni pa to seveda več kot jasno začetek razpada sistema, saj zasebni sektor pravzaprav bo to v bistvu lahko delal samo na en način, to pa je, da bo povabil k sodelovanju zdravnike, ki že danes delajo v javnih zavodih, tako imenovane dvoživke. To pomeni, da samo denar preusmerjamo nekam drugam. V razmislek, da seveda takšnih stvari ne bi počeli in na ta način tudi popravili sam predlog zakona, ki naj bi uredil to željo po tem, da bi se zmanjševale čakalne vrste. S tem seveda tudi v poslanski skupini bomo podprli takšen predlog.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Maša Kociper.
Hvala, predsednik. Kar nekaj je bilo pri tem zakonu razprave o tej določbi, ki določa, da naj bi se za skrajševanje čakalnih vrst uporabilo vse resurse, se pravi poleg javnih zavodov, koncesionarjev, tudi zasebnike. Nekateri med vami so mnenja, da so to že absolutno pomeni privatizacijo zdravstva, privatizacijo našega zdravstvenega sistema in njegovo razgradnjo. Tiste poslanske skupine, ki smo podpisane pod ta amandma, to je SAB, LMŠ in SD, pa ne razmišljamo tako. Prepričani smo, da tistim, ki so bolni in rabijo zdravstveno oskrbo takoj, jim ni prav nič pomembno, ali gredo v javni zavod, v javni sektor, h koncesionarju ali k zasebniku. Želijo zdravstveno oskrbo zase čim prej in čim bolj kvalitetno. Zato smo vložili amandma, prej omenjene poslanske skupine, ki pa določa vrstni red, po katerem se mora ta denar, ki ga bo za ta problem namenilo ministrstvo, uporabljati. Se pravi, šele ko so uporabljeni vsi resursi v javnih zavodih, se vključijo koncesionarji. Ko so potem koncesionarji in njihovi resursi porabljeni, se vključijo zasebniki. Mislimo, da je to glede na to, kakšne vrste država smo mi in koliko denarja smo že vložili v javno zdravstvo, edini pravni način. Ker smo v tem amandmaju določili tudi jasno pogoje in kriterije, pod katerimi se naj denar razdeli in tudi časovno trajanje, smo prepričani, da na tak način ne moremo govoriti o razgradnji javnega zdravstvenega sistema – ampak samo, če bo ta amandma sprejet. Naj povem še tukaj primer. Mnogi ljudje ne vedo, nekatere bolnišnice, ne bom z imenom bolnišnice, operirajo bolnike samo – to je povedal kolega, bivši poslanec zdravnik –, recimo do sredine septembra. Potem zmanjka denarja za operacije. Pa ne gre za to, da ne bi bilo zdravnikov, medicinskih sester, da ne bi bilo opreme, da ne bi bile na razpolago operacijske dvorane. Ne! Enostavno ni denarja več za operacije, ki bi ga dal zdravstveni zavod. Če bo ta denar na razpolago, se bo lahko veliko teh čakalnih vrst reševalo znotraj javnih zavodov in, kot rečeno, če to ne bo zadostovalo, naprej po sistemu. Upajmo, da boste vsi skupaj podprli ta naš amandma in tako zavarovali naše javno zdravstvo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Bojana Muršič v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Socialni demokrati smo sopodpisniki tega amandmaja, kajti to, kar se v zadnjem času dogaja v zdravstvu, je nedopustno. In tudi to, da zdravstveni sistem je postal praktično talec covid virusa, mu je treba na vsak način pomagati. Pomagamo mu lahko s tem načinom, o katerem govorimo v samem amandmaju. Kaskadni način – najprej se porabijo vsi resursi v javnem zdravstvenem sistemu, nato se porabijo oziroma razpis temelji na koncesionarjih zasebnikih in šele v tretji fazi potem pristopijo h koriščenju teh storitev oziroma izvajanju teh storitev zasebniki. To je izjemno pomembno, kajti to, kar je že bilo danes nekajkrat povedano, javni zdravstveni sistem v mesecu septembru več nima sredstev za opravljanje zdravstvenih storitev, in to je nedopustno. Če imamo sredstva za nacionalni razpis, je potrebno, da ga najprej koristi javni zdravstveni sistem, da niso operacijske sobe prazne, da se izpopolni in porabi kader, ki je na razpolago v javnem zdravstvenem sistemu. Zgolj tako bomo rešili naš javni zdravstveni sistem, ki danes dela na hlape. To je ključno absolutno in kaskado podpiramo tudi Socialni demokrati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske? Ne. Magister Dejan Židan v lastnem.
Hvala, predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Sam bom glasoval za ta predlog, pa vam povem, zakaj. Absolutno zagovarjam, da je potrebno dati dodati denar, da tisti, ki čakajo na nujno potrebne posege, pridejo do njih. Zagovarjam pa tudi, da se preveri, ali je še kaj prostora – pa tako povem – v državnih bolnišnicah; kot drugo, če ni prostora, če ni ljudi pri koncesionarjih, potem tudi pri zasebnikih. Če pa tudi pri zasebnikih ni, pa Socialni demokrati zagovarjamo, da damo dodaten denar, pa ljudem omogočimo, da se operirajo, zdravijo, pregledajo tudi v sosednjih bolnišnicah izven Slovenije. Torej ljudje morajo priti do svojega zdravnika, da se rešijo tiste stvari, zaradi katere so bolni. Pa še nekaj, zakaj smo tako zelo previdni pri tem. Nam enostavno ni sprejemljiv sistem, da v bistvu imamo del zdravstva, ki včasih niti lastnih prostorov nima in potem vzame ljudi iz javnega zdravstvenega sistema, hkrati pa bolnišnice sporočajo, da nimajo svojih zdravnikov. Ampak potem ti isti zdravniki pridejo potem do zasebnikov. Celo to se zgodi, da se potem operacije tudi opravljajo, verjetno tudi v kakšnih prostorih, ki so del bolnišnic, torej javnega zdravstvenega sistema. Če je to tako, potem je najbolje, da damo dodaten denar, možnost, da direktor tudi dodatno plača svoje zdravnike, medicinske sestre, druge zdravstvene delavce, in naj proste operacijske sobe, zdravnike in ostalo osebje, ki še imajo moči, da delajo, tudi plačajo in naj naredijo znotraj zdravstvenega sistema. Ali veste, kaj se drugače zgodi? V zasebnem sistemu, pri zasebnikih, saj bodo vzele bolj profitabilne stvari, tudi lažje če hočete, ampak ko pride do komplikacije, v zdravstvu pa tudi do komplikacije pride, pa ti ljudje pridejo nazaj v UKC Ljubljana, v UKC Maribor, v ostale bolnišnice in stroškovno breme pride znotraj javnega sistema. Zato, ja dajmo denar, podpiramo še več denarja, omogočimo vsem po kaskadnem sistemu: javne bolnišnice, potem koncesionarji, zasebniki in če je to premalo pa še tudi tujina. Hvala.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 44. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 34. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 3. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 35. členu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB k 39. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postavne amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 46. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 39. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 8. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB, k 41. členu. Kolega Cigler v imenu poslanske, obrazložitev glasu.
Spoštovani predsedujoči, kolegice, kolegi! V Levici predlagamo, da se osmi odstavek 41. člena črta. Zakaj? Ta člen ureja nastanitvene zmogljivosti za potrebe izvajanja ukrepa osamitve ali pa karantene na domu, kar pa ne velja do tujcev in to je diskriminatorno, zlasti do tistih, ki nimajo stalnega ali začasnega prebivališča v Sloveniji. Ti si morajo sami zagotoviti dostop, vračanje v tranzitno državo oziroma financirati bivanje v osamitvi. Dejstvo pa je, da so časi zdajle takšni, ki javni promet oziroma gibanje po svetu praktično blokirajo oziroma gre tu za kategorije, ki si finančno teh stvari ne bodo mogle same niti zagotoviti. V kolikor tujci nimajo urejenega stalnega ali pa začasnega bivališča, to nikakor ne pomeni, da potencialno ne morejo ogrožati vseh ostalih v državi, ko se tu gibljejo, in izvesti prenosa nalezljive bolezni na tvegane kategorije. Ker gre za vprašanje javnega zdravja, je prav, da ukrep velja za vse in da se vsem omogoči dodatna nastanitvena kapaciteta za izolacijo. To je vzrok, da predlagamo, da se osmi odstavek 41. člena črta.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 76 poslancev, za je glasovalo 28, proti 48. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 42. členu. Kolega Željko Cigler, v imenu poslanske skupine.
42. člen v osmem odstavku določa, da do kapacitet za osamitev oziroma izolacijo za tujce, ki nimajo stalnega oziroma začasnega prebivališča in jim zaradi obolelosti to določi osebni lečeči zdravnik ali pa epidemiolog, se ne krije stroškov prevoza do teh kapacitet. Praktično gre za enako diskriminatorno določilo, kot je veljalo to pri 41. členu za nastanitvene kapacitete, ker dejstvo je, da ti ljudje praktično, v kolikor se bodo naprej gibali prosto po državi in bodo okuženi, ogrožajo javno zdravje. Tudi tem je potrebno na enakopraven način zagotoviti čas izolacije oziroma karantene zaradi tega, ker so oboleli. Zato bomo glasovali za črtanje tega osmega odstavka 42. člena.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 76 poslancev, za je glasovalo 28, proti 47. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB k 53. členu. Kolega Kordiš, obrazložitev v imenu poslanske skupine.
Klic na pomoč, ne zmoremo več, to je naslov dopisa, ki so ga delavci, ki delajo v zdravstvenem skrbstvu naslovili na izvršne organe v tej državi. V temu dopisu so črtali serijo potreb, ki jih imajo, zato da bi nekako lažje opravljali svoje delo oziroma da bi bili za to svoje delo primernejše nagrajeni. Tu govorimo o medicinskih sestrah, bolničarjih, vseh ostalih, ki držijo pokonci domove starejših občanov, pa tudi proletariat v zdravstvenemu sistemu. Ena izmed njihovih zahtev se glasi, da naj se tisti delavci, ki so bili v luči epidemije prerazporejeni z enega delovišča na drugega, seveda znotraj zdravstvenega sistema, da naj ti ljudje prejmejo dodatek v višini 30 odstotkov za delo na drugačnem delovnemu mestu. Ta njihova prošnja je seveda razumljiva in je tudi primerna. Ljudje, ki delajo v teh težkih kriznih pogojih, še posebej v tako vitalnih podsistemih, kot sta to skrbstvo in zdravstvo, je potrebno primerno nagraditi. Pa vendar, vlada Janeza Janše najde denar za orožje, najde ga za lobije, najde ga za podporo kapitalu in ne vem kaj še vse, nikakor pa ga ne najde za primerno kompenzacijo za delavce, za tiste, ki nas dejansko rešujejo in ščitijo pred epidemijo, zato ta dodatek znaša zgolj 20 odstotkov v PKP5. V Levici smo predložili amandma, ki ta dodatek zvišuje in prerazporejene delavce v zdravstvu in skrbstvu primerneje nagrajuje za njihovo delo, torej dodatek v višini 30 odstotkov, tako kot si zastopniki, sindikat zdravstva in socialnega varstva, ki te ljudi predstavljajo, tudi želijo. Tisti, ki zares ceni požrtvovalno delo v 12-urnih izmenah v rdečih conah, požrtvovalno delo zdravstvenega osebja v bolnišnicah, zdravstvenih domovih in tako naprej, naj preneha s hvala levo in hvala desno, ampak naj glasuje za to, da se tistim, ki so izpostavljeni, tisti, ki so prerazporejeni, poveča dodatek, ki ga prejmejo na teh 30 odstotkov, ki si jih želijo.
Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 46. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 54. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma istega predlagatelja k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo [[…]] Kolega Siter v imenu poslanske skupine.
V imenu poslanske – ja. Hvala lepa za besedo, predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Ne glede na to, kdo se trka po prsih za takšen ali drugačen uspeh v obvladovanju epidemije v preteklosti, je resnica ta, da gre v prvi vrsti čestitati prvoborkam in prvoborcem v bolnišnicah in socialnovarstvenih zavodih. To so tisti ljudje, ki so po 16 ur v skafandrih, brez malice in pavze, in to so tudi tisti ljudje, ki so v končni fazi naslovili tudi na Vlado dokument, o katerem smo slišali prej, ki sliši na ime Klic na pomoč, ne zmoremo več. Zato ker situacija v teh socialnovarstvenih zavodih, v bolnišnicah je dejansko kritična in terja, če ne drugega, vsaj resno praktično prepoznanje dela in truda, ki ga ti ljudje v prvih bojnih linijah izvajajo. Podatek, ki je tukaj ključnega pomena, je, da ne glede na to, da temu segmentu že tako ali tako manjka do 50 odstotkov ljudi, ki opravlja to delo v normalnih pogojih, sedaj ti še zaradi zahtevnosti tega dela v času epidemije oziroma virusa število upada. Saj je razumljivo; ne moreš in ne moreš in ne moreš in potem greš. Tem ljudem na vso srečo pomaga ena velika vrsta dijakov in študentov, ki znotraj svojega kurikuluma, torej študentov nege in skrbstva, ki znotraj kurikuluma opravljajo to delo – seveda, zastonj. Amandma, ki ga je pripravila skupina opozicijskih poslanskih skupin, pravi naslednje, dajmo tem ljudem ne samo čestitati, ne samo prepoznavati njihovo delo, ampak njihovo delo, požrtvovalno delo, ki ni samo delo, ampak je poslanstvo, tudi pravično ovrednotiti. Ne s plačo, ampak z dodatkom na plačo v višini 65 odstotkov. Treba je vedeti eno stvar. Nekaj je epidemija, ki je uradno razglašena, pravnoformalno veljavna epidemija. Drugo pa je čas virusa. Marca, aprila in maja, ko je bila epidemija uradno razglašena, so ti delavci dali vse od sebe. Ampak stvari se od takrat do danes niso umirile. Od takrat do danes so delali z enako vnemo glede na število okuženih; še več, število raste in vprašanje je, kaj jih čaka. Najmanj, kar si zaslužijo tako zaposleni, negovalke in negovalci v socialnovarstvenih zavodih, kot študentje in dijaki, ki jim pomagajo in igrajo ključno vlogo pri vsaj približnem vzdrževanju normalnega stanja, je to, da so pravično plačani. V Levici bomo seveda ta amandma podprli.
Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 46. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 54. členu pod številko 2. Miha Kordiš v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Več kot 700 okužb v enem dnevu, pa epidemija pri nas ni razglašena. Prav nasprotno kot nekaj mesecev nazaj, ko je bila pri desetkrat in več nižji številki okuženih epidemija pa razglašena. Državljanke, državljani, gospe in gospodje, ste se kdaj vprašali, zakaj epidemija še zdaj uradno ni razglašena pri rekordnih okužbah? Vam bom povedal, zakaj! Ne zgolj zaradi prestiža, ki si ga želi lastiti vlada Janeza Janše, razlogi so veliko bolj materialni. Če je razglašena epidemija, delavcem v javnemu sektorju, ki so izpostavljeni nevarnosti, ki delajo v težkih pogojih, pripada 65-odstotni dodatek na njihovo osnovno plačo. Če epidemija ni razglašeno, tega dodatna nimajo in vlada Janeza Janše epidemije ne razglasi zaradi tega, ker noče dati kriznih dodatkov medicinskim sestram, bolničarjem in vsem ostalim, ki domove starejših in javno zdravstvo držijo pokonci. To je razlog, zakaj epidemija v tej državi uradno še ni razglašena, ker vlada Janeza Janše na zdravstvenih delavcih špara. Sočasno pa najde in politično voljo in finančna sredstva, da se zaveže za 780 milijonom orožarskih nabav za potrebe zveze Nata. Najde politično voljo za milijardne ukrepe, menda za ohranitve delovnih mest, ki se prevedejo v 600 milijonsko povečanje kapitalskih rezerv v podjetjih. Sočasno se izgubi 8 tisoč delovnih mest. Najde celo slabih 50 milijonov evrov za hranjenje zasebnega zdravništva, medtem ko javno zdravstvo strada. A dodatek za medicinske sestre, bolničarje in vse ostale zdravstvene delavce, ki nas pred epidemijo dejansko varujejo, ki delajo v težaških pogojih, tam, v rdečih conah so 12-urne izmene – pa povejte moji 55-letni materi, ki je medicinska sestra v domu starejših, kako naj ona zvozi ta 12-urni turnus, kajne? – za te ljudi se pa denarja ne najde! Vam bom povedal še v številki, kako nevarnost epidemije koronavirusa za te zdravstvene in skrbstvene delavce zgleda. Dom starejših Škofja Loka se je spremenil v žarišče okužb zaradi nespametnega ravnanja vlade Janeza Janše. Okuženih je 19 oskrbovancev in 6 članov osebja. 6! Tistih, ki delajo z maskami v belih haljah in z razkuženimi rokami. Tem ljudem, ki so požrtvovalno skrbeli za oskrbovance, tudi če so bili ti okuženi, odrekate krizni dodatek v višini 65 odstotkov. Pa kdo od njih je sedaj tudi okužen, je tudi obolel. V Levici nismo hinavci. Mi smo na strani medicinskih sester in delavskega razreda, zato smo dali amandma, da se tem zdravstvenim [[izklop mikrofona]]
Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 55. členu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti 2. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 55. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 46. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 62. členu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 7. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 71. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 46. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 72. členu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 74. členu. Miha Kordiš v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo, predsedujoči. 74. člen PKP5 ureja tako imenovana nadomestila za čakanje na delo. Praktično ni bilo poslanca oziroma poslanske skupine v tem državnem zboru na današnji razpravi, ki ukrepa financiranja začasnega čakanja na delo ne bi pohvalil. Ampak takoj moram kot socialist dodati: zelo velik problem je, če se delodajalcem namenja sredstva za to, da napotujejo delavca na čakanje na delo, pobašejo 100-odstotno oziroma pobašejo visoko nadomestilo za to čakanje, potem pa takega človeka odpustijo. Kanaliziranje javnih sredstev zasebnim delodajalcem, kapitalu pod dežnikom financiranja začasnega čakanja na delo namreč nima varovalk, ki bi preprečevala odpuščanja. Zakaj torej mi zasebnemu kapitalu namenjamo javna sredstva? Če smo za ohranitev delovnih mest, potem moramo za ta delovna mesta varovalke tudi v zakonodajo vgraditi. V Levici predlagamo natančno to – ostrejšo prepoved odpuščanja, kot je zdaj vpisana v zakonodajo, ki je taka, da je praktično ni. In sicer najmanj tri mesece po izteku prejemanja sredstev iz tega ukrepa mora delodajalec delavca, za katerega je ta ukrep uveljavljal, ohraniti. Dokler ti ukrepi trajajo, prav tako delavca ne sme odpustiti. Če teh varovalk nimamo, lahko vidimo, kaj se je zgodilo v prvi polovici letošnjega leta. Iz ukrepov, ki naj bi bila namenjena za ohranitev delovnih mest, vsaj tako je vlada Janeza Janše trdila, so delodajalci počrpali za 600 milijonov sredstev in jih pretopili v kapitalske rezerve. Sočasno je bilo izgubljenih 8 tisoč delovnih mest. Že takrat sem govoril, da gre za ukrepe za subvencioniranje kapitala in varovanje njegovih dobičkov. Ste me hiteli miriti, ste me hiteli tudi nadirati, da to pa že ne, da to so sredstva, ki gredo za ljudi in ki gredo za delovna mesta. E, danes, nekaj mesecev po tem, je jasno, koliko je ura. Šlo je za denar vseh državljank in državljanov, ki je šel v podporo zasebnega kapitala. Sedaj grozi PKP5, da se bo to dogajalo še naprej. Država bo dala denar, da bi ohranila delovna mesta, delodajalci bodo ta denar pospravili v žep, ljudje bodo pa na koncu dneva ravno tako izgubili zaposlitev. Da se to ne zgodi, da se delovna mesta dejansko zavaruje s temi javnimi sredstvi, pravimo, da kdorkoli javna sredstva za nadomestilo na čakanje prejme, mora to delovno mesto tudi ohraniti najmanj tri mesece po izteku tega ukrepa.
Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 44. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 81. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti nihče. [[za je glasovalo 68.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 83. členu. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Poti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 84.a člen. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Poti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 85. člen pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Če ta amandma ne bo sprejet, pa postane amandma istega predlagatelja k 88. členu pod številka 1 brezpredmeten, saj sta amandmaja vsebinsko povezana. Kolegica Violeta Tomić v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Tukaj gre za prekarce in za podaljšanje referenčnega obdobja s 13. marca na 31. avgust. Vemo, da prekarci pač ostanejo brez vsega in v času covidkrize res nimajo možnosti delati; se pravi, samozaposleni, espeji in tako naprej. Skratka, razglašena epidemija je bila zaključena že maja in formalno je bila preklicana verjetno tudi zato, da ne bi bilo treba plačevati dodatka tistim, ki so najbolj ranljivi; se pravi, samozaposlenim v kulturi in prekarcem. Zdaj temelji dohodek pripada vsem tistim, ki so se za dejavnost odločili le do 13. marca, in mi predlagamo, da se to referenčno obdobje podaljša do 1. septembra, kajti to je pomoč za samozaposlene, kajti drugače so oškodovani tisti, ki so svojo dejavnost registrirali pozneje, ravno tako pa so v hudih stiskah in ne po svoji krivdi ostali doma, kjer nimajo možnosti dela in zaslužka za svoj vsakdanji kruh. Mi bomo ta amandma seveda podprli in poskrbeli za tiste najbolj ranljive, kajti ko govorimo o dodatkih, naj samo rečem, če se spomnite, Vlada je sebi krizni dodatek izplačala, in to vnaprej, kot avans, ker je delala v tako težkih pogojih. Tisti, ki pa delajo v zdravstvu in kjerkoli drugje, tisti, ki so najbolj ranljivi, prekarci, samozaposleni, do tistih pa je nekako mačehovska. Tako še enkrat, ta amandma podpiramo in skrbimo za najranljivejše. Hvala.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 46. [[Za je glasovalo 28.]] [[Poti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 85. člen pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 70, proti nihče. [[Za je glasovalo 70.]] [[Poti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 85. členu pot številko 1 ni bil sprejet, je postal amandma istega predlagatelja k 88. členu pod številko 1 brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 88.a členu pod številko 2. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k temu členu pod številko 3 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Poti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Ker je bil sprejet amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 88. členu pod številko 2, je postal amandma poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k temu členu pod številko 3 brezpredmeten. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, SMC, NSi in Desus k 90. členu pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 74 poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB k 90. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 77 poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 92. členu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslancev, za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 97. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslancev, za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 98. členu. Kolega Željko Cigler v imenu poslanske skupine.
Spoštovani predsedujoči, hvala. Kolegice in kolegi! V Levici predlagamo, da se 98. člen spremeni tako, da zagotavlja neposredno financiranje ukrepov na področju vzgoje in izobraževanja, znanosti in tudi delovanja začasnega koordinacijskega telesa pri Ministrstvu za izobraževanje. Zadeva pa se financira iz sredstev proračuna in evropskih sredstev. Amandma vlagamo na pobudo Sindikata vzgoje, izobraževanja, znanosti in kulture, ki združuje praktično večino zaposlenih na tem področju, večino delavcev na področju vzgoje, izobraževanja, znanosti in kulture v državi. S predlaganim amandmajem zagotovi obveznost financiranja zaščitne opreme za vse udeležence v vzgoji in izobraževanju. Drugič, iz teh sredstev se zagotovi zaposlitev dodatnega kadra, ki je danes močno obremenjen v izobraževalnih ustanovah, v vrtcih, tako v kuhinji, pri čiščenju in pri tehničnem vzdrževanju zgradb. Prav tako pa je potreben ta denar tudi za dodatna delovna mesta in pripravnike v osnovnih, srednjih šolah in tudi vrtcih za pomoč preobremenjenim strokovnim delavcem v vzgoji in izobraževanju. Ne nazadnje s tem amandmajem se na Ministrstvu za izobraževanje ustanovi koordinacijsko telo za vzpostavitev dialoga. Ta organ bi deloval kot posvetovalni organ med ministrstvom in predstavniki vseh ključnih deležnikov na področju vzgoje in izobraževanja takrat, ko se pripravljajo, sprejemajo ali pa tudi spreminjajo ukrepi za preprečevanje širjenja covida-19 v vzgojno izobraževalnih ustanovah.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 76 poslancev, za je glasovalo 29, proti 44. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmajih poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 123. členu. Glasujemo. Navzočih je 74 poslancev, za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB k 127. členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin istega predlagatelja k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Kolegica Violeta Tomić, obrazložitev glasu v imenu poslanske [[…]]
Kot rečeno, predlagamo, da se črta ta prvi odstavek, kajti z enim samim stavkom se razveljavlja kompleten zakon, ki velja že od leta 2014. Vlada je to sprejela v protikoronskem paketu, ne vemo, kaj deregulacija cene knjige lahko vpliva na zdravstveno epidemijo. Skratka, največji problem pa je, da so to naredili brez vednosti, kakršnegakoli posvetovanja, česar smo že navajeni, in sodelovanja zainteresirane javnosti, brez knjigotržcev, Javne agencije za knjigo in tako naprej. Skratka, z enim stavkom ukine zakon pod krinko protikoronskih ukrepov. To res nima nobene povezave z zamejitvijo covid-19 in to so ti tako imenovani podtaknjenci znotraj protikoronskih ukrepov, ki jih vsakič detektiramo, obravnavamo in seveda ne odobravamo. Zato z našim amandmajem predlagamo, da se ta odstavek v tem spornem 127. členu črta. Hvala.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 44. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levica in SAB k 127. členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB k 129.a členu pod številko 1. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k temu členu pod številko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus k 129.a členu pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB za novi 129.b člen pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje od amandmaju poslanskih skupin SDS, SMC, NSi in Desus za novi 129.b člen pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavlja, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB za novi 129.c člen. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavlja, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin LMŠ, SD, Levice in SAB za novi 129.č člen. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 9., 10., 11., 13., 14., 15., 19., 33., 34., 35., 39., 55., 62., 72., 81., 83., 84.a, 85., 88., 90., 92., 97., 123., 129.a in za novi 129.b člen dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje? [[Ne.]] Ugotavljam, da ne. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona z tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih v drugi obravnavi, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Kolega Siter v imenu poslanske skupine, obrazložitev glasu.
Hvala lepa. Peti protikoronski paket je, kot smo navedli že uvodoma, v predstavitvi stališča poslanske skupine, jedro politik Janeza Janše. Nadaljuje tradicijo predhodnih protikoronskih paketov z ustavno spornostjo, z rušenjem pravnega reda, z nepotrebnih vzpostavljanjem policijske države, z evidentno nesorazmernimi ukrepi in je sporen tudi v načinu parlamentarne obravnave, z rušenjem higieničnega minimuma v razpravah, s hitenjem na odborih, z brzinskim vlaganjem amandmajev, kot smo danes videli, dopoldne, tudi z jemanjem besede opozicijskim poslancem in tako naprej. Vse to seveda Vlada dela, da bi skrila svojo nesposobnost obvladovanja epidemije. Vlada je v času, ko bi se lahko od marca do zdaj naučila lekcijo in okrepila javno zdravstvo, rešila gospodarstvo in socialni zemljevid države ubrala popolnoma v drugo smer. Odločila se je za hiranje javnega zdravstva, da bo v končni fazi lahko prišlo zasebno kot veliki odrešitelj in ponudilo trg in ko se bo to zgodilo, smo samo še korak do tega, da bomo v državi imeli na eni strani tiste državljane, ki si bodo zdravnika lahko privoščili, in na drugi strani tiste, ki si ga ne bodo. Zaradi teh izigranih ljudi v Levici ne moremo podpreti tega zakona; zakona, ki mu zlahka rečemo zakon o razprodaji javnega zdravja. Če kdaj, je v obvladovanju epidemije ključnega pomena zdaj javna zdravstvena mreža; tista mreža, ki po celi državi vzpostavlja vstopne točke za covid, tista mreža, ki danes, recimo, skrbi za 745 ljudi. Vlada torej, namesto da bi to mrežo krepila, ji jemlje. Je pa Vlada s tem zakonom tudi utrdila svoj represivni položaj, o, to pa ja! Podeljevanje inšpekcijskih pooblastil policistom in mestnim redarjem, pa dodatna pooblastila policistu, da odpira vrata zasebnih stanovanj in tako naprej. In tudi, boleče, zopet, o največjih posegih v delovanje socialne države, zdravstva in kulture se z deležniki, ki ta področja pokrivajo, sploh ni uskladila. Vlada Janeza Janše v bistvu ne rabi nikogar. Kot sem začel uvodoma v predstavitvi poslanske skupine – nepregledno, nejasno, nekonsistentno, pokvarjeno in škodljivo. V Poslanski skupini Levica tega zakona ne bomo podprli.
Kolegica Andreja Zabret v imenu poslanske.
Hvala za besedo. Spoštovani! Pred nami je že peti protikorona paket in kot danes že večkrat povedano, je namen zakona dober. Nekateri ukrepi so dobri – na primer, sprememba, da so do mesečnega temeljnega dohodka upravičeni tudi tisti, ki so s svojo dejavnostjo oziroma storitvijo začeli po 13. 3. 2020, kar predlagamo tudi v opoziciji, brezplačno cepljenje proti gripi, ponovna uvedba mesečnega temeljnega dohodka, do katerega pa ne bodo upravičeni tudi zaposleni po avtorskih in podjemnih pogodbah. Podaljšujete ukrep začasnega čakanja na delo, kjer pa ponovno niste zaščitili delovnih mest. Veseli nas, da ste se odločili za podaljšanje veljavnosti turističnih bonov, čeprav nas čudi ta vaša sprememba odločitve. V ponedeljek ste bili odločno proti našemu predlogu za podaljšanje, sedaj prihajate s svojim predlogom. No, pa saj to pri vas ni nič novega, točno to ste storili prti vseh PKP do sedaj. Sedaj pa glede naše podpore zakonu. LMŠ vedno deluje kot tvorna in konstruktivna opozicija, kar smo že večkrat jasno dokazali, ko smo podprli tudi amandmaje koalicije, Zakon o jamstvenem in preživninskem skladu. Podpiramo dobre ukrepe, pa vendar, ta zakon, ki je danes pred nami, je bil sprejet brez socialnega dialoga, odpira pot proti privatizaciji javnega zdravstva, nadalje širi pooblastila policiji in redarjem, uvaja monopol na področju mikrobioloških preiskav na covid, določa prenehanje veljavnosti zakona o enotni ceni knjige, kar sploh ni stvar interventne zakonodaje, še vedno so izpuščene skupine za mesečni temeljni dohodek, koalicija pa je povozila naše predloge za pomoč kulturi, kot so kulturni bon in vrednotnice. Višek vsega pa je bila namera dveh koalicijskih strank po spremembi 13. člena, s katerim bi eksplicitno določili, da se omeji ali prepove zbiranje ljudi na zasebnih krajih in prostorih. Vsled vsemu temu zakona v Poslanski skupini LMŠ ne bomo podprli.
Kolegica Bojana Muršič v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Socialni demokrati ne bomo podprli zakona, saj kot sem v stališču poslanske skupine navedla, bomo to našo podporo vezali na amandmaje, ki smo jih predlagali. Potrebno je reči, da sta bila sprejeta zgolj dva amandmaja od 30 amandmajev opozicije, ki smo jih vložili. Vlada s tokratnim predlogom posega v vitalne podsisteme družbe. Po našem prepričanju je tokrat najbolj na udaru prav javno zdravstvo; to je tisto javno zdravstvo, ki danes rešuje virus covid, in tisti zdravstveni kader, ki danes rešuje življenja naših ljudi. Z nacionalnim razpisom za skrajševanje čakalnih vrst, ki je del aktualnega protikorona paketa, omogoča to, da se na javni razpis prijavijo tudi zasebniki. Stroški se bodo krili iz javnih sredstev. Za Socialne demokrate takšna rešitev skrajševanja čakalnih vrst v zdravstvu predstavlja jasno namero Vlade po privatizaciji zdravstvene dejavnosti. Tudi začasna zamrznitev Zakona o enotni ceni knjige ne utemeljuje namena interventne zakonodaje, razen padca prodaje knjig v tem času. Socialni demokrati se sprašujemo, ali je začasna zamrznitev zakona res edina pomoč, ki lahko država nudi založnikom in knjigarnam za reševanje njihovih težav. Še več, poseganje v zelo veliko število različnih zakonov z nejasnimi in nekoherentnimi določbami povečuje negotovost ter nezaupanje pri ljudeh. Kar pa je še huje, povzroča vse večje socialne stiske, izključenost, pri tem pa nas še mora posebej skrbeti za starostnike in invalide, osebne, tudi ranljive skupine, ne smemo pa pozabiti tudi otroke in mladostnike. Pozdravljamo pa ukrepe na področju čakanja na delo, temeljnega dohodka za samozaposlene, plačila za karanteno staršem otrok, dodatek za delavce v socialnovarstvenih ustanovah, brezplačno cepljenje proti sezonski gripi za vse. Žalosti pa nas dejstvo, da ste pozabili na prekarne delavce. Zaupanje ljudi v sprejete ukrepe pa je to, kar ste že tudi sami ugotovili, edini ključ, ki odklepa vrata v boljšo prihodnost naše države v tej sila zaskrbljujoči situaciji. Pred celotno državo so težki dnevi in tudi tedni, državljanke in državljani s skupni močmi ob spoštovanju ukrepov, ki nam jih nalaga pa predlaga stroka, bomo zmogli prebroditi ta virus. Stopimo skupaj, zaščitim sebe in druge in predvsem zaupajmo si. Zmogli bomo.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Ne. Miha Kordiš v lastnem imenu.
Hvala za besedo, predsedujoči. V tej državi imamo dva milijona ljudi in res ne vem, kaj je teh dva milijona ljudi tako zelo groznega storilo Janezu Janši, da vsakič, ko se povzpne na oblast in oblikuje vlado, ta dva milijona ljudi gazi, jih brca, jih preganja, dela vse, kar lahko, samo zato da država počepne. Se je zgodila epidemija koronavirusa, epidemija, ki še vedno traja. Vlada se je z njo soočila s tako nesposobnostjo, kot je kraji pod Alpami niso še nikoli videli. Zdravstveni sistem. V pol leta vlada Janeza Janše ni bila sposobna pripraviti niti ene same specializirane bolnišnice za potrebe pacientov s covidom-19. Domovi starejši. Vlada se še kar pretvarja, da so neke sive in rdeče cone kakršnakoli rešitev, medtem ko se domovi starejših spreminjajo v vire okužb. Če o javnem prometu, razsulu v šolah in o raznoraznih mejnih režimih, ki enkrat so in drugič niso, niti ne začnem. Z enako nesposobnostjo Vlada rokuje tudi s krizno zakonodajo. Tokrat sprejemamo njeno peto iteracijo, pa je ta peta iteracija čisto enak zmazek, kakor je bila njena prva iteracija. S to protikoronsko zakonodajo Vlada privatizira javno zdravstvo. Bolniške in njen strošek iz delodajalcev daje na zdravstveno blagajno, zasebnikom namenja razpis; hrani kapital in temu reče varovanje delovnih mest, čeprav je že v preteklih mesecih skozi to svoje varovanje delovnih mest k zasebnikom prečrpala 600 milijonov evrov javnih sredstev. Medtem pa ne nagrajuje primerno medicinskih sester, bolničarjev in ostalih delavcev v zdravstvu in skrbstvu, ki držijo pokonci domove in bolnice na udaru epidemije in pušča ljudi v socialni bedi, tudi prekarne delavce.
Kolega Pojbič.
Glasoval bom proti.
Kolega Pojbič, nobenih provokacij, prosim. Prosim, umaknite se tam. Prosim, umaknite se. Ne, ne smete tam stati. Nobenih provokacij. Ker bomo nadaljevali pa do polnoči. Kolega Kordiš, postopkovno.
Hvala, predsedujoči. Predlagam, da pozovete dvorano, da se umiri. Tukaj je očitno na špancir za menoj, medtem ko sem obrazlagal svoj glas, prišel kolega Marjan Pojbič iz Poslanske skupine SDS. Ampak, kolegice in kolegi, ki se zdaj razburjate, naj vas nič ne skrbi. Kolega Pojbič je tako zelo brezvezen, da ga tudi opazil nisem. [[aplavz]]
Prosim vas, malo miru, če ne, bom zadevo prekinil za pol urice, da se malo pomirite, pa bomo nadaljevali. Kolegica Sukič, postopkovno.
Spoštovani predsedujoči, prosim, da res opozorite tisto stran dvorane, da medtem ko nekdo obrazlaga svoj glas, če jim je to všeč ali ne, kar ta poslanec ali poslanka izreka, da pač poslušajo in da ne motijo tistega, ki govori. Prosim, da jim res izrečete opomin, da se enostavno vzpostavijo tu neki normalni pogoji za delo. Hvala.
Kolegica Sukič, kot ste opazili, sem to naredil že pred vašo intervencijo. Kolega Nemec.
Jaz bi rad samo gospoda Pojbiča vprašal, če smo ga pravilno razumeli.
Ne, ne, postopkovno imate.
Postopkovno, ja. Če ga lahko, pa vi vprašate, če je res rekel, da nas bo tako pribil. A ste res, gospod Pojbič, to rekli? Ste prišli sem grozit mogoče?
Kolega Nemec, imate postopkovno. Če nimate, vidim da nimate, vam bom [[…]]Hvala. Saj mislim, da je on naredil, kar je napovedoval. Prosim, da ugasnete mikrofon in da nadaljujemo. Še kdo obrazložitev? Kolegica Tomić v lastnem imenu.
Vem, da je pozno in da smo vsi utrujeni. Pač tista največja stranka na oni strani, SDS, je tako pijana od oblasti, da se jim zdi zamalo poslušati naše argumente. Vendar moram povedati, jaz bom glasovala proti temu zakonu. Zakaj? Zato, ker nima nobenih sistemskih resnih rešitev in ker ves čas govorite o nekakšnem sodelovanju, niste pa sposobni podpreti dobrih amandmajev in premišljenih amandmajev, ki jih predlaga opozicija. Kolega Pojbič je tako nervozen, da odkimava z glavo tako, da se mu bo odšravfala. Potem ima drugo fazo, ko se tolče po glavi. Uboga glava, drugič bo ob zid. [[smeh v dvorani]] Zdaj prihaja k nam, groziti verjetno. Kajti vsa ta agresija z one strani do drugače mislečih, veste, se kaže ne samo do represije nad miroljubnimi protestniki, srečo imamo, da smo lahko preprečili vdore v stanovanja. Edina stvar, ki so jo danes dejansko dosegli. To ni malo, je ogromno, je to, da nam ne bi predstavniki te oblasti, te nedemokratične oblasti državljanom in državljankam udirali v stanovanja pod izgovorom covida. Tako sem zelo vesela, da je premagala zdrava pamet, vendar pa obžalujem, da nismo zaščitili prekarcev, da nismo dosegli bonov za kulturo; skratka, da nismo dosegli zaščite delavcev, ki dobijo njihovi delodajalci subvencijo za ohranjanje delovnih mest, pa jih potem lahko mirno odpustijo, vse te stvari so bile mirno preslišane. Da ne govorim o jasnih intencah po privatizaciji javnega zdravstva v tem petem protikoronskem paketu. Glasovala bom proti. Hvala.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 77 poslancev, za je glasovalo 48, proti 29. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 46. izredno sejo Državnega zbora.