Spoštovane kolegice in kolege vabim, da pridejo v dvorano. Začeli bomo s 5. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam 5. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 51. člena in prvega odstavka 54. člena poslovnika državnega zbora. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje kolegice in kolegi: dr. Slavko Gaber, gospod Anton Delak, gospod Franc Pukšič, gospod Feri Horvat, gospod Bogdan Barovič, gospod Igor Štemberger, gospod Ivan Božič, gospa Danica Simšič, gospod Janko Veber, gospod Samo Bevk, gospa Maria Pozsonec, dr. Mihael Brejc in gospod Janez Kramberger. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani! Ugotavljam, da je navzočnih 60 kolegic in kolegov. Tako je državni zbor sklepčen in lahko odloča. Na sejo sem vabil predsednika vlade Republike Slovenije, dr. Janeza Drnovška, ministra za finance mag. Antona Ropa ter ostale članice in člane vlade Republike Slovenije. Vse prav lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 5. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Predlog dnevnega reda ste prejeli s sklicem, dne 2. marca letos. Za današnjo izredno sejo zbora je predlagana ena točka, in sicer predstavitev proračunskega memoranduma 2001 terpredloga proračuna Republike Slovenije za leto 2001. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika državnega zbora. Najprej o umikih. Predlogov za umik nisem prejel. Odločali bomo o razširitvah. Tudi predlogov za razširitev nisem prejel. Tako bomo odločali o predlogu dnevnega reda, kot ste ga prejeli s sklicem. Glasujemo. V dvorani je navzočih 69 kolegic in kolegov. Predlog dnevnega reda je sprejelo 64 poslank in poslancev, eden mu je nasprotoval. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je dnevni red 5. izredne seje zbora sprejet. Prehajamo na PREDSTAVITEV PRORAČUNSKEGA MEMORANDUMA 2001 TER PREDLOGA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2001. Gre za uvodno dejanje obravnave in sprejemanja državnega proračuna v državnem zboru. Na podlagi tretjega odstavka 216. člena poslovnika državnega zbora predsednik vlade in minister za finance predstavita proračunski memorandum in predlog državnega proračuna. Po tej predstavitvi danes ni razprave. Prosim predsednika vlade Republike Slovenije, dr. Janeza Drnovška, da predstavi proračunski memorandum in predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2001. Predsednik vlade, imate besedo.
Spoštovane poslanke in poslanci, gospod predsednik! Pred vami sta proračunski memorandum za leto 2001 in proračun Republike Slovenije za leto 2001. V državni zbor letos prihajata pozneje, kot bi si želeli. Razlog je znan: volitve leta 2000, izvolitev nove vlade šele v začetku decembra. Danes oziroma v teh dnehsmo približno ob stotih dneh delovanja te vlade in prav je, da zdaj obravnavamo državni proračun in da bomo poskušali skupaj v nadaljevanju postopkov zmanjšati zamude, ki so nastale iz objektivnih vzrokov, ker je morala vlada proračun pripraviti povsem nanovo, v novih okoliščinah. Veseli me, da je državni zbor sprejel spremembe svojega poslovnika in s tem omogočil racionalizacijo razprave in skrajšanje rokov za sprejem državnega proračuna. Priprava proračuna za leto 2001 je bila zahtevnejša kot običajno ne samo zaradi časovne stiske, ampak tudi zaradi resnih finančnih omejitev, s katerimi se je vlada soočala v tem obdobju. Gre predvsem za zaostala plačila iz prejšnjega leta, ki jih vlada ni mogla sanirati v okviru tekočega proračuna za leto 2000 zaradi prekratkega časa. Gre za že sklenjene dogovore o povišanju plač in realizirane nove zaposlitve, pa tudi za porast izdatkov za plačila obresti in glavnice državnega dolga. Na te probleme smo se takoj odzvali s spremenjenim načinom usklajevanja pokojnin, ki sedaj niso več odvisne od morebitnega kratkoročnega povišanja plač, in s spremenjenim dogovorom o usklajevanju plač v javnem sektorju, ki ne vsebujejo več avtomatičnega prilagajanja inflaciji. Proračun je odmerjen tako, da bodo skupni javni prihodki znašali 42,9 odstotka družbenega proizvoda. Ocenjujem, da je to primeren delež javne porabe v družbenem proizvodu države. Povprečje Evropske unije znaša 46,3 odstotka, ko govorimo o prihodkih, in 46,1 odstotka, ko govorimo o odhodki. Torej, povprečna javna poraba v Evropski uniji je nekaj odstotkov višja kot v Sloveniji. V prejšnjem obdobju smo postopno skozi daljše časovno obdobje uspeli nekoliko znižati delež javne porabe v družbenem proizvodu. To smo vzeli kot cilj, ki smo ga postopno dosegali. Danes ocenjujem, da je delež javne porabe nekje med 42 in 43 odstotkov družbenega proizvoda nek ravnotežen cilj, h kateremu bi v danih razmerah Slovenija morala težiti tudi v prihodnjih letih. Ocenjujem, da bi bilo bistveno zmanjšanje, zniževanje javnofinančne porabeod tega odstotka navzdol, torej še večja racionalizacija javne finančne porabe, lahko po eni strani sicer koristna razbremenitev gospodarstva, vendar po drugi strani bi verjetno povzročila težave pri financiranju različnih dejavnosti, najbrž tudi rušenje socialnega ravnotežja in posledično najbrž tudi vpliv na gospodarsko rast. Ugotavljamo, da v svetu, predvsem pa v Evropi, v Evropski uniji, gre za neko približevanje do sedaj dveh temeljno različnih konceptov. Eden je tako imenovana "welfare" država, država blagostanja, kjer države celo več kot 50 odstotkov družbenega proračuna namenjajo javni porabi, ali pa na drugi strani za, bolj za anglosaške modele, kjer so deleži javne porabe v družbenem proizvodu nižji, celo nižji od 40 odstotkov. Vendar jih ponekod v zadnjem času zvišujejo, na primer v Veliki Britaniji, kjer ugotavljajo, da imajo vedno večje težave pri zagotavljanju ustreznega nivoja, na primer zdravstva, izobraževanja ali nekaterih drugih javnih dejavnosti. Tako da zlasti v Evropi različni modelikonvergirajo k nekemu skupnemu ravnotežnemu deležu javne porabe v družbenem proizvodu, ta pa seveda kljub vsemu še variiera od države do države glede na njene specifičnosti. Naš cilj v vseh dosedanjih letih je bil čim bolj uravnotežen razvoj, tako da ne bi prišlo do negativnih socialnih implikacij in tudi ne do tega, da bi nekatere naše javne potrebe in dejavnosti postale na nek način kronično podhranjene in bi potem prišlo naenkrat lahko do velikih težav, do kolapsov posameznih dejavnosti, kot se je to dogajalo v nekaterih državah, tudi državah Evropske unije. Drugi cilj, ki smo ga imeli pri postavljanju proračuna in pa javnih financ v naslednjem letu, je bilo zagotavljanje čim manjšega primanjkljaja, tako proračunskega kot javnofinančnega. V danih okoliščinah smo ocenili, da bi bilo nerealno startati na ničelne primanjkljajev oziroma na popolno uravnoteženje javnih financ, in smo si kot cilj postavili približno 1% družbenega proizvoda primanjkljaja v javnih financah in približno tudi v proračunu. Naš cilj za naprej sicer ostaja postopno zniževanje tega primanjkljaja oziroma popolno uravnoteženje proračuna in javnih financ, torej brez primanjkljaja. Vendar moramo ob tem povedati, da so več ali manj vse zahodne države financirale skozi daljše obdobje svojrazvoj s proračunskimi in javnofinančnimi primanjkljaji in da so šele v zadnjem času, v zadnjih letih začele zmanjševati in odpravljati svoje javnofinančne primanjkljaje, potem ko so dosegle določeno stopnjo razvoja, pokrile infrastrukturne in druge potrebe in potem začele vzpostavljati neko dolgoročno stabilnost javnih finance; vendar običajno že na precej visokem nivoju javnega dolga, precej višjem, kot je danes javni dolg Republike Slovenije. Torej, upravičeno se seveda lahko postavlja vprašanje, ali je sploh smiselno na tej stopnji razvoja imeti kot cilj popolnoma uravnotežene javne finance, brez primanjkljaja, ki se ga da razvojno usmeriti, usmeriti tudi za financiranje najbolj potrebne infrastrukture in pa javnih dejavnosti. Mi ocenjujemo, da je kotsrednjeročni cilj to povsem utemeljeno in primerno, torej težnja k izravnanemu proračunu, ker smo kljub vsemu sorazmerno majhna država, ki kljub vsemu ne želi preveč tvegati v javnih financah, želi ohraniti svojo javnofinančno stabilnost. Vendar ocenjujemo, da v teh nekaj letih 1% javnofinančni primanjkljaj ni problematičen; seveda če ga ustrezno usmerimo v financiranje pravih dejavnosti, pravih potreb. In z ozirom na nekatere občasne pripombe in kritike lahko še vedno zatrdim in ugotovim, da so slovenske javne finance v dobrem stanju, primerljivo z drugimi državami v zelo dobrem stanju. To potrjuje ves čas visok kreditni rating Slovenije, ki se v zadnjih letih ni zmanjševal, ampak se je celo izboljševal. Cilj enoodstotnega primanjkljaja bomo v letošnjem proračunskem predlogu resda dosegli s pomočjo izrednih prihodkov iz naslova koncesij za UNTS, mobilno telefonijo tretje generacije. Vendar smo v predlog proračuna vključili le manjši del predvidenih prihodkov iz razpisa za koncesijo. Z njimi bomo pokrili le prenesene obveznosti iz prejšnjega leta, približno 22 milijard, ki tudi predstavljajo nekakšne izredne prihodke, saj jih vlada, ki je začela delovati šele konec leta, kot sem dejal, ni mogla pokriti v breme tekočega proračuna. Tako da bo dejanski primanjkljaj proračuna in javnih financ za letu 2001 ostajal približno en odstotek, torej; 0,98 odstotka je javnofinančni primanjkljaj in 1,08 odstotka proračunski primanjkljaj. Ob višjem iztržku od koncesij bo primanjkljaj še nižji. Predvidevamo pa, da se bodo ta sredstva porazdelila na dve leti, tudi na drugo leto, in bomo poskušali ta sredstva, če bo torej razpis za koncesije uspešen, čimbolj smiselno uporabiti ne za tekočo potrebno, pač pa za zmanjševanje primanjkljaja in za financiranje nekaterih propozivnih potreb, za katere se bo državni zbor eventualno odločil. Spoštovane poslanke in poslanci! Gospodarska gibanja bodo predvidoma tudi letos, leta 2001, ugodna. Tudi v letu 2001 bo prispevek izvoza k rasti najpomembnejši, čeprav bodo predvidoma razmere v mednarodnem okolju nekoliko manj ugodne kot prejšnje leto. Ob tem pa računamo tudi na pomembnejši prispevek domačega povpraševanja, bolj kot v letu 2000. Ob upoštevanju ocenjene rasti plač in zaposlenosti bo realna rast osebne porabe višja kot v letu 2000, vendar bo še vedno precej zaostajala za predvideno rastjo družbenega bruto proizvoda. Rast investicij v osnovna sredstva se bo združevala naprej, bo ostala približno na takšni ravni, kot v lanske letu, realna rast državne porabe pa se bo gibala približno na ravni realne rasti bruto domačega proizvoda. Čeprav smo ob koncu lanskega leta beležili sezonsko umirjanje industrijske proizvodnje, pa ob upoštevanju različnih dejavnikov, okoliščin in prognoz za leto 2001 napovedujemo dobro, to je 4 in pol odstotno gospodarsko rast. S takšno gospodarsko rastjo bomo nadaljevali ugodne razvojne trende zadnjih osmih let, ko je družbeni proizvod v povprečju naraščal po 4,2 odstotka letno, kar je skoraj dvakrat več, kot je v tem času oziroma dvakrat več, kot je v tem času dosegala Evropska unija. Osnovni cilj naše plačne politike v vseh teh letih je bil ohranjanje realne rasti plač za rastjo produktivnosti. Ta cilj je bil dosežen tudi v letu 2000, ko je realna rast bruto plač na zaposlenega v povprečju znašala 1,6 odstotka. Zelo pomemben, zelo ugoden je podatek, da smo v zadnjih štirih letih povprečne plače na zaposlenega povečevali po 2,2 odstotka letno, realno. Produktivnost pa je naraščala po 4,1 odstotka letno. Torej dosegali smo tisti optimalni cilj, ko plače naraščajo, realno naraščajo, ko se torej standard dviguje, hkrati pa narašča tudi produktivnost, in to bolj kot plače, zato tudi skupni družbeni produkt narašča - in to po ugodnih stopnjah. Ob tem lahko ugotovim, da smo v tem obdobju v Sloveniji izpostavili in vzdrževali dokaj uspešen sistem dogovarjanja med socialnimi partnerji. Ti rezultati to kažejo, to potrjujejo. Iz tega je razvidno v naši, torej pozitivni izkušnji, da razumen dialog socialnih partnerjev - in v tem primeru so zlasti pomembni sindikati - lahko predstavlja osnovo uravnoteženega razvoja. In na koncu potem raste tako gospodarstvo kot plače. To je tisto, k čemur težimo, in upam, da bomo to uspeli doseči v dialogu s socialnimi partnerji tudi v prihodnje. To seveda pomeni: nikakršnih prevelikih odklonov ali pritiskov, ki bi lahko ogrozili gospodarsko rast, hkrati pa seveda vzdrževanje takšne rasti, ki potem omogoča tudi zadovoljive plače in zadovoljiv standard naših državljanov. Ob visoki gospodarski rasti in izvajanju aktivne politike zaposlovanja smo zato beležili pozitivna gibanja tudi na področju zaposlenosti. Ustvarjali smo nova delovna mesta. Stopnja registriranja brezposelnosti je lani v povprečju znašala 12,2 odstotka in je padla. Dejanska nezaposlenost pa je 7 odstotkov, če jo računamo po mednarodno primerljivih standardih. Število brezposelnih se zmanjšuje; kar je pomembno, število brezposelnih, mlajših od 26 let, se še naprej znižuje, znižuje se tudi povprečno število iskalcev prve zaposlitve. Ocenjujemo, da se bosta rast zaposlenosti in upadanje brezposelnosti nadaljevala tudi v letu 2001 in različni razvojni načrti so usmerjeni tako, da bodo zagotavljali, ustvarjali čim več novih delovnih mest. Umirjeno in stalno rast plač spremlja povečano varčevanje. To je narodnogospodarsko zelo pomembno. Obseg varčevanja prebivalstva v bankah je bil konec lanskega leta realno za 16 odstotkov višji kot konec leta 1999, tako da je tolarsko varčevanje znašalo že 700 milijard in v tej vsoti je tudi za 13 milijard tolarjev varčevanja po nacionalni stanovanjski shemi. S to shemo bo skušala vlada tudi naprej spodbujati nove oblike varčevanja in jih usmerjati v tako pomembne investicije, kot so stanovanjske naložbe. Več stanovanj, predvsem za mlade družine, bo ena od prioritet tudi prihodnjega obdobja. Skušalibomo to stanovanjsko varčevalno shemo še bolj razviti, še povečati razpoložljivi obseg in pa seveda tudi število stanovanj, ki jih bomo lahko na tej osnovi zgradili v naslednjih letih. Inflacija. Inflacija v letu 2000 je bila nekoliko višja, kot smo pričakovali oziroma kot leto poprej. Znašala je povprečno 8,9 odstotka v letu 2000; v veliki meri zaradi zunanjih dejavnikov, predvsem zaradi naraščajočih cen naftnih derivatov na svetovnem trgu, krepitve ameriškega dolarja ter tudi naraščajoče inflacije v Evropski uniji. Cene goriva in energije so se v povprečju zvišale za okoli 25 odstotkov in so že same prispevale okoli ene tretjine povečane inflacije v lanskem letu. Pod predpostavko postopnega upadanja cen nafte na svetovnih trgih ob koncu zimske sezone inob relativni krepitvi evra do dolarja ocenjujemo, da bodo neposredni zunanji pritiski na rast cen življenjskih potrebščin v letu 2001 bistveno manjši, kot so bili leta 2000. Pričakujemo, da se bodo inflacijska gibanja umirjala in da bomo leta 2001 v Sloveniji zabeležili nižjo inflacijo, predvidoma, po oceni naših institucij, 7,8 odstotka. Vendar sam ne bom presenečen, če bo ta stopnja nižja od te napovedi. Primanjkljaj tekočega računa plačilne bilance v zadnjih letih figurira kot ena izmed težav našega makroekonomskega ravnotežja; oziroma vzpostavilo se je neko neravnotežje oziroma primanjkljaj, ki ima očitno nekoliko dolgoročnejše značilnosti, kar sicer ni presenetljivo, to je značilnost številnih drugih držav, zlasti pa tranzicijskih. Čeprav je v lanskem letu izvoz naraščal hitreje od uvoza, se je ta primanjkljaj ohranil predvsem zaradi izvoznih neugodnih menjalnih razmerjih, ki so nam bila v škodo. Pričakujemo, da bo leto 2001 ugodnejše. Vendar ocenjujemo, da v naslednjih letih objektivno lahko pričakujemo gibanje plačilnobilančnega primanjkljaja nekje na nivoju okoli 2 odstotkov in v bistvu postopno zniževanja primanjkljaja na ta nivo in potem tudi nižje. Bistveno pa je, da je tak primanjkljaj usmerjen razvojno in v skladu - torej, da je vzdržen, in vSloveniji je vzdržen - pričakujemo pa, da bo prišlo do gibanj, do ugodnejših gibanj, predvsem tudi do večjega priliva tujih sredstev, tujih vlaganj, kar bo ugodno vplivalo tudi na ta podatek in seveda še na celoten razvoj Slovenije. Tuje investicije, tuja vlaganja ostajajo naprej ena izmed, rekel bom, odprtih možnosti slovenskega gospodarstva. Te možnosti še nismo izkoristili oziroma izkoristili smo jo v sorazmerno majhni meri. Skušamo dati na različnih področjih, na različne načine nek pospešek in povečati tuja vlaganja, ne samo zato, ker na tej razvojni stopnji potrebujemo več sredstev, več kapitala, ampak tudi zato, ker prinašajo s sabo tudi nove trge, nove tehnologije in pa seveda večjo možnost, da uspešno tekmujemo v svetovni gospodarski tekmi. Skušamo s postopki racionalizacije na različnih področjih odpraviti različne investicijske ovire, omogočiti lažji dostop podjetjem, našim in tujim, na naš trg. Zasnovali smo, kot temu pravimo, kar cel protibirokratski program, s katerim bomo skušali poenostaviti različne administrativne postopke in ovire in s tem napraviti državo, seveda državno upravo po eni strani bolj enostavno in učinkovito, po drugi strani pa, upam, tudi bolj prijazno vsem državljanom. To je eden izmed bistvenih ciljev, čeprav se zavedamo, da ni lahek, da povsod v svetu birokracija postavlja vedno nove in nove ovire, ki jih je treba preskakovati, zlasti nerada pa sama sebe reducira oziroma racionalizira. Vendar mislim, da gre za pomembno nalogo, za dejavnost, aktivnost, s katero želimo povečati fleksibilnost našega gospodarstva in pa izkoristiti iniciativo ljudi, državljanov, posameznikov, skupin, podjetij, in s tem dati nek nov razvojni impulz. V proračunu za leto 2001 vlada vključuje kot enega temeljnih ciljev tudi program obsežnejše privatizacije državnega premoženja. Predložili smo podrobnejši program privatizacij v različnih sektorjih. Pri tem ne gre le za naš odgovor na vedno pogostejše pripombe mednarodne skupnosti, ne nazadnje tudi Evropske unije, pač pa v veliki meri za našo lastno izkušnjo - izkušnjo, da državno lastništvo ni vedno učinkovito in ne zagotavlja dovolj kvalitetnega upravljanja podjetij v pogojih vedno večje mednarodne konkurence in globalizacije. Res je, da od prodaje premoženja pričakujemo tudi znatna finančna sredstva, ki pa jih ne bomo namenili tekoči porabi, pač pa prvenstveno zmanjševanju javnega dolga in s tem dolgoročni utrditvi javnofinančne stabilnosti. Dovolite, da v tem kontekstu omenim tudi odločenost vlade, da pospešeno zaključi postopke denacionalizacije, ki se že predolgo vlečejo. Res je, da so predpisi zapleteni, velikokrat kontradiktorni, interesi zelo konfliktni, administrativne zmogljivosti omejene, vendar postajajo deset let po sprejemu zakona vedno težje verodostojno pojasnjevati doma in v tujini, zakaj ne uresničimo zakonov, ki smo jih sami sprejeli. Prepričan sem, da bo pospešen zaključek denacionalizacijskih postopkov pozitivno vplival na pravno trdnost naše države, sprostil vrsto potencialov in utrdil našo kredibilnost v kritičnem obdobju približevanja članstvu v Evropski uniji in NATU. Tudi v ta namen je vlada letos namenila več sredstev, več kot do sedaj in skušamo in upam, da bomo napravili bistven premik naprej. Spoštovane poslanke in poslanci, dosežena izmerljiva stopnja razvoja in opravljene institucionalne reforme potrjujejo, da se v Sloveniji zaključuje obdobje tranzicije in prilagajanja institucionalnega okvira potrebam konkurenčnega tržnega gospodarstva. Osnovi cilj ekonomske politika ostaja ohranjanje visoke stopnje gospodarske rasti,ki bo v naslednjih letih omogočala postopno zmanjševanje plačilnobilančnega primanjkljaja in uravnoteženje javnih financ ob hkratnem zniževanju inflacije in brezposelnosti. Temeljni cilj razvoja pa ni gospodarska rast sama po sebi, temveč celovito povečevanje blaginje prebivalk in prebivalcev Slovenije. Rezultat razvoja mora biti dolgoročno uravnovešeno izboljševanje gospodarske, socialne in okoljske dimenzije blaginje. Vlada bo zato s svojimi ukrepi krepila razvoj ključnih sodobnih dejavnikov, to je povečevanje konkurenčnosti gospodarstva in odprtosti države ter razvoj človekovih virov. Mednarodno primerljive vrednosti potrjujejo, da je takšna usmeritev pravilna in možna. Slovenija po večini kazalcev zmanjšuje zaostanek za najbolj razvitimi državami. Brutodomači proizvod Slovenije na prebivalca, merjen po kupni moči, je po uradnih podatkih evropskega statističnega urada leta 1995 znašal 64 odstotkov povprečja držav Evropske unije; leta 1999 - to je zadnji razpoložljiv podatek - pa že 71 odstotkov in je presegel 15 tisoč dolarjev na prebivalca. S tem je Slovenija že prehitela članico Evropske unije Grčijo in se povsem približala Portugalski. Te države, vključno z Irsko in Španijo, so v zadnjih letih uspele doseči sorazmerno ugoden razvoj, sorazmerno dobre razvojne stopnje, potem ko so postale članice Evropske unije, z velikim koriščenjem sredstev iz skladov Evropske unije. Slovenija je ta svoj razvoj in pa zmanjševanje razlike do povprečja Evropske unije pa dosegla sama, s svojimi sredstvi; še preden torej lahko koristimo različne sklade - strukturne, ali regionalne, ali druge - ki so na razpolago v Evropski uniji manj razvitim članicam, kot so te države, ki sem jih omenil. Podatki tudi kažejo, da je Slovenija v socialnem in okoljskem smislu primerjalno še bolj razvita kot gospodarsko. Po indeksu človekovega razvoja, ki ga kot mero razvitosti uporabljajo Združeni narodi in ki ob kazalcih gospodarske moči upošteva tudi zdravje in izobrazbo prebivalstva, se je Slovenija ob zadnjem mednarodno primerljivem podatku leta 1998 uvrstila na 28. mesto med 174 državami. Indeks zdravja nas v enaki primerjavi uvršča na 33., indeks izobrazbe pa celo na 21. mesto v svetu. Na drugi strani tudi podatki o revščini kažejo, da se je ta v zadnjih letih zmanjšala. Stopnja relativne revščine je v Sloveniji nižja ne samo od vseh tranzicijskih držav, pač pa tudi od številnih članic Evropske unije. Seveda smo s tem lahko samo delno zadovoljni, saj bo naša naloga odpravljati revščino, dokler bo prisotna, in se ne bomo zadovoljili s tem da smo boljši od drugih oziroma boljši od evropskega ali kakšnega drugačnega povprečja. Prav pa je, da se zavedamo mednarodnih svetovnih realnosti in da znamo razumeti ter tudi odgovorno sprejemati dejstvo, da je naša država zaradi svoje gospodarske trdnosti in politične varnosti danes lahko že obljubljena dežela za marsikoga, ki doma tega nima. Zato je realna predpostavka, da bo Slovenija postala vedno bolj ciljna in ne le tranzicijska država za emigrante, tudi ilegalne. S tem vprašanjem se vlada vedno bolj intenzivno ukvarja in mu je tudi v proračunu namenila ustrezno pozornost. Celo nad povprečjem držav Evropske unije pa se uvrščamo po indeksu pristnega varčevanja, ki ga kot mero trajnosti razvoja uporablja svetovna banka. Po njenih ocenah Slovenija s sedanjo gospodarsko dejavnostjo ne ogroža blaginje prihodnjih generacij, saj ustvari več virov blaginje, kot pa jih razvrednoti. Torej, to je nek ključen pokazatelj, ki kaže tudi razvojno perspektivo. Torej, ustvarjamo več resursov, več potencialov za prihodnost, kot pa jih trošimo v svojem tekočem življenju. Spoštovane poslanke in poslanci! Danes je čas hitrejši, svet manjši, kot pravijo; Slovenija pa morda ob tem večja. Vsaka država je tako velika, kolikor so velike možnosti njene mednarodne in globalne uveljavitve ter sposobnosti njenih državljank in državljanov. Tudi v tem pogledu je letošnji proračun naravnan razvojno. Usmerja se predvsem k tistim vsebinam, ki razvijajo konkurenčne zmožnosti posameznikov in države. Predlagane proračunske številke zato pomembno poudarjajo področje izobraževanja - nominalno rast 17,7 odstotkov, znanosti - nominalna rast je 21,4 odstotka glede na realizacijo 2000, zdravja, kjer je nominalna rast celo 36,6 odstotkov glede na realizacijo leta 2000, in pa seveda gospodarstva, kjer je nominalna rast 16 odstotkov glede na organizacijo leta 2000. Priložnost iščemo v boljši in smiselnejši izrabi človekovih virov, v definiranju konkurenčnih možnosti, tehnološkega razvoja in v razvijanju novih zmogljivosti, ki bodo Slovenijo umestile na visoko mesto znotraj nastajajoče informacijske in storitvene družbe. Hkrati pa bomo skušali zmanjševati in odpravljati sedanje in prihodnje probleme na trgu dela, preprečevati socialno izključenost ranljivih skupin prebivalstva, zagotavljati pogoje za večjo kakovost bivanja in ustvarjanje socialne povezanosti. Že dosežene številke so dobra podlaga za takšna pričakovanja. Izobraževanju so bila v zadnjem desetletju namenjena pomembna sredstva, s čimer smo zagotovili povečevanje udeležbe v izobraževanju na vseh ravneh in stopnjah, boljšo infrastrukturo in opremo v izobraževalnih organizacijah, izgradnjo novih objektov, informatizacijo šol in drugo. V populaciji, stari med 19 in 29 let, ima več kot 80% vseh posameznikov končano najmanj srednjo šolo. V Evropski uniji je povprečje 70%, torej smo boljši od povprečja Evropske unije; samo štiri države v Evropi imajo več kot Slovenija; to so Finska, Švedska, Danska in Nemčija - po tem pokazatelju. Malokdo konča šolanje na osnovni stopnji, vključenost v srednješole je pri nas dosegla 98%. V zadnjem desetletju se je zelo hitro povečevalo število študentov, vključenost dijakov v nadaljnje oblike izobraževanja se približuje 50% vseh devetnajstletnikov v populaciji. Število diplomantov na dodiplomskem in podiplomskem študiju pa se je z manj kot 6.000 na začetku desetletja dvignilo na več kot 11.000 v letu 2000. Torej, veliko smo vlagali v izobraževanje v vsakoletnih proračunih; to je bila pomembna naložba in ostaja ena izmed naših prioritet tudi v prihodnosti. Tudi vstopanje v informacijsko družbo, ki mu proračunski predlog in nova organizacija vlade namenjata posebno mesto, stoji na trdni podlagi. Na šolah je že več kot 18.000 različnih računalnikov, kar pomeni 22 osnovnošolcev oziroma deset dijakov na en računalnik. Vse šole imajo dostop do interneta, res je, da samo dobra tretjina prek organiziranih mrež. V okviru evropskih primerjav je Slovenija glede na večino indikatorjev informacijskih in telekomunikacijskih tehnologij vsaj na povprečju Evropske unije in izstopa pozitivno po razširjenosti osebnih računalnikov in po odprtosti uporabe novih tehnologij. Po zadnjih raziskavah je pri nas v uporabi že okrog 600.000 računalnikov, skoraj tretjina gospodinjstev že ima dostop do interneta. Skupno število aktivnih mesečnih uporabnikov interneta je 340.000, več kot 170.000 oseb ima lasten elektronski naslov. To so pomembni dosežki, vendar z njimi nismo in ne moremo biti zadovoljni, ker so dogajanja na tem področju zelo hitra in se nikoli v nobenem trenutku ne smemo uspavati. Z ukrepi za liberalizacijo telekomunikacijskega trga bomo dosegli zniževanje cen in s tem omogočili večjo uporabo interneta. V proračunu so predvidena sredstva za zmanjševanje tako imenovane digitalne ločnice, torej za izvajanje programov računalniškega opismenjevanja tudi za tiste, ki so iz teh ali drugih razlogov ostali zunaj uveljavljenih programov, in za nadaljevanje programov računalniškega izobraževanja nasploh, tudi starejših. Za povečevanje dostopnosti interneta tudi za tiste, ki ga sami še nimajo, načrtujemo vzpostavitev informacijskih kioskov na javnih mestih in še nekatere novosti. Široko razumevanje znanstvenoraziskovalne dejavnosti potrebujejo učinkovite instrumente za prenos znanj, tehnologij in razvojnih potencialov v gospodarsko prakso. To bodo programi za mlade raziskovalce, izmenjave študentov, dodatno in izredno štipendiranje nadarjenih študentov in študentk, oblikovanje novih programov, usposabljanja, ki bodo ponudili regionalnim agencijam in tehnološkim parkom kadrovski potencial za decentralizirano in v gospodarstvo vključeno znanstveno delo. Država blaginje ne pomeni več le izpolnjevanje osnovnih socialnih potreb. Te so v proračunskem predlogu zapisane kot nadaljevanje dosedanjih usmeritev in so povezane z vladnim ciljem ohranitve dosežene ravni socialne varnosti. Ponekod pomenijo tudi njeno preseganje, podpora področja in socialnega varstva predvideva 16,3 odstotka nominalne rasti glede na leto 2000, transfer v pokojninski blagajni pa 17,9 odstotkov nominalne rasti glede na 2000 Blaginjo danes pričakujemo tudi v zahtevnejših instrumentih področjih: zdravstva, sociale, okolja in drugih. Pomembno se zato v letu 2001 povečuje delež, namenjen uravnoteženemu in premišljenemu okoljskemu razvoju, ki dosega kar 42,6 odstotka nominalne rasti, glede na realizacijo leta 2000, in regionalnemu razvoju za ohranjanje kakovosti okolja in bolj skladnega uravnoteženega razvoja. Uveljavljajo pa se tudi že nove nacionalne strategije, kakršna je na primer v zdravstvu strategija varnosti živil in politike zdrave prehrane, ki jo navajam kot primer poglobljene in celovite skrbi za razvoj in ohranjanje najpomembnejših narodovih potencialov. Zahtevala bo izrazito medresorsko sodelovanje tako rekoč večine ministrstev, njen izid pa bo bolj zdravo prehranjevanje državljanov Slovenije v vseh starostnih obdobjih. Obsegala bo celotno prehransko verigo in zahtevala spremembe na številnih področjih: kmetijski politiki, predelovalni industriji, označevanju živil, fiskalni politiki. Zdravje je element kakovosti človeškega kapitala, zato ga moramo razvijati, krepiti in varovati, ne le kot temeljno človekovo pravico, temveč tudi kot podporo razvoju človeških potencialov. Zato so v proračunskem predlogu postavke za izboljšanje dostopnosti do zdravstvenega varstva, zaoblikovanje, sprejem in izvajanje nacionalnih programov za krepitev in varovanje zdravja in krepitev nevladnih organizacij na tem področju, za izboljševanje in posodobitev infrastrukture, ki je potrebna za zagotavljanje teh aktivnosti, pa tudi za izvajanje aktivnosti, potrebnih za sprejem in izvajanje alkoholne politike, prehranske politike, spodbujanje telesne dejavnosti, krepitve duševnega zdravja in preventive samomora in nezgod. Gospe in gospodje poslanci, spoštovane državljanke in državljani, angažirani smo na zelo široki fronti. Poleg tega, kar sem naštel, gradimo na primer avtoceste, moderniziramo železnice. Večkrat se postavlja vprašanje, ali bomo vzdržali financiranje tolikih prioritet. Letos smo dodali še nekatere nove. Ni jih malo, ki mislijo, da bi morali upočasniti izgradnjo avtocestnega križa, če želimo zadovoljive rezultate na drugih področjih. Res je, da v Sloveniji potrebujemo več kapitala, z lastnimi sredstvi in kreditnimi aranžmaji ne moremo zadovoljiti želja in izkoristiti vseh možnosti.Zato moramo poiskati različne dodatne načine za financiranje, ob neposrednih tujih investicijah tudi koncesijsko financiranje. V infrastrukturni izgradnji še posebej. Do zdaj smo zgradil že več kot 200 kilometrov avtocest, kar je blizu 40 odstotkov, pred nami je še dobrih 300 kilometrov, od tega je več kot 150 kilometrov že v izgradnji, ostalo v pripravi. Vendar za to bodo potrebna še zelo velika sredstva. Zato proučujemo možnosti, kako izpopolniti načine financiranja na tak način, da bi omogočili vzdrževanje tempa izgradnje avtocestnega omrežja tako, kot smo ga sprejeli tudi v državnem zboru. V letošnjem proračunu smo predlagali način financiranja, ki še lovi ta predvideni tempo, za naslednja leta pa bomo morali proučiti torej tudi dodatne možnosti in poskušati na tak način vzdrževati ta tempo. Tudi kmetijstvo dosega v našem proračunskem predlogu visok indeks rasti, realna rast blizu 17 odstotkov, tako da ga lahko uvrščamo med prioritete letošnjega proračuna. Na tem področju kot tudi na drugih se zelo resno pripravljamo na vstop v Evropsko unijo in v pripravljalnem obdobju usmerjamo pomembna sredstva v kmetijstvo, pa tudi drugje. Priprava za vstop v Evropsko unijo se kot rdeča nit vleče skozi številne proračunske postavke različnih resorjev. Priprava na schengenski režim; zlasti izgradnja jugovzhodne meje je skupna naloga različnih ministrstev, notranjega, financ, okolja, prometa, še bolj vseobsegajoča je predvidena administrativna reforma z vzpostavljanjem primerljivih evropskih institucij z izobraževanjemin kadrovsko pripravo. V te namene v proračunu na različnih področjih usmerjamo pomembna sredstva, pridobivamo pa tudi evropska sredstva, iz različnih naslovov naj bi jih v letošnjem letu pridobili in črpali okrog 12 milijard tolarjev. Poleg Evropske unije ostaja ena izmed dogovorjenih političnih prioritet - članstvo v zvezi Nato. Slovensko vojsko moramo postopno postaviti na raven Natovih standardov, zopet seveda ne le zaradi Nata oziroma kolektivne varnosti, ki jo želimo doseči v okviru te obrambne zveze, ampak ob zavedanju lastnih potreb, torej ne glede na potencialno in želeno članstvo v zvezi Nato. Obrambni proračun za leto 2001 zato pomembno dvigujemo, realno za okrog 17%. Spoštovane poslanke in poslanci! Proračun, ki ste ga dobili v obravnavo, je najpomembnejši letni akt, ki ga sprejemamo v državi. Ne gre le za to, koliko nas država stane, tako kot rad marsikdo poenostavlja; gre za našo skupno odločitev o sedanjosti in prihodnosti, za našo odločitev o prioritetah, kako bomo usmerjali tista sredstva ki jih imamo, v katere dejavnosti, v katere potrebe, v katere cilje, kako bomo živeli danes in jutri, katerim ciljem in vrednotam bomo dali večji poudarek, koliko bomo solidarni in koliko učinkoviti. Gre za našo skupno oceno in odločitev o pravih razmerjih, o ravnotežju našega skupnega življenja in razvoja. Želim, da bi razpravo o proračunu opravili čim bolj kakovostno in predlog, ki ga je posredovala vlada, na koncu sprejeli, morda še s kakšnimi izboljšavami. Vlada bo, seveda, skušala z vami priti do najboljših možnih končnih rešitev. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik vlade dr. Janez Drnovšek. K besedi vabim ministra za finance, mag. Antona Ropa. Gospod minister, imate besedo.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci ter gospod predsednik! Kot je že povedal predsednik vlade, proračunski memorandum in predlog proračuna Republike Slovenije za leto 2001 prihajata v državni zbor pozneje, kot bi si želeli, kajti nastajala sta v posebnih okoliščinah, po volitvah, in zato zelo pozno. Začeli smo ju sicer pripravljati nemudoma v mesecu decembru, vendar pripravljali smo ju v pogojih uveljavitve 40. člena zakona o javnih financah, kar pomeni, da smo bili soočeni s situacijo, v kateri proračunski viri za leto 2000 niso več zadoščali za planirano porabo. Zato smo bili seveda soočeni z relativno velikimi likvidnostnimi problemi in težavami in tudi zato je prišlo do prenosa 22,8 milijarde slovenskih tolarjev obveznosti v leto 2001, kar znaša približno polovico bruto domačega proizvoda. Pripravljali smo jo sočasno s pripravo začasnega financiranja proračuna za prve tri mesece in sočasno z izvajanjem takšnega financiranja v letošnjem letu. Poleg tega pa smo predlog proračuna prvič pripravili skupaj z vsemi dokumenti in po postopkih, ki jih predvideva nov zakon o javnih financah in reforma javnih financ. To pomeni prehod na funkcionalno programsko strukturo proračuna, oblikovanje tretjega dela proračuna, to je načrta razvojnih programov, in pripravo vseh potrebnih obrazložitev na način, ki zagotavlja ocenjevanje smotrnosti poslovanja. Da bi zagotovili čimprejšnji sprejem proračuna smo maksimalno pospešili postopek njegovega sprejemanja tako, da smo v dveh mesecih opravili delo, za katerega se sicer predvideva osem mesecev. Kljub vsem težavam in velikim časovnim pritiskom pa smo po naši oceni uspeli pripraviti predlog proračuna za leto 2001, ki omogoča in zagotavlja ne samo normalno funkcioniranje države v vseh njenih funkcijah, ampak tudi proračun, ki začrtuje nekatere pomembne prioritete nadaljnjega razvoja Slovenije. Nedvomno vseh prioritet, ki si jih je začrtala vlada in koalicija za celoten mandat, v tako kratkem času pri danih strukturnih problemih proračuna in javnih financ ob tem proračunu ni bilo možno v celoti dovolj eksplicitno oziroma v zadostni meri vnesti v predlog - to so naloge, ki nas še čakajo pri pripravi naslednjih proračunov. Vendar pa je predlog tega proračuna zato nedvomno dobra osnova. Seveda pa sam predlog proračuna in z njim povezana proračunska diskusija ter usklajevanje ne more biti in ni dovolj za zagotavljanje stabilnih javnih financ, kot tudi ne za zagotavljanje zadostnih virov za tiste javnofinančne izdatke, ki omogočajo izpolnjevanje začrtanih vladnih in državnih, razvojnih, gospodarskih, socialnih, okoljevarstvenih in drugih prioritet. Zato je potrebno tako kontinuirano vodenje in usklajevanje pri sprejemanju vseh sistemskih sprememb, razvojnih politik in programov v državnem zboru, v vladi, kot tudi in predvsem stabilna gospodarska rast in socialni razvoj. Proračun se namreč ne sprejema in opredeljuje samo v proračunski diskusiji in v njegovem usklajevanju, ampak predvsem in zlasti ob sprejemanju novih zakonov, novih nacionalnih programov in sklepanju novih kolektivnih in drugih pogodb in obveznostih; torej vsakič in vedno, ko se sprejemajo nove javnofinančne obveznosti. Tega dejstva se vse premalo zavedamo, zato je še toliko bolj upravičen in utemeljen prehod na srednjeročno proračunsko planiranje, ki ga s predlogom proračuna, ki je predvami, začenjamo in ga bomo v naslednjih proračunih nadaljevali in še poglobili. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V skladu z zakonom o javnih financah je vlada poslala v obravnavo v državni zbor naslednje dokumente: proračunski memorandum, predlog proračuna za leto 2001, bilančne priloge k proračunskem memorandumu, obrazložitev predloga proračuna za leto 2001, katere pomembna novost izhaja iz nove programske funkcionalne klasifikacije, skupaj s programi in podprogrami izvajanja funkcij države, program prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leto 2001, poročilo o delu vlade Republike Slovenije, združene finančne načrte zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, zavoda za zdravstveno zavarovanje, javnih skladov, agencij, z obrazložitvami, ki pomembno dopolnjuje sliko javnih financ v Sloveniji. V nadaljevanju želim na kratko predstaviti nekatere pomembne značilnosti predloženega gradiva. Predlog proračuna Republike Slovenije in globalne bilance javnega financiranja za leto 2001 sicer izhaja iz ciljev in usmeritev vlade Republike Slovenije, opredeljene v proračunskem memorandumu. Ta določa, da je v letu 2001 treba zaustaviti trend naraščanja javnofinančnega primanjkljaja, in v naslednjih letih postopno doseči javnofinančno ravnovesje. Te cilje s predlogom proračuna začenjamo dosegati. Postopno prestrukturiranje javnih financ v naslednjih letih bo usmerjeno predvsem in zlasti v ohranjanje ravni javnofinančnih prihodkov na ravni okoli 43% bruto domačega proizvoda. Ob tem je treba poudariti, da nivo javnofinančnih prihodkov ni nekaj, kar bi bilo določeno in izmišljeno, kot nekateri čestokrat poskušajo poudarjati, ampak je to tisti nivo javnofinančnih prihodkov, za katerega ocenjujemo, da ga je Slovenija fiskalno možna prenesti, daga je možno realizirati, in tisti nivo, ki pomeni, da ne bomo povečevali obremenjevanja gospodarstva. Povečanje učinkovitosti in ekonomiziranje javnofinančnih odhodkov je naslednja naloga in zahteva. To seveda pomeni, da bo treba poenostaviti sistem socialnih transferjev, tako da bo zagotovljena njihova večja preglednost in še večja vezava na dejansko materialno stanje upravičencev; da je treba urediti sistem dajanja državnih pomoči in postopno zmanjšati njihov obseg. Sistem dajanja državnih pomoči smo vtem proračunu, v tem predlogu proračuna pomembno dopolnili in pomembno dogradili, zlasti v tisti smeri, ki jih zahteva ustrezen zakon o dajanju državnih pomoči, in v tisti smeri, ki pomeni prilagajanje sistemu državnih pomoči, kot jih daje Evropska unija,in ki seveda pomeni, da bo Slovenija bolj uspešna in bolj učinkovita v tistem trenutku, ko bo stopila v Evropsko unijo, pri črpanju tistih sredstev, ki ji bodo pripadala, seveda na osnovi tega, kar bo tudi sama vplačevala v Evropsko unijo. Naslednja naloga je reforma javne uprave, ki bo ustvarila spodbude za učinkovitejšo uporabo javnofinančnih sredstev in večjo organizacijsko fleksibilnost javne uprave, vključno s prenašanjem izvajanjem, financiranjem dela njenih funkcij v zasebno sfero. Zelo pomembna, verjetno na srednji rok ena najpomembnejših nalog je sistemska ureditev plač v javnem sektorju. Potem je povečanje učinkovitosti sistema zdravstvenega varstva in zavarovanja; postopno prestrukturiranje javnofinančnih odhodkov, s ponovno proučitvijo sedanjih predimenzioniranih in neusklajenih zakonskih obveznosti in nacionalnih programov ter sočasno povečanje izdatkov, ki bodo neposredno krepili konkurenčno sposobnost gospodarstva in prispevali h krepitvi človeških virov. Izhajajoč iz tako opredeljenih usmeritev, si je vlada Republike Slovenije za proračunsko leto 2001 zastavila naslednje prioritete. Prvič, povečanje narodnogospodarske in javnofinančne stabilnosti ter pospešitev začrtanih strukturnih reform; izgradnja odprtega tržnega gospodarstva, vključno s privatizacijo bank, zavarovalnic in nekaterih storitev; dodatna vlaganja v znanje in izobraževanje kot dejavnike krepitve človeških virov in konkurenčnosti gospodarstva; krepitev podjetništva, vlaganj v nove tehnologije in spodbujanje razvoja informacijske družbe; krepitev učinkovitosti javne uprave, ohranitev dosežene ravni socialnega razvoja in kakovosti okolja ter skladnejšega regionalnega razvoja, in nenazadnje, intenziviranje procesa vključevanja v Evropsko unijo in NATO. V skladu s proračunskim memorandumom se v predlogu proračuna za leto 2001 poleg tega zagotavljajo zadostna sredstva, ki omogočajo relativno normalno izvedbo programov za izboljšanje poslovanja državne uprave, vključujoč začetek projekta vzpostavitve tako imenovanega "Igavermenta" in drugih projektov povečane učinkovitosti državne uprave. Vzpostavitev pogojev za izvedbo projekta razvoj upravljanja sistema zdravstvenega varstva kot predpogoja nadaljnjega povečevanja učinkovitosti zdravstvenega varstva, izjemno pomembnega projekta ki bo eden ključnih pri dograjevanju sistema zdravstvenega varstva, zlasti in tudi v kontekstu relativno vse večjih finančnih težav zdravstvene blagajne. Potem normaliziranje, financiranje javnih zavodov v kulturi. To je nedvomno ena od pomembnih nalog, ki nas čaka še v tem letu. Nadaljevanje kmetijske reforme, ki je bila začeta leta 2000, usposobitev resornih institucij, a brez povečevanja nepotrebnih upravnih stroškov. Skratka, izvajanje kmetijske reforme, ki pomeni več sredstev in dodatna sredstva in subvencije za kmete, za tiste, ki jim je kmetijska reforma konec koncev tudi namenjena. Učinkovito izpeljavo nekaterih administrativnih zadev, kot na primer zamenjava potnih listin in tako naprej. Nadaljnje povečanje učinkovitosti institucij slovenskega pravosodja. Pomembno prioriteto in pozornost smo ravno na tem področju posvetili informatizaciji slovenskega pravosodja in temu namenili tudi ustrezna sredstva. Tako opredeljene prednostne cilje in usmeritve bo vlada Republike Slovenije dosegla seveda s smotrno kombinacijo ukrepov kratkoročnih makroekonomskih politik in strukturnih reform, s spodbujanjem dejavnikov dolgoročnega razvoja kot tudi z ustrezno strukturo izdatkov državnega proračuna v letošnjem in naslednjih letih. Poleg proračunskega memoranduma so bile za pripravo predloga državnega proračuna za oblikovanje finančnih načrtov, zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, zavoda za zdravstveno zavarovanje in za določitev okvirov bilanc proračunov občin, ključni makroekonomski okviri, ki jih jevlada opredelila na osnovi jesenskega poročila. Na tej podlagi ocenjeni skupni javno finančni prihodki vseh štirih blagajn javnega financiranja znašajo 1967 milijard sit, kar je nominalno za 14 odstotkov in realno za 5,7 odstotkov več, kot je bilo v letu 2000. Delež celotnih javnofinančnih prihodkov v bruto domačem proizvodu bo tako znašal 42,9 odstotkov, kar je sicer za 0,5 odstotnih točk več kot leta 2000, pa 0,9 odstotnih točk manj kot v letu 1999. Skupni javnofinančni odhodki bodo po predlogu državnegaproračuna in finančnih načrtov ostalih javnofinančnih blagajn letos znašali 2012 milijard in bodo nominalno za 13 in realno za 4,8 odstotkov večji kot lani. Njihov delež v bruto domačem proizvodu pa bo predvidoma dosegel 43,9 odstotkov, kar je 0,2 odstotni točki več kot lani in 0,5 manj kot leta 1999. Skupni javnofinančni primanjkljaj bo tako letos znašal 44,9 milijarde slovenskih tolarjev oziroma 0,98% bruto domačega proizvoda, kar je za 0,4 odstotne točke manj kot lani in pomeni zaustavitev trenda naraščanja javnofinančnega deficita. Predlog proračuna predvideva skupni obseg prihodkov v višini 1.150 milijard, kar je nominalno za 16 in realno za 7,7% več kot lani. Takšno realno povečanje proračunskih prihodkov je zlasti posledica povečanja nedavčnih prihodkov, medtem ko se bodo celotni davčni prihodki proračuna povečali realno za 4,1%, kar je nekoliko manj, kot je predvidena rast bruto domačega proizvoda, in seveda kaže na to, da se celotna davčna obremenitev državljanov in podjetij v letošnjem letu ne bo povečala. Proračunski odhodki bodo letos znašali nekaj manj kot 1.200 milijard slovenskih tolarjev. To je nominalno za 16,7% in realno za 8,3 več kot lani. Skupni proračunski odhodki bodo predvidoma dosegli 26,2 odstotni delež v BDP, kar je za 1 odstotno točko več, kot so bili realizirani lani oziroma enako, kot so bili predvideni s proračunom za leto 2000. V ta obseg so vključeni tudi odhodki, ki bodo nastali s plačilom lanskoletnih neplačanih obveznosti v znesku 22,8 milijarde. Če bi iz teh načrtovanih odhodkov letošnjega leta izključili prenešene obveznosti lanskega leta, je primerljiva nominalna letošnja rast odhodkov 12,2 in realno 4% realna rast. To pomeni, da očiščeni odhodki letošnjega leta rastejo počasneje od predvidene rasti bruto domačega proizvoda. Predlog proračuna načrtuje proračunski primanjkljaj 49,6 milijarde, kar je nekaj več kot 1%. Najpomembnejši proračunski vir bodo tudi v letu 2001 domači davki na blago in storitve, s 57,8% deležem v vseh prihodkih državnega proračuna. Med domačimi davki na blago in storitve sta najvišje zastopana davek na dodano vrednost in trošarine, ki skupaj zavzemata skoraj 53% vseh proračunskih prihodkov. Za leto 2001 so predvidene nespremenjene stopnje davka na dodano vrednost, 19 oziroma 8%, pri oceni prihodkov iz naslova trošarin na tobačne izdelke pa je upoštevana predvidena sprememba zakona o trošarinah. Dohodnina je med neposrednimi davki z vidika finančnega učinka največji vir proračuna države in znaša 16,5% vseh prihodkov, kar je glede na leto 2000 nekaj manj, zlasti kot posledica učinkov lani sprejetega zakona o izjemnem znižanju davčne obveznosti davčnih zavezancev iz nižjih dohodkovnih razredov. Celotna sredstva, ki so za leto 2001 predvidena iz naslova nedavčnih prihodkov, znašajo 95,6 milijarde tolarjev. Med njimi predvidevamo prihodke iz naslova udeležbe države na dobičku javnih podjetij in bank v višini 6 milijard tolarjev, kar vključuje tudi predvidena vplačila dela presežkov prihodkov nad odhodki Banke Slovenije, kar je bilo dogovorjeno z BankoSlovenije in tudi sprejeto na svetu Banke Slovenije, in prihodke iz naslova obresti v višini 6,8 milijarde. Med prihodki od premoženja načrtujemo tudi prihodke iz naslova koncesijskih dajatev, od posebnih iger na srečo, 3,3 milijarde, 7,5 milijard prihodkov iz naslova že sklenjenih pogodb za mobilno telefonijo in, mimogrede, praktično v celoti tudi plačanih ter 22 milijard tolarjev dodatnih prihodkov od pričakovanih koncesijskih dajatev za novo generacijo mobilne telefonije, o čemer je že predsednik vlade govoril. Proračunski odhodki so v letošnjem letu prvič, in to je izjemno pomembno, oblikovani po programski strukturi, ki je razvidna iz posebnega dela proračuna - 23 področij porabe, 95 glavnih programov in 290 aktivnih programov. Hkrati pa je iz prikaza na ravni trimestnih kontov razvidna tudi stroškovna struktura. Če kolikor primerjamo strukturo in jo gledamo z vidika odhodkov po programsko funkcionalni strukturi, lahko ugotovimo, da je struktura predlaganega proračuna dobra, da ima vrsto sestavin in prioritet, ki nedvomno razvojno vplivajo na gospodarski razvoj. Tako znaša, na primer, največji delež proračunskih odhodkov v letu 2001 218,5 milijard in je namenjen za izobraževanje. Največji del proračuna je namenjen izobraževanju, in to predstavlja 18,2 odstotka proračuna in 4,8 odstotkov bruto domačega proizvoda. V zadnjih sedmih letih smo samo v letu 1997 namenili za 0,1 odstotno točko bruto domačega proizvoda več za izobraževanje, kot to planiramo v letu 2001. Po strukturnem deležu bodo drugi največji izdatki proračuna transferji za pokojninsko varstvo, ki predstavljajo za leto 2001 15,1 državnega proračuna. Naj poudarim, da je pred letom 1996, ko smo znižali prispevno stopnjo in s tem seveda razbremenili gospodarstvo, ta strukturni delež znašal samo 5 odstotkov. Torej se je povečal iz 5 na 15 odstotkov in je 10 odstotkov siceršnje obremenitve, ki bi šla na konto gospodarstva, prevzel proračun in ga financira in ga bo financiral tudi v naslednjih letih. Naslednji so izdatki za socialno varstvo, ki predstavljajo 11,5 odstotkov. V okviru teh pa so najpomembnejši izdatki za varstvo otrok in družine. Delež teh izdatkov tako v bruto domačem proizvodu, kot v državnem proračunu, še nikoli ni bil tolikšen, in znaša 7,3 odstotke, kar je seveda posledica spremembezakonodaje na tem področju, zlasti povečanja otroških dodatkov. Seveda se bo še povečeval zaradi podaljšanja porodniškega dopusta in dodatnega povečevanja tovrstnih izdatkov. Za znanost in tehnološki razvoj so se sredstva po štirih letih konstantnega deleža v strukturi vseh proračunskih odhodkov in v deležu BDP prvič povečala. Tako v strukturi pomenijo 2,5 odstotka vseh proračunskih odhodkov, v računih prihodkov in odhodkov, kar je izjemno pomembno in je novost in 7 odstotkov vseh proračunskih izdatkov računa finančnih terjatev in naložb. Predvideno je povečanje nepovratnih državnih sredstev za znanstvenoraziskovalno dejavnost, medtem ko naj bi se sredstva za tehnološki razvoj dopolnjevala s povratnimi sredstvi, ki so zagotovljena v računu finančnih terjatev in naložb. Sredstva za kulturo, šport in nevladne organizacije ostajajo v strukturi proračunskih odhodkov na ravni preteklega leta. Za zdravstveno varstvo, ki se financira iz državnega proračuna, je predlagan 0,8 odstoten delež vseh proračunskih odhodkov, kar pomeni povečan delež in največji del sredstev gre in je namenjeno za investicije v bolnišnice. Za področje gospodarstva, infrastrukture in kmetijstva je predlagano nekaj več kot 4,2 odstotka bruto domačega proizvoda oziroma 12 odstotkov vseh proračunskih odhodkov v računu prihodkov in 83 odstotkov vseh izdatkov v računu finančnih terjatev in naložb, kar seveda kaže na prestrukturiranje državnih pomoči in pa tovrstnih spodbud razvoja, zlasti na področju gospodarstva. Za prometno infrastrukturo je predlagano okoli 1,8 odstotkov bruto domačega proizvoda. Za ekološke programe, vključno z urejanjem prostora je zagotovljeno okoli 0,5 odstotkov bruto domačega proizvoda. Področju varnosti, kamor štejemo delovanje notranjih zadev, obrambe, civilne zaščite, obveščevalne službe in intervencij v primeru naravnih nesreč je v proračunu namenjeno 9,6 odstotkov vseh odhodkov. Delež v bruto domačem proizvodu za te namene je največji v zadnjih petih letih. Ko govorimo o ekonomski strukturi izdatkov državnega proračuna pa je slika seveda slabša. Je slabša in je zaskrbljujoča in seveda zahteva ukrepanje. V tej ekonomski strukturi je največji delež izdatkov proračuna namenjen za plače in prispevke. Za te namene je v predlogu namenjeno kar 30,5 odstotkov celotnega proračuna, kar predstavlja 8 odstotkov bruto domačega proizvoda. To je največji delež bruto domačega proizvoda, ki bo v zadnjih sedmih letih namenjen za plače. Trensferji posameznikom in gospodinjstvom in transferji v pokojninsko blagajno pa znašajo 29,7 odstotkov. Torej ti transferji in pa plače skupaj z obrestmi predstavljajo najbolj fiksni del proračuna, ki je praktično vnaprej predeterminiran in predstavlja 66 odstotkov celotnega proračuna. Tako je delež tako imenovanega fiksnega proračuna v letu 2001 med največjimi v zadnjih sedmih letih, razen v letu 1997, ko je bil enak. Temu ustrezno je v strukturi proračuna nizek variabilni delež, kamor spadajo subvencije in investicijski odhodki, ki znaša 16,8 odstotkov. Takšna struktura je nedvomno odraz dejstva, da se vedno večji del proračuna opredeljuje preko dodatnih, zakonskih, programskih in pogodbenih obveznosti in vedno manj v samem procesu priprave proračuna. To v naslednjih letih zahteva od nas dolgoročnejše planiranje in usklajevanje vseh javnofinančnih izdatkov, ne samo v pripravi in sprejemanju proračuna, ampak predvsem in zlasti, ko opredeljujemo in sprejemamo razvojne programe na posameznih področjih. In poudarja seveda nujnost nadaljevanje reforme javnih financ. Spoštovane poslanke in poslanci! V nadaljevanju bi želel še na kratko predstaviti nekatere značilnosti še treh blagajn, ki so se vedno posebej predstavljale v državnem zboru. Najprej seveda gre za projekcijo prihodkov in odhodkov v bilanci pokojninskega in invalidskega zavarovanja, ki je nastala na osnovi istih izhodišč kot proračun. Celotni prihodki zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje so z upoštevanjem teh izhodišč za leto 2001 načrtovani v višini 652 milijard tolarjev, kar je nominalno za 13,7 in realno za 5,5 odstotkov več kot so znašali celotni prihodki zavoda za leto 2000. Celotni prihodki zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje v letu 2001 bodo tako v primerjavi z bruto domačim proizvodom dosegli 14,2%. Na strani odhodkov so v bilanci zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje upoštevani naslednji kazalci. Rast skupnega števila upokojencev naj bi v letošnjem letu znašala 1,2%. Od tega naj bi število opravičencev do starostnih pokojnin poraslo za 1,8%, število prejemnikov invalidskih pokojnin za 0,3% in prejemnikov družinskih pokojnin za 0,5%. Finančni načrt za leto 2001 predvideva, da se bo na podlagi obstoječe zakonodaje s področja pokojninskega in invalidskega zavarovanja zmanjšalo povprečno število opravičencev do kmečkih, vojaških in začasnih pokojnin. Porast števila opravičencev do starostnih pokojnin pa je ocenjen glede na zakonsko zvišanje starostne meje ter rast opravičencev do pokojnin iz drugih držav. Tudi na tem področju se kažejo učinki nekaterih reform, ki smo jih izvajali v preteklosti. Nedvomno bi bila rast števila upokojencev bistveno večja, če ne bi šli v reformo pokojninskega in invalidskega zavarovanja. Celotni odhodki zavoda za leto 2001 so planirani v višini 646 milijard tolarjev in bodo v primerjavi z realizacijo za leto 2000 nominalno za okoli 10% višji. V primerjavi z bruto domačim proizvodom bodo v letošnjem letu celotni odhodki dosegli 14,1 odstotek. Finančni načrt pokojninskega in invalidskega zavarovanja za leto 2001 predvideva izravnano bilanco celotnih tekočih prihodkov in odhodkov v tem letu. Na osnovi posebnega sklepa vlade pa bodo zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje v letih 2001 do 2004 dodatno zagotovljena sredstva za pokrivanje odplačil posojil, ki jih je zavod najel pri poslovnih bankah v letih 1999/2000, v skupnivišini 23,2 milijardi. V letu 2001 bodo zavodu zagotovljena dodatna sredstva s kapitalske družbe pokojninskega zavarovanja v višini 6,3 milijarde. Finančni načrt za zdravstveno zavarovanje za leto 2001 določa finančne vrednosti prihodkov in odhodkov za izvajanje programov zdravstvenih dejavnosti in drugih pravic iz obveznega zdravstvenega zavarovanja. Tudi pri njegovi izdelavi smo se poslužili istih izhodišč kot ostalih bilanc. Za leto 2001 so v bilanci obveznega zdravstvenega zavarovanja predvideni prihodki v skupni višini 302,7 milijarde SIT, kar je nominalno za 13 in realno za 5% več kot v letu 2000. Celotni odhodki iz zdravstvene blagajne pa naj bi v letošnjem letu dosegli 305,8 milijard, kar je realno za 4,9% več kot v letu 2000. Prihodki zavoda po finančnem načrtu zavoda za leto 2001 ne bodo zadoščali za pokrivanje načrtovanih odhodkov. V letu 2001 zavod tako načrtuje primanjkljaj v višini 3,1 milijarde tolarja. Zavodu pa se v letu 2001 za pokritje primanjkljaja ne bo potrebno zadolžiti, pač pa bo primanjkljaj pokril s črpanjem sredstev na računih, tako imenovanih splošni sklad zavoda, ki jih je oblikoval v preteklih letih. Napovedi, ocene na podlagi makrofiskalnega scenarija za obdobje 2001/2004 kažejo, da se bo ob nespremenjenih ostalih pogojih razkorak med prihodki in odhodki v naslednjih letih še povečeval. To bo vodilo v zmanjševanje sredstev na računih zavoda in posledično zmanjševanje splošnega sklada zavoda. Zato je nujno sprejetje ustreznih dodatnih ukrepov na tem področju v prihodnjih letih, kajti le tako lahko zagotovimo nemoteno in stabilno financiranje zdravstvenega varstva, kar je bila sicer značilnost zadnjih let. Prej sem omenil, da smo v proračunu zagotovili posebna in dodatna sredstva za poseben projekt, ki naj bi se ravno s to temo into problematiko ukvarjal, zato jaz seveda pričakujem, da bomo do konca letošnjega leta predlagali in pripravili ustrezne rešitve. Na podlagi predhodno zbranih podatkov od občin, ki bodo predvidoma vsebinsko zajeti tudi v zaključnih računih proračuna za leto 2000, je pripravljena tudi globalna bilanca proračunov občin za letošnje leto. Ocenjeni podatki kažejo, v kakšnem obsegu bodo porasle vse tri vrste bilanc občin. Lastni prihodki občin so ocenjeni v predpostavki, da občine v letu 2001 ne bodo uvajale novih prihodkov. Iz pripravljene projekcije za leto 2001 so po posameznih vrstah prihodkov in odhodkov razvidni nominalni indeksi in pa realne rasti. Vsi izračuni po posameznih vrstah prihodkov in kategorij izdatkov so pripravljeni in upoštevani v predvidevanjih, ki so bila opredeljena v ciljnem scenariju za državni proračun 2001. Dohodnina, ob nespremenjenem delitvenem razmerju 35 odstotkov v dobro proračuna občin, še vedno ostaja najpomembnejši vir lastnih prihodkov občin. V globalni bilanci odhodkov proračunov občin je predvidena tudi poraba dodatnih sredstev, ki se občinam zagotavlja s povečanjem obsega primerne porabe na prebivalca. Zaradi novo nastalih obveznosti na področju predšolske vzgoje, stroškov prevoza otrok na nevarnih poteh v šolo, subvencioniranja stanarin in cen storitev pomoči na domu, so ti stroški vključeni v znesek primerne porabe posameznika občine in ob upoštevanju cene lastnih prihodkov pripadajoča sredstva finančne izravnave. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Pomemben sestavni del gradiva, ki ste ga prejeli, je nedvomno tudi program prodaje državnega finančnega in stvarnega premoženja za leto 2001. S tem programom želi vlada odločno pospešiti nujne procese privatizacije dveh državnih bank in 25-ih podjetij v državni lastni že v tem letu. Ključni razlogi za pospešeno privatizacijo, ki jih omogoča ta program, so v dokončni izločitvi neposrednega vmešavanja države, politikov in uradnikov iz procesov neposrednega poslovnega odločanja; večji možnosti pritegnitve tujih strateških partnerjev v procese privatizacije, dokapitalizacije ter poslovnega, organizacijskega in tržnega prestrukturiranja; pritegnitvi dodatnega tujega kapitala, investicij in s tem hitrejšega razvoja, in seveda čimvečji kupnini od privatizacije. Temeljni cilji pa so predvsem bolj učinkovita in konkurenčna podjetja in banke ter zmanjšanje javnega dolga in s tem stroškov javnega servisiranja. Program natančno določa tudi metode in postopke prodaje kapitalskih naložb, z namenom, da zagotovimo javnost in preglednost postopkov prodaje državnega premoženja. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Proračunski memorandum za leto 2001 in predlog proračuna, skupaj s programom prodaje finančnega in stvarnega premoženja in ostala predložena dokumentacija, predstavlja pomemben korak pri reformi javnih financ. Kot je bilo povedano in je razvidno iz gradiv, predloženih državnemu zboru, je naš cilj, da z njimi zagotovimo tako izpolnjevanje najpomembnejših prioritet, ki smo si jih zastavili, kot tudi osnovne cilje učinkovitega in transparentnega upravljanja z javnimi izdatki. To je nujno tako zaradi zagotavljanja nadaljnjega gospodarskega, socialnega in okoljevarstvenega razvoja Slovenije kot tudi enakopravnega in učinkovitega vključevanja Slovenije v evropske povezave. Prvi naslednji korak je sprejem državnega proračuna za leto 2001 v državnem zboru. Računamo, če bodo vsi postopki normalno potekali, da bi lahko bil sprejet najkasneje v maju tega leta. Vlada bo zato v skladu z zakonom o javnih financah za obdobje april-junij sprejela ustrezno uredbo o začasnem financiranju, da bi omogočila normalno in neovirano delovanje vseh funkcij države. To seveda tudi v tem trenutku sporočam državnemu zboru, kot je tudi sicer dolžnost vlade, in vas bomo še posebej o tem obvestili. V naslednjem mesecu bo v skladu z zakonom o javnih financah in vladno uredbo o postopkih in podlagah za pripravo predloga državnega proračuna stekel proces priprave predloga proračuna za nadaljnje obdobje. V skladu z vladnimi usmeritvami bomo pripravili predlog državnega proračuna za dveletno obdobje, in sicer 2002-2003, in tako uresničili namero poudarjenega večletnega proračunskega načrtovanja. To je izjemno optimističen načrt. Zelo malo je držav v Evropi, ki bi jim to uspelo - uspelo je Veliki Britaniji, v času ko je nastopila nova vlada Tonyja Blaira, in prav zanimivo je, da je tej vladi uspelo zmanjšati nivo javnofinančnih izdatkov ob celem kupu novih programov in novih prioritet. Skratka, izjemno zahtevna naloga, vendar računamo, da bomo glede na trdno odločenost vseh članov vlade in glede na sprejeti sklep, na koncu le uspeli. Seveda pa nam boste vi pri tem morali tudi pomagati, ko bomo prišli v državni zbor. Pomembno je, da bomo ob pripravi naslednjih proračunov upoštevali tudi elemente strategije gospodarskega razvoja, ki jo pripravlja vlada, in državnega razvojnega programa, povezanega z nalogami in aktivnostmi, povezanimi z vstopanjem v Evropsko unijo. Slednji bo, usklajen z Evropsko unijo, tudi zagotavljal v večjem obsegu prihodke iz proračuna Evropskeunije kot donacija Republike Slovenije. Ocenjujemo, da bo tako pripravljen proračun v še večji meri odražal razvojne prioritete vlade. Na koncu želim poudariti, da se napori za ustrezno upravljanje javnih izdatkov ne končajo - in to vsi dobro vemo - s sprejemom državnega proračuna. V nadaljnjem obdobju moramo zato nadaljevati z zakonom o javnih financah začrtane usmeritve in povečati učinkovitost upravljanja javnih izdatkov. Treba bo nadaljevati s privatizacijo izvajanja nekaterih javnih služb. Upoštevaje ustrezne sistemske spremembe, bo treba povečati tudi prenos financiranja javnih služb in storitev na lokalno raven, skupaj z ustreznim prenosom obsega javnofinančnih virov. Ustrezna izdelava tega dela javnofinančnega sistema, in znotraj le-tega sistema finančne izravnave, je velika naloga prihodnjega obdobja in seveda zelo zahtevna naloga, še posebej, če upoštevamo elemente regionalnega razvoja. Pomembno se krepi proračunski nadzor in proračunska disciplina. Nedavni sprejem zakona o računskem sodišču, skupaj z določbami zakona o javnih financah, implementira trinivojski nadzor: na ravni resorjev, s strani proračunskega nadzora in s strani zunanjih nadzornikov, računskega sodišča in parlamentarnih odborov. Prav tako bo potrebno nadaljevati ustrezno reformojavne uprave kot načina reforme financiranja javnih funkcij. Zaradi tega bomo posebno pozornost namenili finančnim vidikom zakona o javnih državnih uslužbencih, o agencijah, zavodih in podobno, kot izvajalcih javnih pooblastil in javnih služb. Vse to bo okrepilo učinkovitejšo porabo sredstev davkoplačevalcev in okrepilo reformo javnih izdatkov. Pri tem ne smemo pozabiti, da gre tako kot v drugih državah tudi pri nas za večletne napore. Naj omenim, da na Švedskem izvajajo svojo reformo programskega proračunskega načrtovanja dobrih 7 let. V ZDA je ustrezna zakonodaja učinkovitosti uporabe javnih sredstev v zadnjih dveh mandatih doživela pomembne spremembe. V Evropski uniji šele sedaj uvajajo programsko klasifikacijo za proračun Evropske unije. V tem smislu slovenske reforme javnih financ ne zaostajajo za napori najbolj razvitih tržnih gospodarstev. Tudi javnofinančno stanje, ki je primerjalno gledano boljše od vrste držav v Evropski uniji, to potrjuje. Tudi predlog proračuna za leto 2001, kot je razvidno iz današnje predstavitve, predstavlja enega od elementov večletnih naporov za reformiranje javnih funkcij in racionalizacijo uporabe javnih virov. Po tranziciji podjetniškega in bančnega sektorja gre sedaj za tranzicijo izvajanja funkcij države. Vstop v Evropsko unijo in evropsko monetarno unijo to zahteva. Samo tako se bo Slovenija lahko konkurenčno in učinkovito vključila v svetovne globalne procese. Zato smo pripravili predlog državnega proračuna, ki omogoča oblikovanje učinkovite države, ki ceni in krepi izobraževanje, razvija človeške vire in krepi konkurenčnost gospodarstva, ohranja doseženo raven socialne varnosti in kakovosti okolja ter omogoča bolj skladen regionalni razvoj ter intenzivira vključevanje v Evropsko unijo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, predlagam, da takšen predlog državnega zbora, ki je, mimogrede, jubilejni, deseti predlog proračuna v samostojni Sloveniji, tudi sprejmete. Hvala.
Hvala lepa gospod minister. Imate proceduralen predlog. Kolega Jerovšek. Prosim.
Hvala lepa gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana vlada. Gospod predsednik, želim pojasnilo, zakaj je ob letošnji predstavitvi proračuna, ob popolnoma isti dikciji zadnjega odstavka 216. člena poslovnika, tudi spremenjenega poslovnika, izpadla obrazložitev s strani guvernerja Narodne banke, direktorja zavoda za zdravstveno in pokojninsko zavarovanje in direktorja zavoda za invalidsko in pokojninsko zavarovanje. Pričakovali smo, da bo ob tem, ko se je vključila televizija in radio v direktni prenos, da bo imela slovenska javnost priložnost biti uravnoteženo obveščena o dilemah naših javnih financ. Izgleda pa, da si je vlada dovolila propagandni manever. Mi smo vedeli, da bosta predsednik vlade in finančni minister sadila rožice in kovala v zvezde dosežke na finančnem področju. Tudi lansko leto in nikdar prej se ni slišalo, da bo vlada znižala pokojnine, kot se je potem zgodilo. In še marsičesa danes nismo slišali. Guverner narodne banke je bil v preteklih letih tisti, ki je znal pokazati na pasti in je pravilno prognoziral, kaj se bo z javnimi financami dogajalo. Kje je vzrok, da je letošnja obrazložitev v popolnoma isti dikciji izpadla zgolj kot propagandni manever? Hvala.
Hvala lepa za vaše vprašanje. Dolžan sem dati odgovor. To ureja 216. člen poslovnika. Imate prav, ko pravite, da je dikcija novele enaka prejšnjemu besedilu poslovnika. Ko smo se prejšnji teden dvakrat sestali, vodstvo državnega zbora in vodje poslanskih skupin da smo določili časovni rok poteka razprave o predlogu državnega proračuna, smo se ustavili tudi ob vprašanju, ali bomo striktno spoštovali poslovnik ali pa bomo upoštevali tradicijo. To vprašanje je bilo izrecno zastavljeno. Ostalo je pri sklepu, da se upošteva poslovnik. Poslanke in poslanci ste imeli in smo imeli pri sprejemanju novele poslovnika možnost, da bi, če bi menili, da je koristno slišati še kakšen uvod, lahko to dali v poslovnik. Pa tega nismo storili. Pri poslovniku je tako ostalo v 216. členu zapisano, da na tej točki dnevnega reda uvodoma nastopita predsednik vlade in finančni minister. Tako je tudi bilo. Zato z današnjo predstavitvijo prične teči rok za vlaganje amandmajev k predlogu državnega proračuna. Poslanke in poslanci, poslanske skupine in delovna telesa lahko amandmaje vlagajo do vključno petka, 16. marca 2001. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 5. izredno zasedanje državnega zbora Republike Slovenije.