Kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje. Pričenjam nadaljevanje 14. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Roberto Battelli, Zvonko Černač, Matjaž Han, Feri Horvat, Bojan Kontič, Alojz Posedel, Maria Pozsonec, Bogomir Zamernik. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O UREDITVI DOLOČENIH VPRAŠANJ, POVEZANIH Z GRADITVIJO ŽELEZNIŠKEGA OMREŽJA IN OBJEKTOV ZA GRADNJO DRUGEGA TIRA ŽELEZNIŠKE PROGE NA RAZDALJI KOPER - DIVAČA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Srečkom Prijateljem. V zvezi s tem zakonom odbor za promet predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Na podlagi tretjega odstavka 134. člena poslovnika dajem naprej besedo predstavniku predlagateljev zakona za dodatno obrazložitev predloga zakona. Gospod Prijatelj, prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! Zakon resnično ni dobil potrebne podpore na matičnem delovnem telesu, vendar bi bilo zanimivo, če bi lahko bili prisotni na tem odboru, kajti nekateri so kar s solzami glasovali skoraj proti. Ampak zakaj zakon potrebujemo? Zakon potrebujemo zaradi tega, ker vlada nima resnih namenov narediti tega odseka, torej drugi tir Koper - Divača in to odlaga šele v leto 2008. Imamo denar, imamo dejansko 5,5 milijonov evrov, ki čakajo že od leta 2004, imamo potrjen lokacijski načrt in seveda imamo tudi izbrano varianto, tako imenovano 1 skozi 3, ki je ustrezna, večinsko ravninska, torej tunelska in bi zadovoljila tudi potrebam, ki jih luka nedvoumno izkazuje v vsakodnevni večji potrebi po tej prometni podpori. Luka po ocenah izgublja 100 tisoč ton mesečno, to nikogar nič ne zanima, zaradi tega, ker nima ustreznega "suporta", odklanja v bistvu ladje in seveda temu primerno tudi multiplikativni faktor zmanjšuje v gospodarstvu. In vlada celo, celo to si dovoli minister, da napiše pisno, da ustavlja vse razpise, ki so v teku, dokler se ne potrdi v bistvu ustrezne dokumentacije. Ta dopis sicer ni preklican, ustrezna dokumentacija je potrjena in v naši stranki smo mnenja, da je to nepopisna gospodarska škoda, ki se povzroča. To ni primorski projekt, to je vseslovenski projekt in seveda če te proge ne bomo v doglednem roku izgradili, potem jo tudi kasneje ne rabimo. Minister se bo lahko peljal samo na morje, kajti to nam že sedaj odteka na tako imenovano pontepsko progo, Italija pa tako in tako izkazuje velike težnje, da bi naredila prioritetno tirno povezavo med Trstom in Koprom. Kot že rečeno zakon omogoča takojšen pristop pri odkupu zemljišč, zahtevamo, da se iz proračuna zagotovi soudeležba za naš del in sprostijo sredstva, ki nas čakajo že od leta 2004, da se začne z odkupom zemljišč, da začnemo z geodetskimi raziskavami, skratka, da se začnejo priprave tudi in izdelava fisibility študij glede deponij, ki bodo potrebne pri vrtanju tunelov za odpadni material in to lahko naredimo že danes, ni potrebno, da čakamo dve leti, zakaj ponovno čakati dve leti. Od leta 2004 smo odložili porabo na leto 2006 in minister zatrjuje, da se bo resno tega projekta lotil šele 2008. Torej, v kolikor tisti, ki ste pogledali zakon vidite, da zakon zagotavlja transparentnost porabe, kar si verjetno vlada ne želi, torej le 160 milijard težek projekt, vlada bi želela imeti ta denar nekje na kupčku in ga porabljati po svoji presoji, seveda ne želi tudi da bi s tem denarjem upravljal tisti, ki je za to pooblaščen in zato tudi ustanovljen, to je agencija za železnice, namerava ustanoviti neko novo družbo finančno, ki naj bi to peljala. Skratka, odlaga se to v neko obdobje izteku tega mandata, jaz niti ne vem, kako bo minister zagotovil to gradnjo, če mandat bo šel in zakon je potreben tudi zaradi tega, ker jutri bodo prišle druge vlade in dejansko, če imamo zakone, potem je tudi proračunska obveza za zagotavljanje sredstev v naslednjih proračunih. V kolikor pa tega zakona ne bo, se bo ta problem odlagal v neko drugo časovno dimenzijo in poglejte, samo primer, za ceste smo odobrili milijardo evrov, če bi resnično bili dobri gospodarji bi peljali oba projekta hkrati, 500 milijonov evrov za železnice in 500 za ceste in projekta bi tekla. Tako bomo naredili avtoceste, ki jih bom jutri, pojutrišnjem uničili, železnice pa ne bomo potrebovali, ker se bo tovor že preusmeril na druge tranzitne poti. [[..]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]] In še nekaj o varnosti obstoječe, bom pa kasneje bolj tehnično,vidim, da sem prekoračil čas, se opravičujem.
Hvala lepa. Prisotni so tudi predstavniki vlade, zato jih lepo pozdravljam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Izvolite prosim.
Hvala predsedujoči. Nenavadno je, da nimamo na dnevnem redu predstavitve poročila delovnega telesa, odbora za promet in po telefonu mi je uspelo ugotoviti, da je naša tajnica pravočasno oddala in tudi prijavila, zato se odločite, ali boste dali predstavniku odbora za promet besedo ali ne.
Prosim, izvolite.
Jaz mislim, da je potrebno dati predlog na glasovanje. Zadeva izboljšuje kvaliteto razprave.
Samo en moment, prosim. Me bodo takoj obvestili. Samo prosim malo potrpljenja.
Hvala lepa.
Prosim. Rad bi vas obvestil, glede na to pripombo, proceduralno, da na kolegiju predsednika državnega zbora ni bilo prijave, zato tudi v tem mojem scenariju predstavnik vlade, Zver, v zvezi s to točko nima besede. Tudi po poslovniku ni tega. Toliko za obrazložitev, prosim. Še enkrat. Po poslovniku ni tega, kar sem vam povedal, je samo predstavitev stališč poslanskih skupin in stališč pred tem že predlagatelja in nič več in prosim vas, če lahko nadaljujemo po tem scenariju naprej. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Jožef Horvat, Nova Slovenija. Izvolite prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani predstavniki vlade, lepo pozdravljeni! V poslanski skupini Nove Slovenije nismo naklonjeni parcialnemu reševanju železniških ali avtocestnih sistemov, zato ne moremo dati podpore predlogu zakona o ureditvi določenih vprašanj, povezanih z graditvijo železniškega omrežja in objektov za gradnjo drugega tira železniške proge na razdalji Koper - Divača, EPA 615-IV , ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo in sprejem predlagala skupina poslancev. Gre sicer za prepisan in v 6. členih spremenjen zakon o ureditvi določenih vprašanj v zvezi z zgraditvijo železniške proge na smeri Puconci - Hodoš - državna meja in dograditvijo drugega tira železniške proge Koper - Divača, objavljenega v Uradnem listu, št. 38/96 in 48/98. Dodana je ocena z nam vprašljivo natančnostjo in ta vrednost je 160 milijard slovenskih tolarjev, to je približno 670 milijonov evrov oziroma 94% vrednosti del iz plana izgradnje in obnavljanja avtocest za letošnje leto. Predlagatelj sicer zasluži pohvalo, saj pomeni predlog zakona dodaten signal o kritičnem stanju železniške infrastrukture v Sloveniji, pa ne samo v njenem zahodnem delu. Ocenjujemo, da je signal dobronameren, da ga je slišala vlada, ki najbolje ve, kakšno stanje je našla na področju železniške infrastrukture. Mi spremljamo delo vlade, ki pripravlja celovite rešitve problematike s področja gradnje javne železniške infrastrukture, prav tako pa tudi način zagotavljanja potrebnih finančnih sredstev. Zaradi še vsem zelo znane vsebine razprav, tudi predlagateljev pri obravnavi predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije z obveznosti družbe Dars, pa ne verjamemo v iskrenost predlagateljev. Zato bomo v poslanski skupini Nove Slovenije glasovali za sklep odbora državnega zbora za promet, ki ugotavlja, da predlog zakona o ureditvi določenih vprašanj, povezanih z graditvijo železniškega omrežja in objektov za gradnjo drugega tira železniške proge na razdalji Koper - Divača, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Kristijan Janc v imenu Slovenske ljudske stranke. Izvolite, prosim.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, predstavniki vlade, kolegice in kolegi. V Slovenski ljudski stranki se zavedamo problematike, izgradnje drugega tira železniške proge na odseku Divača - Koper, še posebej ob dejstvu, da izgradnja tega odseka železniške proge zagotavlja konkurenčnost Luke Koper kot pomembnega srednje-evropskega pristanišča in povečanje gospodarskega razvoja Luke Koper in z njim povezane gospodarske ravni celotne države in širše. Vendar hkrati tudi menimo, da je problematiko izgradnje in modernizacije železniške infrastrukture je treba reševati celovito, saj je treba upoštevati dejstva, da je posodobitev petega panja evropskega železniškega koridorja na območju države kompleksno vprašanje, ki zahteva med drugimi tudi odpravo ozkega grla na razdalji Divača - Koper, kakor tudi na drugih odsekih. 160 milijard je zagotovo velika vsota denarja. Pobuda je zagotovo spoštljiva in vredna vse pohvale in verjamem, da bo tudi ta predlagateljska ideja čim prej doživela pravo mesto in da se bo projekt tudi čim prej začel izvajati, kajti to je za Slovenijo sigurno pomemben in prednostni projekt na tem področju. V Slovenski ljudski stranki predloga zakona pač ne bomo podprli, saj verjamemo, da bo minister držal obljubo, dano na odboru za promet in si bo prizadeval, da bo vlada Republike Slovenije pospešila realizacijo izgradnje in modernizacije železniške infrastrukture, pripravila potrebno projektno tehnično dokumentacijo in zagotovila potrebna finančna sredstva z najetjem kreditov ter sredstva iz proračuna ter upoštevala tudi možnost vlaganja domačih in tujih oseb in drugih virov financiranja. Skratka, v Slovenski ljudski stranki podpiramo tovrstni projekt, vendar v skladu s terminskimi zamiki, ki so možni tako za proračun kot tudi za ministrstvo in vlado kot celoto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj v imenu Slovenske nacionalne stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Torej, zakon, ki je doživel negativno podporo na matičnem delovnem telesu ni zgolj samo prepis nekega že obstoječega zakona, to ni res. Mi smo imeli v nekem segmentu zajeto to problematiko v zakonu, ki je predvideval izgradnjo progovnega odseka Hodoš - Puconci in seveda takrat tudi vključeval dejansko problematiko drugega tira. Da ta problematika v bistvu ni nova, dokazuje tudi prejšnji nacionalni program, ki je bil uresničen zgolj 13%, danes se vlada zgovarja, da bo to z novim nacionalnim programom rešila, da bo vključila v bistvu izgradnjo v ta projekt, da bo pridobila zadosti sredstev, skratka, predlagala bo državnemu zboru poroštveni zakon za najem kreditov in seveda celovito rešila to problematiko, da, vendar, kot že povedano, leta 2008 se bo to komaj začelo izvajati, tako je zapisano, takrat bo na žalost prepozno. Poglejmo, kaj je k temu zakonu dejalo ministrstvo za promet oziroma ministrstvo za finance. "V zvezi z navedenim gradivom sporočamo, da na predlagano vsebino zakona nimamo nikakršnih pripomb." Agencija je napisala, da se strinja s predlagatelji zakona, da je financiranje gradnje drugega tira železniške povezave Koper - Divača potrebno in skratka nujno. Seveda, če pogledamo zakon sam, pa ravno to govori, omogoča v bistvu transparentno porabo kot sem že prej dejal z namenskim odprtjem računa in namenskim upravljavcem teh sredstev, to bi bila agencija za železniški promet, ki je tudi po zakonu ustanovljena za take projekte in je nujen, ker se vleče v več proračunskih let. Zakon je s tega stališča nujen. Kar pa je velika potreba in seveda tudi želja, da takoj začnemo s tem projektom, je pa dejstvo tehničnega stanja na tej progi, ki je danes v uporabi. Moramo se zavedati, da je to industrijski tir, ki je bil zgrajen za namene takratnega gospodarstva, da je ta proga po nekih tehničnih parametrih neustrezna, da imamo celo zlagane podatke v mednarodnih listinah, ki dovoljujejo mednarodni promet, torej, na UIC smo zapisali, da je ta padec manjši, kot je dejansko. In v Soški dolini imamo stalne probleme s tem, da se proga poseda. Če pogledamo hotenje Lluke Koper in razvojne vizije, ki jih ima, potem lahko ugotovimo, da bo morala luka Koper slej ko prej sama poiskati druge transportne poti. Luka, v Poslovnem dnevniku včeraj objavljeno, Reka - tisti, ki berete to - je najavila velike razvojne korake in se pričakuje, da bo v letu ali dveh naredila to, kar bi morali mi narediti: začela bo graditi drugo tirno povezavo proti Madžarski in močno posodabljati svojo obstoječo infrastrukturo v luki. Torej, če govorimo o strateškem partnerju, kar nedvomno Luka Koper za Slovenske železnice je, potem narekuje že to dejstvo takojšnjo izgradnjo in takojšen pristop. Seveda, zakon sam omogoča tudi financiranje iz vseh drugih gospodarskih dejavnikov v ta projekt. In kolikor vam je znano, železnice postajajo javno dobro tudi z direktivo Evropske skupnosti. Se pravi, bomo na nek način železnice približali uporabnikom na isti način kot ceste. Skratka, znotraj evrokoridorjev bodo možni odkupi tras. In kdo pa bo odkupil in zakupil tako traso, ki ne bo tehnično varna? Imamo zapore, imamo popravila, imamo izredne dogodke, k sreči nimamo človeških žrtev. Jutri, pojutrišnjem nihče ne bo hotel odgovarjati za tragedijo, ki se lahko zgodi. In tudi nihče od vladajočih ne bo hotel odgovarjati za gospodarsko škodo. Zakaj vlada ne prevzame tega dela odgovornosti? 100 tisoč ton, kot rečeno, izgublja luka na mesec prometa. To so dejstva. Torej, v Slovenski nacionalni stranki se ne moremo strinjati s tem, kar je sprejelo matično delovno telo, in bomo pač nadaljevali s svojimi aktivnostmi.
Hvala lepa. Besedo ima gospod mag. Žnidaršič, v imenu stranke DeSUS. Izvolite, prosim.
Spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi! V poslanski skupini DeSUS sicer pozdravljamo pobudo za izgradnjo drugega tira, vendar ne na ta način. Zato ne soglašamo s predlogom zakona, ki so ga v zakonodajni postopek predložili poslanci Slovenske nacionalne stranke, in ga zato tudi ne bomo podprli, kot je bil tudi predlog odbora za promet in zveze. Predlagatelj utemeljuje potrebo po sprejetju tega zakona predvsem zaradi pospeševanja zgraditve drugega tira proge na relaciji Koper-Divača in s tem povečanja gospodarskega razvoja Luke Koper. Predloga ne moremo podpreti zaradi dejstva, da njegovo vsebino že pokriva veljaven zakon o ureditvi določenih vprašanj v zvezi z graditvijo železniške proge v smeri Puconci-Hodoš-državna meja in dograditvijo drugega tira železniške proge Koper-Divača. Predlog naj bi tudi uredil način zagotavljanja namenskih sredstev za predvideno investicijo, in sicer predlagatelj ocenjuje, da je potrebnih približno 160 milijard slovenskih tolarjev. Vendar v zvezi s tem opozarjamo, da že zakon o železniškem prometu določa sredstva državnega proračuna kot vire sredstev za izgradnjo nove javne železniške infrastrukture, zato tudi iz tega razloga tega predloga ne moremo podpreti. Vlada Republike Slovenije v okviru svojih aktivnosti pripravlja spremembe in dopolnitve zakona o železniškem prometu in zakona o varnosti v železniškem prometu, v zaključni fazi je tudi priprava Resolucije o nacionalnem programu razvoja javne železniške infrastrukture in s tega vidika je predlog nedvomno preuranjen. Dejstvo je, da brez usklajenega plana razvoja prometa in prometne infrastrukture težka oziroma praktično nemogoče sprejemati separatne odločitve. Poslanci DeSUS-a poudarjamo, da je potrebno razvoj in izgradnjo železniške infrastrukture obravnavati sistematično in znotraj tega tudi čimprejšnjo izgradnjo drugega tira Koper - Divača, pa tudi Maribor - Gradec. Tudi veljavna zakonodaja s področja graditve objektov in prostora ne zahteva priprave zakonov o gradnji posameznih infrastrukturnih projektov. Opozoriti želimo tudi na včerajšnji odgovor predsednika Evropske komisije, gospoda Barrosa, da se sicer tudi EU zaveda pomembnosti petega koridorja, zato je bil drugi tir tudi uvrščen med prioritetne projekte EU, kljub temu pa trenutno ne more prevzeti nobenih obveznosti glede financiranja tega projekta, glede na to, da finančna perspektiva še ni do konca dogovorjena. V naši poslanski skupini ocenjujemo, da je za povečanje propustnosti nad celotnim evropskim koridorjem potrebno izvesti določene aktivnosti v vsej železniški mreži v Sloveniji in seveda ne samo na relaciji Koper - Divača, zato je pač ta stvar skozi naš pogled v tem skupnem kontekstu pokrita. Menimo, da je čimprejšnja izgradnja drugega tira sicer nujno potrebna in v nacionalnem interesu, še posebej z vidika odnosov s sosednjimi državami. Kljub temu v naši poslanski skupini smatramo, da je predlagani zakon, kljub temu, da je dobronameren, iz že navedenih razlogov ta hip nepotreben, vsebinsko nedorečen in nepopoln, zato bomo podprli sklep matičnega delovnega telesa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Hvauc, v imenu SDS. Izvolite prosim.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj. Vsekakor se v Slovenski demokratski stranki in tudi jaz osebno zelo dobro zavedamo pomena te povezave Kopra proti Divači oziroma navezavi na peti vseevropski koridor. Ta povezava ni pomembna samo za Luko Koper ali pa za slovenski železnice, ki večino tovora pripeljejo ravno po tej poti, ampak tudi za celotno Primorsko in Slovenijo. To, da je to zelo pomembno in da bi bilo potrebno izgraditi drugi tir zato, ker so obstoječe kapacitete dejansko že v celoti 100% izkoriščene, kaže tudi na to, da se je izgradnja drugega tira že leta 1995 predvidevala v Nacionalnem programu razvoja slovenske železniške infrastrukture, po katerem bi naj bil drugi tir izgrajen do leta 2000. Žal se v tem obdobju na tem drugem tiru praktično ni dogajalo nič in stanje je takšno, kot ga imamo danes. V Slovenski demokratski strani se zavedamo, da to predstavlja veliko nevarnost, nevarnost za razvoj luke Koper, ki dejansko je že prišla do zgornje meje in nevarnost za to, da bi tovor začel počasi odtekati po nekih drugih poteh. Vendar pa mislimo, da zakon, ki je v obravnavi, ni potreben. Obstoječa zakonodaja dopušča, da lahko začnemo graditi to ali katerokoli drugo progo. Imamo zakon o urejanju prostora, zakon o graditvi objektov, tudi zakon o železniškem prometu predvideva in dopušča financiranje, različne oblike financiranja izgradnje železniške infrastrukture, tako da nekih formalnih zadržkov, kar se tiče izgradnje, ni. Drugo kar pa je tudi zelo pomembno je to, da je ta drugi tir v bistvu samo en del, ki se navezuje na peti vseevropski železniški koridor, ki poteka skozi Slovenijo in stanje na tem koridorju je vse prej kot dobro. Od Kopra do Maribora imamo skoraj 40 počasnih voženj, od Zidanega mosta do Maribora je kar nekaj mest, kjer je znižan osni pritisk na 20 ton. Proga od Pragerskega proti Madžarski ni elektrificirana, od Maribora proti Avstriji imamo tudi enotirno progo in tako naprej. Iz tega vidika odpravljanje enega ozkega grla ne pomeni kaj dosti. Če so danes zastoji na tej progi obstoječi, potem se bo to prenašalo naprej po Sloveniji in smo prepričani, da je potrebno se lotiti tega koridorja v celoti, pa ne samo petega, ampak tudi desetega pa še kakšne stranske proge. Ravno to, nek celovit pristop k modernizaciji petega in desetega koridorja predvideva predlog novega nacionalnega programa razvoja železniške infrastrukture, ki je v zaključni fazi priprave in sem prepričan, da ga bomo kmalu tudi tukaj obravnavali. Kolikor sem seznanjen, je med prioritetami v tem programu tudi ta drugi tir in glede na splošno izraženo pripravljenost, da podpremo to izgradnjo oziroma reševanje tega problema, mislim, da v tem spoštovanem zboru ne bo nobenih težav pri sprejemanju tega nacionalnega programa. Rad bi povedal še to, da ni res, da se nič ne dogaja na izgradnji tega tira, da je tir na stranskem tiru. Bila je izdelana študija o upravičenosti, idejni projekt, dokument identifikacije investicijskega projekta, sprejet je bil državni lokacijski načrt prejšnje leto aprila in Evropska komisija je za pripravljalna dela do priprave gradbenega dovoljenja zagotovila tudi 5,5 milijonov evrov sredstev. V teku je tudi projekt modernizacije obstoječega tira, ki bo po nekih projekcijah stal 27,7 milijarde tolarjev. Tako, da nekaj se dogaja in mislim, da bo z vsemi temi ukrepi mogoče zagotoviti, da se bo lahko Luka Koper tudi naprej normalno razvijala. In če zaključim. V Slovenski demokratski stranki nikakor nismo proti izgradnji drugega tira, nikakor nismo proti modernizaciji infrastrukture, zakon pa tak, kot je, mislimo, da je nepotreben, ker tudi samo delno rešuje problematiko in zato ga ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Marko Pavliha, v imenu LDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik za besedo. Spoštovani gospod državni sekretar s sodelavci, kolegice in kolegi! V poslanskem klubu Liberalne demokracije ne razumemo brezbrižnega odnosa vlade in ne nazadnje tudi koalicije do drugega tira in do povsem prijateljske politične geste našega kolega Prijatelja. Zato bomo mi v poslanskem klubu Liberalne demokracije nasprotovali sklepu, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Res je, da je zakonodajno-pravna služba imela nekaj pomislekov, nekaj pripomb, ampak prepričani smo, da bi lahko vse te pripombe v zakonodajnem procesu upoštevali, pomanjkljivosti odpravili in seveda postregli s predpisom, ki bi pospešil izgradnjo tako pomembnega infrastrukturnega projekta kot je drugi tir. Drugi tir je bil res po prejšnjem nacionalnem programu in do leta 2004 pobožna želja. Zakaj? Zaradi cene. Potem pa, drage kolegice in kolegi, ga je šele Ropova vlada in osebno gospod Rop uspela uvrstiti med 30 prioritetnih projektov Evropske unije, konec aprila leta 2004. Iz te pobožne želje se je seveda spremenila v realizacijo oziroma v uresničljiv projekt. Ko je nastopila nova vlada, ko je minister Božič govoril pred parlamentarnim odborom, to je bilo konec novembra, leta 2004, je, citiram po spominu dejal, da je drugi tir obligacija te koalicije in da bo kot minister storil vse, da jo tudi v svojem mandatu izvrši. Žal, seveda je od novembra naprej vse skupaj tonilo v pozabo oziroma da ne bom sam sebe ponavljal, romalo na stranski tir. Res je, da je vlada aprila 2005 sprejela lokacijski načrt, ki ga je sicer pripravila že prejšnja vlada. Po tem lokacijskem načrtu, pa smo bili priča, prvič, podatku, da vlada ni uspela v enem letu porabiti niti beliča od dobrih pet milijonov evrov kohezijskih sredstev. Drugič, da nismo zasledili niti besedice o drugem tiru v reformnih ukrepih. Tretjič, da drugi tir ni omenjen v prometni politiki in četrtič, pred nekaj dnevi, če pogledamo izjavo, ki sta jo podpisala gospod Božič in pa gospod Lunardi, lahko ugotovimo, da gre očitno za favoriziranje povezave med Trstom in Divačo oziroma verjetno tudi za povezavo med obema pristaniščema, kar bo seveda pomenilo, da bo Luka Koper jutri postala osmi pomol tržaškega pristanišča. Zato mislimo, da je treba napeti vse sile, da sami, brez računanja na pomoč Evropske unije in Evropske komisije, ponovno spomnimo gospoda Barroso, ki se je včeraj seveda diplomatsko izognil mojemu vprašanju in vse druge, da drugi tir ni samo projekt Slovenije, ampak je projekt Evropske unije je del petega koridorja, ki je pomemben za številne države, za Avstrijo, Slovaško, Češko, Nemčijo, za vse države, ki uporabljajo Luko Koper, zato ga moramo izboriti. Seveda, če bomo pa mirno sedeli in čakali na to, da nam bo blagovolila evropska komisija nakloniti nekaj denarja iz finančne perspektive, ki sicer izrecno govori o tem, da imajo projekti, ki so pomembni za več kot dve ali pa vsaj za dve državi članici prednost, potem pa jasno drugi tir ne bo uresničen, potem bomo lahko zaprli Luko Koper, ki je že sedaj dosegla točko saturacije in potem bomo lahko tudi zaprli naše Slovenske železnice. Zato, kot rečeno, bomo nasprotovali temu sklepu, se bomo še naprej po svojih močeh borili za realizacijo tega projekta, naredili vse, kar je možno. Sam pa se bojim, da ko se bom danes popoldne vozil nazaj proti Primorski, da me bo kje na poti pričakala naslednja viža "kje so tiste stezice, ki so včasih bile, zdaj pa raste grmovje in ožgane trave". Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Aurelio Juri, v imenu Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala, podpredsednik. Kako, kdaj, s kom, s čim do drugega tira železniške povezave Koper - Divača ali Divača - Koper, je vprašanje, ki ga v tej dvorani slišimo odkar v njej sedim, to je dobrih 15 let. In vsakič so odgovori odgovornih ljudi obetavni, hrabrijo, tir je strateškega pomena za nacionalno ekonomijo, ne samo za luko in mesto Koper oziroma za obalno gospodarstvo in Slovenske železnice, je med prioritetami v prometni infrastrukturi tudi znotraj Evropske unije. Za njegovo realizacijo obstaja politični konsenz. Iščejo se najboljše umestitve projekta v prostor ter viri, tudi evropski, za njegovo financiranje. Vsaka vlada ga zapiše v koalicijsko pogodbo in v svoj program, osnuje projektno dokumentacijo, občasno se z njim ali bolje rečeno, z nujo, po njegovi realizaciji podrobneje ukvarjamo na pristojnem odboru za promet, tako da si vsaj nekaj o tem povemo. In mandati tečejo, potrebe po drugem tiru, zlasti pretovori v Luki Koper naraščajo. Kot smo slišali, lani so presegli 13 milijonov ton, konkurenčnost sosednjih pristanišč kljub plemenitim pozivom iz Bruslja, k skupni strategiji prihodnosti - slišali smo zadnjega iz ust evropske koordinatorke za peti koridor De Palaciove - se tudi zavoljo zamujanja pri izgradnji tega tira krepi in vsi molimo, da se na obstoječi progi, katere zmogljivosti se posodobitvam navkljub tako in tako hitro bližajo h koncu, nič neljubega ne zgodi, kot sta lahko nesreča ali plaz, ker bi bila luka povsem odrezana od Slovenije in svojih trgov s posledično, dovolj je en sam dan zapore, gospodarsko katastrofo zanjo in še za mnoge, ki z njo delijo usodo. To je film, ki ga videvamo, kot sem že dejal, od začetka prejšnjega desetletja, in ki nam pripoveduje, da smo vladarji polnih lepih besed in namer, a šibki v njihovem udejanjanju, pa kljub vsemu se pri tej zgodbi res nekaj premika, pa še ni videti ali v pravo ali v napačno smer. Zagotovo je slabo in presenetljivo, glede na vse dosedanje usmeritve in izjave vlade, da drugega tira ni opaziti v najnovejšem predlogu prometne politike. Sicer bomo o tem govorili javno prihodnji teden v tej dvorani. Dobro je, da se o njem govori na vsakem evropskem srečanju, ko govorimo o petem koridorju, in da se ga vnaša v izjave o namerah ali v bolj zavezujoče dogovore, s čimer se za njegovo realizacijo bremenitev domače blagajne prenese vsaj delno tudi na evropsko. Ne vem pa, ali gre podpis lepih namer s strani ministrov za promet Slovenije in Italije, Božiča in Lunardija, na nedavnem srečanju prometne kvadrilaterale v Trstu, v prid doslej nesrečnemu projektu ali obratno, v njegovo škodo. Ustanovitev medvladne komisije, ki bi naj načrtovala dejavnosti pri izgradnji proge Trst-Divača ter Divača-Koper, kot priključek nanjo, kolikor že zveni spodbudno, lahko prej zavre - in to je tudi naša bojazen -, kot pospeši začetek del na naši trasi. Zato ob tem tudi vprašanje ministru, ki ga žal danes tu ni, pa bi nam lahko veliko o tem srečanju povedal, kako namerava naša vlada zaščititi naš interes oziroma kakšna so jamstva v skupni izjavi, da bosta progi enakopravno obravnavani. Kakorkoli že, pred nami je danes predlog zakona, ki ne glede na dogovorjeno v Trsu nakazuje neke konkretne poti razreševanja dileme, kako do sredstev za realizacijo projekta. Ponuja resda nekaj precej drznih rešitev, o katerih bi veljalo še razmisliti in poiskati načine, kako jih lažje oziroma znosneje umestiti v finančne zmogljivosti države, doživlja v intenci pohvale vseh, tudi vlade, a je na koncu odpravljen s sklepom odbora za promet, da ni primeren za nadaljnjo obravnavo, ker naj bi za boljšo ureditev poskrbela vlada z novelami zakonov o železniškem prometu ter varnosti v njem oziroma z resolucijo o nacionalnem programu razvoja javne železniške infrastrukture. No, ne bom vam kratil časa in dopovedoval, zakaj je ta tir pomemben in kakšno škodo lahko vsi doživimo, če se ga ne lotimo čim prej. Sporočam le, da bomo Socialni demokrati nasprotovali sklepu odbora za promet, ker kljub drznosti je predlog zakona, ki je pred nami, vreden naše pozornosti in vreden nadaljnje obravnave. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 17. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 16.15 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O NADZORU STRATEŠKEGA BLAGA POSEBNEGA POMENA ZA VARNOST IN ZDRAVJE. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Pozdravljam gospoda ministra mag. Andreja Bručana s sodelavci in obenem dajem predstavniku vlade besedo za dodatno obrazložitev. Izvolite, gospod minister.
Spoštovani gospod predsedujoči, poslanke in poslanci! Uvodoma nekaj besed o predlogu zakona o nadzoru strateškega blaga posebnega pomena za varnost in zdravje. Svetovna ureditev nadzora mednarodne trgovine s kemikalijami, biološkimi snovmi in tehnologijo za njihovo proizvodnjo in tudi uporabo z namenom preprečevanja njihove zlorabe za načrtno ogrožanje zdravja in življenja ljudi v terorističnih, vojaških in kriminalnih dejavnostih sestavljata dva temeljna predpisa in tudi več nepogodbenih mednarodnih režimov. Temeljna predpisa svetovne ureditve sta konvencija o prepovedi razvoja, proizvodnje, kopičenja zalog in uporabe kemičnega orožja ter o njegovem uničenju, ki jo je mednarodna skupnost sprejela 1997. Tega leta je postala njena pogodbenica tudi Republika Slovenija. Druga, drugi temeljni predpis je konvencija o prepovedi izpopolnjevanja, proizvajanja in ustvarjanja zalog bakteriološkega, biološkega in toksičnega orožja ter o njegovem uničenju iz leta 1972, ki jo je bivša SFRJ ratificirala leta 1974, Slovenija pa jo je po osamosvojitvi prenesla v svoj pravni red. Poleg teh dveh konvencij je za Republiko Slovenijo posebnega pomena še tako imenovana avstralska skupina, ki deluje na podlagi obeh konvencij in izvaja intenziven nadzor kemikalij in bioloških snovi njunih seznamov, neodvisno tudi sama odloča o nadzoru nekaterih snovi, opreme in tehnologije. Gre za sporazum nepogodbene narave, ki vključuje omenjeno število članic, ki izpolnjujejo stroge pogoje za sam pristop. Republika Slovenija je leta 1999 z zakonom o kemičnem orožju operacionalizirala izvajanje konvencije o kemičnem orožju, medtem ko za izvajanje konvencije o biološkem orožju do zdaj še ni sprejela ustrezne nacionalne izvedbene zakonodaje. Aprila 2004 je postala Slovenija članica avstralske skupine, maja istega leta je pričela v Evropski uniji veljati uredba sveta o vzpostavitvi režima skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije za njihovo rabo. Posebna uredba. Sedanja ureditev nadzora strateškega blaga posebnega pomena za varnost in zdravje je neskladna s pravnimi redom Evropske unije in sicer glede nadzora prenosa kemikalij znotraj Evropske unije, saj je ta urejen z zakonom o kemičnem orožju, sprejetim še pred vstopom Slovenije v Evropsko unijo in s tem v enotni trg. Ker še ni vseh izvedbenih predpisov, sta v primeru biološkega orožja in blaga z dvojno rabo nepopolna tudi nacionalni nadzorni režim in pa izvoz nekaterih skupin kemikalij in bioloških snovi, obenem je za njihovo izvajanje in nadzor pristojnih več organov. Da bi odpravili te neskladnosti, je bilo smiselno razmišljati o novem in celovitem zakonu, ki bi združil in povezal vse navedene režime za te snovi in tehnologije ter združil pristojnosti za njihovo izvajanje v enem samem organu. Po več kakor treh desetletjih je treba vzpostaviti izvedbeno zakonodajo za izvajanje konvencije o biološkem orožju, ki je eden osnovnih pogojev za članstvo v avstralski skupini in še vedno ena od še neizpolnjenih ob vstopu Republike Slovenije v Evropsko unijo. Predlagani zakon je sinteza vseh prej navedenih mednarodnih režimov nadzora, z delom izvedbenega režima za izvoz strateškega blaga se zakon naslanja na pravni red Evropske unije. Predlagani zakon vzpostavlja osnovni okvir za nadzor kemikalij in bioloških snovi, opreme in tehnologije, poleg tega pa vodi nadzor nad dovoljeno uporabo določenega strateškega blaga za namene vzdrževanja javnega reda in miru. Predlagani zakon dosledno prepoveduje zlorabo strateškega blaga kot sredstva za množično uničenje, hkrati pa omogoča nadzor vseh življenjskih faz strateškega blaga, vseh dejavnosti, ki vključujejo strateško blago in tudi subjektov, ki opravljajo strateške dejavnosti, kar je tudi pomembno. Za izvajanje nadzora predlagani zakon predvideva več mehanizmov, ki se uporabljajo glede na pomen posameznega blaga oziroma strateške dejavnosti za namene zakona. Omejevalni mehanizmi so namenjeni le za tiste materiale in dejavnosti, za katere so zahtevani z mednarodnimi predpisi in ki, zaradi svojih lastnosti ter pomena za namene tega zakona zahtevajo posebno pozornost in s tem poostren nadzor. Za vse ostale pa zakon dopušča blažji pristop in vlada Republike Slovenije tudi prepušča določitev nekaterih izjem, pri katerih je mogoče te mehanizme nadomestiti z milejšimi, bolj splošnimi ali pa jih včasih tudi celo dopustiti. Za te mehanizme pa je najpomembnejše, da ne predstavljajo skoraj nikakršnih omejitev za poslovanje zavezancev, saj se pogoji, ki jih predpisuje zakon ne preverjajo v naprej, ob tem pa državnim organom daje pristojnosti in mehanizme za nadzor za zagotavljanje varnosti. Zakon določa tudi en sam pristojni organ za izvajanje teh režimov, z čimer se odpravljajo nekateri dvojni postopki in do sedaj nejasne pristojnosti v zvezi s strateškim blagom. Kljub kompleksni vsebini in zahtevanemu poslanstvu pa se pri izvajanju v celoti naslanja na obstoječe zmogljivosti v že obstoječem organu, pristojnem za kemikalije in preko usklajevalnega mehanizma vključuje številna ministrstva in strokovne službe, ki imajo pač tudi različne pristojnosti in naloge na področjih, ki jih ta zakon vključuje. Republika Slovenija nima kemičnega in biološkega orožja in ne razvija tovrstnih programov, ima pa dobro razvito kemijsko industrijo in je pomembna proizvajalka in izvoznica kemikalij in tehnologije. Dosledno izvajanje obveznosti konvencij in drugih sporazumov je ne samo izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, temveč je predvsem v njenem zdravstvenem, varnostnem, gospodarskem in tudi seveda političnem interesu. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora, gospoda Ljuba Germiča, da predstavi poročilo odbora. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Gospod minister s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo je na svoji 11. redni seji, dne 17.2.2006, kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o nadzoru strateškega blaga posebnega pomena za varnost in zdravje, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo predložila vlada Republike Slovenije. Odbor se je seznanil s pisnim mnenje zakonodajno-pravne službe, ki je podalo pripombe k štirinajstim členom zakona. Predstavnik zakonodajno-pravne službe je na seji odbora tudi poudaril, da so pripombe v večini upoštevane v amandmajih, ki so jih predložile poslanske skupine koalicije. Uvodno obrazložitev k predlogu zakona je v imenu predlagatelja podal državni sekretar na ministrstvu za zdravje, gospod Dorijan Marušič. K predlogu zakona so bili v določenem roku vloženi amandmaji poslanskih skupin koalicije SDS, NSi, SLS in DeSUS ter poslanske skupine LDS. Po opravljeni razpravi in glasovanju je odbor sprejel amandmaje koalicije in po razpravi oblikoval tudi svoj amandma k 19. členu. Z vključitvijo sprejetih amandmajev v zakonski predlog je odbor za zdravstvo določil dopolnjeno besedilo predloga zakona, ki je danes tudi predmet obravnave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Michael Prevc. Prosim. SLS.
Hvala lepa za besedo. Gospod podpredsednik, spoštovani minister s sodelavci, spoštovane kolegice in kolegi. Strateško blago, še zlasti strateške snovi, kot so kemikalije, mikroorganizmi in toksini, so v zadnjih letih imele pomembno vlogo pri krojenju svetovne politike. Naj omenim le argumente tistih držav, ki so začele vojno proti Iraku na podlagi trditev, da ta država razpolaga z orožjem za množično uničevanje, torej kemičnimi in biološkimi snovmi, ki bi se lahko uporabile kot sredstvo za množično uničevanje. Pri tem ne želim opozoriti na vprašanja, ali so takšna sredstva v omenjeni državi res obstaja ali ne, pač pa želim s tem poudariti, da so biološka in kemična sredstva lahko zelo nevarna in predstavljajo resno grožnjo. Zato mora biti nadzor proizvajanja, transporta in uporabe teh snovi dobro urejen. Tudi v Sloveniji je treba to področje ustrezno urediti. Področje trgovine s kemikalijami, biološkimi snovmi in tehnologijo za njihovo proizvodnjo ter uporabo je na mednarodni ravni urejeno z dvema temeljnima konvencijama in celo vrsto drugih dokumentov. Eno od konvencij skrajšano imenujemo konvencija o kemičnem orožju, drugo konvencijo pa konvencija o biološkem orožju. Slovenija je podpisnica obeh konvencij. Problem naše ureditve tega področja izhaja zlasti iz dejstva, da so se posamezni ukrepi oziroma posamezni nadzorni režimi v našem pravnem redu urejali kot samostojne celote, torej nepovezano z ostalimi. Tako imamo v Sloveniji zelo nejasno, predvsem pa neusklajeno situacijo glede nadzora nad izvajanjem predpisov s tega področja. Poleg obeh omenjenih konvencij je namreč Slovenija pristopila tudi k avstralski skupini, določene obveznosti s tega področja pa nam nalaga tudi evropska zakonodaja. Predlagani zakon, ki ga danes obravnavamo, je torej potreben in nujen. Zakon po našem mnenju dobro ureja področje nadzora nad kemikalijami in biološkimi snovmi. Ob tem velja poudariti, da je zakon zelo strokovne narave, saj pokriva specifično problematiko. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je vlada pripravila dober predlog zakona, ki bo zadevno področje uredil dovolj dobro. Poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bomo torej predlagani zakon podprli. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Franc Jazbec, v imenu SDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavci, kolegice in kolegi! V poslanski skupini SDS bomo podprli predlog zakona o nadzoru strateškega blaga posebnega varnostnega pomena. Predlog zakona vzpostavlja okvir za nadzor kemikalij, bioloških snovi, opreme in tehnologije, ki jih je zaradi njihovih lastnosti mogoče uporabljati kot sredstva za množično uničevanje ali v povezavi s proizvodnjo in uporabo teh sredstev. Osnovni cilj predloga zakona je preprečevanje zlorabe navedenega blaga za proizvodnjo in uporabo sredstev za množično uničevanje. Predlagatelj s predlogom zakona v enem predpisu in v enotni sistem združuje režime in postopke nadzora posameznih skupin strateškega blaga. Predlog zakona uvaja več mehanizmov za nadzor strateškega blaga, ki so modelarni in jih je mogoče uporabljati in prilagajati po potrebi glede na pomen posameznega blaga za namene zakona. Republika Slovenija nima kemičnega orožja, ima pa dobro razvito kemijsko industrijo in razvoja intenzivne mednarodne gospodarske odnose, zato je dosledno izvajanje obveznosti, ki izhajajo iz obveznosti in drugih sporazumov, tako v njenem gospodarskem kot tudi političnem in varnostnem interesu. Za dejavnosti, ki vključujejo strateško blago posebnega varnostnega pomena, predlagani zakon uvaja več pogojev in omejitev, ki preprečujejo zlorabo tega blaga. S tem se izpostavlja nadzorovano okolje, ki zagotavlja, da ob enem potekajo le dejavnosti, ki so v skladu z vsemi zahtevami tega zakona in mednarodnih predpisov. Z izvajanjem teh omejitev, Republika Slovenija neposredno onemogoča potencialne kršitelje ali vsaj minimizira možnosti za njihovo delovanje, obenem pa omogoča prosto in neomejeno delovanje vseh drugih zavezancev, ki izvajajo dovoljenje dejavnosti s strateškimi materiali. Predlog zakona, ki ga danes obravnavamo, uvaja celovit pristop, saj onemogoča nadzor vseh življenjskih faz strateškega blaga in vseh dejavnosti, ki vključujejo strateško blago. V svojem osnovnem pristopu je predlog zakona usmerjen preventivno. Zakon nadzor usmerja tudi na subjekte, ki opravljajo strateško dejavnost in se tako ne omejuje le na eno dejavnost, temveč nadzor strateškega blaga in dejavnosti prenaša na sam izvor. Predlog zakona je kljub kompleksni vsebini in zahtevnemu poslanstvu v samem izvajanju zelo racionalen. Za izvajanje svojih določil ne izpostavlja novih strukturo in organov, temveč se v teh določbah v celoti naslanja na obstoječe zmožnosti, ki pa jih povezuje in predvsem spodbuja njihovo sodelovanje na strokovnem področju. Ena od najpomembnejših prednosti predlaganega zakona v primerjavi z dosedanjo ureditvijo je v določbah, ki za izvajanje vseh nadzornih režimov določajo en sam pristojni organ. V samo izvajanje zakona so tako poleg centralnega pristojnega organa preko usklajevalnega mehanizma vključena številna ministrstva in strokovne službe, ki imajo različne pristojnosti in naloge na področjih, ki jih vključuje ta zakon. Zakon tako predvideva en pristojni organ za izvajanje teh režimov, s čimer se odpravljajo nekateri dvojni postopki in do sedaj nejasne pristojnosti v zvezi s strateškim blagom. Obenem pa zakon uvaja nove oziroma dodatne postopke nadzora za do sedaj nepokrite faze življenjskega kroga strateškega blaga. Na podlagi navedenega bomo v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlog zakona v celoti podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ljubo Germič, v imenu LDS. Izvolite prosim.
Hvala lepa. Lep pozdrav še enkrat! V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podpiramo predlagani zakon v delu, ki v naš pravni red vključuje sprejetje mednarodne konvencije ter tako vzpostavlja osnovni okvir za nadzor kemikalij in bioloških snovi, opreme in tehnologije, ki jih je zaradi njihove lastnosti mogoče uporabljati kot sredstva za množično uničevanje ali v povezavi s proizvodnjo in uporabo teh sredstev. Podpiramo osnovni cilj zakona, ki preprečuje zlorabe tega strateškega blaga s posebnim varnostnim pomenom za proizvodnjo, uporabo sredstev za množično uničevanje. Izvajanje obveznosti konvencij in drugih sporazumov je predvsem v našem gospodarskem, političnem in varnostnem interesu. V poslanskem klubu LDS bi radi opozorili predvsem na določila zakona, za katera menimo, da so slabo premišljena in tako v zakon vnašajo ne najboljše rešitve. Že v okviru razprave in obravnave na matičnem delovnem telesu smo opozorili na nejasnost besedila 7. člena predloga zakona, in sicer stališča možnih zlorab izvajanja strateških dejavnosti, do katerih bi lahko prihajalo pri vzdrževanju javnega reda in miru v skladu s predpisi, ki urejajo razloge in način izvajanja teh dejavnosti. Menimo, da predlagano besedilo 7. člena še vedno dopušča različno interpretacijo, ker ostaja nepojasnjena in še vedno sporna predlagana določitev dovoljenja in strateške dejavnosti za vzdrževanje javnega reda in miru. Kljub dopolnitvi te alineje na seji matičnega delovnega telesa, da se dopušča uporaba za vzdrževanje javnega reda in miru v obsegu in na način, kakor je določeno s posebnimi predpisi, pa v poslanskem klubu LDS menimo, da je tudi takšna določba preširoka. Menimo, da je bilo potrebno jasno zapisati, da gre za uporabo določb zakona o policiji. Le ta določa, da imajo policisti pri opravljanju nalog pravico uporabiti prisilna sredstva in kdaj se lahko uporabljajo plinska sredstva. Zato menimo, da je sklicevanje na zakon o policiji v tem primeru ustreznejše. V poslanskem klubu LDS bi radi opozorili tudi na določbe, ki se nanašajo na poročanje zavezancev o letnih izvedenih strateških dejavnostih, kar po našem mnenju vodi v dodatno administriranje in uvajanje novih evidenc ter poročil. V zakonu o kemikalijah je namreč posebno poglavje namenjeno obveznosti poročanja, zato bi lahko določba 18. člena predloga zakona pomenila le podvajanje administrativnega dela zavezancev, kar je v direktnem nasprotju s predlaganim okvirjem gospodarskih in socialnih reform vlade in njeno oceno, da je slovensko gospodarstvo preveč regulirano in zbirokratizirano. V tem kontekstu predlagani zakon še vedno ni dosegel enega izmed ciljev, ki si ga je zadala sedanja vlada, to pa je zmanjšanje birokratskih ovir. Naj spomnimo, da je vlada Republike Slovenije v okviru gospodarskih in socialnih reform za povečanje blaginje v Sloveniji zapisala tudi naslednje. Citiram, slovensko gospodarstvo je preveč regulirano in birokratizacija poslovnega okolja omejuje podjetniški razvoj. Obstoječe tržno gospodarstvo in birokratizirana država zato vse bolj postaja nosilec starih, razvojnih pasti, morala bi postati vir novih razvojnih sposobnosti in priložnosti. Konec citata. S tega vidika opozarjamo tudi na dolge roke, ki so določeni v 17. členu, pri čemer mora poslovni subjekt, ki deluje na konkurenčnem trgu najaviti vsako strateško dejavnost 90 dni pred koncem koledarskega leta za naslednje leto. Besede tega in tudi 15. člena odstopajo od osnovnega namena vseh omejitvenih zakonov. Ti naj bi bili pisani tako, da sicer preprečujejo nelegalne dejavnosti, vendar pa kar najmanj ovirajo tiste poslovne subjekte, ki želijo opravljati dovoljeno dejavnost v okviru zakona. Po našem mnenju bi bil sprejemljiv rok 30 dni pred nameravanim pričetkom opravljanja določene dovoljene dejavnosti. Zato obžalujemo, da na matičnem delovnem telesu ni bil sprejet naš amandma, ki bi črtal 18. člen, saj bo njegovo izvajanje vodilo le v dodatno administriranje in uvajanje novih evidenc ter poročil, torej v povzročanje nepotrebnih dodatnih stroškov in dela, tako v državni upravi kot pri zavezancih. Podatki o proizvodnji urad za kemikalije že pridobiva na osnovi zakona o kemikalijah in ustreznega pravilnika. V zakonu o kemikalijah je zapisano, da je zbiranje podatkov v okviru pravilnika "osporačeno" namenjeno posredovanju podatkov drugim resorjem, tu pa ne gre niti za to, temveč za njihovo lastno uporabo. V poslanskem klubu LDS zato obžalujemo, da se ni prisluhnilo našim opozorilom na seji odbora za zdravstvo, kajti nepotrebna birokratizacija in dodatno administriranje ne bosta pripomogla k slovenskim gospodarskim interesom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Aurelio Juri v imenu Socialnih demokratov. Prosim.
Kolegice, kolegi. Pomanjkljivost, na katero opozarja predlagatelj zakona, da v tem trenutku še vedno nimamo sprejete izvedbene zakonodaje in ne določenega pristojnega organa za izvajanje konvencije o biološkem orožju, je vsekakor potrebno odpraviti. Zato Socialni demokrati soglašamo z osnovnim ciljem tega zakona, kje preprečiti zlorabo tega strateškega blaga s posebnim varnostnim pomenom za proizvodnjo in uporabo sredstev za množično uničevanje. Nekdo izmed predgovornikov nas je spomnil tudi na drugo zlorabo, zlorabo te nevarnosti za opravičevanje nekih ciljev oziroma laži, s katerimi so napadalci Iraka utemeljili napad, in sem mu hvaležen, ampak bi rad tudi spomnil in vse nas, tako da nas zapeče malce vest, da smo mi tem lažem s podporo v vilniuški izjavi tudi pritrdili, to mimogrede. Sicer se strinjamo z opozorili na seji matičnega delovnega telesa, da je 7. člen zakona, ki govori o dovoljenih strateških dejavnostih, nekoliko nejasen, zato bomo podprli amandma kolegovo LDS-a, menimo namreč, da je primerneje dovoljenje strateške dejavnosti vezati na zakon o policiji kot na posebne predpise s področja vzdrževanje javnega reda in miru. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Mojca Kucler Dolinar v imenu Nove Slovenije. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, predsedujoči. Lep pozdrav ministru in sodelavcem, lep pozdrav kolegom in kolegicam! Predlagani zakon vzpostavlja okvir za nadzor kemikalij, bioloških snovi opreme in tehnologije, ki jih je zaradi njihove lastnosti je mogoče uporabiti kot sredstva za množično uničevanje ali v povezavi s proizvodnjo in uporabo teh sredstev. Osnovni cilj zakona, ki ga ta zasleduje, je preprečevanje zlorab tega blaga za proizvodnjo in uporabo za množično uničevanje. S predlogom se v enem predpisu in v enoten sistem združujejo vsi režimi in postopki nadzora posameznih skupin strateškega blaga, ki so jih doslej v Republiki Sloveniji urejali različni predpisi in izvajali različni pristojni organi. Zakon uvaja več mehanizmov za nadzor strateškega blaga, in jih je mogoče uporabljati in prilagajati po potrebi, glede na pomen posameznega blaga. Zakon določa en pristojni organ za izvajanje teh režimov, s čemer se odpravljajo nekateri dvojni postopki in do sedaj nejasne pristojnosti v zvezi s strateškim blagom, kar je nedvomno koristno, glede na občutljivo tematiko. Že dobro razvita kemijska industrija v naši državi in razvoj mednarodnih gospodarskih odnosov so razlog za dosledno upoštevanje mednarodnih in drugih sporazumov. To je tako v našem gospodarskem, političnem kakor tudi v varnostnem interesu. Kljub določenim stroškom, ki bodo nastali z vzpostavitvijo in vzdrževanjem določenih ukrepov, ki se bodo v prvi vrsti reševali predvsem s prerazporeditvami že obstoječih kadrovskih in finančnih zmožnosti, je predvsem potrebno imeti pred očmi prednosti nove ureditve. Na splošno gre oceniti, da je zakon kljub kompleksni vsebini in zahtevnemu poslanstvu v samem izvajanju racionalen. Za izvajanje ne vzpostavlja novih struktur in organov, temveč se v teh določbah naslanja na že obstoječe zmožnosti, ki pa jih povezuje, predvsem pa spodbuja njihovo sodelovanje na strokovnem področju. Osnovni cilj zakona je preprečevanje zlorabe tega strateškega blaga s posebnim varnostnim pomenom za proizvodnjo in uporabo sredstev za množično uničevanje in zakon bomo podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 2.3.2006. V razpravo dajem 7. člen ter amandma poslanske skupine LDS. Kdo želi besedo? Gospod Germič. Še kdo? [[Ne.]] Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Torej mi smo na matičnem delovnem telesu sprejeli amandma, ki je prav gotovo izboljšal besedilo četrte alineje 7. člena. Torej prav gotovo. Seveda pa smo, vsaj sam bil zelo nezadovoljen, ko s strani predstavnikov vlade nismo dobili jasnega in natančnega odgovora o tem, kateri so tisti predpisi, na katere se naslanja ta četrta alineja, ki govori, da je za vzdrževanje javnega reda in miru v obsegu in na način, kakor je določeno s posebnimi predpisi s področja vzdrževanje javnega reda in miru, dovoljena - torej se lahko izvajajo strateške dejavnosti. Kajti iz te alineje sledi, da je uporaba strateških dejavnosti dovoljena za vzdrževanje javnega reda in miru, pri čemer pa je treba opozoriti o definiciji, da je po definiciji 6. točke 2. člena, da spada med strateške dejavnosti tudi poraba in uporaba strateškega blaga, po 1. in 2. točki 2. člena pa spadajo v strateško blago tudi sredstva za množično uničevanje. Ko so nam predlagatelji poskušali pojasniti, so navedli primere, kjer bi to lahko bilo uporabljeno, in so navajali predvsem tudi, da bi bilo možno in mogoče omogočiti opremo s tega področja našim enotam, kadar sodelujejo v nekih mednarodnih akcijah oziroma teh mednarodnih postopkih nadzorov, kjer jo je ta oprema ena od oziroma predpisane in potrebne opreme, ki te enote morajo imeti. Predlagatelji govorijo, da če te določbe v zakonu ne bi bilo, potem teh enot enostavno ne bi bilo mogoče opremiti s temi sredstvi, ki so zahtevana in bi to pomenilo precejšnjo težavo pri našem vključevanju v te mirovne procese. Nadalje se sklicujejo tudi na določila zakona, ob zakonu o policiji tudi na zakon o orožju. Seveda takšne interpretacije niso dale jasne, eksplicitne slike o tem, kdaj in v katere namene bo lahko prišlo do uporabe strateških dejavnosti, zato smo mi vložili amandma, ki to četrto alinejo dopolnjuje v smislu, kjer eksplicitno zapišemo, da se četrta alineja glasi: "Za vzdrževanje javnega mira in miru v obsegu in na način, kakor je določeno v zakonu o policiji." Kajti zakon o policiji v 50. členu določa, da imajo policisti pri opravljanju nalog pravico uporabiti prisilna sredstva, v nadaljevanju pa 51.b in 51.c člen navaja, kdaj se lahko uporabljajo plinska sredstva. Zato menimo, da je besedilo zakona, ki bi vključeval spremembo četrte alineje 7. člena, v tem smislu jasnejši. Seveda, če pa je bilo iz obrazložitve k temu členu ravno na tem področju, kakršnokoli nerazumevanje, bi pa prosil seveda predlagatelja, torej predstavnika vlade, da bo danes jasno obrazložil, za katera področja gre, na podlagi katerih predpisov se bo izvajala ta četrta alineja, seveda da ne bo možno imeti nikakršnega dvoma v interpretacijo četrte alineje tega člena. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi besedo, gospod minister? Izvolite, prosim.
Gospod predsedujoči, poslanke in poslanci. Hvala lepa za besedo. Jaz bi rad samo kratko odgovoril na vprašanje gospoda poslanska Germiča. Tudi predlagani amandma s sklicevanjem na en sam pravni red, in to na zakon o policiji, po našem mnenju združuje posebne predpise področja vzdrževanja javnega reda in miru na en sam zakon in s tem omejuje tudi upoštevanja določb drugih veljavnih predpisov na tem področju. Tu naj mogoče naštejem samo pravilnik o policijskih pooblastilih, ki podrobneje določa uporabo plinskega razpršilca za policijo; zakon o obrambi, ki pod pogoji, ki so predpisani za policijo, opredeljuje naloge in pristojnosti vojaške policije pri varovanju vojaških objektov; ali pa, ki so, recimo, v postopku, kot na primer predlog zakona o varstvu javnega reda in miru, ki tudi opredeljuje širše pristojnosti za vzdrževanje javnega reda in miru. Sprejetje tega amandmaja s citirano številko Uradnega lista, v katerem je bil zakon o policiji objavljen, bi pomenilo tudi zahtevo, da se pri kakršnikoli spremembi zakona o policiji spremeni tudi zakon o nadzoru strateškega blaga posebnega pomena za varnost in zdravje. Ta zakon bi bil s sprejetjem tega amandmaja prisiljeni spremeniti tudi vsakokrat, ko bi se katerikoli nov zakon s področja vzdrževanja javnega reda in miru vključeval v določbe, povezane s strateškim blagom. Mislim, da prav zaradi tega amandma za vlado ni sprejemljiv.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 17. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 16.15 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O DOHODNINI, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina poslancev s prvopodpisanim Jankom Vebrom. V zvezi s tem zakonom odbor za finance in monetarno politiko predlaga državnemu zboru, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Na podlagi tretjega odstavka 134. člena poslovnika dajem najprej besedo predstavniku predlagateljev zakona za dodatno obrazložitev predloga zakona. Gospod Veber, izvolite, prosim.
Predsedujoči, hvala za besedo. Lep pozdrav kolegicam in kolegom! Naj povem, da smo skupina poslancev predloga zakona o spremembah zakona o dohodnini vložili na podlagi predstavitve problematike vinogradnikov, vinarjev in oljkarjev, ki pridelujejo vino in olje iz lastnega grozdja oziroma oljk. Ti so združeni tako v zvezo društev vinogradnikov Dolenjske, zvezo društev vinogradnikov in vinarjev Slovenije Vinis, združenje vinogradnikov in vinarjev Brda, iz vipavske regije, spodnje vipavske regije, slovenske Istre, Goriških Brd, in seveda tudi društvo oljkarjev je sodelovalo pri tej predstavitvi. Skratka, gre za izjemno veliko število vinogradnikov, vinarjev in tudi oljkarjev. Opozorili so na dejstvo, da morajo eno kmetijsko dejavnost deliti na dve ločeni dejavnosti in plačevati dva davka v okviru dohodnine, enega za grozdje oziroma oljke in drugega za vino oziroma oljčno olje. Pri tem se kmeta vinarja oziroma oljkarja postavlja v davčno enak položaj kot, denimo, vinarja trgovca ali oljarja trgovca, ki grozdje oziroma oljke kupuje na trgu brez rizika pridelave grozdja ali oljk v naravi. Skratka, vinogradniki, vinarji in oljkarji so zaradi dvojnosti obdavčevanja in zaradi administracije v neenakem položaju z vinogradniki, vinarji v sosednjih državah, zato je potrebno pridelavo grozdja in predelavo vina ter oljk in oljčnega olja opredeliti kot osnovno kmetijsko dejavnost, ki je obdavčena na podlagi katastrskega dohodka. Zato pa predlagamo spremembo veljavnega zakona o dohodnini, in sicer njenega 57. člena tako, da bo predelava grozdja in proizvodnja vin iz lastnega pridelka in pridelava oljk in proizvodnja oljčnega olja iz lastnega pridelka opredeljena kot osnovna kmetijska dejavnost. Določbe tega zakona pa se naj uporabljajo že pri obračunu dohodnine za leto 2005. Zato je nujnost po sprejetju zakona izjemno velika, saj se izteka rok, v katerem bo potrebno oddati napoved dohodnine za leto 2005. Naj povem, da tudi zakonodajno-pravna služba nima pripomb k zakonu. Vlada je posredovala mnenje zakona, v katerem pravi, da je primerno glede na nacionalni interes prepoznavnosti vinogradništva in vinarstva in oljarstva ohraniti sistem obdavčevanja, kot je veljal pred letom 2005. Torej se z zakonom strinja. Meni pa, da je sprememba zakona nepotrebna, saj vlada ne nasprotuje predlogu avtentične razlage 3. in 5. točke 57. člena zakona o dohodnini. Pri tem moram opozoriti in izpostaviti dejstvo, da je avtentična razlaga, tudi po mnenju zakonodajno-pravne službe, v nasprotju z namenom avtentične razlage, saj vsebina avtentične razlage spreminja vsebino 57. člena, kar pa je seveda možno samo z zakonom. Avtentična razlaga lahko razloži neko nejasnost v zakonu, nikakor pa ni možno z avtentično razlago spreminjati vsebine. Zato je predlagana rešitev v zakonu, ki smo ga vložili skupaj s kolegi poslanci in poslankami, primernejša rešitev, edina primerna rešitev in predlagamo, da se zavrne sklep odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in se zakon sprejme. S tem bomo predvsem razbremenili vinogradnike in vinarje in oljkarje stroškov administracije in omogočili, da ohranijo svojo kmetijsko dejavnost, ki je še kako pomembna, ker se izvaja na podeželju, ker vemo, izjemno težko zagotavljamo programe za zagotavljanje delovnih mest. Vino, pridelano iz lastnih vinogradov, v okviru družine ima tudi večjo dodano vrednost že zaradi tradicije, novih znanj in velikega števila delovnih ur, ki so vložene v to osnovno kmetijsko dejavnost. Zato predlagamo, da se sklep odbora zavrne in sprejme zakon, ki smo ga vložili. Hvala.
Hvala lepa. Ugotavljam, da predstavnikov vlade ni pri tej točki. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Franc Sušnik, v imenu SDS.
Hvala lepa. Spoštovani predsedujoči, spoštovani zbor! Kmetijstvo je izjemno specifična dejavnost v našem prostoru, ki se sooča z vsemi zgodovinsko pogojenimi posebnostmi, z razdrobljenostjo, s posledično razseljenim podeželjem in še kakšno stvar bi lahko našteli, zato je s tega vidika potrebno obravnavati tudi vse akte, zakone in prepise, ki urejajo obdavčevanje tega izjemno občutljivega področja. V poslanski skupini sledimo in prepoznavamo te posebnosti, hkrati pa želimo, da bi pri obdavčevanju sledili tudi načelu o enakomerni razporeditvi davčnih bremen in predvsem davčnih pravičnosti in posebej podpiramo vlado pri želji, da uredi obdavčitev tega področja, posebej še obdavčitev vinarjev in oljkarjev, nikakor pa ne na način, kot ga zakonodajalec predvideva v tem zakonskem predlogu. Prav na področju proizvodnje vina se srečujemo z izvirno našimi posebnostmi in z dejstvom, da kar 50% proizvodnje vina ni evidentirano, da imamo evidentiranih cca. 18 tisoč vinogradnikov in cca. 5 tisoč 700 vinarjev, ki so po našem mnenju obdavčeni na razmeroma ustrezen način in zato ne podpiramo poskusa izenačevanja v davčnem smislu vinogradnikov z vinarji, kar v bistvu vsebina omenjenega zakona je. Zato bomo podprli predlog odbora za finance in monetarno politiko, da predlog zakona o spremembah zakona o dohodnini, ki je vložen v skrajšanem postopku in ki ga je pripravil gospod Veber s skupino poslancev, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Rad bi poudaril še eno zadevo, o teh 5.700 vinarjev. Pade oziroma lahko izkoristi normirane stroške v višini 70%, to se pravi, da spadajo v kategorijo vinarjev z bruto prihodkom do 6 milijonov, cca. 5.500 vinarjev in to menimo, da je, upoštevajoč tudi cilj vzpostavitve evidenc zadovoljiva ureditev, in da ti vinarji proizvedejo vsega 50% registrirane proizvodnje vina, 200 vinarjev pa je večjih. Gre za velike firme, velike vinarje, proizvodnje obrate v pravem smislu in za te smo prepričani, da je potrebno vodenje ustreznih evidenc in da bi bila izenačitev le-teh z vinogradniki svojevrstna davčna olajšava, s katero se v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ne strinjamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod dr. Marko Pavliha, LDS. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, da ste me dali na začetek, ker imam druge opravke. Spoštovane kolegice in kolegi! Mi nasprotujemo sklepu, da zakon kolega Vebra ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Namreč, sprejetje takšnega zakona je zelo pomembno za opravljanje kmetijske dejavnosti v Sloveniji, saj se je v letu 2005 povprečni dohodek kmeta v Evropski uniji zmanjšal za 5,6%. Znižanje povprečnega dohodka je predvsem posledica znižanja realnega dohodka 7,9%, ki ga delno blaži nižji obseg dela, in sicer v obsegu 2,4%. V Sloveniji je bil v enakem obdobju dohodek na kmeta nižji za 4,2%, kar kaže revidirana ocena evropskega statističnega urada Eurostat. Med pridelki v Evropski uniji se je najbolj znižala proizvodnja oljčnega olja, in sicer za 16% in vina za 10,1%, zato je posebno pomembno sprejetje tega zakona, ki bo, če bo sprejet, spodbujal proizvodnjo oljčnega olja in vin, ki je v krizi. In ne nazadnje, gre seveda za dva proizvoda naše domovine, ki sta tako rekoč nacionalnega interesa in tudi v ponos naše države. V poslanskem klubu Liberalne demokracije zato podpiramo, da se s predlogom zakona o dohodnini v tretji in peti točki drugega odstavka 57. člena zakona črtata določili, ki proizvodnjo vina in oljčnega olja iz lastnega pridelka za prodajo izključujeta iz kmetijske pridelave, katera se šteje za osnovno kmetijsko dejavnost in je v celoti ali pretežno vezana na uporabo kmetijskih zemljišč, vodenih v zemljiškem katastru in katastru dejanske rabe kmetijskih zemljišč. V poslanskem klubu Liberalne demokracije podpiramo cilj zakona, ki je delna poenostavitev dohodnine na področju kmetijstva, čeprav zgolj v majhnem segmentu. Verjamemo, da sedanje stanje ne zavira, ampak spodbuja prodajo vina na sivem trgu, zaradi česar se dejansko pobere manj davka, kot bi bilo optimalno. Podpiramo ugotovitve predstavnikov vinarjev in oljkarjev, ki opozarjajo na nedopustnost takšne rešitve. Seveda, opozarjajo tudi na širšo problematiko ureditve položaja kmetov v Sloveniji. Toda kakorkoli že, v okviru te teme to pomeni, da bi dejansko eno kmetijsko dejavnost morali deliti na dve ločeni dejavnosti in za pridelke ene kmetije plačevati dva davka v okviru dohodnine, enega za grozdje oziroma za oljke oziroma olive in drugega za vino oziroma oljčno ali olivno olje. Posebej jih moti, da jih na področju prodaje omenjenih proizvodov zakon davčno enači z vinarji in oljarji trgovci, ki plodove za pridelavo vina oziroma oljčnega olja kupujejo na trgu in niso izpostavljeni tveganjem, ki jih pridelava teh plodov prinaša. Takšna rešitev v praksi prinaša nesorazmerno zapletene in drage administrativne zaplete, ki lahko dolgoročno vodijo celo v delno opustitev dejavnosti pridelave oljk in grozdja, krčenje nasadov ali pa v proizvodnjo in prodajo vina in oljčnega olja na črno. Uresničitev kateregakoli od naštetih scenarijev bi zmanjšala tudi prilive dohodnine iz tega naslova. V poslanskem klubu Liberalne demokracije se zavedamo, da je današnje govorjenje tako rekoč zvonjenje po toči, da glasujemo o primernosti ali neprimernosti predloga zakona. Zato seveda obžalujemo, da ne bi skupaj, s skupnimi močmi, kot je bilo to že rečeno pri prejšnjem zakonu o drugem tiru, v parlamentarni proceduri odpravili morebitne pomanjkljivosti in omogočili zelo, zelo pomembni kmetijski dejavnosti pri nas, ki nosi sloves Slovenije daleč v svet, čez lužo, da lahko normalno deluje. Obžalujemo, da je stališče takšno, kot je, na vsak način pa, kot rečeno, bomo nasprotovali sklepu, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Mislimo, da je primeren in da je še kako nujen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Rad bi samo pojasnil, da od vseh predstavnikov poslanskih skupin, ki so bile prijavljene, me je le poslanska skupina SLS oziroma gospod Bajc obvestil, da bo namesto njega stališče predstavil gospod Kramberger. Ko sem dajal prvemu besedo, v dvorani ni bilo gospoda Saša Pečeta, ki je bil prijavljen, niti ne gospoda Vilija Rezmana, zato je bil prvi gospod Franc Sušnik in drugi po vrsti dr. Marko Pavliha. Prosim, besedo ima gospa Breda Pečan, v imenu Socialnih demokratov.
Hvala lepa za besedo. Poslanska skupina Socialnih demokratov nasprotuje sklepu, ki ga predlaga matično delovno telo, namreč da je predlagani zakon neprimeren za nadaljnjo obravnavo. Gre namreč za to, da takoj za to točko dnevnega reda prihaja na vrsto predlog za obvezno razlago tega istega člena in tega istega zakona, ki je po mnenju zakonodajno-pravne službe neprimeren, da posega v zakonsko tematiko tako, da jo vsebinsko spreminja, in ne počne tistega, kar bi obvezna razlaga smela. Menimo, da se tukaj znova kaže odnos vladajoče koalicije in vlade do teh predlogov, ki jih vlagamo poslanci opozicijskih strank, tudi v primeru, v nasprotju z mnogokrat ponovljenimi izjavami predsednika vlade gospoda Janeza Janše, da v kolikor bomo predlagali dobre predloge zakonske ali kakršnekoli druge, v kolikor bodo ti predlog sprejemljivi, ni nobenega zadržka, da vladna koalicija teh predlogov ne bo sprejela. Poslanska skupina Socialnih demokratov s tem zakonom predlaga na zakonit način, na primeren način popolnoma isto rešitev, kot je predlagana v obvezni razlagi, ki jo predlagate poslanci vladajoče koalicije. Naš predlog je zakonit, vaš predlog ni zakonit, vendar kot sem že povedala, kljub večkratnim trditvam gospoda Janeza Janše, da bo ta koalicija sprejela in z veseljem pozdravila vsak primeren predlog, seveda znova tega obeta ne slišimo in ne vidimo na papirju. Prebrala bom besedilo, ki je v prvem odstavku avtentične razlage oziroma obvezne razlage, zakaj je potrebna avtentična razlaga. Po veljavni ureditvi za pridelavo hmelja in sadja se lahko proizvede pivo ali žganje - jaz bi tukaj dodala lahko tudi, po veljavni zakonodaji, po veljavni ureditvi se lahko za pridelavo mleka proizvede tudi sir, po veljavni ureditvi se za pridelavo buč lahko proizvede tudi bučno olje, pri čemer ni nobenega razloga, da ne bi takšna ureditev veljala tudi za pridelavo grozdja in oliv. Z obvezno razlago ali s tem zakonom se izognemo izenačevanju stoletnih vinarskih oziroma oljarskih hiš z gospodarskimi dejavnostmi, ki so velikokrat brez tradicije kmetijskega duha in splošno uveljavljenih evropskih norm. In ponavljam, z vašo utemeljitvijo obvezne razlage trdite, da bi se problem sivega trga še okrepil, to isto trdimo tudi mi v našem predlogu zakona, vendar, ponavljam, zakon je pripravljen v skladu z ustavo, z našim poslovnikom, z vsemi pozitivnimi normami, ki jih v tej državi imamo, medtem ko je obvezna razlaga nezakonita. Meni je zelo žal, jaz moram povedati, da bomo mi kot poslanska skupina seveda podprli obvezno razlago, v kolikor boste res sprejeli predlagani sklep odbora za finance, vendar v nasprotju s tistim, kar bi pravzaprav morali narediti. Zaradi tega, ker vemo, kaj je prav. In tudi vi veste kaj je prav. Samo žal, tistega, česar se dobro zavedate, se pač ne držite. Časovno ne bi bilo popolnoma nobene razlike, zakon bi bil sprejet po nujnem postopku, začel bi se izvajati pred 1. aprilom in lahko bi ti kmetje seveda se izognili plačevanju enormnih davčnih dajatev. Zato moram reči, da je naša poslanska skupina kot že tolikokrat, vendar seveda z lažnim upanjem ali z praznim upanjem, da bo vendarle se kdaj uresničila napoved vašega predsednika vlade in vodje koalicije, da bo enkrat kakšen naš razumen, smiseln, moder predlog sprejet - seveda bomo znova doživeli poraz. Vendar kot pravijo Srbi: od poraza do poraza do končne zmage. Bomo videli, kaj bo čez tri leta. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ciril Testen v imenu Nove Slovenije. Prosim.
Predsedujoči, predstavniki vlade, spoštovane poslanke in poslanci. Upam, da se bo problematika proizvajalcev vina in oljčnega olja uredila s sprejemom novega zakona, ki ga pripravlja vlada. S tem se bo popravila krivica, ki ga je proizvajalcem vina in oljčnega olja povzročila prejšnja vlada. Zvonjenje po toči bi se moralo začeti že maja 2004, ko je bi omenjeni zakon sprejet. V poslanski skupini Nove Slovenije - krščansko ljudski stranki smo temeljito pregledali predlog zakona in ga ne podpiramo oziroma podpiramo predlog matičnega delovnega telesa, da ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Izhodišče predlagatelja pri pripravi sprememb zakona o dohodnini je po našem mnenju napačno. Predlagatelj pri obdavčitvi druge kmetijske dejavnosti ne sledi splošnemu načelu zajemanja vseh dohodkov v obdavčitev, temveč hoče za proizvajalce vina in oljčnega olja uveljaviti posebno ugoden status, kar je po našem mnenju nepravično in tudi nepošteno do drugih proizvajalcev, ki se ukvarjajo z drugo kmetijsko dejavnostjo. Vedeti je namreč potrebno, da se kmetijska dejavnost deli na osnovno kmetijsko dejavnost, ki je glede na kulturo obdavčena po katastrskem dohodku, in drugo kmetijsko dejavnost: intenzivna pridelava vrtnin, pridelava okrasnih rastlin, drevesničarstvo, trsničarstvo, proizvodnja vina, proizvodnja oljčnega olja, sušenje sanja, predelavo sokov in žganja, predelava mesnih izdelkov, kjer se dohodek ugotavlja kot pri drugih dejavnosti. V zakonu o dohodnini, ki je trenutno v veljavi, si je prav v dopolnilni dejavnosti v kmetijstvu ponudilo posebno ugodne rešitve. Za dopolnilne dejavnosti veljajo za dohodek do 6 milijonov 70% normirani stroški. To možnost lahko koristi približno 90% vseh proizvajalcev vina in oljčnega olja. Po prejšnjem zakonu o dohodnini so bili normirani stroški samo 25% in to na znesek 2,9 milijona. Predlagatelj je ugotovil tudi, da so načini obdavčitve vinarjev in oljkarjev v Evropi in sami Evropski uniji različni, ker so tudi pogoji in prihodki glede na okolja različni. Nedvomno pa se v vseh okoljih trudijo čim bolj natančno določiti višino prihodkov, da bi bila kot posledica tega obdavčitev čim bolj pravična. Nepravično bi namreč bilo proizvajalca vina izenačiti s proizvajalcev grozdja, saj so prihodki pri proizvodnji vina tudi nekajkrat večji. Ta izjema bi bila nepravična tudi do drugih zavezancev, ki opravljajo dejavnost predelave kmetijskih pridelkov iz lastnih surovin in tudi glede na podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo vina in oljčnega olja. V naši poslanski skupini v skladu z zgoraj navedenim menimo, da je predlog spremembe zakona neprimeren za nadaljnjo obravnavo, ker bo po našem mnenju ustvaril nepoštene razlike med zavezanci za plačilo dohodnine. Hvala.
Hvala lepa. Besedo v imenu SLS ima gospod mag. Janez Kramberger. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovani predstavnik vlade, kolegice in kolegi. Dohodkovni položaj kmetov se še vedno zmanjšuje in znižuje, se pravi nekaj ni v redu. Kaj ima slovenska politika oziroma na kaj lahko poslanske in poslanci in tudi slovenska vlada v tem kontekstu, na kaj lahko vplivamo? Vplivamo lahko, ker smo v skupnem evropskem prostoru, kjer imamo skupno kmetijsko politiko, lahko samo oblikujemo svojo socialno politiko in tudi svojo davčno politiko. Torej, to vprašanje, o katerem se danes pogovarjamo, je nedvomno vprašanje, kateremu moramo posvetiti veliko pozornost. Seveda Slovenska ljudska stranka je bila v vladi v letu 2004,takrat, ko smo sprejemali ta zakon, katerega danes spreminjamo in predvsem to določilo, katero spreminjamo. Mi v Slovenski ljudski stranki imamo tudi odgovornost za ta zakon. Povedati moram, da sem takrat predsedoval temu odboru za kmetijstvo in je bilo takrat obljubljeno s strani takratnega premiera in takratnega ministra za finance, da bomo celovito uredili vpraševanje obdavčevanja kmetijstva. Na to se je zgodilo to, da smo morali ali smo ali so nas zabrisali iz vlade in je takrat takratni ostanek koalicije, kateri del seveda sedaj predlaga to spremembo zakona, uredil to vprašanje tako, kot je urejeno. Ni dobro urejeno. In ta rešitev, ki jo ponuja sedaj predlagatelj, tudi ni dobra. Ne ureja celovito vprašanja obdavčitve slovenskega kmetijstva. Prepričan sem, da slovensko kmetijstvo z ozirom na strukturo slovenskega kmetijstva, tako v posestnem smislu kot v starostnem, izobrazbenem in še kakšnem, mora biti davčni sistem urejen tako, da bo primerljivo urejen, tako kot je v sosednjih državah, v Avstriji in Italiji. Se pravi, to kar sedaj predlagajo kolegi iz Demokratske stranke, je seveda všečen in populističen predlog. Mi, v Ljudski stranki zaradi odgovornosti, ki jo imamo do vseh, ne samo do kmetijskih proizvajalcev, tudi do ostalih in tudi do različne strukture kmetijskih proizvajalcev, tega zakona ne moremo podpreti. Zato tega ne bomo podprli, podprli ne bomo tudi avtentične razlage, ki tudi pravnoformalno ne stoji. Podprli bomo seveda vladni predlog, ki je v pripravi in ki bo, mislim, da na naslednji seji. Za ta zakon pa pričakujemo seveda, da bo zadevo uredil na primerljiv način, tako kot ga želijo vinogradniki in oljarji in tudi ostali kmetijskih proizvajalci, tako kot je tudi to primerno urejeno v sosednjih državah. Torej, ne bomo podprli tega, podprli bomo zakon, kateri bo to celovito urejal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 17. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 16.15 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZA SPREJEM AVTENTIČNE RAZLAGE 3. IN 5. TOČKE DRUGEGA ODSTAVKA 57. ČLENA ZAKONA O DOHODNINI. Predlog za sprejem avtentične razlage so v obravnavo zboru predložile poslanske skupine SDS, NSi, SLS in DeSUS. Besedo dajem predstavniku predlagateljev za dodatno obrazložitev. Prosim, gospod Sušnik, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani sekretar, spoštovane poslanke in poslanci! Da je davčna zakonodaja na področju kmetijstva še posebej občutljiva zadeva, kaže navsezadnje tudi usoda te avtentične razlage, s katero smo poskušali popraviti hudo napako, ki se je zakonodajalcu zgodila maja 2004, ko je bil sprejet zakon o dohodnini, in ki je bila delno popravljena že v lanskem letu. Slišali smo danes, da so bili normirani stroški za dopolnilne dejavnosti dvignjeni s predhodnih 2,9 milijona tolarjev v osnovi in z možnostjo obračuna 25% normiranih stroškov na 6 milijonov in 70% možnostjo obračuna normiranih stroškov. Vendar še vseeno na tem področju, prav na področju obdavčitve vinarjev in oljkarjev ni ustrezne in primerne rešitve, ki bi zadovoljila vse strani. V smislu in v želji, da to zadevo in določila v 57. členu zakona primerneje rešimo, smo predlagali tudi avtentično razlago 3. in 5. točke drugega odstavka 57. člena zakona o dohodnini. No, mislim pa, da smo sposobni in da lahko prisluhnemo tudi mnenju zakonodajno-pravne službe, ki je ugotovila, da je ta avtentična razlaga šla predaleč, da so namreč v obravnavanem primeru navedeni razlogi razlage vsebinske narave in je v tem primeru avtentična razlaga odveč oziroma preveč. V celoti se tu strinjamo z mnenjem, da avtentična razlaga ne more biti namenjena spreminjanju ali dopolnjevanju zakona, pač pa se lahko nanaša le na tolmačenje zakonskih določb, ki so v okviru dane vsebine v praksi izkazane za nejasne, kot je zapisala zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju. Zato bomo v poslanski skupini SDS - izkoriščam ta trenutek, da povem tudi mnenje naše poslanske skupine kot enega od predlagateljev avtentične razlage - podprli sklep matičnega delovnega telesa, da se ta avtentična razlaga ne sprejme. To pa predvsem zato, ker smo v tem času skupaj s predstavniki vlade, ministrstva, prišli do ustreznejše rešitve, ki jo vsebuje vloženi predlog zakona, ki osnovo za obdavčitev vinarjev in oljkarjev išče v korigiranem katastrskem dohodku, in sicer je predlog za razpravo 2,5-kratnik katastrskega dohodka kot osnova za obdavčitev za obračun dohodnine pri oljarjih in 3-kratnik kot osnova za obdavčitev, obračun dohodnine pri vinogradnikih. Mnenja smo, da je treba v okviru tega zakonskega predloga poiskati še eno višino dohodka, do katere se takšen način obračuna dohodnine še lahko tolerira, in da bo potem ta rešitev najprimernejša rešitev, najprimernejši izhod iz situacije, v kateri smo se, še enkrat poudarjam, znašli v tem primeru, po sprejetju zakona o dohodnini v maju 2004. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog za sprejem avtentične razlage je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku odbora gospodu Bojanu Starmanu za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Predlog za sprejem avtentične razlage 3. in 5. točke drugega odstavka 57. člena zakona o dohodnini, ki so v državnemu zboru v obravnavo predložile poslanske skupine koalicije, je obravnaval tudi Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko na svoji 14. seji, dne 15.2.2006. Obravnavali smo praktično oba predloga, tudi predlog zakona gospoda poslanskega kolega Vebra in predlog avtentične razlage. Seji so prisostvovali predstavniki zakonodajno-pravne službe in predstavniki vlade. Znašli smo se v dilemi, kaj pravzaprav narediti, kako odločiti. Predlog zakona, ki ga je predlagal gospod Veber, ni imel pripomb zakonodajno-pravne službe, vendar pa je imel pripombo vlade, da tak način reševanja tega problema ne bi bil pravilen, in zato smo se potem lotili predloga avtentične razlage. O mnenju avtentične razlage smo dobili pa zelo negativno mnenje zakonodajno-pravne službe, ki je povedala, da s predlagano avtentično razlago praktično spreminjamo vsebino zakona, ne pa tolmačimo zakon. Zato na koncu ni bil sprejet noben predlog, ni bil sprejet niti predlog avtentične razlage niti sprememba zakona. Vse skupaj pa je bilo odločeno na tak način, smo se večinoma odločili na tak način, ker je bilo s strani vlade obljubljeno, da se bo pripravil nov zakon, ki naj bi boljše od obeh predlaganih variant rešil to problematiko. Dejstvo je, da je ta obljuba bila dana, in kot vemo, imamo že ta predlog v obravnavi. Jaz bi samo še nekaj povedal glede teh vprašanj, ki so bila tukaj tudi povedana in so bila tudi obravnavana na seji odbora. Kaj pomeni, kaj je bilo prej? Pred spremembo zakona o dohodnini so bili praktično vinarji, vinogradniki, obdavčeni po katastru. Na osnovi tega, primer povem. Vinogradnik je imel 10,5 hektarjev, na osnovi katastrskega donosa pa ob upoštevanju prispevka in vseh dajatev je plačal 19 tisoč tolarjev dohodnine in pridelal lahko, če pravilno obdeloval ta svet, približno 70 tisoč litrov vina. To je približno nek tak odnos, da se na hektar lahko pridela 10 ton grozdja oziroma 7 tisoč litrov vina. Sedaj po novem predlogu, ki naj bi bil pa plačilo na osnovi dejavnosti, tudi ni rečeno, kakšen davek bo plačal. Seveda, on mora voditi vso potrebno dokumentacijo in v primeru, če so stroški večji, kot so prihodki, potem seveda davka ni, to govorim za tiste, ki nimajo avtomatsko preko 6 milijonov tolarjev in seveda tega dela ni. Nov predlog predvideva, da se bi pač upošteval za osnovo za izračun davka trikratni oziroma 2 in pol kratnik katastrskega dohodka. Tudi to ne bi bilo velik znesek in tudi tisti, ki so bili predlagatelji teh sprememb, se s tako spremembo strinjajo. Nekje, kolikor mi je znano, ta novi zakon predlaga - tak predlog zakona o spremembi zakona dohodnine prinaša tako varianto. Povedal bi še nekaj. Ko mešamo vse pojme, kaj je dohodnina, kaj je DDV in kakšna so ta plačila v kmetijstvu in povsod - prej sem slišal to zadevo. Dohodnina se plačuje od neto zaslužkov povsod in za vse. Pri kmetijstvu je ta neto zaslužek ocenjen in predviden na osnovi katastrskega dohodka in ta je na primer pač tak, če se upošteva vse te stroške, kot sem prej povedal pri vinogradu. Katastrski dohodek za pašnike je tisoč in pol približno na hektar, za travo 15 tisoč, za njivo 90 tisoč, za vinograd 80 tisoč. Tudi kmetje pač nobeden ne plačuje davkov od tistega, česar ne ustvari, povsod se poskuša izračunati, koliko je neto zaslužka, povsod so znane olajšave, ki jih je katerikoli prebivalec Slovenije deželen. Seveda plačali pa naj bi čim bolj pošteno in vsi enako od tega, kar zaslužimo in kar ustvarimo, prispevali državi na podobne [[..]] [[Nerazumljivo.]] [[..]]Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavniku vlade za uvodno obrazložitev, besedo ima gospod mag. Andrej Šircelj, državni sekretar. Izvolite, prosim.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanske in poslanci. Vlada z vso odgovornostjo spremlja sedanje obdavčitve kmetijstva po sedanjem zakonu o dohodnini in tudi vse predloge, ki so dani tako s strani poslanskih skupin kot tudi glede avtentične razlage. Pri tem se vlada zaveda pravne spornosti avtentične razlage zakona o dohodnini, načeloma pa ne nasprotuje sami avtentični razlagi, kar pa ne pomeni, da jo tudi na drugi strani podpira. Meni, da je tukaj še ogromno sivega polja, ki dejansko omogoča, da se takšno zadevo uravna tudi na drug način, zato je vlada dejansko že sprejela nov zakon o dohodnini oziroma spremembo zakona o dohodnini, ki določa, da se bodo vinarji in oljkarji obdavčili na podlagi katastrskega dohodka, in sicer bo ta katastrski dohodek nekoliko povečan. V tej smeri bodo predložene tudi državnem zboru določeni popravki in na ta način, jaz upam, da bo dejansko tudi urejeno obdavčevanja kmetijstva v celoti. Predvsem pa bo davčnim zavezancem dana možnost, da si izberejo enega izmed načinov, ki je že sedaj možen, tudi tako, da bo to prilagojeno njihovemu dejanskemu kmetovanju, obsegu kmetovanja, načinu kmetovanja in podobno. Se pravi, še vedno se bodo zadržale določene rešitve iz sedanjega zakona, na primer tako imenovana pavšalna obdavčitev, s pavšalnimi določenimi odhodki. Vendar bodo davčni zavezanci na ta način imeli možnost, da se odločijo. Vlada se tudi zaveda same administracije v povezavi z obračunavanjem davka oziroma dohodnine za vinarje in oljkarje in s tega zornega kota bo vse predpise naravnala tako, da bo tega čim manj, da bodo davčni zavezanci čim manjkrat imeli obvezen kontakt z davčno upravo. Če pa bo ta kontakt moral biti, ker tu se je treba zavedati, da nekaj evidenc vseeno potrebujemo, bo ta kontakt čim bolj prijazen in bo davčnim zavezancem tudi omogočal, da svojo davčno obveznost izpolnijo na najlažji in najbolj optimalen način. Hvala lepa, gospe in gospodje.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima gospod Franc Sušnik. [[Se odpoveduje.]] Besedo dajem gospodu Antonu Anderliču, v imenu LDS. Izvolite, prosim.
Spoštovani! Pravzaprav bi se morali vsi skupaj v tem državnem zboru vprašati, kaj počnemo danes in posledica česa je to početje. Kot prvo je treba povedati, da je ta pristop bil izbran zato, ker je bilo to tako svetovano. In po tistem, ko je bilo odboru za kmetijstvo oziroma gospodu Soku, predsedniku tega odbora, bilo predanih 12.500 podpisov pod peticijo, ki jo razumem kot prošnjo pred obupom, kaj storiti za leto 2005 predvsem in kako bo to vprašanje urejeno tudi v prihodnje. In ker je bilo to storjeno že krepko pred koncem leta 2005, je bilo potem 13. decembra tako rekoč pozdravljeno početje koalicijskih poslanskih skupin, ki so vložile v proceduro obvezno razlago, češ da to rešuje vse, kar je treba rešiti v tem primeru. Kasneje vsi pogovori, razgovori in tako naprej in tudi nastopi tudi tisto nerazumno, česar človek pravzaprav ne more uvrstiti v kontekst želje po konstruktivni rešitvi problema. In sicer, 15.2.2006 vlada ne nasprotuje, 16.2.2006 ministrstvo za finance pošlje drugačen predlog in ugovarja temu in kasneje tudi predlaga nov zakon, na katerega se zdaj izgovarja, ki pa na žalost, tako kot je razumeti, ne rešuje 3. in 5. točke 57. člena zakona na način, kot je bilo to razumeti iz obrazložitev iz te obvezne razlage. Sam sem pristaš tega, da če je bilo v preteklosti kaj narobe narejeno, da se vseskozi s prstom kaže in izgovarja, da se zdaj ne želi spremeniti, da se preprosto spremeni. Da se uredi na način, kot je to primerno in kot rešuje problem. Če je vlada ugotovila, ali pa vladni poslanci, ki zdaj nasprotujejo svojim podpisom in svoji volji, ki so jo izrazili 13. decembra s tem, ko so vložili to obvezno razlago, ne glede na to da sem takrat, ko je bil zakon sprejeman, bil v koaliciji, sem jih tudi sam pozdravil, ker se mi zdi, da je potrebno izenačiti ali vsaj približati tiste, ki pridelujejo mleko, sir, tiste, ki pridelujejo sadje, sadjevec in tako naprej, s tistimi, ki pridelujejo oljke, oljčno olje, vino, grozdje, vino in tako naprej. Mislim, da gre za zadeve, ki so primerljive in bi jih bilo mogoče odpraviti, popraviti na način, kot je bilo predlagano. Sam mislim, da je smiselno vendarle danes nekaj več izvedeti, kako bo ta zakon reševal, ki je v pripravi oziroma bo prišel v proceduro, ko bo z gnusom kot rečete v koaliciji, zavržen zakon s strani socialne demokracije, ker je, češ pregrešen in ne vem v čem ga tudi vi, če bi želeli, ne bi mogli popraviti. Bi ga lahko, ampak seveda to preprosto ni v navadi, ni v maniri, ni nekaj, kar bi bilo za koalicijo sprejemljivo. Ampak tudi to ni tako bistveno. Bistveno bi bilo izvedeti od predstavnikov vlade ali seveda od koalicijskih poslancev, ki zdaj nasprotujete svojemu predlogu, kako, na kakšen način bo zakon, ki bo prišel v marcu v proceduro, pravite, rešil vprašanje za leto 2005. Jaz razumem teh 12 tisoč 500 podpisov kot prošnjo, kot neko vpijočo željo, da se ne povzroči katastrofa ob predlogu oziroma ob potrebi oddaje dohodninske napovedi v letošnjem letu. Tudi glede na navodila, kot je razumljeno, bo to zelo težko narediti korektno, da ne bodo vsi ti ljudje v prekršku, glede na predhodna navodila, glede na vse tisto, kar bi morali početi, če bi bila ta jasnost taka, da bi vsak, ki je prizadet, sedaj vedel kako, na kakšen način je potrebno voditi evidence. In to je v letu 2005 bilo potrebno storiti in takrat je bila že tudi ta vlada in del odgovornosti sodi tudi k njej. Ne mislim, da je mogoče to, kar je bilo tudi slišati, da je mogoče na isto kopito in na enak način obravnavati in da je cilj samo prodaja grozdja preko zadrug, agrokombinatov, firm ki se ukvarjajo s predelavo in prodajo grozdja in oljk oziroma pridelavo oljčnega olja na koncu in trženje tega. Jaz mislim, da je za Slovenijo še kako pomembno in koristno, da je ravno ta kombinacija, na eni strani masovna proizvodnja, ki se konča na koncu s predelavo v velikih vinskih kleteh in pojavljanjem na trgu blagovnih znamk teh kleti in posameznih proizvodov, da pa na drugi strani dopustimo možnost razvoja individualnim pridelovalcem, tistim, ki pravzaprav, če danes se o tem pogovarjamo, tudi na način promocije, na način uveljavljanja v svetu, primerljivosti konec koncev strukture pridelave, predelave in prodaje s sosednjimi državami, Avstrijo, Italijo predvsem, ko govorimo tako rekoč o proizvodnji na tej strani in na drugi strani meje. Celo za primere gre, ko nekateri naši pridelovalci in predelovalci grozdja imajo vinograde, na drugi strani, pa se, ko se sedaj na ta način obravnava ta zakon in ta razlaga, potem na trgu pojavita tisti, ki je registriran v Italiji, po enem principu, pri nas pa po drugem principu. To prvič ni razumno, drugič je destimulativno in konec koncev nekonkurenčno za te naše proizvajalce. Jaz slišim, da predsednika odbora zelo skrbi, da bi bili individualni proizvajalci vina in olja itn. prebogati, vis-a-vi tistih, ki prodajajo v zadrugo grozdje ali pa preko tega načina tudi oljčno olje predelujejo in pridelujejo in prodajo. To je lahko razumljivo kot neka slovenska folklora, ni pa razumljivo z vidika vzpostavljanja enakih možnosti za vse. Ko govorimo o enakih možnostih, govorim ne samo o Republiki Sloveniji, govorim tudi o skupnem evropskem prostoru, v katerem smo in s katerim se primerjamo. In tukaj smo očitno nekaj posebnega. Jaz sem se dal podučiti, kako je to na zahodni meji, na meji z Italijo in kako je to v Italiji in kakšen je ta položaj teh pridelovalcev. In če je res, da vas skrbi samo ta pravna definicija oziroma preširoka pravna definicija v tej razlagi, da to posega že v samo spremembo zakona, potem bi bilo prav, da se odgovori na to, kar sem postavil kot vprašanje: Kako se rešuje stvar za leto 2005? Drugače bo razumljeno, in tudi sam bom to razumel, da od novembra, cel december in potem januar, februar se je govorilo, da se bo to razrešilo na ustrezen način. In če se s tem zakonom bo, potem je temu mogoče pritrditi, sicer ne. In potem se res postavi vprašanje, ali ni šlo za zavestno manipuliranje, ne samo s tem 12 tisoč 500 podpisnikov, ampak tudi z vsemi tistimi, ki smo verjeli, da je namen plemenit, da je namen, da se ta položaj za vinarje in za pridelovalce oljk oziroma oljčnega olja uredi na primerljiv način. Kot razumem, nimajo ti pridelovalci in predelovalci nič proti, da se neka gradacija naredi, da se s faktorji primerljivo tudi povečajo nekatere stvari, če so dohodkovno, kot pravite nekateri, v boljšem položaju tisti, ki boljše delajo, ki imajo konec koncev tudi zaradi svojega truda, zaradi svoje kvalitete boljšo ceno na trgu. In če postavimo paralelo, jasno je, da ta privatnik, če hočete, bi moral najbrž se nehati ukvarjati s temi stvarmi, če ne bi imel zadostnega prihodka, da bi se lahko naprej preživljal in razvijal. Na drugi strani pa, kaj pravzaprav s tem hočemo doseči? Hočemo pobrati tudi za državo več dohodnine. Prav, ampak pojdimo pogledat, koliko iz zadružnih kleti, agrokombinatov in tako naprej na koncu pride v državni proračun dobička. Koliko denarja je iz tega naslova. Kaj hitro bomo ugotovili, da konkurenčnost je tukaj silno vprašljiva in tudi vprašanje, kateri iztržek je pravi. Jaz mislim, da je treba omogočiti tako predstavnikom individualnih proizvajalcev oziroma pridelovalcev, predelovalcev in prodajalcev kot tudi ostalim, ki na drugačen način to delajo, da vsi imajo možnost, da po svojih sposobnostih, po svojih zmožnostih se s tem ukvarjajo. In na koncu, da so tudi primerljivo obdavčeni. In s tem mislim, da je potrebno zadevo zaključiti. Če je za sadjarje, če je za mlekarje, če je za hmeljarje in tako naprej en princip, potem mora biti ta isti princip tudi za vinarje in za oljkarje. Seveda še toliko bolj, ker je tudi za tiste proizvode, ki prihajajo iz korena priimka našega predsednika odbora za kmetijstvo, potem moramo biti vsi enaki. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janko Veber v imenu Social demokratov. Prosim.
Hvala za besedo predsedujoči in lep pozdrav še enkrat! V poslanski skupini Socialnih demokratov se strinjamo z mnenjem zakonodajno-pravne službe, da je predlog za sprejem avtentične razlage 3. in 5. točke drugega odstavka 57. člen zakona o dohodnini v nasprotju s tem, kar naj bi avtentična razlaga predstavljala. Avtentična razlaga naj bi predvsem bila namenjena temu, da omogoča doreči vsebino zakonske določbe, ki jo je že sprejel, in sicer v okviru njenega prvotnega pomena, tako da se lahko njeno izvajanje v praksi izvaja jasno in nesporno. Sama avtentična razlaga pa presega to vsebino in pravzaprav spreminja besedilo, zato je za dosego tega cilja, ki so si ga zadale poslanske skupine, potrebno oblikovati zakonsko rešitev. Pri tem bi rad ponovno opozoril na dejstvo, da zakonsko rešitev imamo vloženo, da je zakon o spremembi in dopolnitvi zakona o dohodnini, ki smo ga vložili poslanke in poslanci, primeren, da ga sprejmemo. Predvsem bi opozoril na dejstvo, da razlage v to smer, da bo vlada pripravila nov predlog, niso korektne v tem smislu, kajti tudi če bo vlada vložila nov predlog, bo ta predlog prišel v proceduro prepozno, prepozno v tem smislu, da bi lahko obravnaval dohodnino za leto 2005. Zagotovo predlog vlade ne bo reševal dohodnine za leto 2005. Zakon, ki je vložen, pa to rešuje. Zato je pomembno, da danes združimo razmišljanje, ki je izkazano ne nazadnje s podpisom in vložitvijo v sprejem avtentične razlage kot tudi z vložitvijo zakona o spremembi dohodnine. Pravzaprav ni poslanske skupine, ki bi nasprotovala tej rešitvi. Razlikujemo se samo v tem, na kakšen način bi to rešitev dosegli. In tukaj bi resnično rad opozoril še enkrat, da vladna rešitev leta 2005 ne bo rešila, kar pomeni, da v slučaju ne sprejema zakona o dohodnini avtentične razloge pač ni možno sprejeti, ker presega njeno vsebino, kmetje, vinogradniki, vinarji in oljkarji bodo morali za leto 2005 izdelati vse administrativne postopke oziroma izpeljati vse administrativne postopke za napoved ločene odmere dohodnine za pridelavo grozdja in posebej ločeno za pridelavo vina ter enako pri oljkarjih, ločeno za pridelavo oljk in ločeno za pridelavo oljčnega olja. In to bodo počeli samo v letu 2005, potem ko naj bi vlada predložila nov predlog, tega naj ne bi bilo več in v letu 2006 to naj ne bi bilo več potrebno. Že zaradi tega se nam zdi v poslanski skupini Socialnih demokratov še posebej pomembno, da za to eno leto vendarle sprejmemo zakonsko rešitev, ki razbremeni vinogradnike in oljkarje te nepotrebne administracije in potem v letu 2006, ko bo nov zakon uveljavljen, se ta izvaja tako, kot ga bo vlada, kot napoveduje, vložila. Mislim, da je to pomembno tudi zaradi tega, ker ne nazadnje družinske kmetije tržijo vino pri poznavalcih vin, pri specializiranih trgovinah in seveda tudi v eminentnejših restavracijah. Tako zapolnjujejo tržno nišo in dvigujejo raven razpoznavnosti naših, lahko rečem, vinskih dežel, čeprav tudi vinske dežele nismo še popolnoma dorekli, v vsakem primeru pa govorimo o vinskih deželah v Sloveniji in seveda s tem se posredno pripravlja tudi večja razpoznavnost našega vina na trgu, pripravljajo se tudi nove tržne možnosti za vstop večjih količin vin nižjega kakovostnega razreda, ki jih sicer pridelujejo trgovski in kapitalski trgi oziroma organizacije, ki temeljijo bolj na trgovsko-kapitalskih odnosih. Seveda nam pa mora biti cilj v Sloveniji, da uredimo takšno pridelavo in izdelavo vina, ki bo upoštevala oboje, tako družinske kmetije, ki naj bi zapolnjevale te specializirane potrebe po vinih, kot tudi trgovsko-kapitalske proizvajalce, ki zagotavljajo večjo količino vin. Samo z dobro skupno ponudbo vin bomo dosegli tisti želeni cilj, da bo trženje in promocija slovenskih vin uspešna, ne samo na našem trgu, ampak tudi na zunanjih trgih. Zato še enkrat apeliram na kolegice poslanke in kolege poslance, da danes izkoristijo priložnost, sprejmejo spremembo zakona o dohodnini in s tem zapolnimo tudi vrzel pri napovedi dohodnine za leto 2005 za vinogradnike in oljkarje, da jim ne bo treba opravljati administracije, in potem po letu 2006 tega naj ne bi več počeli, bi bil ta trud vržen pravzaprav proč. Zato mislim, da je danes resnično priložnost, da za leto 2005 rešimo tako, kot smo si nekako zamislili v državnem zboru, če lahko temu tako rečem, v letu 2006 pa naj zadeva teče tako, kot si bo zamislila vlada, če bo seveda ta predlog sprejemljiv za poslanke in poslance v državnem zboru. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ciril Testen, v imenu Nove Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Bom zelo kratek, ker je gospod Bajc že nestrpen. Končni rezultat, ki ga zasleduje avtentična razlaga in predlog zakona, je enak. Kar se avtentične razlage tiče, 3. in 5. točke drugega odstavka 57. člena, nas je zakonodajno-pravna služba prepričala, da preveč posega v vsebino samega zakona in zato avtentična razlaga ni primerna. V Novi Sloveniji bomo predlog sklepa podprli. Zdaj pa še nekaj v zvezi s tem, ali bo nov predlog zakona za leto 2005 veljal ali ne bo veljal. Tu bi veljalo slišati stališče vlade, ker menim, da je prav, da se oni o tem izjasnijo. Ta predlog naj bi obravnavali na novembrski seji in jaz upam, da bomo ulovili tisti nujni čas, da bi to opravili. Strinjam pa se, da se to pozno obravnava in da bi bilo bolje, če bi to bistveno prej naredili. Kar se tiče odbora za kmetijstvo, mislim, da da rabimo bogate predelovalcev. Bilo je omenjeno, da se bojimo bogatih predelovalcev vina in pa tudi drugih. Moje mnenje je, da rabimo bogate predelovalce, vendar ti bogati predelovalci morajo tudi ustrezno svojemu bogastvu primerno plačati davke. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Josip Bajc, v imenu Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Hvala, gospod podpredsednik. Lep pozdrav kolegicam in kolegom in predstavnikom vlade. Slovenska ljudska stranka je bila tudi ena od podpisnic obvezne razlage 57. člena. In da ne bi ponavljal tega, kar je kolega mag. Kramberger povedal, zakaj smo se premislili, bi to bolj utemeljil, zakaj smo se pa premislili. Kot so tudi moji predhodniki rekli, zakonodajno-pravna služba tega državnega zbora je rekla, da bi verjetno z avtentično razlago 57. člena zakona o dohodnini preveč posegali v vsebino zakona. Mislim, da se vsi strinjamo, in da tudi kolega Veber pri prejšnji točki dnevnega reda, ko smo obravnavali zakon, ki ga je sam vložil, poskušamo iskati rešitev, kako zadeve sanirati za leto 2005 oziroma kako sanirati slabo določbo po mnenju tako vinarjev kot vinogradnikov zakona, sprejetega v letu 2004. Mene ne skrbijo bogati vinarji in ne skrbijo me, tako kot je eden od predhodnikov rekel, revni, ali pa bom rekel, manj bogati proizvajalci grozdja. Mene skrbi, kako izravnati ali kako doseči, da bodo, ko govorimo o davčni zakonodaji vsi državljani, ki obdelujejo to našo bogato ali revno zemljo z enakim metrom oziroma enakim vatlom dali oziroma bo določila država, da ji dajo tisto, kar ji gre. Drugo. Mislim, da nihče od predhodnikov, tako pri prejšnjem zakonu kolega Vebra in ne sedaj pri obvezni razlagi koalicijskih strank, nihče ni povedal, kaj se bo zgodilo, če bi glasovali tako ali če bi glasovali drugače v zvezi s to obvezno razlago oziroma prej zakonov. Glede na to, da je matično delovno telo pri obeh reklo, da ni primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo, to po poslovniku, to sem se dal podučiti, pomeni, da se zadeva vrne nazaj matičnemu delovnemu telesu. To pomeni, da gre nazaj na odbor za kmetijstvo in to pomeni, da gre na marčno sejo, ki se začne, mislim, da ali pa se bo začela 27. in 28. marca. Če bi takrat sprejeli [[...]]Moram še o proceduri, pri čemer matično delovno telo potem ne sme več reči, da ni primerna podlaga, ker je državni zbor rekel, je primerna, recimo, če rečemo obvezna razlaga. Potem moramo čakati 6 oziroma 7 dni, da dobimo oziroma tisti čas, ko lahko eventualno da veto državni svet, se pravi, v najboljšem primeru je obvezna oziroma ta avtentična razlaga objavljena v Uradnem listu, zdaj bom na pamet rekel, enkrat 6., 7. aprila. To pomeni, rok 31.3., ko naj bi vsi davčni zavezanci, ki napovedujejo dohodnino, to smo pa vsi, že zamudili rok, da to opravijo. Glede na to, da je v proceduri - mislim, da je vlada že vložila v proceduro - predlog zakona o spremembi zakona o dohodnini, ki naj bi to zadevo saniral, mislim, da bomo manj kršili zakonodajo, manj posegali v vsebino, glede na to, da bomo spremenili zakon, če potem na marčni seji, tej isti, kjer bi tudi to avtentično razlago eventualno obravnavali, če obravnavamo ta zakon in na podlagi zakona zadeve uredimo. V zakonu, ki je bil že v državnem zboru, pa je bil vrnjen s strani vodstva državnega zbora vladi, da ga dopolni, glede na to, da ni imel ene od predpostavk, ki pravijo, kako se vlaga zakon, to je, ni imel ocene finančnih posledic, mislim, da je tudi v tem zakonu z enakim zadržkom verjetno zakonodajno-pravne službe ali pa mogoče z malo manjšim zadržkom, kot je zadržek pri obvezni razlagi 57. člena zakona, možno vnesti določbo v prehodnih in končnih določbah tega zakona, seveda če se bo odločilo matično delovno telo in tako predlagalo potem državnemu zboru tudi zadevo, da se uredi za leto 2005. Zaradi navedenega bomo poslanci poslanske skupine Slovenske ljudske stranke avtentično razlago 3. in 5. točke drugega odstavka 57. člena zakona o dohodnini potrdili, tako kot je bilo izglasovano oziroma predlagano s strani matičnega delovnega telesa, v pričakovanju, da v proceduri, ko bo prišel ta zakon na matično delovno telo oziroma na plenarno zasedanje, doseženo to isto, kar smo mislili, da lahko dosežemo z avtentično razlago 3. in 5. točke drugega odstavka 57. člena zakona o dohodnini. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev o predlogu za sprejem avtentične razlage. K besedi se je prijavila gospa Breda Pečan. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Mislim, da je v dosedanji razpravi o obeh temah, tako o zakonu kot o obvezni razlagi, pravzaprav prišlo do nekega, moram reči, verjetno razmisleka vseh nas. Prvič, če zavrnemo tako zakon kot obvezno razlago, nastane problem praznine v letu 2005. Maloprej mi je gospod državni sekretar - kajne, saj ste državni sekretar? - razložil, da so kmetje, ki pridelujejo vino in oljčno olje za prodajo in ne samo za lastne potrebe, že prekršili zakon o dohodnini, če niso v upanju, da bo sprememba zakona sprejeta ali pa obvezna razlaga, saj je vseeno, ali je eno ali je drugo, če niso prijavili dohodka iz dejavnosti, ker je to pravzaprav dohodek iz dejavnosti in je obdavčen neto prihodek. To je en problem. Drugi problem je, če oboje zavrnemo in čakamo na to, da bo vlada pripravila predlog sprememb zakona o dohodnini, kjer bo obravnavana med drugim tudi ta problematika, se pravi, kjer bo dana možnost za povečanje katastrskega dohodka kot davčne osnove za obdavčitev, bo nastala praznina za leto 2005 in bo znova prekršek. Če pa so bili dovolj zgodni, so pa seveda imeli zelo veliko opravka s samo prijavo davčne osnove in bodo plačali nesorazmerno več davka, kakor bi ga pa plačali, če bi imeli tudi povečan katastrski dohodek. Zaradi tega predlagam nekaj, kar se bo morda vam zdelo, kolegice in kolegi poslanci, ne, kolegica je samo ena, kolegica in kolegi poslanci, dve sta, pardon, tam čez jo vidim, da je razumna rešitev. Če mi danes zavrnemo sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, zakon je vložen po nujnem postopku, kar je konec koncev razumljivo, sicer ne gre za zelo pomembne interese in katastrofalne posledice za državo, gre pa za zelo pomembne interese in katastrofalne posledice za mnoge državljane te države in zaradi tega menim, da če bi mi zakon podprli, ga vrnili s tem delovnemu telesu, ki se mora v času seje sestati, in to delovno telo naj pripravi dopolnilo v smislu povečanja katastrskega dohodka, se pravi črta se tisto besedilo v 3. in 5. točki 57. člena in mislim, da se potem v 60. ali 59. členu, sedaj se ne spomnim, ker sem prej gledala, dopolni besedilo tega člena s tekstom, ki pove samo to, da se za pridelovalce vina in oljčnega olja, ki pridelujejo olje in vino za prodajo, vendar samo iz lastnega pridelka, samo iz lastnega pridelka, to mora biti jasno, se jim katastrski dohodek kot osnova za odmero dohodnine primerno poveča, ker tako ali tako potem davkarija skupaj z ministrstvom za kmetijstvo in z geodetsko upravo določi, koliko pravzaprav je ta katastrski dohodek. Saj tega ne bomo določali v zakonu, številk ne bomo v zakon dajali, ampak samo besedilo. Mislim, da je to tako kratko in tako enostavno, da ni treba čakati novembra meseca, jaz sem namreč razumela, da bo šele novembra, pa tudi vseeno je, če je marca, če je aprila ali če je novembra, vedno bo veljalo samo od leta 2006 dalje. Se pravi, če pa mi na tej seji sprejmemo spremembo zakona o dohodnini tako, da vgradimo notri tudi povečan katastrski dohodek, mislim, da smo rešili problem, za kar pomemben del naših kmetov. Sedaj moram povedati nekaj, kar se meni kot sicer nepoznavalki vina, vendar pa bom rekla, kar se tiče naših pomembnih dosežkov v Sloveniji, pa zdi zelo pomembno. Če verjamete ali ne, mislim, da z našimi vini naših individualnih pridelovalcev se imamo možnost hvaliti po celem svetu. Jaz vam moram iskreno povedati, kadarkoli je možno, ker kot županja imam zelo veliko kontaktov, se hvalim z vinom naših izolskih pridelovalcev, pa ne bom vam imen povedala, Sčurkom, Movio in s celim kupom drugih, ki jih zdajle se trenutno ne spomnim in delim to kot poslovna darila ta vina. Zakaj? Zaradi tega, ker je to vendarle tudi ena blagovna znamka naše države. Če so ti ljudje zato, ker delajo dobro, odlično in vrhunsko vino, bogati, naj bodo bogati, ker so to naredili s svojim znanjem in s svojim delom. Jaz moram reči, da se mi zdi nesmiselno zaradi takih stvari sekirati, če je nekdo bogat zaradi tega, ker je pameten, pa ker je sposoben, pa ker dobro dela. In zato, jaz vam predlagam, kolegica in kolegi, dajmo biti enkrat, midva z gospodom Vebrom, jaz tako ali tako nisem podpisana pod predlogom zakona, verjetno ste to opazili, čeprav kolega Veber in moji kolegi poslanci v poslanski skupini ne bodo prav nič užaljeni, če boste rekli, da je zakon slab in da ga je treba popraviti s takimi popravki, kot je dopolnilo recimo 59. člena. In prepričana sem, da se bodo tudi predstavniki vlade s tako rešitvijo strinjali. Ne vem, kaj menite. Ali je to prava rešitev ali ne? Mislim pa, da bi bilo dobro, če bi se pred glasovanje danes popoldne vendarle med sabo posvetovali in se poskusili vodje poslanskih skupin dogovoriti, da bi se lotili tega problema enkrat na malo bolj kooperativen način, recimo v partnerstvu za razvoj kmetijstva. Najlepša hvala.
Besedo ima gospod Boštjan Zagorac. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni! Zakon o dohodnini, ki je stopil v veljavo s 1. januarjem 2005, se je v praksi pokazal za izredno neprijaznega predvsem do vinogradnikov in oljkarjev. Slovenski vinarji in oljkarji so neposredni kmetijski proizvajalci, kar pomeni, da pridelujejo vino oziroma olje, oljčno olje iz lastnega grozdja oziroma oliv. Glede na veljavni zakon o dohodnini, morajo omenjeni svojo kmetijsko dejavnost deliti na dve ločeni dejavnosti in za pridelke ene kmetije plačevati v bistvu dva davka v okviru nove davčne zakonodaje. Enega za grozdje in enega za vino. V večini evropskih držav kmetje za takšno kmetijsko dejavnost plačujejo dohodnino po katastrskem dohodku. Kljub temu, da je od uveljavitve zakona minilo zdaj že leto in nekaj mesecev, vlada ni pripravila ustreznih podzakonskih aktov pravočasno. Možnost prepričati se o tem, sem imel sam, ko so mi na eni od davčnih izpostav povedali, da se jim sanja ne kako bodo po novem davčnem zakonu obračunali dohodnino za vinarje in oljkarje. Danes sem slišal že nekajkrat govoriti o tem, da so ti ljudje v prekršku. Saj niso sami krivi, da vlada ni opravila svojega dela, pripravila podzakonski predpisov, poučila svojih zaposlenih na davčnih izpostavah o tem, kako obračunavati davek tem ljudem. Zato me zanima, upam da boste tudi povedali še kakšno besedo o tem, ali so ti ljudje danes v prekršku ali ne, ali jih bo država Slovenija oglobila zaradi tega, ker vlada ni opravila svojega dela in pripravila podzakonskih predpisov. Jaz vam povem, lani septembra o tem, kako obračunati davek oljkarjem in vinarjem, na eni izmed davčnih izpostav niso imeli pojma. Enako potem ne morete pričakovati od vinarjev, da bodo sami znali to izračunati. Druga zadeva, ki jo moram povedati, je ta, da se danes srečujemo z nezakonito avtentično razlago. Avtentična razlaga je nezakonita in še z enim absurdom, da predlagatelj nečesa v tem državnem zboru bo glasoval proti svojemu predlogu. Tudi to je nekaj novega v tej hiši, tudi tega nismo navajeni. Ponavadi ljudje, ki nekaj predlagamo, za tem stojimo, ne glede na to, kako je zadeva pripravljena. Na nepravilnosti v davčni zakonodaji smo v Slovenski nacionalni stranki opozarjali že lansko leto s številnimi pobudami in vprašanji, na katere smo dobili odgovore v smislu, saj se bo uredilo. Ja, pa mislim, da ne urejate tega na nezakonit način. Kar se tiče zakona, ki ga vlada pripravlja, moram povedati, da sam nisem seznanjen, da bi zakon že bil v proceduri. Glede na izkušnje, ki jih imamo, predvsem naj omenim tukaj zakon o veterini, bo to trajalo še sigurno eno leto, da bo zadeva prišla v proceduro, da se boste v tej vladi uskladili in potem mogoče sprejeli. Do takrat bodo pa vsi ti ljudje, še enkrat ponavljam, v prekršku. Ampak ne po svoji krivdi, po vaši krivdi. In ko je nekdo govoril o kršitvah postopkov in zakonodaje, danes smo imeli možnost delati brez kršitve postopkov in brez kršitve zakonodaje in hkrati tudi urediti ta položaj, za katerega vsi skupaj z vlado ugotavljamo, da je absurden. Imamo še možnost, da sprejmemo tako imenovan Vebrov zakon o dohodnini, ki bi to področje urejal in avtentična razlaga je popolnoma brezpredmetna. Potem si pa vlada naj kar vzame čas, kolikor si ga želi, da bo pripravila novega. Ampak ne delati političnih točk in ljudi spravljati v prekrške, če niso sami krivi. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Janko Veber. Eno minuto.
Hvala še enkrat za besedo. Pravzaprav veliko novega je težko povedati, ampak vendarle bi podkrepil to dejstvo, da imamo resnično priložnost, da s sprejemom zakona rešimo to vmesno obdobje in damo vladi možnost, da oblikuje rešitev, za katero smatra, da je še boljša od te, ki je danes v proceduri. Predvsem pa mislim, da bi res morali izkoristiti to veliko pripravljenost, ki vlada, da se ta problem razreši predvsem v korist vinogradnikov, vinarjev in oljkarjev. In mislim, da je ne nazadnje to tudi pomembno zaradi tega, ker vsi skupaj smo zagotovo izjemno ponosni, če nekdo uspe z nekim svojim pridelkom, proizvodom, še posebej, če v to vloži veliko truda. In vinogradniki, vinarji in oljkarji so znani po tem, da vlagajo v to zelo veliko truda in mislim, da si zaslužijo sprejem tudi ustrezne zakonodaje, ki je danes v proceduri in v bodoče izboljšanje, če je to potrebno, tudi s strani vlade. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Bojan Starman.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Na vsak način je potreba izkoristiti to splošno mnenje, da je treba izboljšati položaj vinarjev in zagotoviti boljše pogoje za njihovo delo. Smo pa v tej dilemi dejansko vsi ugotovili, da je najbolje, da bi sprejeli nov zakon, da pa ostaja vprašanje za leto 2005. Zato mislim, da bi bilo mogoče pametno, da še enkrat razmišljamo o celi zadevi. Na vsak način pa moram povedati, da tudi ta predlog na nek način prinaša neko začasno rešitev, neko pavšalno obdavčitev, ki tudi ni na nek način pravična. A kot je nazadnje gospa Pečanova povedala, dopolnitev tega predloga, to pa sam ne vem, ali je to možno v teh rokih, ki so še na voljo, urediti ali ne z zavrnitvijo zakona. Možnost obstaja, da se sestane odbor, ne vem pa, kako po proceduri to zadevo lahko sprejmemo še na matični seji. Mogoče bi bilo dobro o tem še razmisliti in ustrezno ukrepati. Dejstvo pa je, da smo vsi v vseh strankah enakega mnenja, da je potrebno to, kar je bilo z zakonom o dohodnini, ki je pričel veljati 1.5., narejeno, da je treba spremeniti. Res pa je, dodal bi še nekaj, da s tem zakonom, ki je začel veljati leta 2005, niso bili samo vinarji postavljeni v slabši položaj. Veliko veliko stvari, ki prej niso bile obdavčene, so potem prišle v davčno osnovo. Veliko stvari je bilo z dopolnitvami že urejenih oziroma smo poiskali nove načine, nove olajšave in smo jih uvedli v spremembo zakona o dohodnini. Sprejeli smo tudi nekatere olajšave, ki zmanjšujejo davčno osnovo oziroma tiste, ki olajšujejo same postopke z dvigom tistih, ki lahko uveljavljajo normirane stroške. Povedal bi še nekaj. Očitno je v naši državi nujnost temeljite reforme davčnega sistema. Ko spremljamo te različne predloge za različne olajšave, enostavno ugotavljamo, da ta sistem dopušča preveč odpadov oziroma olajšav. Potrebno bo iti v to, da se pride do enotne stopnje dohodnine. Sedaj na primer, če nekdo uveljavlja dohodnino po lestvici iz svoje dejavnosti, so te dohodnine zelo različne: od 16 do 50% je naša obdavčitev. Ravno tako so tudi olajšave. Olajšava za, kaj jaz vem, za vzdrževanega družinskega člana ali otroka, jo dobi veliko večjo tisti, ki ima veliko plačo, kot tisti, ki ima majhno plačo. Dejansko je treba prevetriti celoten sistem, ne samo to področje. Dejansko pride do enega novega enostavnejšega in bolj racionalnega sistema, ki pa bo enak za vse državljane in tudi bo prinesel potrebna sredstva v našo blagajno. Ob tem pa moram povedati, da bomo ob teh spremembah morali še enkrat pogledati in se zamisliti o skupnem obsegu naše javne porabe. In bomo morali narediti veliko več naporov tukaj v državnem zboru kot drugje, da bomo to javno upravo oziroma to državo pocenili in s tem naredili vse davke nižje, bolj prijazne in na tak način tudi zagotovili, da se bodo tudi davki dejansko pobirali ne pa, vedno več je tistih področij, kjer se davek ne pobira. Pri vinu bi povedal še nekaj. Dejstvo je, da tako ali drugače, po starem sistemu, po novem predlogu ali po katerikoli varianti dohodek od vina ni tako zelo obdavčen. In če potegnemo črto še naprej na gostinstvo in vse skupaj, nihče ne plačuje veliko državi, niti nimamo trošarine, tako da je ta izdelek relativno poceni. Zato mogoče ni odveč pomislek, koliko imamo v Sloveniji problemov z alkoholizmom, ki nam povzroča tudi velike družbene težave. Tako da bi bilo mogoče neko začasno rešitev treba poiskati v tem predlogu, ki je bil tu dan. Sicer pa sam vidim rešitev v celovitem sistemu, ki bo mogoče bolj pošten do vseh državljanov oziroma bo vsem znižal dohodnino oziroma davke, ki jih moramo plačevati. Še enkrat bi povedal, da se pogosto, kar je vidno tudi iz današnje razprave, mešajo določeni pojmi - eno je dohodnina, eno je DDV. DDV je pač davek, ki se priračuna in nič ne vpliva na dohodke. Dejstvo je, da v naši državi, kolikor kdo zasluži oziroma ustvari neto dohodkov, od tega bi morali vsi enako plačati davka, tudi katastrski dohodek v kmetijstvu. To je neka povprečna ocena, to je način obdavčevanja s pavšalom, tako rekoč, ki je tudi zelo različen in nepošten. Dejstvo je, da tisti, ki ima, na primer, še neko drugo dejavnost poleg kmetijske oziroma je v službi, ko doda ta katastrski dohodek k svojim prihodkom v službi, pride v višjo lestvico in plača veliko več. Povedal bi, da neka kmetija s 46 hektarji, če bi upošteval povprečne katastrske osnove, ki se upoštevajo, pride do milijona 200 prihodkov iz katastra. Nad milijon in pol, mislim, da je v Sloveniji nekaj deset kmetij katastrskega dohodka. Zdaj pa vzemimo osnove milijon in pol, ko se odštejejo tisti obvezni prispevki za socialo, kjer se tudi vedno pri kmetih in povsod prispevki za socialno varnost štejejo kot davek - to ni davek, to je druga kategorija. Če vzameš samo dohodek, ki se v pavšalu izraža v katastru, se pravi, ogromna kmetija pri milijon 200 tisoč tolarjih, če odšteje tiste prispevke pa še olajšave, ki jih ima možnost uveljavljati, na otroke in vse skupaj, prihaja do plačila dohodnine, to je tistega pravega davka, praktično 10, 15 tisoč tolarjev na leto. To so izredno nizki zneski. Se pravi, da dejansko tu odpiramo tematiko, ki jo bo treba zelo na široko prevetriti. Jaz se zavedam, da so prihodki nizki, vendar, še enkrat moram povedati, kot sem prej povedal, dohodnina se ne plačuje od izgube, povsod bi moralo biti enako. Če se s tem ne zasluži, ne ustvarja nove vrednosti, tudi davka ni, ne pri kmetih ne pri podjetnikih niti nikjer. Drugo je, če podjetnik nima osnove, če ima več stroškov v poslovanju kot prihodkov, se pravi, ima izgubo, on ne plača dohodnine. Akontacija, ki jo mogoče med letom plačuje, se vrne na koncu leta. To je popolnoma jasno in dejansko je ta dohodnina in ta davek pogostokrat pomešan z vsemi, z DDV-jem, s prispevki za socialno varnost povsem in s tem se zamegli ta pojem, ko se vsakodnevno srečujemo s tem problemom. Jaz seveda osebno bi spremenil marsikaj v tej dohodnini, ljudje sprašujejo, kako bomo izpolnili, kako so obresti, kako so te stvari, cela vrsta stvari je, za katere mislim, da so po nepotrebnem. Dohodnina bi morala biti izračunana nevtralno. Mi bi morali dobiti domov izračune in bi samo potrdili njihovo pravilnost, ne pa obratno, da mi skrbimo, pa napovedujemo te stvari, ker na nek način bi bilo treba v evidenci zagotoviti evidenco vseh prihodkov vseh naših občanov in seveda vseh osnov za izračun dohodnine. To je praktično v dobi računalništva zelo možno in upam, da bo kmalu prišel in ob novih spremembah tudi tak predlog, ki bo omogočil, da ne bo več treba dajati davčnih napovedi. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Franc Sušnik. Izvolite prosim.
Hvala lepa. Glejte, res bi nekdo, ki bežno spremlja zadevo, lahko rekel, da je čudno, da se zdaj podpisniki avtentične razlage umikamo in da podpiramo predlog sklepa matičnega delovnega telesa, da ni primerna za nadaljnjo obravnavo. Vendar ta umik oziroma ta sprememba ni bila narejena kar čez noč, kar na pamet, ampak je bila predvsem posledica opozoril drugih zavezancev za plačilo dohodnine na področju kmetijstva, ki so nas opozorili, da bi z uveljavitvijo avtentične razlage neupravičeno izločili iz kroga zavezancev za plačilo dohodnine oljkarje in vinarje, ki predelujejo lastno olje oziroma lastno vino in ga tržijo. Dejstvo je, da bi s tem bistveno kršili temeljno izhodišče dohodninske zakonodaje, to pa je da je treba upoštevati pri obdavčitvi vse vrste dohodkov. Kalkulacije pokažejo, da je razmerje med pridelovalci grozdja in vinogradniki, ki predelajo to grozdje v vino, v prihodku tudi v razmerju 1 proti 3, celo 1 proti 4 in še nekaj za področje Primorske in celo 1 proti 10 za predelovalce oziroma tiste, ki tržijo vrhunska vina. In to je situacija, ki je ne vzdrži in kateri se najbolj približa zakonski predlog, ki smo ga skupaj uskladili in ki ga je vlada vložila v proceduro, to pa je, da se dejansko omogoči obdavčitev na osnovi katastrskega dohodka, ki mora biti v smeri tistega, kar sem rekel, v smeri doseganja teh ciljev enakomerne in pravične obdavčitve korigiran. In predlog je, da je korigiran s faktorjem 2 pa pol oziroma tri. Je pa potrebno še nekaj povedati. V sklopu popravkov dohodninske zakonodaje, šestih popravkov dohodninskega zakonodaje, je bil narejen tudi pomemben premik, ki naredi kar dosti, pušča izjemno veliko manevrskega prostora. Rad bi povedal, da so bili normirani stroški povišani iz 25% na 70% ob dvigu praga skupnih prihodkov iz 2.9 na 6 milijonov. V tem sklopu lahko uveljavljajo, pomembno je, da se v tem sklopu vidi 95% vseh registriranih vinogradnikov, tako da ostane tu, še enkrat poudarjam, tistih 200 velikih proizvajalcev, ki se bodo pa morali sprijazniti s tem, da bodo vodili evidence. Pomanjkanje evidenc je navsezadnje tudi naš skupni problem. Nedopustno je, da se danes v dobi informatizacije ukvarjamo z trditvijo oziroma s predpostavko, da je 50% vina na slovenskem trgu prodanega na črnem trgu, pod mizo. To je tudi ena od stvari, ki bi morala še koga v tej državi skrbeti. Mislim, da tudi vinarje, ker se s tem postavljajo v nek neenakomeren in neenakopraven položaj do drugih kmetijskih proizvajalcev. Hvala lepa.
Hvala. S tem je seznam prijavljenih razpravljavec izčrpan. Želi morda predstavnik vlade besede? Izvolite, prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane gospe poslanke, spoštovani gospodje poslanci. Glede na celotno razpravo mi dovolite, da dam nekaj komentarjev oziroma povem tisto, kar vlada namerava narediti. Sedanje stanje, čas glede vinarjev, oljkarjev in sploh razprave ni prijatelj v tem trenutku, tudi glede na citiranje mene v zvezi z roki. Zakon o davčnem postopku določa roke, do kdaj morajo različni davčni zavezanci, med njimi tudi vinarji in oljkarji, predložiti davčni upravi določene podatke. Ta zakon o davčnem postopku je bil sprejet leta 2004 in začel se je uporabljati od 1. januarja 2005. S tega vzornega kota seveda lahko zaključim, da davčni zavezanci so imeli več kot 1 leto časa oziroma zadeva je tukaj transparentna in jasno dana v naprej. Ti roki so bili postavljeni takrat. Tudi roki glede dohodnine se pravi, da jo je treba napovedati do 31.3., so v tem zakonu in seveda niso nič novega. Iz tega vzornega kota je ta razprava glede reševanja v vsakem pogledu na nek način problematična, kakorkoli že vzamemo. To pravi zakon in zakon je tisto, kar daje tudi pravno podlago za druge stvari. Tukaj bi rad opozoril na neke podatke, glede na to, da so bili tudi neki podatki dani. Rad bi povedal, da po registru proizvajalcev vina, ki ga vodi ministrstvo za kmetijstvo, je v Sloveniji registriranih 5.549 proizvajalcev vina. Tudi glede vseh ostalih številk itn. podpore je treba to vedeti. V okviru teh 5.549 registriranih proizvajalcev je 96% proizvajalcev takšnih, ki obračunavajo davek na način, kot tudi rečemo, se pravi na podlagi prihodkov, ki so določeni do višine 6 milijonov tolarjev letno in imajo možnost, da si obračunajo 70% odhodkov. Ta sprememba, to se pravi, glede višine odhodkov, je bila sprejeta v mesecu decembru 2005. Prej je bila ta višina določena, se pravi s 1.1.2005 je bila ta višina določena v višini 25%. Tukaj je bila neka korektura, nek popravek narejen, da so se ti odhodki, pavšalni odhodki povečali na 70%. In ti davčni zavezanci morajo glede na svoje prihodke gledati, ali bodo presegli letni dohodek 6 milijonov ali ne. To se pravi 4% zavezancev pa je takšnih, ki presegajo, registriranih zavezancev, ki presegajo 6 milijonov letnega prometa. Ti se morajo prijaviti in vodijo svoje poslovne knjige na podlagi prihodkov in odhodkov. Se pravi, da tukaj so dane rešitve za posamezne davčne zavezance. Ne morem reči, da so v tem trenutku najbolj ugodne rešitve, ampak mislim, da je treba strukturirati zavezance glede na to, v katero skupino spadajo in glede na to jih tudi ustrezno opredeliti v nadaljnjem sistemu. Glede na razpravo o sedanjem zakonu vsekakor lahko rečemo, če govorimo o grozdju in o vinu, je vinu vsekakor dodana neka dodana vrednost in na trgu je dosežena tudi neka višja cena. Običajno različna glede na to, ali gre za ustekleničeno vino ali ne gre za ustekleničeno vino. S tega zornega kota lahko rečem, da je lahko bolj pravično, da se ta katastrski dohodek ustrezno tudi poveča. Se pravi, da tukaj ne gre za isto davčno osnovo kot pri pridelovalcih grozdja, ki običajno oziroma vedno dosežejo nižjo ceno na trgu kot vinarji. Naslednje vprašanje, ki se je tukaj postavljalo, so vprašanja mednarodne primerjave. Evropska unija na tem področju, na področju vinarstva, na področju kmetijstva, ne daje nobenih rešitev. Vsaka država to lahko naredi po svoje. Italija določa, če govorim o državah, ki so sosede, določa, da so vinarji obdavčeni na podlagi katastrskega dohodka ali na neki primerjavi, na neki oceni katastrskega dohodka, kakorkoli že. Vendar italijanska davčna uprava in italijanski zakon zahteva, da se vodijo evidence o prodaji vina. Avstrija določa, da so vsi vinarji, ki imajo zemljišče, nepremičnino večje od 0,6 hektara, vinograd večji od 0,6 hektara, da se obdavčujejo kot dejavnost. Se pravi, vodijo prihodke in odhodke, zato tukaj, če govorim samo o teh državah, ne moremo seveda govoriti o istem sistemu. Tudi leta 2005 je po mojih podatkih davčna uprava prejela določena navodila, kako naj postopajo davčni zavezanci v mesecu aprilu leta 2005. Dopuščam seveda možnost, da so se davčne uprave različno odzvale do zavezancev glede samega izvajanja teh pravil, vendar bi želel tukaj tudi poudariti, da zadeva je bila jasna več kot leto dni naprej. Navsezadnje navodila niso tista, ki predpisujejo niti registracijo, niti davčne osnove, niti način obračuna davka, v bistvu to določa zakon. In zakon je tukaj dokaj podroben. Tako seveda možne rešitve za leto 2005, vsekakor je vse možno, drugo je, kaj je pravno sprejemljivo in pravno najugodnejše. Toliko morda v pojasnitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lep pozdrav tudi s te strani in najlepša hvala kolegu podpredsedniku za dosedanje vodenje seje. Sprašujem predlagatelja, gospoda Sušnika, če bi želel še kakšno pristaviti? Ne, hvala lepa. Zaključujem razpravo oziroma jo prekinjam. Tako je, glede na to, da imamo še 42 minut in nekaj sekund časa. Sprašujem, kdo bi se želel še prijaviti k razpravi? Bom prebral prijavljene: gospa Pečan, gospod Veber, mag. Sajovic, gospod Terčon, gospod Anderlič. Sem še koga izpustil? Potem pa kar vabim gospo Pečan, vsak ima pet minut, prosim.
Hvala lepa. Jaz lahko sprejmem vse argumente, ki sem jih danes slišala, pa vendarle vztrajam pri svojem predlogu in pobudi, da bi se, zdaj bom bolj konkretna, da bi se vodje poslanskih skupin danes za pet minut srečali in se dogovorili ali bi bilo možno, da bi danes zakon, takšen kot je, potrdili kot primeren za nadaljnjo obravnavo. Ker sem se prej zaletela, se opravičujem, gre za skrajšani postopek, zato je možno tudi, ker nikjer v zakonu od dohodnini ne piše, kako se določa, kolikšen je katastrski dohodek kot osnova za odmero dohodnine. Se pravi, da lahko ob črtanju dodatka v 3. in 5. točki 57. člena dodamo na koncu v odstavku, da se zavezancem iz 3. in 5. točke tega člena, ki pridelujejo vino in oljčno olje za prodajo, odmeri katastrski dohodek v višini 2,5 ali 3 - ne vem, kako ste prišli pač do te številke - kratniku normalnega katastrskega dohodka. Torej, popolnoma možno je, da na tej seji vsaj za leto 2005 zadevo razrešimo in uredimo tako, da bo v prid proizvajalcem, se pravi, pridelovalcem vina in oljčnega olja, istočasno pa tudi damo možnost vladi, da potem v normalnem času dopolni oziroma uredi dohodninski zakon tako, kot je treba. Menim, da imate možnost, da sprejmete neko pobudo v prid nekaterih ljudi, ki - jaz verjamem, da tisti, ki so že tako ali tako te 4%, o katerih je gospod Šircelj govoril, že tako ali tako vodijo knjige in zaradi tega se njih to pravzaprav prav nič ne tiče. A vendar gre za 96%, skoraj 6.000 ljudi, ki bodo morali za vino, ki ga prodajajo, voditi knjige oziroma morajo pripraviti tudi vse dokumente za nazaj pravzaprav. Ne verjamem namreč, zelo iskreno bom povedala, da so vinogradniki in oljkarji vodili knjige na tak način, kot je to predpisano, ker se je pobuda za spremembo zakona sprožila že v začetku lanskega leta. Vendar - tu pa moram biti zelo kritična - v kmetijsko-gozdarski zbornici, ki pravzaprav tvori osnovno združenje vseh tistih, ki imajo interese na področju kmetijstva in gozdarstva, bi morala pravzaprav biti tista, ki bi peljal akcijo in pripravila vse potrebno za to, da bi v državnem zboru tudi za ta segment državljanov naredili dohodninski zakon nekoliko bolj prijazen. Ne samo zaradi zneskov, ki jih bodo morali plačati kot dohodnino, ampak tudi zaradi samega administrativnega dela. Če je ta državni zbor bil sposoben popraviti dohodninski zakon takrat, ko je šlo za znižanje obdavčitve kapitalskih dobičkov in je s tem popravil napako prejšnje vlade in prejšnje koalicije, in to zelo naglas in velikokrat ponovil, potem bi bilo smotrno, seveda, da bi zelo naglas in velikokrat ponovil, da kako je narobe delala prejšnja vlada in kako je delala narobe prejšnja koalicija, in popravil zakon tudi za vinogradnike in oljkarje. Prosim vas in vam predlagam, da to pobudo prevzamete in da se dogovorite o tem, da bi zakon potrdili, in ga v ponedeljek ali torek tudi potem dokončno sprejeli, s popravki, ki jih boste predlagali vi na osnovi tega, kar je tako ali tako že ministrstvo za finance, kot sem razumela, pripravilo in dalo v proceduro. Vendar, če jaz kaj razumem, je to kvečjemu medresorsko usklajevanje, ne pa že v državni zbor. A je že v državnem zboru? No, krasno.
Hvala lepa. [[Oglašanje iz dvorane.]] Lepo prosim, gospa Pečanova, da se držimo reda. Gospod Veber ima besedo.
Hvala. Jaz bi samo v enem delu popravil izvajanje kolega Sušnika. Namreč, tudi po teh predlogih v zakonu o dohodnini, o spremembi zakona o dohodnini, ostajajo vinogradniki, vinarji in oljkarji davčni zavezanci. Tako, da se jih ne razrešuje teh obveznosti, se jih pa obdavčuje kot osnovna kmetijska dejavnost, tako za pridelavo grozdja kot tudi za pridelavo vina in vse skupaj bi se potem to obdavčilo na podlagi katastrskega dohodka, torej samo na enoten način in to je tisto, kar pravzaprav želimo doseči. Zavezanci pa, kot sem povedal, v vsakem primeru ostajajo. Hkrati bi pa opozoril še enkrat na to, kar je bilo tudi povedano s strani predstavnika vlade, da čas ni zaveznik vinarjev in oljkarjev, v kolikor jih želimo za leto 2005 res obravnavati kot osnovno kmetijsko dejavnost. Tako, da tudi iz tega vidika je najbrž da to še dodaten razmislek v to smer, da državni zbor odloči drugače, kot je matično delovno telo in da tudi na vsa besedila in rešitve, ki jih je vlada že vložila, lahko sprejemamo, vendar očitno za leto 2006. Hvala.
Hvala lepa. K besedi vabim mag. Sajovica.
Hvala lepa, predsedujoči. Kolegice in kolegi! Zakon, ki ga je s trudom pripravil naš poslanski kolega Veber mogoče ni idealen, je pa vsekakor koristen in rešuje in popravlja mogoče tudi katero od napak, ki smo jo v preteklosti storili in od te napake in odgovornosti ne bežimo. Tudi ta razprava to uro v tem državnem zboru je bila konstruktivna in dobra in nakazuje to, da se o določeni rešitvi problema v tej sobi strinjamo prav vsi in zato je tak predlog, kot ga je dala kolegica Pečanova, upoštevanja vreden. Se pa bojim, da smo v tem finalu in zaključku prišli do tega, da gre zaradi prestižnega pomena in zaradi nabiranja političnih točk za v časovni stiski prehitevanje po desni, ki se največkrat ne obnese dobro. Sam se bom odločal in tudi odločil v današnjih razpravah v duhu tega, da ko je čas kosila, je bolje cviček v roki kot pozna trgatev po večerji, za katero še ne vemo, ali bo zanjo sploh čas ali pa jo ne bo. Zato bom dober namen tega zakona in teh predlogov potrdil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Seveda me mika, da bi na to odgovoril na zdravje, pa ne bom. Besedo dajem gospodu Terčonu.
Hvala, gospod podpredsednik. Torej, resnici na ljubo, da ne bo preveč očitkov, je treba reči, da zadeva se je skuhala že v času naše koalicije, to bom kar priznal, gospod Sok, jasno in glasno, finančni minister je gledal na finance, vlada ne vem kaj je mislila, mi poslanci v takrat vladajoči koaliciji pa smo bili premalo pazljivi. To je dejstvo, ni treba da ponavljate več. Tako da boste vedeli. Vendar smo vse uvedli, jaz sem razumel, da ste souvedli tudi vi, pa zdaj kaže, da ste se spet onesvestili ali kakorkoli hočemo že to razumeti. Predstavnik vlade je dal primer dveh držav. Lahko jih bi naštevali še naprej. Jaz vas prosim samo nekaj. Navada v tej državi je, da se pozitivno zakonodajo ustvarja na drugih primerih, to je tudi prav, ker nismo vse mi iznašli in navada je, da se predvsem po ureditvah gleda Avstrijo in Nemčijo. To je verjetno zaradi zgodovinskega razvoja Slovenije, pa tudi zaradi mentalitete Avstro-Ogrske monarhije in tako naprej. Ampak lepo vas prosim. Predstavnik vlade je lepo povedal. Na področju vina ne dajajte zdaj primer tistih kjer pijejo pivo in sladkajo in ne dajajte za primer Avstrije. Dajajte za primer tiste kjer pijejo dobro vino, dajajte za primer Italijo, dajajte za primer Francijo, dajajte za primer Španijo in tako naprej. Ker če boste šli v kvalitetne svetovne restavracije, boste naročili tisto vino, če ste vinski poznavalec. Če ne pa lahko naročite tudi 2 deci Radenske oziroma mineralne vode. Tako, da se zgledujmo po teh državah in če se zgledujemo po teh državah, kjer so dosegli zavidljiv razvoj moramo reči, da je na področju oljkarstva in vinarstva in pridelave vina Slovenija v zadnjih letih dosegla zavidljiv razvoj. In sprejetje oziroma nesprejetje obvezne razlage in uveljavitev zakona je direkten napad na razvoj vinarstva, oljkarstva, ki se je zgodil v Sloveniji v preteklih letih. In vprašam se, kaj izgubimo? Vi napovedujete rešitve iz zakona. Jaz se z nekaterimi rešitvami tam notri strinjam. V redu. Naredimo diferencirane katastrske dohodke in davčne obremenitve po teh katastrskih dohodkih. Imam pomislek, da se vinarji in pridelovalci grozdja uvrstijo kot dopolnilna, ne pa osnovna kmetijska dejavnost, kar mislim, da je. Ampak to bo debata, ko bo zakon sprejet. Mi moramo pa danes nekaj odločiti. Jaz apeliram, da se sprejme predlog kolegice Pečanove. Torej, da najdemo eno rešitev, da ne bomo naredili velike škode samo za letošnje leto oziroma za napoved davka leta 2005, potem pa rekli, bomo sprejeli boljšo rešitev. Mi imamo možnost, da danes sprejmemo neko rešitev in isto, da sprejmemo potem boljšo rešitev. Kaj bomo potem izgubili in dobili? Za državni proračun so prihodki iz te dejavnosti, ki jih bo dobila, pa še tolerirati bo morala davčna uprava kot pravite in biti fleksibilna, zanemarljivi. Naredili bomo pa ogromno škode, ogromno škode vsem tistim, ki so naredili ogromni napredek in uvrstili Slovenijo na zemljevid držav, kjer se prideluje dobro in kvalitetno vino. In še nekaj okrog oljk. Te rastejo samo v slovenski Istri, razmah so dosegle tudi v Brdih, kjer so lansko leto ustoličili prvo torklju in deloma, kar pa za proizvodnjo ni pomembno, tudi na spodnjem Krasu. In sedaj sporočamo mi tem oljkarjem in vinarjem, vse tisto, kar ste naredili, bomo mi sedaj poteptali. Ne delajmo tega, apeliram na vas, najdimo eno rešitev in v zelo kratkem času smo tudi mi pripravljeni, najdimo korektno rešitev za naprej.
Hvala lepa. In še poslednji, gospod Anderlič.
Mene je pravzaprav najbolj zmedlo tole, kar sem slišal od predstavnika vlade, pa vem, da je dobronamerno mislil, ko je rekel: "Vse je možno, vprašanje pa je ali je pravno sprejemljivo." Bil bi zadovoljen, če bi se to razumelo, vse je možno, da naredimo tako, da bo za te, ki so prizadeti, prav, in da tudi ne bo narobe za državo oziroma za ostale pridelovalce, predelovalce in trgovce na tem področju. To bi bilo najbolj logično in smiselno. Ampak ko sedaj pogledam vse troje, kar se nam vrti v tej diskusiji, prvič zakon, ki je danes na dnevnem redu, drugič obvezna razlaga, o kateri sedaj govorimo in pa tisto, kar naj bi prišlo. Problem je v tem, da se kar naenkrat očitno za tiste pridelovalce grozdja, ki so na koncu tudi tržno uspešni predelovalci in prodajalci meni, da so ušli izpod nadzora, da preveč zaslužijo in jih je treba obdavčiti. To je očitno osnovni problem in ne razumeti, da je nekaj vendarle treba storiti, da bi vsi imeli enake možnosti, torej da se vsi lahko odločijo, da bodo iz statusa izhajajoč in problem namreč, tako kot vidim, tudi tisti zakon, ki prihaja po vašem, je to, da se tem pridelovalcem grozdja in oljk, ki so se odločili, da bodo sami predelovali in tudi prodajali, ne prizna osnovnega statusa in to je to, kar je gospod s strani vlade korektno povedal, da ni enotnih usmeritev. Ampak v Evropi res ni enotnih usmeritev, ko gremo v te detajle, ampak ko pa je govor o tem, ko gre za pridelovanje grozdja in vina ter oljk in oljčnega olja, se vse v okviru družinskih posestev itn., smatra za osnovno kmetijsko dejavnost in tukaj hira tisti predlog, ki naj bi bil v nadaljevanju zakona, ki naj bi bil v nadaljevanju sprejet in to pomeni, da ne bo rešil ne za leto 2005, čeprav jaz upam, da s tem, ko je bilo rečeno, da je vse možno, da se bo tudi to uredilo za 2005, in da bo za naprej ustrezno rešeno. Mislim, da je manjše zlo v tem trenutku, da obvezno razlago sprejmemo, s tem saniramo zadevo za leto 2005, in da se v nadaljevanju, kar pa je treba eksplicitno poudariti, da ne bi kdo mislil, da se neka skupina ljudi zavzema za neke špekulante, ki veliko zaslužijo itn. Jaz sem absolutno za to. In čudi me, da je, kot pravite, veliko te sive trgovine, črne trgovine, kot je bilo rečeno, evidence [[output, input in tako naprej]] , skratka, vse, kar je treba voditi, vsak liter, ki očitno gre na trg, mora biti zabeležen, da je bil prodan, mora biti na začetku tudi zabeležen, da je bil pridelan, da so bili taki in taki stroški, o tem nimam nobenega problema, nasprotno. Ampak ker ne nasprotujejo ti, ki zdaj želijo in jim je bilo svetovano, kar je največji absurd - svetovano je bilo tistim 12.500 peticiašem, ki so podpisali, naj se gre v obvezno razlago in da jim bodo predstavniki koalicije pomagali s tem, da bodo to obvezno razlago vložili, so jo vložili -, namreč to, da oni sami predlagajo [[oni imajo združenje družinskih vinogradnikov in vinarjev in podobno je tudi z oljkarji, sedež imajo v Ljubljani]] , in sicer: pristopi se k strokovnemu in natančnejšemu izračunavanju modelnih kalkulacij za družinska vinogradniška, vinarska in oljarska posestva, z namenom izračunavanja optimalnega indeksa za indeksiranje katastrskega dohodka pri pridelavi vina iz lastnega grozdja in oljčnega olja iz lastnih oljčnih nasadov; poudarek je vedno lasten, lasten, lasten, ne govorimo o tistih, ki kupujejo pa predelujejo in prodajajo naprej. Predvsem pa, da se izhajajoč iz tega in v povezavi z osnovno dejavnostjo določi, ali bo to v zakonu o kmetijstvu treba kaj storiti ali bo mogoče že ob tem kaj reči o tem, da se tudi ta status določi za vse enako. Zame je čisto vseeno, ali nekdo prideluje grozdje ali oljke za lastno predelavo in bo sam prodal, ali pa prodal v zadrugo in gre od tam naprej.
Hvala lepa. S tem je razprava zaključena. O predlogu sklepa, da se predloga za sprejem obvezne razlage ne sprejme, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes, v okviru glasovanj, pol ure po končani 17. točki dnevnega reda, to je zdaj že jasno, da bo bistveno prej kot ob predvideni 16.15 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 17. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DOSTOPU DO INFORMACIJ JAVNEGA ZNAČAJA. Med nami pozdravljam ministra dr. Viranta in ga tudi vabim k besedi za dodatno obrazložitev.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospe poslanki in spoštovani gospodje poslanci! Ker je zakon kratek, bo tudi uvod zelo kratek. Zakon o dostopu do informacij javnega značaja odpira dostopnost informacij javnega značaja za vse zainteresirane. Ta sprememba, ki je pred vami se nanaša samo na podajanje, na pošiljanje letnega poročila o posredovanju informacij javnega značaja. Namreč, po veljavni ureditvi morajo vsi zavezanci to so pa vse institucije javnega sektorja in tudi koncesionarji, ki izvajajo javne službe, letno oddajati poročilo o posredovanju informacij javnega značaja. Vlada se je ob pripravi skupnega letnega poročila soočila z nesprejemljivo ugotovitvijo, da je izplen, torej da je delež poročil, ki so bila pravočasno oddana, izjemno, izjemno nizek, zato smo se odločili predlagati rešitev, o kateri na eni strani obseg tistih, ki so dolžni poročati, zožimo samo na državne organe in organe lokalnih skupnosti, da pa seveda za te to obveznost uvedemo za višjo stopnjo resnosti in predvidimo kazensko določbo, torej globo kot sankcijo za prekršek. To je mogoče razumeti tudi kot še en korak k odpravi administrativnih bremen. Številni javni zavodi, denimo koncesionarji itd., ne bodo več obremenjeni s pripravo tega letnega poročila, bodo pa to letno poročilo pripravljale tiste institucije, ki razpolagajo z najbolj občutljivimi, najpomembnejšimi in tudi najbolj številčnimi informacijami. Toliko za uvod. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval tudi odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje in prosim predsednico odbora, gospo Mojco Kucler Dolinar, da predstavi poročilo.
Hvala lepa, predsedujoči. Lep pozdrav ministrom in predstavnikom ministrstva. Odbor državnega zbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je predlog obravnaval na 17. redni seji, sicer pa je predstavnik predlagatelja v dopolnilni obrazložitvi poudaril, da predlog zakona prinaša tri manjše spremembe zakona, in sicer zoženje kroga zavezanih organov za oddajo letnega poročila, ukinitev obveznosti obravnave in sprejema skupnega letnega poročila v državnem zboru in dopolnitev zakona s prekrškovno določbo, s katero se bo zagotovilo izvajanje določbe zakona, ki ureja posredovanje letnih poročil. Predstavniki zakonodajno-pravne službe so v svojem pisnem mnenju oblikovali pripombo k 1. členu, ki je bila usmerjena le v zakonodajno-tehnični oziroma jezikovni zapis vidika te določbe, ki pa jo je predlagatelj v predlogu za amandma tudi upošteval, zato predstavniki te službe niso imeli dodatnih pripomb. Članice in člani odbora smo se v razpravi strinjali, da je krog zavezancev za oddajo letnih poročil o izvajanju zakona smiselno zožiti, vendar pa smo tudi opozorili, da ta sprememba ne sme predstavljati manjšega nadzora nad izvajanjem in uresničevanjem zakona o dostopu do informacij javnega značaja, zato je bilo poudarjeno, da je še vedno pomembno, da vlada in državni zbor ohranita vsak svojo vlogo pri uveljavljanju tega nadzora. Zato se člani odbora večinsko niso strinjali s predlagateljevim predlogom, da bi se ukinila dolžnost obravnave in sprejema skupnega letnega poročila v državnem zboru. Prevladalo je namreč mnenje, da bo ohranitev dolžnosti obravnave poročila v državnem zboru pozitivno vplivala na državne organe, da bodo pravočasno izpolnjevali svoje obveznosti, h katerim jih zavezuje zakon. Tako je odbor sprejel amandma poslanca doktor Pavla Gantarja k 2. členu, kot svojega pa je sprejel še dodaten amandma k 1. členu in ob koncu potrdil tudi vse člene zakona skupaj.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Vidim, da nekaj ljudi manjka, zato vabim k besedi kar gospoda Ljubeljška, da predstavi stališče SDS.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani minister in predstavnik vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Predlog zakona prinaša le manjše spremembe obstoječega zakona o dostopu do informacij javnega značaja. Prva sprememba oziroma dopolnitev se nanaša na zožanje kroga zvezanih organov za oddajo letnega poročila o izvajanju zakona. Po predlogu zakona so kot zavezanci za oddajo omenjenega poročila določeni le državni organi in organi lokalnih skupnosti. Predlagatelju se, kot je zapisal v ciljih, načelih in poglavitnih rešitvah predloga zakona zdi, da ni razloga, da bi letno poročilo oddajala vsaka glasbena šola, lekarna, dom upokojencev in tako dalje. Temu predlagatelju v poslanski skupini Slovenske demokratske stranke pritrjujemo. V razpravi članov odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je bilo prav tako izraženo strinjanje s predlagano rešitvijo. Naslednja sprememba, ki je bila predlagana, je ukinjala obveznost obravnave in sprejema skupnega letnega poročila v državnem zboru. Na odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je bil sprejet amandma, s katerim se ta določba črta. Podprla ga je tudi naša poslanska skupina, saj menimo, da je prav, da je državni zbor seznanjen s poročili. Prav je, da taka poročila obravnava matično delovno telo in se po potrebi o njih razpravlja tudi v državnem zboru. Naslednji razlog, ki govori v prid podpori omenjenega amandmaja pa je dejstvo, da nekateri državni organi ne posredujejo poročil oziroma jih posredujejo z veliko zamudo. V poslanski skupini menimo, da bo obravnava omenjenega poročila v državnem zboru spodbudila in motivirala državne organe k spoštovanju njihove obveznosti. Zakon se dopolnjuje tudi s prekrškovno določbo, ki določa kaznovanje odgovorne osebe, ki v predpisanem roku ne posreduje letnega poročila, z globo od 150 tisoč do 300 tisoč tolarjev. Predlog zakona bo naša poslanska skupina tudi v državnem zboru podprla. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo doktor Gantar v imenu LDS.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovani gospod minister, kolegici in kolegi. Vse je bilo že povedano. Poslanski klub bo omenjeni predlog zakona, kot je bil sprejet na matičnem delovnem telesu, podprl. Navedeno je že bilo, kakšne spremembe je vlada predlagala. Tudi v poslanskem klubu LDS se strinjamo, da je smiselno zožiti število zavezancev za oddajo letnih poročil na državne organe in organe lokalnih skupnosti. Pri čemer razumemo to zožanje v tem smislu, da res vsak posamezni organ oziroma posamezna institucija ne poroča, da pa vendarle recimo za področje šolstva poroča ministrstvo, ne vsaka šola, in da ministrstvo dejansko pregledno prikaže kakšno je stanje na tem področju, podobno je z analogijo tudi na drugih področjih. Ta dilema, ali naj bi bili vsi zavezanci za oddajo poročila ali ne, je bila že pri pisanju zakona. Mislim, da je ta rešitev, ki je sedaj predlagana, dobra in da ne bo vplivala na izvajanje zakona, saj to zavezanje za poročanje, samostojno poročanje ni povezano s samo to zahtevo zaveznosti za izdajanje informacij javnega značaja. Kar zadeva to, da bi opustili obravnavanje letnega poročila v državnem zboru, je bil predložen amandma, dejansko smo se vsi strinjali, da je obravnava poročila v državnem zboru pomembna zadeva in da je prav, da o tem govorimo na pristojnem odboru in eventualno tudi damo takšno poročilo v obravnavo na plenarno sejo državnega zbora. Tako da, ker je bil amandma za črtanje člena, ki je opuščal to poročanje, to obravnavno poročila v državnem zboru, sprejet na odboru, bomo v poslanskem klubu LDS ta zakon, kot sem rekel, podprli, hkrati tudi dajemo pripombo, ker je bil ta člen črtan, ima zakon res zelo, zelo majhne spremembe in v bodoče vladi predlagamo, da ne hodi za vsako malenkostno spremembo v državni zbor, da naj malo počaka, zbere več sprememb, če je potrebno in se potem pojavi pred državnim zborom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednjega vabim k besedi gospoda Kokalja, da predstavi stališče Nove Slovenije.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovani gospod minister! Tudi naša poslanska skupina bo zakon podprla iz že navedenih razlogov. Gre za manjše spremembe, pri čemer pa se strinjamo, kot že na odboru, da ohranitev dolžnosti obravnave poročila v državnem zboru pozitivno vpliva na državne organe, da bodo pravočasno izpolnjevali svoje obveznosti poročanja, kar pa mislim, da je bila tudi največja vsebinska razprava v zvezi s tem zakonom. Torej, naša poslanska skupina ta zakon podpira.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Kangler v imenu Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke, poslanci, minister! Poslanska skupina Slovenska ljudska stranka bo podprla predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dostopu do informacij javnega značaja po skrajšanem postopku. Kot so že vsi govorniki pred mano poudarili, da gre v predlogu zakona predvsem za tri manjše spremembe zakona, gre za zožanje kroga zavezanih organov za oddajo letnega poročila. V poslanski skupini se strinjamo, da ne bi posamezni subjekti, ki delujejo, ki so po obstoječem zakonu dolžni poročati, še poročali, tako da se zoža krog zavezancev oziroma zavezanih organov za oddajo tega poročila. Druga dopolnitev zakona je uvedba s prekrškovno določbo, s katero se bo zagotovilo izvajanje določbe zakona, ki ureja posredovanje letnih poročil. Pomembno je poudariti, da je potrebno redno posredovanje letnih poročil in tudi poročanje, ne smemo pa zanemarjati ne vpliva državnega zbora, kot ne vpliva, predvsem mislim vpliv na nadzor nad izvajanjem in uresničevanjem zakona o dostopu do informacij javnega značaja s strani vlade oziroma državnega zbora. Predlog zakona bomo podprli v celoti.
Hvala lepa. In še zadnja je na vrsti gospa Žgajner Tavš v imenu Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice, cenjeni kolegi, minister! Novela zakona, ki jo je pripravila vlada, je pravzaprav, kot smo danes že slišali, manj pomembna vsebinska sprememba v okviru te tematike. Je pa res, da je širše gledano, materija pomembna, saj prispeva k informiranosti zainteresirane javnosti o stvareh, ki jo zadevajo, tako ali drugače. Dejstvo je, da živimo v dobi informatike, v času, ko je informacija nedvomno najbolj iskano tržno blago. Tisti, ki ima v rokah informacije, lahko zelo učinkovito manipulira z odvisno javnostjo. Bojim se, da se tega dejstva vlada na trenutke zaveda celo nekoliko preveč. Nočem odpirati polemik ali pa, če hočete, neopravičenih dvomov v dobro namernost vlade pri oblikovanju osnovnega besedila novele zakona o dostopu do informacij javnega značaja. Vendar dovolite, vlado skrbi, da je državni zbor preobremenjen, ker mora skladno z uveljavljeno ureditvijo pač obravnavati skupno letno poročilo o izvajanju zakona. Včasih dobimo celo občutek, da bi bilo najbolj smiselno ukiniti tovrstno informiranost s strani vlade do državnega zbora. Rekla bom, da nas v Slovenski nacionalni stranki ne skrbi tisto, kar je napisano v zakonu, torej črka na papirju, bolj pa nas skrbi izvajanje samega zakona s strani vlade Republike Slovenije. Pa da ne boste rekli, da govorim na pamet. Podatki so zelo zgovorni, pa če pogledamo samo v letošnje leto, ne bom jih izpostavljala. Lahko si jih ogledate tudi sami na straneh Slovenske tiskovne agencije ali v press clipingu. Govorijo pa, da so dostop do informacij javnega značaja zavračali ravno organi v okviru vlade, ministrstva za kulturo, gospodarstvo, skratka vlada. Minister Virant je konec preteklega leta na ministrski konferenci v Rotterdamu poudaril, pa ga bom citirala: "Izjemnega pomena za dobro komunikacijo je dostopnost do informacij javnega značaja." Moram reči, da sem presenečena nad tem razsvetljenjem s strani ministra Viranta, ki je nadalje poudarjal tudi vgradnjo interesa javnosti, v sam zakon. Vgradnjo vse večjega sodelovanja javnosti pri odločanju in, pa bom zopet citirala, "da bodo morala ministrstva že v procesu priprave zakonodaje, aktivno prisluhniti predlogom in pripombam zainteresiranih javnosti ter argumentirano pojasniti vsako zavrnitev njihovih predlogov, konec citata. Jaz se pravzaprav ob tem dejansko sprašujem, koga minister Virant, ki je danes tukaj z nami, vleče za nos. Ne nazadnje pravi, da to ravnanje, vladno ravnanje, pomeni tudi zmanjševanje demokratičnega deficita. Lepo vas prosim. Demokratičnost zahteva, vsaj po moji oceni oziroma oceni Slovenske nacionalne stranke korektnost, spoštovanje in koordinirano delo v interesu državljanov. Poleg izvršilne veje oblasti imamo v Sloveniji tudi zakonodajno vejo oblasti. Ne nazadnje smo se odločili za parlamentarno demokracijo. Gre za paradoks. Vlada recimo objavlja prečiščene dnevne rede sej, sklepe in gradiva, pa bom rekla "post festum". Torej, šele potem, ko se je seja vlade že zaključila. Poslanci državnega zbora, ostale državljanke in državljani ne morejo priti do osnutkov zakonov, sklepov in ostalih dokumentih pred sejo vlade. In se je potemtakem tudi nemogoče fizično gledano časovno o teh dokumentov izraziti oziroma izjaviti. Kje je tukaj logika? Vlada bi morala delovati, še enkrat poudarjam, v javnem interesu, delovati torej javno. Državni zbor ima še pred uradnim sklicem javno objavljen dnevni red seje, vlada dnevni red objavi, kot sem že dejala, po seji. Oprostite, ampak, vsaj tako ocenjujemo v Slovenski nacionalni stranki, gre za neke vrste informacijsko blokado. Z njo smo se konkretno srečali v Slovenski nacionalni stranki, ko smo želeli priti do dnevnega reda sklicane seje vlade, pa ni bilo mogoče, ker očitno nismo v tisti kategoriji, kjer bi lahko izkazali nek interes. Jaz bom rekla, da bi bilo zelo smiselno, da se vlada, ko pripravlja takšne zakone, zaveda odgovornosti, ki jo mora imeti do državnega zbora in ne nazadnje tudi do državljank in državljanov. Glede na to, kot smo danes že slišali, gre za manj pomembne spremembe, bomo tudi v Slovenski nacionalni stranki, ta zakon oziroma novelo zakona podprli.
Hvala lepa. S tem smo končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na drugo obravnavo predloga zakona. In ker k predlogu zakona matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, ni možna razprava o členih. Zato jo tudi zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Glasovanje o zakonu bomo v skladu z našim urnikom opravili danes, v okviru glasovanj in sicer, [[da se pojavi zopet ekran]] , 10 minut čez drugo uro, torej 14.10 bomo glasovali. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam sejo zbora, se zahvaljujem ministru za sodelovanje in nadaljujemo ob 14.10 uri. Hvala lepa.
Lep pozdrav ponovno vsem skupaj. Pričenjamo z glasovanjem državnega zbora o predlogih odločitev. Klasično opozorilo, preden preidemo na glasovanje vas prosim, da preverite delovanje glasovalne naprave in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo predloga zakona o ureditvi določenih vprašanj, povezanih z graditvijo železniškega omrežja in objektov za gradnjo drugega tira železniške proge na razdalji Koper - Divača. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa, predlog zakona o ureditvi določenih vprašanj povezanih z graditvijo železniškega omrežja in objektov za gradnjo drugega tira železniške proge na razdalji Koper - Divača ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Sprašujem ali želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Predlagatelj gospod Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči, kolegice in kolegi. Seveda se s takimi sklepom ne moremo pritrdilno strinjati in naj s tega mesta povem, da v kolikor bo to sprejeto, se bo pač umaknila vsaka možnost, da se prične takoj z izgradnjo drugega tira. Sam projekt se bo porinilo v leto 2008, kar pomeni veliko gospodarsko škodo za Slovenijo in seveda tudi klofuto Evropi, kajti ta projekt je uvrščen na 6. mesto med prvimi tridesetimi projekti v Evropi. Nadalje želimo opozoriti na dejstvo, da gospodarstvo Republike Slovenije pričakuje, da bo vlada odgovorno ravnala in takoj začela z izgradnjo tega prometnega odseka, kajti če ne bomo zagotovili pretočnosti in normalnih eksploatacijskih pogojev na železniškem omrežju omenjenega odseka, se bo tovor, kot se že seli, selil na druge destinacije, bodisi preko Italije v Avstrijo in potem na vzhodni del Evrope, ali pa, kot smo danes že povedali, preko Hrvaške po novozgrajeni trasi do Madžarske. Luka Reka kot taka je v investicijskem ciklusu in bo v naslednjih letih pričakovano prehitela Koper. Če bomo tako mačehovsko v bistvu sprejemali odločitve do lastne infrastrukture, bo tukaj nastala tudi zelo velika gospodarska škoda. Zaradi tega opozarjam na to, da se lahko pripeti prvič velika škoda, za katero nihče ne bo odgovoren. Drugo pa, z vidika varnosti opozarjam še enkrat, da obstoječa proga, ki je zgrajena kot industrijski, tir nima ustrezne varnosti. Opozarjam na to, da se lahko zgodi druga Divača in ne vem kdo bo v tem primeru odgovoren za nastale, lahko tudi človeške žrtve. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Kangler v imenu Slovenske ljudske stranke. V svojem imenu? Potem bi še počakal. Gospod Juri, v svojem ali v imenu poslanske skupine?
Hvala podpredsednik. Najprej obžalujem, da danes ob obravnavi predloga sklepa, in sicer predloga zakona ni ministra, ki bi nam lahko pojasnil, kakšen je dosežek in kakšne so pričakovane posledice dogovora v Trstu med ministri prometa kvadrilaterale in podpisa izjave o nameri s prometnimi ministrom Italije Lunardijem o usklajevanju in načrtovanju izgradnje prog Trst-Divača ter Divača-Koper. Obstajajo bojazni, da bo ta dogovor prej zavrl kot pospešil izgradnjo drugega tira oziroma kot je bilo že rečeno, da bi ta gradnja bila postavljena v drugi plan in upočasnjena. Danes je priložnost, da z vrnitvijo sklepa matičnega delovnega telesa omogočimo nadaljevanje postopka predloga zakona, ki ga je predlagala Slovenska nacionalna stranka. Seveda, rešitve so zelo pogumne, so zelo drzne, ampak zavedamo se, da omogoča vzpostavitev sistema, ki bo zagotovo pričetek gradnje tega tira. Smo prvič tako blizu neki situaciji, ki določa način financiranja. To je bila velika dilema vseh dosedanjih 15-ih let. Ko bomo danes glasovali in boste, kot ste napovedovali, zavrnili ta zakon oziroma potrdili matični odbor, se bo zgodba še enkrat ustavila, se bomo morda, ko bomo diskutirali o prometni politiki Republike Slovenije še enkrat vrnili na to zgodbo, ampak čas teče in ne govori v prid našim interesom. Zato v imenu poslanske skupine napovedujemo glasovanje proti sklepu matičnega delovnega telesa. Vas pozivamo, da ravnate tako tudi vi in da si vzamemo čas skupaj z vlado, da predlog zakona, ki je danes v proceduri vendarle izboljšamo, dopolnimo in omogočimo, da nadaljuje svojo pot. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Cvikl, če prav razumem, namesto mene v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Čeprav gospod predsedujoči bi bilo čisto korektno, če bi tudi iz vašega mesta vi govoril v imenu poslanske skupine, ampak bom jaz, ni problem. Dodal bom še nekatere dodatne argumente, zakaj v poslanskem klubu podpiramo ta zakon, zakaj bomo nasprotovali matičnemu delovnemu telesu, ki pravi, da ta zakon ni potreben. Mi obžalujemo, da vlada meni, kot piše v svojem stališču, da preprosto ta zakon ni potreben. Mislim, da če vladi to 12. januarja 2006 še ni bilo jasno, pa upam, da bo ali pa bi poslancem vladajoče koalicije postalo jasno včeraj, ko je gospod Barroso tu govoril, da je ta projekt eden od projektov, ki si konkurira z vrsto drugih projektov. In da je treba za ta projekt izboriti denar v okviru Evropske unije. In če imamo zakon, ki bo to omogočil, zakon, ki bo s potrditvijo v državnem zboru - in če boste danes glasovali proti predlogu matičnega delovnega telesa, do takšnega zakona lahko pride -, če bomo seveda imeli zakon, ki bo to opredelil, potem bo vlada Republike Slovenije v pogajanju v okviru Evropske unije močnejša. Če boste pa danes, vladajoča koalicija, glasovali za predlog matičnega delovnega telesa, da zakona ne potrebujemo, pa danes sporočate, Slovenija je dovolj bogata, Slovenija ne potrebuje drugega tira Divača-Koper, Slovenija se strinja s tirom, enim ali dvojnim, Koper-Trst. In potem bo seveda tistim, ki v okviru Evropske unije seštevajo število projektov pa razpoložljiv obseg denarja, nekoliko lažje. Sporočilo, ki ga dajemo danes, če ocenjujete, da zakon ni potreben in boste potrdili predlog matičnega delovnega telesa, je napačno sporočilo. Zato v poslanskem klubu glasujemo proti sklepu, da zakon ni primeren. Menimo, da zakon potrebujemo. Celo sami bomo v nadaljevanju predlagali vrsto zakonov, ki bodo povedali, kako naj Slovenija črpa denar in zagotavlja projekte, kot je ta, in s tem zagotovi tisto nujno, kar potrebujejo Slovenske železnice za nadaljnji razvoj in kar potrebuje Slovenija, da bo na petem koridorju ostala pomemben "player". Drugi tir Divača-Koper seveda omogoča Sloveniji močno vlogo na petem koridorju. Hvala.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine SDS še gospod Hvauc.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Moram reči, da tudi v Slovenski demokratski stranki obžalujemo, da naši kolegi v stranki, ki je v zadnjih desetih in nekaj letih krojila usodo te države, tudi obžalujejo. Obžalujemo zato, ker smo imeli v nacionalnem programu zapisano že leta 1995, da bomo tir začeli graditi leta 1998 in da bo končan leta 2000. Pa se do leta 2000 ne do leta 2001 in še naprej ni zgodilo nič. To, kar se pa danes dogaja okrog tega tira, pa sem enkrat že povedal, ampak bom še ponovil. Sprejet je državni lokacijski načrt, pripravlja se ustrezna dokumentacija. Tudi Evropska unija je stopila naproti z določenimi sredstvi, ki so predvidena za to, da bi pripravili vse, da bi se v prihodnosti ta tir začel tudi graditi. Še enkrat, mislim, da je prav, da v imenu Slovenske demokratske stranke povem, da popolnoma razumemo položaj in podpiramo izgradnjo tega drugega tira, da pa smo mi bolj zahtevni in bolj ambiciozni. Mi želimo, da usposobimo celotni peti koridor zato, ker samo izgradnja drugega tira pomeni to, da sicer en zamašek odstranimo, da pa ostane še koridor na mnogih, mnogih mestih v bistvu nepretočen in dejansko nismo potem storili nič. Gre za številne počasne vožnje na petem koridorju, gre za to, da ost in pritisk ni po celotnem poteku 22,5 tone, ampak samo 20 ton, kar pomeni, da lahko bi potem tudi po novi progi vozili z 20 osnim pritiskom ali pa bi vozila na mostu ustavili pa bi preložili na neke druge vagone. Skratka to mislim, da za nas ni celovita rešitev in zato vas pozivam, da ko bo v kratkem času prišel v ta spoštovani zbor nacionalni program razvoja železniške infrastrukture, ki bo vključeval tudi izgradnjo tega drugega tira, da ta program podprete. In drugo. Mislim, da ne bo nobenih problemov, ko bomo iskali finančna sredstva za uresničevanje tega programa, da boste podprli tudi zakon o poroštvu. Hvala.
Hvala lepa. Pa prosim, da telefone izklopite. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije, gospod Horvat.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Mi bomo podprli sklep matičnega delovnega telesa. To pa zato, ker nismo za parcialne rešitve tako akutnega problema kot je slovenski železniški sistem. Pričakujemo pa, da vlada čim prej, tako kot je obljubila, pride v ta državni zbor s celovitimi rešitvami. Te bomo proučili in če bodo ustrezne, jim bomo tudi podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mislim, da ni več prijavljenih glede predstavitve poslanskih skupin. Zato imamo še posamezne obrazložitve. Prvi je na vrsti gospod Kangler.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Meni je žal in moram sporočiti, da bom pri tem vprašanju glasoval po lastni vesti in po svoji osebni presoji. To pa pomeni, da ne bom podprl predloga matičnega delovnega telesa, da zavrnemo ta zakon. Ta zakon po mojem osebnem prepričanju je dober. Je ekonomsko gospodarsko razvojno naravnan, potreben je nekaj lepotnih popravkov in mislim, da bi bil dober za nadaljnjo obravnavo in tudi sprejem. Drugi tir Divača - Koper ni samo tir, ki je zelo pomemben za Primorsko. Ta tir je pomemben za celotno Slovenijo in tudi za Štajerce. Če bi mi ta zakon sprejeli, bi prišli do bolj hitrega in učinkovitega pridobivanja dokumentacije, projektov, zemljišč in do zagotovitve finančnih sredstev in finančne konstrukcije, da bi lahko pričeli z izgradnjo drugega tira, zagotovili transport, nemoten transport od vzhoda na zahod, je tudi možnost in priložnost, da bi Štajerska dobila, od Maribora do avstrijske meje, drugi tir in na ta način ta peti koridor, takšnega, kot si ga tudi zaslužimo. Res pa je, da sem sam presenečen, da na področju železnic vladajo nekateri sindikalni lobiji in nekateri posamezni lobiji, ki držijo razvoj Slovenskih železnic in infrastrukture slovenskih železnic nazaj. Prav gotovo bo zanimivo obravnavati ali pregledati poročilo poslovanja družbe Slovenske železnice in primerjati njihove izgube v lanskem in v preteklih letih. In kje je sanacija Slovenskih železnic in kako daleč je ta sanacija prišla? Zato po svojem osebnem mnenju in prepričanju smatram, da je nujno potrebno, da takšen zakon sprejmemo oziroma da ga vsaj [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Besedo ima gospod Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani predsedujoči. Vlada pravi "sistemsko bomo pristopili k temu projektu leta 2008", glede ambicioznosti tega projekta. Leta 2008 mi drugega tira ne rabimo oziroma, če ga bomo že zgradili, se lahko minister samo zapelje na morje po tej novi trasi. To nam že danes odteka in tisti, ki ne ve tega dejstva, naj se seznani s tem, da imamo upad podpisa pogodb, skoraj mesečni, na Holdingu Slovenskih železnic, ravno zaradi tega, ker v bistvu nimamo bodisi zadostno kvalitetne infrastrukture, da bi lahko vozili, to je res problem, komercialnih vlakov ali pa nam propustnost ne omogoča takega pretovora, kot bi ga lahko imeli, če bi bila propustnost na tem delu večja. Drugo, ne morem se strinjati s tem, da boste zavrnili dejansko projekt, ki je uvrščen na šesto mesto in je vseevropski. Imamo denar, pa ne vemo, zakaj ne začnemo z odkupom zemljišč, zakaj ne začnemo s hidrogeodetskimi raziskavami, ne vem, z izdelavo študije za odlok materiala, pač pri izkopu teh tunelov bo veliko tega materiala. Zakaj ne začnemo z odprtjem tehnične pisarne? To lahko storimo danes, zakaj to odlagamo na jutri? In vi pravite temu sistemski pristop. Jutri, ko bo stvar zamujena, ko bodo tovori odšli na druge destinacije, bomo mi začeli delati progo, lepo vas prosim. Vmes se bo pa zgodila še kakšna velika tragedija, za katero nihče ne bo kriv. Nihče. Vsi si boste pilatsko umivali roke. Zanimivo bo videti, kako bomo glasovali pri tem in prav gotovo bom to današnjo glasovalno listo shranil.
Hvala lepa. Vseeno bi prosil, da zdržimo še kakšnih 20 minut, pol ure, da opravimo to glasovanje spodobno in v miru in da govorijo samo tisti, ki imajo besedo. In besedo ima zdaj gospod doktor Slavinec.
Hvala lepa za besedo. Tudi sam se pridružujem mojemu predgovorniku in tako bom tudi glasoval. Saj težko sprejemam izgovor, da se bo stvar v prihodnje pripravila sistemsko, celovito, kajti to je dostikrat se izkazalo že zgolj za izgovor, da se stvar odmakne, da se preloži na en prihodnji čas in tega seveda ne morem sprejemati. Nasprotno. V kolikor mi določimo termine in čim pričnemo z gradnjo drugega tira še toliko bolj, kajti za ta pričetek so sredstva že zagotovljena in še toliko pomembneje, sredstva so zagotovljena iz virov, ki ne bodo obremenjevala v celoti ali pa celo v manjšem delu našega proračuna, slovenskega, toliko lažje bomo potem dodatke v tistem celovitem sistemsko zastavljenem predlogu v zakonu vlade podprli. Bojim se namreč, da to odlašanje ni odraz enih realnih prioritet, da ni odraz ambicije stvar reševati celovito, temveč je to odlašanje odraz plačevanja enih dolgov in nekih dogovorov, za katere pa seveda v javnosti ni prostora govoriti. Prav zaradi tega, prav zaradi hitrejšega in pomembnejšega razvoja gospodarstva Primorske in seveda tudi celotnega, celotne Slovenije, kajti ne bi želel, da zaradi naših napačno zastavljenih prioritet izgubimo prometno pomemben položaj, da gre peti koridor preko naše države, da zaradi teh naših napak izgubimo to priložnost, jo zamudimo in nam bo kasneje potem vsem žal. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Juri.
Kolegice in kolegi! Ambicioznost je hvalevredna, ja pa lahko tudi kriva za to, da še danes stopicamo na mestu. Vselej smo bili zelo ambiciozni, 1995 leta in želimo biti tudi danes. Odgovornost pa za to, da stopicamo na mestu je skupna. Težko jo je deliti med nami, kajti pri nosilcih tega projekta gre za trdno politično kontinuiteto, od osamosvojitve dalje. In nosilce te naloge smo imele vse vlade, zato tudi skupno odgovarjamo. Podpiram seveda nadaljevanje postopka s tem zakonom in pozivam vas, da zavrnete predlog sklepa matičnega delovnega telesa.
Hvala lepa. K besedi vabim gospoda Presečnika.
Hvala lepa za besedo gospod podpredsednik, spoštovane kolegice in kolegi. Jaz osebno sem za parcialne rešitve, če te rešitve peljejo k nekemu končnemu cilju, k nekemu dobremu, dobremu skupnemu oziroma končnemu rezultatu. Torej ta projekt je bil vnešen med tako imenovane hitre infrastrukturne projekte v okviru Evropske unije, mislim, da že v začetku leta 2004, tudi v naših dokumentih, v naši zakonodaji in dokumentih ni nobenih ovir, da se dokumentacija, potrebna za izgradnjo nekega takega projekta in priprava na to ne bi pripravljala. Vendar, nisem pa za tak zakon, ki ni nič drugega kot všečen zakon, ki ničesar ne rešuje, ki se rešuje zopet na vsakoletne proračune in tako dalje. Zato je treba k zadevi resno pristopiti, se strinjam, vendar ne s tem zakonom, ampak z zakonom, ki ga bo vlada, upam, da čim prej pripravila. In kot rečeno, na podlagi vsega tega je jasno, da bom podprl sklep matičnega odbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. In še mag. Sajovic.
Hvala lepa, predsedujoči. Glasoval bom proti sklepu matičnega delovnega telesa, ker enostavno želim, da se drugi tir, ki je nujen za preživetje velikega dela slovenskega gospodarstva, zgradi čim prej. Če bomo predolgo čakali in delali še razne druge načrte in programe, se bojim, da bomo namesto drugega tira začeli govoriti o ozkotirni železnici. Še bolj pa me skrbi dejstvo in ta dvoličnost. Ko smo govorili o nujnosti najetja milijardnega kredita za gradnjo avtocest, sem kljub nekim drugačnim političnim stališčem z zanimanjem in simpatijami prisluhnil razpravi predlagateljev, ki so utemeljevali, kako je kreditiranje nujno in potrebno. Tu pri gradnji železnic pa se kaže dvoličnost - namesto da bi hitro zavihali rokave in ukrepali, gremo očitno v ravno nasprotno smer. Zato seveda glasujem proti sklepu matičnega delovnega telesa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Hvauc, tokrat verjetno v svojem imenu oziroma drugače niti ne gre.
Ja, hvala lepa. Podprl bom predlog matičnega delovnega telesa. Pa ne zato, ker bi bil proti gradnji, ampak ker želim, da dokončno pristopimo v Sloveniji resno k modernizaciji železniške infrastrukture. Kolega Prijatelj je prej povedal, da smo nekateri glasovali na odboru verjetno s solznimi očmi. Jaz bom glasoval tako, kot sem povedal, mogoče tudi s solznimi očmi, ampak ne zaradi tega zakona, pač pa zaradi tega, ker imamo v Sloveniji tako obubožano, tako borno železniško infrastrukturo. V preteklih letih, ko so se nabirale politične točke, so vsi prisegali na avtoceste, na cestno mrežo in tako naprej, žal pa smo železniško infrastrukturo zanemarjali. Z nacionalnim programom razvoja železniške infrastrukture, ki bo celovito rešil problem, ne samo petega, ampak tudi desetega koridorja, pa ne samo gradnje, pa ne samo terminsko, ampak tudi določil ali nekako zagotovil model za financiranje, bomo, upam, da vsaj podobno, kot smo reševali avtocestni program, reševali tudi potem problem tega železniškega omrežja. Povedal bi samo še to, demagogija, da so sredstva v tem trenutku zagotovljena, da se samo čaka, da rokave zavihamo, to ni res. Sredstev še zdaleč ni, če so bila sredstva ali pa če so sredstva, ne vem, zakaj nismo že prej gradili, tako da to zagotovo ne drži. In še primerjava je bila prej omenjena z avtocestnim programom. Že prej sem povedal, pričakujem, gospodje kolegi, kolegice, da bodo takrat, ko bo prišel podobni zakon, kot je prišel za avtoceste v ta zbor, da bomo tudi takrat in boste takrat dvignili roko in glasovali za in omogočili, da bomo to železniško omrežje končno začeli modernizirati.
Hvala lepa. Ponovno opozarjam na to, na kar je že včeraj podpredsednik Peče opozoril, lepo prosim, da se pri obrazložitvi glasu izogibate imen, ker potem seveda sprovocirate poslanke in poslance, da bi želeli imeti repliko, replike pa ni pri obrazložitvi glasu. Na vrsti je mag. Cvikl.
V svojem imenu bom povedal, da bom glasoval proti predlogu matičnega delovnega telesa. In bi rad samo še z enim dodatnim argumentom, povezanim z vašimi razmišljanji, da denar je ali denarja ni. Ta projekt je bil uvrščen med 30 prioritetnih projektov. Lahko da ta projekt ne bo več eden od 30 prioritetnih projektov. Če boste danes zavrnili politično možnost, da pridemo do takšnega zakona, potem je verjetnost, da to več ne bo prioriteten projekt, večja. Zakaj je dobro, da ta zakon obravnavamo šele sedaj? Zato, ker je pred nekaj meseci bila dogovorjena naslednja finančna perspektiva in znotraj te je Sloveniji zagotovljeno približno 900 milijard slovenskih tolarjev. Tukaj se računa, da bi za ta projekt bilo potrebno v sedmih letih zagotoviti manj kot desetino, približno 9% točk, od teh 900 milijard. Kdo drug kot državni zbor bo opredelil, kaj je to prioritetni projekt? Kako to državni zbor dela? S sprejemanjem zakonov. Vi danes ne želite priti do zakona, ki bi povedal, da je drugi tir Divača-Koper kot sestavni del petega koridorja, ki ga obvladujemo in ga bomo lahko obvladovali v Sloveniji, nekaj, kar je za Slovenijo prioritetno. Napačno sporočilo domači javnosti, neumno sporočilo evropskim tehnokratom.
Hvala lepa. Glasujemo. Hvala. Navzočih je bilo 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 38, proti 28. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep matičnega odbora sprejel, zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda - z drugo obravnavo predloga zakona o nadzoru strateškega blaga posebnega pomena za varnost in zdravje. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju k 7. členu, ki ga je vložil poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] V svojem imenu? [[Ne.]] Glasujemo. Hvala lepa. Navzočih je bilo 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 39. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da amandma k 7. členu ni sprejet. Ker k predlogu zakona ni bil sprejet noben amandma, bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika glasovanje o predlogu zakona opravil v ponedeljek, 6. marca letošnjega leta, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda - z obravnavo predloga zakona o spremembah zakona o dohodnini - skrajšani postopek. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah zakona o dohodnini ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Želi kdo obrazložiti glas v svojem oziroma v imenu poslanske skupine? Ja, gospod Veber. Prosim.
Hvala za besedo v imenu poslanske skupine. Danes smo opravili obsežno razpravo glede predloga zakona o spremembah zakona o dohodnini. Sam zakon, kot sem že povedal, je bil vložen predvsem iz dejstva, da smo bili soočeni z zelo jasnimi argumenti vinogradnikov in vinarjev ter oljkarjev, zakaj je potrebno spremeniti zakon o dohodnini in predvsem 57. člen, ki pravzaprav obdavčuje vinogradnike in vinarje ter oljkarje na dva načina in to povzroča zelo velike težave, tudi nekonkurenčnost, predvsem pa nepotrebno administriranje. Ta predlog poskuša odpraviti to pomanjkljivost. Tudi vlada, ki se je opredelila do tega zakona, mu v svojem mnenju ne nasprotuje. Pravi, da je nepotreben, ker je vložena tudi avtentična razlaga k temu členu. Toda zgodilo se je, da je avtentična razlaga vse drugo, kot pa naj bi avtentična razlaga bila. Torej presega njen namen in da je možna ta sprememba samo s sprejemom zakona. Vlada je potem povedala, da bo vložila svoj zakon, ki naj bi rešil problem na njej, kot pravi, primernejši način. Vendar pri tem ostaja odprto vprašanje, čas, ki ga imamo na razpolago, da bodo vinogradniki, vinarji in oljkarji lahko uveljavili obračun dohodnine za leto 2005 na podlagi osnovne kmetijske dejavnosti oziroma na podlagi katastrskega dohodka. Če ta zakona danes ne bo sprejet, bo seveda ta procedura zamujena. Imeli bodo eno leto obračun davka, za katerega bodo vložili veliko napora za to, da bodo izpolnili vse tiste zahteve, ki jih zakonodaja od njih nalaga. V naslednjem letu, ko naj bi vlada vložila svoj predlog, pa seveda bodo ta sistem morali zopet opustiti in obračunavati dohodnino na povsem drugačen način. To, spoštovane kolegice in kolegi predlagam, da danes prisluhnimo vinarjem in oljkarjem ter zavrnemo predlog odbora in glasujemo o tem, da je zakon primerna podlaga za nadaljnjo obravnavo in, kot sem povedal, s tem poskušamo predvsem uveljaviti izračun dohodnine za leto 2005 na podlagi katastrskega dohodka za vinarje in oljkarje. Hvala.
Hvala lepa. Še vedno smo pri obrazložitvi v imenu poslanske skupine. Gospod Prijatelj, v imenu poslanske?
Ja, seveda. Hvala lepa za besedo. Pri tem bi poudaril samo eno dejstvo. Da ravno tisti, ki na velika usta zagovarjate kmete, boste danes naredili veliko krivico ravno njim. Ta dejavnost je najbolj pod udarom v sklopu Evropske skupnosti in veste, da v bistvu se jim namenja najmanj sredstev in da tudi pri nas kmetije takšne, kot so, ne izpolnjujejo evropskih norm, da bi lahko normalno preživele, ker je pač obdelovalna površina taka in konfiguracija terena taka, kot je. Zakaj ne pomagati znotraj države tistim, ki so voljni preživeti sami sebe? To ravno oljkarji in vinarji so. Na tak način, da obljubljate do zadnjega, da boste prisluhnili njihovim problemom, nazadnje pa s figo v žepu poveste nekaj drugega, ne bom omenjal imen, ker tega ne smem, je milo rečeno zelo hinavsko dejanje. In to ste storili vi. Normalno, da takega predloga v Slovenski nacionalni stranki ne bomo podpirali.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Sok.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine Nove Slovenije bi rad povedal, da bomo sklep matičnega delovnega telesa podprli, torej bomo glasovali za takšen sklep, ki pravi, da ta zakon, ki ga je predlagal kolega Veber, ni primeren za nadaljnjo obravnavo. In dejansko tak predlog, kot je predlagan, ni primeren. Najmanj kar je, če bi ga hoteli sprejeti, bi ga bilo potrebno pošteno spremeniti, ga amandmirati. Ker pa ne vsebuje členov, vseh členov, ki bi morali biti v tem zakonu zajeti, pa se ga niti ne da amandmirati. Zato smo se odločili, da bomo seveda danes ta zakon zavrnili, potrdili sklep matičnega delovnega telesa. Lahko pa tu brez takšnih in drugačnih govorov, kot jih poslušamo že dva dni od strani nekaterih poslancev, povem, da bo vladna koalicija ta problem razrešila. Razrešila ga bo na takšen način, kot ga je že zagovarjala leta 2004, ko ste tisti, ki danes te zakone predlagate, sprejeli rešitev, ki danes v tem trenutku velja in ki ustvarja probleme na tem področju. Dobro se zavedamo teh problemov; vi se jih takrat niste zavedali, ko ste to predlagali. Če pa greste gledat magnetograme, pa tu v tem državnem zboru sedijo danes še vedno tri stranke, ki so vas že takrat opozarjale na primernost rešitev obdavčitve na področju kmetijstva. Nekaj od tega smo z zakonom o dohodnini že popravili. Predvsem smo popravili tisto, kar govori o obdavčitvi dopolnilne dejavnosti in o normiranih odhodkih, ko smo s 25% dvignili te normirane stroške na 70% in s tem naredili sistem primerljiv s sosednjo Avstrijo in Italijo. Kar se pa tiče tega problema, ki je danes pred nami, ta problem pa bomo razrešili prek obdavčitve katastrskega dohodka, vendar ne tako, kot se sedaj predlaga s tem zakonom, da bi naj bili vinogradniki in vinarji enako obdavčeni po katastrskem dohodku, ampak enostavno tako, da bomo tu naredili neko razliko, ki pa bo odražala tudi dejansko stanje in bo poštena in pravična do tistih, ki pridelujejo vino, in do tistih, ki proizvajajo samo grozdje in ne proizvajajo vina. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno bi prosil za malo več tišine v dvorani, da opravimo še konec seje. Glasujemo. [[Oglašanje iz dvorane.]] Gospa Pečanova, ni moja dolžnost, da vas opozarjam na to, da se prijavite h glasovanju. Dva opazujeva dvorano in vas nisva opazila. Zdaj ne vem, s kom je kaj narobe. Torej, navzočih je bilo 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 21. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda - obravnava predloga za sprejem avtentične razlage 3. in 5. točke drugega odstavka 57. člena zakona o dohodnini. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa matičnega delovnega telesa, ki se glasi: Predloga za sprejem avtentične razlage 3. in 5. točke drugega odstavka 57. člena zakona o dohodnini se ne sprejme. Sprašujem, kdo želi obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Gospa Pečanova, prosim.
Hvala lepa. Še enkrat protestiram zaradi tega, ker niste peljali stvari tako, kot bi morali. Poslanska skupina Socialnih demokratov je že pri eni od prejšnjih obveznih razlag, nanašala se je pa na dimnikarsko službo, opozorila, da koalicija ne vlaga obveznih razlag v skladu z ustavo in poslovnikom. In je sedaj storila isto. Da ne govorimo o tem, da je kljub temu, da je zakon, ki ste ga ravnokar razglasili za neprimernega in ki ga vladni predlog, ki je že vložen v državni zbor, pravzaprav samo spreminja in bi ga lahko v skupnem sodelovanju tudi popravili z nekimi pavšalnimi izgovori in ponovnim sklicevanjem na to, da kako je nekoč bilo dosti slabše in da kako je sedaj dosti boljše. Ne, niste pripravljeni storiti niti drobtinice za to, da bi lahko pomagali ljudem, ki so jih sicer napačne odločitve ali slabe odločitve v preteklosti prizadele. Zaradi tega menimo, da je ta obvezna razlaga slika kvalitete in strokovnosti koalicijskih strank, ker ne znate niti tega narediti, da bi lahko ena obvezna razlaga bila v skladu s pozitivno zakonodajo. Zato bomo mi seveda podprli sklep matičnega delovnega telesa, ravno tako kot smo zavrnili sklep matičnega delovnega telesa v zvezi s pravkar zavrnjenim zakonom, ker je zakon bil kvaliteten, pravilno vložen, zakonit, v skladu z ustavo in tudi seveda v skladu s poslovnikom državnega zbora. Stvar je samo ta, da ga niso vložili pravi ljudje in prava stranka. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Petan.
Hvala za besedo gospod podpredsednik. Mi bomo glasovali proti sklepu. Dovolite, da utemeljim naše ravnanje. Konec leta ali konec mandata leta 2004 je bil v državnem zboru sprejet en komplet davčne zakonodaje, med drugim tudi o dohodnini. Tisti, ki ste bili takrat v državnem zboru, se boste spomnili, da smo pred glasovanjem dobili natanko en kilogram in 35 dekagramov amandmajev. In o tistem smo morali glasovati. Mi smo takrat seveda protestirali proti takemu ravnanju, ampak ni pomagalo nič. Lahko povem, da je takrat še posebej opozarjal naš poslanski kolega takrat, doktor Andrej Bajuk, in spomnite se, da je ravno ta poslanec kot finančni minister sedaj že moral v lanskem letu popravljati tiste neumnosti, ki so bile takrat sprejeta, pa seveda mi nismo bili o tem uslišani. Sedaj se nam dogaja nekaj podobnega pri tej zadevi. Tudi tu je bilo neko kukavičje jajce. Kaj ste takrat mislili, ko ste sprejemali to zakonodajo ne vem. Ampak dejstvo je, da je takratna vlada in takratni finančni minister doktor Mramor seveda to vse skupaj požegnal. Ni on verjetno pisal te zakonodaje, to verjetno vemo. Ampak vlada je to podprla in prišlo je tistih 1,35 kilograma amadmajev. V dopoldanskem času so morali o tem glasovati in seveda to ni šlo, notri je bilo kup neumnosti. To sedaj vidimo in vi sami priznavate, da je kup neumnosti, ki jih moramo popraviti. Mi bomo seveda zato tudi glasovali proti takšnemu sklepu, glede na to, da je vlada že vložila v proceduro nov zakon, ki bo te anomalije, bom rekel, sedajle, da ne bom imenoval s pravim imenom, popravil. Ne razumemo in tudi sam osebno ne razumem tistih, ki ste danes na veliko govorili in ta problem poznali do obisti. Leta 2004, ko ste pa to sprejemali, pa sploh pojma niste imeli, ali pa ste se sprenevedali, spoštovane kolegice in kolegi. Tisti, ki niste bili takrat tukaj, se vam opravičujem. Na tiste nič ne leti. Mi bomo to popravili, težko pa verjamemo vam, da bi tisto, kar ste takrat zakuhali, bili sposobni danes odkuhati. In vam ne verjamemo, kaj vse danes govorite. Mi bomo to popravili, je že novi zakon, kar je bilo tudi povedano, zato bomo glasovali proti, da se procedura z zakonom lahko obnovi, da bo stvar rešena tako, kot smo mi opozarjali že leta 2004 ob tistih 1,35 kilograma amandmajev. Zato bomo glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Stvar je dokaj, ne bom rekel, problematična, zapletena. Nekaj mesecev že trajajo razgovori na to temo, da bi poskušali to zadevo, ki je bila narobe usmerjena pred leti že, nekako razrešiti. Zato bomo glasovali proti sklepu matičnega delovnega telesa in na ta način v marcu poskušali rešiti, na eni strani z zakonom, ki ga je menda vlada že vložila, pa ga moramo še temeljito predihati v času priprave zakona na odločanje v parlamentarni dvorani, in pa enako tudi avtentično razlago. Kot sem že rekel, naša poslanska skupina bo nasprotovala sklepu matičnega delovnega telesa. Od sestanka odbora do danes je mnogo usklajevanj, mnogo razgovorov na to temo in mislimo, da je to najboljša pot, da zadevo v doglednem času tudi razrešimo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predvidevam, da hrup v dvorani pomeni, da niste povsem prepričani o čem glasujemo. Naj opozorim, da je sklep negativno formuliran. Torej sklep je naslednji: Predlog za sprejem avtentične razlage 3. in 5. točke drugega odstavka 57. člena zakona o dohodnini se ne sprejme. Toliko, da ne bo pomote. Sedaj pa nadaljujemo z individualno obrazložitvijo glasov, če mi boste dovolili. Hvala. Gospod Veber. Lepo prosim, če se ne motim, sem gospoda Vebra pozval k besedi, gospa Pečanova! Saj bo kmalu vikend. Bi še kdo želel v imenu poslanske skupine? Se opravičujem, gospod Veber, še v imenu poslanske skupine, gospod Žnidaršič.
Lepa hvala, predsedujoči. Mi bomo podprli predlog odbora, ker nas je zakonodajno-pravna služba obvestila, da je obvezna razlaga presegla pravice, ki jih ima v tem smislu, da bi spreminjala zakon. Hkrati smo obveščeni, da je tudi zakonodajna služba vlade ugotovila, da obvezna razlaga presega možnost razlage zakonske določbe, in rešitve, ki jih v zakonu ni, zaradi tega ne moremo vsakih pet minut spreminjati svojega stališča in bomo zato glasovali za odločitev, da obvezna razlaga ni primerna in jo zaradi tega ne moremo sprejeti. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Sok.
Hvala lepa za besedo. Tudi mi bomo glasovali proti mnenju matičnega delovnega telesa, kar pa še ne pomeni, da je avtentična razlaga sprejeta. S tem se ta avtentična razlaga vrača v proceduro in jo razumemo v tej smeri, da jo bo možno na nek način vkorporirati v predlog rešitve zakona. Zakon je že v parlamentarni proceduri. Govorim o zakonu, ki ga je predlagala vlada Republike Slovenije in ki bo to nastalo situacijo, da vinarstvo in pridelava olja nista več osnovni kmetijski dejavnosti, popravil skozi sistem obdavčitve in ti dve dejavnosti vrnil v princip obdavčitve skozi osnovno kmetijsko dejavnost. Ta napaka je bila, tako kot je tudi kolega Petan obrazložil, storjena s spremembo zakona o dohodnini leta 2004. Mnogi, ki smo še danes v tem parlamentu, smo že takrat na to opozarjali. Zdi se nam zelo dobro, da ste tisti, ki ste takrat to uzakonili, po manj kot dveh letih to napako tudi spoznali in ste sedaj pripravljeni, da jo skupaj popravimo. Seveda pa ne moremo sprejemati vseh tistih očitkov, ki smo jih danes slišali v razpravi v tej dvorani, češ, da je zdajšnja vladna koalicija proti kmetijstvu. To je, milo rečeno, smešno. Marsikaj, kar se tiče obdavčitve kmetijstva, pa je že bilo popravljeno s prejšnjo spremembo zakona o dohodnini. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še eno pojasnilo. Če bo sklep sprejet, kar pomeni, da se avtentične razlage ne sprejme, potem je postopek končan. Če sklep ne bo sprejet, se bo s tem zopet ukvarjalo matično delovno telo in pripravilo avtentično razlago oziroma besedilo. Takšna je situacija. Imamo zdaj še koga v imenu poslanske skupine? Mislim, da ne. Imamo posamezne obrazložitve? Gospa Pečanova.
Hvala lepa za besedo. Moram reči, da sem morala najprej malo zajeti sapo pa razmisliti, ker ste pravi umetniki, kadar je treba zaplesti stvari tako, da se čisto nič več ne razume. Moram reči, da tisto, kar sem povedala v imenu poslanske skupine, še zmeraj drži: ne znate pripraviti niti ene navadne obvezne razlage zakona. Tako da vam je lahko malo nerodno pred ljudstvom, ki vas je izvolilo. Vendar pa sem sedaj v situaciji, ko ne vem, kaj narediti. V imenu poslanske skupine [[...]] [[smeh v dvorani]] Kar smejte se! Kar smejte se! Sramota je, kar ste počeli [[...]]
Prosim lepo! Gostje na tribuni bodo imeli občutek, da je vino že med nami.
Sramota je, kar ste počeli zadnje pol ure. Dejstvo je, da so ljudje, ki so odvisni v veliki meri od vašega ravnanja v državnem zboru, sedaj na natezalnici. In odločila se bom tako - ne bom povedala, kako bom glasovala, tako ali tako boste potem pogledali v izpis glasovanja lahko, če boste hoteli. Glasovala bom tako, da bom tem ljudem lahko pomagala, ker to je tisto, kar mislim, da je naša naloga. Vse tisto, kar se je dogajalo v preteklosti, zaradi mene lahko govorite o tem kolikor hočete, imate vso pravico, imate tudi ves prav. Pa vendarle je gospod Terčon lepo povedal, ob obilici, tudi vi ste povedali, kilo in 35 dekagramov papirja, ob oblici amandmajev, ob obilici gradiva so poslanci prezrli nekatere stvari, ne samo koalicijski, tudi vi ste verjetno marsikaj prezrli. Zaradi tega menim, da je manj bistveno, kaj se je dogajalo pred dvema letoma, kolikor je bistveno, bolj bistveno, da danes odločimo ali odločite, da bo za ljudi prav in dobro. Tukaj vam lahko povem, da bom vesela, če boste [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa. Tehnika je pač zopet naredila svoje. Prosim lepo, da govorijo samo tisti, ki imajo besedo in ki so prijavljeni. Gospod Veber.
Hvala za besedo. Kolege, ki so govori o tem, da so oni začeli nekaj reševati, bi želel spomniti na dejstvo, da so vložili zakon o dohodnini, ki ni obravnaval 57. člena, torej sploh niso razmišljali o tem, da ta problem obstaja in še manj pa, da bi ta problem rešili. Problem se je začel reševati šele, ko smo dejansko dobili podatke s strani vinogradnikov in oljkarjev in seveda nastal je zakonski predlog, ki je bil povsem korekten tako pravnoformalno kot tudi zakonsko-ustavno in kakorkoli hočete. Prav nobene pripombe ni bilo na to, da ta zakon ne bi bilo možno izvajati v praksi ali pa, da ne bi reševal tega problema. Reševal ga je na zakoniti način. Odločili ste se za rešitev na nezakonit način. To si velja zapolniti, kajti zagotovo bomo še kdaj v položaju, ko bomo morali odločati o pomembnih stvareh in bomo, kot vse kaže, v tem parlamentu delali ne po poslovniku, ne po zakonu, ne po ustavi, ampak po zakonu anarhije. To, kar je prišlo sedaj na plano s strani poslanskih skupin, lahko pelje v čisto anarhijo. Torej ne potrebujemo več poslovnika državnega zbora, ne potrebujemo zakonov, ne potrebujemo ustave, odločamo se tako, kakor je v nekem trenutku nekomu všeč. Tudi sam se znam tako odločati, mi ni prav noben problem v tem trenutku glasovati za to anarhijo, vendar se bomo to zapomnili za v naprej, ko bomo odločali, mislim, da tudi še o pomembnejših stvareh. Hvala.
Hvala. Gospod Terčon.
Hvala, gospod podpredsednik. Zmeda, ki ste jo naredili in ki jo boste očitno naredili, je res popolna. Glavni problem je sedaj, kaj se bo zgodilo z napovedjo leta 2005. Če bi hoteli ta problem rešiti, bi morali podpreti zakon Vebra in seveda hitro pripraviti svojega. Tega nismo storili oziroma niste storili, zdaj pa očitno boste glasovali tako, da se postopek obvezne razlage ponovno začne. To, kar se sprašujejo vinarji in oljkarji tamle gor na terasi, in tisti, ki nas poslušajo in nas bodo spremljali, je, kaj bodo oni morali zdaj storiti. Oni ne vedo na osnovi te odločitve, ki bo očitno enaka naša in vaša, ne vedo, ali bodo morali dati davčno napoved ali ne. Vi jim tega niste povedali. Če ste mislili resno jim pomagati, bi morali podpreti zakon. Jaz vem, da se po hodniku govori, naredite tako, da ne boste dali davčne napovedi, pa boste plačali manjšo kazen, kot boste imeli izgubo, saj vas ne bomo preganjali. Zato nimajo nobene garancije. Gospod Petan je govoril tako, da nisem razumel, kaj sploh hoče povedati, ali je za obvezno razlago ali ni, ali je za rešitev ali ne. Gospod Sok je potem obrnil to za 360 stopinj. Ljudje bodo šli iz te dvorane tako, da ne bodo vedeli, kaj ste jim vi dali. In to je nekorektno in zavajajoče, tudi če imate dobre namene.
Hvala lepa. Glasujemo. Hvala lepa. Navzočih je bilo 70 poslank in poslancev, za predlog sklepa je glasovalo 7, proti 59. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 59.]] To pomeni, da državni zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato bo matično delovno telo za obravnavo na eni izmed prihodnjih sej zbora pripravilo besedilo avtentične razlage. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o dostopu do informacij javnega značaja v skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona v drugi obravnavi ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Ob tem vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba oziroma vlada nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu zakon neusklajen. Želi kdo obrazložiti v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] V svojem imenu? [[Ne.]] Glasujemo. Navzočih je bilo 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na zadnjo točko, na nadaljevanje 12. točke dnevnega reda - to je na tretjo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o tajnih podatkih. Državni zbor je v sredo, 1. marca 2006, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, v skladu s 139. členom poslovnika prehajamo na odločanje o zakonu. Na podlagi petega odstavka 140. člena poslovnika zbora vas obveščam, da me zakonodajno-pravna služba in vlada nista opozorili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev na matičnem delovnem telesu neusklajen. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? [[Nihče.]] V svojem imenu? [[Nihče.]] Glasujemo. Navzočih je bilo 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 62, proti nihče. [[Za je glasovalo 62.]] [[Proti nihče.]] S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 14. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali v ponedeljek, 6. marca 2006, ob 10. uri. Do tedaj pa vam želim prijeten konec tedna. Hvala.