Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Nadaljujemo s 14. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Prosim, da zasedete svoja mesta. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Feri Horvat, Sašo Peče, Barbara Žgajner Tavš, Boštjan Zagorac, dr. Matej Lahovnik, Breda Pečan. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA - PONOVNO ODLOČANJE O ZAKONU O VINU. Državni svet Republike Slovenije je na 11. izredni seji 23. decembra 2005 sklenil, da na podlagi tretje alineje prvega odstavka 97. člena ustave Republike Slovenije od državnega zbora zahteva, da pred razglasitvijo zakona ponovno odloča o zakonu o vinu. Besedo dajem predstavniku državnega sveta za obrazložitev zahteve sveta. Gospod Maučec izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni predsednik, poslanke in poslanci. Dovolite, da vas seznanim s stališčem državnega sveta, ki je na svoji 11. izredni seji 23. decembra odločal o zakonu o vinu in sprejel veto. Zakaj veto? Veto je bil sprejet, zaradi tega, ker je naša komisija v državnem svetu obravnavala prvo novelo zakona o vinu, kjer je bilo pač opredeljeno, da sta dve vinorodni deželi kot nek temelj, ampak, da so bile potem v osnutku zakona, predlagane tri vinorodne dežele. Na koncu ste potem v državnem zboru na komisiji za kmetijstvo preoblikovali ta predlog, ker sta bili v čistopisu in potem tudi v državnem zboru sprejeti dve vinorodni deželi, to kot neka osnovna ključna zadeva. In pa v nadaljevanju smo imeli tudi pripombe na čisto strokovne zadeve. Zakaj dve, zakaj tri vinorodne dežele? Verjetno je vsem tistim, ki so nekako zagovarjali, da bi lahko imeli eno vinorodno deželo znano, da to ni možno pač ne more biti, zaradi cone dveh, ki sta pač v državi razdeljeni, s strokovnega vidika pa je tudi treba gledati naprej. Moralo je priti do tega, da pride do sprememb imen, kajti Posavje in Podravje, seveda vzamemo v zakup, da Primorska kot Primorje, Primorska ostane, vendar z vidika razvoja in pogleda naprej, ko bo Hrvaška tudi v EU, seveda ne moremo več imeti Posavja kot takega, ker potem seveda Posavje je lahko, veste, do Beograda. Podravje pa, potem seveda tudi ne pride v poštev, kajti ni ločnice. Naš predlog je, da se pač Primorska kot taka in pa za jugovzhodno in severovzhodno deželo naj v zakonu opredeli. Zato naprošamo poslance, da poskušate v drugem razmisleku, kot je po poslovniku in v delovanju parlamenta možno, da se opredelite do teh sprememb. Seveda, s strokovnega zdravstvenega vidika ste dobili tudi obrazložitev, da dosladkanja vin naj ne bi bilo. Da je sicer možno dosladkavati mošt, takrat ko se oceni, da je letina slabša, in je to v postopku šolanja vina dopustno, nikakor pa ne pri končnem produktu, se pravi, vinu. To je z zdravstvenega vidika zaradi glukoze in fruktoze zelo pomembno, ker ne samo to, da imamo v Sloveniji 100.000 registriranih sladkornih bolnikov, verjetno boste vsi priznali, da ste imeli sami izkušnjo ali pa s prijatelji, znanci, da sladkorni bolnik postaneš takrat, ko prideš k zdravniku, in velika večina nas verjetno tega sploh ne ve. Zato bi vas prosil, da to vzamete kot zelo tehten problem in ga poskušate kot takega sprejeti. V nadaljevanju tudi ni opredeljeno, tako kot bi moralo biti, na podlagi obrazlag strokovnjakov, v 2. členu, kjer vina, slamnata in tista, ki zorijo na tak ali drugačen način, ne zorijo pa na vinski trti, se pravi, ki je podvržena vremenskim vplivom v taki ali drugačni obliki, da lahko prideš do posebne vrste vina, se pravi, do pozne trgatve, suhega izbora in ledenega vina. V nadaljevanju tudi ugotavljamo, da je 21. člen slabo definiran, kajti tehnološka zrelost in letina včasih vinogradnikom nista naklonjeni in je dopustno, da se nek del dosladka, mošt, nikakor ne vino, v nobenem primeru. Tu predlagamo, da bi kot zgornja meja 2,5 stopnje alkohola lahko dosladkalo, vendar v fazi mošta, ne pa več. Če bi bila letina slabša, potem naj gre vino en kakovosten razred nižje [[opozorilni znak za konec]] , ker sicer ne zagotovimo sledljivosti za potrošnike. Še nekaj zadev je naprej, ampak tisto ni več toliko pomembno.
Gospod Maučec, če lahko [[...]]
Prosim vas, da pač preberete in se odločite tako, kot bo prav. Hvala.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavniku predlagateljice zakona za obrazložitev mnenja vlade. Gospa Marija Lukačič, ministrica za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, imate besedo.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, lepo pozdravljeni! Pred nami je ponovno odločanje o zakonu o vinu, ki v glavnem predstavlja uskladitev z evropskim pravnim redom. Vlada je v svojem predlogu, ki ga je dala državnemu zboru v obravnavo predlagala tri vinorodne dežele. Z amandmaji na odboru za kmetijstvo državnega zbora sta bili določeni v dve vinorodni deželi. Ministrstvo izvaja anketo, ker sprašuje vinogradnike iz območja Posavja, ali želijo dve ali tri vinorodne dežele. Dejstvo je, da delni rezultati ankete kažejo v prid trem vinorodnim deželam. Odločitev potrditve zakona ali potrditve odložilnega veta prepuščam vam, poslanci.
Hvala lepa. Sedaj dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin. Gospod Ivan Jelen bo predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik, poslanke in poslanci, predstavnik državnega sveta, spoštovana gospa ministrica. V poslanski skupini DeSUS ne bomo podprli predloga zakona o vinu, ki ga je predložila vlada Republike Slovenije in na katerega je bil s strani državnega sveta izglasovan veto. Pričakujemo, da se bodo v najkrajšem možnem času še dodatno proučila odprta vprašanja glede problematike, ki se nanaša na število vinorodnih dežel. Kot vemo, je bil v državni zbor posredovan predlog tega zakona, ki je vključeval tri vinorodne dežele, Primorsko, Podravje in Posavje. Zadnji hip je bil spremenjen in hitro tudi potrjen kot zakon le z dvema vinorodnima deželama, Primorsko in Vzhodno Slovenijo. Poslanci poslanske skupine DeSUS smo takoj reagirali na to spremembo in opozorili na več odprtih vprašanj. Ne glede na našo majhnost Slovenije menimo, da ni dovolj premišljena razdelitev Republike Slovenije na dve vinorodni deželi. Prav bi bilo po našem mnenju, da bi upoštevali vsaj še recimo Dolenjsko vinorodno deželo, ki bi vključevala Belo krajino in podobno. Opozarjamo, da predlagana rešitev, ki zmanjšuje število vinorodnih dežel ne sme iti na račun že uveljavljenih vinorodnih dežel, ki so poznane znotraj našega nacionalnega prostora, torej tudi na račun kulturne dediščine, ki jo je po našem prepričanju potrebno spoštovati. Določitev le dveh vinorodnih dežel po našem mnenju pomeni veliko nevarnost ponovnega razvrednotenja ravnokar zaščitenega vina Cvička. Poslanci poslanske skupine DeSUS ocenjujemo, da je le s pomočjo specifičnosti lahko slovenska vina uspevajo tako doma, kot v tujini in zato bi morali v Sloveniji spodbujati različnost. V poslanski skupini DeSUS smo posebej opozorili, da ni dobro in ni prav, da je bil zakon pripravljen brez zadostnega sodelovanja z vinogradniki in vinarji, predvsem iz območja Dolenjske in Bele Krajine ter da je bilo takega sodelovanja premalo v zadnji fazi. Prepričani smo, da tako ravnanje ni dobro in da bi ob drugačnem odnosu vlade do vinogradnikov zakon bil še boljši, ter tako sedaj ne bi bil v situaciji, ko moramo o zakonu zaradi vloženega veta še enkrat odločati. Glede tega, še vedno odprtega problema, je vlada že nakazala oziroma obljubila, da bo, zaradi različnih pogledov in interesov vinogradnikov in vinarjev o dveh vinorodnih deželah na podlagi anket med vsemi prebivalci v Posavju ugotovila njihove interese. Poleg tega je vlada Republike Slovenije zagotovila, da bo upoštevala večinsko mnenje tudi, če bo le to v prid trem vinorodnim deželam, ter tako v skladu s tem predlagala spremembe zakona po nujnem postopku. Kot vemo je ministrstvo za kmetijstvo že poslalo anketni vprašalnik 198 večjim vinogradnikom, ki pridelajo več kot 5 000 litrov vina letno. Glede navedena pa poslanci v poslanski skupini DeSUS opozarjamo, da je potrebno anketo poslati vsem vinogradnikom, ne le tržno pomembnim, ampak tudi manjšim pridelovalcem, teh je okoli 15 tisoč, saj so le na podlagi tako izvedene ankete, ministrstvo lahko zbralo realne podatke ter tako analiziralo in upoštevalo voljo vseh prizadetih. Ocenjujemo, da je vlada pri pripravi predloga zakona o vinu sicer upoštevala vse mednarodne standarde in obveznosti iz tega področja, vendar pa bi bilo prav, da bi bolj prisluhnila občutjem pridelovalcev vina v do sedaj pojmovanih vinorodnih deželah. Poslanci poslanske skupine DeSUS zaradi vseh navedenih pomislekov ne bomo podprli predloga zakona. Upamo, da bo vlada svoje obljube in zaveze izpolnila, ter na podlagi dejansko ugotovljenega stanja tudi ustrezno ukrepala z morebitno kasnejšo spremembo na tri vinorodne dežele. Hvala.
Hvala gospodu Jelenu. Gospod Stane Pajk bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovana gospa ministrica s sodelavci, poslanke, poslanci. O zakonu, o vinu je bilo že veliko razprav, ena od njih je bila tudi v državnem svetu, kjer je bil izglasovan odložilni veto o omenjenem zakonu. V obrazložitvi je zapisano, da državni svet podpira tri vinorodne dežele, tako da se iz vzhodne vinorodne dežele izvzame okoliš Dolenjska in okoliš Bela krajina in se iz njih tvori tretjo vinorodno deželo. To je glavni kamen spotike. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo zakon o vinu do sedaj podpirali, ker je tehnično dober in je potreben zaradi uskladitev zakonodaje z Evropsko unijo. V fazah sprejemanja zakona so se pokazale želje po treh vinorodnih deželah. Zakon je bil sicer pripeljan do tretje obravnave in bil potrjen. V istem hipu pa smo zainteresiranim tudi obljubili, da se zakon, ki smo ga sprejeli, popravi po meri želja vinogradnikov iz Dolenjske in Bele krajine z novelo zakona. Prehitel nas je odložilni veto državnega sveta. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo prisluhnili vinogradnikom iz Dolenjske in Bele krajine in Zveze društev vinogradnikov Dolenjske, ki si želijo imeti svojo vinorodno deželo in s tem še dodatno zaščititi ponos dolenjskega vina Cviček. Zato zakona o vinu ne bomo podprli. Povedati pa moramo, da se bo takoj pristopilo k postopku sprejema novega vinskega zakona, ki bo vključeval tri dežele, če bo tako pokazala anketa, kar pa ne dvomim. Hvala.
Hvala gospodu Pajku. Gospod Geza Džuban bo predstavil stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane predstavnice vlade, kolegice in kolegi! Ko je zakon o vinu nastal, smo v poslanskem klubu Liberalne demokracije ta zakon podprli in smo se strinjali z njegovo vsebino. Tudi teritorialna delitev v Republiki Sloveniji glede vinorodnih dežel se nam je zdela sprejemljiva. Vendar čudne stvari, kot se dogajajo včeraj, danes in v zadnjem času v tej hiši in v tej državi, so prinesle tudi to, da se je nenadoma na odboru za kmetijstvo zakon o vinu spremenil. Mi smo s strani poslanskega kluba, ali če želite tisti, ki malo bolj poznamo področje kmetijstva, opozarjali, da naj se to ne zgodi, vendar način glasovanja, kot je prisoten zadnje čase, je bil takšen, da je bil zakon v tem delu spremenjen, za kar ponovno trdimo, da ta rešitev ni dobra. Verjetno ni nič novega, če bom rekel, da mi podpiramo predlog vlade, ki je že takrat ugotovila, da rešitev ni dobra in to kar smo tudi danes od ministrice slišali, da je vlada predložila zakon z rešitvijo predvsem glede teritorialne delitve na dežele, da je vlada takrat predlagala in se strinja tudi s pripombami vinogradnikov, predvsem južnega dela Slovenije, da imamo ponovno tri vinorodne dežele. Nihče od vas ni omenil, ali ni registriral, da imamo v proceduri že nov zakon, ki ga je vložila Slovenska nacionalna stranka s prvopodpisanim Srečkom Prijateljem, ki predlaga ponovno uvedbo rešitve, ki je bila v predlogu vlade. Na odboru za kmetijstvo oziroma na matičnem delovnem telesu, kateremu bo zakon dodeljen, je možno popraviti poimenovanje teh dežel, kjer je morda diskutabel rešitev, ki jo predlagajo kolegi iz Slovenske nacionalne stranke, da dobimo zakon takšen, kot se spodobi. Zaradi tega mi tega zakona seveda ne bomo podprli. Jaz po svojih občutkih ugotavljam, da zakon ne bo podprt in predlagam, da se potem lotimo novega zakona oziroma spremembe zakona tako, kot je potrebno in da dobimo ponovno tri vinorodne dežele. Istočasno bi rekel še nekaj. Z nobeno varianto zakona ne z a, ne z b, ne z SNS, cviček ne bo prizadet. Navedbe so napačne. Cviček ima svoj zakon, svoj pravilnik, po katerem se prideluje, proizvaja in prodaja in ta zakon v cviček ne posega in strahovi, ki jih nekateri prodajajo iz tega zakona, niso utemeljeni. Hvala lepa.
Hvala gospodu Džubanu. Gospod Janko Veber bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo in lep pozdrav. Tudi v imenu poslanske skupine Socialnih demokratov v naši poslanski skupini menimo, da je zahteva državnega sveta za ponovno odločanje o zakonu o vinu upravičena. Ugotavljamo, da je neodgovoren pristop predlagatelja, da v zakon, ki ga je predložil parlamentu zapiše, da ima Slovenija tri vinorodne dežele, pozneje pa si premisli in predlaga odboru dve vinorodni deželi. Gre seveda za zelo pomembno vsebinsko spremembo v zakonu, ki popolnoma spremeni odnos med vinogradniki in vinarji. Takšen odnos je neprimeren, tako do vinogradnikov kot tudi do vinarjev, nenazadnje državnega sveta in tudi državnega zbora. Še posebej nas preseneča, da se bo vlada opredelila o dveh ali treh vinorodnih deželah na podlagi poimenske ankete v Posavju, med tistimi, ki so v lanskem letu prijavili 5 tisoč ali več litrov vina. Odpira se nam seveda vprašanje, zakaj limit 5 tisoč litrov ali več, saj gre vendar za dejstva, da so dolenjski griči znani po številnih zidanicah in razdrobljenih vinogradih. Torej se poskuša še z anketo prikazati neko namišljeno stanje na Dolenjskem, ki si ga predstavlja očitno zgolj in samo ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Odločitev za dve vinorodni deželi odločilno posega tudi v prepoznavnost Dolenjske in cvička. Dobivamo vtis, kot da bi bilo potrebno cviček, ki se je uveljavil na tržišču zadušiti z odkupom grozdja na območju, ki je predvideno za pridelavo cvička in ga tako na trgu omejiti z manjšimi količinami in s tem seveda tudi poskušati povzročiti postopoma izgubo trga. Hkrati menimo, da je anketa, ki jo izvaja ministrstvo, nezaupnica kmetijsko gozdarski zbornici, ki zastopa interese članov. Kmetijska gospodarska zbornica podpira tri vinorodne dežele, ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano pa želi člane še poimensko anketirati in če že bi kdo moral izvajati anketo, je to po našem mnenju kmetijsko gozdarska zbornica in ne ministrica oziroma ministri v ministrstvu. Poleg tega se nam zdi nekorektno, da bomo zakon spreminjali, če bo anketa pokazala interes v Posavju za svojo deželo. Korektno bi bilo, da bi že danes imeli predstavljene rezultate ankete, in da se ne manipulira z državnim zborom, da se ne manipulira s 4 tisoč 700 vinogradniki Dolenjske, 1000 belokranjskimi vinogradniki oziroma kar 15 tisoč vinogradniki, ki imajo na tem območju vinograde. Sprejeti zakon, da ga boš jutri spremenil, je zagotovo nesprejemljiva odločitev in povzroča veliko slabe volje, nejasnosti in neznank predvsem pri vinogradnikih in vinarjih. Zato predlagamo, da se zakon zavrne in v poslanski skupini Socialnih demokratov zakona ne bomo podprli pri ponovnem odločanju in predlagamo, da vlada takoj predloži nov zakon s tremi vinorodnimi deželami in s tem izpolni pričakovanja večine vinogradnikov in vinarjev v Sloveniji. Hvala.
Hvala gospodu Vebru. Gospod Alojz Sok bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani predsednik, spoštovana ministrica s sodelavko, kolegice in kolegi! Razprava o cvičku v tem državnem zboru ni prva, najverjetneje tudi zadnja ne. Sam jo vidim kot dobro brezplačno reklamo za cviček. Morate razumeti, da Štajerci damo tudi na svoja vina nekaj. Ker se tiče veta državnega sveta; jaz sem to obrazložitev zelo natančno prebral. Državni svet je v argumentacijo oziroma v svoje mnenje zapisal, da so argumenti tako za dve, kot za tri vinorodne dežele tehtni. Danes pa smo tukaj slišali, od predstavnika državnega sveta, da bi bilo najboljše, če bi v Sloveniji imeli samo eno deželo in to bi bila resnično najboljša rešitev. Ampak je ni možno uveljaviti, ker je v pogajanju z Evropsko unijo bilo določeno, da je Slovenija razdeljena na dve coni: Primorska, ki spada v cono C in pa ostali del Slovenije, ki spada v cono B. In to je tudi botrovalo, da smo nekateri prisluhnili predvsem tistim, ki danes na slovenskem vinskem trgu nekaj pomenijo in imajo za seboj večje količine vina in tudi razumejo, da je Slovenija po vstopu v Evropsko unijo izpostavljena globalnemu evropskemu in ne samo evropskemu, lahko mirno rečemo, da svetovnemu trgu. In ker razmišljajo za naprej, so njihovi argumenti tehtni in so se v teh razpravah zavzeli za to, da bi v Sloveniji tisto, kar lahko naredimo, naredili, to pa je zmanjšali število vinorodnih dežel in pa vinorodnih okolišev. Temu je tudi prisluhnilo resorno ministrstvo. Je pa res, da je ministrstvo predlagalo zakon s tremi deželami, da pa smo ga potem poslanci ravno na podlagi takih argumentov tudi z amandmajem spremenili. To je treba tukaj jasno priznati in pa povedati. Vse razprave okrog tega je že tudi v imenu LDS-a kolega Džuban povedal, da dve vinorodni deželi ogrožata cviček, so brezpredmetne, so čisto zavajanje in pravzaprav bi rekel, nekako argumentacija vseh tistih, ki ne razumejo, da je sedaj čas, da se Slovenija prilagodi na neke nove pogoje. In to je pravzaprav v živilskopredelovalni industriji v Sloveniji nenehen problem. Samo ob rob temu bom rekel, da bodo slovenske mlekarne, če bodo, propadle zato, ker se ne združujejo, ker se je danes v teh pogojih treba združevati. Tisti, ki pa temu ne sledijo in tega ne razumejo, so pa pač obsojeni na majhnost in capljanje za razvitimi. Takšni so trendi tudi v državah članicah Evropske unije. To, kar me veseli, pa je, da je pravzaprav sedanja vladajoča koalicija in tudi vlada, pripravljena prisluhniti tudi nekaterim drugim predlogom, česar v prejšnjem mandatu nismo bili vajeni. Ne vem, da bi kdaj kakšen veto - saj jih ni bilo veliko, nekaj pa jih je bilo - državnega sveta v državnem zboru uspel, enostavno se tega ne spomnim. Moram reči, da je tokrat situacija drugačna. Večkrat je bilo povedano, da če je navezanost Dolenjcev na to, da imajo svojo vinorodno deželo, takšna, da pač to hočejo, da je Slovenija itak tako majhna, da se iz tega zornega kota nič bistveno ne spremeni, če imamo dve ali tri vinorodne dežele, in naj potem tudi to svojo vinorodno deželo imajo. Ministrstvo in tudi mi smo pripravljeni zakon spremeniti tako, da bodo potem tri dežele in da bo Slovenija ostala razdeljena tako, kot je razdeljena do sedaj, s tem da bo prišlo do nekoliko drugačnega poimenovanja, pri čemer se vsi strinjajo, da se besedi Posavje in Podravje v zakonu spremenita. Drugih členov in drugih razlogov, zaradi katerih je državni svet izglasoval veto, se ne bom dotikal, ker so manj pomembni. Rad bi omenil samo enega. Državni svet je napadel tudi odločitev, da se lahko vino stekleniči izven vinorodnega okoliša. V tej zvezi bi rad povedal, da obstaja odločba evropskega sodišča, ki je o tem razsodilo, in to potem ne more biti več stvar naše razsoje v državnem zboru ali pa razsoje državnega sveta, pač pa je treba spoštovati to sodbo in jo kot takšno vgraditi v novi zakon. Glede drugih zadev pa, kot rečeno, ne bi želel razpravljati. Naj zaključim. Odbor za kmetijstvo pri ponovni razpravi, tudi na podlagi mnenja vlade, ni sprejel odložilnega veta državnega sveta, pač pa je zakon ponovno potrdil. Tako bomo večinoma ravnali tudi poslanci Nove Slovenije in bomo zakon potrdili, ker mislimo, da so rešitve v tem zakonu dobre. Je pa seveda odločitev prepuščena posameznim poslancem, da se glede na okoliščine, iz katerih prihajajo in kjer so bili izvoljeni tudi odločijo po, bom uporabil tisto besedo, kar tu večkrat nekateri pravite, ko rečete, da boste glasovali po svoji vesti. Hvala lepa.
Hvala gospodu Soku. Mag. Janez Kramberger bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana gospa ministrica, kolegice in kolegi! V spremembo zakona o vinu je bilo vloženega veliko truda, tako s strani predlagateljev, kakor tudi tukaj, v državnem zboru. In mislim, da so spremembe, katere so v tem zakonu, predvsem tiste, ki se dotikajo vprašanj usklajevanja zakonodaje z EU, potrebne in je prav, da smo jih sprejeli. Sprejeli smo tudi odločitev, da ne bomo imeli več treh vinorodnih dežel, ampak bomo imeli samo dve. Ta odločitev je naletela predvsem na področju Dolenjske in Bele krajine na neodobravanje. Naši poslanski kolegi so tudi v samem postopku sprejemanja zakona opozarjali na to. V naši poslanski skupini smo proučili te pripombe in smo se tudi soglasno odločili, da bomo podprli veto, se pravi, da ne bomo podprli zakona. Ne želimo, da bi kakorkoli ljudje v tej vinorodni deželi Posavje bili predvsem v tem emocionalnem vidiku prizadeti, da ne bi imeli svoje dežele. Podprli bomo veto in pričakujemo od predlagatelja, od ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, da čim prej pride z novim zakonom, ki bo v tem delu spremenjen in bomo takrat tudi soglasno ta zakon podprli. Ne glede na to, kolegice in kolegi, ali bomo imeli eno, dve ali tri vinorodne dežele v Sloveniji pa bomo lahko pili dobra slovenska vina in dober slovenski Cviček, dober dolenjski Cviček v čas domovine Slovenije in seveda na zdravje vseh nas. Hvala lepa.
Hvala gospodu Krambergerju. Gospod Srečko Prijatelj bo govoril v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, spoštovani predsednik! Spoštovane kolegice, kolegi! Spoštovana ministrica! 20. decembra se je zgodilo to, kar se je in prav bi bilo, da se ne sprenevedamo in da povemo dejansko, kako je nastala ta situacija. Vladni predlog je vseboval točno to, kar danes tudi zagovarjamo skoraj vsi, torej tri vinorodna območja. Dejansko je s strani vladne koalicije prišlo do spremembe z amandmajem v obstoječem zakonu, ki ga je vlada predlagala, tako da ne bo pomote. V Sloveniji nimamo samo Cvička, v Sloveniji imamo 48 vinskih sort in smo edina država verjetno, ki v svoji himni opeva vino. Sramotno je, da se tako nonšalantno obnašamo do tega problema. Celo sami vinarji iz Dolenjske, dejansko predsednik Konzorcija cviček Janez Živič je zapisal, da v bistvu to sploh ni pomembno, koliko vinorodnih območij imamo. Seveda je pomembno, v svetu se pije vino z občutkom, nastajajo vinske karte, ki vpisujejo vinorodna območja in dejansko vino je ambasador države, ki ponese ime o dobrih ljudeh in lepih krajih. Anketa je še ena neumnost, ki je po našem mnenju povsem odveč in bo zopet nekaj stala. Spraševati nekoga, ali želi imeti večji kos kruha, normalno, da bo vsak pristal na to, kajti vemo, kaj se je dogajalo s Cvičkom v preteklosti. Cviček je bil popolnoma degradiran, uvažalo se je vino oziroma grozdje iz Srbije in dejansko je Cviček lahko delal vsak, to je bila cenovna blagovna znamka za namizno belo vino. Danes, ko je uveljavljen, ko ima svojo ceno, pa ga v bistvu na tak način želimo dodatno degradirati. Nenazadnje, ker je ministrica tukaj, bi želel izkoristiti to priliko. Spoštovana ministrica, kmetijska dejavnost je v Evropski skupnosti najbolj prizadeta in bi apeliral tudi na vse poslance, da si prizadevamo v tem kontekstu, da pridobimo več evropskih sredstev, čeprav gre pohvala vladi za to leto, je resnično ogromno sredstev pridobljenih, vendar spodbujati je treba to, kar je v bistvu pri nas dobrega in na kmetijskem področju prav gotovo pod dobro stvar sodi vino, vino, ki je kvalitetno. Kolege, ki so govorili pred menoj, bi opozoril še na nekaj. Mi smo takoj 21. decembra vložili naš predlog zakona, ki to napako popravlja in če je kaj poštenosti, potem bomo složno zavrnili ta vladni predlog, ki ga je vlada sama spreminjala v takšnega, kakršnega imamo danes na mizi in boste podprli seveda naš predlog, ki je že v proceduri, torej, ni treba čakati na nov zakon, ampak zakon je že vložen. Hvala lepa.
Hvala gospodu Prijatelju. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima gospa Marjetka Uhan.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovana ministrica in vsi ostali prisotni tu v dvorani. Danes ponovno razpravljamo o zakonu o vinu na zahtevo državnega sveta. Med drugim državni svet očita z zakonom za sladkanje mošta vina, jaz se pa sprašujem, čemu bi slovenske vinogradnike omejevali pri tem, če je ostalim vinogradnikom v Evropski uniji to dovoljeno? Kako lahko zagotovimo našim vinogradnikom enake pogoje trženja, če jih omejujemo? Prav tako recimo stekleničenje do negovanega vina izven vinorodnih dežel sledi direktivi Evropske unije. Pa slamnato vino, ne vem, koliko je tega slamnatega vina v Sloveniji, da bi se bilo vredno spuščati v to dilemo. To je nekaj posebnega in nič groznega se po mojem ne more zgoditi, če ga mečemo v zakon, v isti koš ne sodi, kot recimo grozdje, ki dozori pod snegom, pod ledom in podobno. Kdor posega po tovrstnem vinu, zagotovo ve, kaj pomeni eno in drugo. Drugače pa je z vinorodnimi deželami v tem zakonu. Stroka je priporočila dve. Dve sta se znašli v zakonu z gospodarskega stališča. Širi se trg za grozdje. Temu so se pa uprli dolenjski in belokranjski vinogradniki. Pet tisoč vinogradnikov Zveze vinogradnikov Dolenjske je v petek ponovno poslalo zahtevo po treh vinorodnih deželah. Bela krajina ni Goričko, Dolenjska ni Štajerska. Težko jim je razložiti ali verjeti, da so enaki pogoji, kar se tiče klimatskih razmer, pedoloških razmer, trsnega izbora, predvsem pa tradicije vinogradništva v celotni imenovani Vzhodni Sloveniji. Med 15 tisoč pridelovalci vina je vinogradnikov ali vinarjev manj kot 200, ki pridelujejo več kot 5 tisoč litrov vina. Toda praktično vsaka kmetija, vsak meščan na Dolenjskem, ima svoj vinograd. Vinogradništvo ima to dolgo tradicijo in jim zelo veliko pomeni. Iz Cvička so naredili nekaj, česar, da mi ne boste zamerili Štajerci, Štajerci ne znate svojega vina narediti. Ne pristajajo na deželna vina, na prelivanje grozdja iz dveh dežel v tri dežele in tako naprej. Zato vztrajajo na svoji deželi. Prepričani so, da se jim bo poslabšal položaj v enotni deželi. Na posvetu so se s tem strinjale tudi vinske kleti, večji pridelovalci, vsaj tako mi je bilo rečeno. Tudi sama ne vidim ovire, da bi vztrajali na dveh deželah. Zakon pišemo, zaradi vinogradnikov, njim je namenjen, njih bo vezal in prav je, da se jih upošteva v njihovih zahtevah po treh vinorodnih deželah. Sama nisem spremenila mnenja glede dveh ali treh dežel zaradi današnjega čebljanja novinarke Dela v novicah. Dve deželi sta bili, kot sem že rekla, predlog stroke, pa tudi nekaterih gospodarstvenikov, predvsem iz gospodarskega vidika. Na obeh sejah odbora matičnega delovnega telesa sem tudi izpostavila zahteve dolenjskih vinogradnikov in se tako tudi odločala pri glasovanju. Na sejah, pa je tudi ministrica povedala, da ni nobenega razloga, da če bodo vinogradniki iz Dolenjske in Bele krajine vztrajali, da ne bi napisali v zakon tri dežele. In danes to javno povem, danes ne bom glasovala za zakon, ki vsebuje dve deželi. Zatorej podpiram tri dežele in bom glasovala za veto. Hvala.
Hvala. Besedo [[...]]Glede na to, da sta se gospod Presečnik in Kristijan zamenjala, ima besedo gospod Kristijan Janc.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Gospa ministrica, predstavnik državnega sveta in kolegice in kolegi! Z velikim zadovoljstvom ugotavljam, da smo po 16. decembru, ko smo razpravljali o tem zakonu o vinu v državnem zboru, nekateri takrat nekoliko drugače kot danes, vendarle uvideli, da smo naredili določeno zmoto, napako. Zato smo danes ugotovili, da je treba poslušati glas vinogradnikov Dolenjske, Bele krajine in Posavja, kar se mi zdi izjemno pozitivno. Tudi zato je državni zbor in konec koncev tudi državni svet uvidel, da ni nobenih posebnih razlogov, zakaj ne bi imeli treh vinorodnih dežel. To se mi zdi dobra popotnica tudi za vse vinogradnike z Dolenjske, Bele krajine in Posavja, ki so zelo dobro organizirani v številna društva, ki jih je prek 5.000 samo posavskih in dolenjskih, pa tudi belokranjskih, in to ni majhna številka. To je skupaj zagotovo 15.000 ljudi, ki delajo na področju vinogradništva, ki urejajo te vinograde, ki krasijo posavsko, dolenjsko in belokranjsko krajino in imajo posebno mesto tudi v tem slovenskem prostoru. Prepričan sem, da je novi zakon o vinu, ki ga bomo verjetno v prihodnosti sprejeli, nujno potreben. Nikjer ne piše, ena, dve ali tri regije, mislim, da je tu preprosto odločitev na nas. In ta odločitev, kot vem, gre v pravo smer. Tudi ministrstvo je očitno svojo napako uvidelo - napako, ki je pa vlada ni naredila, saj je vlada sprejela tri regije, vendar se je na poti od vlade prek parlamentarnega odbora za kmetijstvo do državnega zbora še marsikaj očitno dogajalo, tako ali drugače. In prišel je amandma z dvema deželama, ki pa je doživel velik odpor, pri čemer je iz razprave, ki je do zdaj bila v državnem zboru, jasno razvidno, da ta zgodba ne gre skozi, da ta zakon pade in se pripravi novega, ki bo vseboval tri dežele. Prepričan sem, da je to dobro, da je to dobro za vinogradnike, pa ne samo za posavske, dolenjske in belokranjske, pač pa za vse slovenske vinogradnike. Pri tem je tudi stroka veliko pozitivnega prispevala, saj meni, da ni sprejemljivo, da menjamo neke koncepte, ki so bili do sedaj dobri, česar tudi Evropa od nas ne zahteva. Zato ne vidimo nobenih razlogov, da bi ustvarjali kakršnekoli zdrahe med vinogradniki, ki so v tem prostoru in tudi bodo. O cvičku je bilo danes veliko povedanega. Hvala bogu, ta cviček ima svoje mesto, tudi po zaslugi prejšnje vlade, prejšnjega parlamenta, nekaterih poslancev, ki so se zavzemali za to, da je dobil svojo veljavo in svoje mesto ter da je zgodba o cvičku danes dobra in uspešna. In jaz mu želim, da bi bil še dolgo tako uspešen, kot je danes. Morda tudi to komu v Sloveniji ne paše, ne diši najbolje, ampak to so dejstva. Čeprav nekateri malce v hecu govorijo, da je cviček nekaj posebnega. In res je nekaj posebnega. To je posebna zvrst vina, ki pa se, hvala bogu, v Sloveniji dobro trži, dobro prodaja, in upam, da se bo čim prej tudi zunaj slovenskih meja. Odobravam razprave, ki jih danes poslušam od strani poslanskih skupin in poslancev ter vseh, da gre ta stvar v pravo smer, da bomo končno dobili tri dežele in s tem upoštevali voljo vinogradnikov, ki na tem področju delajo in so pri tem zelo uspešni. Od ministrstva bi pa želel, da se v bodoče vendarle poskuša bolj uspešno usklajevati z vsemi akterji zgodbe, predvsem z vinogradniki, kajti vino je namenjeno vsem. In prav bi bilo, da bi že pred to zgodbo, ko je vlada sprejela tri dežele, ne prišlo do sprememb teh dežel oziroma strategije tega zakona in bi ga danes ne imeli ne v državnem svetu, ne v državnem zboru. To je mogoče neka napaka, ki se seveda lahko zgodi, je pa še vedno popravljiva. Zato verjamem, da jo bomo danes tudi popravili. Zadovoljen sem, še enkrat povem, da je razprava, ki sem jo imel tudi sam med prvimi, danes dobila pozitiven pečat in da bodo vendarle, kot je zdaj jasno, ostale tri dežele, s tem tudi cviček in vsi vinogradniki, ki so se z organizacijo številnih društev, ki jih je 26, obrnili tudi na vlado, na samega predsednika vlade, na ostale, na poslanske skupine in so to zgodbo tudi dobili. Hvala vam v imenu vseh vinogradnikov Dolenjske, Bele krajine in Posavja, hvala vam v imenu cvička in kličem na zdravje s cvičkom!
Hvala. Besedo ima gospod Milenko Ziherl. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Vinski zakon smo obravnavali skozi več faz že v preteklem letu in je prišlo do takšnega stanja, kakršno je. Že na zadnjem odboru za kmetijstvo sta bili nakazani dve možni rešitvi, ali sprejmemo, potrdimo veto državnega sveta in nadaljujemo postopek. In sicer glavna tema je bila vedno na vseh teh razpravah število vinorodnih dežel. Večkrat se je pokazalo, da je zelo težko uskladiti interese. Interesi nekega zelo uspešnega nastopanja na trgu je vsekakor, da bi bilo to pod eno osebo, da bi bila ena vinorodna dežela, vendar specifike načina pridelave itn., govorijo v prid trem vinorodnim deželam. To bodo verjetno pokazale tudi poizvedovalne ankete, ki potekajo s strani ministrstva in zato se nagibam k temu, da podpremo veto oziroma, da zakon uspešno zaključimo tako, da bo večina pridelovalcev zadovoljna oziroma, da bo uspešno lahko plasirala slovenske vinske sorte na trgu, da bodo pridelovalci zadovoljni, in da bi velike zaloge vina, ki se pojavljajo, našle svojega kupca. Zato bom, kot sem rekel, zadevo podprl. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Bogdan Barovič, ker sta zamenjala z gospodom Prijateljem. Izvolite.
Hvala. Kolegice in kolegi, dober dan voščim! V Slovenski nacionalni stranki smo že pri sprejemanju zakona opozorili, da se s sprejemom zakona o vinu strinjamo, v kolikor ostanejo tri vinorodne dežele. Ker naš predlog takrat ni bil upoštevan, je Slovenska nacionalna stranka, kot veste, vložila nov predlog zakona in absolutno vztrajamo na treh vinorodnih deželah, kar pomeni, da vzporedno podpiramo tudi veto, ki ga je dal državni svet Republike Slovenije. Gre za to, da je dejansko vino eden od proizvodov v državi Republiki Sloveniji, ki je tudi država Evropske unije, ki je vsekakor na ravni najboljših evropskih vin, pa vendarle do tega priznanja bo moralo slovensko vino priti v določenem obdobju, tudi s podporo domače zakonodaje. Domača zakonodaja pa je, po prepričanju Slovenske nacionalne stranke, dolžna upoštevati tri različna, odlična in kvalitetna vinorodna področja, ki jih imenujemo vinorodne dežele. Zato bom sam in bomo tudi kolegi v Slovenski nacionalni stranki veto podprli, seveda z željami in pričakovanjem, da bo naš nov predlog zakona vložen čim prej, in da bo takrat tudi sprejet.
Hvala. Besedo ima gospod Alojz Sok. Izvolite.
Hvala lepa. Rad bi samo še enkrat poudaril, da vsi, ki govorite o tem, da bi z uvedbo dveh vinorodnih dežel bilo prizadetih toliko in toliko manjših vinogradnikov, ne vem, ali sami sebe zavajate, ali res temu verjamete, ali je po sredi kaj drugega. Globoko sem prepričan, če gledamo trende v članicah EU, da bi pravzaprav manjši vinogradniki s tem pridobili, ker bi lažje vstopali na trg. Ampak kot že rečeno, če so pač prevladala neka čustva namesto ekonomski razlogov, potem je tudi to potrebno spoštovati. Še enkrat povem, Cviček nima s tem nobene zveze. Prosil bi, da tega več ne ponavljamo. Nima, ker je zakonsko zaščiten, tako v Sloveniji, kot znotraj EU in ga ne more pridelovati Štajerska. Ne blefirajmo več v tej smeri, prosim lepo. Ta zakon je bil sprejet v državnem zboru in velja in ga nihče ni do sedaj spremenil. Cviček je lahko ogrožen samo na en način. Če ga potrošniki ne bodo več trošili, samo skozi to. Vsekakor bi rad še enkrat povedal, da se nekateri verjetno bolj, drugi manj zavedamo, da je romantičnih časov na področju vinarstva konec. Bili so časi, ko se je vse vinske količine z lahkoto prodalo. Danes imate vinske kleti, kjer se kopičijo velike zaloge vina, s katerim Slovenija ne ve dejansko, kako naj stopi z njim na evropsko tržišče. Te količine so iz leta v leto večje. Potrebno bo tudi v tej smeri pravilno pristopiti, da bomo ta svetovni izziv, ki je pred nami, vedeli skupaj premagati. Tako zapiranje v neko majhnost nam seveda na tej poti ne bo nič prineslo. Vesel sem pa tudi, da ostane vse, kar je kdo povedal, zapisano. Lahko, da bodo hitro tisti, ki danes trdijo, kako je potrebno to zadevo drugače urediti, prišli s povsem drugačnimi idejami, ko bodo seveda na svoji koži občutili, kaj to pomeni. Še nekaj bi res povedal. Ni res, da vinogradniki niso sodelovali pri nastajanju tega zakona. To enostavno ne drži. Sodelovali so, vendar so razdvojeni. Imajo različna mnenja in različne poglede na rešitev tega problema. Eni se zavzemajo, bom povedal tako kot je, eni se zavzemajo za to, da se zadeve uredijo tako, da bo čim manj birokratskih ovir, da bo trgovanje olahkoteno, nekateri pa se zavzemajo za drug pristop. Če je večina tistih, ki pač želijo, da v Sloveniji ostanejo tri dežele, se pravi, tako kot so nastale leta 1948, ne vem kaj je potem leta 1948 bilo tako pomembnega, da moramo enako stanje ohraniti še danes. Če je pač večina na tem, jim bomo v Novi Sloveniji, tako kot smo napovedali in tako kot je bilo povedano na podlagi ankete, tudi prisluhnili in pri svoji prvotni odločitvi ne bomo vztrajali in bomo pač svoje stališče spremenili. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Jakob Presečnik. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, gospa ministrica s sodelavko! Podpiram zakon, ki je bil predložen, ki ga je vlada predložila v proceduro in razumem tudi vse tiste argumente, s pomočjo katerih je odbor spremenil te vinorodne dežele in zaradi česar potem v sami parlamentarni proceduri pri sprejemanju zakona, tudi zaradi intervencij vinogradnikov iz tega območja, iz tega sorazmerno velikega območja, nam ni bilo omogočeno karkoli spremeniti. In je bila takrat odločitev v decembru seveda potrebna, ne vem katerega dne v decembru, ampak sta bili možni samo dve varianti odločitve. Torej ali zakon kot takšen sprejeti ali pa že zakon takrat zavrniti in zahtevati, predlagati ministrstvu oziroma vladi, da pride s spremenjenim zakonom. Mi smo že takrat seveda opozarjali na to, da so reakcije okoli tega hude in jaz osebno seveda premalo poznam vse te strokovne razloge za in proti, da bi lahko konkretno na to odgovoril in se potem odločeval. Vendar smo resno vzeli množična opozorila vinogradnikov, na koncu tudi kmetijsko-gozdarske zbornice, da je zakon, ki je bil, ki smo ga sprejeli v decembru, da ga je treba v tem delu spremeniti. Mogoče ne toliko v tistem delu, kar se sladkorja tiče, tam so mi tudi strokovno razložili, da tam ni problemov, predlagam pa, da seveda ministrstvo to tudi po strokovnih podlagah prouči. In zaradi tega bom podprl ta veto oziroma glasoval proti zakonu. Mislim tudi, da je anketa, ki jo trenutno ministrstvo izvaja, nepotrebna in ne vem, če bo dala zadovoljive rezultate, mislim, da bi bilo boljše kakšno anketo narediti za kakšno drugo zadevo. In predlagam, da ministrstvo ne čaka z rezultati te ankete, ampak da takoj pripravi nov, v tem delu spremenjen zakon, pride z zakonom preko vlade v državni zbor, ker menim, da so seveda ostala določila, ki so v tem zakonu, potrebna in jih je potrebno zato tudi čim prej sprejeti. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Tudi jaz bom podprl veto državnega sveta. Navkljub temu, da je državni svet v bistvu slepo črevo slovenskega parlamentarizma, je to ena od silno redkih zadev, ki jih je naredil pravilno in kjer je vedel za kaj gre in je vložil veto. Verjetno po prišepetavanju kakšnih pametnih ljudi in mislim, da je potrebno urediti to našo Slovenijo na ta način, da bomo imeli tri vinorodne regije. To, da se je obtesalo vse skupaj in se "zbasalo" samo v dve vinorodni regiji, mislim da je šlo zaradi želja Slovenske ljudske stranke ali pa vsaj nekaterih v Slovenski ljudski stranki, ki je v tem primeru skočila v hrbet koalicijski vodji in celotni koaliciji. Nova Slovenija verjetno ni razumela za kaj gre in so podlegli gospodom iz Slovenske ljudske stranke in so naredili tako, kot so mislili, da je prav. Mislim, da je zadeva takšna, da je treba to popraviti in zagotovo bomo mi sodelovali pri tem, da se bo to popravilo. Mi smo že vložili zakon o spremembi zakona, kjer v primeru, da ta zakon gre skozi, se potem popravi zadeva do te mere, da se uvedejo nazaj tri regije. V kolikor pa bo uspel veto, potem pričakujemo, da bo vlada Republike Slovenije v najkrajšem času vložila svoj zakon, kompleksen zakon, ki bo to urejal in v tistem primeru, takrat pa smo mi pripravljeni umakniti svoj zakon, v kolikor bodo notri navedene tri regije. Mislim, da bi bilo smiselno v prihodnje, da se znotraj koalicije prej pogovorite, preden se kakšen odloči za svoje solo izvedbe, predvsem pa ne na škodo celotne Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Presečnik. Zelo kratko repliko.
Čisto kratko repliko. Ne vem od kod ideja gospodu Jelinčiču; mislim, da je po domače brcnil v temo, ker niti slučajno, ni bila to naša pogruntavščina, ti dve deželi. Nasprotno, jaz sem se tudi pri usklajevanju, ko je nastal problem, zavzemal za to, da najdemo način, kako priti do teh treh vinorodnih dežel. Zaradi tega vašega izleta v našo stranko in v našo poslansko skupino ne sprejemam.
Hvala. Gospod Sok, tudi replika na gospoda Jelinčiča. Izvolite. Tudi kratka.
Rad bi kolegu Jelinčiču povedal - nimam dosti časa - da v Novi Sloveniji, upam si trditi, precej več vemo o kmetijstvu kot v vaši stranki, katere predstavnik se seje odbora za kmetijstvo ponavadi sploh ne udeležuje, pride in odide. Kar se pa tiče vaše pripombe. K vaši stranki sigurno ne bomo hodili po nasvete. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima mag. Tomaž Štebe. [[Ga ni.]] Gospod Anton Anderlič, imate besedo.
Spoštovani! Čas, v katerem smo sprejemali ta zakon, je bil očitno več kot slab. In to zaradi tega, ker so očitno bile misli usmerjene kam drugam, k slavi, k slavljenju božiča, novega leta itn. in tudi ob pomoči produktov, ki nastajajo na osnovi tega zakona. Ampak ko človek pogleda podrobno, ko gre pogledati magnetograme, ko se mora soočiti s tem, da ponovno odloča o neki stvari, pravzaprav ugotovi marsikaj. Lahko bi rekel, da gre v tem primeru za to, da je bil pripravljen zakon, s katerim vlada skrega narod in vlada. Zakaj to trdim? Namreč, ministrica za kmetijstvo pravi v svojem uvodu: "Je pa seveda te amandmaje pripravilo ministrstvo za kmetijstvo, ne čisto vse, razen redakcijskih, ki so jih pripravili v službi odbora, nihče od ostalih pa do izteka roka, torej se pravi do 26.11.2005, k predlogu ni vložil nobenega amandmaja." Torej pomeni, da je tudi amandma za dve deželi nastal na ministrstvu. Jaz se seveda sprašujem, kdo koga zastopa. Danes je bilo tukaj veliko govora, eni zastopajo vinogradnike, drugi zastopajo pokrajine itd., in na tem istem odboru pravi, predstavnik kmetijsko gozdarske zbornice: "Zastopam vinogradnike in oni zahtevajo tri dežele". Takoj naslednji za njim je iz poslovne skupnosti za vinogradništvo, ki prav tako zastopa vinogradnike, izjavil: "Stroka pravi in mi pravimo, da je potrebno uvesti dve deželi v Slovenijo." To je magnetogram odbora za kmetijstvo, nisem si seveda tega izmislil in me to ne veseli, da ugotavljam iz tega amandmaja, da je šlo za nekaj, kar bi pravzaprav bilo koristno predvsem za gospoda Janca, ker bom nekaj tudi njemu, potem povedal v zvezi z zakonom, ki je uredil položaj cvička. Torej, nekaj ni bilo v redu. Nekaj ni bilo dorečeno, nekaj ni bilo usklajeno in seveda kasneje so bile take burne reakcije, kljub opozorilom. Opozorila na odboru so bila, ne ve se, kdo je predlagal, iz tega se ne ve, kdo je predlagal dve deželi ve se samo, da je ministrstvo na osnovi nekih drugih zgodb pač pripravilo amandmaje za dve deželi, ampak ne da se pa razbrati, kdo je za res avtor, pa to niti ni bistveno. Bistveno je to, da moramo pravzaprav pogledati, kdo koga tukaj zastopa in čigav interes zagovarja. Kmetijsko gozdarska zbornica menim, da kmete pridelovalce grozdja. Poslovna skupnost najbrž velike kleti pa tudi ostale tržne proizvajalce, ampak kljub vsemu imajo ti neko skupno točko najbrž, vsi se ukvarjajo z isto stvarjo s pridelavo, s predelavo in s trženjem vina. Torej, uskladitve in temeljite priprave očitno tukaj ni bilo. Na koncu je zmagal očitno lobij, ker tukaj je šlo za lobij med dvema subjektoma je zmagal lobij poslovne skupnost, mogoče na strokovnih osnovah, mogoče ne. Prepričan sem, da zakon ne more urediti dveh stvari. Prvič. To, da zagotovi pridelavo vina predelanega na nekaterih področjih, ki se slabše trži, jaz mislim, da je odgovor na to drugje, ne v zakonu. Torej, kakšno vino pridelujejo, kako ga uspejo plasirati, kaj je z marketingom in tako naprej. In drugo, ne more preprečiti zlorabe v primeru nedovoljene predelave grozdja v vino cviček, če sami pridelovalci, sami tržniki in seveda inšpekcije s strani države tega ne uredijo. Zakon sam po sebi tega ne more urediti. Jaz bi bil veliko bolj vesel, če bi v Sloveniji lahko bila ena vinska dežela. Sem absolutno proti temu, da se dosladkava ali kakorkoli, ker se mi zdi, da je to nekaj izven tistega, kar bi bil produkt narave in tako naprej. Ampak ker je to tako, je seveda to mogoče in naj se to tudi ustrezno uredi. Očitno je, da se ni posrečeno pristopilo k tej stvari. Ko sem pravzaprav mislil, da se ni treba ukvarjati s tem zakonom, sem bil relativno zadovoljen, ko sem videl dve deželi in tako naprej. Vendar zmotilo me je pa nekaj - da imamo tako lepo ime za Primorsko, vse ostalo smo pa dali pod Vzhodno Slovenijo. Razloži, razumi, kdor more! Jaz ne razumem in mislim, da je to ponesrečeno, zato bi se bilo treba usesti in domisliti, kako naprej. Sam ne navijam ne za dve, ne za tri vinske dežele. Verjamem, in lahko mi vi verjamete, da vem, kako in zakaj je nastal zakon, ne zakon o cvičku, ampak kako se je spremenil zakon o vinu, zato da smo uredili poseben položaj za cviček. In gospod Sok ima prav. Gospod Sok ima prav - da ne bo rekel, da se nikoli z njim ne strinjam -, cviček v nobenem delu ni ogrožen, če bo seveda veljalo tisto, kar mora veljati med pridelovalci, med tistimi, ki tržijo, nekaj, čemur se reče poslovna morala, nekaj, čemur se reče poštenost in tako naprej. Ni ogrožen in nima nobene zveze. Bilo bi lepo, če bi lahko rekli, imamo deželo Dolenjsko z Belo krajino ali pa Dolenjska in Bela krajina, kjer se prideluje tega posebneža. Toda s tem, ko imamo Posavje in Podravje, je to tako ali tako nejasno, kajti Sava je tista, ki ima desni in levi breg, in Posavje je na desnem in na levem bregu in že zdaj se čez to Savo ne sme voziti, ne more voziti in tako naprej. In samo uvedba Posavja nazaj ne bo rešila ničesar. Tako, da pravzaprav verjamem, da je zdaj čas, da se bodo tudi vsi tisti nesmisli, ki so bili povedani tukaj in se zadnje tedne pojavljajo v časopisih, kako je s tem ogrožen cviček, odpravili oziroma pojasnili, kako nima to nobene zveze s tem. Kot tudi verjamem, da s tem ne bomo rešili trženja štajerskega vina, če gremo v dve deželi. Nekaj je narobe, gospod Sok, v stroki, če hočete, v kmetijski politiki, da sta se dve vinorodni deželi uspeli dvigniti s kvaliteto, s prodajo itn., na nek nivo. Ena pač ne. Ali se lahko iščejo odgovori še kje drugje? Jaz mislim, da in mogoče bi na odboru za kmetijstvo veljalo razmišljati v tej smeri. Ne vem, zakaj se suho vino boljše prodaja in ga več pijejo kot polsladko, polsuho itn. Ali pač! Mogoče znam odgovoriti na to vprašanje, ampak to je nekaj kar ne more urediti zakon. To morajo urediti pridelovalci, stroka in trgovci, ki se z marketingom ukvarjajo. To je moje mnenje. Mislim, da bi bilo potrebno pogledati še nekaj drugega. Če je res, kar sem predvčerajšnjim prebral, da Avstrija nima enotnega registra, na katerega se je vladni zakon skliceval in ki uvaja registre za posamezna sredstva, ki se uporablja v vinogradništvu in to pomeni samo pri eni instituciji za vsak preparat 30 tisoč tolarjev, vsak ki jih danes uporablja oziroma jih uvaža oziroma jih ima že v prodaji 150 in bo moral za to plačo, da jih bo lahko naprej prodajal v takem obsegu, nekomu kar tako, da jih bo samo vpisal v nek register. V Avstriji so ga baje - to piše v tekstih, ki sem jih bral - je bil poizkus, da to naredijo, pa jim ni uspelo. Proučite. Ne vem, ampak berem časopise, berem prispevke, ki mi jih pošiljajo. Zato je prav, da se ta zakon ne sprejme, in da ga v doglednem času pripravite boljšega.
Hvala. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Nekaj bi vendarle popravili. Slovenska ljudska stranka je tukaj pri nas kar ostro protestirala. Nekdo pa je že mogel vložiti amandma na obstoječi zakon. Torej, če ga niso iz Slovenske ljudske stranke - to je kar nek tabu nastal danes tukaj - nihče noče o tem govoriti, kdo je amandmiral vladni zakon, potem verjetno, gospod Sok, boste toliko pošteni pa rekli "mi smo ga vložili". In ta amandma je spremenil bistvo tega zakona. Torej, sam želim še nekaj dodati k temu, koliko je iskrenosti v nas vseh tukaj v državnem zboru, bomo kmalu videli, ko bomo sprejemali zakon o tako imenovanem obdavčitvi vina in mi smo ostro proti temu, da bi bilo vino obdavčeno z 20% stopnjo in zahtevamo, da bi obveljala stara katastrska obdavčitev. Ker, če se bo to zgodilo, potem je pa resnično konec za vinarje na slovenskem. In če smo že za en kamion pravilnikov prevedli iz raznih tujih jezikov, ki so prišli iz Bruslja, bomo lahko tudi to področje uredili z evropsko direktivo. To smo dolžni vinarjem. Ali bodo dva ali tri vinorodna območja, regije, seveda to je dobrodošlo, ker tudi na vinskih kartah se potem pojavljajo opisi vin, dežel, pokrajin, ljudi itn. Vendar to, kar sem pa prej omenil, davek, in pa koliko bo dejansko podpore, zakonske, z veljavno Evropsko zakonodajo na tem področju, to pa dajem eksistenco vinarjem in tukaj bomo videli vašo iskrenost, kmalu, zelo kmalu. Hvala.
Hvala. Besedo ima mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Spoštovani prisotni! Vesel sem, da se je pokazalo tisto kar pravijo "in vino veritas". Nekaj resnice je, vendar me čudi, kako se je ta resnica v nekaj dneh, odkar smo imeli na odboru to temo, spremenila domala kar čez noč. Danes je spet čudežno razodetje. Ko smo glasovali na odboru smo tako, kot misli danes večina in seveda državni svet za kar se mu zahvaljujem in mu pritrjujem. Takrat smo mislili o tem, pri enem glasovanju dva, pri enem pa trije. Jaz sem vesel, da je prišlo do tega spoznanja, da če vidimo, da je zakon ni najboljši, ali ne vsem po godu, da ga popravljamo takrat, ko je še v proceduri. In to danes delamo. To smo zagovarjali tudi na zadnji seji odbora. Bi pa opomnil na te zadeve, in sicer to s Cvičkom je strel v prazno in deplasirano. V tej zgodbi ne gre za Cviček, pač, pa bi prosil,da poleg vinorodnih pokrajin popravljamo tudi tiste zadeve, ki jih kot strokovne navaja državni svet, predvsem mislim dosladkanje vina. Enkrat v zgodovini, ampak samo enkrat se je obneslo, da smo iz vode delali vino. Danes pa očitno z dosladkanjem iz kisa delamo pozne trgatve. Predvsem pa pri tem prizadenemo katerega koli izmed 100.000 sladkornih bolnikov v Sloveniji. Pozivam stroko, da reši tudi to v tem novem zakonu. Še nekaj strokovnih razlag je bilo na to temo. Tudi o slamnatem vinu bi se dalo reči še marsikaj. Gre enostavno za to, da če hočemo to vino, ki ga imamo očitno preveč, prodajati Evropi in svetu, da prodajamo tisto kar nam posladka sonce, ne pa sladkor iz sladkornih tovarn s katerimi imamo in bomo imeli v bodoče tudi še težave. Zato bom ta veto državnega sveta in nesprejetja zakona z veseljem podprl. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Alojz Posedel.
Hvala lepa. Tudi sam bom začel s pregovorom, ki pravi: "Ko vino pride, pamet odide." To je odvisno od količine vina, razuma in pameti. Pa vendar je močno kazalo, da se nam bo to tudi zgodilo pri sprejemanju tega zakona o vinu. Res je nerazumljivo, kako je še na matičnem odboru za kmetijstvo kazalo, da ponujena roka in možnost ponovnega premisleka na osnovi veta državnega sveta ne bo upoštevana. Vedeli smo, da je zakon slab, da je amandma poslabšal zadevo in da bo povzročil zelo veliko nezadovoljstva in da je bil vložen veto prilika, da se zadeva popravi. V petek na odboru je zelo jasno kazalo, da se bo potrdil tako slab zakon. Jaz sem tudi prepričan, da ni tako, kot je rekel gospod Jelinčič, da so gospodje iz državnega sveta po prišepetavanju pametnih sprejeli takšen veto. Jaz sem prepričan, da tam sedijo tudi pametni ljudje in da se jim je treba zahvaliti, da so nam dali možnost, da očitno tudi danes ta zakon ne bo sprejet in da bo imela vlada možnost, da bo pripravila boljši predlog, ki bo bolj pisan na kožo tem, ki vino pridelajo.
Hvala. Besedo ima gospod Branko Marinič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani gospod predsednik državnega zbora, spoštovana ministrica s sodelavko, kolegice in kolegi! Z mnogimi, ki ste danes že govorili pred menoj, bi lahko dejal, da se strinjam ali pa se ne strinjam. Tik prej, preden smo nazdravili novemu letu, smo seveda v državnem zboru sprejeli vinski zakon, tik pred novim letom, 23.12., pa je državni svet izglasoval odložilni veto na zakon. Jaz menim, da je to vse pravilno in da je vse potekalo v skladu s pravili igre, ki jih pač imamo določene in da tukaj ni nič narobe. In da ni povsem nič narobe, da danes ponovno odločamo o vsebinah. Seveda se mi pa zdi, da bi bilo potrebno tukaj opozoriti predvsem na nekatere strokovne vidike. In sicer, predlog novega zakona je sicer korak naprej pri urejanju problematičnih točk v pridelavi grozdja in vina, vendar ni dovolj aktualen in širše usklajen, da bi omogočal občutno izboljšanje razmer na področju panožne zakonodaje. Vinska industrija se nahaja v precej nezavidljivem položaju, v kar jo na eni strani pritiska njeno neurejeno slovensko tržišče vina, ter težave z omejevanjem pridelave, zaradi geografskega porekla, na drugi strani pa vedno hujša konkurenca tujih vin enake ali boljše kakovosti po konkurenčnih cenah. Zaenkrat se lahko za svoje preživetje zahvali predvsem domačim kupcem, ki jo, recimo temu, zelo lojalno tudi podpirajo. Če preidemo h konkretnim predlogom v novem vinskem zakonu, so eni izmed najbolj perečih tisti, ki predpisujejo novo oziroma dvojno poimenovanje vin priznanega tradicionalnega poimenovanja PTP in vrhunskih vin ZGP. Morda nekoliko preveč formalistični pristop k združevanju pridelovalcev in uvajanju kolektivnih zaščitnih znamk. Razdelitev vinorodnih območij v dežele in okoliše, kar je še posebej problematično v vinorodnih deželah v Podravju od koder prihajam in Posavja. Sajenja sort, križancev, ne samorodnic, ki ne pripadajo vrsti "vitis vinifera", kar onemogoča dodatne možnosti izbire sorte v ekološki pridelavi. In deloma tudi izobrazbe bodočih vinskih inšpektorjev in predpisovanju pogojev za poskuševalce vina v pooblaščenih organizacijah za ocenjevanje vina. V vseh teh vsebinah, ki sem jih sedaj povedal, sem tudi želel aktivno sodelovati, ko je predlog zakona nastajal, vendar odkrito povedano, pri nekaterih je pač zmanjkalo časa. Pri novem dvojnem poimenovanju vin bo sicer prišlo do neke vrste poenostavitve za pridelovalca, ki bo lahko uporabljal na etiketi slovenski in tuj izraz, vendar je smisel označevanja v tem, da poenostavimo stvari za kupca in ne za pridelovalca. Kupec bo v primeru dvojnega poimenovanja še malo bolj zmeden, kot je, recimo, sedaj. Razdelitev v vinorodne dežele in vinorodne okoliše znotraj sedanje vinorodne dežele Podravje je nesprejemljiva v dejanskem smislu zaščite geografskega porekla, saj prihaja iz ene skrajnosti v drugo, iz preveč razdrobljene delitve v preveč grobo. Vsekakor bi morali razmišljati tudi o medvrstnih križancih v pridelavi grozdja in vina, in ne o samorodnicah, in jih vključiti v interdukcijo vinske trte v Sloveniji. Pri izobrazbi vinskih inšpektorjev bi vsekakor morali težiti k temu, da bi imeli najmanj univerzitetno izobrazbo. Pri predpisovanju pogojev za sodelovanje pri ocenjevanju vin pa poskrbeti za čim bolj odprt sistem, kjer je lahko v ocenjevanje vključen čim širši krog zainteresiranih in usposobljenih pokuševalcev, kjer morajo biti pogoji predvsem ekonomski, za obnovo primernosti pokuševalcev, za ocenjevanje enakih za tiste, ki so že v sistemu in tiste, ki v njega šele vstopajo. Prepričan sem, da bodo predlagatelji oziroma sestavljavci tega zakona vsaj nekaj tega, kar sem naštel tudi upoštevali in da bomo poslanke in poslanci v državnem zboru lahko ponovno odločali o vinskem zakonu, ki bo tako za pridelovalce, kot za potrošnike sprejemljivejši, enostavnejši in bo izboljšal pogoje, ki jih bo uskladil tudi z evropsko zakonodajo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima dr. Mitja Slavinec.
Hvala lepa za besedo. Tudi sam sem mnenja, da je ta zakon o vinu, ki pa zmeraj bolj postaja zakon o Cvičku, vsaj iz te razprave sodeč, slab in iz razprave je bilo videti, da nekateri očitno pozabljajo, da imamo poleg Cvička v Sloveniji tudi vrhunska vina, kot recimo Renski rizling in druga, ki prihajajo iz drugih področij. Da je zakon slab smo lahko videli tudi iz tega, da z njim niso zadovoljni niti vinogradniki. Stroka je imela veliko pripomb nanj in nenazadnje tudi uporabniki niso s tem zakonom zaščiteni, ne dobijo tistega, kar si zaslužijo in kar bi lahko pričakovali. Ne gre toliko za število dežel, ampak se bom dotaknil sladkanja vina. Poudarjam sladkanja vina. Dodajanje sladkorja moštu je način, s katerim v primeru, ko je samega sladkorja premalo, da bi lahko povrel v tolikšno stopnjo alkohola, da stabilizira vino, se moštu sladkor doda. Nikakor pa ne vino, kar je sedaj na mala vrata prišlo notri. Naslednja stvar in tudi že omenjen zdravstveni vidik tega početja. Če se dodaja sladkor, bo s tem vsaj polovica v tem ekstraktu glukoze namesto fruktoze in to ob višji kalorični vrednosti postaja tudi zelo nevarno za diabetike. In če želi zakon zaščititi tudi pridelovalce, potem vsekakor mora zagotoviti sledljivost vina in s tem zaupati tudi kupcem, ki se bodo ob primerljivih cenah na policah raje odločali za slovensko vino, ki bo bolj zdravo in ki bo tudi zagotavljalo večjo varnost. Zaradi tega zakona ne bom podprl in bom tudi sam izkoristil priložnost, ki nam jo je dal državni svet in ga zavrnil, na ta način pa ustvaril možnosti, da dobimo še boljši zakon.
Hvala. Besedo ima gospod Janko Veber. Izvolite.
Hvala za besedo. Še enkrat bi rad utemeljil razloge za to, da se zakon zavrne, iz povsem drugega stališča, kot smo do sedaj razpravljali. Namreč, v državnem zboru smo do sedaj poznali referendumsko voljo ljudi, ko smo se odločali o zakonih. Vlada oziroma ministrstvo za kmetijstvo uvaja povsem novo prakso pri tem zakonu, v postopku sprejemanja zakona. Gre za tako imenovano poimensko anketo. To je povsem nova kategorija, ki jo v dosedanjem postopku sprejemanja zakonov v državnem zboru nismo poznali. Vlada pravi, če bo poimenska anketa v Posavju takšna, bomo predlagali tak zakon, če bo drugačna, bomo predlagali drugačen. Zelo nenavaden in mislim, da tudi resnično neustrezen pristop, predvsem do državnega zbora, ki se pa mora odločati o vsebini zakona in zato je po mojem mnenju izjemno pomembno, da se danes ta zakon zavrne tudi iz tega razloga, da ne uvedemo neke nove prakse, tako imenovanih poimenskih anket, ki naj bi odločilno vplivale na to, kako bo glasoval državni zbor, kakšne zakone naj bi vlagala vlada in podobno. Če želimo takšne postopke imeti, jih je potrebno potem opredeliti ali v ustavi ali v poslovniku državnega zbora, ni pa sprejemljiv način, kot je danes predlagan. Zato me je izjemno presenetilo mnenje vlade Republike Slovenije v katerem zapiše, da bo ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano zaradi različnih mnenj vinogradnikov glede dveh ali treh vinorodnih dežel naredilo poimensko anketo in ministrstvo bo predlagalo vladi, da posreduje državnemu zboru predlog sprememb po nujnem postopku, glede na izid te ankete. Zato menim, da je današnja odločitev pomembna tudi zaradi tega, da ohranimo dosedanjo prakso sprejemanja zakonov in da tudi sicer še bolj zavežemo predlagatelje zakonov, da resnično premislijo o tem, kako kvalitetne zakone vlagajo v proceduro državnemu zboru. Ne nazadnje je tudi sam poslovnik, ki smo ga spreminjali, bil namenjen predvsem temu, da postavimo predlagatelje pred bistveno bolj odgovoren položaj, kot je bilo to mogoče prej, kajti sam postopek sprejemanja zakona v državnem zboru je bistveno hitrejši kot kadarkoli in zato morajo biti tudi besedila bistveno kvalitetnejša kot kadarkoli do sedaj. Žal lahko ugotavljamo, da zakon o vinu ni sledil tej praksi. Da ni sledil tej kvalitetni pripravi, še enkrat utemeljujem s tem, da je res nekorektno, da danes, recimo, to potrdimo, kajti jutri bo neka poimenska anketa pokazala drugačno stališče in se bomo odločali drugače - nekaj novega in predvsem, bom rekel, v nasprotju z veljavno prakso, zakonodajo, poslovnikom in ne nazadnje, če hočete, tudi z ustavo. Zato bom danes, še enkrat poudarjam, glasoval proti temu zakonu.
Hvala. Besedo ima gospod Geza Džuban, ki ima na razpolago, žal, zelo malo časa. Izvolite.
Saj ga več niti ne potrebujem. Hvala lepa. Mislim, da bi bilo najbolje, da glasujemo. Izid glasovanja je znan. Vlada verjetno tudi ve, kaj je treba narediti. Namreč, zadnje pripombe največje vladne stranke so tako obsežne, da je jasno, da je treba popraviti celoten zakon. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem predstavnici vlade. Želite besedo? [[Ne.]] Želi besedo predstavnik državnega sveta? [[Ne.]] Hvala lepa. Vsi prijavljeni poslanci, ki so to želeli, so dobili besedo. Ker določen čas za razpravo še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena poslovnika še kdo razpravljati? Gospod Grill, na voljo imate pet minut. Izvolite.
Hvala za besedo. Sicer ne verjamem, da potrebujem za to, kar želim povedati, pet minut. Prav zanimivo je poslušati današnjo razpravo in ves populizem, ki ga kolegi na račun tega zakona tu izvajajo. Vse bi želel opozoriti, da je vlada že v postopku sprejemanja tega zakona bila pripravljena na te spremembe, ki smo jih skušali realizirati na podlagi pričakovanj vinogradnikov Dolenjske in Bele krajine. Žal, zaradi postopkov, ki so v veljavi, ni bilo možno več vložiti nobenega amandmaja na tisto izglasovano spremembo na odboru. Zato me tu tudi preseneča, da vsi tisti, ki so te zadeve poznali - osebno jih nisem, ker nisem član tega odbora -, niso teh predlaganih sprememb vložili v času, ko je bilo to možno. In če se spomnite [[to je razvidno tudi iz magnetograma]] , je ministrica povsem jasno povedala, da v primeru, da je interes, da se uvedejo oziroma v zakonu določijo 3 dežele, da ga bo vlada v januarju tudi vložila. Jaz sem prav vesel, da je pač sedaj ena priložnost, zato bom tudi ta veto podprl, ampak predvsem iz tega razloga, da se bo sedaj lahko pripravil tak zakon, ki bo upošteval voljo vseh tistih "prizadetih" vinogradnikov Dolenjske in pa tudi Bele Krajine. Tukaj pozdravljam tudi prisluh vladi, da je skušala tudi z anketami ugotoviti voljo tistih vinogradnikov in je s tem dobila samo še dodatno zagotovilo, da je to, kar smo tudi poslanci s tistega področja opozarjali, dejansko res. Tako da jaz pričakujem, da bo ta zakon, ki bo sedaj pripravljen, vsa ta pričakovanja tudi uresničil in ga bomo potem sprejeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, želite repliko? Nisem opazil, da bi bil imenovan. Izvolite.
V tistem delu, ko je gospod Grill govoril, da nismo vložili amandmajev, tisti, ki sedaj populistično govorimo. Gospod Grill, magnetogram sem prebral najbrž tako kot vi. Vlada je pripravila zakon za tri dežele, poročevalec je tukaj, tri dežele, nakar je v magnetogramu v uvodu ministrice rečeno, da je vse amandmaje, pripravilo ministrstvo za kmetijstvo, nihče od ostalih pa do izteka roka ni pripravil amandmajev. Torej, ministrstvo je pripravilo, predsedujoči je očitno dal na glasovanje nek pripravljen amandma za dve deželi in se je to zgodilo z večino koalicije. To izhaja iz tega magnetograma, ki sem ga prebral tako kot vi, zato je zaman opozarjati na populizem, ki naj bi ga izvajali tisti, ki sedaj opozarjamo na to, da je pravzaprav bilo nekaj narobe v tem postopku in da se je potem zapletlo. Hvala.
Hvala. S tem zaključujem razpravo. O sklepu bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora odločali danes, v okviru glasovanj, ob 11.45 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 11.45 uri.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Nadaljujemo sejo državnega zbora, in sicer, prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Preden preidemo na glasovanje, prosim poslanke in poslance, da preverijo delovanje glasovalnih naprav, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka; v tem primeru se glasovanje lahko opravi. Vidim, da ni težav z glasovalnimi napravami. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda. Odločali bomo o predlogu sklepa o imenovanju petih članov programskega sveta RTV Slovenija, na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena zakona o RTV Slovenija. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti 9. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da zbor predlagani sklep sprejel. Zaključujem 1.a točko dnevnega reda. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju 16 članov programskega sveta RTV Slovenija, na podlagi sedme alineje šestega odstavka 17. člena zakona o RTV Slovenija. Ob tem vas želim opozoriti, da bo v skladu z devetim odstavkom 17. člena zakona o RTV Slovenija sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina poslank in poslancev, to je 46 ali več. Za obrazložitev glasu imamo več prijav. Ali kdo od prijavljenih želi najprej v imenu poslanske skupine? Gospod Sajovic, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Za Slovenke in Slovence izredno pomembna tema, ki jim jemlje javno televizijo in jo pretvarja, gre počasi proti koncu. V poslanskem klubu LDS se s tem seveda ne strinjamo, kajti ravno z imenovanjem teh 16 svetnic in svetnikov programskega sveta RTV Slovenija se bo ta zadeva začela udejanjati. Da gre v tej zgodbi za to, kako televizijo in javne medije dobiti pod vpliv politike, je jasno, in v poslanskem klubu LDS temu nasprotujemo. Potrditev tega smo dobili tudi včeraj. Dovolite mi, da na začetku v imenu poslanskega kluba LDS izrazim obžalovanje, da je vladajoča koalicija včeraj onemogočila opoziciji nadaljevanje razprave pri tej točki, s tem, ko je glasovala proti proceduralnemu predlogu za podaljšanje časa razprave. Zanimivo pri tem je prav to, da je kar 12 poslancev od 22-ih, ki so se prijavili k razpravi, glasovalo proti predlogu, ki bi omogočil vsem prijavljenim, da o tej pomembni temi še dodatno razpravljamo. Seveda smo v zvezi s tem naslovili tudi določeno zahtevo na predsednika državnega zbora in jaz izražam iz tega mesta prepričanje, da bo seveda predsednik tej naši prošnji ugodil in da bo kolegij o tem razpravljal. Drugače pa je naše mnenje že načelno in pa temu mnenju pritrjuje skoraj polovica Slovenk in pa Slovencev, zakon že velja in pa seveda televizijski program ni za to še prav nič boljši, tudi cenejši ne, pač pa tudi pri imenovanju teh 16 svetnikov se vidi, da je večina imenovana na podlagi političnih kriterijev in pa nestrokovnih. Obžalujemo, ker so iz tako pomembne zgodbe izpadli seveda predstavniki pisateljev, glasbenikov, filmarjev, športnikov in pa seveda, ker tudi ni strokovnjakov za medijsko področje. Da je odločilen in pa najpomembnejši vpliv politike v tej zgodbi pa seveda tudi potrjuje to, da je v programski svet prišlo kar 14 od 16-ih kandidatov, ki jih je med predlogi civilne "združbe" obkrožil vodja glavne poslanske skupine v koaliciji in pa seveda tudi ene od manjših. To seveda nakazuje, da gre v tej zgodbi za politično zgodbo, s katero se bo televizija, ki jo sorazmerno drago plačujejo vse Slovenke in pa Slovenci, iz javne televizije pretvorila v državno televizijo, ki jo obvladuje politika. Hvala lepa.
Hvala. V imenu poslanske tudi gospod Kumer.
Hvala za besedo. Tudi poslanka in poslanci Socialdemokratov tega predloga ne bomo podprli. Vi se boste spomnili predvsem poslanci in poslanke koalicije, da ste včeraj cel dan zatrjevali in nas preprečevali, da ni šlo za noben politični dogovor. Jaz imam danes tukaj seveda kronski dokaz, kljub temu, da so lističi bili javni, to je koalicijski dogovor, plonk listek, ki ste ga dobili v poslanskih skupinah in na njem piše: "3. točka. Predlog sklepa o imenovanju petih članic oziroma članov programskega sveta RTV podpremo Jože Hribernik SDS, Tino Mamič NSi, dr. Jan Bezenšek SLS, dr. Vlado Miheljak LDS in dr. Jernej Pikalo SD." "4. točko. Predlog sklepa o imenovanju 16-ih članov oziroma članov programskega sveta RTV podpremo v prvem krogu 12 predlogov Ivo Faganel, pa številka zraven, Huber Požarnik, Tanja Kuštrin, Danilo Roškar, Alenčica Marija Bole Vrabec, Gregor Pivec, Jože Snoj, Bine Matoh, Boris Cipo, Stane Granda in dr. Ivan Janez Štohet in Mita Trefa in pripomba, glede podpore v drugem krogu se bomo dogovorili in opomba, to je pa tisto, ko večkrat pravim, da ste lepo vzgojen šolski razred, pri glasovanju glejte imena in priimke, številke pred kandidati niso fiksne. In še peta točka, "predlog sklepa imenovanja petih članov nadzornega sveta RTV Slovenije podpremo, Franc Orešnik, mag. Klemen Jaklič, Leopold Gegorač, Nikola Damjanič in Tomaž Oražem". Se pravi tisto, kar sem včeraj v uvodu in kasneje povedal, je danes tukaj, vi ste pa pet ur zatrjevali, da ne gre za noben dogovor, da ne gre za vašo selekcijo civilne družbe, da se niste na političen način dogovorili, kdo predstavlja to civilno družbo in tako dalje. In zaradi tega sprenevedanja in zavajanja slovenske javnosti, seveda tega predloga ne bomo podprli.
Hvala gospodu Kumerju. Moram povedati, da je to seveda čista zloraba poslovnika. Namreč sedaj je obrazložitev glasu in prosim, ne bom nikogar ustavljal, tudi drugih poslancev, ki bodo prav tako v obrambo svojih stališč zlorabljali poslovnik. Toliko v vednost, govorite kar hočete. Želi še kdo v imenu poslanske skupine? [[Ne.]] Potem prehajamo na obrazložitev glasu v svojem imenu. Gospod Grims, izvolite.
Najprej bi zaprosil kolega, ki je tako vehementno bral ta listek, da ga prinese sem, pa mi pokaže, kdo je pod njem podpisan, kajti sicer bom domneval, da ga je pač naredil sam. Moram pa reči, da tega listka jaz nisem ne videl, niti slišal zanj. Pa kot veste, sem se z RTV-jem nekaj malega [[...]]
Prosim tišina [[...]]
[[...]]ukvarjal v minulih tednih in mesecih, tako da domnevam, da bi lahko se vsaj kaj pametnega izmislili. Tisto, o čemer bi pa veljalo res nekaj reči, je pa o listi, ki je danes pred nami. Zakaj je vredno danes potrditi organe, je jasno. Zakon narekuje, da je rok za to 12., ki bo ravnokar potekel in drugič, ker je na tej listi, ne glede na to, da z njo očitno nihče ni povsem zadovoljen, veliko imen, ki so izjemno kvalitetna in za katero vsak pri zdravi pameti po mojem trdnem prepričanju lahko verjame in to upravičeno verjame, zaradi stvari, ki so jih ti ljudje v življenju že dosegli, da bodo lahko pozitivno pripomogli k izdelavi dobrega programa RTV Slovenija. Poleg Bineta Matoha, Ivana Štuheca, Jožeta Snoja, Staneta Grande, Gregorja Pivca, Jožeta Faganela, pa še cele vrste dobrih ljudi, bom podčrtal nekoga. To je Mito Trefalt, kolegi. Mito Trefalt, ki je delal najboljši zabavni program, kar ga je ta radiotelevizija imela v minulih letih. Lahko imate o tem svoje mnenje, ampak kdor je nekoč gledal sobotno noč, pa vse tiste oddaje, pri katerih je on neposredno sodeloval, se še danes neodvisno od politične orientacije v pogovoru strinja, da je bil takrat program boljši, kot kadarkoli pred tem ali pa po tem. In ta gospod Mito Trefalt je bil potem popolnoma politično odstranjen, to ni bilo strokovno. [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]Bila je politična odločitev, da se človeka, ker pač ni tulil v isti rog s tisto večino, ki jo na nek način pooseblja dosedanja, da se ga odstrani in s tem tudi zato [[...]]
Hvala lepa. Besedo ima gospod Pavliha.
Hvala lepa gospod predsednik, dragi kolegice in kolegi. Jaz bi vam srčno rad verjel, da s svojimi oprodami javne televizije ne boste spremenili v režimsko trobilo, ampak dosedanje enoletno kadrovsko opustošenje v gospodarstvu, v upravi, v zdravstvu, v šolstvu, žal ne vliva upanja in rad bi se spomnil anekdote oziroma šale, ko sta Sovjetska zveza in Amerika tekmovali za prevlado v vesolju, pa je Sovjetska zveza prebarvala luno na rdeče, Amerika je pa nanjo z belimi črkami napisala Coca-Cola. To, kar vi počnete je približno tako, kot da bi luno prebarvali na črno in nanjo z belimi črkami napisali bodisi SDS ali pa kar koalicija, zato seveda ne bom vašega predloga podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Potrč. Izvolite.
Hvala lepa. Vsebinske razloge, zakaj bomo glasovali proti temu predlogu, smo v poslanski skupini pojasnili včeraj in verjamem, da jih drug drugemu ni treba dodatno pojasnjevati. Vi ste se odločili za zakon, preko katerega boste prevzeli RTV Slovenija in to vam bo s tem imenovanjem uspelo. Bi rad ob tej priložnosti, gospod predsednik, ne da zlorabljam poslovnik, povedal še en razlog, zakaj bom proti. Namreč, danes odločamo o svetu RTV na podlagi zakona, ki ga v eni točki, o kateri bom govoril ne bo mogoče uresničiti. To je tretji parlamentarni program. Imam dopis, korekten dopis magistra Lovra Lončarja, kjer me kot vodjo poslanske skupine obvešča, da v doglednem času, lahko rečem dalj časa, s prenosi sej državnega zbora ne bo nič novega, kot to, kar imamo že doslej. Preko kabelskega programa bodo približno 60% gledalkam in gledalcem omogočene samo izredne seje, ki so že dogovorjene, svečane seje in podobno, več ne bo in ni mogoče. Kar zadeva pa matična delovna telesa pa samo iz velike dvorane v Tomšičevi, če bo predsednik državnega zbora odločil, katero delovno telo je ta pravo in mora v tistem času biti neposredno prenašano. To je nastalo iz opredelitve, da bi morali imeti tretji parlamentarni kanal, ki prenaša vse seje državnega zbora, državnega sveta, delovnih teles, daje komentarje o tem in podobno. Gospe in gospodje, to je neodgovorno ravnanje ministra, ki je takšen zakon predlagal in vas, ki ste ga sforsirali, pa ste naprej vedeli, da ga ne bo mogoče realizirati. Hvala.
Proceduralno.
Hvala lepa.
Proceduralno gospod predsednik.
Izvolite.
Samo prosim, da mi dovolite obrazložiti glas še v imenu poslanske skupine, česar naša poslanska do zdaj ni izkoristila in bom utemeljil prav z nasprotnimi dejstvi, kot so bila zdajle navedena.
Gospod Grims, vprašal sem, ali želi še kdo v imenu poslanske skupine, pa se ni nihče javil. Zato sedaj poteka obrazložitev glasu posameznih poslancev. Gospod Juri.
Kot sem že včeraj dejal, tega predloga ne bom podprl. Prvič, zaradi tega, ker že to, da glasujemo o sestavi večine, ki bo krojila program RTV, je narobe. Drugič, izbrali ste si absolutno večino v tem programskem svetu, kakorkoli že obračate, imate to večino, in kakorkoli že boste žrebali, bo ta večina določila tiste ljudi, ki bodo krojili program, od direktorjev do urednikov, in ni pomembno, kako bo ta večina, ki ste si jo izbrali, vladala. Bomo pač gledali rezultat vsega tega; gledalke in gledalci, poslušalke in poslušalci bodo to videli in tudi sproti ocenjevali. Jaz tem ljudem, kolikor so že pomembni, seveda ne zaupam. Včeraj ste sami povedali, kaj si želite gledati in poslušati na radiju in televiziji, vstopali ste v samo vsebino programa in s tem sporočili novim članom programskega sveta, kako naj oblikujejo ta program. Kajti program mora biti vam povšeči, in če bo temu tako, bo tudi ta skupina pooblaščencev s strani vladnih strank opravila svojo nalogo. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Petan.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Jaz bom podprl ta predlog. Včeraj in danes se še kar naprej seje strah, kaj se bo zgodilo, če bo taka lista potrjena, kaj vse bo in česa ne bo, da se bo verjetno tudi sonce obrnilo in podobno. Da imam prav, pa mi dovolite, da vam citiram čisto kratek odstavek iz uredniškega komentarja nekega finančnega dnevnika v Sloveniji - se pravi, ne gre za nek neresen medij, temveč za zelo resnega -, ki pravi: "Ljudem, ki v teh dneh zasedajo ključne nadzorne položaje na RTV, bi želeli samo eno: naredite v tej hiši red! Kajti škoda je, da državljani Slovenije prek računov za elektriko plačujemo nekaj, česar ne potrebujemo. Kajti škoda je, da je na RTV veliko ljudi, ki bi radi dobro, pridno in pametno delali, pa zaradi močvirnih in neprehodnih lian ne morejo priti do izraza. Politiki, ki zasedate položaje, če vas je kaj v hlačah, boste z mačeto šli v to goščavo." Sicer se ne opredeljujem do tega, da bi bilo treba tako ostro, in me tudi poznate, da tega verjetno ne mislim tako, ker imamo dovolj demokratičnih metod. In mislim, da je ta metoda, ko bomo danes potrdili imena za organe tega velikega zavoda, ravno prava demokratična metoda in potem se bo tudi ostalo odvijalo v duhu zakonov in demokracije. Zato bom seveda podprl ta spisek. Je pa to samo primer, kako tudi nekateri drugi razmišljajo o tej zadevi. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Rugelj.
Hvala lepa. Ta programski svet bom seveda podprl in tudi ostale zadeve. Mislim, da je bilo tu precej zavajanja. Kdorkoli je bil na mandatno-volilni komisiji, ve, da smo tam glasovali kar šestkrat, ker se je zgodilo, da nihče ni dobil zadosti glasov, in je bilo potem treba pač nekako pripeljati stvari do konca. In mislim, da je bila zadeva zelo demokratično narejena po tolikih glasovanjih in če bi tista trditev o kakšnih dogovorih držala, jaz mislim, da koalicija spravi toliko glasov skupaj, da bi to takoj potrdila. Tako, da mene popolnoma nič sicer ne moti, kar je gospod prej povedal, ampak mislim, da je programski svet bil izbran resnično na demokratičen način in tudi mislim, da je enakomerna zastopanost v programskem svetu, tudi dr. Vlado Miheljak ali pa dr. Spomenka Hribar in takšna imena govorijo temu v prid, tako da jaz ne vidim nobenih ovir, da ne bi takšnega programskega sveta potrdili. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Anderlič.
Glasoval bom proti tem predlogu, zato, ker se uresničuje tista napoved, ki se je izrekla v tej dvorani v stari obliki, pričakujemo in izvedli bomo to, da bodo novinarji na RTV-ju doživeli labodji spev. Seveda to je izrekel sedanji predsednik vlade, sedaj je minilo veliko časa, ilustracije ne bo več potrebno sicer narediti na ta način, kajti prilagoditev je bila že tako velika in tudi tisti, ki so desetletja ustvarjali pod tistim režimom programa, niso bili odstranjeni v tem času, ampak so sami odšli. Strah je tako velik očitno že sedaj, da se lažje odpovedo športni prireditvi, kot pa posnetkom oziroma prenosom iz katedrale oziroma iz cerkve. Natalija je dobila že tri oddaje, izginili so drugi, pričakujem, da bo še dobil gospod Lojze svojo oddajo, kar je bilo včeraj pričakovano, da bi moral še v svetu sedeti zato, da bi lahko bil program boljši. In to je tisto kar se bo zgodilo na ta način imenovanja tega sveta, kajti tudi zavajanje, da je bolje, da državni zbor izbere predstavnike civilne družbe, je resnično neokusno, kajti civilna družba je do zdaj sama predlagala izmed svojih direktno v svet predstavnike, ne pa po teh tajnih seznamih, kot so bili tukaj. Na koncu moram še pojasniti tisto, kar nisem mogel včeraj, ker nismo smeli govoriti in je Sok napačno citiral. Rekorder pri vlaganju pobud za nove občine v državnem zboru Alojz Sok iz Ormoža je prepričan, da si je mesto v zgodovini že zagotovil. Javno graja ljudi, ki nočejo nove občine, češ, da vnašajo zmedo. Še sreča, da on doslej še nikoli te zmede ni vnesel.
Hvala. Besedo ima gospod Koren.
Tudi sam bom ta predlagani programski svet podprl. Menim, da so člani in predlagani člani osebnosti, ki so vredni zaupanja, ki tudi uživajo zaupanje v širši slovenski javnosti. In sem prepričan, da bo tak programski svet, ki bo danes izvoljen, našo RTV uspešno vodil, da bo tudi program boljši kot je bil do sedaj ali pa vsaj bolj pester. Včeraj je bilo rečeno, smo se spuščali v program, normalno, da se spuščamo v program, saj program je tisti, ki ga gledamo. Eni imajo raje šport, drugi imajo raje umetniške zadeve, tretji glasbo, četrti mašo in tako bom jaz rekel, tudi jaz moram dostikrat zapustiti sedež izpred televizorja, ker je pač tam rokomet, ki me ne zanima, ker je tam nogomet, ki me ne zanima toliko. V nedeljo sem pa obsedel pred televizorjem, ker me je pač stvar zanimala, to je dogodek, ki se je v Sloveniji dogodil po nekaj letih, rokomet vem, da bom lahko gledal čez par dni zopet itd., se pravi, televizija je prenašala dogodek, ki se ne zgodi vsako leto v Sloveniji. Seveda tistim tako kot jaz moram ugasniti televizor takrat, ko mi stvar ne odgovarja, ko mi všeč, saj televizor ima daljinec ali gumb, ki ga lahko ugasne, tako bi lahko tudi tisti, ki pač ni mogel prenašati te zadeve iz stolnice ugasnil televizor in nehal to gledal. Bi pa rekel samo še glede gospoda Kumra. Jaz nisem dobil nobenega napisa o kandidatih je pa res, da tak list, dolgo ste bili v vladi in veste kako se stvari delajo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Zalokar Oražem.
Hvala lepa, za besedo [[...]]
Prosim gospodje, umirite se, samo gospa Zalokar Oražem ima besedo, prosim.
Jaz sem že na seji mandatno-volilne komisije svojo razpravo začela s tem, da sem poudarila, da se strah širi po tej državi in seveda se strah širi predvsem po medijskih hišah, še posebej pa seveda na RTV-ju in seveda še posebej v dnevno informativni redakciji. Jaz mislim, da to opazimo vsi, ne samo poslanke in poslanci, pač pa tudi gledalci in gledalke televizije in to dejstvo je takšno, da posebnih dokazov za to ni potrebnih. Gre za discipliniranje novinarjev, gre za podrejanje dnevno informativne redakcije in seveda dokazov zato je bilo v včerajšnjem dnevu povedano dovolj, lahko bi jih pa še danes naštevali bistveno dlj od dveh minut. Dejstvo je tudi, da se stvari odvijajo v zvezi z novim zakonom izključno na kadrovskih in pa vsebinskih zadevah, vendar pri vsebinskih zadevah ne tam, kjer se je pri referendumu in zakonu o tem govorilo, torej pri tretjem kanalu, pač pa se stvari izboljšujejo tako, ker je bil danes že omenjen gospod Trefalt, se nekoč priljubljena Košnikova gostilna na veliko propagira po moji oceni z bistveno slabšo Joževčevo gostilno. Seveda, jaz tega podprla ne bom upam pa, da gospod, ki je danes tako vehementno iskal avtorje oziroma tiste, ki so plonk liste dali, ne bo tako bojazljivo, kot je po referendumu priznal, da je pravzaprav avtor zakona o RTV-ju on in ne neka strokovna javnost tudi čez 3 mesece priznal, da je bil tudi morda avtor tega plonk lista. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Bevk.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor. Poleg predstavnikov posameznih skupin civilne družbe, ki so bili danes že imenovani v programskem svetu RTV Slovenija, tudi ni mesta za predstavnika slovenske manjšinske koordinacije oziroma predstavnika 170.000 Slovencev, ki živijo onkraj slovenske državne meje v sosednjih državah: Italiji, Avstriji, na Madžarskem in na Hrvaškem. Žal mi je, da se na plonk listku oziroma koalicijskem navodilu za glasovanje, ki so ga dobili vladni člani mandatno-volilne komisije, ni znašel tudi predstavnik zamejskih Slovencev. Saj vemo, da si ravno ta koalicija tako zavzema za sprejetje zakona o odnosih s Slovenci, ki živijo izven meja Republike Slovenije. Koalicijskim poslankam in poslancem pa kot obvezno čtivo v zvezi s to točko dnevnega reda predlagam, da si preberejo današnji članek izpod peresa Vlada Miheljaka v časopisu Dnevnik z naslovom Konvertiti, apostati in slepi potniki. Glasoval bom proti tej sestavi. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Gantar.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi poslanci! Verjetno vam ne bom sporočil presenetljive novice, če povem, da bom glasoval proti tej sestavi programskega sveta. Večkrat sem [[...]] [[Gospod Pojbič mi bo ploskal, počakajmo trenutek. Za moj čas gre. Hvala.]] [[...]]seveda sem že večkrat poudaril, da takšna sestava programskega sveta pomeni podreditev javne radiotelevizije vladajoči koaliciji in državi. Pri tem me je tudi večkrat motilo gotovo tudi to, da nisem natančno vedel, kakšni so kriteriji, po katerih so se zbirali ti kandidati. Poleg tistega, kar je napisano v zakonu, nobenih drugih kriterijev ni. Danes ob tej uri obrazložitev glasov pa sem izvedel vsaj za dva kriterija. Prvi je zdrava pamet in drugo je, če prav razumem, trdno prepričanje kolega poslanca Grimsa. Ta dva kriterija se izključujeta, zato je bilo težko izbrati pravo listo in imamo to, kar imamo. Hkrati pa vendarle moram kolegice in kolege opozoriti, da je tudi javna radiotelevizija pod železno peto LDS-a naredila nek napredek. Naredila je napredek od Košnikove gostilne Mita Trefalta do gostilne Pri Joževcu, ki jo vodi Natalija Verboten. Mislim, da je to nek napredek. In vsaj ta kredit mi boste dali, potem ko boste po svoje upravljali svojo televizijo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Prijatelj.
Hvala lepa, gospod predsednik. Nov strokovni svet [[....]] [[Nemir v dvorani.]]
Prosim!
[[...]]in pa vsa ostala delovna telesa bom z veseljem podprl, kajti kot že rečeno, medtem ko država Avstrija ne spoštuje državne pogodbe, medtem ko Italija ne spoštuje zaščitnega zakona, dovoljujemo mi na nacionalni televiziji na regionalnem programu potujčevanje vseh Slovencev, kajti Koper je gledan v 70% obsegu v italijanščini na celi Sloveniji. In upam, da bo ta sestava to napako odpravila, kajti napisali smo že vrsto dopisov, prošenj, poslanskih pobud, ki niso bile uslišane in upam, da bodo tokrat. Ni države v Evropi, ki bi to dovoljevala, da preko nacionalne televizije dovoljujejo, da manjšina potujčuje večino. Hvala lepa. Z našim denarjem.
Hvala. Gospod Sušnik, imate besedo.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Jaz bom podprl predlog sklepa za imenovanje članov programskega sveta, predvsem pa bi želel tukaj to mojo potrditev tega predloga sklepa utemeljiti z velikim soglasjem in konsenzom, ki je bil dosežen pri oblikovanju predloga sklepa, predvsem kar se tiče načina izbora. Nihče od članov mandatno-volilne komisije, ki je ta posel opravila, ni izrazil nasprotovanja dogovorjenemu načinu priprave sklepa. Tukaj bi rad poudaril tudi to, da smo uvedli posebno prakso javnega glasovanja, ki je bila uporabljena prvič in upam, da bo ostala praksa odločanja pri delu mandatno-volilne komisije. Prav zaradi tega in zato sem prepričan, da je ta predlog vreden podpore, ker je bil izoblikovan na tak nesporen in dogovoren način. Kar se tiče pa nasprotovanja nekaterih posameznikov temu predlogu sklepa, ga pa popolnoma razumem, ker je človeško razumeti, da je obstoječi programski svet bolj pri srcu opozicije, da pa bo nov programski svet bolj po volji koalicije in tudi to je legitimno in po volji volivcev in je to treba sprejeti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jelinčič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ta razprava kaže, da bo kontrola dela in delovanja programskega sveta izredno močna in tudi zato bom ta predlog podprl. Dejstvo je, da je skrajni čas, da se na to našo nacionalno televizijo uvede, da je pomembna informiranost in pa informacija, ne pa politična obarvanost te informacije. To je bilo 12-letno delo in še dalj časa, ko se je vedelo, kdo sme govoriti in kaj sme govoriti. Če so koga izpustili z druge strani, so zelo dobro vedeli, kaj bo povedal, kaj ga bodo vprašali in kako ga bodo vprašali. Tega bo sedaj enkrat konec in jaz sem prepričan, da bo transparentnost in delo nove te hiše RTV bistveno boljše, kot je bilo doslej. Tudi ne razumem izjav nekaterih, da se strah širi po RTV-ju, še posebej v dnevno informativni redakciji, kajti evidentno je, da se še vedno se dela po starih principih in nikakor ne po principu, da je informacija pomembna, in da je različna teža, različne informacije, kajti drugače bi ljubljanska televizija pokazala, da je veleposlanik Luci ob prisotnosti vojaškega atašeja, skupaj s predstavniki Generalštaba Srbije in Črne Gore, predstavnika Letalske zveze Slovenije in pa Mednarodne svetovne letalske organizacije položil venec na grob Edvarda Rusjana, ampak so kazali rajši en dan prej, ko so neki privatniki prišli tja. Kajti v tem primeru ne bi bilo potrebno kazati članov SDS-a in pa SNS-a, kako polagajo vence, ampak so lahko naredili to z levo roko, drugače. Skrajni čas je, da se nekaj spremeni, skrajni čas je, da se ven meče in pomeče tiste, ki so zavirali delo televizije in ga popolnoma spolitizirali. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Battelli. Oprostite, proceduralni predlog? Izvolite, gospod Battelli. Gospod Battelli izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz tega predloga ne bom podprl. Tukaj je vsaj eno ime, ki, kako bi rekel, pooseblja in simbolizira nestrpnost. In glede na to, da nestrpnim početjem in tudi izjavam v bistvu nihče ne ugovarja in nihče ne replicira, niti tukaj notri, niti v medijih, niti v širši javnosti, potem lahko domnevam, da so stališča, ki jih ta gospod vseskozi zastopa, posebej še v zvezi z italijanskim programom televizije Koper, posebej še s tem. Lahko domnevam, da se bo tudi z njegovim imenovanjem ustvarila prava klima, da taki nestprneži dobijo končno zadoščenje. Iz teh razlogov ne bom tega podprl. Kar zadeva pa te obtožbe, ki so politično ideološke in tako naprej, verjemite mi, je treba preprosto ugotoviti, da Slovenija še zdaleč ni prišla iz tranzicije. Hvala.
Hvala. Gospod Grims, proceduralni predlog. Samo prosim, ne zlorabljajte poslovnika in ne izkoriščajte proceduralnega predloga za razpravo.
Že gospod predsedujoči, ampak potem pa vas vprašam, kako lahko potem ne opozorite vi ostalih, ki takole razpravljajo, da sem včeraj zelo jasno povedal, da če bi jaz sestavljal ta seznam, bi bila verjetno večina imen res enakih, ampak nekatera pa zanesljivo drugačna in se sedaj dovoljuje, da se tukaj govori na moj račun vse mogoče, jaz pa potem nimam pravice odgovarjati. In drugič, kako naj potem, če se ne dovoli niti izkoriščanja pravice, ki pripada poslanski skupini, da obrazloži svojo besedo, pojasnim, da je prav postavitev novih organov očitno tisti trenutek, s katerim lahko dejansko pridemo do uresničevanja zakona, kajti tem, v organih je potrebno, da je to v interesu, kajti sicer se samo iščejo razlogi. Tudi razlogi za to, da recimo še ni prenosov na 3. kanalu. Da pa bi lahko prenosi bili, ste se pa sami lahko prepričali včeraj. Na pritlehnem omrežju se to da narediti, če se hoče seveda, v okviru obstoječih zmogljivosti in frekvenc [[...]]
Gospod [[...]]
[[...]]kako naj se sicer to tukaj pojasni, gospod predsedujoči.
Gospod Grims, še enkrat bom povedal to, kar sem na začetku rekel. Situacijo za spremembo inštituta obrazložitve glasu je danes sprožil gospod Kumer, ko je začel s polemiko. In vsi dobro veste, da pri obrazložitvi glasu ni možna replika, zato je nekulturno izkoriščati ta inštitut v smislu polemike. Ampak ker se je to začelo, moram dopustiti tudi drugim, vsem, da pač govorijo v skladu s svojim nivojem politične kulture. Besedo ima gospod Slavinec.
Hvala lepa za besedo. Težko se strinjam s tako anarhičnim vodenjem državnega zbora, saj če po vašem mnenju nekdo uvodoma krši poslovnik, potem vam to nikakor ne daje pravice, da dopustite to vsem, predvsem pa tistim, ko to vam ustreza. Zadaj pa še k obrazložitvi glasu. Zakaj ni moč podpreti tega seznama? Ne gre toliko za ljudi, gre za eno drugo in zelo pomembno stvar. Gre za politizacijo civilne družbe, tiste civilne družbe, ki ji Evropska unija daje zmeraj večji pomen, na katero zmeraj bolj stavi in kateri pripisuje tudi zmeraj večji vpliv v samo življenje v Evropski uniji kakor tudi njenim članom, torej samim pripadnikom te civilne družbe. Prav civilna družba lahko kot neposredna združenja, ki temeljijo na svojih interesih, ki združujejo člane podobnih interesov najbolj pripomorejo k temu, kaj si ljudje želijo, kaj pričakujejo in ne nazadnje kaj tudi želijo gledati na televiziji. In taka politizacija civilne družbe je ne zgolj nevarna, ampak nam kaže še na novo tendenco, kot se je država začela umikati iz gospodarstva tako, da ga prevzema, kot se je država želela umakniti iz RTV tako, da ga prevzema. Tukaj vidimo sedaj napoved umika iz civilne družbe na ta način, da se jo prevzame, da se jo vodi in da se jo spolitizira. In bojim se, kam bo to še vodilo naprej, še toliko bolj, ker bo sedaj imelo veliko pomoč v do sedaj javni RTV, sedaj žal ne bo več tako. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Kokalj.
Hvala lepa. Jaz bom podprl predlog mandatno- volilne komisije iz naslednjih razlogov. Zakon, v skladu s katerim je ta predlog pripravljen, je sprejet, potrjen je bil na referendumu in mi smo dolžni izvajati zakon. Glede na to, da je bil predlog mandatno volilne komisije posredovan in narejen po demokratični poti, je seveda sedaj očitati tako ali drugačno ime na tem seznamu kar precej demagoško. Glede na to, da smo slišali v včerajšnji razpravi cel kup pripomb na izvajanje zakona v vsebinskem smislu, bi pa opozoril kolege poslance, ki imajo na to pripombe, naj se obrnejo na sedanje vodstvo, ki izvaja vsebinsko delo RTV Slovenija; na njih naj se obrnejo, ker enostavno novega vodstva še ni. Ko bo novo vodstvo, sem prepričan, da se bo zakon izvajal tako, kot ga je treba izvajati. Zakon je treba izvajati, kot sem rekel, in v parlamentu moramo početi to, kar nam zakon veleva. Danes se moramo odločiti glede predloga, ki je bil, še enkrat rečem, oblikovan po demokratični poti. Zgleda, da ste nekateri kolegi pričakovali, da na tem seznamu ne bo imen, ki jih tudi vi podpirate, in ste sedaj malo razočarani. Osebno marsikaterega od teh imen ne bi podprl, ker ne sodi več na to sceno. Vendar glede na to, kot sem rekel, da je predlog demokratičen in se ve, kaj demokracija je, parlamentarna procedura je jasna, mislim, da ni druge poti, kot da o tem glasujemo. Seveda pa želim novemu vodstvu, ki bo na podlagi, upam, sedaj sprejetega programskega sveta, v skladu z roki, zelo debelo kožo, kajti glavno delo, da bo RTV Slovenija postala prava javna televizija oziroma pravi javni zavod, se šele začenja.
Hvala. Besedo ima gospod Terčon.
Hvala, gospod predsednik. Če bi si izposodil besede cenjenega kolega poslanca, bom rekel tako, da ne dvomim, da bo koalicija skupaj z nekaterimi konvertiti v tem državnem zboru ta programski svet potrdila. Večkrat smo v tej razpravi poslušali očitek, da saj prej smo imeli pa mi, ki smo zdaj v opoziciji, vpliv na to javno televizijo in smo sami imenovali po svoji volji. Toda treba je opozoriti na bistveno razliko. Mi smo res imenovali in lahko bi tudi vi, ampak vi ste prej spremenili zakon. In bistvena razlika je v tem, da je prej civilna družba imela možnost imenovati del v organe RTV, zdaj je imela pa možnost samo predlagati, imenuje pa politika oziroma vladajoča koalicija. In to je bistvena razlika. Zato bo pač to državna in ne javna televizija. In mi kot opozicijska stranka in jaz kot opozicijski poslanec ne mislim pri tem asistirati, zato bom temu predlogu vsekakor nasprotoval. Kar se pa tiče plonkanja, bi rekel pa tako: če nas niso dobili pri plonkanju, smo mogoče pisali še za dobro oceno; če so nas dobili, smo zaslužili nezadostno, če smo zraven pa še lagali, da ne plonkamo, smo si pa zaslužili še ukor. Jaz seveda tega vašega predloga ne bom podprl. Imate vso pravico, izglasujte ga! Mislim pa, da bo javnost dobro ocenila, kam bo ta pot šla v bodoče. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospa Potrata.
Hvala za besedo. Danes bomo odločali o sestavi strokovnega sveta po zakonu, ki je ugledal luč sveta na 1. aprila. Ta datum ima v izročilu posebno težo. Drznem si pa trditi, da tisto, kar bo v svojih učinkih ta zakon prinesel, ne bo šala. Verjamem, da 16 ljudi, ki so imenovani in predlagani v potrditev, da so to dobri ljudje. Drugo vprašanje pa je, ali so to res reprezentativni predstavniki vseh delov civilne družbe. To civilno družbo vleče malo v eno stran, bi rekla. Ampak glede na to, da sem po naravi optimistka, želim koaliciji, da bo lahko uresničila napovedi o boljšem programu, o znižani naročnini, o 3. parlamentarnem kanalu, ki ga je tako vneto zagovarjala, in je hitro po tistem, ko je bil zakon sprejet in uveljavljen, minister, zadolžen za to področje, dvignil roke od tega, da bi bilo ministrstvo za kulturo odgovorno za 3 program, pa še za kaj drugega. Ker verjamem, da obstaja v slovenskem narodu in med državljankami in državljani Slovenije dosti smisla za humor, želim vsem nam, da bi se nam zgodil kakšen slovenski radio Erevan. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Pukšič.
Hvala lepa,gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Mislim, če bi kakšen listek prej krožil okoli, bi na njega sam pripisal tudi kakšno ime s strani Slovencev v zamejstvu in po svetu. Danes je ta listič nekoliko pozen. Pričakovati je, da bo čez dve leti, ko bo prvi polovici prenehal mandat, se to tudi upoštevalo in da bo ta programski svet tudi s te strani vrzeli dopolnjen. Sam pričakujem od tega programskega sveta, da bo bistveno več naredil pri izvajanju določene zakonodaje, kot je recimo že zakon, ki je bil sprejet v tem parlamentu pred davnimi časi, zakon o vidnosti in slišnosti, da bo tudi to prišlo v programskem svetu na dnevni red in da se bo začel realizirati čim prej. Da bodo oddaje, ki so bile nekatere dobre, pa žal nekaj let ne obstajajo več, o poznavanju slovenskega telesa izven meja Republike Slovenije, ponovno zagledale luč sveta. Vsekakor se strinjam s tistimi, ki govorite, da je civilna družba ena pomembnih korektur med politiko in je potrebna. Vendar smo žal v preteklosti prevečkrat prav predstavnike, vodstva te civilne družbe izkoristili tako, da se je politika preveč vmešavala in je bila potem zadeva nepregledna, pod neko krinko dobre civilne družbe. V splošnem mislim, da je civilna družba dobra in potrebna. Koga bi bilo potrebno zamenjati s tega seznama, ampak zdaj je takšen, kot je. Sam ga bom podprl.
Hvala. Besedo ima gospod Sajovic.
Hvala lepa za besedo. Programskemu svetu nasprotujem iz vsebinskih razlogov, ne iz proceduralnih, kajti pritrjujem mnenju predsednika mandatno-imunitetne komisije, da smo tam kar se tiče procedure in pa postopka, naredili tako, da je bilo vse čisto jasno in pregledno. Rad bi pa, da bi bil ta programski svet drugače sestavljen. Na to me navaja tudi ogorčeno pismo slovenskih glasbenikov, ki so ga naslovili z naslovom kot v najbolj svinčenih časih. Gre za to, da društvo slovenskih skladateljev protestira proti takemu imenovanju z obrazložitvijo, da glasba predstavlja vsaj polovico radijskega in vsaj tretjino televizijskega programa, vendar je ta segment programa za omenjeno komisijo tako nezanimiv in nepomemben, da se je raje posvetila le razmerju političnih sil v programskem svetu. Tako je zapisal Golob in pa še dodal: "Žal nas to bolj kot kdaj prej spominja na najbolj svinčena leta, ko je bila RTV izključno vir političnih in drugih zaradi ljudstva, še športnih informacij, glasba pa je bila le mašilo." Mislim, da je to zadeva, nad katero se gre zamisliti in jo ob prvi priliki, ko bomo lahko, tudi popraviti. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Veber.
Hvala za besedo. Sam predloga za sestavo programskega sveta ne bom podprl, ker sem mnenja, da bi morali v zakonu zapisati določbo, da se voli programski svet v državnem zboru z 2/3 večino, ne pa z večino glasov vseh poslancev. Samo v tem primeru bi lahko govorili, da ohranjamo vsaj kanček javne radiotelevizije. Moramo se zavedati, da je javni zavod RTV edini javni zavod s področja medijev, ostale medije poskuša obvladovati kapital. Ta medij bo pa po novem obvladovala večina vseh poslancev in mislim, da je to v velikem nasprotju s tistim, kar naj bi javna radiotelevizija predstavljala. Gre za prehod iz javne v državno, temu tudi nasprotujem. In samo na način, da bi danes glasovali z 2/3 večino, bi lahko govorili o tem, da se znamo poslušati, da se znamo dogovarjati, in da želimo ponuditi takšen javni radijski in televizijski program, ki bo poskušal biti resnično blizu veliki večini gledalcev, poslušalcev ne pa nekemu ozkemu izboru, ki je ne nazadnje razviden tudi iz sestave programskega sveta. Bistveno premalo raznolik sestav je, da bi lahko pričakovali kvalitetnejši, predvsem pa bolj raznolik program. Zato bom glasoval proti programskega svetu in si želim, da bi nekoč doživeli višjo širino pri odločanju o tej sestavi. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Kumer.
Hvala za besedo. Tega predloga ne bom podprl iz razlogov, ki sem jih navedel že v obrazložitvi poslanske skupine. Rad bi pojasnil, da menim in sem prepričan, da nisem zlorabil poslovnika. Če sem ga pa in sem skozi to zlorabo koga užalil, se pa tistim poslankam in poslancem globoko opravičujem. Nikoli, tudi včeraj in ne danes, nisem trdil in rekel, da ni legitimno, da se koalicija tudi o teh stvareh dogovori, vendar koalicijski poslanci in poslanke ste včeraj res dan zatrjevali in nas prepričevali, da je vseh 21 članov mandatno-volilne komisije imelo isto možnost pri izbiri izmed teh 185 in ste trdili, da ne gre za vnaprejšnji dogovor. In jaz sem danes vam samo pokazal tistim enajstim, ne vsem poslancem, ki danes tukaj sedite, mandatno-volilne komisije iz koalicijskih strank, da ste seveda imeli ta "plonk cetl". Jaz ne vas zaradi tega ne vem kaj, saj ste imeli tudi profesorja, ki je lahko skozi prste pogledal, saj predsednik komisije je seveda vaš, da ste lahko s temi listki plonkali. Skratka, nič nimam proti dogovoru, ki ste ga imeli. Samo vi ste včeraj pet ur zatrjevali in nas prepričevali, da za ta dogovor ne gre in da smo vseh 21 svobodno izbirali predstavnik civilne družbe na mandatno volilni komisiji, kar pa seveda ni res. In danes sem vam samo dokazal, da temu res ni res.
Dovolite, zopet glede pojma zlorabe, da bomo vsi enako razumeli, kaj je zloraba inštituta obrazložitve glasu. Tudi to je bila zloraba, saj jo vsi izvajate, kajti na vaše izvajanje ne sme nihče replicirati. Ne sme nihče replicirati. In to je znak politične kulture in odnosa do drugih poslancev. Samo toliko. Gospod Štebe, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik, kolegice in kolegi. Uporabil bom tisti del svojega razuma, ki je pozitiven in podprl predlog za programski svet. Sledil bom tudi sklepom in sem prepričan v razumnost volivk in volivcev in tudi glasovalcev na referendumu, ki so nas pooblastili, da o tem odločimo. Gre za spremembo, ki jo pričakujemo oziroma jo pričakujejo volivci, ki so nas za to pooblastili. In to je prava bistvena sprememba v tej javni hiši, v državni hiši, kakor koli vzamete. Javnost preko države, ki je zato pooblaščena, vodi zadeve v teh hiši. In upam, pravzaprav sem prepričan, da tudi sestava sveta v tej obliki in vsa kritična javnost skupaj z opozicijo lahko in dosežemo boljše delovanje Radiotelevizije Slovenija. In ne samo to. Boljše delovanje kot nacionalne inštitucije, ampak tudi, da se ta inštitucija očisti vsega tistega, kar se je v teh letih nabralo. To je po mojem mnenju bistveno, kar bo prispevalo k njenemu tudi poslovno uspešnemu delovanju. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Školč.
Hvala lepa. Torej koalicija samo opravlja svojo nalogo, kot smo slišali včeraj in tudi danes. Poslej bodo izpolnjena pričakovanja, da bomo dobili državno - pojma javne televizije poslanci koalicije očitno niti dovolj ne razumejo -, se pravi, televizijo, kjer bodo lahko poslanci in javnost vplivali na novoletni in druge programe, kjer bodo dosegli pozitivno poročanje o ZDA kot glavnemu stebru demokracije, kjer bodo lahko peli glorijo vladnim ministrom za njihove dosežke. Dobili bomo tudi, kot smo slišali, pravo civilno družbo nasproti tej, ki smo jo poznali do sedaj, ki jo seveda verificira koalicija. Ukinili bomo vidljivost programa studia TV Koper-Capodistria, ker je to moteče. Svetu, ki bo moral taka pričakovanja izpolniti, seveda nasprotujem. Ne zaupam pa tudi v presojo tako razdvojenih osebnosti in slepih potnikov, ki zahtevajo najprej besedo za razpravo, po petnajstih minutah pa glasujejo proti samim sebi. Ali gre tu za zlorabo ali gre tu za kakšno drugo obliko, potrebno posebnega pregleda, pa presodite sami.
Hvala. Gospa Lavtižar Bebler.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Sama seveda ne bom podprla tako oblikovanega programskega sveta, kajti do njega smo prišli približno po taki farsi, kot smo včasih v obdobju tako imenovanega podružbljanja kadrovske politike prišli povsem slučajno vedno do pravih ljudi. Za nekatere mi je bilo že od vsega začetka znano, kam sodijo, za nekatere me je danes dodatno prepričal še Mile Šetinc v svoji kolumni. Mislila sem pač, da so ti časi podružbljanja kadrovske politike minili, in ne bom podprla tega programskega sveta. Res je, strah se širi po javni RTV. Širi se pa, v tolažbo vam, tudi duh politične kompatibilnosti, ne nazadnje tudi duh verske kompatibilnosti oziroma točneje rečeno, kompatibilnosti z državno cerkvijo v Sloveniji. V nasprotnem primeru ne bi mogli biti priče temu, čemur smo bili v nedeljo. Namreč, tri ure smo lahko gledali v neposrednem prenosu posvetitev novega škofa, medtem ko je predstavnik muslimanske verske skupnosti svojim vernikom lahko voščil za osrednji muslimanski verski praznik po vremenu, po športu in nemara še po kakšni reklami, na koncu dnevnika. In seveda moti me tudi to, denimo, da v tem programskem svetu ni nobenega predstavnika evangeličanske verske skupnosti, kar se mi tudi zdi svojevrsten škandal. Torej, dobili bomo nemara boljšo javno RTV, ampak boljšo od česa, se sprašujem. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Petek Milan.
Hvala, predsednik. Kolegice in kolegi! Da ne bo dvoma, te tipke, ki mi omogočajo, da se odločim za pravo, so pri meni jasne - to bo tipka "proti", in to zaradi tega, kar bom v nadaljevanju pojasnil. V zakonu je napisano, da morajo biti člani programskega sveta ugledni ljudje, posamezniki, ki so v svojem delu ustvarjalni, uspešni, torej takšni, ki so v svojem delu ali ustvarjalni, uspešni, torej takšni, ki so to dokazali z referencami, torej z izkušnjami, znanjem in tako dalje. Jaz verjamem, da je na tem seznamu kar precej uglednih, o tem ni dvoma. Tudi ne bi rad ocenjeval, vendar nikjer v zakonu ne piše, da morajo biti člani programskega sveta politično vodljivi. Ta kriterij, če pogledam te člane programskega sveta, je prevladujoč. V tem programskem svetu je več politično vodljivih kot pa uglednih članov programskega sveta. Zaradi tega moj glas ne more biti za, ampak proti. Drugi razlog. Bilo je rečeno, da mora biti dosežena teritorialna zastopanost. Strinjam se, tudi to je doseženo, vprašanje, kaj pomeni pojem teritorialne zastopanosti. Nekateri so včeraj grmeli, da so zadovoljni s to teritorialno zastopanostjo, grmeli proti Ljubljani, ki je imela prej prevladujoče ljudi v programskem svetu, delali so to z določenimi cilji, ker se bližajo volitve. Ampak v tej teritorialni zastopanosti ima Maribor problem, da ima pretežno politično vodljive ljudi, saj dva lahko omenim, eden je tisti, ki je asistiral, ne operiral, pri operaciji premiera Janše in je tudi predvideni kandidat za župana Maribora, in drugi je ta, ki je ideolog ene cerkve, torej radikalni ideolog, mislim, da mu vsi poznamo ime in to me ne prepričuje, da od teh, ki so bili dobri kandidati, pa so bili politično brezbarvni, ni bilo možno izbrati boljših. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Ziherl.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Veseli me, da se postopno vračamo k točki dnevnega reda, in sicer k obrazložitvi glasu in upam, da tudi moja razprava ne bo kakšna zloraba. Sam bom podprl programski svet, podpiram tudi postopno uvajanje tretjega kanala. Zakaj postopno? Ker se nekateri vedno znova in znova ponavljajo je treba slovenske gledalce pripraviti, da je to vedno v živo, čeprav so že stokrat slišali. Želim dati tudi priložnost novemu programskemu svetu, ki bo itak zamenjal samo polovico ljudi, polovica je že prej odstopila in je bila zamenjana in pričakujem od novega programskega sveta, da bo dobro delal, čeprav je notri nekaj imen, ki so, po mojem mnenju, sporna. Vendar če vas vseh 90 vprašam, bi tudi vsak od vas našel kakšno ime, ki mu ne ustreza. Vsekakor pa od njih pričakujem več kot od nekdanjega predsednika olimpijskega komiteja, ki tudi se sprašujem, kako je sploh do tja prišel, ker imamo eminentne športnike, ki so tudi uspešni poslovneži in pravniki, recimo Miro Cerar, Ivo Danev in tako naprej. In mislim, da če je bil prejšnji svet po volji opozicije, bo novi vsekakor po volji gledalcev. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Moge.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Ponavadi je nekaj izvolitev častno, pa včasih nekateri pravijo tudi pretirano sveto opravilo. So pa nekatere izjeme. Takrat, kadar volimo ministre, in danes, kljub sprejetemu zakonu, ko volimo nove svetnike, pa je ta stvar politična odločitev. Zakaj politična? Za oba potrebujemo 46 in več glasov. Pri obeh je premislek o tem, kdo bo prišel notri in kdo ne odvisen od politikov. Edini ministri so imeli to na voljo, da so imeli vsaj priložnost, da so bili zaslišani. V opoziciji smo poskušali v mandatno-volilni komisiji izglasovati sklep, da bi tudi nekateri člani novega sveta, ki bi prišli v njega, bili deležni tega, da lahko na komisiji predstavijo svoje gledanje, vendar je ta predlog bil z gnusom zavrnjen s strani pozicije. Tako imamo sedaj opravka s tem, da se bomo odločali, ali bomo tem 16 ljudem dali svoj glas, ali jim ne bomo dali svoj glas. Mislim, da s tem, ko si je politika prigrabila možnost odločanja o tem, kaj je dobro v civilni družbi, kdo bo za civilno družbo najbolj zastopal njene interese, da je naredila napako. S tem, ko se je politika odrekla temu, da bi lahko ljudje, ki so bili predlagani s strani civilne družbe, pokazali svoj pogled, smo si napravili slabo uslugo. In najslabšo uslugo, spoštovane kolegice in kolegi, smo si naredili s tem izborom, ki je bil političen in je zgolj preferirano, kdo je bliže eni stranki, kot drugi stranki. Kar me je pa najbolj sram, je pa to, da nismo nikogar s področja glasbe uvrstili notri, niti društva Rudolfa Maistra. Zaradi tega bom jaz nasprotoval temu glasovanju.
Hvala. Besedo ima gospod Rupar.
Hvala lepa, predsednik. Nobena sestava sveta nikoli, tudi če bi imeli občutek v opoziciji, da imate tam kandidate, ki so vam bolj pisani na kožo, ne bi ustrezala, dokler ne bi spremenili sistema glasovanja tako, da bi odločalo tisto, kar bi manjšina potrjevala. Tu slepiti se, da bi bilo kaj drugače kadarkoli, nima nobenega smisla. Strahovi, ki jih vzbujate slovenski javnosti, so neupravičeni. Jaz bi jih primerjal s tistimi strahovi ob vstopu v zvezo Nato, ko ste z vašimi aktivisti, predvsem gledam na SD, risali atomske bombice po fasadah, trosili letake in tako naprej. Danes je Slovenija v Natu. Ali kdo od Slovencev sploh občuti, da smo v tej zvezi, razen seveda tiste panike, ki ste jo med ljudi takrat trosili? Civilna družba. Jaz sem bil žal bolj po nesreči, kot ne, nekega dne udeležen pri zbiranju nekih podpisov civilne družbe. Ko sem pogledal seznam teh civilistov, sem mislil, da gledam zbor Združene liste oziroma postkumunistični manifest in udeležence na tem manifestu. Koga je strah na RTV-ju? Nikogar ne sme biti strah. Nobenega novinarja, saj ste do danes trdili, da so vsi novinarji neodvisni, objektivni, da so vsi do vseh enakopravni. Če nimajo slabe vesti, nobenega ni potrebno biti strah, je pa seveda res, želim si drugačnega programa. Počakajte tisti, ki že sedaj v naprej kritizirate ta program, kakšen bo, počakajte, morda se zgodi in se bo zgodila tudi pocenitev naročnine. Me zanima, če se boste takrat opravičevali za besede, ki jih izrekate. V samem programu si pa zelo želim, da bi recimo še kdo drug nastopal, razen seveda v zadnjem času Semoliča, pa bivšega [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Gospod Rupar, hvala. Besedo ima gospod Bajc.
Hvala, gospod predsednik. Sam bom predlog sklepa, kot je bil izglasovan na matičnemu delovnemu telesu, podprl. Drugo, kar bi rad povedal kolegu, ki je prej kazal liste, jaz takega lista sigurno nisem imel, presežem. Tretje, kar bi rad povedal. Od 184 kandidatov mislim, da sem jih poznal 25, 30. Od 16-ih izglasovanih jih poznam mislim, da 7, 8. Seveda sem se dal podučiti in mislim, da sem se tudi enemu od kolegov iz opozicije dal podučiti in da sem glasoval tisto, kar je on predlagal, za kar pa on sam ni glasoval. Četrto, kar bi rad povedal. Pričakoval bi, da so člani mandatno-volilne komisije prebrali vsaj za tiste, za katere smo izglasovali življenjepise in bi ugotovili, da je vsaj ena od kandidatk diplomantka akademije za glasbo, oddelek za glasbeno pedagogiko.
Hvala. Besedo ima gospod Cvikl.
Gospod predsedujoči, poslanke in poslanci. Ko mački gospod Kumer stopi na rep, ta zacvili. Nobenega razburjenja ni potrebno. Problem današnje razprave je, da se ta razprava ne bi smela dogajati tukaj, da o tem, kdo naj bo v programskem svetu, ne more odločati politika. Če so predstavniki civilne družbe, naj jih v programski svet pošlje civilna družba, ne pa, da gredo v predsobo Sušnikove komisije ali, če hočete, v predsobo, kjer se s takšnim ali drugačnim plonk listom določi, kdo naj sedi v programskem svetu. Danes mislim, da seveda slovenska javnost lahko vidi, kako brezplodna je razprava o tem, kdo je primeren član programskega sveta, ki bo zastopal to ali ono področje. O tem politika ne more odločati. To je bila glavna pripomba na vaš zakon, vendar ste vi zakon potrebovali. Potrebovali ste zakon za to, da uveljavljate absolutno oblast. Za to, da bo tisti, ki je bil danes imenovan, mogoče primeren za generalnega direktorja ali pa se bo tukaj odločalo ali na kakšen drugačnem "plonk listu", kdo bo generalni direktor. Moja ocena je, da danes dejansko zabijamo zadnje žeblje v krsto javne televizije in delamo nekaj, kar bo državna televizija [[...]]In gospodu Ruparju želim samo to povedati. Treba je ukiniti RTV prispevek, ker seveda če država ima Televizijo, naj ta država to televizijo financira. In potem seveda najdite prostor v državnem proračunu za vaše izvajanje ščitenja oblasti in uvajanje absolutne oblasti tudi s pomočjo državne televizije. Zato bomo nasprotoval temu predlogu in ne bom podprl tega predloga. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Kangler.
Hvala za besedo. Sam osebno bom podprl predlog šestnajstih kandidatov in za mene ti kandidati, ne glede na to, kakšna je njihova miselnost, ali se nagibajo na levo ali desno, ne motijo, niti eden od teh šestnajstih kandidatov. Če pogledate spoštovani kolegi in kolegice, gre za kandidate, ki so visoko izobraženi, ki imajo doktorate znanosti, ki imajo tako na kulturnem, gospodarskem, novinarskem, glasbenem in še katerem drugem področju izkušnje, celo od književnosti do francoskega jezika, do novinarstva in podobno. Mi s Slovenske ljudske stranke smo si predvsem prizadevali, ko smo sprejemali zakon, da teh 16 kandidatov volimo teritorialno iz celotne Slovenije. Če pogledamo na seznam, če primerjamo še tistih 5, ki so jih politične stranke na nek način imenovale, lahko ugotovimo z zadovoljstvom, da več ali manj so ti kandidati razporejeni po celotni Sloveniji. Prihajajo iz Celja, prihajajo iz Nove Gorice, dva prihajata iz Maribora, iz Ljubljane, iz Trbovelj, Adlešiče. Na ta način lahko ugotovimo, da končno bo prišlo do zavoda, ki mu bomo lahko rekli, da je to slovenski zavod in tudi do programskega sveta. Problem vidijo tisti, ki so kakorkoli sodelovali v sedanjih lobijih na tem zavodu. Večina zaposlenih v RTV Slovenije si želi sprememb. Ne revanšizma, ne čistk, ampak sprememb. Te spremembe pa lahko zagotovi prav gotovo programski svet, ki ga bodo danes na tem mestu imenovali. In jaz osebno bom podprl vseh teh 16 kandidatov na skupni listi.
Hvala. In še gospod Sok.
Hvala lepa. Jaz bom prav tako podprl teh 16 imen. Mislim, da gre za 16 izjemnih imen, žal pa seveda ni bilo možno na ta seznam uvrstiti čisto vseh, ki so kandidirali, in zato so tudi nekatera področja ostala nepokrita. In to bo možno tako, kot smo že večkrat povedali in kot vemo v skladu z zakonom čez dve leti spremeniti. Rad bi povedal, da ta "plonk ceglc", ki smo ga danes tukaj slišali, povsem ne drži, bi ga mogel poslanski kolega Kumer nekoliko prilagoditi. Tudi sam bom povedal eno izkušnjo, da sem tudi sam glasoval za kandidata, ki ga je predlagal kolega Moge, potem pa sem ugotovil, da on in njegovi niso glasovali za njega, pa je glasovala koalicija. Toliko o tem. Glasovanje je trajalo zelo dolgo. Seja je trajala sedem ur, preden smo prišli do teh predlogov. Kar štiri kroge glasovanj je bilo potrebnih. In še nekaj, lističi so označeni in vsak lahko svobodno pregleduje, kdo je za koga glasoval. Naj zaključim. Prej je ta organ določala politika in tudi sedaj ga določa politika, s to razliko, da se je prej skrila za civilno družbo, sedaj pa to dela na očeh slovenske javnosti v tem državnem zboru, ki ga je pa slovensko ljudstvo na parlamentarnih volitvah izvolilo. Torej, to je ta razlika, vse drugo je neko zavajanje, preprečevanje in širjenje nekega strahu v slovenski prostor, ki pa se tako, kot sem že včeraj rekel, kljub temu normalizira in postaja transparenten. Hvala lepa.
Hvala. S tem je seznam prijavljenih za obrazložitev glasu zaključen. Še enkrat pa bi vas rad opozoril, da bo v skladu z devetim odstavkom 17. člena zakona o RTV Slovenija sklep sprejet, če bo zanj glasovala večina poslancev, to je 46 ali več. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 23. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem je bilo imenovanih 16 članov programskega sveta RTV Slovenija. Glede na to, da gre za prvo imenovanje članov programskega sveta, moramo na podlagi petega odstavka 17. člena zakona o RTV Slovenija določiti še 8 članov, ki bodo imenovani za dobo dveh let. V skladu z isto določbo zakona se ti člani določijo z žrebom, ki ga opravi predsednik državnega zbora takoj po imenovanju. Predlagam, da mi pri žrebu pomagata Franc Jazbec in Rudolf Moge. Želi v zvezi s tem predlogom kdo besedo? Če ne, prosim, da se mi gospoda poslanca pridružita ob govorniškem odru. Žrebanje bo potekalo tako, da oba člana komisije preverita, ali je vseh 16 listkov prisotnih. Jaz bom prebral seznam: Alenčica Marija Bole Vrabec, Boris Cipot, Jože Faganel, Boris Grabrijan, dr. Stane Granda, dr. Spomenka Hribar, Ivo Jakob, Tanja Kuštrin, Bine Matoh, Gregor Pivec, dr. Hubert Požarnik, Tanja Pučko Lesničar, Jože Snoj, dr. Ivan Janez Štuhec, Anton Mito Trefalt in Helena Zupančič Kastelic. Sedaj bosta oba člana dala listke v kuverto in v glasovalno posodo, nato pa bom jaz izvlekel osem kuvert.
Dr. Spomenka Hribar, gospod Boris Grabrijan, gospa Helena Zupančič Kastelic, gospa Alenčica Marija Bole Vrabec, gospod Ivo Jakob, doktor Hubert Požarnik, gospod Jože Faganel in gospod Bine Matoh.
Ugotavljam, da smo z žrebom določili naslednjih 8 članov programskega sveta RTV Slovenija, ki bodo mandat opravljali 2 leti. To so - Alenčica Marija Bole Vrabec, Jože Faganel, Boris Grabrijan, dr. Spomenka Hribar, Ivo Jakob, Bine Matoh, dr. Hubert Požarnik in Helena Župančič Kastelic. S tem zaključujem prvo b. točko dnevnega reda. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju petih članov nadzornega sveta RTV Slovenija. Želi kdo obrazložiti glas? Želi najprej kdo v imenu poslanske skupine? Gospod Sajovic v imenu poslanske skupine. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči za besedo. V poslanskem klubu LDS bomo takemu nadzornemu svetu, kljub temu, da imamo tam svojega člana nasprotovali. Novi nadzorni svet, ki bo odločal o organizacijskih in finančnih zadevah ter celo sprejemal statut zavoda, je povsem neskrito vladni organ, kajti po okusu vlade je v tem 11-članskem organu že več kot 6 članov, kar pomeni, da bo od sedaj naprej vladna koalicija neposredno odločala o organizaciji in pa finančnem položaju RTV Slovenija, pa čeprav ta ni financirana iz državnega proračuna, pač pa z naročnino, ki jo plačujemo praktično vsi državljani in državljanke. Tudi pri glasovanju na mandatno-imunitetni komisiji si je vladna koalicija odrezal večji kos pogače, kot bi ji pripadal. Tam bi morale biti zastopane stranke po ključu zastopanosti v državnem zboru. Tako pa so nekatere stranke krivično izpadle, nekatere koalicijske, ki so že do sedaj solidno zastopane, pa bodo zastopane v dvakrat večji meri, kot bi bilo potrebno. Zato bomo v poslanskem klubu LDS nasprotovali takemu nadzornemu svetu. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Juri.
V imenu poslanske skupine. Mi bomo tudi nasprotovali temu predlogu. Včeraj smo povedali, zakaj. Pa ne toliko zaradi tega, ker našega kandidata ni notri, ampak ker preprosto je spet oblikovana večina, ki bo nadzorovala delo nadzornega sveta. Nadzorni svet, ki je nadzorovan s strani oblasti, ne more oblasti nadzorovati. To je preprosta logika, ki nas sili v to, da mu nasprotujemo. Izkoristil bi tudi ta trenutek, da pojasnim zaradi protokoliranja zadev, da sem ob prejšnjem glasovanju za programski svet se zmotil, glasoval sem napačno, za. Iz moje razprave je bilo razvidno, da sem temu organu nasprotoval. Zgodijo se tudi napake.
Hvala. Gospod Grims.
V imenu poslanske skupine SDS. V poslanski skupini SDS bomo predlagano sestavo podprli. Gre za to, da postaja nadzorni svet prvič po dolgem času organ z dejansko močjo odločanja. Odločal bo o poslovnih zadevah, v program se ne bo smel spuščati in temu ustrezna in zelo kvalitetna je tudi sestava predlaganih kandidatov. Ta organ bo v resnici sprejemal tudi statut, seveda, ob soglasju programskega sveta in z dvotretjinsko večino. Tudi tisti, ki ste prej očitali, da naj bi vladajoča koalicija tu imela večino, dvotretjinske sama seveda nima in je ne more imeti. To se pravi, tu bo potrebna visoka stopnja soglasja, tako da bo dejansko lahko oblikovan javni zavod po meri vseh, kar je naš, prepričan sem, skupni cilj. Ta organ bo lahko tudi odločal o razdelitvi sredstev, o programih in o organizaciji, tako da bo omogočeno vse tisti, kar ste nekateri načenjali tudi prej. Do takrat pa, ko bo statut sprejet, to je 6 mesecev, in ko bodo na tej osnovi ustrezno oblikovana nova uredništva, pa bo lahko uporabljena katera od začasnih rešitev, ki bi bila, trdno sem prepričan, skladna z zakonom, na primer začasno oddajanje tako imenovanega 3. programa, kot pravite, enostavno na frekvencah, ki jih sedaj zaseda 2. kanal, seveda v tistem času, ko ni kakšnega neposrednega prenosa tekme ali drugega pomembnega dogodka. Preprosto tako kot včeraj, namesto 365. ponovitve ene in iste oddaje bi lahko preprosto prenašali sejo državnega zbora in tudi ne vem kakšnih dodatnih investicij na hitro ne bi bilo potrebnih, kajti delovno telo, kadar bi ga prenašali, bi seveda lahko zasedalo v tej dvorani. Samo malo dobre volje je potrebno, pa se lahko razreši vse. In prepričan sem, da so ti ljudje, ki so danes predlagani, zagotovo ljudje, ki to premorejo in premorejo tudi dovolj znanja, da zakon v celoti uresničijo. Hvala.
Hvala. Ni več obrazložitev. Gospod Školč, prosim.
Zahvaljujem se bivšemu šefu nadzornega sveta RTV, da mi je pustil k besedi. Glasoval bom proti, ker je ta nadzorni svet v celoti pod prevlado SDS. Preprost izračun pokaže, da ima vlada: imenuje štiri, SDS dva, je šest, sodelavci SDS pa ostale in s tega vidika ne bo težave uveljavljati, kar smo slišali, dobre volje. Nasprotujem temu, da se zakone uveljavlja z dobro voljo, ampak jih je potrebno uveljavljati tudi takrat, kadar dobre volje ni. Zakoni so za to, da se spoštujejo, ne pa, da strežejo dobri volji gospoda Grimsa in njegovih "pajdajšev". Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 50, proti 21. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem zaključujem 1.c točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda - to je s ponovnim odločanjem o zakonu o spremembah zakona o trgovini. Prehajamo na odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju, skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije, za sprejetje navedenega zakona glasovati večina poslancev zbora, to je 46 ali več. Gospod Petek Milan. Izvolite.
Hvala, predsednik. Govorim v imenu poslanskega kluba LDS in da bo v začetku popolnoma jasno, naj poslancem in poslankam in javnosti povem, da je LDS prej, ko je bil vladajoča stranka, ko je vodil vlado, in tudi sedaj, ko je v opoziciji, pristaš odprtega trga, svobodne konkurence, sodobne gospodarske pobude in tudi možnosti izbire, ki je predmet torej tega zakona, ki ga danes obravnavamo. Torej, za to smo se zavzemali, ko smo bili vladajoči, za to se zavzemamo, ko smo v opoziciji in za to se bomo zavzemali, ko bomo ponovno vladajoči. Poslanci LDS-a bomo torej glasovali proti sprejemu zakona, utemeljujemo pa to s tem, ker menimo, da živimo v pravni državi, kjer mora veljati ustava, kjer mora veljati tudi volja, izražena na referendumu. In ta volja, izražena na referendumu, in ta ustavna pravica do enakosti je s tem zakonom porušena. Ta zakon ne zagotavlja obeh atributov, ta zakon z vsebino, z rešitvami, torej s spremembami zakona takšnega, kot je bil predlagan, poruši ta razmerja, saj uvaja toliko sprememb, toliko rešitev, ki ne omogočajo enakovrednega nastopanja na trgu, enakovrednega položaja vseh zaposlenih v trgovini, v gospodarstvu in še in še je naštetih teh dejstev. Sam minister je evalviral v razlagi zakona. Najprej je govoril, da je zakon v nekaterih rešitvah slab. Iz tega, da je govoril torej samo o rešitvah, je na koncu jasno in glasno povedal, da je zakon slab, kar za nas pomeni, da je zakon tudi za njega, kot predlagatelja slab. In če je minister vam vsem, nam vsem povedal, da je zakon slab, mislim, da bi torej tudi koalicijski partnerji morali temu prisluhniti in glasovati proti. Minister istočasno napoveduje, da bo izvajal monitoring in v treh mesecih predlagal spremembo tega zakona. Kakšni zakoni pa so, kakšna resnost teh in dokumentov je, da že še preden je sprejet, napoveduje nekdo spremembo. Torej, po naši presoji gospodje poslanci in gospe poslanke, to niso spodnjice ali pa srajce, ki jih menjavamo vsak dan, to je zakon, ki mora imeti nekaj časa seveda svojo veljavo. Kostanj, ki si ga podajamo, je v rokah tistih, ki so ga sprožili, gospoda Drobniča, takratne opozicije, danes vladajočih, torej ministrov in premiera, ki morajo zaradi tega se zamisliti, saj so odgovorni za Slovenijo, odgovorni so za trgovke, odgovorni so za turizem, odgovorni so za slovenski razvoj. Mislim, da v tem primeru, ko predlagajo takšen zakon, ravnajo napačno. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Potrč.
Se opravičujem. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo glasovala proti ponovni potrditvi zakona. V vsej razpravi o urejanju delovnega časa trgovin smo bili prepričani, da bi ta delovni čas morali urejati po dogovoru med socialnimi partnerji, med zaposlenimi in njihovimi sindikati in med delodajalci ob tvornem sodelovanju vlade. Nič od tega se v ureditvi zakona ni zgodilo. Zato je prišlo do različnih zahtev, na kak način administrativno urejati delovni čas, opravljen je bil referendum, referendum je zahteval, da se zagotovi odpiralni čas trgovin ob nedeljah samo 10-krat v letu. Razlika ni bila velika, ampak formalno je bila taka odločitev sprejeta. Potem se je začelo sklicevanje na referendumsko voljo, kar je tudi korektno, in prišlo je do končne odločitve. Ampak, gospe in gospodje, ob končni odločitvi od referendumske volje ni ostalo nič. Vsi tisti, in to ste predvsem v vladni koaliciji, ki ste doslej govorili, kako je brezpogojno in do pike treba spoštovati referendumsko voljo, ste se tokrat nanjo požvižgali. Več vam je bilo do tega, da v zakon vnesete dodatne izjeme, ki so po meri vašega političnega pogleda in politične usmeritve, in prišlo je res do vsebinskega skropucala, ki bo ne samo deloval proti svobodni gospodarski pobudi, ki ne bo rešil položaja trgovk in trgovcev ter njihovih pravic iz delovnega razmerja, ampak obratno, napravil bo bistvene razlike med pravicami, ki jih imajo tisti trgovci, ki ste jih vi v večini izbrali - in izjem je od 7 zdaj že 18 -, vizavi tistih, ki po vašem mnenju takšne pravice ne smejo uživati. Prepričan sem, da je ta izbor političen, da je ta izbor tudi ideološki, in zaradi tega v poslanski skupini za ponovno potrditev zakona ne bomo glasovali. Vsaka beseda, ki ste jo včeraj in ki jo boste danes izrekli, da glasujete zaradi spoštovanja referendumske volje, pa veste, da je vsebinsko in formalno neresnična.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Koren. Niste dvignili roke? [[Ne.]] Potem ima besedo gospod Mikolič. Izvolite.
Hvala lepa. V imenu poslanske skupine bom obrazložil glas. V poslanski skupini Nove Slovenije-Krščanske ljudske stranke trdimo, da že sprejeta novela, kljub temu da so se nekatere izjeme dodale, še vedno sledi volji volivcev, ki je bila izražena na volitvah - to se je pokazalo tudi v nedeljo -, predvsem pa sledi osnovnemu namenu zakona, da bodo delavke trgovke ob nedeljah doma. Res je, da se je, se in se bo tudi v prihodnje marsikatero delo v drugih dejavnostih izvajalo, na žalost ali pa na zadovoljstvo, tudi naprej ob nedeljah, pač glede na določene proizvodne cikluse, ki to narekujejo, ali pa glede na kakšne druge okoliščine. Najbrž ne bi bili tu zadovoljni, tudi sam ne, če bi mi v primeru potrebe v nedeljo nudila nujno medicinsko pomoč ali prvo pomoč kar žena ali pa otrok doma, s kruhom ali kozarcem mleka, ki bi ga na hitro dobil v nedeljo odprti trgovini. In prav je in mi tako pravimo v Novi Sloveniji, naj v nedeljo delajo tisti oziroma se opravijo tista dela, ki so potrebna, in ne tista, za katere pa vidimo, da niso nujno potrebna. Se pa strinjamo s tem, kar je pa tudi minister povedal, da je potrebno izvajanja novele, seveda če bo sprejeta, budno spremljati, in če bo prišlo do nepravilnosti, da bo ministrstvo za gospodarstvo tudi odreagiralo oziroma po potrebi tudi zakon dopolnilo. V naši poslanski skupini bomo ponovno podprli novelo zakona. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Rezman.
Hvala lepa. Poslanska skupina DeSUS bo zakon podprla. Podprla ga bo iz zelo enostavnega razloga, zato ker ocenjujemo da, čeprav ga ocenjujemo kot najboljšega, je še zmeraj boljši od tistega, ki trenutno velja. Ta, ki sedaj velja, ta je bil tako rekoč priigran s strani državnega sveta in mu morebiti zato zahvala, ker je s tem bila tudi konzumirana referendumska volja. Računamo pa, da bo glasovalo za ta zakon najmanj ob nas deset opozicijskih poslank in poslancev, ki so podpisali amandma, ki je zahteval več izjem, kot je sedaj v tem zakonu predlaganih. Nekateri izmed njih sicer na odboru potem niso glasovali, ampak upam, da danes bodo. Tistih deset od 14 podpisnikov, torej samo štirje so bili s strani koalicije, so bili Milan Petek, Mitja Slavinec, Matej Lahkovnik, Matjaž Han, Breda Pečan, Samo Bevk, Srečko Prijatelj, Barbara Žgajner Tavš in Bogdan Barovič. Če boste glasovali tako, kot ste se podpisali, in prepričan sem, da takrat niste imeli fig v žepu, potem se tudi vam zahvaljujemo.
Hvala. Besedo ima gospod Sajovic.
Hvala lepa. Večkrat smo slišali in tudi vlada ter minister predlaga, da gre za zakon, ki je slab. Slabih zakonov pa ne mislim in ne nameravam podpirati, zato mu bom nasprotoval, predvsem zaradi tega, ker smo neko zadevo, ki je gospodarskega značaja, povsem in pa do absurda spolitizirali. Seveda je treba spoštovati voljo volivcev, vendar volja volivcev na referendumu je bila izražena že precej nazaj, zadeve pa se v Evropi in svetu hitro spreminjajo. In pa, danes so razmere bistveno drugačne, kot pa so bile takrat. Sprejeti tak zakon, seveda pomeni škodovati številnim našim državljanom. In število tistih delavk, ki bodo ob nedeljah lahko počivale, bo približno enako številu tistih delavk, ki bodo zaradi zapiranja trgovin v nedeljah izgubile službo, in to je tisto, kar me skrbi. Kot poslanec iz gorenjske volilne enote sem dobil številne pobude in prošnje, tako s strani tistih, ki opravljajo trgovsko dejavnost na Bledu kot biseru slovenskega turizma, kot tudi s tistih, ki opravljajo dejavnost v romarskem središču Brezje, pri Mariji pomagaj, in pa mislim, da vse te zadeve nas morajo poslance navajati na to, da se ukvarjamo z zakonom, ki je slab. Treba je poiskati druge rešitve, tako da se na koncu zvenketa novcev v blagajnah ne bodo namesto na Brezjah in na Bledu veselili trgovci v Trbižu in še marsikje drugje čez mejo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Prijatelj.
Hvala lepa, gospod predsednik. Težko je prisiliti nekoga, da glasuje za zakon, za katerega je ustavno sodišče napisalo, da je neustavno. Prosil bi vse, ki berejo iz raznih listkov, izgleda, da je danes to moda, da to upoštevajo. Ta zakon tudi ni v kontekstu tega, za kar so ljudje šli na referendum. Je raztegnjena inačica vsega, kar ugotavlja tudi minister sam. Lepo je zapisal, da v bistvu ni niti eno niti drugo. Niti ni skladen z referendumsko voljo, niti ni v sklopu zakonov. In če že hočemo pomagati trgovkam, potem jim moramo pomagati na tak način, da jim dvignemo plače, da jim povečamo socialni nivo v kontekstu tega, da bodo imele boljši jutri lahko izražen v debelejši denarnici. Ne pa na tak način, da jim jemljemo pravico do nedeljskega dela, kajti nedeljski dodatek je največji dodatek v sklopu njihove plače. Če bi se upošteval zakon o delovnih razmerjih, bi lahko hitro ugotovili, da ta zakon predpisuje 40-urni delovni teden in en vikend v mesecu prosto. Pa mnogi delodajalci tega ne upoštevajo. Iz tega je izhajala tudi vsa nejevolja prodajalk. Mi smo tukaj to raztegnili kot meh od harmonike in delamo iz te muhe velikega slona, smo pa zgrešili smer, definitivno. In to, kar bo danes sprejeto, bo neustavno, kar je še večja žalost, in ne bo po godu delavkam in delavcem v trgovinah.
Hvala. Besedo ima gospod Presečnik.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister! V okviru vsega tega, kar se je dogajalo prej, pred referendumom, na referendumu in po njem pri sprejemanju te zakonodaje in še prej, je ta zakon v okviru možnega najboljše, kar je; po moji oceni najboljše, kar je bilo možno napisati in kar je bilo možno sprejeti. Zato bo naša poslanska skupina glasovala ponovno za zakon. Seveda pa se mi pri tem nehote poraja misel, da je treba takrat, ko se organizira, podpisuje in tako naprej in se zbirajo podpisi za razne referendume, da je treba takrat krepko razmisliti, v katerem primeru se gre na referendum oziroma se organizira tak referendum in kdaj ne, ker potem nastopijo težave. Pričakujemo pa od ministrstva, od ministra, da po nekem krajšem obdobju da naredi, mislim, da je bilo to zagotovilo tudi dano v času sprejemanja tega zakona, temeljito analizo, kaj pomeni sedaj za zaposlene, kaj pomeni za trgovce, kaj pomeni tudi za odliv kapitala iz države zaredi tega, kaj pomeni turistični utrip posameznih krajev in tako dalje. In da bo na podlagi te analize eventualno ministrstvo oziroma vlada pripravila takrat mogoče malo spremenjen predlog. Kot rečeno, v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala. Gospod Anderlič.
Zakona ne bom podprl zato, ker ne ustreza trgovcem, ker ne ustreza trgovkam, torej delodajalcem in delojemalcem, ker ne ustreza potrošnikom, ker z njim ni zadovoljna vlada, ker pravi, da je naredila slabe, ker ne podpiram hinavščine, ker na eni strani govoriti, da ste za spoštovanje volje na referendumu, ki je govorila o 80 kvadratnih metrih površin, zdaj pa hočete zaradi nekih lobiranj zaokrožiti na 200 kvadratnih metrov, kar je enako arbitrarno, kot je bilo 80 kvadratnih metrov. In torej, če ne sprejmemo tega zakona, pomeni, da boste bliže tistim vašim idejam, vašim željam, da bo čim več trgovin zaprtih. Zato, ker s takimi omejitvami, kot so zdaj v zakonu, bo tako, kot je bilo prejšnjo nedeljo, praktično večina trgovin zaprtih. S temi izjemami, ki jih boste zdaj uzakonili, bo pa možnost do 84% trgovin ob nedeljah odprtih. In to so vaši podatki, iz vaših analiz. Komu naj verjamem? Kako naj glasujem, da bom spoštoval voljo na referendumu, da bom prisluhnil želji vlade, da bi rada naredila boljši zakon, da bi poslušal trgovce, trgovke, da bi sam sebi prisluhnil, ko govorim o tem, da lahko sam svobodno izbiram, kaj bom v nedeljo počel? In ne nazadnje, proti bom glasoval tudi zaradi tega, da bom omogočil gospodu Jožefu Jerovšku, da ga mogoče povabijo na kakšno tekmo v VIP ložo, kjer sedijo samo njegovi strankarski kolegi, pet, šest jih je, na čelu z ministrom, direktorjem holdinga, predsedniki nešteto nadzornih svetov v državnih in javnih podjetjih. In seveda, glej ga, vraga, nekdo celo sumljivo dviguje roko, tako kot jo je najbolj osovražen človek v zgodovini! Mogoče ga bodo povabili in bo imel priliko iti tja, ne pa v trgovino.
Hvala. Gospod Han ima besedo.
Hvala lepa za besedo. Tega zakona ne bom podprl. Prepričan sem, da je ta državni zbor oziroma mi smo tisti ljudje, ki naj bi sprejemali dobre ali slabe zakone. Prepričan sem, da smo takšni, da vendarle začnemo sprejemati dobre zakone. In ne sprejemam izjav nekaterih, ki govorite, da je ta zakon boljši, kot je zdajšnji. Tako vam moram osebno reči, da sem prepričan, da je ta zakon slab. Zakon je slab zaradi tega, ker je tudi gospod minister Vizjak sam izjavil, da je slab, in verjamem, da se je minister pripravljen ponovno usesti za pogajalsko mizo. Ta zakon ne upošteva ne referendumske volje, ne volje trgovk in trgovcev, ne upošteva volje delojemalcev in delodajalcev, zato nimam nobenega razloga, da bi ta zakon sprejel. Državni svet nam je dal priložnost, da se ponovno usedemo za mizo, da se ponovno začnemo pogovarjati glede tega zakona, ki bi lahko Sloveniji prinesel večjo gospodarsko rast, ki je osnova za vse nadaljnje korake. Zato še enkrat povem, da zakona resnično ne bom sprejel, pa ne glede na to, da sem podprl amandma oziroma podpisal sem amandma, ker vendarle zadevo odpira na široko.
Hvala lepa. Gospod minister, žal nimate pravice do replike, nimate možnosti, da bi zavrnil napačne navedbe, to vedo tudi poslanci. Gospod Petek Milan, izvolite.
Hvala, predsednik. Torej seveda popolnoma ostajam za že izrečenem v mojem uvodnem nastopu kot predstavnik poslanskega kluba. Bi pa rad obrazložil še dodatno ta svoj proti s komentarjem na razlago gospoda Rezmana, žal moram pač ime omeniti, ker ne drži, da tega sami pravzaprav nismo spoznali. Mi smo že včeraj v našem nastopnem govoru, katerega ne vem, ali je gospod Rezman poslušal ali ne, ali je magnetogram bral ali ne, napisali tudi, ker smo vsi poslanci -in tu je prav, da si nalijemo čistega vina - z različnimi izjemami, dodatki poskušali reševati, kar se rešiti sploh da. Torej, to smo že včeraj sami povedali, nič se nismo skrivali, kar pa pomeni, da smo hoteli pravzaprav v tisti fazi obravnave zakona le pripraviti morebiti bolj užiten, bolj uporaben zakon, ki bi nam dal, bi rekel, podlago za realizacijo referendumske volje. Žal, to ni uspevalo, žal smo med tem časom spoznali, da se to ne da napraviti, in zaradi tega smo seveda v tej fazi tudi proti zakonu. In to je vse, kar smo pravzaprav želeli povedati.
Gospod Petek, in kako boste glasovali?
V začetku sem povedal, predsednik.
Besedo ima gospod Pajk.
Hvala za besedo. V imenu poslanske skupine. Slovenska demokratska stranka bo vedno spoštovala voljo volivcev, tudi tisto voljo, ki je izrečena na referendumu. Žal je tako, da je življenje kompromis in tudi v tem primeru je vmes prišla ustavna odločba ustavnega sodišča in ta zakona, kot smo že večkrat poudarili, je najboljši možni kompromis. Zato bo poslanska skupina SDS ta zakon podprla. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Pavliha.
Hvala lepa, gospod predsednik. Referendumsko voljo, je treba spoštovati. Ampak, ali so res cenjene volivke in volivci dobili mandat, da ne odločajo samo o preciznem vprašanju glede obratovalnega časa trgovin, ampak tudi o slovenskem turizmu? Ali lahko s svojo voljo spreminjajo zakon o spodbujanju razvoja turizma ali pa strategijo o razvoju slovenskega turizma? Mislim, da ne. Sam prihajam iz turistične občine Piran, kjer dve tretjini gostov predstavljajo tujci, tujci, ki predejo v Piran zlasti čez vikend. V Piranu v nedeljo delajo bolj ali manj vsi - recepcionisti, hotelirji, natakarji, taksisti, krupjeji in še bi lahko naštevali - samo, očitno, prodajalci ne bodo. In včasih smo množično drveli v tujino po nakupih, namesto da bi tujci drveli k nam, tujce zdaj imamo, ampak očitno se zadeva zopet ponavlja. Tujci bodo ostali brez tako imenovanega integralnega proizvoda, ki je omenjen v turističnih predpisih, integralnega proizvoda, ki vključuje tudi možnost, da si ob nedeljah kupijo tisto, kar potrebujejo. Zaradi tega, zaradi posega teh sprememb zakona o trgovinah, ki presega voljo volivcev, podpiram na eni strani veto in po drugi strani nasprotujem temu zakonu. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Uhanova.
Hvala lepa za besedo. Še enkrat lepo pozdravljeni. Zakon o trgovini bom ponovno podprla, kajti predolgo se je čakalo, kaj bo z referendumsko voljo, več kot dve leti in nemalokrat sem tudi od trgovk v velikih centrih slišala, kaj mislimo, kdaj bomo spoštovali referendumsko voljo, ali bodo še naprej trgovine ob nedeljah odprte in bo to nekakšna folklora in nekaj vsakdanjega za družine, ki se nimajo ob nedeljah kam dati. Državni svet, predvsem pa opozicija nam očita, da ne upoštevamo referendumske volje; prav tisti, ki ste nasprotovali referendumu! Nikjer na referendumskem listku ni pisalo, koliko kvadratov bodo imele trgovine, ki bodo zaprte oziroma tiste, ki bodo odprte. Toliko, da si ne mečemo peska v oči glede referendumske volje, glede kvadrature. Res smo dali tudi dodatne izjeme, in sicer najsiboto ta Žale, marine, starotrške centre, romarske poti, pa tudi Postojnsko jamo smo dali notri, ker se nekateri izredno bojite, da ne bi bile trgovine pred Postojnsko jamo odprte. Sama mislim, da bi šlo tudi brez teh izjem, toda prav opozicija nas je napadala, le kam se bodo dali turisti ob nedeljah, kakšno gospodarsko škodo bomo povzročili, kako bodo ljudje lačni in tako naprej. Mislim, da so te izjeme predvsem v turističnih centrih in da so to manjše trgovine in tam so več ali manj v zasebni lasti in bodo sami odločili, ali bodo želeli biti odprti ali ne, medtem ko v večjih trgovskih centrih pa trgovke nimajo te možnosti, da bi izbirale, ali bodo delale ali ne v nedeljo za 300 tolarjev, ali pa imele kakšen drug dan v nedeljo prosto, zato bom zakon danes podprla.
Hvala. Besedo ima gospod Moge.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Jaz mislim, da je tudi ta zakon eden izmed njih, ki nekako negira tisto, kar je bilo izglasovano na referendumu. Ob tem ima pa celo take nesmiselne, naj to s priliko ponazorim. Mladi Jezus je v templju v Jeruzalemu trgovce nagnal iz templja, ker so v njem trgovali. S tem zakonom pa zdaj že nekateri, ki prisegajo na njega, tudi ob templjih napravijo trgovine in potem namesto da bi bil to kraj posvečenja, bo postal kraj barantanja, kjer se bo barantalo spredaj. Vsaj v nedeljo bi morali biti toliko dobri, da se ta stvar ne bi počela. Mislim pa še naslednje, da glede edukacije člana DeSUS-a, kako naj del skupine poslancev LDS-a glasuje, če si hočejo umiti svoj obraz, bi ga pa rad spomnil, da je bil DeSUS v prejšnjem mandatu železni del koalicije LDS - SD in da je takrat bil za to, da se ta referendum ne podpre in je tudi podpisal. Vendar, referendum je bil izglasovan in mi bomo referendumsko voljo spoštovali. Ta zakon pa ni takšen, da bi spoštoval to referendumsko voljo, in me zato čudi DeSUS, ki je napravil "salto mortale" iz enega političnega obrata v drugega, da bo pa zdaj podprl tisto, kar je v nasprotju tega, kar je bilo izglasovano na referendumu. Zato priporočam vsem, da ne podprete tega zakona in da poskušate s kakšnim drugim zakonom zares napraviti to, da se bo volja ljudi na referendumu upoštevala. Sam bom glasoval proti.
Hvala. Gospod Slavinec.
Hvala lepa za besedo. Torej, sedaj smo postavljeni pred dejstvo, da se moramo odločiti za dve možnosti, žal obe zelo, zelo slabi. Zakaj? Če zavrnemo ta zakon, potem bo še več trgovin v nedeljo zaprtih in bo nejevolja ljudi še večja. Če ta zakon podpremo, potem bo sicer nekoliko manj trgovin zaprtih, nekatere tudi po volji tistih, ki so zakon pripravljali, bodo odprte, vendar lahko pričakujemo nasprotovanje tistih, ki se sklicujejo na referendumsko voljo. Sam s tem nimam nobenih problemov, saj je že tudi več pravnih mnenj bilo povedanih, da je referendumska volja dolgo tega že bila uresničena in se na to ne rabimo ozirati. Gre pa za gospodarstvo, gre za potrošnike in pomembni so vsi državljani in državljanke Slovenije, ki vsake toliko včasih v nedeljo rabijo kakšno dobrino, kakšno tudi nujno življenjsko potrebščino in ne bom rekel, da je ne bodo mogli dobiti, ampak bo pot do tega zelo otežena. Bistvo ni v tem, da morajo biti trgovine zaprte zaradi vsega tega, kar smo tukaj slišali, zaradi nizkih plač, temveč ker tudi ta zakon ne rešuje, temveč je bistvo v tem, da niso šli ljudje tja, kamor so jih nekateri pričakovali, temveč v trgovine. Hvala lepa, da mi pomagate do konca obrazložiti glas. In zaradi tega izmed dveh slabih možnosti bom izbral tisto, pri kateri je večja verjetnost, da bo ustavno sodišče, kot že enkrat, spet razveljavilo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Rezman.
No, jaz bom vsekakor glasoval za. Glasoval bom popolnoma pomirjen, tudi kar se tiče referendumske volje, ker zdaj že ponavljamo, tako da bi tudi tisti, ki slabše razumejo, to morali razumeti, ta je bila uresničena. In nobena referendumska volja ni takšna, da bi morala veljati večno, da se torej ne bi smela več dodatno spreminjati. Potem bi imeli večne zakone, metafiziki, filozofi to sicer poznamo, ampak mi danes nismo v takšnem svetu. Še zmeraj upam, da bodo tisti, ki so podpisovali amandma, danes tudi glasovali tako, vključno z gospodom Petkom, ki je bil podpisan takoj za mano, in jaz se na svoje podpise z veseljem ozrem, sem ponosen nanje in ni razloga, da bi jih skrivali. Torej, računam na 10 glasov iz opozicije. Prvo naslednjo nedeljo pa tiste vabim na kakšen pomenek v trgovino, ki bo odprta.
Hvala. Gospod Battelli.
Hvala, predsednik. Se mi zdi zanimivo, da nihče se vsaj danes ni dotaknil ene točke, ki je ključna pri razumevanju vse te godlje. In to je zloraba instituta referenduma. Takrat pa, ko naj bi se to spremenilo, nikakor ni 2/3 večine tukaj notri, da bi malo reda vnesli na to področje. To je bil referendum, ki je pravzaprav ukradel socialnim partnerjem enega glavnih možnih predmetov reševanja problemov in statusa teh ljudi, ki delajo ob nedeljah. Odvetniki delajo ob nedeljah, ne samo trgovke in trgovci. Jaz bom po svoji vesti podprl to rešitev, ker je med vsemi slabimi ta trenutek najmanj slaba. Ni drugega izhoda, pravzaprav. V kolikor ta zakon ni podprt, bomo imeli enega, ki je toliko slabši. V upanju, da bo ta diskurz na tem področju kot tudi na drugih postavljen tja, kamor spada, to je v dogovarjanje med delodajalci in delojemalci. Sicer pa, imamo tukaj spet opravka s tisto situacijo, če politika dela oslarije, spreminja ljudi v ovce.
Hvala. Gospod Koren.
Hvala, gospod predsednik. Še enkrat lep pozdrav vsem prisotnim v dvorani! Sam bom zakon podprl, a vendar moram reči, da ga ne bom podprl z ne vem kakšnim navdušenjem, ampak ne zato, ker bi podpiral nedeljsko delo, ravno obratno. Sem namreč velik nasprotnik nedeljskega dela in s težkim srcem ga podpiram zato, ker sam vidim, da smo malo preveč razširili te izjeme, ki so v zakonu prisotne. Tudi za samo Marijo pomagaj, kot je bila danes že večkrat v tej dvorani omenjena, sam osebno mislim, da ni nobene potrebe, da je tam ob nedeljah trgovina odprta. Kadar sam poromam na Brezje, si kupim sendvič v soboto in ga vzamem zraven, še raje pa dam zaslužiti gorenjskim gostincem in si privoščim na Brezjah kosilo in nekje omogočam njihovim turističnim delavcem zaslužek. Zelo me pa moti ta kramarija, ki je tam, ki bi jo tudi po mojem mnenju najraje prepovedal oziroma nagnal, kot je Jezus nagnal trgovce v shodnicah. In še en razlog je, zakaj bom podprl ta zakon. Ljudje so to želeli in naj povem primer, ki se mi je zgodil v torek, ko me sreča znanec in pravi: "Veš, v nedeljo mi ni dalo miru, nisem verjel ali so zaprte trgovine. Usedel sem se v avto in se zapeljal pred Spar, da sem videl, ali je zaprt ali ni." Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Horvat Jožef.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Spoštovani gospod minister! Jaz bom zakon ponovno podprl. Obžalujem pa, da ključni akterji v tem poslu, ki ga sedaj v tem državnem zboru že četrtič obravnavamo, to so delodajalci oziroma trgovci in sindikati iz te branže, da niso uspeli najti skupnega jezika, da se niso uspeli dogovoriti. Tako je ostala dejansko za podpis kot avtorica tega zakona samo vlada oziroma ta državni zbor. Življenje je sestavljeno iz mnogih kompromisov. Ocenjujem, da je ta kompromis na področju odpiralnih časov trgovin v nedeljo dober kompromis in zato, kot rečeno, bom zakon ponovno podprl. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Rugelj.
Hvala lepa. Mislim, da so na ministrstvu na čelu z ministrom Vizjakom, da so opravili dobro in zahtevno delo. Ta zakon je kompromis raznoraznih interesov, od zaposlenih trgovcev, do delodajalcev, tako velikih in tistih malih, do potrošnikov, do ustavnega sodišča, do državnega sveta in ne nazadnje referendumska volja naših državljanov. Vse to skupaj spraviti na isti imenovalec, verjemite mi, da je resnično težko. Tisti, ki govorijo, da je zakon slab, sami niso imeli nobenih boljših predlogov za kakršenkoli boljši zakon. Rad bi opozoril na referendumsko vprašanje samo, ki je bilo zelo slabo. In na podlagi takšnega referendumskega vprašanja je tudi težko kakšen boljši zakon in še posebej na podlagi tistih dejstev, ki sem jih prej naštel, kaj boljšega narediti v tem trenutku. Pozdravljam pa tudi ministrovo mnenje, da bo v prihodnosti poskušal še dodelati ta zakon. Upam, da bomo na zadnje le nekaj dobrega iz tega nastalo. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Džuban.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zakona ne bom podprl iz istih razlogov, kot sem rekel menda včeraj. Takrat, ko je zakon A nehal veljati s 1.1., smo dobili zakon B, ki velja 10 dni in bomo danes sprejemali zakon C, za katerega je koalicija in vlada napovedala, da ne bo veljal, ker ga bo v kratkem popravila - je potem za mene nesmiselno to vmesno dejanje, da bomo danes podprli ta zakon, katerega bomo čez 14 dni ali 2 meseca spremenili in bomo morda celo dobili rešitev A, katera je, izgleda, po vseh teh razpravah, tudi koalicijskih, še najbližje temu, kar pač v Sloveniji moramo narediti. Iz teh preprostih tehničnih, organizacijskih in poenostavljenih razlogov jaz pač tega zakona ne morem podpreti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Gantar.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, poslanke in poslanci! Jaz tega zakona ne bom podprl. Sem pozorno spremljal argumentacijo zagovornikov tega zakona in moram reči, da me čudi to, da po eni strani večina teh zagovornikov govori o tem, kako se spoštuje referendumska volja in hkrati se hvali, kako se razširi krog izjem, ki omogočajo, da se kaj drugega kot referendumska volja ne spoštuje. Referendumska volja je jasna, trgovine ob nedeljah morajo biti zaprte vse. Takšna je referendumska volja in takšna je bila izglasovana. Seveda, po drugi strani, če gledamo politično, pa lahko vidimo predvsem to, kar se bo verjetno še dogajalo, da se s posledicami tega zakona in tega referenduma soočajo danes prav ljudje, ministri, gospod mag. Drobnič, mag. Vizjak, ki so pravzaprav kot opozicijski poslanci, tega se dobro spomnim, bili glasno govorniki govorniki zapiranja in omejevanja nedeljskega dela. In danes se soočajo s posledicami na drugem mestu in na drugem položaju, ko se morajo ukvarjati s tem, ali bo trgovina napredovala ali se ne bo zmanjšalo število zaposlenih v trgovini. Na nek način je ta referendum tudi s tega vidika zgodovinski ali pa opomin tistim, ki se z lahkoto oprijemajo poceni populističnih argumentov. Seveda je ta zakon, takšen kot je, diskriminatoren. Seveda bo padel na ustavnem sodišču. Kaj je staro trško jedro - urbanistični pojem, ohlapen. Lahko je z malo domišljije to tudi BTC, če me vprašate. In seveda je to evidenten zakon, evidentno antireformsko naravnan in dela točno nasproti tega, kar bi želeli storiti. Mislim, da je veliko ljudi glasovalo proti, za zapiranje trgovin zato, ker so obratovalni čas zamenjali z delovno-pravno zakonodajo. Seveda to ni res in jasno je, da bomo o tem v letošnjem letu še razpravljali. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu je končana. Prehajamo na odločanje. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju, skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije, za sprejetje navedenega zakona glasovati večina poslancev, to je 46 ali več. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 46, proti 23. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - to je s ponovnim odločanjem o zakonu o vinu. Obenem se zamenjamo tudi pri vodenju seje.
Prehajamo na odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju, skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije, za sprejetje navedenega zakona glasovati večina poslancev zbora, to je 46 ali več. Glasujemo. Ugotavljam ob končanem glasovanju, da je od navzočih 59 poslancev za glasovalo 7, proti 45. [[Za je glasovalo 7.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da zakon ni bil sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA PREDSEDNIKA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA IZVOLITEV KANDIDATA ZA GENERALNEGA PRAVOBRANILCA SODIŠČA EVROPSKIH SKUPNOSTI V LUKSEMBURGU. Predsednik Republike Slovenije dr. Janez Drnovšek je na podlagi 6. člena zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč državnemu zboru predlagal, da za generalnega pravobranilca Sodišča Evropskih skupnosti v Luksemburgu izvoli gospoda Mira Preka. Za dodatno obrazložitev predloga predsednika republike dajem besedo dr. Matjažu Nahtigalu, generalnemu sekretarju urada predsednika republike. Prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je predlagana kandidatura, ki je rezultat dolgotrajnega transparentnega in zahtevnega postopka, v katerem sodelujejo različne veje oblasti. Pridobljena so vsa kvalificirana in relevantna pravna mnenja, na podlagi katerih se je predsednik republike odločil za predlaganega kandidata, ki izpolnjuje vse zahtevane pogoje in ima ustrezne reference. Hkrati gre za popolnitev še ene od institucij s predstavniki Republike Slovenije, zato predlagamo njegovo potrditev. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod generalni sekretar. Razpravljavcev ni, zato zaključujem razpravo in prehajamo na izvedbo glasovanja. V skladu s prvim odstavkom 7. člena zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč o izvolitvi državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. V skladu s prvim odstavkom 92. člena poslovnika vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli državni zbor. Poslanske skupine so mi že posredovale predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so: gospod Franc Jazbec [[SDS]] , gospod Rudolf Moge [[LDS]] , gospod Aurelio Juri [[SD]] in gospod Ciril Testen [[NSi]] . Vprašal bi, kje je gospod Aurelio Juri, ker vidim, da ga ni v dvorani. Malo bomo počakali, če je slučajno gospod Aurelio Juri v preddverju dvorane. Ga ni. Lahko predlagamo koga drugega iz poslanske skupine Socialnih demokratov? Gospa mag. Potrata, lahko vas? Hvala lepa. Torej, prišlo je do zamenjave: namesto gospoda Aurelia Jurija gospa mag. Majda Potrata. Tako ponovno preberem člane komisije: Franc Jazbec, Rudolf Moge, mag. Majda Potrata in Ciril Testen. Član te komisije sem tudi sam kot predsedujoči. Ali kdo temu nasprotuje? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o sestavi navedene komisije. Glasujemo. Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena s 53 glasovi za in proti - nobeden. 54 je bilo prisotnih. Žal mi je, gospod Juri. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena poslovnika državnega zbora bo poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda "za" ali "proti". V skladu s petim odstavkom 91. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna pa je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu s prvim odstavkom 7. člena zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč bo predlagani kandidat izvoljen, če bo zanj glasovala večina vseh poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani, v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bodo izpolnjeno glasovnico oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasijo v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 14.20 uri ter bo trajalo vse do 14.35 ure, morda 15 minut več, 14.35 uri. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se zberejo v sobi 217. Sejo bomo nadaljevali ob 15.40 uri. Gospod Brenčič, želite besedo?
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Samo eno obvestilo bi želel, ker je zdajle najbolj primeren čas. Odbor za delo, družino, socialno politiko [[...]]
Bi lepo prosil [[....]]
[[...]]sklican za 10. redno sejo danes ob 14. uri. Prosim vas, da opravite obed v tem intermezzu med potekom volitev in mi bi začeli s sejo 15 minut po zaključku seje državnega zbora. Torej 15 minut po zaključku izredne seje državnega zbora začnemo na Tomšičevi 5 10. redno sejo odbora za delo, družino, socialo in invalide. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa magistra Potrata, kaj želite?
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Želim storiti enako kot spoštovani predsednik odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Tudi komisija za peticije ter za človekove pravice in enake možnosti je bila sklicana za redno sejo za danes ob 14.00 uri. Ker tega ni mogoče izvesti, predlagam, da ravnamo enako kot odbor, torej pomeni, da začnemo sejo 15 minut po končani seji državnega zbora. Hvala.
Hvala lepa. Lep predlog obeh in sprejemljiv. Hvala.
Nadaljujemo s prekinjeno obravnavo 4. točke dnevnega reda, to je predloga predsednika Republike Slovenije za izvolitev kandidata za generalnega pravobranilca Sodišča Evropskih skupnosti v Luksemburgu. Prebral bom zapisnik o tajnem glasovanju o ugotovitvi izida glasovanja za kandidata za generalnega pravobranilca Sodišča Evropskih skupnosti v Luksemburgu. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora Republike Slovenije 11. januarja 2006. Razdeljenih je bilo 65 glasovnic, oddanih je bilo 65 glasovnic. Neveljavnih glasovnic ni bilo. Veljavnih je bilo 65 glasovnic. Za je glasovalo 26 poslank in poslancev, proti je glasovalo 39 poslank in poslancev. Na podlagi izida glasovanja kandidat, gospod Miro Prek, ni bil z večino glasov vseh poslancev izvoljen za generalnega pravobranilca Sodišča Evropskih skupnosti v Luksemburgu. Člani komisije, ki so vodili glasovanje: Vasja Klavora, Franc Jazbec, Rudolf Moge, Majda Potrata in Ciril Testen. Ker kandidat ni prejel zadostnega števila glasov poslancev, se skladno z drugim odstavkom 7. člena zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč opravijo nove volitve na podlagi novih kandidatur. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in tudi 14. izredno sejo državnega zbora Republike Slovenije. Na svidenje!