Spoštovane kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 31. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: mag. Andreja Rihter, gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, gospod Vili Trofenik, gospod Alojz Posedel in gospod Aleksander Zorn. Vse prisotne lepo pozdravljam. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VISOKEM ŠOLSTVU. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade dr. Igorju Lukšiču, ministru v funkciji ministra za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Poslanke in poslanci! Pred nami je sprememba Zakona o visokem šolstvu, za katero sem zelo zadovoljen, da je usklajena do te mere, da je doživela podporo vseh ključnih akterjev, se pravi študentske organizacije, rektorjev, in da prinaša nekaj predvsem tehničnih novosti, ki naj bi izboljšale preglednost, transparentnost visokošolskega področja. Spremembe in dopolnitve zakona predstavljajo normativno podlago za vzpostavitev evidenčnega in analitskega informacijskega sistema visokega šolstva v Republiki Sloveniji. Informacijski sistem je primerno zastavljen kot orodje za zagotavljanje preglednosti visokega šolstva, s katerim se bo povečala informiranost javnosti o visokošolski ponudbi v celotni Republiki Sloveniji. Z evidenčnim elektronskim sistemom visokega šolstva uvajamo novosti na naslednjih področjih: na področju razvida visokošolskih zavodov; priprave in objave razpisa za vpis v javnoveljavne študijske programe vseh treh stopenj; na področju poteka zbiranja prijav za vpis v študijske programe na vseh treh stopnjah, torej diplomski, podiplomski in doktorski; spremljanja podatkov o študentih in dokončanju študija, s čimer si obetamo, da bomo odpravili fiktivne vpise; spremljanja podatkov o izvajalcih visokošolskih dejavnosti do ravni predavatelja; prijavljanja študentov za subvencionirano bivanje ter statističnega poročanja. Kot krovna funkcionalnost elektronskega visokega šolstva je predviden spletni portal, na katerem bodo javno objavljeni podatki o visokošolskih zavodih, študijskih programih do ravni predmetnikov z navedbo izvajalcev, razpis za vpis, elektronska prijava za vpis, elektronska prijava za subvencionirano bivanje in druge aktualne informacije o visokem šolstvu, poleg slovenskega tudi v angleškem jeziku, s čimer bomo poskušali doseči tudi večjo atraktivnost naših študijev za študente iz drugih držav. Vzpostavitev tega sistema izhaja iz ukrepa nacionalnega programa visokega šolstva, ki je bil sprejet v Državnem zboru za obdobje 2011–2020 in je potreben tudi za ugotavljanje upravičenosti pravic študentov do študija in drugih pravic iz javnih sredstev, kakor tudi za izvajanje Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, ki je bil tudi sprejet v tem mandatu, leta 2010. Sprememba in dopolnitev Zakona o visokem šolstvu v poglavju Evidence in obdelava osebnih podatkov je potrebna tudi zaradi uskladitve z Zakonom o varstvu osebnih podatkov. Spoštovani poslanke in poslanci, gospod predsednik! Vabim zbor, da zakon, ki se mi zdi dobro pripravljen in usklajen, podpre. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku odbora mag. Branku Grimsu.
Spoštovani! Vsem lep pozdrav tudi v imenu Odbora za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj, ki je na svoji 17. seji dne 8. septembra 2011 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu. Po uvodnih obrazložitvah, ki so bile enake, kot jih je zdaj predstavil gospod minister, smo odprli razpravo in se seznanili tudi s poročilom pravne službe Državnega zbora, ki je bilo izjemno obsežno, na kar šestih straneh, in zaradi katerega je bil dan tudi predlog, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. K sami vsebini sicer posebnih pripomb ni bilo, bilo pa je zelo veliko pripomb k pravni obliki samega besedila, vendar odbor predloga sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo, ni podprl in je zato opravil tudi obravnavo členov ter sprejel amandmaje poslanskih skupin koalicije k 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. in 10. členu, s čimer je bil praktično zakon na seji odbora napisan na novo. Predlog tako dopolnjenega besedila je sestavni del poročila, in tako dopolnjeno besedilo je odbor v drugi fazi obravnave, ker gre za skrajšani postopek, na svoji seji tudi potrdil in je danes dano v razpravo ter glasovanje Državnemu zboru Republike Slovenije.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče predstavila mag. Majda Potrata.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana predstavnika Vlade, poslanke in poslanci! Poslanska skupina Socialnih demokratov bo zakon podprla. To je storila že na matičnem delovnem telesu, kajti z amandmaji, ki so bili na matičnem delovnem telesu sprejeti, so bile upoštevane pripombe Zakonodajno-pravne službe, pretežno redakcijske narave, tako da o pisanju zakona na novo ni mogoče govoriti. Res je za predlog zakona v tej plenarni obravnavi predlaganih tudi dvoje amandmajev, ki sta prav tako redakcijske narave in ju bomo zaradi tega v Poslanski skupini Socialnih demokratov potrdili. Sicer pa naj povem, kako gledamo na ta zakon. Zakon jemljemo za tehnični zakon, s katerim bo dana zakonska podlaga za vpeljavo nekaterih načrtovanih potekov elektronskega vodenja evidenc. Zakon je pomemben zlasti zaradi spremljanja in načrtovanja prihodnje visokošolske politike. Sprejetje novele je potrebno zaradi vzpostavitve evidenčnega in analitskega informacijskega sistema visokega šolstva v Republiki Sloveniji oziroma izvajanja Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, ki predvideva zbiranje podatkov o študentih iz elektronskih evidenc. eVŠ je eden izmed ukrepov iz Resolucije o Nacionalnem programu visokega šolstva 2011–2020. Pričakujemo in upamo, da se končno vzpostavlja učinkovit sistem spremljanja uveljavljanih pravic študentske populacije. Statistični podatki, ki sicer že danes deloma prikazujejo stanje na študijskem področju, so pa naslednji. Število študentov narašča, če samo za primerjavo povem, s 64 tisoč študentov leta 1991 na 111 tisoč 873 v letu 2009. Vključenost mladih v terciarno izobraževanje je visoka. V vpisni starosti je okoli 55 % populacije vpisane deloma. Tega ni mogoče spregledati tudi zaradi ugodnosti, ki jih prinaša študentski status. Na tisoč prebivalcev imamo vpisanih 4,1 študenta, povprečje Evropske unije je 28,6. Če gledamo razmerje študent : pedagoško osebje, še vedno ni primerljivo in onemogoča kakovostno izvedbo pedagoškega procesa. V Sloveniji pride na enega pedagoškega delavca 21 študentov, v članicah Evropske unije, ki so hkrati tudi v OECD, pa 16 študentov. Mednarodna mobilnost, o kateri je dosti govora, tujih v naš prostor in domačih iz naše države je med najnižjimi v Evropi, okoli 2,1 % v letu 2007. Delež javnih izdatkov za izobraževanje je razmeroma visok, a se je v letu 2007 močno zmanjšal, s 5,66 na 5,19 v bruto domačem proizvodu. Delež zasebnih izdatkov se v nasprotju s tendenco v Evropski uniji zmanjšuje, manj je izrednih študentov. Učinkovitost študija je nizka. Povprečno traja študij 7 let, kar je med najdaljšimi v Evropski uniji. Po številu vpisanih smo močno nad povprečjem Evropske unije, po številu diplomantov pa za njimi bistveno zaostajamo. Vključenost v vseživljenjsko učenje se je po večletnem upadanju v letu 2009 vendarle povečala. Tako je bilo v formalne oziroma neformalne oblike vključenih 17 % prebivalcev med 25. in 64. letom. To so samo nekateri podatki, ki bodo zaradi tako peljane evidence še bolj ažurni. Povedala sem že, da zakon podpiramo, enako pa tudi oba vložena amandmaja. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo stališče predstavil mag. Branko Grims.
Spoštovani, še enkrat vsem lep pozdrav, le da tokrat tudi v imenu Slovenske demokratske stranke! V tem mandatu smo v tem državnem zboru sprejemali eno resolucijo, zelo gromoglasna je bila takrat, potrjevana s strani koalicijskih poslancev, in se je govorilo o tem, kako morajo biti pravni akti, ki jih sprejema ta državni zbor, usklajeni s civilno družbo, s posamezniki, s tistimi, ki jih zadeva, in predvsem, kako morajo biti to pravno korektna besedila, ki morajo biti jasna, usklajena z ustavo in torej tudi določna. Določila zakona morajo biti jasna. Takrat smo opozarjali, da pravna praksa v tem mandatu precej odstopa od teorije, zajete v tisti resoluciji, in potem smo bili s strani ministrstva za znanost deležni številnih zakonov. Izkazalo se je, da gre zgolj za znanstveno potrditev starih, že znanih znanstvenih spoznanj, zajetih v ljudskih modrostih. In če je kaj mogoče zajeti kot spoznanje iz besedila, ki je tudi tokrat pred nami, je, da je kovačeva kobila očitno vedno bosa in da je za ministrstvo za znanost največja znanost napisati znanstveno korektno besedilo, ki bo usklajeno s pravno znanostjo. V tem mandatu jim to menda ni uspelo niti enkrat, vsaj kolikor se spomnim ne. Vedno smo imeli s strani ministrstva za znanost in tehnološki razvoj predložena besedila, ki so bila taka, da smo pri prejšnjem pri približno 100 členih imeli nekaj čez 100 amandmajev, v tem primeru pa imamo pri približno 10 členih okoli 10 amandmajev. Prej je bilo povedano, šlo je za redakcijske popravke. Dovolite, da o tem dam malo ločeno mnenje, kot se temu reče v pravu. Pred seboj imam namreč mnenje o Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu, ki ga je pripravila Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Spomnil bi, da ima ta zakon samo okoli 10 členov. To je napisano, ne boste verjeli, na skoraj 10 straneh. Da ne gre samo za redakcijske popravke, vas lahko zelo hitro prepričam s samo nekaj citati iz tega mnenja. Najprej Zakonodajno-pravna služba opozarja na odločbo Ustavnega sodišča, na namen, za katerega se zbirajo in uporabljajo osebni podatki, in na način, kako se o tem lahko sklepa. Potem, opozarja na ustavnopravna načela, po katerih je mogoče zbirati in obdelovati osebne podatke le za točno dopustne namene in po izjemno strogih pravnih normativih, ki jih je potrdilo v več odločbah tudi Ustavno sodišče, saj gre za varovanje osebnih podatkov in s tem človekovih pravic. In potem ključni stavek tega poročila: "Nameni obdelave v predloženem zakonu ne ustrezajo ustavnopravnim zahtevam." To piše v mnenju Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, in zato tisti, ki ste mnenja, da je šlo zgolj za tehnične popravke besedila zakona, tega niste prebrali oziroma se s tem niste bili pripravljeni resno soočiti. Zakon je bil potem dejansko v parlamentu napisan na novo. Zakonodajno-pravna služba potem k tako dopolnjenemu besedilu večjih pripomb ni več imela, vendar je to praksa, ki po mojem trdnem prepričanju ni dopustna. Ministrstvo za znanost bi moralo imeti vsaj toliko pravne znanosti in pravne stroke v svojem okrilju, da bi napisalo pravno korekten zakon. Poleg tega še enkrat povem, to ni prvi tak primer. Če greste za nazaj gledati, so cel mandat prihajali sami taki zakoni iz tega ministrstva. S tem se postavlja parlament v nemogoč položaj – da mora popravljati za Vlado tisto, česar očitno ta vlada ni bila sposobna storiti. In zaradi tega bi po mojem mnenju morali tisti zakon v osnovnem besedilu zavrniti. Glede tako dopolnjenega besedila in glede na to, da pravna služba k le-temu sedaj nima več večjih pomislekov, vemo pa, da je bil predmet usklajevanja s študenti in drugimi subjekti, ki jih zadeva, pa v Poslanski skupini SDS sprejetju tega zakona ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Zares bo predstavil stališče gospod Gregor Golobič.
Spoštovani, lepo pozdravljeni! Človeka mika, da bi o tej zadnji razpravi povedal kaj več, ampak mislim, da smo vsi že naveličani tega sprenevedanja, pa tudi, se mi zdi, neke prestižne bitke med zakonodajno službo vlade in zakonodajno službo parlamenta, ampak to je neka druga tema. Pravna stroka je znana po tem, da kolikor je pravnikov, toliko je različnih mnenj. In govoriti, da je eno pravno mnenje stoodstotno točno, je nepoznavanje prava, ki je daleč od tovrstne eksaktnosti. Samo pri nacionalnem programu visokega šolstva, o katerem je bilo govora, ker je bilo ogromno amandmajev, je bila velika večina teh amandmajev povezana s tem, da je Zakonodajno-pravna služba parlamenta slovenskemu jeziku lastno aktivno glagolsko obliko zamenjevala z nemščini lastno pasivno glagolsko obliko. Vlada in koalicija je temu sledila. Naj ima Zakonodajno-pravna služba prav, čeprav se v slovenščini to slabo sliši. Temu reči, da se ne zna pisati zakonov, je veliko sprenevedanje. Ampak to ni pomembno, danes govorimo o bistveno resnejših stvareh, čeprav gre za zakon, ki je bolj tehnične kot vsebinske narave, vendar dopolnjuje neko celovito sliko, zato dovolite nekaj besed o tem. V tem mandatu je bilo na tem področju veliko energije posvečene stvarem, ki so bile v preteklosti izrazito zanemarjene. Če strnem to v dve besedi, je ena beseda kakovost v visokem šolstvu in druga učinkovitost. Seveda je bilo na koncu vse to zajeto v dokumentu, resoluciji za naslednje desetletno obdobje, nacionalnem programu visokega šolstva, ki ga je meseca maja ta državni zbor sprejel in ki mu bo, upajmo da, glede na to, da uživa visoko soglasje v javnosti, ki jo zadeva, in tudi širši javnosti, v nadaljevanju sledila tudi realizacija pomembnih in vsekakor srednjeročno in dolgoročno naravnanih ukrepov. Ko se je na matičnem delovnem telesu predstavljala kandidatka za ministrico dr. Tamara Lah in je povzela vsebino NPVŠ, je eden od poslancev SDS, ki je sicer glasoval in ni našel dobre besede za NPVŠ, rekel, da se v 80 % strinja z njo. Toliko o vsebinskih razlogih določenih razprav in razpravljavcev v tem zboru. NPVŠ je bil sistemski okvir za ugotovitev stanja, določitev prioritet in za celovit nabor ukrepov. Pred tem so bile storjene tudi posamezne pomembne spremembe, premisleki, vpeljane novosti. Z novo uredbo o financiranju visokega šolstva je ukinjen dominantni dejavnik pri financiranju visokega šolstva, ki se mu na kratko reče glavarinska logika. Ta je spodbujala visokošolske ustanove, da tekmujejo v pridobivanju čim večjega števila študentov, k čim večji prehodnosti teh študentov. Zaradi tega trpi kakovost in trpi učinkovitost, tudi učinkovitost porabe javnih sredstev, tako da se to deloma nanaša in ima v konsekvenci tudi posledice za tisto, kar naslavlja ta novela zakona. Druga stvar, ki je bila pomembna, je bila ustanovitev, takoj na začetku mandata, Nacionalne agencije za kakovost v visokem šolstvu. Ta potrebuje tak instrument, kot je projekt, ki mu dajemo danes zakonsko podlago za njegovo uresničitev, to je elektronsko visoko šolstvo. Povečana so bila raziskovalna sredstva za univerze, ki so bile izrazito podhranjene v primerjavi z inštituti v preteklosti, rešujejo se mnoge prostorske stiske, kar vse prispeva in bo prispevalo v nadaljevanju k temu, da bo kakovost, učinkovitost v visokem šolstvu izražena v večji meri, kot je bila doslej, in s tem tudi zaposljivost diplomantov, kajti za to na koncu gre. Elektronsko visoko šolstvo je bil projekt, ki ga potrebuje tako država, ministrstvo za visoko šolstvo kot tudi ministrstvo za socialo, ki pripravlja podoben projekt e-Sociale. Obe bazi podatkov bosta korespondirali. Potrebuje ga NAKVIS, potrebujejo ga študentje, potrebujejo ga univerze. Že letošnje študijsko leto se bo na podlagi tega zakona, ki bo dal zakonsko podlago za to, da se bodo ti podatki lahko zbirali – vse te institucije so povedale, katere podatke morajo zbrati, in pooblaščenka je dala soglasje k temu –, ta baza končno realizirala. Mislim, da je to eden od pomembnih kamenčkov v mozaiku tega, da bomo lahko govorili o konkurenčnem slovenskem visokošolskem prostoru. Ta namreč ni konkurenčen samo znotraj sebe, ampak mora konkurirati državam okoli nas, po Evropi in po svetu. Zato je treba ta zakon sprejeti.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil stališče mag. Radovan Žerjav.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Spremljanje kakovosti visokošolskih zavodov in učinkovitost njihovega delovanja z vidika porabe javnih sredstev sta dva izmed temeljnih pogojev za pripravo različnih strategij na področju visokega šolstva. Proces povečevanja avtonomije visokošolskih zavodov, tudi na področju njihovega financiranja, je naložil pretežni del bremena za uresničevanje strategije visokošolske politike visokošolskim zavodom samim, državi sami pa se je po drugi strani okrepila nadzorna funkcija spremljanja visokošolskega sistema, predvsem rezultatov visokošolskih zavodov in njihovih učinkov na družbo. Za izboljšanje nadzorne funkcije države so potrebne ustrezne podatkovne evidence, ki omogočajo objektivno ocenjevanje učinkovitosti in kakovosti slovenskega visokega šolstva, ugotavljanje pravic študentov iz javnih sredstev, načrtovanje politike in spremljanje delovanja visokega šolstva. Poenotenje vseh evidenc s področja visokega šolstva ter njihova dopolnitev je torej glavni cilj predlagane novele Zakona o visokem šolstvu. Novela namreč oblikuje pravno podlago za evidenčni in analitski sistem visokega šolstva, na kratko eVŠ, osrednji del katerega predstavljajo evidence visokošolskih zavodov, študijskih programov, študentov in diplomantov ter izvajalcev visokošolske dejavnosti v visokem šolstvu, poleg tega pa še evidenca zasebnih visokošolskih zavodov ter evidenca prijavljenih za vpis in subvencioniranje bivanja v študentskih domovih. Pomembna novost eVŠ je tudi posredovanje podatkov s področja visokega šolstva drugim institucijam, s čimer se bodo zmanjšale nekatere administrativne ovire. eVŠ predstavlja torej neke vrste orožje proti fiktivnim vpisom študentov, kar v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo. Opozarjamo pa, da je ta problematika znana že dalj časa. Opozoriti je treba tudi na to, da novela Zakona o visokem šolstvu ni bila usklajena z univerzami, kar so konec junija potrdili tudi rektorjih štirih slovenskih univerz. Najbolj vnebovpijoče pa se nam v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke zdi dejstvo, da je novela bila napisana, kot da ni odločbe Ustavnega sodišča z dne 14. aprila 2011, s katero je bilo ugotovljeno neskladje členov Zakona o visokem šolstvu z ustavo. Predvsem je bilo izpostavljeno vprašanje opredelitve javne službe ter določitve njenih pogojev. Vlada pa je dolžna to neskladje odpraviti v 9 mesecih, torej do januarja 2012. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ocenjujemo, da je takšno ravnanje nekdanje vlade z ustavnopravnega vidika zelo vprašljivo. Gre namreč za to, da bodo kasnejše spremembe Zakona o visokem šolstvu, s katerimi se bo odpravilo neskladje z ustavo, kot je to ugotovilo Ustavno sodišče, vplivale tudi na vsebino evidenc, ki jih opredeljuje danes obravnavana novela. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke poleg že izpostavljenih vprašanj ugotavljamo tudi, da je bil postopek priprave novele Zakona o visokem šolstvu preveč površen, kar se kaže tudi v mnenju Zakonodajno-pravne službe ter posledično v velikem številu vsebinskih amandmajev, ki so bili potrebni za uskladitev z njenim mnenjem. Vendar kljub temu ocenjujemo, da je eVŠ, torej evidence, treba vzpostaviti čim prej, saj bo omogočil večjo preglednost slovenskega visokega šolstva, izboljšal pa se bo tudi nadzor nad porabo javnih sredstev za visoko šolstvo, kar je bistvo. Zato poslanci Slovenske ljudske stranke sprejetju novele Zakona o visokem šolstvu ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo stališče predstavil mag. Vasja Klavora.
Spoštovani gospod predsednik, gospod minister, poslanke in poslanci! Novela zakona je po navedbah predlagatelja nujna zaradi vzpostavitve nove pravne podlage za centralni evidenčni in analitski informacijski sistem visokega šolstva, za izvajanje Zakona o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev. Poleg evidenc, ki jih že zdaj vodijo visokošolski zavodi, bodo te dopolnjene z novimi podatki o visokošolskih zavodih, študijskih programih, študentih in izvajalcih visokošolske dejavnosti, saj je Računsko sodišče priporočilo pristojnemu ministrstvu, da vzpostavi centralno informacijsko mesto, na katerem bodo dostopni podatki, ki jih potrebujejo bodoči študenti za odločitev o študiju. V naši poslanski skupini menimo, da je obveščanje o možnostih študija treba centralno urediti, prav tako uveljavljanje pravic študentov do študija, ki ga financira država, kot tudi uveljavljanje pravice do finančnih pomoči za študij, saj doslej kakovost podatkov iz visokošolskih zavodov ni bila vedno zanesljiva. V naši poslanski skupini bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo stališče predstavil gospod Miran Györek.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Pri predmetnem predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu gre dejansko za predlagano spremembo poglavja o urejanju in vodenju zbirke podatkov in o varstvu osebnih podatkov. Zadeve vsekakor ne gre jemati površno in enostavno, saj gre pri zbiranju in obdelavi osebnih podatkov za občutljivo poseganje v ustavno pravico do varstva zasebnosti in za prepovedano uporabo oziroma zlorabo osebnih podatkov, če se le-to uporabi v nasprotju z namenom njihovega zbiranja ali v nasprotju z zakonsko določenimi predpisi. Skratka, namen zbiranja osebnih podatkov in njihova uporaba morata biti zakonsko opredeljena in seveda posledično ustavno dopustna. Konkretno gre v prvi vrsti za spremembe oziroma dopolnitve 81. člena obstoječega zakona o visokem šolstvu, ki vsebuje evidence z osebnimi podatki študentov in vpisanih na študijske programe za izpopolnjevanje, ki jih obdelujejo visokošolski zavodi in o katerih se vodijo številni osebni podatki, med drugim EMŠO, bivališče, uspeh pri študiju in tako naprej. Tako je na primer v evidenci izvajalca visokošolske dejavnosti in evidenci prijavljenih za subvencionirano bivanje študentov predvideno zbiranje EMŠO in davčne številke. Kot je znano, gre za dva zelo pomembna in zelo osebna podatka, ki razkrivata pomembne informacije o osebi in je zato lahko zloraba le-teh zelo kritična in škodljiva. Na to podrobnost in vprašanje utemeljeno opozarja tudi mnenje naše Zakonodajno-pravne službe. Poleg tega pa je bilo vprašanje obdelave enoznačnih identifikatorjev, torej EMŠO in davčne številke, opredeljeno že s stališčem Ustavnega sodišča v odločbi Ustavnega sodišča iz leta 2006, ki odpira tudi vprašanje potrebnosti istočasne uporabe dveh enoznačnih identifikatorjev. Sicer pa je celotna zadeva popolnoma ustavnopravnega značaja in jo lahko najbolje interpretirajo kompetentni pravniki. Tisto, kar pa je povezano s predmetnimi spremembami in dopolnitvami Zakona o visokem šolstvu in predstavlja razumno potrebo po sprejetju predloga zakona, so pa vprašanja in problematičnost pomanjkljivih obstoječih evidenc visoko in višješolskih zavodov, kar je omogočilo nemalo študentom, da so spretno izrabljali pomanjkljiv nadzor države in so lahko študentski status ohranjali s fiktivnimi vpisi na različnih šolah ter tako participirali na pravicah in ugodnostih, ki jim v nasprotnem ne bi pripadale. S tega vidika je s strani ministrstva predlagani evidenčni in analitični informacijski sistem za visoko šolstvo povsem utemeljen in umesten, in ga bomo podprli tudi v Slovenski nacionalni stranki. Torej, v Slovenski nacionalni stranki zavzemamo stališče, da je namen predlaganih sprememb Zakona o visokem šolstvu dober in da so spremembe potrebne, tako da podpiramo zakon, ki naj se sprejme po skrajšanem postopku. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo stališče predstavil gospod Miran Jerič.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik Državnega zbora. Spoštovani minister s sodelavcem, kolegice poslanke, kolegi poslanci! Predlog zakona se nanaša na spremembo poglavja, v katerem so urejene zbirke podatkov in varstvo osebnih podatkov. Cilj predlagane novele zakona je dopolnitev evidenc z novimi podatki. Na novo se oblikuje pravna podlaga za evidenčni in analitski informacijski sistem visokega šolstva, ki se imenuje eVŠ. Določene so evidence, v okviru katerih se bodo vodili podatki za potrebe ugotavljanja pravic študentov iz javnih sredstev, načrtovanja politike in spremljanja delovanja visokega šolstva, spremljanja mreže visokošolskih zavodov in študijskih programov, obveščanje javnosti ter za raziskovalno-analitične in statistične namene. Zakon ureja tudi zajem podatkov v evidence eVŠ iz informacijskih sistemov drugih institucij, pomembno vlogo pa bo eVŠ imel tudi pri posredovanju podatkov s področja visokega šolstva drugim institucijam, ki imajo za to seveda ustrezno zakonsko podlago. Kot že rečeno, v Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije menimo, da je zakon ustrezen, zato bomo dopolnjeni predlog zakona skupaj z vloženima amandmajema tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo stališče predstavil gospod Alojz Posedel.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavcem, spoštovani kolegice in kolegi! V Poslanski skupini nepovezanih poslancev bomo spremembe Zakona o visokem šolstvu potrdili, sprejeli. Potrebne in dobre rešitve so bile v ostalih predstavitvah poslanskih skupin tolikokrat ponovljene, da jih sam ne bom ponavljal. Ponovil bom samo to, da bomo nepovezani poslanci predlog sprememb potrdili. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 22. 9. 2011. K 5. členu – v razpravo dajem 5. člen ter amandma poslanskih skupin Socialnih demokratov in Liberalne demokracije Slovenije. Ali želi kdo razpravljati? Odpiram prijavo. Besedo ima mag. Branko Grims.
Zdaj nadaljujemo pravzaprav s tistim procesom, ki je bil začet na seji Odbora za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj. Popravljamo nekaj, kar bi morala korektno pripraviti že Vlada, pa očitno tega ministrstvo za znanost ni bilo sposobno, je šlo pač za previsoko znanost. Zelo zanimiva, pa mislim, da tudi zelo značilna za ravnanje aktualne oblasti v tem mandatu, pa je bila razprava bivšega ministra, ki je bila prej tukaj, in se zelo lepo navezuje na to nadaljnje popravljanje besedila zakona, ki ga zdaj izvajamo tudi s tem amandmajem. Najprej z levo roko odpravi mnenje Zakonodajno-pravne službe, češ da niti ni pomembno, pri tem pa seveda preskoči dejstvo, da je na osnovi tega mnenja koalicija sama pripravila amandmaje, s katerimi je cel zakon dobesedno napisala na novo. Če bi bilo tisto mnenje res tako nepomembno, potem verjetno tega ne bi storili. Še bolj zanimivo je, da reče predsednik ene od bivših vladnih strank – saj je zdaj itak s to koalicijo in vlado konec –, da je čas, da gredo na razpravo o bolj resnih stvareh. Ampak opozorilo Zakonodajno-pravne službe se je nanašalo na vprašanje človekovih pravic. To se pravi, da za aktualno oblast človekove pravice niso resna zadeva. Marsikaj v njenem ravnanju je morda skozi te besede bolj jasno, moram pa reči, da se s takim pristopom k reševanju problemov nikakor ne morem strinjati. Dejstvo je, da je zakon potreben in da so bile rešitve predmet usklajevanja. Tisto, kar ostaja kot vprašanje, je, zakaj se očitno nekomu ni zdelo vredno potruditi, da bi potem tako dogovorjene stvari prelil v korektne pravne norme, ob tem, ko vemo, prej je bila omenjena tudi pravna služba Vlade, da ima torej Vlada tudi svojo lastno pravno službo in da se je v tem mandatu tudi zelo, zelo veliko zakonov, tudi iz stranke, ki ji pripada bivši minister, dajalo delati zunanjim sodelavcem. Spomnil bi samo, da je ministrica Širca vrgla skozi okno približno 50 tisoč evrov za zakon o RTV in za medijski zakon, ki sta oba zelo neslavno končala svojo pot. Vse, kar je bilo tam storjenega, ves denar, ki je bil porabljen za vse pogodbe in vse ostalo, je bil s tem vržen stran. V danem primeru, ko gre pa za vprašanje človekovih pravic, pa očitno politično nastavljeni ljudje znotraj aktualne vlade niso bili sposobni napisati enega zakona. Zanimivo, da ko smo zaslišali ministrico, ki potem ni dobila podpore, ker ni bila izglasovana zaupnica Vladi, na seji odbora, se je v bistvu tudi ona strinjala, da je tam velik problem na ministrstvu, ker gre v tem mandatu za zelo veliko število politično nastavljenih ljudi, ki pač svojega dela dejansko ne obvladajo. Tudi to veliko pove o tem, zakaj prihajajo v parlament pravno nekorektno napisani predlogi zakonov in zakaj se mora potem parlament, namesto da bi, kot bi po definiciji moral, tehtal različne argumente, različne možnosti, se opredeljeval in jih vtkal v besedila dobro pripravljenih zakonov, ukvarjati z najbolj temeljnimi tehničnimi vprašanji izdelave zakonov in pravno na novo napisati zakone za Vlado, ki je za to plačana, ki je za to imela čas in ki svojega dela očitno žal ni opravila.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani! Pri tem zakonu so vsi, ki so nastopali v imenu poslanskih skupin, tudi oba ministra, sedanji in prejšnji, govorili o atraktivnosti naših študijskih programov ali pa konkurenčnosti. Ta amandma sicer govori o podatkih, ki se kažejo prijavljenemu, ko se prijavlja, vendar v tej zvezi se mi zdi, da je bilo precej govora o tej večji atraktivnosti naših študijev za študente iz drugih držav. Bivši minister Golobič – njegov ministrski kolega Erjavec pravi, da je bil eden glavnih generatorjev spora znotraj koalicije – je tudi govoril o tej konkurenčnosti visokošolskega prostora. Meni se zdi, da je to izjemno pomembno vprašanje, pa tudi mednarodna mobilnost študentov. To so zelo pomembna vprašanja, in zdaj, ko sta se oglasila tu bivši minister in sedanji minister, me zanima, zakaj je tako slabo stanje oziroma ali se to stanje izboljšuje ali se celo poslabšuje. Kaj je z našimi visokošolskimi programi? Bojim se, da se je v teh zadnjih letih stanje še poslabšalo in da bo atraktivnost naših programov še dodatno padla zaradi tega, ker je država zapeljana v takšno porazno stanje. En indic za to imamo – sem včeraj prebral o tem na nekem drugem področju, prav tako izobraževalnem. V Novi Gorici so starši množično vpisali otroke v slovenske šole v Stari Gorici. [[oglašanje iz dvorane]] Tako so poročali včerajšnji časopisi! Tako so poročali včerajšnji časopisi, jaz se moram na to zanesti. Gospod kolega poslanec, morda je to za vas kot bivšega župana slaba izkaznica, kaj ste delali v šolskem prostoru takrat, tudi kot nekdanji ravnatelj. Starši očitno ne zaupajo več šoli. Tam je verjetno bila v osnovni šoli ideologija prva stvar, glede na to [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Ne, ampak indici, kam pelje to, če že starši, ki vpisujejo otroke v osnovno šolo, začutijo, da se je pri naši šoli nekaj poslabšalo. Te stvari se potem s srednjo šolo, visoko šolo in fakulteto samo multiplicirajo, prihajajo v resonanco. Ta interferenca slabih stvari se nalaga. In dobimo, če rečem malo fizikalno, rušilni val, ki bo lahko povratno porušil sistem, kvaliteto visokega šolstva in univerzitetnega izobraževanja pri nas. Ali mi lahko kdo zagotovi, da se atraktivnost naših študijskih programov izboljšuje? Zgleda, da ne. Pa bi želel odgovor ministra, ker je sam jamral v svojem nastopu glede večje atraktivnosti naših študijev za študente iz drugih držav. Ne bomo naredili dovolj, če bomo gledali samo na evidence in vse to; to je nujna predpostavka. Vse te spremembe zakona bi morale iti v smeri izboljšanja kvalitete, atraktivnosti in tako naprej. Po teh indicih, o katerih govorimo, pa se to stvar pelje v obratno smer. Hvala lepa.
Hvala lepa. Odpiram nov krog prijav za razpravo. Samo opozarjam, da smo pri razpravi o amandmaju k 5. členu. Mag. Majda Potrata, imate besedo.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Upam, da boste tako benevolentni tudi pri naših razpravah, kot ste bili do zdaj, in pustili govoriti o vsem. Izrečenih pa je bilo nekaj stvari, ki jih je treba omeniti. Namreč, tako gospod Radovan Žerjav kot gospod Grims sta govorila o potrebni usklajenosti zakona s civilno sfero in še kom. Na seji odbora za visoko šolstvo si je predsednik dovolil predlagati umik zakona oziroma sprejeti sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, čeprav je Zakonodajno-pravna služba pred tem, citiram iz magnetograma, povedala: "Zakonodajno-pravna služba je v svojem mnenju nekoliko širše osvetlila problematiko ..." – prve štiri strani mnenja Zakonodajno-pravne službe se nanašajo samo na načelna vprašanja – "... ki se nanaša na vsebino predlagane novele. Bistvene pripombe v našem mnenju so se nanašale na ustreznejšo določitev ..." – na ustreznejšo določitev – "... namena, za katerega se podatki obdelujejo, ter na to, da naj se vsi obdelovani podatki določijo v zakonu in ne v podzakonskih predpisih in internih aktih, kot je bilo v prvotnem predlogu predvideno." Zdaj lahko ugotovim, da so v vloženih amandmajih poslanskih skupin Socialnih demokratov in LDS ter v dodatnih predlogih amandmajev k 8. in 5. členu zajete vse naše pripombe, tako da lahko ugotovim, da bi kazalo podpreti te amandmaje z našega vidika. To se pravi, da je odpravljena prva neresnica, da je mnenje Zakonodajno-pravne službe tako uničujoče, da se zakona ne bi moglo sprejeti. Torej, Zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju na seji odbora predsedniku odbora ni dajala nobenih vsebinskih razlogov za to, da bi predlagali sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Drugič, na seji odbora je sodeloval nekdanji rektor dr. Jože Mencinger, ki je v imenu Državnega sveta zakonu izrekel podporo. Potem pa je tu treba citirati še mariborskega rektorja, rektorja mariborske univerze dr. Danijela Rebolja, ki je – iz daljšega nagovora citiram nekaj, kar je za vsebino celega zakona in tudi tega 5. člena pomembno – rekel: "Transparentnost, ki bo vzpostavljena z delovanjem sistema eVŠ, naj ne služi zgolj tako imenovani nadzorni funkciji pri porabi proračunskega denarja. Sistem bo svoje poslanstvo opravil šele takrat, ko bo prvič omogočil vsestransko primerljivost med izvajalci visokošolskih dejavnosti, ki so nujne za kompetitivnost in komplementarnost visokošolskega sistema, in drugič, poenostavil sodelovanje med univerzami s povečano mobilnostjo učnega osebja, ter tretjič, podatke povezal z obstoječimi evidencami agencije za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije in s tem prispeval k preveč dihotomni obravnavi poučevalnega in raziskovalnega dela na univerzah in drugih visokošolskih zavodih. Spoštovani, s temi besedami sem izrazil podporo noveli Zakona o visokem šolstvu in hkrati pričakovanje po nadaljnjem dobrem vsebinskem sodelovanju pri izgradnji informacijskega sistema v visokem šolstvu." Torej, tisti, ki so govorili, da to ni bilo usklajeno z rektorji oziroma visokošolsko sfero, ne govorijo resnice. Oglasila sem se pa k amandmaju k 5. členu zato, ker se s tem amandmajem opravlja natanko tisto, kar sem napovedala tudi na seji odbora, ko sem nasprotovala predlaganemu sklepu, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, ko sem omenjala, da je mogoče na plenarnem zasedanju z amandmajem morebiti kakšno redakcijsko napako odpraviti. Da pa so pripombe Zakonodajno-pravne službe lahko zelo različne narave, naj omenim pripombo k 81.b členu, kjer je Zakonodajno-pravna služba imela pripombo na besedni red. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Mirko Brulc.
Hvala lepa za besedo. Zame je vedno pozitivno stališče uporabnikov do spremembe zakona zelo pomembno, in vsi rektorji so pravzaprav izrazili zadovoljstvo s temi dopolnitvami že na sestanku odbora. To je nujno treba sprejeti, da bomo vedeli, kakšna je situacija v našem visokošolskem izobraževalnem sistemu, kakšno je število prijavljenih in koliko jih dejansko študira. Ampak kolega Jerovšek po domače pljune nek podatek in to je velika zmešnjava. Vi morate vedeti, na Goriškem je veliko mešanih zakonov. Iz tega izhaja, ne pa zaradi tega, da bi imeli na [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Žal vam je čas potekel. Glede na to, da je še želja po razpravi, odpiram prijavo za razpravo. Besedo dajem mag. Branku Grimsu.
Še enkrat hvala za besedo. V teh temeljnih politoloških učbenikih, pa tudi v tistih priročnikih, ki se uporabljajo za politični boj, politična soočanja, ki so oblikovani s strani strokovnjakov za retoriko, je ponavadi zapisan en stavek, ki bi bil danes glede na razpravo spoštovane kolegice Potrate, ki mi zdaj obrača hrbet, izredno relevanten. Namreč, da je v politiki poleg tega, da znaš nekaj povedati, izjemno pomembno tudi to, da znaš dobro poslušati. In če bi gospa Potrata izhajala iz tega načela, da je treba v politiki tudi dobro poslušati sogovornika, bi vedela, da sem jaz dvakrat izrecno poudaril, da je bil ta zakon usklajevan med različnimi subjekti in da je to vsebinsko gledano dobro. Tisto, kar je bil problem tega zakona in še vedno očitno ostaja, saj so predlagani še dodatni amandmaji, pa je, da je bil napisan kot pravno sračje gnezdo. Zanimivo je, da je napisano sprto s pravno znanostjo na ministrstvu za znanost. Najbrž se boste vi strinjali, da je to, če ministrstvo za znanost in tehnološki razvoj ne premore toliko sozvočja s pravno znanostjo, da bi napisalo pravno korektno besedilo, lahko potrditev samo za to, da je kovačeva kobila vedno bosa. In očitno je v tem primeru bila, to sem povedal tudi že prej v uvodu. In vidim, zakaj je zato huda kri. To je bil tudi v resnici edini in temeljni razlog, zaradi katerega sem predlagal, da bi sprejeli sklep na odboru, da ta zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo, ker s pravnega vidika očitno ni bil, če je Zakonodajno-pravna služba izrecno opozorila, da ni skladen, ali naj citiram še enkrat, z ustavnopravnimi načeli, ki opredeljujejo varovanje človekovih pravic oziroma če preberem samo uvodni stavek tretjega odstavka na drugi strani: "Nameni obdelave osebnih podatkov v predloženem zakonu ne ustrezajo ustavnopravnim zahtevam." To piše v tem mnenju, in to je bil razlog, zaradi katerega sem predlagal, da bi sprejeli sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Tisto, kar me pa pri celi zadevi skrbi, pa so vedno znova ta dvojna merila. Ponavadi so bila sicer uperjena predvsem proti SDS, ampak v tem primeru pa lahko navedem čisto drug primer, ki je zelo indikativen, ker se je zgodil samo v 24 urah v Državnem zboru. Predlog zakona, ki ga je pripravil eden od nepovezanih poslancev in v katerem se je našla ena sama pravna napaka – napačno je bil citiran naziv enega od ministrstev –, je vladajoča koalicija s svojimi podaljški, z lovkami v opoziciji zavrnila. Zaradi ene pravne napake. Ta zakon, ki je pa napisan tako, da je pravna služba napisala skoraj 10 strani dolgo besedilo in med drugim opozorila, da ne ustreza ustavnopravnim zahtevam, ste pa potrdili, da je primeren za nadaljnjo obravnavo in ga potem dejansko z amandmaji na novo napisali, sedaj pa še te amandmaje ponovno popravljate. Tako se seveda kvalitetnih besedil ne dela. Tako vedno ostane tisti problem, ali je besedilo korektno, ali bo v praksi upravičilo svoj obstoj, in ko gre za vprašanje človekovih pravic, in v tem primeru gre, je tako ravnanje preprosto neodgovorno. Tega bi se morali zavedati tisti v Vladi, ki so to predlagali, in seveda tudi vsi tisti, ki so glasovali za tisto, da je osnovno besedilo primerno za nadaljnjo obravnavo, ker dejansko, bodite vsaj toliko pošteni do sebe in vseh državljank in državljanov, ni bilo primerno za nadaljnjo obravnavo, v osnovnem besedilu zagotovo ne.
Hvala lepa. Besedo ima gospa Majda Širca Ravnikar.
Hvala. Razumite tudi kot repliko. Že na začetku se moram opravičiti, da se spustim na raven, ko se sploh ne pogovarjamo o zakonu, ampak se pogovarjamo o nečem drugem. Vsiliti eno diskusijo o tem, katera pravna služba, zakonodajno-pravna služba vlade ali zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, ima bolj prav, zato, da pridemo do rezultata, da je itak ta zakon bil napisan na odboru, ki ga vodi poslanec Grims, je nesmiselno. Kajti nihče ne ve, če vas kdo danes posluša, če bo kdo sledil tej razpravi, kaj pa sploh zakon prinaša, ampak samo, kakšen prestiž prinaša. Ta diskusija je tako prisotna tukaj, da razumem, da jemlje razum vsem tistim, ki hočejo vedeti kaj več o vsebini, ne pa samo o orodjih, ki se izogibajo diskusiji o tej vsebini. Ker je moja sedanja intervencija tudi replika, naj vendarle omenim razmislek o očitku, ki je bil dan, da so določene vlade, katerekoli pravzaprav, vedno so, dajale pisati tekste zakonov tudi drugim, ki niso bili zaposleni na ministrstvih. To je popolnoma legitimna, običajna, normalna in primerna praksa, še posebej, ko ti zakoni nastajajo v diskusiji oziroma z veliko vključitvijo stroke. To se je dogajalo prejšnji vladi, kjer je bilo na stotine, na desetine evrov podanih na žiro račun zunanjih strokovnjakov. Ti izračuni obstajajo. Če se k pripravi zakona vključujejo ljudje, ki vedo več, znajo več, predvsem pa civilna družba, je to le dobro. Slabo je takrat, ko nastajajo zakoni z eno roko, eno glavo in enim žiro računom, kot je recimo v primeru gospoda Grimsa, ki je sam priznal, da je enkrat napisal nek zakon, ki je bleščeč. Zanj že, za vlado, ki je imela moč takrat, da je to sprejela, tudi, ampak za tiste, ki ta zakon uporabljajo, pa ni, in je škodljiv in slab. Te prakse tega ego pisanja, tega enega podpisa, tega diktatorskega nastopa srečujemo zelo pogosto, tudi v času tehnične vlade, ko je nekdo, ena oseba, na tajni način prinesel skoraj na zadnjo sejo vlade, ko je bila že izvoljena nova vlada, nek sporazum, da se Blejski otok vrne RKC, četudi so vsi pravniki v preteklosti do Ustavnega sodišča odločili drugače. Hočem reči, da je moč enega podpisa lahko bolj škodljiva kot razmislek – zagotovo, ne lahko, je bolj škodljiva kot razmislek ljudi, ki participirajo pri nastanku nekega pravnega akta na način, da združijo vednosti, znanje ter tudi prakso in izkušnje na čim širši možen način. Da se pa vidiki pravnega tolmačenja vejic, slovnice in še česa zelo razlikujejo, pa imamo tukaj vsi dovolj izkušenj, in prav je, da ko se te razlike prepoznajo, da se jih tudi odpravi. Očitno je s tem zakonom prišlo do takšnih odpravkov, ki se sedaj razumejo kot vsebinski popravki.
Hvala lepa. Gospod Grims, imate repliko. Gospa Majda Širca Ravnikar, bili ste prijavljeni v razpravi. Prosim, mag. Grims, imate repliko.
Gospa Širca, zdaj pravite pike in vejice, ko govorite o tem, kar sem navedel kot argumentacijo, jaz pa govorim o človekovih pravicah. Če so to za vas pike in vejice, potem bog pomagaj, ampak jaz osebno mislim, da je to vrednota, tudi ustavno zaščitena vrednota, do katere je treba biti ustrezno pozoren in tudi ustrezno pravno korekten. Samo o tem je tekla moja razprava. Glede na to, da ste pomešali jabolka in hruške, pa naj vas opozorim, da ste za zakone, ki jih je tudi pri vas napisala, kolikor je meni znano, ena oseba, ki je bila mimogrede potem kasneje še zaposlena za povrh vsega pri vas, tisti osebi oziroma podjetju te osebe izplačali kar lepo število, 10 tisoč evrov, medtem ko v mojem primeru, ki ste ga navedli, jaz za to nisem prejel nič drugega kot neskončne količine žaljivk, laži in nesramnosti na svoj račun, zakon sem pa napisal zastonj. Toliko, da ne bi slučajno mešali jabolk in hrušk, pa mimogrede, zakon, ki sem ga napisal, brez da bi za to en evro dobil, je bil dvakrat referendumsko potrjen, pa tega ne povem zato, ker bi bil hud na vas, gospa Širca. Nasprotno, jaz bi vam nekoč z veseljem postavil spomenik. Toliko, kot ste vi naredili za mojo promocijo in mi omogočili, da držim en svetovni rekord, ni naredil noben drug, in hvala vam za to.
Hvala lepa. Glede na interes odpiram prijavo, pri čemer pa vas ponovno, kolegice in kolegi, prosim, da govorimo o amandmaju k 5. členu zakona o spremembah Zakona o visokem šolstvu. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Najprej moram reči, da se zdi tudi meni žaljivo do državljanov in volivcev, da nekdo reče, da je zakon, ki je prestal dva referenduma, slab in zanič. To je izjemna žalitev volivcev. Ampak dobro, vidi se, da se Zares ni nič naučil iz svoje prakse v vladi, in mislim, da ni čudno, da Karl Erjavec pravi, da so bili generatorji sporov. Vendar pa moram ob tem reagirati tudi na tisto, ker govorimo o kvaliteti našega šolstva tudi posredno, kar je sam minister začel. Namreč, gospod Brulc je vehementno reagiral, češ da ni res to, kar sem jaz govoril. Ampak včerajšnji Primorski dnevnik, "Odkrili zamejstvo", namreč starši, na prvi strani poroča in piše, da veliko staršev iz obmejnih občin v Sloveniji svoje otroke vključi čez mejo v krožke, zbore, vrtce, osnovne in srednje šole s slovenskim učnim jezikom, in pravijo: "Zamejska stvarnost je za starše pravo malo odkritje, šole z razredi, kjer je vpisanih povprečno 15 dijakov, osebni pristop profesorjev, stalne spodbude, s katerimi iz otroka potegnejo to, kar največ zmore, in skupnost, v kateri so vse generacije vključene v društvene aktivnosti, ob katerih se razvijejo skupne vrednote." In še pravi: "Bolj kot zamejci na matico se matica obrača na zamejce." To je pomemben indic, in žalostno je, gospod Brulc, da kot nekdanji župan in ravnatelj tega sploh niste registrirali in da zanikate tukaj. Ampak ker se ti trendi prenašajo tudi v srednje šole in visoke šole – mislim, da je to dobro za našo manjšinsko skupnost v Italiji, vendar pa kaže na ideološkost naše šole. Starši so se v tej situaciji ustrašili. Indoktrinacija otrok, kar se še kar naprej vrši. In bojim se, da je tako tudi pri drugih stopnjah [[...]]
Gospod Jerovšek [[...]]
[[...]]pri visoki šoli in vsepovsod, in zaradi tega ni atraktivnosti naših študijskih programov za tuje študente.
Gospod Jerovšek, govorimo o amandmaju k 5. členu zakona [[...]]
Ja, o prijavah na visokošolske študije [[...]]
Jaz vas res prosim, da poskušamo slediti vsebini, ki jo prinaša ta amandma. Prosim za korektnost.
Jaz mislim, da je minister govoril, jaz imam stavek zapisan, o večji atraktivnosti naših študijev za študente iz drugih držav. O tem je minister govoril, sem si stavek zapisal, in na to sem se navezal. [[oglašanje iz dvorane]] Ja, potem pa kritizirajte ministra! Jaz mislim, da ima on širino in da razume, vi pač ne razumete. [[oglašanje iz dvorane]] Žaljivo, kajne.
Ali lahko, gospod Jerovšek, vas prosim, da zdaj govorimo o amandmaju k 5. členu? Kolegice in kolege bi opozoril, da ima gospod Jerovšek besedo in da imamo potem nov krog za prijavo, in bomo lahko nadaljevali. Mislim, da je vsebina takšna, da o njej lahko korektno govorimo in da tukaj ni potrebe, da bi se zapletli. Res vas prosim, kolegice in kolegi.
Jaz verjamem, da poslance s primorskega obmejnega območja to zebe v oči, da se zavedajo, kaj so reklamirali, da je tam dol oh in ah, zdaj so pa starši občutili. In na visokošolskem študenti ravno tako občutijo, kje lahko dobijo izobrazbo, ki bo primerljiva, atraktivna, da ne bodo šli skozi indoktrinacijo in skozi ves ta dril indoktrinacije. Tega očitno na naših univerzah ni. Očitno, drugače bi se študenti vpisovali k nam. [[oglašanje iz dvorane]] Ja, v slovenske, saj pravim! Ja, pač pa v Italiji.
Gospod Jerovšek, imate besedo.
Hvala lepa. Glejte, zelo pomembno debato smo odprli, zelo pomembno, in samo ljudje, ki so ozki, se bojijo pomembnih tem [[...]]
Gospod Jerovšek, na dnevnem redu imamo razpravo o amandmaju k 5. členu. Ne odpiramo druge pomembne razprave. Prosim.
Tu govorim o prijavljanju kandidatov. To se popravlja v amandmaju. Govorim o prijavljenih kandidatih na naše univerze, da bodo šli ti trendi, še enkrat poudarjam, v napačno smer, kot so nam povedali minister, bivši minister in vsi drugi, da doslej trendi niso dobri, ampak jaz se bojim da tudi v bodoče ne bodo, ker so osnove, ki so predvsem v tem mandatu bile podane, napačne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Proceduralni predlog ima gospod Mirko Brulc.
Spoštovani predsedujoči! Glejte, govorimo o vsebinah, ki sploh nimajo zveze s tem zakonom. Hvala bogu, da naši otroci hodijo tudi v slovenske šole v sosednji Italiji – v slovenske šole, zato ker je tisto naš kulturni prostor, vedno je bil in bo, in ga samo jačamo. In to je minimalno število otrok in dijakov, ki hodijo na programe, ki jih v Sloveniji ni. Ampak to ni razprava o tem zakonu, in mislim, da je treba ustaviti takšne razprave. Hvala.
Hvala lepa, kolega Brulc. Jaz se z vami strinjam, in bi res prosil kolege in kolegice, da se omejite na vsebino razprave, ki je na dnevnem redu, in to je amandma k 5. členu, amandma dveh poslanskih skupin. Prosim, gospod Petan, imate proceduralni predlog.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz razumem, da se včasih razprava malo zaplete in postane vroče. Do tu je vse v redu, vendar to, kar si je zdaj privoščila naša kolegica gospa Breda Pečan, ko je kolega Jerovška imenovala za butastega – oprostite, glede tega pa moram odločno protestirati v imenu poslanske skupine. Resda to ni bilo v mikrofon, vendar smo vsi v dvorani slišali, tisti, ki imamo kolikor toliko primeren sluh. To, kar si kdo o kom misli, je njegova osebna zadeva. Ni treba žaliti ob razpravi, če se z njo ne strinjamo. Včasih smo temu rekli sovražni govor. Jaz bom temu rekel, da je to groba žalitev. In mislim, da bi bilo prav, tudi za umiritev strasti – razumem tudi to, da se včasih človeku nabere malo vroče krvi, ampak bi bilo prav tudi za umiritev strasti in da dokažemo, da smo na določenem nivoju pripravljeni sprejemati tudi razpravo drugih, s katero se ne strinjamo, da se opraviči gospodu Jerovšku. Lahko tudi brez mikrofona, tako da bomo drugi slišali. Hvala, gospod predsednik.
Gospod Petan, jaz teh stvari nisem slišal. Res bi prosil, če imate proceduralne predloge [[...]] Gospa Breda Pečan, imate proceduralni predlog?
Jaz imam proceduralni predlog, in sicer prvo, kar je [[...]] [[oglašanje iz dvorane]]
Gospod Jerovšek, gre za proceduralni predlog.
Prvo, kar je: če sta gospod Petan in gospod Jerovšek slišala samo pol tistega, kar sem rekla, se seveda opravičujem za tisto prvo polovico, ki sta jo onadva slišala. Jaz sem namreč rekla, da če je butast on, sem butasta tudi jaz. Točno oba sem navedla. [[oglašanje iz dvorane]] Ja, ja. Zaradi tega, ker vi zmeraj slišite samo tisto, kar je narobe. Opravičujem se za tisti del, ko sem rekla, da je butast gospod Jerovšek. Ker sem jaz butasta, če moram poslušati take stvari, kot sem jih prej poslušala. Vzemite to kot opravičilo za tisto, kar sem rekla gospodu Jerovšku. Prav? Ste zadovoljni, gospod Petan? [[oglašanje iz dvorane]] No, dajte v mikrofon povedati!
Imeli smo zlorabo treh poslovniških predlogov, da smo razčistili stvari. Zdi se mi pomembno, da je to pojasnjeno. Nadaljujemo z razpravo o amandmaju k 5. členu. Besedo ima gospod Gregor Golobič.
Spoštovani! Jaz bi zelo rad razpravljal o sami vsebini. Ne strinjam se, da potem, ko je bilo govora o vsem mogočem, na tej točki ne bi bilo mogoče odgovoriti na to, kar je bilo večkrat izrečeno. Ti amandmaji so seveda posledica neke korektnosti in upoštevanja, upoštevanja, ki je bilo značilno tudi za pisanje vseh pomembnih zakonov v tem mandatu, tako Zakona o RTV Slovenija, Zakona o medijih, Zakona o visokem šolstvu, obeh resolucij, ki so pokazali zelo zgledno, kaj pomeni vključevati strokovno in drugo zainteresirano javnost, kaj pomeni upoštevati argumente. To je redka praksa v slovenski politiki. Tudi jaz nisem na nobeni točki oporekal pravici Zakonodajno-pravne službe parlamenta, da ima zelo ekstenzivna in specifična mnenja, ki so drugačna od mnenj drugih pravnih služb, na primer vladne. Nisem jih politično diskvalificiral. Povedal sem, da gre po mojem mnenju za neko prestižno ali kompetenčno napenjanje mišic med zakonodajno službo vlade in parlamenta tam, kjer se mi zdi, da bi bilo včasih bolj pametno, če bi se med seboj pogovorili. Ampak bistveno je, da se v tem mandatu amandmaje Zakonodajno-pravne služba parlamenta na koncu upošteva. V prejšnjem mandatu se jih pa ni. In ko je imela, na primer, gospod Grims, na vaš, bom rekel, zasebni zakon o RTV – mimogrede, kvalitete zakonov se ne preverja na referendumih, in če mislite, da je ta trditev žalitev, potem se vprašajte, zakaj govorite, da je arbitražni sporazum, ki je bil potrjen na referendumu, zanič. Kvaliteta dela v tem mandatu je, da se upošteva mnenje Zakonodajno-pravne službe tudi kadar se z njo docela ne strinja. Vi ste takrat vodjo Zakonodajno-pravne službe, ko je imela resne strokovne pripombe na vaš zakon, označili, da je eksponent opozicije. Bila je tudi zamenjana v nadaljevanju. V tem mandatu se nič takega ni zgodilo. Ne, ta koalicija, ta vlada, ta večina bi lahko mirno povozila vsa mnenja Zakonodajno-pravne službe. Jih ni – zato je toliko amandmajev. Jih ni. Vi ste jih povozili, kar ne pomeni, da so bili zakoni boljši in da so bili perfektno napisani, ampak da so bili strokovno slabši. In referendumi teh slabosti žal ne odpravljajo, še posebej ne, če so s tako nizko udeležbo, o kateri lahko govorimo v primerih, ki jih navajate kot svoj argument. Tako da upoštevanje tega in drugih amandmajev kaže na tisto odprtost, ki sledi iz Resolucije o normativni dejavnosti, ki je bila v tem mandatu sprejeta in ki se ji v mnogih primerih sledi, ne še v vseh. Upam, da se ji bo, glede na to, da jo tako zvesto citirate, v prihodnjem mandatu tudi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Ivan Grill.
Hvala lepa. Gospod Golobič, tisti zakoni, ki so bili sprejeti v prejšnjem mandatu, so v veliki meri še vedno v veljavi. Spreminjali ste samo tiste, ki so bili vam v prid, s katerimi ste si želeli pozicionirati svoje položaje, da ne govorimo na vaš resor Telekom in tiste institucije, kjer ste imeli osebne interese, energetiko in tako naprej.
Gospod Ivan Grill, imamo razpravo o amandmaju k 5. členu in res bi vas prosil, da dajmo biti korektni drug do drugega, ker drugače bomo govorili o vsem, samo o tej vsebini ne, in vsaka razprava potem producira replike. Mislim, da je korektno do vseh nas, da govorimo o tej vsebini. Jaz vas na to opozarjam z dobro voljo in poskušajte to razumeti tudi na ta način. Gospod Grill, imate besedo.
Hvala lepa. Zdaj ste mi za 10 ali 15 sekund časa SDS prikrajšali, ampak kakorkoli. To, kar sem uvodoma dejal, se dejansko sedaj nadaljuje pri tem amandmaju k 5. členu in 8. členu. In če sedaj povežemo to, kar smo imeli mi na odboru, kjer je mag. Grims takrat korektno predlagal, da glede na to, da smo imeli na 13 členov zakona 10 amandmajev, ki so imeli ustavne pomisleke Zakonodajno-pravne službe, je bil njegov predlog korekten. Kdo nam sedaj pravi, da sta ta dva amandmaja, ki ju imamo ponovno, kljub temu, da smo jih takrat 10 sprejeli oziroma ste jih, sedaj optimalna? Noben ne more tega garantirati. In govoriti, da gre tukaj za stvar prestiža med zakonodajno službo vlade in zakonodajno službo parlamenta – ali si tako razlagate pravo, da si vsak razlaga po svoje? Ali je čudno, da je potem tako? In tukaj so bile kritike Zakonodajno-pravne službe parlamenta očitno korektne, pravilne, sprejemljive, saj ste vse te amandmaje podprli. Tudi nekih dilem, nekih razprav ni bilo takrat. Vse ste čisto brez težav tudi podprli, kar seveda kaže na to, da je bil zakon slabo pripravljen. Pa ne samo ta, še veliko drugih. Prej je v svoji razpravi gospa Širca zelo, lahko rečem, odkrito povedala, da so zunanje institucije pripravljale zakone, tudi tega verjetno, zato, ker sami ne znajo dovolj, da niso dovolj strokovnjaki, in zopet se lomi tista vaša trditev ob nastopu tega mandata, da kadrirate najboljše ljudi, strokovnjake brez nekih političnih priokusov. Zato ste ustanovili Kadrovsko-akreditacijski svet, KAZ, ki je po enem letu odstopil zaradi, vemo, kakšnih političnih ozadij, in izkazalo se je, da ste kadrirali same ljudi, ki pojma nimajo, ki pojma nimajo. In seveda ste zato dali pisati zakone drugim institucijam in niste imeli niti toliko strokovnega nivoja ali pa znanja, da bi ocenili, ali so bile stvari, ki so jih vam drugi napisali, korektne, formalnopravno usklajene in tako naprej. In ta zakon je posledica tega, pa še niz drugih. Toliko amandmajev in pripomb Zakonodajno-pravne službe na zakone, ki jih je Vlada pripravljala v tem mandatu, v prejšnjem mandatu zagotovo ni bilo. Toliko o tem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za besedo je prosil minister v funkciji ministra za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo dr. Igor Lukšič.
Predsednik, hvala lepa za besedo. Ker vidim, da gre tukaj razprava v smer neutemeljenih obtoževanj, je prav, da se oglasim. Ministrstvo za visoko šolstvo v tem mandatu ni naročilo nikomur izdelave zakona. Jo je pa naročilo v prejšnjem mandatu, v prejšnji vladi, in ni prišel niti v proceduro. Tega ni naredilo ne to ministrstvo ne moje ministrstvo za šolstvo. Torej, očitki letijo na prejšnje ministrstvo, na gospoda Zupana. To je ena stvar. Druga stvar. Poglejte, mi imamo večfazni postopek. Zakaj imamo večfazni postopek? Zaradi tega, ker je zahodna civilizacija ugotovila, da en človek v eni fazi ne more narediti najbolj kvalitetne zadeve. V SDS imate drugačno stališče, delate drugače. Ampak ta država ima večfazni postopek zaradi tega, da se dograjuje, da se na koncu naredi neko zadevo, ki je najboljša. Formalnopravno izgleda tako: na ministrstvu imamo neko ekipo, ki strokovno in pravno pogleda zakon. Potem gre to na vlado. Vladna služba pogleda in ima številne pripombe, vam povem iz lastnih izkušenj tudi v tem primeru, številne pripombe, se uskladi in se izboljša. Potem pride v Državni zbor. V Državnem zboru imajo vedno tudi številne pripombe na zakon. Še pred tem smo v primeru tega zakona šli preverjati zakon k informacijski pooblaščenki, ki je pogledala zakon s stališča svojih pristojnosti. In vi dobro veste, da po tem Državni zbor ob vseh teh upoštevanjih sprejme tudi kakšen zakon, za katerega Ustavno sodišče ugotovi, da ni v skladu z ustavo. Ampak glejte, to je demokratičen postopek, ki omogoča, da sprejemamo čim boljše zakone, in v primeru, ko se zmotimo, imamo tudi možnost, da popravimo kakšen zakon, ki smo ga narobe sprejeli. Torej, da ne bi o osnovnošolskih zadevah, za katere verjetno ni kriva samo naša osnovna šola, ampak tudi nekdo, ki je sedel na ušesih takrat, ko je v šolo hodil. Za razpravo tukaj v Državnem zboru se mi zdi, da bi bilo prav, da gremo vendarle naprej k temu. Če se prav spomnim, so na koncu na odboru vsi glasovali za ta zakon, vsi člani odbora. Hvala.
Hvala lepa. Odpiram nov krog za razpravo. Gospod Gregor Golobič, imate besedo.
Želel sem si prej sicer repliko in ne vem, zakaj mi niste omogočili tega. Bil sem neposredno izzvan, ampak sem se pa zdaj prijavil. K temu, kar je povedal minister Lukšič, ni veliko za dodati. Povedal je stvari, ki sem jih sam tudi poskušal razložiti na matičnem delovnem telesu o vlogi, smislu in funkciji večfaznega postopka in zakonodajno-pravnih služb na vsaki instanci. Jaz verjamem, da se mnogim prikazuje pred očmi obdobje, za katerega bo značilna neka podoba, o kateri je nekdo nekoč rekel: zgoraj aktovka, spodaj škornji. In ti škornji bodo verjetno zagotovili, da bo Zakonodajno-pravna služba, če jim bo uspelo, imela manj pripomb v nadaljevanju. Tudi v prejšnjem mandatu jih ni smela imeti veliko, zato je bila odstranjena vodja Zakonodajno-pravne službe. Vendar se s tem kvaliteta zakonov ne bo izboljšala, in tisto, kar je pri tem zakonu značilno, je, da zakon nima pravzaprav nobene ideološke vsebine, da daje zelo osnovno podlago, tehnično podlago temu, da se bo v skladu z vsemi predpisi, ki varujejo osebne podatke, vendarle zbralo pomembne podatke, ki jih potrebujejo študentje, kandidati za študente, njihovi starši, univerze in druge visoke šole, Nacionalna agencija za kakovost v visokem šolstvu, različne državne ustanove, kot sem prej rekel, ministrstvo za socialo, ki skrbi in zagotavlja številne izdatne subvencije, primerljivo z drugimi evropskimi visokošolskimi prostori, minister za visoko šolstvo. Samo podlage daje ta zakon, in ob tem se razvija neka absurdna razprava o tem, ali je prav, da se upošteva mnenje Zakonodajno-pravne službe ali ne. Upošteva se. Tokrat, letos se. In če je bilo že govora o tem, kako naj bi jaz motil gospoda Erjavca v koaliciji – seveda sem ga motil. Ko sem odpiral vprašanja Patrie, je to njega motilo. Ali sem motil gospoda Šrota in Bavčarja? Seveda sem ju motil. Ali motim SDS? Seveda motim. Zaradi stvari, ki jih počnemo, zaradi stvari, ki jih urejamo, zaradi stvari, o katerih ne molčimo, o AUKN in o TEŠ 6 in podobnih stvareh. To so tiste motnje, in na te motnje smo ponosni. Ta zakon pa nima z vso to ideologijo popolnoma nič, je zelo tehnično vprašanje. Po skrajšanem postopku je bil dan, ker ne prinaša velikih novosti. Zakoni v prihodnjih letih na tem področju – že letos bi moral priti nov zakon o visokem šolstvu, po odločbi Ustavnega sodišča urediti vprašanje financiranja, vsebino uredbe o financiranju prenesti v skladu z ustavo v zakon. Upam, da se bo to zgodilo, da bo vzdušje takrat drugačno in da bo mogoče govoriti o vsebini, ne pa o neki zelo oslovsko pravniški senci.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Branko Grims.
Hvala. Najprej bi predlagal enaka merila za vse. Dvakrat ste moje kolege opozorili, da so zašli s teme. Mislim, da bi si zdaj vsaj dvakrat v enem samem nagovoru zaslužil to tudi gospod predsednik Zaresa, ker je govoril tudi o tem, kako je motil Erjavca v koaliciji, pa še o čem. Kakšno zvezo ima to z amandmajem k noveli Zakona o visokem šolstvu, pa najbrž ve res samo še on. Tisto, kar sem hotel prej dopolniti, je samo naslednje. Prej je bilo navrženo: "Ja, saj na koncu so vsi glasovali za ta zakon." To seveda ni res. Na seji odbora smo se ravno zato, ker nas skrbi, ali je zdaj dejansko pravno korektno besedilo, kadar se takole horukarsko hiti, vzdržali, in enako nameravamo storiti tudi danes v Poslanski skupini SDS, ko bomo glasovali o končnem besedilu tega zakona. Enako bomo ravnali pri vseh glasovanjih o tem zakonu. Tisto, kar bi moralo ostati kot izkušnja za naprej, je, da se od Vlade pričakuje, da pripravi bolj korektno besedilo kot kdorkoli od samostojnih poslancev. En tak primer ste popolnoma na glavo obrnili in ga napačno navedli tudi sami prej. To je konkretno storil gospod Golobič. Najbrž ve, zakaj se spreneveda. Toda tisto, kar je pa relevantno, kar je sveže, sem pa omenil prej. Ko je šlo za nekega čisto drugega poslanca iz nepovezane poslanske skupine, ki je imel eno samo pravno napako v predlogu zakona, je bil to temeljni izgovor, da se je tisto zavrnilo kot neprimerno za nadaljnjo obravnavo. Ko pa je pred nami zakon, kjer opozarja pravna služba, da ni skladen z ustavnopravnimi normami, in to izredno dobro utemelji tudi z odločbami Ustavnega sodišča, pa [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Imate proceduralni predlog, gospod Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Zdaj je bila zagotovo dvakrat ali trikrat navedena neresnica, da je bila prejšnja vodja Zakonodajno-pravne službe gospa Tina Bitenc odstranjena. Gospod Golobič ni bil poslanec v tistem mandatu, sedaj se pa dela eksperta, vendar je ta resnica eklatantna laž. Mislim, da je ona sama odšla. Odšla je v bistveno boljše posle z gospo Velišček v Makedonijo, in kolikor mi je znano, opravlja dobre posle. Vendar prosim, da službe Državnega zbora za demanti tega dajo na mizo informacijo, ali je bila odstranjena ali je dala sama odpoved. Ker tako sistematično kot se širijo neresnice tu in se govori, da Zakonodajno-pravna služba v prejšnjem mandatu iz strahu ni imela pripomb – to so eklatantne laži in neresnice! In prosim, da dajo službe Državnega zbora na mizo informacijo, na kakšen način je odšla gospa Tina Bitenc. Hvala lepa.
Gospod Gregor Golobič, imate repliko.
Ja, seveda, na oba predhodnika. Že prej sem želel repliko. Gospodu Grimsu lahko povem samo to, da je gospod Jerovšek vpeljal v to diskusijo gospoda Erjavca že prej. In sem želel repliko, pa je nisem dobil. [[oglašanje iz dvorane]] Ja, vendar je verjetno, če jo je nekdo prekršil, prav, da ima tisti, ki je deležen tega prekrška, možnost na to odgovoriti, in se ne sprenevedajte. In drugo, značilno za režime, ki jih [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Gospod Gregor Golobič, čas vam je potekel. Ali želi še kdo razpravljati o 5. členu in amandmaju k temu členu? [[Ne želi.]] Želi Vlada? Prosim, gospod minister.
Zdaj bi rad izkoristil priliko, da predlagam Državnemu zboru, da se v skladu s 138. členom Poslovnika Državnega zbora in tudi v skladu z nastalo situacijo tretjo obravnavo opravi na tej seji, tudi na podlagi tega, kar je bilo tu rečeno, torej na isti seji. Hvala.
Hvala lepa. Zdaj smo še [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Mislim, da je status proceduralnega predloga zabeležen v magnetogramu. Gospod Grims, imate proceduralno.
Če smem opozoriti, takšni predlogi pridejo na vrsto takrat, ko je za to čas, ne zdaj, sredi razprave, ko govorimo o amandmaju. To bi pa po treh letih obstoja Vlade vendarle pričakovali od vseh, da toliko pa že poznamo.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo o amandmaju k 5. členu, ker ne želi nihče več razpravljati. Prehajam k 8. členu. V razpravo dajem 8. člen ter amandma poslanskih skupin Socialnih demokratov in Liberalne demokracije Slovenije. Ali želi kdo razpravljati? Gospod Jerovšek, imate proceduralni predlog.
Gospod predsednik, ne zadostuje to, da je v magnetogramu zabeležen moj proceduralni predlog. Gospa generalna sekretarka naj poskrbi, da bo še v teku te točke dnevnega reda na mizi informacija, na kakšen način je odšla gospa Tina Bitenc, vodja Zakonodajno-pravne službe, kajti ne more viseti v zraku laž, da je bila neka oseba odstranjena!
Hvala lepa. Nadaljujemo z obravnavo amandmaja k 8. členu. Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 12. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVILSTVU V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade. Predstavnika Vlade ni. Predlog zakona je obravnaval Odbor za zdravstvo kot matično delovno telo. Za predstavitevporočila odbora dajem besedo podpredsedniku odbora gospodu Ivanu Grillu.
Hvala lepa za besedo. Odbor Državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo je na svoji redni seji kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravilstvu, ki ga je po skrajšanem postopku v zakonodajni postopek predložila Vlada Republike Slovenije. Uvodno obrazložitev k predlogu zakona je podal državni sekretar na Ministrstvu za zdravje dr. Ivan Eržen. Poudaril je, da se s predloženim besedilom naš pravni red usklajuje z direktivo o storitvah na notranjem trgu, podrobneje pa se urejajo tudi postopkovna določila glede strokovnega nadzora in nadzora nad izvajanjem zakona, ki se prenaša z Ministrstva za zdravje na Zdravstveni inšpektorat Republike Slovenije in druge pristojne inštitucije. Cilj predlaganega zakona je tudi, da se prične z izvajanjem veljavnega zakona, saj zdravilska zbornica še vedno ni ustanovljena, ni urejeno podeljevanje licenc zdravilcem, izdajanje dovoljenj za opravljanje zdravilske dejavnosti in opravljanje strokovnih nadzorov. V veljavnem zakonu ni pravnih podlag za sprejetje podzakonskih predpisov, ki bi ministrstvu omogočili izvedbo teh nalog, zato so v predlaganem zakonu natančneje opredeljeni minimalni pogoji glede prostorov, opreme ter način objavljanja vloge za pridobitev licenc. Uskladitev z direktivo o storitvah na notranjem trgu pa prinaša predvsem olajšan postopek pridobivanja dovoljenj za opravljanje zdravilske dejavnosti za zdravilce, ki prihajajo iz drugih članic Evropske unije. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je v nadaljevanju poudarila, da je predlog zakona preučila, podala svoje pripombe, ki pa so bile potem z amandmaji smiselno upoštevane. V roku, ki ga določa Poslovnik Državnega zbora, so bili k predlogu zakona vloženi amandmaji SD in Poslanskega kluba LDS, in sicer k 2., 3., 7., 9., 12. in 13. členu. Člani odbora so podprli vse amandmaje. Na koncu je odbor v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo stališče predstavil gospod Ivan Grill.
Še enkrat hvala lepa za besedo. Zdravilstvo ali, kot ga nekateri pojmujejo, alternativna medicina v Sloveniji še vedno ni ustrezno urejena, in to kljub temu, da je bil že v letu 2007 sprejet zakon, ki naj bi to področje uredil. Žal v vseh teh letih Ministrstvo za zdravje ni uspelo vzpostaviti zdravilske zbornice, ki bi izvajala strokovni nadzor nad zdravilci in tudi podeljevanje licenc. Tako pa imamo danes še vedno v Sloveniji zdravilce, ki svoje delo opravljajo strokovno in predano ter v korist uporabnikov, žal pa še vedno preveč takih, ki so bolj kot ne šarlatani in neupravičeno zlorabljajo stisko ljudi, saj se največkrat tako imenovane alternativne medicine poslužujejo ljudje, ki se je v tem oklepajo pogosto kot rešilne bilke, če jim uradna medicina ne uspe pomagati. Za to so pripravljeni plačati svoj zadnji evro, kar v Poslanski skupini SDS ocenjujemo kot nedopustno. Ravno zato, da ne bi prihajalo do takih zlorab, bi morali to področje urediti in nadzirati. Ta zakon, ki je bil sprejet v letu 2007, tega ni uspel urediti, ker se ni vzpostavil mehanizem, in tudi ta zakon, ki ga danes obravnavamo, tega ne ureja dovolj celovito. Ta zakon predvsem usklajuje to področje z evropskim pravnim redom, da bodo lahko zdravilci iz tujine to opravljali tudi v Sloveniji. Kot drugo ključno določilo je pa v tem zakonu tudi to, da Ministrstvo za zdravje dobi pravno podlago za izvajanje nalog, ki bi jih sicer morala izvajati zdravilska zbornica. V Slovenski demokratski stranki temu zakonu ne bomo nasprotovali, ga pa tudi ne bomo podprli, kajti ocenjujemo, da ta zakon celovito tega področja ne ureja, in bi pričakovali, da bi nekje v bližnji prihodnosti Ministrstvo za zdravje pripravilo takšen zakon, ki bo predvsem ščitil uporabnike teh storitev ter vzpostavil mehanizem nadzora in tudi pogojev za delovanje tako imenovanim alternativnim zdravilcem oziroma medicini. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Zares bo stališče predstavila gospa Majda Širca Ravnikar.
Spoštovani kolegice in kolegi, predstavnik Vlade! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravilstvu, ki ga je v parlamentarno proceduro vložila Vlada, nas v Poslanski skupini Zares ni povsem zadovoljil ali pa sploh. Pravzaprav smo danes postavljeni pred dilemo, ali zavrniti predlog vsebine in s tako potezo tvegati sankcije s strani Evropske unije, ali pa jo potrdimo, čeprav odpravlja le določene pomanjkljivosti leta 2007 sprejetega zakona, ki je slabo opredelil zdravilsko dejavnost. V Poslanski skupini Zares smo v začetku mandata z veseljem pospremili pripravljenost takratnega ministra, da to področje uredi sistemsko in da na novo uredi tudi področje izvajanja in povezovanja z zdravstveno dejavnostjo, kar je bil naš cilj že ob sprejetju zakona leta 2007. Takrat še koalicijske partnerice smo se od leta 2009 usklajevale tako s predstavniki ministrstva kot tudi s predstavniki določenih društev oziroma drugih zainteresiranih institucij. S celovito prenovo zakona smo to področje želeli približati tako izvajalcem kot tudi uporabnikom in se na tak način približati nekaterim državam, kot so na primer Avstrija in skandinavske države, ki področje zdravilstva dojemajo kot neko dopolnilno dejavnost tako imenovani tradicionalni medicini ali uradni medicini. Tudi zato smo takrat opozarjali, da že sam naslov zakona ne sledi sprejetim evropskim in celo svetovnim trendom, saj bi morali v sklopu tega področja govoriti širše, torej o tradicionalnih, komplementarnih in alternativnih oblikah zdravljenja. Zato tudi ni prišlo do vsaj za nas izredno pomembne rešitve, kjer bi v zakonu jasno opredelili, da gre za dejavnost, ki je v javnem interesu. Tako danes govorimo zgolj o rešitvah, ki se v našem pravnem redu usklajujejo z direktivo o storitvah na notranjem trgu. Podrobneje se urejajo postopkovna določila strokovnega nadzora in nadzora nad izvajanjem zakona, ki se prenaša z Ministrstva za zdravje na Zdravstveni inšpektorat Republike Slovenije in druge pristojne inšpektorate. Tako pripravljena novela naj bi torej omogočila izvajanje zakona, saj zaradi nesoglasij med društvi zdravilska zbornica do danes ni bila ustanovljena, s čimer je bilo onemogočeno podeljevanje licenc, izdaja dovoljenj za opravljanje dejavnosti in opravljanje strokovnih nadzorov. Tudi na matičnem delovnem telesu je bilo z vidika razpravljavcev zastavljeno vprašanje, kje se je takrat usklajeno besedilo ustavilo. In po obrazložitvi s strani predlagatelja se ne moremo znebiti vtisa, da Zdravniška zbornica Slovenije kot stanovsko združenje, ki zagotavlja zgolj interese uradne medicine, ne priznava ničesar, kar bi od tega odstopalo. V Poslanski skupini Zares smo prepričani, da moramo v 21. stoletju preseči take in podobne interese ter zagotoviti, da bodo uporabniki deležni tiste skrbi, za katero so upravičeni in za katero tudi plačujejo. Zato od pristojnega ministra pričakujemo, da bo v prihodnosti ali v tem mandatu predlog zakona, ki bo ustrezno uredil odnos med uradno in komplementarno medicino ter zaščitil uporabnika storitev, vendarle pripravil, in nadzor nad izvajanjem teh storitev ter pogoje in načine, pod katerimi se lahko te storitve izvajajo, tudi uredil. V Poslanski skupini Zares bomo sicer predlog novele zakona podprli iz prej omenjenega vidika, zaradi dejstva, da smo tu vendarle v tisti situaciji, ko nas ta popkovina z evropsko direktivo sili v tako rešitev. Moram reči, da z grenkim priokusom, saj gre po naši oceni bolj ali manj za implementacijo evropske zakonodaje v naš pravni red. Daleč pa smo od zaželenega cilja – volje ni bilo za to –, ki bo tej dejavnosti priznal dosežke, ki jih je dosegla pri pomoči in boljšem zdravljenju njihovih uporabnikov. V tem smislu se bodo, kot razumem, tudi druge poslanske skupine obnašale. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil stališče gospod Gvido Kres.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Pred nami je eden od zakonskih predlogov, ki mu nasprotujejo tisti, ki jim je namenjen, torej izvajalci dejavnosti in predstavniki koristnikov teh uslug, pacienti. Zato je nerazumno, zakaj ga je treba sprejeti v taki obliki. Predlog Zakona o zdravilski dejavnosti je bil usklajen in pripravljen za nadaljnjo proceduro že konec leta 2009. Letos aprila pa je ministrstvo v javno razpravo vložilo popolnoma novo besedilo zakona. Zakonski predlog ni usklajen in je predlagano besedilo drugačno od besedila, ki je bilo usklajeno z izvajalci. Ministrstvo bo s tem zakonom prevzelo nadzor nad izvajanjem zakona glede na to, da zbornica še ni ustanovljena, v zakonu pa kljub temu ostajajo določbe o zbornici in pristojnostih zbornice. Dejstvo je, da ni bila ustanovljena tudi zaradi tega, ker Ministrstvo za zdravje še ni izdelalo in sprejelo vseh potrebnih podzakonskih aktov za zagotovitev prenosa javnih pooblastil na zbornico. Zagotovo je nujno urediti odnos med uradno in komplementarno medicino ter zaščititi uporabnika storitev, urediti nadzor nad izvajanjem teh storitev ter določiti pogoje in načine, pod katerimi se lahko te storitve izvajajo. Res pa je tudi to, da smo ena redkih držav, ki še vedno trmasto vztrajajo pri strogi ločitvi tako imenovane uradne medicine in zdravilstva. Zagotovo pa je to, da bi Vlada morala spoštovati tudi tisti del naše zakonodaje, ki določa, da je treba zakonodajo uskladiti s socialnimi partnerji in civilno družbo, še posebej, ko gre za tako občutljivo materijo, za zdravljenje. Slovenija je že prejela opomin Evropske komisije, ker še ni ustrezno prenesla direktive o storitvah na notranjem trgu v svojo nacionalno zakonodajo, kar bi sicer morala že do konca leta 2009. Torej smo rok že zamudili in je vseeno, če bi minister še malo počakal in uskladil besedilo pred vložitvijo v parlamentarno proceduro. V nasprotnem mu ponovno grozi najmanj veto na zakon, kot je mogoče razbrati iz negativnega mnenja Državnega sveta Republike Slovenije. Poleg tega je nedopustno, da bo na področju zdravilstva ministrstvo uporabilo tuje strokovnjake, ki ne govorijo našega jezika, za izpolnjevanje zahtev Evropske komisije. Očitno niti medresorsko v Vladi ni soglasja glede tega vprašanja, glede na znanja slovenskega jezika, kar je še ena napaka v proceduri vlaganja zakona. Nesprejemljivo je, da tako neusklajen zakon pride pred nas ob dejstvu, da gre za zelo občutljivo materijo. Gre namreč za zdravljenje, gre za odgovorno skrb za zdravje ljudi, naših državljanov, pa čeprav je govora o tako imenovanem alternativnem zdravljenju in ne o uradni medicini. Iz naštetih razlogov se bomo poslanci Slovenske ljudske stranke pri glasovanju vzdržali, saj ni utemeljenih razlogov za sprejetje takega zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo stališče predstavil mag. Vasja Klavora.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani državni sekretar, poslanke in poslanci! V naši poslanski skupini bomo predlog novele Zakona o zdravilstvu podprli. Glavni razlog za našo odločitev je ta, da se z njim daje Ministrstvu za zdravje pravno podlago za opravljanje nadzora nad opravljanjem zdravilske dejavnosti. To je pravzaprav tudi edini razlog za našo odločitev, saj je besedilo, s katerim je nazadnje prišlo ministrstvo, precej drugačno od tistega, ki je bilo pred nekaj meseci že usklajeno in mu tudi homeopatsko združenje ni nasprotovalo. Edina stvar, ki jo ta predlog pravzaprav sedaj ureja, je nadzor, ki bi ga sicer morala izvajati zdravilska zbornica, vendar pa o zbornici ni ne duha ne sluha, kar pomeni, da niti ni nadzora nad izvajalci zdravilske dejavnosti. Zato je po moji oceni nujno, da uredimo tudi nadzorstveno funkcijo s strani ministrstva, ki bo zdaj lahko utemeljeno opravljala nadzor nad strokovnim delom slovenskih zdravilcev. V naši poslanski skupini želimo izraziti predvsem en pomislek, in sicer pomislek glede omiljenih pogojev o znanju slovenskega jezika. Dejstvo je, da se zdravilci tako kot zdravniki srečujejo z ljudmi v stiski, zato je po naši oceni zelo pomembno, da zdravilec obvlada slovenski jezik v tej meri, da se bo lahko normalno sporazumeval z osebo, ki rabi njegovo pomoč. Kot rečeno, bomo v naši poslanski skupini predlog novele zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil stališče gospod Miran Györek.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani sekretar, kolegice in kolegi! S predmetnimi spremembami in dopolnitvami Zakona o zdravilstvu naj bi se sprejela novela po skrajšanem postopku, saj naj bi šlo za manj zahtevne uskladitve zakona s pravom Evropske unije in za ureditev nadzora. Gre torej za uskladitev z direktivo o storitvah na notranjem trgu, s katero se širi krog oseb, ki bi lahko na podlagi dovoljenja zdravilske zbornice opravljale zdravilsko dejavnost. To bi lahko bile tako domače kot tudi tuje fizične in pravne osebe. Predlog zakona zajema tudi potrebne določbe o nadzoru in o ukrepih po strokovnem nadzoru. Zakon predvideva ustanovitev zdravilske zbornice z javnimi pooblastili, izdajanjem dovoljenj za opravljanje zdravilske dejavnosti, podeljevanjem licenc in opravljanjem že omenjenega strokovnega nadzora. Predlog zakona je bil tudi v javni obravnavi, in pripombe je podala tudi zainteresirana strokovna javnost, tako društva, sindikati in predstavniki zdravilcev. Tako da je bil dosežen dogovor o odprtih vprašanjih, kot so višine kazni, pridobivanje izobrazbe in tako naprej. Eden izmed pomembnih ciljev zakona je zaščititi uporabnika zdravilskih storitev pred nestrokovnim ravnanjem, kar seveda v Slovenski nacionalni stranki pozdravljamo in podpiramo. Zdravilstvo je nasploh tematika, ki je v slovenskem prostoru zadnje čase močno prisotna. Dejstva, ki utemeljujejo nujnost noveliranja zakona, so vsekakor sledeča. Položaj zdravilstva v Sloveniji pravno ni ustrezno urejen. Z vstopom Slovenije v Evropsko unijo se položaj zdravilstva v Sloveniji spreminja in izboljšuje. Ostale države v Evropi imajo položaj zdravilstva bolje urejen, kot je v Sloveniji. Obstaja tudi dejstvo, da se k uporabi zdravilstva zateka vedno več ljudi, in zaradi pravne neurejenosti položaja zdravilstva nastaja družbeni problem, ki povzroča negativne posledice. Zdravilstvo in razne alternative klasični medicini so vedno obstajale. Zadnje čase pa število privržencev impresivno narašča. Nasploh je oživljanje zdravilstva in alternativnih zdravilskih praks pomenljiv pojav sodobnih družb in funkcionalno predstavlja posege in obravnave, ki jih v medicinskih šolah ne učijo in niti niso na voljo v zdravstvenih ustanovah. Glavna negativna posledica neurejenega položaja zdravilstva je omejena izbira in dostop do različnih vrst zdravljenja. Pacienti so prikrajšani za kvaliteto, to je pomanjkanje minimalnih standardov in etičnih smernic, razpoložljivost, kar pomeni pomanjkanje kvalificiranih in priznanih zdravilcev, dostopnost, se pravi omejitev zdravilcev samo na zdravnike, omejen dostop do raznih produktov in zdravil, pomanjkanje informacij o veščinah in izobraževanju. Prav tako pa so prikrajšani tukaj tudi z vidika denarja, saj si morajo tovrstne storitve v večini primerov plačevati sami. V Sloveniji se preveliko število ljudi zateka k uporabi alternativne medicine, da bi bilo tako neurejeno zakonsko stanje, kot je danes, še sprejemljivo. Uporabniki teh metod so izpostavljeni na milost in nemilost različnim zdravilcem. Nimajo pregleda nad tem, kdo je strokovno izobražen na svojem področju zdravljenja. Prikrajšani so tudi denarno, saj če država ne priznava alternativne medicine, je zdravstveno zavarovanje ne krije, pa tudi druge zavarovalnice nočejo zavarovati. Prav tako so na drugi strani prikrajšani tudi zdravilci, saj država ne priznava večine njihovih metod, kljub temu, da jih izvajajo že leta. Tak primer je, recimo, homeopatija, in še drugi. V Slovenski nacionalni stranki podpiramo predlog zakona oziroma novelo, seveda kot že predhodniki s pridržkom po zahtevi in pogoju obvladanja slovenskega jezika pri izvajalcih v primeru tujih izvajalcev le-te dejavnosti, enako kot to velja tudi za tuje zdravnike. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil stališče mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Prijazen pozdrav kolegicam in kolegom ter državnemu sekretarju! V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo spremembo zakona podprli, ampak na tem mestu še enkrat ponavljamo, da je bila že usklajena sistemska sprememba zakona, ki pa je žal ni pred nami. Ker se to žal ni zgodilo, na kar je bilo z več strani opozorjeno tudi na Odboru za zdravstvo, pozivamo in prosimo Vlado, da se drži sprejetega sklepa na odboru in pripravi sistemske rešitve za ureditev tega področja, ki bodo v korist tako izvajalcev kot tudi uporabnikov tradicionalnih, komplementarnih ali alternativnih metod zdravljenja. Cilj predlaganega zakona, ki je pred nami, je namreč tudi, da se začne z izvajanjem veljavnega zakona, saj zdravilska zbornica še vedno ni ustanovljena, zaradi česar je nujno, da ministrstvo do njene ustanovitve čim prej prične z izvajanjem nalog, ki bi jih zbornica opravljala kot naloge javnega pooblastila. Gre za podeljevanje licenc, izdajanje dovoljenj za opravljanje dejavnosti in vodenje strokovnih nadzorov. Vse to je potrebno, da bodo izpolnjeni osnovni pogoji za izvajanje zakona v praksi. Vprašanje je tudi, ali je klasična zbornična ureditev tista, ki bo kos izzivom, s katerimi se na področju alternativnega zdravljenja srečujemo v Sloveniji. Namreč, samo zbornica kot taka zagotovo ne bo dovolj, da se tudi pri nas vzpostavi sistem, v katerem sta klasična in alternativna medicina komplementarni. In to komplementarnost se mi zdi s tega mesta pomembno in potrebno še enkrat poudariti. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije se zagotovo strinjamo s predlagateljem, da so nekatere spremembe nujne, potrebne, tako z vidika urejanja tega področja v Sloveniji kot tudi povezano z uskladitvijo zakonodaje na ravni Evropske unije. Ne smemo pa spregledati kritike in opozoril, izrečenih na Odboru za zdravstvo, tako s strani strokovne javnosti kot poslank in poslancev, tehtno mnenje pa je posredoval tudi Državni svet. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije smo zato pričakovali nov zakon, ki bi področje tradicionalne, komplementarne in alternativne medicine – za nas je namreč to ustreznejše poimenovanje tega področja – uredil glede na prakso in primere iz nam primerljivih držav, tudi in predvsem članic Evropske unije, ter v skladu s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije. V primerjalnem pregledu sprememb zakona so ti primeri tudi navedeni, in v poslanskem klubu enostavno ne razumemo, zakaj se v Sloveniji ponovno odmikamo od tega in vztrajamo na ureditvi, ki je neživljenjska, prav nič napredna v smeri sobivanja konvencionalne, tradicionalne, komplementarne in alternativne medicine, obenem pa ni v skladu z resolucijo o nacionalnem planu zdravstvenega varstva. Po našem mnenju namreč najpomembnejši vidik urejanja področja alternativne medicine predstavljajo nihče drug kot uporabniki oziroma pacienti. Uporabnik in pacient je ključen. Številne prakse iz drugih držav namreč kažejo, da je za uporabnika najboljša kombinacija klasične in komplementarne medicine. Za našo državo je morda najbolj primerljiv položaj nekonvencionalne medicine v Avstriji. Tam so dopolnilna medicina, tradicionalne, alternativne, dopolnilne metode zdravljenja pomemben del zdravstvene dejavnosti in jo lahko izvajajo samo zdravniki. Zdravljenje se delno krije iz osnovnega zdravstvenega zavarovanja, lahko pa se posameznik odloči za dodatno zdravstveno zavarovanje, izbere tako paket zdravstvenega zavarovanja, ki vključuje tudi te metode zdravljenja. Nedopustno in naravnost smešno se nam zdi, da pri nas zdravnik, ki pri svojem delu uporablja tudi elemente alternativne medicine, izgubi licenco. Prav gotovo pa je, da je zdravnik z diplomo iz uradne medicine in nadgrajenim znanjem iz komplementarne medicine še bolje opremljen za pomoč pacientom, kot bi bil, če svojega znanja ne bi nadgradil. In ne nazadnje, kdo bo to bolje opravljal kot tisti, ki so že po osnovni izobrazbi kvalificirani za zdravljenje ljudi? To so dileme, ki jih moramo v Sloveniji rešiti, in to področje urediti tako, da bo v korist pacientom. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo stališče predstavil gospod Andrej Magajna.
Spoštovani gospod predsednik, državni sekretar gospod Eržen! Lep pozdrav tudi kolegicam in kolegom! Cilj zakona je uskladitev z direktivo o storitvah na notranjem trgu ter preglednejša in ustreznejša ureditev nadzora nad izvajanjem zdravilske dejavnosti. Cilj predlaganega zakona je tudi, da se prične z izvajanjem veljavnega zakona, saj zdravilska zbornica še vedno ni ustanovljena. Ni urejeno podeljevanje licenc zdravilcem, izdajanje dovoljenj za opravljanje zdravilske dejavnosti in opravljanje strokovnih nadzorov. V veljavnem zakonu ni pravnih podlag za sprejetje podzakonskih predpisov, ki bi ministrstvu omogočili izvedbo teh nalog, zato so v predlaganem zakonu natančnejše opredeljeni minimalni pogoji glede prostorov in opreme ter način objavljanja vloge za pridobivanje licenc. Glede na vse te cilje bomo v Poslanski skupini nepovezanih poslancev podprli zakon. Sam bi pa dodal še nekaj razmišljanj, morda tudi kasneje v razpravi. Namreč, vse te polemike danes, ki se vlečejo iz dneva v dan, kažejo na to, da še vedno ni presežena dilema med pojmoma tradicionalne in alternativne medicine. Vendar bi malo drugače od predgovornika to sobivanje le kritično presodil. Sobivanje ne pomeni, da so vse metode in oblike zdravljenja enakovredne. Ključni kriterij ni to, iz katere inštitucije dobimo nek napotek, kje dobi pacient navodilo, kje zdravilo, ključna je preverljivost te metode, ki pa mora biti enotna po znanstvenih kriterijih preverljivosti. Poplava različnih alternativnih metod je po svoje dobrobit. Kaže, da se na tem področju mnogo zadev raziskuje, išče neko kreativno odprtost, vendar tudi kreativno odprtost za različne metode zlorab, šarlatanstva in neresnih metod zdravljenja. Poglejte, že področje posredovanja dela in zaposlitev je podvrženo nadzoru. Organizacije, ki to počnejo, morajo imeti koncesijo, so podvržene nadzoru, vsakoletnem poročanju in tako dalje. Zdravljenje, ki je pa tako pomembno, pa naj bi lahko opravljal vsak. Ne, tudi tukaj je potreben nadzor, tudi tukaj je potrebna resna presoja, in država, skupnost mora preverjati te metode, saj je zdravje le pomembna zadeva, preveč pomembna, da bi bila prepuščena stihiji in prostemu trgu.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila dr. Andreja Črnak Meglič.
Spoštovani, prav lep pozdrav tudi v mojem imenu! Tako kot predhodniki bom tudi v imenu Poslanske skupine SD namenila nekaj kritičnih pripomb ob predloženi noveli, ki jo obravnavamo danes. Namreč, zakon o zdravilstvu in zdravilski dejavnosti je eden tistih, na temo katerega je bilo v preteklosti opravljenih mnogo razgovorov. Ministrstvo za zdravje je namreč v začetku leta 2009 pristopilo k pripravi sprememb in dopolnitev Zakona o zdravilstvu iz leta 2007. Ta novela je bila usklajena koalicijsko, pa tudi s strokovno javnostjo, s katero smo dosegli relativno visoko stopnjo konsenza, kakšna naj bi bila celovita zakonska ureditev področja zdravilstva. Tudi na presenečenje Poslanske skupine SD je v parlamentarno proceduro prišel popolnoma nov predlog sprememb zakona, ki se področja zdravilske dejavnosti ne loteva celovito, ampak vanj uvaja zgolj nujno potrebne spremembe. Pred nami je tako Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravilstvu, ki našo zakonodajo na tem področju usklajuje z evropsko, ureja nadzor nad izvajanjem dejavnosti ter zapolnjuje vrzel, ki se je pojavila zaradi neustanovitve zdravilske zbornice. Te spremembe je v izogib morebitnim kaznim Evropske komisije treba sprejeti. Ključne spremembe, ki jih uvaja Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravilstvu, pa so naslednje. Najprej uskladitev z direktivo o storitvah na notranjem trgu, na podlagi česar se širi krog oseb, ki lahko pridobijo dovoljenje za izvajanje dejavnosti, čezmejno opravljanje storitev pa je mogoče zgolj na podlagi prijave na Ministrstvu za zdravje. Drugič, spreminjajo se določbe o izvajanju nadzora nad opravljanjem dejavnosti, ki sedaj praktično ni bilo mogoče. Postopkovno se ureja strokovni nadzor, določeni so pa tudi ukrepi v primeru ugotovljenih nepravilnosti. In tretjič, ker do ustanovitve zbornice še ni prišlo, bo dejavnosti javnega pomena, ki naj bi jih zbornica izvajala, izvajalo Ministrstvo za zdravje, za to pa so jasno opredeljeni predpisi, ki jih je treba sprejeti za začetek izvajanja teh nalog. Ne glede na rezultate glasovanja o zaupnici Vladi pa v Poslanski skupini SD pričakujemo, da bo Ministrstvo za zdravje morda že zdaj, predvsem pa v bodoči sestavi pristopilo k proučitvi celovitih sistemskih rešitev za področju zdravilstva. Zdi se, da pod vplivom nekaterih interesnih skupin v Sloveniji ohranjamo stigmatizacijo zdravilske dejavnosti, kar ni v skladu z mednarodno prakso in tudi ne s ciljem zagotavljanja čim boljšega zdravja prebivalstva, ne glede na obliko terapije. Socialni demokrati verjamemo, da se tudi druge poslanske skupine zavzemajo za najboljše in najučinkovitejše zdravstvo za vse prebivalstvo, in to tako v smislu konvencionalne kakor tudi alternativne medicine. Zdravje je prvo, šele nato pride na vrsto vse ostalo. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo v upanju, da bo ministrstvo pripravilo celovite rešitve, obstoječemu predlogu novele Zakona o zdravilstvu dala soglasno podporo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. O predlogu zakona bomo odločali v skladu s časovnim potekom seje, po prekinjeni 12. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo Mateji Vraničar, državni sekretarki Ministrstva za finance.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovani poslanci in poslanke! Temeljni cilj predloga novele Zakona o davku na dodano vrednost je izboljšanje likvidnosti podjetij, ki imajo neplačane terjatve do podjetij v prisilni poravnavi ali stečaju. Uvaja se ukrep, ki davčnim zavezancem omogoča popravek, to je zmanjšanje obračunanega in neplačanega DDV od priznanih terjatev, ki jih je davčni zavezanec prijavil v postopku prisilne poravnave ali v stečajnem postopku, torej že ob uvedbi le-teh in ne tako kot zdaj, ko je popravek možen šele ob zaključku teh postopkov. Poleg tega predlog zakona predstavlja tudi realizacijo Akcijskega programa za znižanje administrativnih bremen za 25 % do leta 2012. Da bi se zmanjšali administrativni stroški v zvezi z DDV tako pri davčni upravi kot pri davčnih zavezancih, je predvidena vrsta administrativnih poenostavitev. Večina le-teh je vezana na delovanje novega informacijskega sistema davčne uprave oziroma na ukinitev nekaterih manj pomembnih obrazcev in poročil. Rešitve, ki jih s predlogom zakona predlagamo na področju administrativnih poenostavitev, bodo davčnim zavezancem na letni ravni prihranile okrog 13 milijonov evrov sredstev. Dovolite mi, da se na kratko vrnem še k določbi o popravku DDV od terjatev, ki se prijavijo v postopku prisilne poravnave ali stečajnem postopku. Vlada je prvotno predlagala, da se davčnim zavezancem omogoči zmanjšanje davčnih obveznosti od priznanih terjatev, ki se prijavijo v postopku prisilne poravnave ali v stečajnem postopku, in sicer v višini 30 % za terjatve, prijavljene v postopku prisilne poravnave, oziroma 60 % za terjatve v stečajnem postopku. Takšen predlog smo utemeljevali predvsem z dvema argumentoma: dosedanje izkušnje o višini poplačila terjatev, ki se dosežejo v prisilnih poravnavah oziroma stečajih, in ocena proračunskih zmožnosti. Rešitev, kot jo je predlagala Vlada, bi davčne zavezance v letu 2011 razbremenila za približno 29 milijonov evrov, v letu 2012 za 30 milijonov evrov in v letu 2013 za 27 milijonov evrov. Vlada je to znižanje prihodkov državnega proračuna upoštevala tudi pri pripravi rebalansa za leto 2011. V dopolnjeni predlog zakona pa je vključen amandma, na podlagi katerega bi lahko davčni zavezanec zmanjšal davčno obveznost za celoten znesek DDV. Ta rešitev pomeni znatno višje finančne posledice za državni proračun, in sicer v letu 2011 v višini 53 milijonov evrov, v letu 2012 48 in v letu 2013 45 milijonov evrov. V letu 2011 to pomeni dodatnih 24 milijonov evrov manj prihodkov iz naslova DDV, kar ob upoštevanju odločitev, ki jih je Državni zbor v povezavi z obravnavo predloga rebalansa in spremljajočih predlogov predpisov sprejel prejšnji teden, ni mogoče pokriti. Vlada takega predloga zato ne more podpreti, in Državnemu zboru smo zato v sprejetje predložili nov kompromisni amandma, ki po mnenju Vlade prinaša še sprejemljive in obvladljive posledice za državni proračun. S kompromisnim amandmajem predlagamo, da se delež zmanjšanja davčne obveznosti pri postopkih prisilne poravnave določi v višini 50 %. Pri stečajnih postopkih pa Vlada ponovno predlaga popravek v višini 60 % obračunanega in neplačanega DDV od priznanih terjatev v teh postopkih. Spoštovani poslanke in poslanci! Upoštevaje navedeno predlagam, da podprete predlog zakona, vključno z amandmajem, ki ga je k dopolnjenemu predlogu zakona predlagala Vlada. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko. Za predstavitev poročila dajem besedo predsedniku Bogdanu Čepiču.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav državni sekretarki, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 30. seji 8. septembra 2011 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodatno vrednost, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 25. 8. 2011, ki je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika. V njem je opozorila na nujnost drugačne ureditve začetka uporabe tistih določb novele, ki urejajo predložitev dokumenta v elektronski obliki, in podala pripombe k 2., 5., 9., 10., 11., 34. in 35. členu. Odbor je dne 5. 9. 2011 prejel mnenje Komisije za gospodarstvo, obrt, turizem in finance Državnega sveta, ki je predloženi zakon podprl. Kot dodatno gradivo so bili posredovani naslednji amandmaji: amandma Poslanske skupine SDS k 2. členu in amandmaji poslanskih skupin SD, Poslanskega kluba LDS in DeSUS za amandmaje odbora k 2., 5., 9., 10., 34. in 35. členu. Seje odbora sta se udeležili predstavnici Ministrstva za finance in Zakonodajno-pravne službe. Gospa Mateja Vraničar, državna sekretarka na Ministrstvu za finance, je kot predstavnica Vlade kot predlagateljice predloga zakona v dodatni obrazložitvi predlog zakona postavila z vidika treh vsebinskih sklopov. Dejala je, da so spremembe, ki jih vključuje 2. člen glede zmanjšanja zneska obračunanega DDV pri preklicu naročila, vračilu in znižanju cene po opravljeni dobavi kupcu, že vključene v 39. členu predlaganega zakona. S predloženim zakonom želijo omogočiti, da bi se del DDV, ki je obračunan od terjatev, upošteval že takoj ob uvedbi prisilne poravnave ali stečajnem postopku. Z novim četrtim in petim odstavkom pa bi se uvedel ukrep, ki bi davčnim zavezancem omogočil popravek, torej zmanjšanje obračunanega in neplačanega DDV od priznanih terjatev, ki jih je davčni zavezanec prijavil v postopku prisilne poravnave. Gre za 30 % oziroma v stečajnem postopku do 60 %. Državna sekretarka je dejala, da izkušnje kažejo, da je v postopku prisilne poravnave poplačilo DDV približno polovično, v stečajnih postopkih pa je poplačilo skromnejše. Pojasnila je, da novi predlog zakona davčnim zavezancem omogoča zmanjšanje davčne osnove že na samem začetku prisilne poravnave ali stečajnega postopka, del pa ob pravnomočno zaključenem postopku. Druge izboljšave, ki jih predlog zakona prinaša, so tehnične narave in vpeljujejo spremembe, ki sledijo sistemu elektronskega davčnega poslovanja, ki bo vpeljan z oktobrom 2011. Tretji sklop sprememb pa po besedah državne sekretarke odpravlja administrativne ovire, kar z gledišča davčnih zavezancev pomeni tudi zmanjšanje stroškov za administrativna bremena. Ob koncu je pozvala, naj se predlog zakona, upoštevajoč amandmaje, nastale na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe, tudi podpre. V dodatni predstavitvi mnenj Zakonodajno-pravne službe je njena predstavnica opozorila na premalo definirani določbi glede razlikovanja med uveljavitvijo in uporabo zakonskih določb, ki jih predloženi amandmaji odpravljajo. Glede amandmaja Poslanske skupine SDS k 2. členu pa je menila, da sodi v prosto presojo predlagatelja zakona. Razprava o predlogu zakona je potekala le ob predlogih amandmajev k 2. členu predloga zakona. Opozorjeno je bilo, da je pri predlaganem novem četrtem odstavku 2. člena, ki določa odstotke popravkov obračuna DDV, nujno treba upoštevati sprejetje Zakona o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji. Odpirala so se tudi vprašanja, kako vplivati na pospeševanje stečajnih in drugih insolventnih postopkov, ali je smiselno, da se z določanjem odstotkov obračunanega in neplačanega DDV davčne zavezance v stečajnem postopku ali prisilni poravnavi še dodatno bremeni, in tudi, koliko je neplačanih in neizterjanih sredstev, pridobljenih na osnovi DDV. Predstavnica predlagatelja je pojasnila, da se z določenim odstotkom popravkov, torej zmanjšanja obračunanega DDV, zagotavlja takojšnje izplačilo dela terjatev, medtem ko Zakon o prisilni poravnavi, stečaju in likvidaciji tovrstna izplačila predvideva šele po pravnomočnih stečajnih postopkih in postopkih prisilne poravnave, znesek poplačila pa bi se v tem času lahko zmanjšal. Ponovno je poudarila, da je tovrstna ureditev smotrna tudi s stališča likvidnosti javnih financ. Odbor se je opredelil do vloženih amandmajev poslanskih skupin Socialnih demokratov, Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije in Demokratične stranke upokojencev Slovenije k 2., 5., 9., 10., 34. in 35. členu, in Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 2. členu in jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih tudi sprejel. Glede na sprejete amandmaje in na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki je sestavni del poročila, ki ste ga prejeli.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima predstavnik Poslanske skupine Zares Alojzij Potočnik.
Hvala. Spoštovani! Na kratko. Predlog zakona predstavlja realizacijo enega izmed ukrepov tako imenovanega programa odprave administrativnih ovir, programa minus 25, in racionalizacijo dela Davčne uprave Republike Slovenije pri pobiranju davkov na dodano vrednost, ki bo informacijsko podprto v tem letu. Spremembe, ki jih vpisujemo kot manj zahtevne, so pomembne z vidika davčnih zavezancev, saj pospešujejo elektronsko davčno poslovanje, kar pa je najpomembnejše, zmanjšujejo stroške administrativnih postopkov, bremena se manjšajo. Z vidika zapletene družbene in gospodarske situacije se je največ razprav sukalo okoli 2. člena, ki spreminja dinamiko, čas izplačil, dela terjatev s popravki obračuna DDV glede na sedanjo neprijazno ureditev, ki tovrstna poplačila predvideva šele po končanih pravnomočnih stečajnih postopkih ali postopkih prisilne poravnave. Znesek poplačil pa se je v tem času praviloma zmanjšal. Odbor za finance in monetarno politiko je pri amandmiranju in sprejemanju 2. člena šel, če tako rečem, do konca in izglasoval, da lahko davčni zavezanec popravi, torej zmanjša znesek obračunanega in neplačanega davka na dodano vrednost od vseh priznanih terjatev, ki jih je prijavil v postopku prisilne poravnave oziroma v stečajnem postopku. Vlada je reagirala že na seji odbora, a je empirične podatke o vplivu na vzdržnost javnih financ podala z amandmajem k dopolnjenemu predlogu, ki je ocenil izpad prihodkov iz naslova posrednih davkov. Slednje je moč primerjati tudi z novelo insolvenčnega zakona, ki določa, da mora dolžnik upnikom ponuditi najmanj 50 % poplačila v obdobju, ki ne sme biti daljše od 4 let. Poslanska skupina Zares bo predlog z zadnjim vladnim amandmajem podprla. Hvala.
Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Janez Ribič.
Spoštovani gospe in gospodje! Sistem davka na dodano vrednost smo v Sloveniji uvedli pred dobrimi 10 leti, in od takrat naprej je bil večkrat spreminjan in dopolnjevan v smeri večje učinkovitosti, predvsem pa poenostavitve postopkov in sistema pobiranja davka. Tudi v tem primeru gre za predlog, ki naj bi zagotavljal zmanjševanje stroškov administriranja davka na dodano vrednost tako pri davčni upravi kot pri davčnih zavezancih, in spreminja tiste določbe zakona, za katere je predvidena popolna avtomatizacija procesov. S tem se pomembno zmanjšujejo tudi tako imenovana administrativna bremena in ovire. Pomemben problem, ki se izkazuje v zadnjem času, je likvidnostni problem podjetij. Da bi se izboljšal položaj podjetij, ki imajo neplačane terjatve do insolventnih podjetij, ter v zvezi z realizacijo zahtev slovenske obrti in gradbeništva, se spreminjajo določbe zakona, ki se nanašajo na popravke obračunanega in neplačanega davka na dodano vrednost v stečajnih postopkih in postopkih prisilne poravnave, in sicer tako, da davčni zavezanec lahko popravlja obračunani in neplačani davek na dodano vrednost že ob uvedbi stečajnega postopka in postopka prisilne poravnave. Naj tudi povem, da v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ne bomo podprli amandmaja Vlade, ki omejuje višino dovoljenega popravka obračunanega davka na dodano vrednost. Zakon bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Kolegici in kolegi! Sem vas malo pogrešal. V Slovenski nacionalni stranki bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost podprli. Ocenjujemo, da je sicer nekoliko pozen, poleg tega pa ocenjujemo, da gre za pomembno ureditev. Hkrati se zahvaljujemo tudi Zakonodajno-pravni službi, ki nas marsikdaj opozori in marsikaj tudi popravi. Gre za tri izboljšave, ki jih podpiramo. Z novima četrtim in petim odstavkom bi se uvedel ukrep, ki bi davčnim zavezancem omogočil popravek, beri zmanjšanje, obračunanega in neplačanega davka na dodano vrednost. Druge izboljšave so tehnične narave in vpeljujejo spremembe, ki sledijo sistemu elektronskega davčnega poslovanja. In v tretjem sklopu sprememb gre za odpravo administrativnih ovir, kar s stališča davčnih zavezancev pomeni zmanjšanje stroškov za administrativna bremena. Res je, da s tem predlogom ne rešujemo vsega, vendar izboljšujemo stanje. Vlado, ki je še vedno, in tisto, ki bo, pa pozivamo, da naj bi se takšni problemi reševali hitreje. Visoka politika pri takšnih zakonih ni potrebna, in v Slovenski nacionalni stranki trdimo, da bomo pri takšnih projektih to vlado ali pa naslednjo vlado vedno podprli brez težav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Borut Sajovic bo predstavil stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Prijazen pozdrav državni sekretarki in sodelavki! Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije bo novelo Zakona o davku na dodano vrednost podprl, saj prinaša koristne in za gospodarstvo prave, spodbudne rešitve. Najpomembnejša novost je zagotovo ta, da se podjetjem omogoča zmanjšanje obračunanega in neplačanega DDV od terjatev, ki so jih prijavili v postopkih prisilne poravnave ali v stečajnih postopkih. Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije podpira tovrstno rešitev, saj menimo, da je pravično, pošteno in zagotovo tudi ekonomsko upravičeno, da lahko podjetja pridobijo preveč obračunan davek nazaj, če za isto storitev, za tisto, za katero je bil davek obračunan, niso dobila plačila. Vlada je sicer v prvotnem besedilu zakona omogočala priznanje odbitka do 30 % davka v postopku prisilne poravnave in do 60 % v stečajnem postopku, na odboru pa je prišlo do sprejetja dopolnila, ki ta znesek povišuje na 100 % davka od priznanih terjatev v teh postopkih. Poslanski klub Liberalne demokracije Slovenije soglaša, da bi bilo zagotovo najlažje in najbolj všečno, če bi takoj v vseh postopkih priznali vseh 100 %, vendar si moramo priznati, da ta dobrohotna odločitev vsebuje nekaj pasti in nekaj nevarnosti. Najbolj pereča je zagotovo ta, da je Slovenija v slabi javnofinančni kondiciji in bi tovrsten ukrep pomenil dodatno poslabšanje tega položaja. Prav tako pa se lahko v teh postopkih določene terjatve poplačajo, kar pomeni, da bi moralo podjetje zopet izkazati obveznost plačila DDV do države. Če bi namreč že v začetku takoj priznali 100-odstotno zmanjšanje davčne obveznosti ob uvedbi stečaja oziroma ob uvedbi prisilne poravnave, bi ob zaključku tega postopka na koncu podjetje moralo izkazati še dodatno davčno obveznost, kar bi ga dodatno finančno in administrativno obremenilo. Zaradi obeh razlogov smo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije mnenja, da je v tem predvolilnem času treba ohraniti trezno glavo in ne zopet dajati nerazumljivih predvolilnih, vinjetnih ali pa še kakšnih podobnih bombončkov, tudi davčnih. Tudi Vlada je šla korak naprej, sledila duhu časa, predlagala amandma, ki mejo za zmanjšanje davčne obveznosti za prisilno poravnavo dviga s prvotnih 30 % na 50 %, seveda če bo tudi danes ta amandma sprejet. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije se nam zdi ta rešitev sprejemljiva, zato bomo tudi to podprli. Verjetno pa prihodnjo vlado velja opozoriti, da bi tovrstna rešitev, ki je trenutno vključena v zakon, prinesla približno dodatnih 30 milijonov evrov izpada davčnih prihodkov letno. Kar se ostalih rešitev v zakonu tiče, jih v Poslanskem klubu LDS podpiramo, saj sledijo zmanjševanju administrativnih ovir in pomenijo večjo elektronizacijo poslovanja, kar je v redu, pozitivno, potrebno in dobro. Tako se predvideva popolna avtomatizacija in elektronizacija vseh procesov, povezanih z DDV, poenostavlja se tudi postopek popravljanja podatkov za pretekla obdobja. Omogoča pa to tudi enostaven postopek naknadne predložitve obračuna DDV z izračunom obresti preko portala eDavki. Med drugim pa se v zvezi z zmanjšanjem zneska obračunanega DDV pri preklicu naročila, vračilu ali znižanju cene po opravljeni dobavi ukinja pisno obvestilo kupca o zmanjšanju odbitka DDV. V zvezi z uporabo obrnjene davčne obveznosti se za davčne zavezance ukinja tudi obveznost prijavljanja opravljanja in prenehanja opravljanja dobav in storitev po navedenem členu in tako naprej. Ker ocenjujemo, da je zakon ustrezen in da v teh časih velikega števila stečajnih postopkov prinaša kakovostne, potrebne rešitve, ki so v duhu časa, bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila gospa Breda Pečan.
Dober dan! Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Poslanska skupina Socialnih demokratov šteje ta predlog zakona kot realizacijo enega izmed ukrepov programa odprave administrativnih ovir in programa minus 25 % na podlagi sklepa Vlade Republike Slovenije in hkrati tudi racionalizacijo dela Davčne uprave Republike Slovenije, pa tudi učinkovitejše pobiranje davka na dodano vrednost, ki bo informacijsko podprto s 1. oktobrom 2011. Cilj predloga zakona je namreč izboljšanje likvidnosti podjetij, ki imajo neplačane terjatve do podjetij v prisilni poravnavi ali do podjetij v stečaju. Po trenutni ureditvi Zakona o davku na dodano vrednost imajo davčni zavezanci v primeru uvedbe stečajnih postopkov in postopkov prisilne poravnave možnost zmanjšanja davčne osnove šele po prejemu pravnomočnega sklepa sodišča o zaključenem stečajnem postopku ali o uspešno zaključenem postopku prisilne poravnave, če davčni zavezanec ni bil poplačan oziroma ni bil poplačan v celoti. Po predlogu vladnega amandmaja, ki ga Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira, pa je omogočen popravek, to je zmanjšanje obračunanega in neplačanega davka na dodano vrednost od priznanih terjatev – tistih, ki jih je davčni zavezanec prijavil v postopku prisilne poravnave, do 50 %, v stečajnem postopku pa do 60 %. Na Odboru za finance in monetarno politiko sprejeti amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, ki ga je podprla tudi Poslanska skupina Socialnih demokratov, vendar s ciljem, da bi omogočili v drugi obravnavi v Državnem zboru korekcijo prvotnega besedila, ki ga je predlagala Vlada Republike Slovenije, namreč da bi omogočili tistim zavezancem, ki terjajo sredstva od firm v prisilni poravnavi, uskladitev tega zakona z zakonom o insolventnih postopkih, prisilni poravnavi in stečaju. Ta amandma pomeni znižanje prihodkov iz naslova DDV v letu 2011 za 53 milijonov evrov, v 2012 za 48 in v 2013 za 45 milijonov evrov. Glede na prvotni predlog zakona to pomeni dodaten ocenjen izpad prihodkov iz naslova DDV v letu 2011 za 24, v letih 2012 in 2013 pa obakrat za 18 milijonov evrov. Po mnenju Vlade in Poslanske skupine Socialnih demokratov rešitev, kot je vsebovana v dopolnjenem predlogu zakona, z vidika vzdržnosti javnih financ ni sprejemljiva. Z vidika javnofinančne vzdržnosti in upoštevanja razprave na Odboru Državnega zbora za finance in monetarno politiko ocenjujemo, da bi bilo možno odstotek popravka, to je zmanjšanja obračunanega in neplačanega DDV pri postopkih prisilne poravnave povišati s 30 % na 50 %. Tak predlog je, kot sem že rekla, primerljiv z novelo zakona o finančnem poslovanju, insolventnosti in prisilnem prenehanju, ki določa, da mora dolžnik upnikom ponuditi najmanj 50-odstotno poplačilo v obdobju, ki ne sme biti daljše od 4 let. Na tej podlagi bi bili upniki do dolžnikov v prisilni poravnavi poplačani najmanj do višine 50 %, kar pomeni, da lahko davčni zavezanci uveljavijo 50-odstotno zmanjšanje obračunanega DDV že ob začetku postopka prisilne poravnave. S tem predlogom naj bi davčni zavezanec uveljavil popravek obračunanega DDV v višini, ki naj bi najbolj ustrezala dejanskemu poplačilu, in hkrati ob zaključku postopka prisilne poravnave likvidnostno ne bi bil preveč obremenjen zaradi morebitnega popravka preveč zmanjšane davčne obveznosti v začetku tega postopka. Takšna rešitev bi pomenila znižanje prihodkov iz naslova DDV v letu 2011 za 31 milijonov, v letu 2012 za 30 in v letu 2013 za 27 milijonov. V primerjavi s prvotnim predlogom zakona to pomeni dodaten izpad prihodkov v letu 2011 za 2 milijona, v letih 2012 in 2013 pa je učinek nevtralen. Zaradi tega Poslanska skupina Socialnih demokratov podpira predlog sprememb Zakona o davku na dodano vrednost, skupaj s sprejetjem amandmaja Vlade, ker bo s sprejetjem tako dopolnjenega zakona dejansko dosežen pozitiven vpliv na izboljšanje likvidnosti tistih podjetij, ki imajo neplačane terjatve do podjetij v prisilni poravnavi ali do podjetij v stečaju. Ta zakon bo gospodarstvu izboljšal likvidnost in posredno vplival tudi na zmanjšanje števila stečajev ali prisilnih poravnav. Zaradi tega je sprejetje tega zakona še posebej pomembno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani podpredsednik, spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! V Slovenski demokratski stranki smo veseli, da je bil na odboru za finance sprejet amandma, ki je ta zakon dejansko naredil užitnega. Zakaj? Namreč, prav je, da se zaradi velikega števila stečajev in tudi prisilnih poravnav tistim, ki imajo terjatve v teh stečajnih postopkih in postopkih prisilne poravnave, vrne DDV za vse tiste terjatve, ki so jih prijavili v teh postopkih, torej prisilne poravnave in stečaja. Zakaj? Namreč, če ima eno podjetje enega poslovnega partnerja, podizvajalca, ki je za to podjetje nekaj naredil in je izstavil račun za to, kar je naredil – ker moramo po naši zakonodaji obračunati DDV takrat, ko izstavimo račun, v večini primerov, mora ta podjetnik, predvsem govorimo tu o malih in srednje velikih podjetjih, plačati DDV od obračunanega računa, ki pa na koncu pristane kot terjatev v postopku prisilne poravnave ali stečaja. In seveda ta podjetnik, ki je moral že davek odvesti državi, ne dobi plačanega računa z davkom vred. Kaj to pomeni? To pomeni, da ima ta podjetnik, ki je prijavil nek svoj račun v prisilno poravnavo ali v stečaj, terjatev do dveh, tako do tistega, ki je v prisilni poravnavi ali stečaju, kot do države, saj je državi tudi plačal davek, ker mu ta davek pripada nazaj, če se po pravnomočno končanem postopku prisilne poravnave ali stečaja ne poplača. Zakaj torej ni fer, spoštovani? Zakaj je to predvolilni bombonček ali kakorkoli sem prej slišal, če ta podjetnik, ki je plačal DDV, ne dobi tega DDV nazaj takoj, ko je uveden postopek prisilne poravnave?! In če bo postopek prisilne poravnave ali stečaja uspešen do določenega procenta, bo potem od tistega procenta plačal državi DDV! Ali ni to fer?! To je edino, kar je fer. Vse ostalo pa pomeni kreditiranje države s strani malih podjetnikov oziroma upnikov v teh postopkih! In vidim, da Vlada ter tudi obe koalicijski stranki podpirajo to, da mali podjetniki kreditirajo državo in omogočajo reševanje proračunskih zagat na račun lastne likvidnosti! Spoštovani, to ni sprejemljivo! In zato smo v Slovenski demokratski stranki bili veseli, da je bil na odboru za finance sprejet naš predlog, da se v celoti vrne obračunan in neplačan DDV v postopkih prisilne poravnave upnikom, kar je edino fer! To pomeni korak k likvidnosti in izboljšanju možnosti poslovanja teh upnikov, ki so tako ali tako že tepeni, ker ni plačan račun za njihovo opravljeno delo. Oni so tepeni, ker imajo terjatev v stečajnem postopku, v postopku prisilne poravnave, sedaj so pa dvakrat tepeni, ker imajo še terjatev do države! In vi govorite, da mi tukaj pravzaprav pričakujemo nekaj, kar je nesorazmerno, kar je nelogično, kar je nemogoče. Ja, verjetno, če gledate zgolj z enega samega zornega kota, z zornega kota proračuna. Če gledate z zornega kota proračuna, se dajte prosim znebiti te statične, trenutne presoje, ker vi gledate samo, koliko je ta trenutek prilivov in ta trenutek odlivov, ne upoštevate pa tega, da če pomagate podjetniku v smislu likvidnosti, da bo ta podjetnik gotovo s funkcioniranjem plačal državi bistveno več, kot mu sedaj dajete. In če upoštevamo tudi dejstvo, da imamo še vedno kreditni krč, da podjetja ne morejo do posojil pri bankah, jim lahko ta denar, ki je zadržan s strani države kot obračunan DDV na njihove terjatve, veliko pomeni. Veliko jim to lahko pomeni. Zato, spoštovani, bomo v Slovenski demokratski stranki podprli ta zakon, ta popravljeni predlog Zakona o davku na dodano vrednost, kot je bil sprejet na odboru za finance, in zavračamo amandma Vlade, ki je škodljiv in ki ne sledi interesom razbremenitve gospodarstva in interesom korektnega odnosa do podjetij. Korekten odnos do podjetij je ta, da naj plačajo davek za tisto, kar so dolžni plačati. Za tisto, kar pa ne dobijo v stečaju ali prisilni poravnavi, pa jim seveda ni treba plačati davka. Samo to načelo in spoštovanje tega načela želimo uveljaviti skozi to novelo.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o 2. členu in amandmaju k temu členu, ki ga je vložila Vlada 22. 9. 2011. Želi kdo besedo? Ker nihče ne želi besede, zaključujem razpravo. O 2. členu in amandmaju k temu členu bomo odločali v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 11. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O NEMATERIALIZIRANIH VREDNOSTNIH PAPIRJIH V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo gospe Mateji Vraničar, državni sekretarki Ministrstva za finance.
Gospod predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci! Razlog za pripravo novele zakona predstavlja potreba po harmonizaciji pravnih pravil, ki urejajo delovanje integriranih poravnalnih sistemov, in sicer zaradi procesov vključevanja klirinško depotne družbe v enotno poravnalno platformo tako imenovanega sistema Target2-Securities. Gre za sistem, ki bo predstavljal enotno panevropsko poravnalno informacijsko platformo za izvajanje poravnav poslov z vrednostnimi papirji in ki naj bi ga upravljal Evrosistem. Posamezni lokalni centralni depozitarji bodo na enotno poravnalno informacijsko platformo tehnično prenesli račune vrednostnih papirjev, preko katerih bo potekala poravnava poslov z vrednostnimi papirji, sami računi pa bodo pravno še vedno ostali v domeni centralnih depozitarjev. Centralna klirinško depotna družba Ljubljana je v letu 2009 z Evrosistemom podpisala Sporazum o sodelovanju, s katerim se je zavezala k pogajanjem glede sklenitve pogodbe o integraciji sistema centralnega registra nematerializiranih vrednostnih papirjev z enotno poravnalno platformo sistema Target2-Securities. V procesu priprave na integracijo so bila ugotovljena določena pravna razhajanja, ki jih je treba odpraviti pred samo integracijo s tem sistemom. Gre za harmonizacijo pravil glede odškodninske odgovornosti, kjer se uvaja poslovna odškodninska odgovornost klirinško depotne družbe, in gre za podlage za prenos vrednostnega papirja. Temeljni koncept bo uparjanje, kar pomeni, da se vpis na podlagi enostranskega naloga nadgrajuje z zahtevo po vpisu na podlagi dvostranskega naloga. Torej, pri nalogu za prenos sodelujeta obe osebi, vključeni v prenos vrednostnega papirja, prenositelj in prejemnik. Učinek harmonizacije bo tako tudi odprava izhodiščno slabšega konkurenčnega položaja Centralne klirinško depotne družbe Ljubljana v primerjavi z drugimi centralnimi depozitarji v Evropski uniji. Upoštevaje predstavljeno vsebino in razloge za pripravo zakona Vlada predlaga Državnemu zboru, da zakon podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku odbora gospodu Radu Likarju.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 30. seji 8. 9. 2011 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih. Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora v okviru posredovanega mnenja uvodoma izpostavlja neprimerno obrazložitev posameznih določb, podano po sklopih, in v nadaljevanju posreduje vrsto pripomb, konkretno k 2., 3., 4., 6., 7., 8., 12., 14., 16., 19., 20., 21., 22. in 24. členu zakonskega predloga. Na tej podlagi so dne 2. 9. 2011 tri poslanske skupine, Poslanska skupina Socialnih demokratov, Poslanska skupina Liberalne demokracije Slovenije in Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, vložile amandmaje k sedmim členom zakonskega predloga, ki jih je odbor obravnaval v okviru dodatnega delovnega gradiva. Iz predstavitve rešitev s strani državne sekretarke z Ministrstva za finance v okviru začete druge obravnave besedila na seji odbora izhaja poglavitni cilj besedila, ki je harmonizacija pravnih pravil za urejanje delovanja integriranih poravnalnih sistemov. Sočasno je učinek rešitev v odpravi izhodiščno slabšega konkurenčnega položaja klirinško depotne družbe v primerjavi z drugimi centralnimi depozitarji v Evropski uniji. S tem predvidena vzpostavitev predvidenega sistema T2S predstavlja zagotovitev enotne in učinkovite poravnave poslov z vrednostnimi papirji v centralnobančnem denarju v celotni Evropski uniji. Hkrati po dani oceni predstavnice Vlade amandmaji, pripravljeni na podlagi opozoril Zakonodajno-pravne službe, ustrezno odpravljajo pomanjkljivost prvotnega besedila. Tudi po navedbah predstavnice Zakonodajno-pravne službe predloženi amandmaji treh poslanskih skupin sledijo pripombam navedene službe. V nadaljevanju obravnave je odbor ob obravnavi amandmaja treh poslanskih skupin k 20. členu na dano pobudo predstavnice Zakonodajno-pravne službe sprejel še dodatni redakcijski amandma, ki v besedilu smiselno uvaja celoten naziv Agencije za trg vrednostih papirjev. Odbor je v nadaljevanju obravnave posameznih členov besedila glasoval o posameznih amandmajih, nato pa na podlagi sprejetega sklepa še o vseh členih zakonskega predloga skupaj in jih sprejel. Ob izvedeni obravnavi je odbor sprejel vse amandmaje treh poslanskih skupin, in sicer k 2., 3., 4., 16., 20., 21. in 22. členu zakonskega predloga. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni vsi sprejeti amandmaji kot sestavni del poročila. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila gospa Renata Brunskole.
Spoštovani predsedujoči, spoštovana gospa državna sekretarka, kolegice in kolegi! Cilj tega zakona ter tudi Zakona o trgu finančnih instrumentov je harmonizirati pravna pravila, ki urejajo delovanje integriranih poravnalnih sistemov, saj enotna poravnalna platforma sistema T2S lahko deluje le po enih pravilih. Tako kot je bilo že s strani Ministrstva za finance, torej s strani Vlade, predstavljeno, gre za harmonizacijo pravil o odškodninski odgovornosti [[odprava režima neposlovne odškodninske odgovornosti]] ter uvedbo uparjanja, da bi do integracije s sistemom T2S lahko prišlo. Učinek harmonizacije bo tudi odprava izhodiščno slabšega konkurenčnega položaja klirinško depotne družbe v primerjavi z drugimi centralnimi depozitarji v Evropski uniji. Cilj vzpostavitve sistema T2S je tako zagotoviti enotno in učinkovito poravnavo poslov z vrednostnimi papirji v centralnobančnem denarju v vsej Evropski uniji, kar naj bi bilo doseženo s pogodbenim prenosom izvajanja poslov z vrednostnimi papirji s strani centralnih depozitarjev na Evrosistem kot enotnega skupnega zunanjega izvajalca teh poravnav. Sistem T2S naj bi zmanjšal transakcijske stroške čezmejnih poravnav poslov z vrednostnimi papirji ter pripomogel k razvoju enotnega kapitalskega trga v Evropski uniji. S predlogom zakona se ureja pravni režim odškodninske odgovornosti pri opravljanju dejavnosti v zvezi s centralnim registrom na evropsko primerljiv način, s čimer se uredi tudi položaj sedaj izpuščenih kategorij potencialnih oškodovancev. Zakon tudi izboljšuje sistematičnost in sporočilnost Zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih kot celote, s tem da se v razdelkih, v katere predlog zakona posega, najprej zgoščeno predstavi statika centralnega registra [[zgradba po računih, podatki pri računih, izpiski stanj na računih]] , nato pa še njegova dinamika [[vrste vpisov, nalog kot podlaga za opravljanje vpisov, vrste nalogov]] . Zaradi vsega navedenega bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Bogdan Barovič.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Se zgodi, da se malo zamenjamo, nič hudega. Glede na to, da že kar nekaj časa, vrsto let delam v odboru za finance, vseeno ocenjujem, da so vsi zakoni, ki jih sprejemamo, četudi so to zakoni v sklopu, povezani med seboj, in jih je treba sprejemati v paketu in so včasih zelo težko razumljivi, zelo pomembni. Zato se mi zdi vredno reči besedo ali dve. Ob Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih bi v imenu Slovenske nacionalne stranke rad dejal, da bi, če bi imel to poslovniško možnost na samem odboru, v imenu stranke, ki jo zastopam, predlagal, da se predloga zakona ne bi smelo obravnavati in bi ga bilo treba vrniti predlagatelju. Treba je povedati, da v zvezi s hitenjem drži tisti rek, da hitrost ubija. Hitenje včasih ni dobro, ni dobro. In videli smo pri tem zakonu, pa mislim, da še vedno lahko vidimo, da je vsebinska presoja določb močno otežena zaradi nepravilnih obrazložitev členov, ker so bili členi, in mislim, da so še vedno, obrazloženi po sklopih, kar ni primerno za zakon. Tudi navedene obrazložitve, ki zajemajo več kot polovico členov, so bile izjemno skope. Iz obrazložitev niso bili razvidni razlogi za predlagane rešitve. Pomen posameznih določb ni bil razviden, tudi medsebojna povezljivost ne. Nadomestitev členov Zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih z novimi ni bila dana transparentno. Nekatere delno ohranja, druge spreminja, črta, ne da bi bili vsaj za opustitev določb navedeni razlogi. Dodatno pa presojo določb otežuje tudi terminologija. Ta v posameznih primerih odstopa od besedišča, ki ga sicer uporablja Zakon o nematerializiranih vrednostnih papirjih. Zato ni bilo jasno in tudi še ni v celoti jasno, ali predlagatelj želi uvesti nove pojme ali gre zgolj za nedoslednost. Ne glede na to, kje bomo živeli, in tudi ne glede na to, kako je ta zakon vezan na Slovenke in Slovence, ki živijo v naši prelepi državi, ne bi rad živel v napakah in pravnih prazninah, ki se pojavijo takrat, ko človek naleti na takšno vsebinsko problematiko. Zaradi vsega navedenega v Slovenski nacionalni stranki zakonu sicer ne bomo nasprotovali, podprli pa ga tudi ne bomo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 12. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O TRGU FINANČNIH INSTRUMENTOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev dajem besedo gospe Mateji Vraničar, državni sekretarki Ministrstva za finance.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci! Predlog zakona, ki je pred vami, je vsebinsko povezan s predlogom, ki smo ga ravnokar obravnavali v okviru prejšnje točke dnevnega reda. Cilj novele Zakona o trgu finančnih instrumentov je prav tako uskladiti pravna pravila, ki urejajo delovanje poravnalnih sistemov in položaj klirinško depotne družbe s pravili sistema Target2-Securities. S predlogom zakona želimo v slovenski pravni red prenesti določbe Omnibus I direktive glede pristojnosti evropskih nadzornih organov, to je Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge. In ne nazadnje želimo uskladiti položaj borze s položajem klirinško depotne družbe. Kot sem omenila že pri obravnavi prejšnjega zakona, je sistem T2S sistem, ki bo predstavljal enotno panevropsko poravnalno informacijsko platformo za izvajanje poravnav poslov z vrednostnimi papirji in ga bo upravljal Evrosistem. Posamezni lokalni centralni depozitarji bodo na to platformo tehnično prenesli račune vrednostnih papirjev, preko katerih bo potekala poravnava poslov z vrednostnimi papirji, sami računi pa bodo pravno še vedno ostali v domeni centralnih depozitarjev. Da bi do integracije s sistemom T2S lahko prišlo, je treba zagotoviti enotne pravne pogoje oziroma pravila, kot veljajo za ta sistem. Gre za odpravo uporabe določil o upravnem postopku in odpravo javnega pooblastila klirinško depotne družbe. Enotna poravnalna platforma namreč deluje le, če vsi njeni člani delujejo po enakih pravilih. Borza trenutno odloča o uvrstitvi vrednostnih papirjev na borzni trg na osnovi določil o upravnem postopku. Glede na to, da gre pri razmerju med borzo, ki je oseba zasebnega prava, ter izdajateljem vrednostnega papirja za navadno civilnopravno razmerje – borza opravlja dejavnost na osnovi pogodbe z izdajateljem –, se temu dejstvu prilagajajo tudi določbe tega zakona. Upoštevaje vse navedeno predlagamo, da Državni zbor predlog zakona podpre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Besedo za predstavitev poročila odbora dajem podpredsedniku odbora gospodu Radovanu Žerjavu.
Hvala lepa, gospod podpredsednik, za besedo. Kolegice in kolegi! Odbor za finance in monetarno politiko je na 30. seji dne 8. 9. 2011 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje po skrajšanem postopku predložila Vlada, ki ga je dne 15. 7. potrdil Kolegij predsednika Državnega zbora. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, iz katerega izhaja vrsta opozoril navedene službe, konkretno k 2., 49., 62., 66., 68., 69. in 72. členu zakonskega predloga. V okviru delovnega gradiva je bil odbor seznanjen z amandmaji treh poslanskih skupin, in sicer poslanskih skupin SD, DeSUS in LDS, na podlagi mnenja Zakonodajno-pravne službe k petim členom zakonskega predloga. V okviru začete druge obravnave na seji odbora je predstavnica predlagateljice posebej izpostavila načrtovano izvedbo harmonizacije pravnih pravil z ureditvijo integriranih poravnalnih sistemov s končnim ciljem vzpostavitve enotne poravnalne platforme sistema. Slednje z opustitvijo določil o uporabi upravnega postopka posledično pomeni odpravo konkurenčno slabšega položaja Centralne klirinško depotne družbe napram ostalim centralnim depozitarjem v Evropski uniji. Hkrati uvedene rešitve odpravljajo: ureditev o uporabi določil upravnega postopka za Centralno klirinško depotno družbo oziroma borzo, dvom glede izvrševanja javnega pooblastila in nadrejenost Centralne klirinško depotne družbe v razmerju do izdajateljev. Zatem je predstavnica Zakonodajno-pravne službe v okviru predstavitve strokovnega mnenja službe poudarila, da amandmaji treh poslanskih skupin sledijo opozorilom službe. Hkrati so bili napovedani redakcijski popravki besedila v fazi končne redakcije. V krajši razpravi so bili izpostavljeni določeni pomisleki v zvezi z dikcijo amandmaja treh poslanskih skupin k 72. členu zakonskega predloga, konkretno glede primernosti uporabljenega termina predpisi oziroma splošni akti. Ob tem sta tako predstavnica Vlade kot predstavnica državnozborske zakonodajno-pravne službe članom odbora posredovali ustrezna pojasnila. V nadaljevanju je odbor ob obravnavi posameznih členov izglasoval vse predložene amandmaje, potem pa na podlagi sprejetega sklepa glasoval o vseh členih zakonskega predloga skupaj in jih sprejel. Odbor je sprejel vse amandmaje poslanskih skupin SD, DeSUS in LDS, in sicer k 49., 62., 66., 68., 70. in 72. členu besedila. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, ki vključuje vse sprejete amandmaje. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, gospod Bogdan Barovič. Hvala lepa, gospod Barovič.
Hvala vam, gospod podpredsednik. Saj bom očitno edini, ki bo predstavil stališče. To je moja dolžnost, moja obveza, in tudi ocenjujem, da je prav tako. Sredi leta 2008 je Evrosistem sprejel odločitev o vzpostavitvi sistema Target2-Securities, ki se imenuje T2S, torej sistem, ki bo predstavljal enotno panevropsko informacijsko platformo za izvajanje poravnav poslov z vrednostnimi papirji. Potem je Centralna klirinško depotna družba Ljubljana leta 2009 z Evrosistemom podpisala Sporazum o sodelovanju, s katerim se je zavezala k pogajanjem glede sklenitve pogodbe o integraciji sistema centralnega registra nematerializiranih vrednostnih papirjev z enotno poravnalno platformo sistema T2S. V procesu priprave na to integracijo pa se je izkazalo, da je omenjena ureditev ovira za vključitev Centralne klirinško depotne družbe v sistem T2S, saj Centralna klirinško depotna družba opravljanja vpisov ne bi mogla prenesti na nikogar drugega, tudi na Evrosistem, če seveda tega zakona ne bomo sprejeli. Pri tem želimo v imenu Slovenske nacionalne stranke samo opozoriti ali pa izreči kritiko, da je Vlada čakala dve leti, da se je spisal ta zakon, ki je nujen in ki mu v resnici nihče med nami ne more nasprotovati, kajti potem lahko izpademo še v eni zgodbi od mnogih, kjer kar izpadamo, čeprav marsikdaj tudi po krivici. Kljub temu nas je nekoliko strah, da bo potem zakon, ki nastane na hitro, za katerega se je ugotovilo dosti prepozno, da je potreben, spet imel kakšno pravno praznino ali pravno luknjo. Vseeno pa bomo v Slovenski nacionalni stranki zanj glasovali, kajti drugačne odločitve si privoščiti ne smemo in ne moremo, če že zaradi česa drugega ne, pa zato, ker nam iskreno ni vseeno, kaj se v Sloveniji dogaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni še enkrat! Kot je bilo že pred menoj povedano, naj bi sistem T2S zmanjšal transakcijske stroške čezmejnih poravnav poslov z vrednostnimi papirji ter pripomogel k razvoju enotnega kapitalskega trga v Evropski uniji. Prav tako je cilj zakona prenos direktive glede pristojnosti Evropskega bančnega organa, Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine ter Evropskega organa za vrednostne papirje in trge v slovenski pravni red, odprava ureditve, da borza pri svojem poslovanju uporablja določila upravnega postopka ter odprava nekaterih nedoslednosti in nejasnosti. S tem zakonom se namreč odpravlja ureditev, da Centralna klirinško depotna družba in borza pri svojem poslovanju uporabljata določila upravnega postopka, in s tem posredno odpravlja dvome glede izvrševanja javnega pooblastila. Odpravlja se nadrejenost Centralne klirinško depotne družbe v razmerju do izdajateljev, ki se je pokazala preko izdajanja odločb. Z izključitvijo upravnopravnih elementov bo omogočeno, da se pomemben del procesa opravljanja vpisov v centralnem registru pravno poslovno prenese na enotno evropsko poravnalno platformo T2S. Prav tako se odpravlja sistemsko tveganje, ki ga je predstavljala določba, ki je v primeru nezakonitega ravnanja a priori izključevala možnost vrnitve v prejšnje stanje restitucije. Spreminja se tudi način pridobivanja soglasja k tarifi Centralne klirinško depotne družbe in borze. Zaradi tega, ker spremembe zakona usklajujejo slovenski pravni red z evropskim in zakon odpravlja nekatere nejasnosti in nedoslednosti, bo Poslanska skupina Socialnih demokratov podprla Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Zvonko Černač.
Hvala lepa. Bom zelo kratek, spoštovani predsedujoči. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo novelo Zakona o trgu finančnih instrumentov podprli. Gre za harmonizacijo z evropskim pravnim redom, gre za neke vrste tehnični zakon, ki tudi na bolj jasen način določa pravila ravnanja. In tudi zaradi tega razloga bo deležen naše podpore. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. O predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, s pričetkom ob 13.35. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 13.35. Hvala lepa.
Spoštovani kolegice in kolegi, gospe in gospodje! Prehajamo na glasovanja o predlogih zakonov. Prosim, da preverite delovanje svojih glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu v okviru skrajšanega postopka. Nadaljujemo z drugo obravnavoto je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 22. septembra 2011. Odločali bomo o 5. členu in amandmaju k temu členu, ki sta ga vložili poslanski skupini SD in LDS. Obrazložitev glasu, Mirko Brulc v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov želim povedati, da bomo ta amandma k 5. členu podprli. Ker pa je prej v razpravi bilo nekaj insinuacij na to, koliko mladine odhaja v tujino, se pravi iz Goriškega v Italijo, v osnovne šole, vrtce in tako dalje, kar izhaja iz članka v Primorskem dnevniku, bi rad povedal naslednje. V Novi Gorici je 2 tisoč 428 učencev v osnovnih šolah, 3 tisoč 177 v srednjih šolah in cca 40 jih odhaja v sosednjo Gorico, v Italijo, in s tem plemenitijo prostor Slovencev v tem prostoru, v sosednji Italiji. Ne morete si niti predstavljati, kakšno veselje je bilo med zamejskimi Slovenci, ko smo preselili del novogoriške univerze v sosednjo Gorico. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kdor še želi obrazložiti glas v imenu poslanske skupine, naj se prosim prijavi. Prijavljenih ni, zato zaključujem obrazložitve glasu. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma k 5. členu sprejet. Gospod Jerovšek, izvolite proceduralno.
Gospod predsedujoči! Prej pri razpravi o tem amandmaju so bile navedene lažne, neresnične informacije o tem, da je bila v prejšnjem [[...]]
Gospod Jerovšek [[...]]
Ne, ne! Čakajte!
[[...]]to ni proceduralni predlog.
Je bilo sprejeto, da [[...]]
Imeli ste možnost javiti se [[...]]
[[...]]pride na mizo informacija! Do zdaj ni prišla iz služb Državnega zbora, da Tina Bitenc ni bila odstranjena, ampak da je sama odšla. To je bilo sprejeto, predsednik je obljubil, in prosim, da uresničite ta sklep. Kajti drugače bomo s tem kar naprej delali. Ne more kdorkoli trositi neresnic tukaj [[...]]
Gospod Jerovšek, to ni niti proceduralni predlog niti razlog za odložitev seje zbora.
Dajte zagotoviti, da bo tisto, kar je bilo obljubljeno, prišlo na mizo s strani služb, da bomo imeli verodostojno informacijo, drugače [[...]]
Boste dobili pisno verodostojno informacijo. Zdaj pa nadaljujemo z odločanjem o Zakonu o visokem šolstvu.
V okviru te točke je bilo sprejeto, da bo prišlo na mizo.
Gospod Jerovšek, bo prišlo na mizo, ko bo pripravljeno, zdaj pa nadaljujemo z odločanjem o zakonu.
S tem da ste prej tudi kršili proceduro [[...]]
Gospod Jerovšek, prosim.
Dobro.
Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD in LDS k 8. členu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji, sprašujem, ali želi kdo vložiti dodatne predloge v okviru tretje obravnave. [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o zakonu, vključno s sprejetima amandmajema. Obveščam vas, da me niti Zakonodajno-pravna služba niti Vlada nista obvestili, da bi zaradi sprejetih amandmajev bil zakon neusklajen. Prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga Državnemu zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika Državni zbor sprejme naslednji sklep: Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o visokem šolstvu. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 71, proti nihče. [[Za je glasovalo 71.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o zdravilstvu v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o zakonu, pri čemer vas obveščam, da me niti Zakonodajno-pravna služba niti Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog zakona sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost v okviru skrajšanega postopka. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 22. 9. 2011. Prehajamo na odločanje o 2. členu in amandmaju Vlade k 2. členu. V razpravo dajem torej 2. člen. Kdo želi obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Gospod Vizjak. Še kdo? Mag. Vizjak, izvolite, obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS.
Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo glasovala proti predlaganemu amandmaju in poziva oziroma prosi tudi ostale, da to storijo. Zakaj? Če želimo podjetnikom narediti kakšno uslugo, jo lahko danes. Na odboru za finance smo izglasovali dopolnilo, da se davek od vseh neplačanih terjatev v stečajnem postopku ali postopku prisilne poravnave vrne, da se ves DDV vrne tistemu upniku, ki ima te terjatve v stečajnem postopku, kajti s tem davkom v bistvu kreditira državo, in glede na to, kakšne likvidnostne probleme imajo mali podjetniki, je prav, da se tem podjetnikom vrne obračunan plačan DDV za tiste terjatve oziroma tiste neplačane račune, ki jih imajo v postopkih stečaja ali prisilne poravnave. Vlada s tem amandmajem predlaga, da se to stori zgolj do polovice oziroma v 60 %. Mislim, da ni fer, da država zadrži del davka na dodano vrednost od teh računov, ki so prijavljeni v stečajno maso oziroma od katerih si obetajo poplačilo v postopku prisilne poravnave. Ni fer, da država zadrži del tega davka. Fer je, da se ta davek podjetnikom vrne do pravnomočnosti stečajnega postopka oziroma postopka prisilne poravnave, in da se po pravnomočnosti, ko se ve, v kakšnem procentu je upnik poplačan, tudi davek od tega v takšnem deležu poplača. Razumem, da ima Ministrstvo za finance določene težave vizavi proračuna, vendar zastopite tudi tiste, ki polnijo ta proračun z davki, prispevki in vsem mogočim, torej gospodarstvo, da gospodarstvo potrebuje svoj denar in da je povsem normalno, da mu ga damo, kajti ta denar bo generiral gospodarsko aktivnost, nove davke, nove prispevke. In če želimo podjetnikom pomagati, lahko to storimo tako, da zavrnemo ta amandma in da podpremo prvotno rešitev, sprejeto na odboru za finance.
Hvala lepa. Za obrazložitev glasu se je v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov javila gospa Breda Pečan.
Mislim, da ne morem prav v imenu poslanske skupine, ker mi vodja poslanske skupine ni dal pooblastila. Ne vem, če smem. Dušan? Gre namreč za to, da se je poslanska skupina odločila, da bo podprla amandma Vlade, in sicer iz zelo razumnih razlogov. Gre namreč za to, da popolno brisanje obveznosti plačila DDV v primeru neplačanih terjatev do upnikov, ki so v stečaju ali prisilni poravnavi, pomeni zelo velik udarec za letošnji proračun, in zaradi tega ne bi bilo razumno, da bi prisilili Vlado, ki sicer deluje z začasnimi pooblastili, da bi morala ustavljati nekatere odhodke. Po vsej verjetnosti bi znova šlo za investicije, tako da bi po drugi plati udarili na te iste subjekte, ki jim po tej strani začasno zmanjšujemo obveznost plačila DDV. Tako da mislim, da je bolj razumno, da pristanemo na amandma Vlade in da v naslednjem letu, če bo situacija s stečaji in prisilnimi poravnavami še naprej tako huda, kot je letos, še dodatno znižamo obveznosti upnika v stečajnih postopkih in prisilnih poravnavah. Tako da bo naša poslanska skupina ta amandma podprla. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? [[Ne želi.]] V osebnem imenu? Gospod Frangež. Želi še kdo? Gospod Frangež, izvolite.
Ta institut obrazložitve glasu je namenjen, kadar ga obrazlagajo poslanci, predvsem temu, da se obrazloži glas, kadar je različen od glasovanja poslanske skupine. Mislim, da je bila odločitev, ki je bila sprejeta na odboru za finance, pravilna. Mislim, da je nerazumno, da bi pričakovali, da lahko podjetniki prevzemajo tveganja, ki jih ne more prevzeti država, in da na ta način zalagajo in kreditirajo državo. Razumem pa, da imamo dva režima. En je režim od 1. 1. 2011 naprej in drugi režim je od sedaj naprej. Jaz predlagam, da v tretji obravnavi to zadrego rešimo tako, da od sedaj naprej velja ureditev, kot jo predlaga SDS in kot jo je sprejel odbor za finance, medtem ko bi morali za nazaj rešiti ustrezno stvar s kompromisom, morda v povečanem obsegu odstotkov, ki se priznajo za vračilo DDV. V časih, ko ima gospodarstvo velike obremenitve, tudi zaradi tega, ker so njihove terjatve udeležene v insolvenčnih postopkih, mislim, da je prav, da država stopi tem upnikom nasproti in jim pomaga do tega, da čim prej pridejo do vsaj tistega dela sredstev, ki so ga založili v obliki odvedenega davka za dodano vrednost državi. To je lahko eden od učinkovitih protikriznih ukrepov. Jaz bom glasoval proti amandmaju Vlade.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Radovan Žerjav.
Tudi sam bom glasoval proti temu amandmaju, ker imamo enkrat končno spet priložnost, da nekaj naredimo za slovensko gospodarstvo, da morebiti olajšamo poslovanje, v tem primeru predvsem tistih poštenih. Pošteni so največkrat žrtve raznoraznih stečajev in tako naprej. Potegnil bi eno paralelo. Ko gre za vprašanje dokapitalizacij, takšnih ali drugačnih, posameznih gospodarskih subjektov, se to zgodi skorajda brez razmišljanja, ne glede na višino, ali gre za 10 milijonov evrov, ali gre za 250 milijonov evrov, ali pa če se pogovarjamo o 400 milijonih evrih. In takrat sploh ni vprašanje, ali ta denar v proračunu je ali tega denarja v proračunu ni. Tokrat se pogovarjamo o praktično vsem gospodarstvu, tisti, ki so tako ali drugače nasedli na takšnih ali drugačnih zgodbah svojih poslovnih partnerjev. Zdi se mi, da je vendarle v takih primerih treba potegniti črto, reči, da se tega več ne gremo, in jim pomagati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Breda Pečan želi obrazložiti glas v svojem imenu. Sprašujem, če želi še kdo obrazložiti glas. Kdor želi v svojem imenu, naj se prijavi, prosim. Gospa Breda Pečan, obrazložitev glasu v lastnem imenu.
Hvala lepa. Jaz bom, še enkrat ponavljam, tako kot sem v imenu poslanske skupine, vsaj velike večine članov poslanske skupine, rekla, podprla ta amandma, iz dveh razlogov. Prvi razlog je, da so argumenti, ki nam jih je Vlada v obrazložitvi svojega amandmaja povedala, dovolj težki, finančno težki, ker gre za znižanje prihodkov v letu 2011 za 53 milijonov evrov, kar pomeni razliko 24 milijonov evrov manj prilivov v proračunu. Res je, da je velika verjetnost, da bodo ta podjetja morala kasneje zahtevati povračilo, in to šele čez dolgo časa. Vendar amandma omogoča, da vsaj tisti, ki so upniki v postopku prisilne poravnave, lahko zmanjšajo svojo obveznost do proračuna za še dodatnih 20 %, se pravi za 50 % DDV. Drugi razlog, zakaj bom tako glasovala, je pa ta, da je potem v tretjem branju možno, da bi morda za tiste, če se bo le dalo, ki jim je obveznost ostala na 60 % popusta pri DDV, še za 10 % znižali, tako da bi sicer breme v proračunu nekoliko povečali, vendar še vseeno ne za tako velik znesek, kot je 24 milijonov. Poudarjam, da to lahko pomeni, da bo morala Vlada ne glede na to, da dela samo na tekočih poslih, ali pa morda ravno zaradi tega, ker dela samo še tekoče zadeve, znižati odhodke za določene investicije, ki bodo v breme tega, da nekatera podjetja ne bodo mogla investicij izvajati, ker ne bodo izvajalci, zaradi tega, ker ne bo denarja za to. Dajmo malo razmišljati, kaj se bo zgodilo.
Hvala lepa. Jaz bi vas želel opozoriti, da je ta del namenjen odločanju in obrazložitvi glasu, ne razpravi. Gospod Vizjak se je še enkrat javil za obrazložitev glasu. Ali želi še kdo? Gospod Vizjak, imate besedo.
Spoštovani! Jaz bi želel podčrtati, da je ta amandma, ali je sprejet ali nesprejet, nevtralen za javne finance gledano na obdobje. Namreč, ta DDV bo plačan samo od tistega deleža, od katerega bo prišlo do poplačil v stečajnem postopku ali postopku prisilne poravnave. Če bo to 20, se bo plačalo 20 % DDV in tako naprej. Gre se samo za likvidnost. Gre se samo za to, ali prej dobi denar nazaj podjetje, ki ga je že dalo državi, ali ga država ohrani zase in ga potem vrne podjetniku, ko je pravnomočno končan stečajni postopek. Samo za to gre. Jaz bom nasprotoval temu amandmaju in podprl osnovni predlog zaradi tega, ker mislim, da je bolje, da je DDV pri podjetniku, ker ga bo reinvestiral, ker ga bo uporabil za gospodarsko aktivnost, kot pa pri državi, da rešuje takšne in drugačne stvari na različnih področjih. In ni res, da bo potreben kakršenkoli rebalans! Država se je zmotila pri predvidevanju davkov od dohodkov pravnih oseb kar precej v letošnjem letu, je podcenila. Zgodilo se je, da je bilo tega davka več. Verjetno bo tudi ta ukrep povzročil, da se bo vsaj malo spremenilo na gospodarski aktivnosti v pozitivo, ker zopet nihče ne upošteva, kaj pomeni za državni proračun. Zato menim, da je bolje, da podjetniku vrnemo tisto, kar je plačal državi, ker mu to tako ali tako pripada, kot pa da država to ohrani zase in rešuje 101 proračunsko tegobo, ki jo ima. In letošnji primanjkljaj je milijardo 700 milijonov evrov, mi pa govorimo o 20 milijonih. Če bo to rešilo slovenske javne finance [[...]]Slovenske javne finance lahko reši samo gospodarstvo in nihče drug!
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje o amandmaju Vlade k 2. členu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 44. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma Vlade ni sprejet. Ker v drugi obravnavi amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na obravnavo predloga zakona v tretji obravnavi.Obveščam vas, da me niti Zakonodajno-pravna služba niti Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen, zato dajem zakon na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o nematerializiranih vrednostnih papirjih v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o zakonu. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo o zakonu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog zakona sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda.
Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o trgu finančnih instrumentov v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 20. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o organiziranosti in delu v policiji v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o organiziranosti in delu v policiji je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, dr. Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Zakon o policiji, sprejet leta 1998, je s tem in še naslednjim predlogom zakona razdeljen v bistvu na dva dela. Zakon, o katerem zdaj govorimo, zakon o organiziranosti in delu v policiji, je za SDS nesprejemljiv, predvsem zaradi tega, ker je bil pisan v času ministrice, ki je mislila, da bo še eno leto ministrica in je želela na ta način v vse pore policije spraviti tiste, ki jih je sama želela. Ampak pojdimo po vrsti. Prvič, Zakon o policiji, predmetni zakon, govori o imenovanju direktorja policije, ki ga ne pozna nobena evropska država. Niti ena država ne pozna takšnega sistema. Drugič, Nacionalni preiskovalni urad je umeščen v kriminalistično policijo, njen šef pa ni odgovoren šefu kriminalistične policije. To je popolnoma enako, kot da imate v ljubljanskem kliničnem centru en oddelek za najhujše bolnike, pa njegov vodja ni odgovoren direktorju kliničnega centra. Odgovornost je speljana mimo, in sicer na ministra za notranje zadeve. To je isto, kot da bi bila odgovornost v kliničnem centru speljana na ministra za zdravje. Skratka, sistem, ki je obrnjen na glavo. Dalje. Nobena evropska država, poudarjam, niti ena, ne pozna sistema, po katerem bi bili regijski in lokalni policijski šefi, ki jih je v Sloveniji 9 regijskih in 110 lokalnih, na mandatu. Poudarjam, niti ena evropska država ne pozna mandata 5 let plus 5, tako kot je s tem zakonom predviden. Iz tega se zelo jasno vidi, da je ministrica, ko je bila še v vlogi predlagateljice, želela – to izhaja tudi iz prehodnih določb – situacijo zapeljati tako, da bi lahko do konca svojega mandata zamenjala vse tiste komandirje in direktorje policijskih uprav, ki ji niso všeč. Četrtič, zakon predvideva novo fakulteto oziroma novo visoko šolo, ob tem, da jih imamo v tej državi že preveč, bi lahko rekli. Petič, zakon predvideva tudi raziskovalni inštitut znotraj policije, kot da jih ne bi imeli dovolj. Skratka, iz vseh teh razlogov vas pozivam, da ta zakon zavrnemo. Hvala lepa.
Želite obrazložiti glas v svojem imenu? Še kdo? Ne. Mag. Grims, izvolite.
Hvala. Glasoval bom seveda proti, in potegnil bi paralelo s tistim, kar se je zgodilo malo prej. Sprejet je bil zakon, ki je do podjetništva fer, ampak ker je prav simbolno sprejet, je bil proti volji Vlade, ki je sedaj že v odhajanju. In tudi ta zakon, ki je pred nami, je enak. To je še en dokaz, da to podaljševanje tega stanja, ta vlada in ti vladajoči ne morejo storiti več prav nič dobrega, lahko pa naredijo še veliko škode. Kajti kdo bo plačal vse te kaprice ministrice, ki sedaj ni več ministrica, ki so zapisani v obliki zakona? Predvsem malo in srednje podjetništvo, tisti motor, ki je najbolj občutljiv, ki je v slovenskih razmerah najbolj ranljiv in po drugi strani vreden največje podpore in pozornosti. Danes mu jo lahko nakažemo tako, da glasujemo proti temu zakonu in prihranimo vsaj nekaj denarja davkoplačevalcem.
Glasujemo o sklepu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 36. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 21. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o nalogah in pooblastilih policije v okviru rednega postopka Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o nalogah in pooblastilih policije je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, dr. Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Malo sem vendarle računal na razum, vendar kot sem že zadnje dni nekajkrat ponovil, je pač situacija taka, da koalicijski valjar, razširjen seveda, naredi svoje. Zakonu, o katerem bomo zdaj glasovali, v poslanski skupini v principu ne nasprotujemo, v principu ne nasprotujemo. Uvaja namreč tri nova policijska pooblastila, ki so povsem v redu in z njimi ni nobenih težav. Vendar ne bomo glasovali za, ampak se bomo vzdržali pri tem zakonu, iz temeljnega razloga, ker ni mogoče sprejeti prvega, tega pa zavrniti, ker so stvari neposredno povezane. To je razlog, s katerim vam želimo povedati, da so pooblastila urejena solidno. Mislim, da poslanska skupina rabi še nekaj pojasnil o tisti kriminalistični obveščevalni službi in tako dalje, pa bi lahko bilo v redu, vendar je zakon neposredno povezan s prvim, zato mi ne bomo glasovali. Hvala.
Glasujemo o sklepu. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 4. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 22. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o dopolnitvah Zakona o prekrških. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o prekrških je primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, dr. Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Naloga poslancev je verjetno tudi ta, da se hitro odzivajo na situacije v družbi. Mi smo, mislim da, še ta mesec sprejeli Zakon o vinu, s katerim smo se v 5 dneh odzvali na neko nastalo situacijo. Zakon je bil sprejet, mislim da, kar soglasno. Verjetno bi si državljani želeli nekaj podobnega tudi pri zakonu, o katerem bomo sedaj glasovali. Za kaj gre? Gre preprosto za to, da so lansko leto v Ljubljani zadržali večje število plačilnih nalogov zaradi cestnoprometnih prekrškov. Verjetno se je to zgodilo zaradi oblikovanja lepe ali pa lepše, privlačnejše podobe kandidata za župana Ljubljane. Ko je bil izvoljen, so na tisoče plačilnih nalogov poslali na domove storilcev prekrškov. Mnogi so dobili račune, visoke več deset tisoč evrov. Pazite! Ni mogoče danes pričakovati od nekega šoferja avtomobila, ki zasluži 700, 800 evrov, da bo sedaj po enem letu ali letu in pol plačal take kazni. Kazen ima smisel takrat, ko je izrečena takoj, na kraju. Sedanja zakonodaja omogoča dve leti zavlačevanja pošiljanja tovrstnih plačilnih nalogov. Zakon, ki smo ga predlagali, je pa relativno jasen: v enem mesecu, to je skrajni rok, morajo biti vročeni vsi tisti plačilni nalogi, ki niso vročeni na kraju prekrška, to so pa zlasti tisti, kjer nas kamere, torej avdiovizualni pripomočki, posnamejo in nam redarji ali policija na ta račun dokaže prekršek. Tudi tukaj bi pričakoval, da ravnamo podobno, kot smo ravnali pri Zakonu o vinu, da prisilimo tiste, ki vodijo postopke, to so redarji, policija in še kdo, da tovrstnih plačilnih nalogov ne devajo v predal, ampak jih vročijo domnevnim storilcem prekrškov takoj. Meni se zdi to razumno. V poslanski skupini bomo to podprli. Pričakujemo podporo še koga; mislim, da je bilo napovedane kar nekaj podpore. Hvala lepa.
V imenu poslanske skupine gospa Bebler.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Mi smo včeraj že v našem uvodnem stališču povedali, da Poslanska skupina Socialnih demokratov temu predlogu zakona nasprotuje, vendar pa smo potem glede na to, kako je potekala razprava, kjer so bili nanizani razlogi, ki jih vsi mi po človeški plati dobro razumemo, napovedali, da bomo o tem znova premislili. Mi smo tudi tega mnenja, da se mora zakonodajalec odzivati na razmere, ki se pojavljajo v družbi. Za to pa smo tukaj. Ampak odzivati se smemo pa samo na ta način, da sprejemamo zakone, ki niso diskriminatorni. In pri tem moramo tudi misliti na to, kako bomo neko stvar urejali sistematično in celovito. Predlog tega zakona, ki je pred nami, pomeni ureditev, ki bo pripeljala do tega, da bomo za iste prekrške imeli različne zastaralne dobe, odvisno samo od tega, v katerem postopku se vodijo in na kakšen način je bil prekršek zaznan. Tega si pa, mislim da, ne smemo privoščiti. S pravnosistemskega vidika to sploh ne pride v poštev, in tudi z vidika tega, ali smo pravna država ali nismo. Zaradi tega Poslanska skupina Socialnih demokratov ponovno poudarja, da bomo temu predlogu zakona nasprotovali. Hvala lepa.
Dr. Gantar, v imenu poslanske skupine?
Seveda, gospod podpredsednik.
Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Včeraj sem v svojem nastopu podrobneje pojasnil stališče Poslanske skupine Zares. Mi bomo v tej fazi, v prvi obravnavi ta predlog zakona podprli, čeprav računamo, da ga bo možno v drugi obravnavi ustrezno popraviti in dopolniti, tako da bo sprejemljiv in da bo logično konsistenten s slovenskim prekrškovnim pravnim redom. Rad bi posebej opozoril, da na nek način tega zakona niti ne bi bilo treba popravljati, če bi se ravnali v hitrih postopkih smiselno po 222. členu Zakona o splošnem upravnem postopku, kar se ni zgodilo. Še vedno pa tolmačenje dopušča pošiljanje takšnih nalogov v dveletnem zastaralnem roku, kar se nam glede na argumentacijo pravnih strokovnjakov ne zdi smiselno. Ne zdi se mi smiselno tudi to, da se uvede 8-dnevni rok, kar bi pomenilo dejansko abolicijo vseh prekrškarjev, in bo to treba z amandmajem popraviti, pa še nekatere druge stvari. Če bomo uspeli s tem v drugi obravnavi, če bo do druge obravnave sploh prišlo, potem mislim, da ima ta zakon dobre možnosti, da uspe, sicer pa bomo ravnali drugače. Hkrati bi rad tudi sam poudaril, da je ta zadeva nastala zaradi tehničnih napak v Mestnem redarstvu in je povsem neprimerno ideologiziranje in politiziranje tega primera. Vendar pa gre za zadevo, na katero moramo kot zakonodajalci reagirati. Zato bo Poslanska skupina Zares v prvi obravnavi ta predlog zakona podprla. Hvala lepa.
Dr. Vinko Gorenak v lastnem imenu. Še kdo? Ne.
Hvala lepa. Zahvaljujem se vsem tistim, ki bodo zakon podprli. Glejte, gre za prvo branje, in v prvem branju sprejmemo samo sklep, da je zakon primeren. In vse poslanske skupine, poudarjam, vse poslanske skupine imajo možnost, da v drugem branju zadevo popravijo, če mislijo, da je kaj narobe. Glas proti je pa tako stoodstotno značilen glas, ki se mu reče, da je to ideologija – ker je predlagatelj SDS, moramo biti proti. To ni sprejemljiva zadeva, in je to dokazilo, pod katerega se boste podpisali vsi tisti, ki boste glasovali proti. Zakaj? Ker imate vso možnost, da ga dopolnite z amandmaji tam, kjer mislite, da je potreben popravkov. Torej, glas proti je izključno ideološki glas. Hvala lepa.
Glasujemo o sklepu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 29. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel, zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE O IZMENJAVI PODATKOV O SPREMLJANJU TERORIZMA. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je Državnemu zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji Državnega zbora ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 24. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI PROTOKOLA O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH CENTRA JUGOVZHODNE EVROPE ZA ODKRIVANJE IN PREGON KAZNIVIH DEJANJ. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zunanjo politiko, ki je Državnemu zboru pisno poročal. Prijavljenih k razpravi ni. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji Državnega zbora ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 82, proti nihče. [[Za je glasovalo 82.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 30. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO MANDATNO-VOLILNIH ZADEV. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o ugotovitvi prenehanja funkcije predsednika in imenovanju predsednika Komisije za poslovnik. Državni zbor je na 45. izredni seji 2. septembra 2011 ugotovil, da je poslanec Anton Anderlič prenehal opravljati funkcijo poslanca, ki jo je opravljal namesto Katarine Kresal v času, ko je le-ta opravljala funkcijo ministrice. Na isti seji je Državni zbor potrdil mandat Antonu Anderliču, ki je postal poslanec za preostanek mandatne dobe namesto poslanke Katarine Kresal, ki ji je prenehal mandat. Ker je Anton Anderlič opravljal funkcijo predsednika Komisije za poslovnik, je s prenehanjem opravljanja funkcije poslanca nastopil tudi razlog za prenehanje funkcije predsednika Komisije za poslovnik. Poslanska skupina Poslanski klub LDS je 5. septembra 2011 obvestila predsednika Državnega zbora, da predlaga za kandidata za predsednika Komisije za poslovnik poslanca Poslanske skupine Poslanski kljub LDS Antona Anderliča. Predlog sklepa ste prejeli z dopisom z dne 15. 9. 2011. K predlogu sklepa sta vložena dva amandmaja Poslanske skupine Poslanski klub LDS, ki ste ju prejeli na klop. V razpravo dajem oba amandmaja Poslanske skupine Poslanski klub LDS k naslovu predloga sklepa in k besedilu predloga sklepa, saj sta vsebinsko povezana. K razpravi se je prijavil gospod Anton Anderlič.
Spoštovani! Ta dva amandmaja sta nastala zato, ker imamo opraviti z neverjetnim absurdom, ki pa ni edini v tem državnem zboru. Pri naslednji točki oziroma pri naslednjem glasovanju bomo ravno tako glasovali o prenehanju funkcije podpredsednika nekomu, ki mu je prenehal mandat že pred tremi meseci. To je preprosto absurd. Gre za to, da v trenutku, ko nimaš poslanskega mandata, tudi nimaš nobenih funkcij več, in čez en mesec ali kadarkoli kasneje te nima kdo kaj razreševati. Jaz sem pred tem, ker se s poslovnikom malce ukvarjam, preden ste napisali ta predlog, da me danes razrešujete in takoj tudi imenujete, prosil službe Državnega zbora, da naj to uredijo tako, kot se stvarem streže. Ne, v službah so rekli, da morajo vprašati gospoda Plevelja, in gospod Plevelj pravi: naredite amandma. In danes imamo tukaj dva amandmaja, o katerih moramo glasovati, je pa vsakomur jasno, da je to nesmisel. In jaz sprašujem, ker, pravim, imamo samo danes dva taka primera, in takih primerov je v Državnem zboru ogromno, da službe na čelu z nekaterimi ukazujejo, kako naj bo, ne da bi pogledale poslovnik, ustavo in tako naprej. Prosim, da o teh dveh amandmajih glasujete in da ta nesmisel odpravite. Če pa tega ne boste izglasovali, potem menim, da o predlogu sklepa tako ali tako ne moremo glasovati, ker ni korekten, ker ne moreš razrešiti nečesa, česar ni. To je ne samo logika, ampak je to tudi v poslovniku, to je konec koncev, če hočete, tudi v ustavi in tako naprej. Ampak ker imamo nenehno opravke – tudi danes smo se srečevali z nekaterimi zapleti, ki bodo šele domnevno nastali, če neka zadeva ne bo tako, kot to paše nekomu iz služb v Državnem zboru. Ni prav. Ni prav. In to, da se ne da dopovedati takrat, ko je čas za to, in da opravljamo nesmiselna dejanja v Državnem zboru, se mi zdi tudi vizavi vseh drugih odločitev, ki jih sprejema Državni zbor, vprašljivo in lahko tudi zelo sporno. Zato, kot rečeno, predlagam, da sprejmete ta dva amandmaja in da glasujete potem tudi o sklepu za imenovanje, če pa ne, pa vam povem, da mi moja vest nalaga, da ne sprejmem odločitve, ki ne bo vsebovala teh dveh amandmajev, kajti to je v nasprotju z vsemi normalnimi početji.
Hvala lepa. Kot predsedujoči bi želel v zvezi s tema vloženima amandmajema opozoriti Državni zbor, da je predlog sklepa pravno vsebinsko pripravljen korektno, saj mora zbor, če želi poslanca gospoda Antona Anderliča ponovno imenovati za predsednika Komisije za poslovnik, najprej ugotoviti, da mu je funkcija predsednika komisije prenehala. Želi še kdo razpravljati? Prosim vas, gospod Anderlič, res proceduralno.
Gospod predsedujoči! Če prosim preberete še enkrat tisto, kar ste v uvodu k tej točki prebrali. Ko ste prebrali, da mi je 2. septembra prenehal mandat poslanca, ste ugotovili, da je prenehal tudi mandat predsednika komisije, ker ne more biti drugače. Ker ne more biti drugače, ker na koncu mandata tudi slehernemu padejo vse funkcije. In zdaj mi delamo nekaj, kar je v nasprotju z zakoni, z ustavo, da razrešujete nekaj, pri čemer nimate osnove za to, da razrešujete. In če to počnete, ne vem, kaj počnemo v tem državnem zboru. Jaz se samo bojim, da smo kakšne stvari na tak način, kot se razlagajo, naredili v škodo kakšnemu državljanu in državljanki pri raznih drugih glasovanjih. In če pogledate še enkrat, vam predlagam proceduralno, da greste pogledati v scenarij in še enkrat preberete tisto, kar ste v uvodu k tej točki prebrali. Prebrali pa ste, da mi je prenehala funkcija nadomeščanja poslanke in da so mi s tem prenehale vse funkcije v Državnem zboru. In ko sem dobil potrjen mandat, lahko kandidiram, tako kot vsi ostali, na funkcije, ki so na voljo oziroma ki bi mi jih zaupali, in nič drugega tukaj ni. In ne bom, vsaj jaz tega ne bom sprejel, in zaradi mene lahko tudi prekinete oziroma to točko odpravite, ker na ta način ne želim biti imenovan za predsednika komisije.
Gospod Anderlič, jaz bi poskušal umiriti celotno situacijo. Pogledal sem nazaj, kaj sem prebral, sem prebral razumsko in z zavedanjem, vendar vas moram opozoriti le na to, kolikor sam vem – ne morem se z vami primerjati v letih vašega dela, ampak vem samo to, da Državni zbor imenuje in razrešuje. Zato bi predlagal, naj v tem primeru odloči Državni zbor. Mislim, da je stvar korektno napisana in da se vrtimo v nekem krogu, ki ga brez dobre volje ne bomo razrešili. Izvolite, gospod Anderlič.
Vprašajte predsednika Mandatno-volilne komisije, zakaj je z dnem 2. 9. izdal odločbo o plači, kjer piše, da nisem več predsednik poslovniške komisije, ampak samo poslanec brez funkcije. Danes me pa razrešujete s tega. Uredite tam, kjer morate to urediti, ne pa tukaj!
Še enkrat bi vam rad povedal, da gre res za formalnost, in vas prosim, če to, kar sem prebral, in to, kar je napisano, v imenu in v željo nas vseh sprejmete. Potem pa glasujemo. Glasujemo o prvem amandmaju. [[oglašanje iz dvorane]] Jaz sem bil zelo jasen in sem rekel, da glasujemo o amandmajih, in če bi me poslušali, potem bi slišali, da sem rekel o prvem amandmaju. Prosim, če me poslušate. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Formalno moramo glasovati tudi o drugem amandmaju. Če ta amandma ne bo sprejet, mu sledi uskladitveni postopek. To so formalnosti. Prosim, če me poslušate. Glasujemo o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o predlogu sklepa v celoti. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti nihče. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o ugotovitvi prenehanja funkcije podpredsednika in imenovanju podpredsednice Odbora za kulturo, šolstvo, šport in mladino Državni zbor se je na 30. seji 11. julija 2011 seznanil s sklepom, da je gospod Vito Rožej, ki je opravljal funkcijo podpredsednika Odbora za kulturo, šolstvo, šport in mladino, prenehal opravljati funkcijo poslanca, s čimer je nastopil tudi razlog za prenehanje funkcije podpredsednika Odbora za kulturo, šolstvo, šport in mladino. Poslanska skupina Zares – nova politika je 7. septembra 2011 obvestila predsednika Državnega zbora, da predlaga za kandidatko za podpredsednico Odbora za kulturo, šolstvo, šport in mladino poslanko Poslanske skupine Zares – nova politika Majdo Širca Ravnikar. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o ugotovitvi prenehanja funkcije podpredsednika in imenovanju podpredsednice Odbora za kulturo, šolstvo, šport in mladino. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 77, proti nihče. [[Za je glasovalo 77.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na obravnavo Predloga predsednika Republike Slovenije za izvolitev člana arbitražnega sodišča, katerega naloga je določitev poteka meje med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško na kopnem in morju, stika Republike Slovenije z odprtim morjem in režima za uporabo ustreznih morskih območij ter izrek razsodbe v sporu. Predsednik Republike Slovenije dr. Danilo Türk je z dopisom dne 1. septembra 2011 predlagal Državnemu zboru, da za člana navedenega arbitražnega sodišča izvoli dr. Jerneja Sekolca. Besedo dajem mag. Urošu Kreku, generalnemu sekretarju v Uradu predsednika Republike Slovenije, za dopolnilno obrazložitev predloga.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Za člana arbitražnega sodišča predsednik republike predlaga dr. Jerneja Sekolca. Predlog temelji na podlagi postopka, ki ga je v skladu z Zakonom o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč z javnim razpisom izvedlo Ministrstvo za pravosodje, kjer je kandidaturo prijavljenega kandidata dr. Sekolca posredovalo predsedniku republike. Predsednik republike je prejel tudi pozitivno stališče Vlade Republike Slovenije ter Sodnega sveta. Pred posredovanjem predloga v Državni zbor je predsednik republike na posvetovanjih pridobil podporo večine poslanskih skupin, kandidat pa je dobil tudi podporo Mandatno-volilne komisije Državnega zbora. Dr. Jernej Sekolec je neodvisni arbiter v arbitražah pod okriljem različnih inštitucij v Evropi in ZDA ter v raznih ad hoc arbitražah. Junija 2011 ga je Državni zbor Republike Slovenije imenoval za člana Stalnega arbitražnega sodišča v Haagu. V letu 2008 je bil izvoljen za člana Londonskega mednarodnega arbitražnega sodišča in v letu 2010 za njegovega podpredsednika. V svoji karieri je dr. Sekolec med drugim od leta 1982 bil član sekretariata Komisije Združenih narodov za mednarodno gospodarsko pravo, leta 2001 pa je postal sekretar te komisije in direktor Oddelka za mednarodno gospodarsko pravo v Uradu Združenih narodov za pravne zadeve. V domači in mednarodni strokovni javnosti je priznan kot vrhunski pravni strokovnjak, specializiran za arbitražno pravo. Navedene izkušnje in strokovne ter osebne kvalitete dr. Sekolca predstavljajo dobro izhodišče za njegovo pričakovano neodvisnost in nepristranskost kot člana arbitražnega sodišča. Predsednik republike je prepričan, da bo dr. Sekolec vlogo arbitra opravljal odgovorno in kompetentno ter na najvišjem strokovnem nivoju. Pomembno pa je tudi, da Državni zbor z največjo podporo prispeva h kredibilnosti slovenskega člana arbitražnega sodišča. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila komisije dajem besedo predsedniku gospodu Bojanu Kontiču.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Predsednik Republike Slovenije je na podlagi prvega odstavka 6. člena Zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč posredoval Državnemu zboru predlog za izvolitev člana arbitražnega sodišča. Predsednik Republike Slovenije predlaga Državnemu zboru, da za člana arbitražnega sodišča, katerega naloga je določitev poteka meje med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško na kopnem in morju, stika Republike Slovenije z odprtim morjem in režima za uporabo ustreznih morskih območij ter izrek razsodbe v sporu, izvoli dr. Jerneja Sekolca. Iz predloga predsednika republike izhaja, da je v skladu s prvim odstavkom 6. člena zakona, ki sem ga že navedel, zaprosil za mnenje Vlado in Sodni svet. Vlada je na seji 25. 8. 2011 sprejela stališče, da je dr. Jernej Sekolec primeren kandidat za člana arbitražnega sodišča in je njegovo kandidaturo podprla, Sodni svet pa je na seji 29. 8. 2011 sprejel mnenje, da podpira kandidaturo dr. Jerneja Sekolca za mesto člana arbitražnega sodišča. Mandatno-volilna komisija je v skladu s svojimi pristojnostmi predlog predsednika obravnavala na 32. seji 15. 9. 2011. Mandatno-volilna komisija ugotavlja, da je predlog predsednika Republike Slovenije pripravljen v skladu z določbami Zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč. Državni zbor pa bo na podlagi prvega odstavka 7. člena navedenega zakona odločil o predlogu predsednika Republike Slovenije. V razpravi, kjer so se nizali argumenti za in proti, je bil kot sporen največkrat omenjen sam postopek izbire, in ne kandidat, ki ga predlaga predsednik Republike Slovenije. Nekateri so v razpravah očitali, da je bil razpis zgolj realizacija že prej dogovorjenega, večina pa je predlog predsednika označila kot dobro izbiro. Mandatno-volilna komisija se je seznanila s predlogom predsednika republike – to je namreč sklep, ki ga predlagamo Državnemu zboru –, da za člana arbitražnega sodišča izvoli dr. Jerneja Sekolca. Na predlaganega kandidata ni imela pripomb ter predlaga Državnemu zboru, da predlaganega kandidata izvoli za člana arbitražnega sodišča, katerega naloga je določitev poteka meje med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško na kopnem in morju, stika Republike Slovenije z odprtim morjem in režima za uporabo ustreznih morskih območjih ter izrek razsodbe v sporu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine LDS ima besedo mag. Borut Sajovic.
Hvala lepa za besedo. V Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije pozdravljamo kandidaturo dr. Jerneja Sekolca za slovenskega arbitra v arbitražnem sodišču – to sodišče bo odločalo o mejnem sporu s sosednjo Hrvaško –, saj gre za izredno uglednega strokovnjaka z bogatimi izkušnjami. Ob teh razpravah na eni strani ne gre pozabiti tudi na to, da smo o tem vprašanju, in posledica je imenovanje arbitražnega sodišča, odločali tudi na referendumu in da so se državljanke in državljani naše države s takšno ureditvijo te problematike večinsko strinjali. Na drugi strani moramo izraziti tudi zadovoljstvo, da so Vlada, predsednik republike in Državni zbor pravočasno pristopili k izvedbi postopkov za imenovanje samega arbitra, kajti vladna kriza, tudi morebitna razpustitev parlamenta, volitve in postopki, ki jim sledijo, bi lahko ogrozili naše interese, interese Slovenije v arbitražnem postopku. Žal nam pa je tudi, da nekateri kljub vsakodnevno deklarirani združevalnosti ob nedvoumno strokovnem kandidatu ne zmorejo državniškega premisleka, ki bi segal čez strankarske plotove, čez predvolilno matematiko, in da pri tako občutljivem vprašanju, kot je postopek določanja naše državne meje, postopek določanja izhoda na odprto morje, ne želijo in ne zmorejo konstruktivno sodelovati, predvsem zato, ker na drugi strani pišejo, sporočajo, da želijo konstruktivno sodelovati pri urejanju odnosov s sosednjo Hrvaško. Mislim, da smo danes v pomembnem trenutku, in v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije bomo temu namenili glasove, dobro voljo in pozitivno energijo, in upamo na ugodno rešitev spora.
Besedo ima gospod Miran Potrč v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani gospod podpredsednik, predstavnik predsedstva predsednika države, spoštovani kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo prepričani, da je bilo sprejetje Zakona o ratifikaciji Arbitražnega sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Vlado Republike Hrvaške ena izmed najpomembnejših odločitev tega mandata. Sporazum zahteva od arbitrov, da upoštevaje mednarodno pravo, pravičnost, dobre sosedske odnose in relevantne okoliščine določijo pravično rešitev za obe državi. Spoštovati morajo stanje na dan 25. junija 1991 in dejstvo, da noben enostranski dokument po tem datumu nima pravnega pomena. Sporazum ne omogoča sodišču, da ugotovi, ali Slovenija ima stik z odprtim morjem. To dejstvo mora sodišče upoštevati in ta stik tudi določiti. To je bistvena vsebina, ki utemeljuje interes Slovenije za realizacijo tega sporazuma. Arbitražni sporazum je prestal presojo na Ustavnem sodišču ter tudi presojo državljank in državljanov na referendumu. S podpisom hrvaške pristopne pogodbe k Evropski uniji bodo začeli teči vsi procesni roki iz arbitražnega sporazuma. Pričakuje se, da bo do podpisa hrvaške pristopne pogodbe prišlo do konca letošnjega leta, najverjetneje v začetku decembra. Po podpisu morata državi v 15 dneh najprej imenovati tri skupne arbitre, potem pa ima vsaka še 15 dni časa za imenovanje svojega nacionalnega arbitra. Postopek imenovanja arbitra je v Sloveniji takšen, da zgolj v 15-dnevnem roku svoje naloge ne bi mogli opraviti. Interes Slovenije pa je, da arbitra določimo sami, ne pa da zaradi časa, ki ga ne bi imeli na razpolago, arbitra določajo tudi Sloveniji drugi. Takšna situacija bi namreč nedvomno poslabšala naše možnosti za uspeh. Slovenski arbiter bo sicer eden izmed petih članov arbitražnega sveta, ki bo moral določiti potek meje med Slovenijo in Hrvaško na kopnem in na morju, stik Slovenije z odprtim morjem, režim za uporabo ustreznih morskih območij in izrek sodbe v sporu. Kandidat za slovenskega arbitra dr. Sekolec izpolnjuje vse pogoje, ki jih določa naša zakonodaja za imenovanje na tovrstno funkcijo, hkrati pa izpolnjuje tudi vse dodatne pogoje, ki jih je določila Vlada v zvezi s pripravami na arbitražo. Dr. Sekolec je dobil podporo Vlade, podporo Sodnega sveta in tudi podporo predsednika republike. Omeniti velja tudi, da je večina komentarjev iz vrst pravne stroke ob njegovi kandidaturi izražala veliko podporo njegovi strokovnosti in poudarjala primernost za vlogo arbitra. Kandidatovo dosedanje delo je impresivno. Dr. Sekolec je priznan vrhunski pravni strokovnjak z bogatimi in dolgoletnimi izkušnjami s področja mednarodnega prava, posebej tudi v mednarodnem okviru, in ni dvoma, da svojega dela ne bi opravljal odgovorno, kompetentno, predvsem pa v interesu Slovenije. Glede na povedano bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov dr. Jerneja Sekolca podprli. Upamo, da bo ob tako kvalitetnem kandidatu doseženo visoko soglasje, ki bo utrdilo njegov položaj v arbitražnem sodišču. Hvala lepa.
Besedo ima gospod Jože Tanko v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo. V poslanski skupini kandidata za člana tribunala ne bomo podprli. Kandidat je izjavil, da bo v tem tribunalu deloval nevtralno, kar pomeni, da ne bo zastopal slovenskih interesov. Glasovali bomo proti.
Za predstavitev stališča Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke dajem besedo gospodu Jakobu Presečniku in vas obenem tudi obveščam, da je ta prijava pomotoma izpadla iz seznama, ki ste ga prejeli na klop. Izvolite, gospod Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavnik urada predsednika republike, kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke ne bomo nasprotovali imenovanju dr. Jerneja Sekolca za mesto člana arbitražnega sodišča, katerega naloga je določitev meje med Slovenijo in Hrvaško. Mi smo sicer vseskozi nasprotovali takemu načinu, vendar je bil arbitražni sporazum v Državnem zboru sprejet in pozneje na referendumu tudi potrjen, in odločitev v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke tudi spoštujemo. Odločitev o tem, kdo je član arbitražnega sodišča, ki ga določi Slovenija, je pomembna, in tudi glede kandidata nimamo nobenih pripomb. Enako pomembna pa je zagotovo tudi priprava ustreznih dokaznih gradiv za predmet arbitraže, in tu vidimo velik problem. V zvezi s tem smo dvakrat pisno predlagali predsedniku Vlade, da skliče sestanek vseh predsednikov parlamentarnih strank, na katerem bi pregledali stanje priprave, pa se to ni zgodilo. Prvič smo to storili februarja in drugič septembra po razgovorih pri predsedniku republike v zvezi s predlaganim kandidatom. Moram reči, da obžalujemo, da se to ni zgodilo, kajti naloga, ki je pred nami, pred Slovenijo, je naloga tako koalicije kot tudi opozicije. In zagotovo bi bilo dobro, da se vse parlamentarne stranke občasno tudi seznanijo s tem, kako gredo priprave pri pripravi ustreznih gradiv. Hvala lepa.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Vsak ima na voljo 5 minut. Besedo ima gospod Anton Anderlič.
Spoštovani! Danes imamo odlično priložnost, da presežemo dnevnopolitične delitve in pokažemo slovenski javnosti, da je mogoče sprejeti tudi kakšno odločitev, kjer ni izključevanja, kjer ni kazanja s prstom, kako je drugi slab in kako samo mi vemo, kako je prav. Dejstvo je, da so tudi tisti – govorim o javnosti, o strokovnjakih –, ki radi zelo hitro zamenjajo stališče in se postavijo z eno ali drugo rešitvijo, v tem primeru enotni in podpirajo to kandidaturo. Prepričan sem, da ni odvisno predvsem od kandidata, ki ga bomo predlagali z naše strani, kakšni bodo rezultati na tem tribunalu. Kot je meni znano, potekajo priprave, ki so kar obsežne in dobre, in od tega bo odvisno, kakšni bodo rezultati, torej kakšne bomo imeli argumente in dokaze, da lahko zmagamo ali da dosežemo želeni cilj na tem tribunalu. Zato seveda ni prav, da se iz neke besede, ki je bila izrečena, dela politične zaključke, češ ker bo delal nepristransko, je pa to slabo. Saj če bo kdorkoli delal pristransko tudi na drugi strani, ne bo uspel, kajti vsi, ki bodo sodelovali v tem tribunalu, bodo morali delati na osnovi dokumentacije, na osnovi argumentov, mednarodnih primerjav in podobno, in šele takrat bo lahko pravi rezultat. Če mene vprašate, mora biti to vodilo, da so vsi ti argumenti zbrani, upoštevani, in da se odloči pravično, nepristransko, kajti če želite pristranskega arbitra, bo sigurno pogorel v družbi drugih. Jaz tega ne želim, zato bom na vsak način podprl kandidata, kajti prepričan sem, da nas je zelo malo tukaj, in tudi v javnosti, tako strokovni, ki ni strogo vezana na pravno stroko, je bilo malo tistih, ki so sploh vedeli, kdo je, od kod prihaja in kaj počne dr. Sekolec v vsem tem kariernem obdobju, odkar se ukvarja s temi stvarmi. Ker pa bi to lahko bilo tudi predmet nekega notranjepolitičnega obračuna, tudi s tem, ko se ne gre k predsedniku države, da se posvetuje o predlogu, ki je v skupnem interesu, ki je v interesu slovenske javnosti in seveda tudi mednarodne javnosti, da se ta zaplet čim prej in najbolj objektivno razreši, pa se to ne naredi, potem se pa sporoči, izhajajoč iz enega samega stavka, iz ene besede, ki je tako ali tako iztrgana iz konteksta, da je pač rekel "tobože", da bo zaradi nepristranskosti delal, kot razlagate, v škodo Slovenije. Tega se ne da zaključiti, in jaz ne zaključujem. Zato bom vsekakor ta predlog podprl.
Besedo ima gospa Darja Lavtižar Bebler.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Tudi sama sem hotela poudariti nesmisel oporekanja izjavi gospoda Sekolca, da bo delal nevtralno, kajti jaz nisem mogla drugače razumeti njegove izjave, kot da se je z njo zavezal, da bo delal nepristransko, v duhu tega, da je tudi po Zakonu o sodniški službi vsak sodnik po naši zakonodaji vezan na to, da varuje nepristranskost sodišča, kjer deluje, in seveda tudi nepristranskost svojega ravnanja in odločanja. Zato vidim v tem očitku en velik nesmisel, pa ne samo nesmisel. Zelo me žalosti, da so nekateri pripravljeni s takšnimi puhlicami zagovarjati svojo nerazumno odločitev. Zakaj mislim, da je odločitev ne podpreti kandidata dr. Sekolca nerazumna? Zaradi tega, ker je to človek, ki uživa izreden ugled tako v Organizaciji združenih narodov, kjer je vrsto let deloval, kot tudi na mednarodnih sodiščih oziroma arbitražnih sodiščih, kjer je deloval in kjer še vedno uživa visok ugled in opravlja najvišje funkcije. In res je, danes imamo priložnost, da vsaj pri tistih stvareh, ki jim lahko denemo pečat državotvornosti, ukrepamo tako, kot se spodobi za odgovorne poslanke in poslance in za odgovoren državni zbor. Jaz se bojim, da se ta čas, če se ni že prej začel gospod Sekolec spraševati po Prešernovo Kaj pa je meni tega treba bilo, kajti da se mu očitajo nekatere reči, za katere ni nobene podlage, je samo znak pritlehnosti, ničesar drugega, po mojem videnju. Po naši zakonodaji je pač tako, da je v Zakonu o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč tudi določeno, da mora biti sodnik osebnostno primeren za opravljanje sodniške funkcije. Kar 14 dni smo zdaj poslušali o tem, kaj to pomeni, da ima ta kandidat nek konkreten miselni okvir. Jaz se sedaj sprašujem bolj o miselnem okvirju tistih, ki ta miselni okvir kar naprej nosijo na prangerju. Ta miselni okvir je to, da je osebnostno primeren za opravljanje sodniške funkcije. V drugih zakonih, ki določajo pogoje za nastop nekaterih drugih funkcij v pravosodju, včasih tudi piše, da je vreden zaupanja, in to je ta miselni okvir. Jaz samo upam, da bomo zmogli toliko zrelosti, neke korektnosti in tudi občečloveškega pristopa, da bomo dali glas za tega kandidata, sicer pa res ne vem, ali ste nekateri pristali na tisto: po meni je lahko samo še potop. Mislim, da gre za preveč resne stvari, da bi se lahko ta hip odrekli tako kakovostnemu kandidatu, ki se je pripravljen dati na voljo državi, ki jo bo zastopal kot arbiter v tem mednarodnem sodišču in kjer bo lahko tudi nam v ponos delal tisto, kar bo delal. Tako da prosim kolege, da vendarle razmislimo, da odmislimo naše dnevnopolitične razprtije in da ravnamo tako, kot se spodobi. Hvala lepa.
Prijavljena je še gospa Janja Klasinc. Je ni. Mag. Julijana Bizjak Mlakar, tudi ne. Mag. Župevc, tudi ne. Mag. Sajovic? Izvolite.
Hvala lepa. Dober in vse podpore vreden predlog. Kot sem že prej v stališču poslanske skupine omenil, so nas k tem rešitvam in nadaljnjem koraku zavezali državljani in državljanke na referendumu. To je treba ceniti in spoštovati ter izbrati tudi ustrezne kandidate. Za tako zahtevno, odgovorno in izkušeno funkcijo so kandidati tudi v naši državi redki, zato sem vesel, da smo ga hitro, pravočasno in učinkovito našli. Prepričan sem, da ga bomo danes tudi potrdili, me pa skrbi tisto, kar nekateri pravijo – da je tak miselni okvir, da bo sodil pošteno, napačen. S tem se daje pomemben signal za naprej, kakšne sodnike si, recimo, ena opcija v Sloveniji želi, torej sodnike, ki bodo sodili po naše, pristransko, to pa mislim, da je za to državo slabo. Hvala lepa.
Zaključujem razpravo. Prehajamo na izvedbo glasovanja o Predlogu predsednika Republike Slovenije za izvolitev člana arbitražnega sodišča, katerega naloga je določitev poteka meje med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško na kopnem in morju, stika Republike Slovenije z odprtim morjem in režima za uporabo ustreznih morskih območij ter izrek razsodbe v sporu. V skladu s tretjim odstavkom 1. člena in prvim odstavkom 7. člena Zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč Državni zbor odloča s tajnim glasovanjem. Na podlagi prvega odstavka 92. člena Poslovnika Državnega zbora vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli Državni zbor. Poslanske skupine so mi že posredovale predloge za člane komisije, ki vodi glasovanje. To so Anton Colarič [[SD]] , Robert Hrovat [[SDS]] , Franco Juri [[Zares]] , Gvido Kres [[SLS]] . Član te komisije sem tudi jaz kot predsedujoči. Pri delu komisije bo sodeloval tudi namestnik generalne sekretarke Matjaž Plevelj. Ali kdo predlogu komisije nasprotuje? Ugotavljam, da ne. Če ne, prehajamo na odločanje o takšni sestavi komisije. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena Poslovnika Državnega zbora bo poslankam in poslancem vročena glasovnica tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako, da se na glasovnici obkroži beseda "za" ali "proti". V skladu s petim odstavkom 91. člena Poslovnika Državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanke oziroma poslanca ni jasno razvidna. V skladu s 7. členom Zakona o predlaganju kandidatov iz Republike Slovenije za sodnike mednarodnih sodišč bo kandidat izvoljen, če bo zanj glasovala večina vseh poslank in poslancev, to je 46 ali več. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bodo izpolnjeno glasovnico oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se takoj zglasijo v sobi 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 15.05 ter bo trajalo do 15.20. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se zberejo v sobi 217. Prekinjam to točko dnevnega reda in sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 15.30.
Spoštovani poslanke in poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno sejo. Prebral bom zapisnik o ugotovitvi izida glasovanja za izvolitev dr. Jerneja Sekolca za člana arbitražnega sodišča, katerega naloga je določitev poteka meje med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško na kopnem in morju, stika Republike Slovenije z odprtim morjem in režima za uporabo ustreznih morskih območij ter izrek razsodbe v sporu. Glasovanje je bilo v prostorih Državnega zbora Republike Slovenije dne 23. septembra 2011. Razdeljenih je bilo 79 glasovnic. Oddanih je bilo 79 glasovnic. Neveljavne so bile 3 glasovnice. Veljavnih je bilo 76 glasovnic. Za je glasovalo 54 poslank in poslancev, proti 22. Na podlagi izida glasovanja je bil dr. Jernej Sekolec z večino glasov vseh poslank in poslancev izvoljen za člana arbitražnega sodišča, katerega naloga je določitev poteka meje med Republiko Slovenijo in Republiko Hrvaško na kopnem in morju, stika Republike Slovenije z odprtim morjem in režima za uporabo ustreznih morskih območij ter izrek razsodbe v sporu. Članu arbitražnega sodišča dr. Jerneju Sekolcu čestitam za izvolitev in mu želim uspešno delo! / aplavz/ Prehajamo naobravnavo Predloga Sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo s predlogi sklepov. Sodni svet je Državnemu zboru predložil predloge za izvolitev v sodniško funkcijo, in sicer na sodniška mesta treh okrožnih sodnic in okrožnega sodnika na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani ter dveh okrajnih sodnikov na Okrajnem sodišču v Mariboru. Predstavnik Sodnega sveta je sporočil, da ga na sejo ne bo in časa za uvodno obrazložitev ni javil. Predlog je obravnavala Mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predloge sklepov. Prijavljenih k razpravi ni, zato prehajamo na odločanje o predlogih sklepov. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi mag. Lilijane Strban na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi mag. Darka Krašovca na sodniško mesto okrožnega sodnika na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi Klavdije Ane Magič na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi Snežane Zorc na sodniško mesto okrožne sodnice na Delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi dr. Andreja Ekarta na sodniško mesto okrajnega sodnika na Okrajnem sodišču v Mariboru. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi Boštjana Polegeka na sodniško mesto okrajnega sodnika na Okrajnem sodišču v Mariboru. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 63, proti nihče. [[Za je glasovalo 63.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predlogov sklepov o izvolitvi sodnikov porotnikov Delovnega sodišča v Celju, Delovnega sodišča v Kopru, Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani za odločanje v delovnih sporih, Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani za odločanje v socialnih sporih ter Delovnega sodišča v Mariboru. Predloge sklepov je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija, ki je zboru tudi pisno poročala. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o posameznih predlogih sklepov. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi sodnikov porotnikov Delovnega sodišča v Celju. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi sodnikov porotnikov Delovnega sodišča v Kopru. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi sodnikov porotnikov Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani za odločanje v delovnih sporih. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 65, proti nihče. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi sodnikov porotnikov Delovnega in socialnega sodišča v Ljubljani za odločanje v socialnih sporih. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem še predlog sklepa o izvolitvi sodnikov porotnikov Delovnega sodišča v Mariboru. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga odloka o dopolnitvi Odloka o ustanovitvi Sveta za elektronske komunikacije. Predlog odloka je v obravnavo zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o Predlogu odloka o dopolnitvi Odloka o ustanovitvi Sveta za elektronske komunikacije. Glasujemo. Navzočih je 65 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o razrešitvi predsednika Odbora za zdravstvo. Predlog sklepa je pripravljen na podlagi predloga Poslanske skupine Poslanski klub LDS z dne 6. septembra 2011, s katerim predlaga, da se Ljuba Germiča razreši s funkcije predsednika Odbora za zdravstvo. Želi besedo predstavnik predlagateljev za dopolnilno obrazložitev predloga? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? [[Ne želijo.]] Ker nihče ne želi razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o razrešitvi predsednika Odbora za zdravstvo. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 64, proti nihče. [[Za je glasovalo 64.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o razrešitvi podpredsednika Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Predlog sklepa je pripravljen na podlagi predloga Poslanske skupine Poslanski klub LDS z dne 6. septembra 2011, s katerim predlaga, da se Ljuba Germiča razreši s funkcije podpredsednika Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Želi predstavnik predlagateljev besedo? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Poslanke in poslanci? [[Ne želijo.]] Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o razrešitvi podpredsednika Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 65, proti nihče. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Gospod Kontič, proceduralni predlog.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Predlagam, da te točke ne zaključite, da 30. točka Mandatno-volilne zadeve ostane odprta do zaključka seje, in če bo Mandatno-volilna komisija, ki naslednji teden v torek še zaseda, sprejela kakšno odločitev za obravnavo na Državnem zboru, da to možnost pustite odprto. Predlagam, da potrdimo ta proceduralni predlog.
Hvala. Predlog, da 30. točko dnevnega reda Mandatno-volilne zadeve obravnavamo tudi v torek, 27. septembra 2011, dajem ob smiselni uporabi prvega odstavka 65. člena Poslovnika Državnega zbora na glasovanje. Obveščam vas, da bo predlog sprejet, če mu ne bo nasprotovala tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 15. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 15.]] Obveščam vas, da je ta predlog sprejet. Prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali v torek, 27. 9. 2011, po končanih glasovanjih. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu potrošnikov v okviru rednega postopka. Državni zbor je v sredo, 21. septembra 2011, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je Državni zbor na predlog Vlade kot predlagateljice zakona sklenil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena Poslovnika Državnega zbora še na tej seji opravil tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da k predlogu zakona za tretjo obravnavo ni bilo vloženih amandmajev. Obenem vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na seji matičnega delovnega telesa oziroma Državnega zbora, predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona – če ste za to. Še enkrat ponavljam, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 31. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali v torek, 27. septembra 2011, ob 10. uri. Nasvidenje.