Vem, da nekatera delovna telesa še zasedajo. Predsednike prosim, da prekinejo delo in da poslancem omogočijo prihod na sejo. Prosim, da pridete v dvorano. Zelo veliko naših kolegov in kolegic je danes odsotnih. Državni zbor bo lahko razpravljal in odločal le, če bomo vsi tisti, ki smo sicer prisotni v državnem zboru, navzoči tudi na seji. Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Dober dan. Prosim vse, tako poslance kot predstavnike vlade, da zasedejo svoja mesta in da ne motijo začetka seje. Preden bom pričel nadaljevanje 14. seje, vas moram obvestiti, da, kot rečeno, veliko kolegic in kolegov manjka, in sicer kolegi: Battelli, Jelinčič, Brejc, Horvat, Kacin, Partljič, Drobnič, Maršič za pričetek seje, kolega Malovrh, ki je sicer z nami, dr. Gaber, Čebulj, kolegica Pozsonec, kolega Peterle,Fabjan, Veber, Bevk, Jerovšek, Barovič, Beuermann, Džuban, Jakič, Jerič, Vučko, Terčon, Zalokar Oražem, Kopušar, Gračner in Štemberger. Veliko kolegic in kolegov je torej odsotnih. Delo bo danes mogoče opraviti samo, če bomo zelo kolegialni in bomo navzoči na seji ves čas, tako da bo mogoče sprejemati odločitve. Mislim, da je minilo dovolj minut po deseti, da lahko prvič ugotavljam navzočnost v dvorani. Ugotavljam navzočnost v dvorani. Nekaj minut bom počakal, sicer pa bom odredil 15-minutni odmor do pričetka seje. Čaka nas veliko dela. Nadaljevali bomo s 7. točko. Kolegice in kolegi! Prosim, da zasedete svoja mesta, vložite glasovalne kartice v glasovalne naprave. Ugotavljal bom navzočnost v dvorani. Mir! Ugotavljam navzočnost v dvorani. Prosim pritisnite na tipko "kvorum". Ugotavljam navzočnost v dvorani! V dvorani je navzočih 46 kolegov in kolegic. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Pozdravljam predstavnike vlade in jih prosim, da s svojim klepetom ne motijo dela državnega zbora. Današnje nadaljevanje 14. seje bomo pričeli z obravnavo prekinjene 7. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o urejanju prostora. Zatem bomo prešli na obravnavo 8. točke, to je predloga zakona o graditvi objektov in po vrstnem redu dalje. Če ima predsedstvo državnega zbor točno evidenco, je zdaj na vrsti kolega Sok v splošni razpravi. Nihče več? Drži. Kolega Sok, imate besedo, ki je omejena na 5 minut. Prosim izvolite. Prosim za mir.
Hvala za besedo. Pravzaprav imam repliko na izvajanje gospoda ministra. Včeraj je bila ura 18.00 in nisem prišel s svojo repliko na vrsto. Danes sem že malo pozabil, kaj sem mu želel replicirati, ampak se bom poskušal spomniti. Torej, gospod minister, govorili smo o 8. členu zakona o kmetijskih zemljiščih, ki ga sedaj ta zakon o urejanju prostora nekako nadomešča s 5. členom, in vi pravite, da je v 5. členu tega zakona varstvo kmetijskih zemljišč celo bolje urejeno, kot je bilo prej v 8. členu zakona o kmetijskih zemljiščih. V tem 8. členu zakona o kmetijskih zemljiščih seveda ne gre samo za spremembo namembnosti, ampak gre tudi za to, da je moralo ministrstvo za kmetijstvo dati soglasje k vsem tistim spremembam namembnosti zemljišč, ki so posegale na področje kmetijskih zemljišč prve kvalitete. Če ni dalo ministrstvo za kmetijstvo svojega soglasja, je tako soglasje lahko dala vlada v celoti. Šlo je namreč za to, da so se kmetijska zemljišča s takšno proceduro varovala, sedaj se pa ta 8. člen zakona o kmetijskih zemljiščih na nek način ukinja. Naš predlog je pač bil, in tudi predlog ostalih poslanskih skupin - in takšen predlog sem tudi zasledil v javni razpravi - je šel v tej smeri, da je treba v tem zakonu o urejanju prostora maksimalno povzeti dikcijo 8. člena zakona o kmetijskih zemljiščih in da naj bi ta predlog pripravilo ministrstvo za okolje in prostor nekako skupaj z ministrstvom za kmetijstvo. Torej, v tej smeri je šla ta razprava, kajti zavedati se je treba, kar je bilo včeraj večkrat povedano, da so površine kmetijskih zemljišč v Sloveniji omejene in da tistega, kar je pač enkrat pozidano, ni mogoče več spraviti nazaj v funkcijo kmetijskega prostora. No, vi ste na to nekako odgovorili tako, kot sem si zapisal, da je ta ideja podobna idejam Marxa in Engelsa, ki sta v svoji teoriji zapisala, da je treba vsako kmetijsko zemljišče, ki se uporabi za drug namen, nadomestiti z novim kmetijskim zemljiščem. Torej ne vem, ne poznam teh teorij, vendar vem, da to ni možno. Torej, če sta Marx in Engels o tem govorila, sta se motila, tako kot še o marsičem. Torej, zemlja je zagotovo ena takšnih, bi rekel, naravnih danosti, ki jo je treba varovati, tako kot varujemo, kot sem že včeraj povedal, zrak in vodo; ko enkrat neko kmetijsko zemljišče pozidate, ga z enako kvalitetnim kmetijskim zemljiščem nikakor ni možno nadomestiti. Kar se pa tiče nasprotja interesov, ki jih ta zakon o urejanju prostora prinaša, se zavedam, da teh nasprotujočih si interesov s samim zakonom ni možno preprečiti. Možno pa jih je, seveda, z zakonom spraviti na minimum, se pravi, da je zakon sestavljen tako, na takšen način, da v praksi prihaja do čim manj navzkrižij teh interesov. Do teh navzkrižij interesov pa ne prihaja takrat, ko ljudje lahko s svojim sodelovanjem vplivajo na same procese pri urejanju prostora. Se pravi, če bodo lahko vsi udeleženci na nek način vplivali na pripravo prostorskoureditvenih pogojev, na pripravo prostorskih aktov, potem tudi ni razlogov, da bi prihajalo do, bi rekel, sporov in do prevelikih navzkrižnih interesov. Hvala lepa.
Hvala vam. Prosim, kolega Džuban. Replika?
Replika.
Prosim.
Strinjam se z vsemi razpravljavci - repliciram kolegu Soku - tudi kolega Rokavec je včeraj poskušal temu spoštovanemu zboru razložiti potrebo varovanja kmetijskih zemljišč. In strinjam se z vsemi, ki o tem govorijo, da je potrebno nekje v nek zakonski dokument vgraditi način varovanja tudi kmetijskih zemljišč. Ampak problem je v tem, da kljub restriktivnemu 8. členu zakona o kmetijskih zemljiščih imamo situacijo,kjer nismo na tak način tudi z restriktivnimi ukrepi obvarovali ničesar ali pa zelo malo. V čem je problem? 8. člen je nenavaden in smo ga poskušali že ob sprejemanju zakona o kmetijskih zemljiščih spreminjati zaradi tega, ker imamo tri območja, kjer različno varujemo kmetijska zemljišča. Dogajalo se je, da si varoval v enem območju najboljše zemljišče enako kot v nekem drugem območju skoraj ničvredno. Po tem členu je mogoča špekulacija, da si dve leti pred neko spremembo namembnosti zemljišče opustil, prijavil spremembo in si namesto njive imel neko poraščeno ničvredno zemljišče in temu primerno so se odmerjali prispevki. Da ne govorim še o možnih drugih špekulacijah. Lahko bi govorili še o napakah. Mi vemo, da se je 30% podvajalo občinam, 70% državi in ta del je tudi bil vprašljiv, ker se je lahko odpisoval, ali ne v določenih primerih. Sredstva so bila namenska. Namensko se niso uporabljala skoraj nikjer. Mogoče so tam, kjer so spoštovali določila zakona, ovirali njihovo uporabo in motnje v proračunu občin, ker so bila namenska oziroma naj bi bila, kontroliral pa jih ni nihče. Kje je problem? Problem zaraščanja je povsem drugje, da imamo v državi zemljišča razparcelirana in da imamo drobnoposestniško strukturo. Mi moramo varovati zemljišča na način, da to spremenimo. To je pa dolgotrajen proces v kateremkoli delu proračuna, pa seveda še v kakšnih drugih sredstvih. Mi smo povsem izključili ukrepe komasacij, manjših melioracij seveda, strinjam se z ekologi, da večji posegi niso smiselni in še marsikaj v tem delu, ki se skupno imenuje urejanje kmetijskih zemljišč. In nam nobena sprememba namembnosti do sedaj ni dala rezultatov in tudi do sedaj naprej ne bo dala nobenih rezultatov. Če mi naprej ne bomo peljali ukrepov, predvsem v marginalnem delu Slovenije, glede združevanja parcel, ker če imaš parcele, 30 komadov po 15.500 kvadratnih metrov, pa jih združiš, je nekdo za to zainteresiran, za 30 parcel pa nihče ni zainteresiran, so premajhne parcele. In tako dalje, da ne obrazlagam. Tisti, ki se spoznate na problem, ga boste verjetno tudi razumeli. V proračunu imamo za te namene, meni se zdi 200 milijonov. To so trije projekti v celi državi. Mi smo poskušali tukaj, v tej dvorani z nekim amandmajem, pa je seveda vlada oziroma ministrstvo nasprotovalo, da bi iz neposrednih plačil 20 milijard izločili 1 ali 2 milijardi za te ukrepe, kar bi dalo večji efekt pri ekonomiki pridelovanja kot pa neposredna plačila, ki so postala politična kategorija, češ to moramo pač dobiti zaradi zniževanja stroškov, za te druge učinkovite ukrepe pa nismo namenili sredstev in bo potrebno v bodoče iskati v tej smeri rešitve, seveda tudi skozi zakon neke omejitve, da ne bo možno kar tako posegati na kmetijska zemljišča. Hvala lepa.
Ali želi, preden dam besedo ministru, še kdo izmed poslank in poslancev besedo? [[Ne.]] Potem vabim ministra mag. Kopača k besedi. Vse ostale pa prosim, da ne motite razprave v državnem zboru.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane poslanke in poslanci! Vsekakor smo zaznali in navsezadnje nas spreminjevalna stališča odbora tudi zavezujejo k temu, da še dodatno proučimo oziroma izpilimo, če smem uporabiti ta izraz, 5. člen. Pa vendar bi rad ob tej polemiki opozoril na to, da je treba brati 4. in 5. člen tega predloga zakona skupaj. Ta zakon usmerja poselitev oziroma stanovanjsko zidavo oziroma druge vrste zidavo izključno v naselja in prvenstveno v sanacijo degradiranih območij znotraj naselij. Prvenstveno v pozidavo plomb znotraj naselij. Širitve izven naselij omogoča le izjemoma. Morda celo bolj restriktivno, kot je bilo to danes. In te izjeme so izjeme, kadar gre za, v 5. členu piše, objekte, ki neposredno služijo kmetijski oziroma gozdarski dejavnosti, dejavnosti vodnega gospodarstva, turizma, pridobivanju mineralnih surovin in tako naprej, pa kadar gre za prometno infrastrukturo ali energetsko, pa kadar gre za rekonstrukcijo, obnovo, adaptacijo, vzdrževalna dela zakonito zgrajenih objektov. Edina stvar, ki je nova tu, glede na obstoječe stanje, je ta, da ta zakon omogoča zarisavanje tako imenovanega razvojnega območja naselja, ki pa je seveda v neposrednem zaledju naselja. Ta zakon bo verjetno omogočil manj restriktivno obravnavo kmetijskih zemljišč, ki so ali že znotraj samega naselja ali pa v njegovi res neposredni bližini. Lahko pa rečem, da bo bolj učinkovito kot do sedaj varoval kmetijska zemljišča tam, kjer gre za pravzaprav komplekse kmetijskih zemljišč. Zakon sam preveva ne samo skrb za gradnjo, daleč od tega. To je zakon o urejanju prostora. In zakon seveda je usmerjen v to, da se varujejo naravni resursi; med njimi je seveda zagotovo eden najpomembnejših prav rodovitna prst oziroma kvalitetna kmetijska zemljišča. Zato mislim, da ne bomo naredili nič slabega s tem zakonom. In še ko je bil tu poziv, da naj naredimo tekst skupaj z ministrstvom za kmetijstvo - 4. in 5. člen sta narejena v soglasju z ministrstvom za kmetijstvo. Ta predlog zakona je šel skozi medresorsko obravnavo in smo ga različna ministrstva pripravili skupaj. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? Ugotavljam, da ne. Prav. Potem zaključujem splošno razpravo in prehajamo na razpravo in glasovanje o sklepu matičnega delovnega telesa. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o urejanju prostora v prvi obravnavi je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Želi kdo besedo o tem predlogu? Nihče. Potem bo državni zbor o tem predlaganem sklepu odločal. Glasujemo! Glasujemo o predlaganem sklepu matičnega delovnega telesa. Navzočih 51, 48 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o stališčih, ki jih je pripravilo matično delovno telo in so zapisana v poročilih delovnega telesa, kot tudi razpravo o dopolnjevalnih in spreminjevalnih predlogih k stališčem matičnega delovnega telesa. Želi kdo besedo? Rad bi vas opozoril, da imate pred seboj dva dokumenta, dve dopolnjevalni stališči ali predloga. Prvega je pripravil kolega Tanko, drugega kolega Veber. Želi o njima kdo razpravljati? [[Ne.]] Potem bomo najprej odločali o predlogu kolega Tanka. Predlog ima sicer štiri točke. Ali kdo zahteva, da o teh odločamo posamezno? [[Da.]] Potem bomo o predlogih kolega Tanka, ki so zapisani pod zaporednimi številkami od 1 do 4, odločali separatno. Najprej o predlogu pod zaporedno številko 1. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Najprej o predlogu pod zaporedno številko 1 dopolnjevalnega predloga kolega Tanka. Glasujemo. 50 navzočih, 35 za, 10 proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je prvi dopolnjevalni predlog sprejet. Dajem na glasovanje predlog dopolnjevalnih stališč pod zaporedno številko 2. Glasujemo! 48 navzočih, 25 za, 20 proti. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je predlog dopolnjevalnega stališča sprejet. Na glasovanje dajem predlog pod zaporedno številko 3. Še enkrat bomo morali ugotavljati izid glasovanja. Prosim za pozornost, za zbranost v državnem zboru! Ponovno bom dal na glasovanje predlog kolega Tanka pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Prosim za zbranost v državnem zboru! 54 navzočih, 49 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da smo tudi ta predlog sprejeli. Prehajamo na zadnji, četrti predlog dopolnjevalnih stališč kolega Tanka. Glasujemo. Smo sredi glasovanja o četrtem predlogu dopolnjevalnih stališč. 54 navzočih, 23 za, 27 proti. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da četrti predlog ni dobil potrebne podpore državnega zbora in ni sprejet. Zdaj lahko preidemo na glasovanje o dopolnjevalnem stališču k predlogu zakona, ki ga je predlagal kolega Veber. Glasujemo o predlogu kolega Vebra. Glasujemo. 53 navzočih, 41 za, 7 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na odločanje o predlaganih stališčih v celoti. Glasujemo. Prosim za mir in zbranost v dvorani. 53 navzočih, 51 za, nihče ni glasoval proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so predlagana stališča v celoti sprejeta. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O GRADITVI OBJEKTOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? [[Želi.]] Minister mag. Kopač, prosim, izvolite, imate besedo.
Lahko rečem, ta zakon je pravzaprav zakon dvojček s pravkar obravnavanim zakonom. Pravkar obravnavani zakon je urejal postopek sprejemanja prostorskih dokumentov, ta zakon pa ureja postopek izdaje dovoljenja za konkreten poseg v prostor. Zakon je imel kot svoj prvenstveni cilj poleg posodobitve, kajti obstoječi zakon je prav tako iz leta 1984, za namen to, da bistveno skrajša čas, ki ga potrebujejo upravni organi, za to, da se odločijo o konkretnem posegu v prostor. Zakon po novem predvideva eno samo dovoljenje za poseg v prostor, ne več lokacijsko in gradbeno, tako kot je bilo do sedaj, ampak samo gradbeno dovoljenje, ki pa bo za malenkost drugačno od dosedanjega. Pomembna novost zakona je opredelitev strank v postopku. Po zakonu stranke v postopku niso več avtomatično vsi sosednje, na primer, pač pa so to samo lastniki nepremičnin oziroma solastniki nepremičnin v tako imenovanem vplivnem območju objekta. To v posameznih primerih pomeni skrčenje strank v postopku glede na dosedanjo ureditev, v posameznih primerih pa tudi razširitev. Zakon uvaja novost v primeru izdajanja soglasij. Najprej seveda skrči soglasjedajalce glede na dosedanje ureditve, predvsem pa natančneje določa pravice in obveznosti soglasjedajalcev. Nalaga jim rok, v katerem morajo izdati soglasje. Ta je 8 oziroma za posamezne primere 30 dni. Če v tem roku soglasja ni ali utemeljene zavrnitve ne bo, se bo soglasje avtomatično štelo kot izdano. S tem računamo,bomo odpravili sedanje zamude, ki so nastajale pri izdajanju dovoljenj, ko je bil investitor prisiljen iskati nova in nova soglasja, tudi od določenih subjektov, ki za to sploh niso imeli podlage v zakonu. Lahko rečem, da smo na ministrstvu včasih prav začudeni nad inovativnostjo upravnih organov, kaj vse nalagajo potencialnim investitorjem za poseg prostor, čeprav za to seveda ni nobene podlage v zakonu. Zato bodo prehodne določbe tega zakona tudi poskušale z eno potezo razveljaviti obstoječe zahteve po soglasjih brez zakonske podlage. Pomembna novost zakona je ta, da omogoča začetek gradnje pred pravnomočnostjo gradbenega dovoljenja, po dokončnosti. Seveda so predvidene tudi posamezne rešitve oziroma rešitve, kaj se pa zgodi v primerih, ko pa pravnomočnosti kasneje ni, navkljub temu, da je dovoljenje bilo dokončno. Rizik seveda nosi investitor sam. Zakon predvideva še posebej skrajšani postopek za izdajo dovoljenj za vse objekte javne infrastrukture. Tu lahko rečem, da smo šli res v bistvene poenostavitve oziroma pospešitve in zato je tem objektom javne infrastrukture namenjena še posebna pozornost. Zakon predvideva tudi izostreno odgovornost posameznih udeležencev pri graditvi objektov in uvaja nekaj inovativnosti tudi pri kazenskih določbah, ki so do sedaj bile, resnici na ljubo, precej neučinkovite. Zakon poleg tega prinaša enotno klasifikacijo vseh vrst objektov. To pa je tisto, kar do sedaj v naši zakonodaji ni bilo urejeno in se šteje pod uskladitev zakona z evropskimi predpisi. Zato ima ta zakon tudi oznako E oziroma se šteje med evropsko zakonodajo. Prepričan sem, da bo zakon, ko bo zaživel, seveda bistveno skrajšal postopke, skrajšal tudi čakalne vrste pri razreševanju sporov in naredil inšpekcijo mnogo bolj učinkovito, kot je danes. Hvala lepa
Hvala lepa. Predlog zakona o graditvi objektov je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje. Želi predsednik odbora želi besedo. Prosim. Izvolite, kolega Gerenčer.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Gospod minister s sodelavci! Odbor za infrastrukturo je na svoji 19. seji 10. januarja in na 23. seji 6. marca obravnaval predlog zakona o graditvi objektov, ki smo ga dobili v proceduro s strani Vlade Republike Slovenije. Po predstavitvi s strani predlagatelja smo se odločili, da glede na problematiko in zainteresiranost naše javnosti opravimo tudi javno predstavitev mnenj o tem zakonu, saj smo pričakovali, da bo iz te javne predstavitve prišlo tudi veliko dobrih predlogov. Ta predstavitev je bila 6. februarjain je dala, kot sem že dejal, veliko dobrih sugestij, predlogov in tudi nekaterih pripomb. Upamo, da jih bo vlada tudi proučila in morebiti tudi povzela pri pripravi zakona za drugo obravnavo. Na 23. seji smo opravili potem prvo obravnavo predloga zakona, se seznanili s stališči in mnenji iz javne predstavitve mnenj in mnenjem sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve, ter tudi mnenjem komisije za lokalno samoupravo in regionalni razvoj pri Državnem svetu Republike Slovenije. Na osnovi razprave članov odbora smo oblikovali tudi stališča in mnenja k predlogu zakona, ki smo vam jih predstavili v pisni obliki. Člani odbora smo v razpravi ugotovili, da je predlog zakona o graditvi objektov pripravljen tako, da je dobra podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo in tudi menili, da ga je treba dopolniti v smislu stališč, ki smo jih oblikovali k posameznim členom. Dovolite samo, da poleg tega prvega sklepa, ki sem ga že povzel, torej da podpiramo predlog zakona, da je primeren za drugo obravnavo, opozorim na nekatera naša stališča, samo na nekatera, ker jih imate v pisni obliki skoraj na dveh straneh. Veliko je bilo govora o zbornični organiziranosti in smiselnosti predlagane ureditve dveh zbornic z različnimi zakoni. Menili smo, da se presodi možnost priprave samostojnega predloga zakona o strokovni zbornici projektantov in prostorskih načrtovalcev. Nadalje se prouči možnost, da se na novo uredi organizacija in pristojnost Inženirske zbornice Slovenije iz veljavnega zakona o graditviobjektov, saj je nesmiselno pri pripravi nove sistemske zakonodaje to stanje ohranjati. Potrebno je proučiti vrste zahtevnosti objektov za pridobivanje mineralnih surovin in jih definirati; o tem govori 11. člen tega zakona. Preveri naj se možnost, da imajo objekti v javni rabi vgrajeno tudi osebno dvigalo za potrebe funkcionalno oviranih oseb, o čemer govori 16. člen. Prav tako, da se pri obveznem evidentiranju objektov vključi tudi obveznost evidentiranja celotne infrastrukture, ki se nekako navezuje na te objekte. Glede dileme, ki se je pojavila na javni predstavitvi mnenj, menimo, da bi bilo dobro proučiti mnenja, ki se nanašajo na izpolnjevanje pogojev za opravljanje dejavnosti projektiranja in revidiranja projektne dokumentacije, tudi za članice univerz. Veliko govora je bilo o tem na predstavitvi mnenj in nekako smo prisluhnili tudi stališčem naših univerz, da se proučijo in se nekako vključijo v te pomembne odločitve oziroma delo. Prav tako menimo, da je potrebno proučiti dilemo iz javne predstavitve mnenj, ki se nanaša na obveznost, da mora biti gospodarski subjekt vpisan v imenik projektantov oziroma izvajalcev pri Gozdarski zbornici Slovenije, kot pogoj za nastopanje na trgu projektantov oziroma izvajalskih storitev. Nadalje smo bili mnenja, da se preveri pravica lokalne skupnosti do opredelitve objektov, za katere ni potrebno gradbeno dovoljenje. Gre za pomožne objekte, o čemer je že bilo tudi govora v uvodu. Prav tako, da se opredeli gradnja v lastni režiji in naj sledi sedanji določbi zakona o graditvi objektov, ki opredeljuje tudi tako gradnjo za objekte do maksimalno 250 kvadratnih metrov koristne površine. Nadalje, preveri naj se obseg obveznih sestavin, ki jih potrebno predložiti zahtevi za izdajo uporabnega dovoljenja. Vemo, da je to posebno poglavje problemov, s katerimi se srečujemo pri vsakdanjem življenju in delu. Mnenja smo tudi bili, naj predlagatelj prouči, ali ne bi predstavil državnemu zboru Republike Slovenije v fazi osnutka tega zakona oziroma najkasneje pri tretji obravnavi podzakonske predpise, da bi lažje dojeli, kaj nas čaka, ko ta zakon sprejmemo. V 26. alinei je pa tiskarska napaka. Mi smo zapisali, da naj se "upoštevajo" pripombe iz javne predstavitve mnenj. Praviloma naj se "proučijo" pripombe iz javne predstavitve mnenj. In prosim, da v tem smislu tudi jemljemo ta popravek, ko bomo glasovali o naših stališčih. In seveda, da se proučijo pripombe in mnenje Komisije za lokalno samoupravo Državnega sveta Republike Slovenije in seveda se upoštevajo tudi mnenja Sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve. Torej mnenja smo, da je predloženi zakon primerna podlaga za drugo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik odbora. Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Potem začenjam predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej je za besedo zaprosil v imenu poslanske skupine Nove Slovenije kolega Mamić. Sprašujem, ali želi potem še katera od poslanskih skupin predstaviti stališča. [[Želi.]] Najprej torej besedo kolega Mamić, v imenu poslanske skupine Nove Slovenije, potem pa kolega Tanko v imenu SDS. Prosim.
Pozdravljeni vsi prisotni, predstavniki vlade, gospod predsednik, kolegice in kolegi, poslanke in poslanci. V imenu poslanske skupine Nova Slovenija, ker smo ta zakon pripravili, smo se usedli in porabili ogromno enega časa, da smo nekaj pripravili z namenom, da bi bil čim bolj kvalitetno pripravljen, v dobro vseh nas, zato da se ne bi čez eno leto spet predelavali kakšni členi z novimi amandmaji in tako naprej. Jaz imam napisanih nekaj, kar nekaj pripomb, pomislekov, tam pa tam je tudi kakšna stvar spuščena, mogoče površno ali pa iz kakšnih drugih razlogov. In upam, da smo zajeli v tem materialu. V zvezi s prizadevanji, da se postopek za izdajo gradbenega dovoljenja čim bolj poenostavi in skrajša, kar je smiselno, pa se postavlja vprašanje, ali so vse predlagane spremembe dovolj domišljene, da ne bodo predstavljale novih problemov. Z novimi rešitvami mora namreč biti zagotovljeno hkratno varstvo pravic investitorja, da pride do dovoljenja v razumnem roku kot tudi varstva pravic in pravnih koristi tistih, na katerih pravice ali pravne koristi bi lahko vplivala odločba kot tudi varstvo javnih koristi. V tem pogledu so prišli v tiste določbe predloga novega zakona, ki uvajajo poseben upravni postopek na tem področju. V skladu z načelom subsidiarne uporabe zakona o splošnem upravnem postopku se namreč posebna vprašanja upravnega postopka v posebnem zakonu lahko uredijo drugače, če je za postopanje na takem upravnem področju to potrebno, in se v tem primeru postopa po določbah splošnega upravnega postopka o tistih vprašanjih, ki niso urejena s posebnim zakonom. Zdaj bom povedal naša mnenja od člena do člena, tako da bo mogoče trajalo malo dlje časa. Se opravičujem. Če začnemo s členom 11, vrsta objektov glede na zahtevnost gradnje. Tu me najbolj moti, osebno mene kot gradbenika, kaj so enostavni objekti, da ti objekti ne potrebujejo statičnega izračuna. Jaz sem proti temu. Namreč, če je razpetina od zida do zida večja kot 3 metre, že po predpisih mora biti dodaten nosilni element, ki bo zagotavljal, da je konstrukcija dobra. To je, gradbeniki poznamo, tako imenovano togo rebro, če so to, recimo, travete ali pa kakršnikoli drugi rebričasti elementi v prečni smeri. To se pravi, če je objekt narejen tako, da imavmesni nosilni element, recimo zid, potem statični izračun tudi ni potrebno. Namreč, zakaj govorim to? Zato, ker je za tak objekt lahko predvidenih 30 kvadratnih metrov, seveda to ni 15 krat 2, ampak približno 5 krat 6, in če je 5 metrov razpetina, je večkot 3 metre, se pravi, zahteva nosilni element vmes. Nosilni element pa ne more biti brez statičnega izračuna. To bom omenil tudi pri 55. členu, tudi nekaj v zvezi s tem. Pri 12. členu govori predlog o objektih, o višini objektov. Na odboru sem omenil ta problem in me je gospod minister zavrnil, češ kaj pa most. Tu je slabo razčlenjeno. Namreč, v gradbeništvu poznamo tri vrste objektov, to so nizke gradnje, visoke gradnje in industrijski objekti; to nikjer ne piše in ni nikjer razdelano, da bi se potem lažje pogovarjali. Tako da če govorimo o stopniščih v nekih stavbah, kot piše v 12. členu, potem ne moremo govoriti o mostovih - most je lahko tudi 70 ali še več metrov visok, vendar še vedno ne sodi med visoko gradnjo, pač pa sodi med nizke gradnje, sam posebi je kot objekt visok, ne sodi pa med visoke gradnje. Sodi pa nek navaden kiosk, če je zgrajen, ne vem, po nekih predpisih, med visoke gradnje. Tako da je treba te stvari ločiti in mislim, da bi morale biti tudi tu zajete. Kar se tiče samega stopnišča, sem tudi predlagal, da - recimo, tu navaja pri nizkih objektih - se opravičujem, moram malo pogledati - aja, za stopnišče v drugem [[...]]se navaja, da mora biti pritličje plus tri nadstropja oziroma piše tako, da če objekt ima pritličje in manj kot tri nadstropja, da je potrebno stopnišče. To se pravi, zakaj moramo omenjati tri stopnišča, to spada v nizki objekt, seveda, ampak je zadosti, da se napiše, to je zaradi invalidov, ker mora biti dvigalo, če piše, da je samo stavba višja kot ena etaža, ker če je ena etaža, potem niti stopnišča ne rabimo in tudi dvigala. Če pa moramo priti z dvigalom, potem pa seveda na naslednjo etažo, je zadosti, da se napiše, pritličje plus ena etaža, plus eno nadstropje, p + 1. Tudi to zna biti zavajajoče. Zakaj? Zato, ker je lahko tudi kletno stanovanje, pa je na višini terena. Tako da bi jaz napisal, bi predlagal, da se napiše, da če je objekt nad vhodom več kot ena etaža, da je potrebno potem predvideti tudi možnost, da se zgradi stopnišče. Aja, pardon, to piše v 16. členu, sem malo stvar zasukal po svoje, se opravičujem. No, zdaj, če preidemo na 23. člen, upravnih enot ne omenja, le v prehodnih določbah pokrajine, če ne bodo konstituirane ob uveljavitvi zakona. Ne omenja pa tudi pokrajin, kdo so pristojni organi. Ne vem, zakaj niso upravne enote omenjene. Tako da bi predlagal, da se doda še točka 9 in se omeni upravna enota. Pri 25. členu se vprašamo, zakaj investitor nastopa v svojem imenu in za tuj račun. To je meni malo protislovno. Ali ni predpogoj, da investitor izkaže ustrezno razpolagalno pravico za gradnjo in je nastopanje na tuj račun funkcija investitorjevega pooblaščenca. V 50. členu spet sprašujemo, na kakšen način poziva projektant soglasodajalca, da se po roku 8, 15, 30 dni šteje, da je soglasje dano. Mislim, to mora biti napisano, ali je to po klasični pošti ali po elektronski pošti, ali ustno ali, ne vem, pač način mora biti tudi napisan. 55. člen je nekako nadaljevanje 9. člena, kar se tiče gradbenega dovoljenja. Zakaj je predpogoj za gradnjo brez gradbenega dovoljenja odmik od sosednjega zemljišča? Glejte, sosednje zemljišče, če se sosed ne strinja, da se objekt naredi bliže kot 2 metra in pol, mora biti gradbeno dovoljenje, pa tudi če je majhen objekt, tudi če ne rabi statičnega izračuna. Če je pa odmaknjen 3 metre in pol, več kot 3 metre in pol, potem je lahko tistih 30 kvadratov, kot sem omenil prej, in ne rabi statičnega izračuna, ne rabi gradbenega dovoljenja. To mi je protislovno. Torej, jaz bi rekel, če objekt po svoji velikosti zahteva statični račun, seveda tudi gradbeno dovoljenje s tem, naj se to upošteva. Ne pa, da je zdaj odvisno od tega, kaj bo sosed rekel, ali boš imel gradbeno dovoljenje ali ne. To mi ni logično. Pri 57. členu ni določeno, kaj mora vsebovati vloga, da je popolna. Ali je lahko vsaj stvar s predpisom ministra, ne da bi bilo splošno določeno v zakonu. Zakaj se ne črta potreba po dokazovanju lastništva, če je to vpisano v uradnih evidencah. To je birokracija, ker ne moreš graditi, če nimaš lokacijskega dovoljenja. Zdaj bo to skupaj, to je v redu, praktično, da se zmanjšajo roki. Ampak, če se dela lokacijska dokumentacija, notri je zajeto vse. Iz katastra so podatki vrisani in iz zemljiške knjige tudi vpisani, tako da se jasno ve, da lastnik ima pravico graditi na svojem. Ne vem, zakaj mora še dodatno dokazovati, da je to res njegovo. Pri 58. členu ni logično, da se opredeljuje vrsta listine v zvezi z vrsto pravice, namesto da bi se opredelila vrsta pravice v povezavi z vrsto gradnje. Kaj pomeni točka 3? Katera listina in kateri zakon? To mi ni bilo jasno.
Jaz vas nočem prekinjati, kolega Mamić, vendar bi vas rad obvestil. Prvi odstavek 183. člena pravi, da se v prvi obravnavi predvsem diskutira o razlogih, ki zahtevajo sprejetje zakona, ter načelih in ciljih. Seveda, ne bom vas prekinjal, če boste šli od člena do člena, to je naloga druge in tretje obravnave, vendar sem vas hotel samo obvestiti, vam pomagati, da vam zdaj ni treba iti, v tej fazi razprave skozi člene. Prosim.
Hvala za opozorilo. Jaz govorim zato, da bi pomagal vladi pripraviti material za drugo branje bolj kvalitetno. Če me prekinete, grem lahko tudi sedet. Ne znam drugače.
Hotel sem vam pomagati v tem smislu, da lahko vladi pomagate na ta način, da dopolnjevalna stališča pripravite za odločanje v državnem zboru. To, če boste vi referirali v imenu poslanske skupine, ne da bi dal dopolnjevalna stališča, lahko vlada vzame ali pa ne. Ni jih pa dolžna. Prosim.
Dobro. To pomeni, da me pošiljate sedet. Hvala.
Jaz se vam opravičujem. Nisem vas hotel prekiniti, samo pomagati sem vam hotel. Če želite, da vplivate na pripravo zakona za drugo obravnavo, potem morate vložiti dopolnjevalna stališča. Kolega Tanko, prosim.
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem, predstavnikom vlade in pa tudi kolegom poslancem. Dejstvo je, da je zakon o graditvi objektov v predloženi vsebini bistveno izboljšan. To je zakon, ki bo resnično omogočil racionalnejše, učinkovitejše in cenejše upravne postopke, ki so povzročali veliko negodovanja pri investitorjih. Čas je, da se tudi ta zakona evropeizira, saj je imel obstoječi zakon vgrajenih preveč nepotrebnih formalnih varovalk, ki pa v resničnem življenju niso delovale oziroma so predvsem pretirano grenile življenje predvsem odvisno od odnosov upravnih organov do državljanov. Strinjamo se, da je postopek izdaje upravnega dovoljenja enostopenjski, zelo smiselno pas je tudi, da so se predvideli soglasjedajalci in roki za izdajo soglasij, ki so vezani na zahtevnost objekta. Vendar menim, da bo potrebno premišljeno in preudarno določiti, kako in na kakšen način je lahko nekdo v vplivnem območju objekta in s tem soglasjedajalec oziroma stranka v postopku, in kdo ne. Ocenjujem, da bo prav to eden najpogostejših vzrokov raznih sodnih postopkov za odpravo gradbenih dovoljenj, kar bo glede na predvidene rešitve v zakonu imelo velike posledice ali za občine ali za državo. Zahtevki za odškodnine bodo lahko zelo visoki, zaupanje v organe oblasti pa bo, če bo takih zahtevkov več, zelo prizadeto. Predlagam, da se prav rešitve, kdaj lahko investitor začne graditi, ponovno proučijo, predvsem zaradi naknadnih, tudi pogosto nepotrebnih popravljanj prostorskih aktov oziroma pritiskov na spremembe prostorskih aktov, s katerimi bi se potem v naknadnem postopku pripravljala podlaga za legalizacijo. Predlagam, da se proučita vsaj 71. in 72. člen zakona, saj je verjetno želja predlagatelja ne samo povečanje hitrosti od začetka postopka do začetka gradbenega posega, ampak tudi preprečitev škod in odškodnin oziroma nepotrebnih stroškov, tako za občine kakor tudi za državo. Vsebino zakona bi bilo nujno potrebno dopolniti z določbami, ki urejajo nadomestno gradnjo. V dosedanji praksi je bilo namreč precej odstopanj in zlorab, saj ne samo, da ni bil plačan komunalni prispevek in je bil to pravzaprav način, da se temu izognemo, ampak pogosto niso bili zgrajeni objekti v skladu s projektno dokumentacijo in izdanim dovoljenjem, niti kasneje ni bil porušen stari objekt. Običajno so lastniki te objekte uporabljali še naprej, ali kot gospodarski ali kot poslovni objekt, veliko takih objektov pa je v propadanju in ogrožajo okolico. In s temi objekti bi se morala intenzivno ukvarjati tudi inšpekcija in izdati ustrezne odločbe. Pričakovati pa je bilo, da bo predlagatelj le imel več korajže in predvsem zaupanja v uspešno lokalno samoupravo in da bi zaupal občinam izdajo gradbenih dovoljenj. Normalno bi bilo, da bi občine izdajale gradbena dovoljenja za zadeve, za katere so izvedle oziroma sprejele prostorske akte. Tako pa je ta zakon samo nadaljevanje dosedanje prakse, ki hoče na vsak način dokazati, da so občine opravilno nesposobne in zato, v narekovajih, upravičeno izločene iz upravnih postopkov. Pripomnil bi, da v nekaterih državah gradbena dovoljenja izdajajo celo župani. Vendar kljub temu, da je država do sedaj vodila vse upravne postopke in nadzor, ugotavljamo, da je na področju uporabe prostora in posegov v prostor popoln kaos. In prepričan sem, da se občine, če bi tosame izvajale, ne bi odrezale nič slabše, verjetno nasprotno. To se pravi, da bi bilo to področje bolje nadzorovano in tudi bolj urejeno. Menim tudi, da ni smiselno, da uradniki upravnih enot odločajo oziroma presojajo usklajenosti projektov s prostorskimi akti, nalagajo prosilcem omejitve in dopolnitve, da odločajo o hitrosti in ceni postopkov, marsikje pa tudi o dinamiki gospodarskega razvoja. In občinam je odvzeta možnost, da vplivajo na gospodarski razvoj. S predlogom zakona se izredno zaostruje tudi inšpekcijski nadzor, s čimer se verjetno poskušajo popravljati napake iz preteklosti. Neizpodbitno je, da je prav nadzorna funkcija nad upravljanjem in uporabo prostora zelo slabo delovala. Inšpekcija ni bila učinkovita, saj skoraj nikjer in nikdar ni pravočasno in učinkovito zaustavila nedovoljenih posegov v prostoru. Sedaj pa zakon to področje izredno rigorozno rešuje in verjetno bi rad predlagatelj na hitro popravil vse zamude, nedoslednosti in slaba ravnanja, tako investitorjev kakor tudi inšpekcijskihorganov. Zakon prinaša izredno stroga določila, ki omogočajo inšpekciji, da izreče ukrepe tudi za objekte, ki so bili zgrajeni v daljni preteklosti, recimo pred 20 in več leti. In inšpekcija lahko naloži pridobitev gradbenega in uporabnega dovoljenja, lahko tudi da nalog za rušitev. Skratka, tu je načrtovan popoln preobrat. Vendar za zaključitev postopkov pridobitve gradbenega dovoljenja in upravnih postopkov so potrebni projekti, ki jih marsikje ni več ali jih celo ni bilo in bo potrebno izdelati verjetno tudi pide oziroma projekte izvedenih del. In po tej plati zakon prinaša predvsem ogromno dela in odličen zaslužek projektantskim birojem. Vendar pa se glede na učinkovitost inšpekcije pojavljajo tudi pomisleki, saj ni realno pričakovati, da bo lahko država v kratkem času vzpostavila bistveno številčnejšo, bolj usposobljeno in pa predvsem tudi učinkovitejšo inšpekcijo. Če ji to ne bo uspelo, bo ta zakon brez vrednosti, saj ne bo možno izvajati ključnih določil, to je pa predvsem nadzor nad rabo in posegi v prostoru. Menim tudi, da bi bilo potrebno sprejeti podzakonske akte v razumnem roku. Smiselno bi bilo predpisati rok. Priporočljiva pa bi bila še predstavitev, vsaj tistih ključnih podzakonskih aktov, v času pred tretjo obravnavo. V poslanski skupini bomo zakon podprli, prav tako tudi stališča delovnega telesa, ker menimo, da tudi na tem področju prinašajo pomembno izboljšavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ali želi še katera poslanska skupina predstaviti svoja stališča? Ugotavljam, da ne. Torej dajem besedo poslankam in poslancem. Njihove nastope omejujem na 5 minut. Želi kdo besedo? Želi. Prosim. Potem morate biti, prosim, malo bolj pozorni. Vprašal sem, ali želi katera od poslanskih skupin besedo. Želite torej besedo v imenu poslanske skupine? Naj bo, tokrat. Prosim.
Zahvaljujem se, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! V Stranki mladih z veseljem ugotavljamo, da je predlog zakona o graditvi objektov končno pripravljen za obravnavo in sprejetje v tem državnem zboru in da bomo z njim uspešno izpeljali reforme prostorske in gradbene politike oziroma zakonodaje na tem področju v naši državi. Od zakona pričakujemo uspešno ukinitev sistema družbenega planiranja in njegovo nadomestitev z za današnji čas primernimi instrumenti, kjer vidimo kot temeljne izvajalce nalog občino, državo in upamo, v bližnji prihodnosti tudi pokrajine. Zato je zelo pomembno, da bomo v zakonu jasno določili pristojnosti in naloge med njimi. Z jasneje določeno vlogo in pristojnostjo soglasjadajalcev pri pripravi in sprejemanju prostorskega akta, od katerih zakon že pred pripravo akta zahteva podajanje pogojev za načrtovanje predvidene prostorske ureditve, kot tudi s soglasjem k prostorskemu aktu, bodo po našem mnenju bistveno skrajšani postopki pri sprejemanju prostorskih aktov. V Stranki mladih podpiramo kvalitetno deregulacijo upravnih postopkov na področju graditve, seveda ob zagotavljanju varnosti graditve in varstva javnega interesa. Pričakujemo, da bo s tem zakon v veliki meri razbremenil upravne organe in olajšal postopke investitorjev, kajti prav ti upravni organi so bili do sedaj slepo črevo, zaradi katerih imamo tudi cca 12.000 črnih gradenj, zaradi tega, ker v večini primerov izvajalci niso mogli čakati dolge čakalne dobe postopkov. In tu od vas, gospod minister, pričakujemo, da boste primerno usposobili pravne službe po upravnih enotah, da bodo ti postopki nemoteno potekali. Prav tako je treba za nazaj počistiti probleme s črnimi gradnjami, kajti še tako dobrega zakona se ne bo moglo uspešno izvajati, če za nazaj stvari ne bodo urejene. In tudi dvomimo, da v igri "lepo je biti zaposlen na upravni enoti", ki se sedaj izvaja, da ljudje izvolijo tukaj kakšnega od delavcev upravne enote, ki dela na prostoru. Strinjamo se tudi z uskladitvijo zakona s temeljnimi zahtevami držav Evropske unije o prostem pretoku oseb, po katerih bomo odpravili pogoj stalnega prebivališča za opravljanje inženirskih storitev. Kot izredno pomembne ocenjujemo spremembe v tistem delu zakona, ki se nanašajo na projektne dokumentacije za različne vrste objektov, na področju izdaje upravnih dovoljenj in na področju del, za katera dovoljenja sploh ne bi smela biti zahtevana, to je za večino enostavnihobjektov in za vzdrževalna dela. Tako bo omogočen čimprejšnji začetek gradnje takoj po izvršljivi določbi gradbenega dovoljenja, omogočena bo tudi gradnja enostavnih objektov brez dovoljenja, in sicer pod pogoji in izpeljavo, kot je to že bilo pred letom 1990. Od predlagatelja pričakujemo, da bo upošteval tudi pripombe strokovne javnosti in druge kvalitetne ter vsebinske, ki so bile do sedaj izrečene. Hvala.
Hvala lepa, kolega Vnučec. To so bila stališča poslanske skupine stranke mladih. Zdaj, kot rečeno, dajem besedo poslankam in poslancem. Prej se je za to nihče prijavil, zdaj želi besedo kolegica Širca; vašo razpravo omejujem na pet minut. Želi potem za njo še kdo besedo? Paziti moram namreč, da bo državni zbor sklepčen, ko boodločal. Kolegica Simšičeva. Prosim, naprej kolegica Širca.
Hvala lepa. Zagotovo bom podprla sklepe, kot jih je predlagalo matično delovno telo, ki je bilo zelo natančno, celo tako natančno, da se je ukvarjalo z dvigali v posameznih objektih Ob tem se mi zdi pomembno prisluhniti 3. stališču, ki pravi, da naj bi pripravljavec zakona v bodoče bolj smiselno opredelil pojme, ki se pojavljajo v zakonu v splošnih določbah. Če je delovno telo oziroma če so pripravljavci stališč mislili to, kar sama razumem, potem se mi zdi, da je treba to stališče dejansko resno upoštevati. Zakaj? Predlagani zakon opravi z gradnjo objektov s terminom "projektiranje", kot je definirano v 4. členu, s tem da ga opredeli kot izdelovanje ustrezne tehnične dokumentacije. Seveda razumem, da so zakoni pragmatični, da so zakoni tehnicistični in da so zakoni seveda omejeni na zelo trezno dikcijo. Ampak vendarle v tej dikciji, moram priznati, da spregleda pripravljavec zakona, mogoče zamolči, zagotovo pa potisne v nepomembnovlogo celotno kreacijsko plat samega tega poklica, ki ne zajema samo in zgolj projektiranje na ta način, kot je v 4. členu opredeljeno. Menim, da na ta način diskvalificira v veliki meri arhitekturno projektiranje, urbanistično načrtovanje, urejanje krajine, varovanje naravne in kulturne dediščine, skratka celoten akt ustvarjanja. Seveda zakaj ga jaz v tem trenutku toliko bolj poudarjam, v tem času, ne v trenutku. Zaradi tega, ker mislim, da se na ta način z razumevanjem gradnje in urejanjem prostora vračamo v tistih 50 let nazaj ali pa še več, ko se je uveljavljala drža, za katero se je vzemal, če se dobro spomnim, zelo rad tudi Josip Vidmar, ki je absolutno izenačil vrednost poklica ustvarjalnih dimenzij, kot je arhitekt in ga enačil z inženirstvom, z graditeljstvom in zanikal vso kreacijsko plat, oblikovanje te dejavnosti. Skratka zagotovo bi podprla stališče, kjer naj bi se ustrezno v zakonu pridodalo to pomembno oblikovanje kulturnega bivanja in seveda tudi oblikovanje in dojemanje prostora. Stroka je danes že tako in tako zelo razvrednotena, saj jo pogojuje premalo regulirana moč trga, zagotovo pa moč, mogoče grobo rečem, ampak zagotovo neosveščenih naročnikov, ki jih ne moremo več primerjati s tistimi humanisti, ki so bili prisotni še v času, ko je lahko delal Jože Plečnik, ali s tistimi humanisti predvsem v vrstah cerkvenih krogov, ki so bili zmožni smiselnih naročil, takih, s katerimi se lahko tudi slovenski prostor še danes ponaša. Skratka poudarjam, da velja zaščiti stroko, tudi v okviru direktiv in seveda v okviru vseh tistih opredelitev, ki so poznane v tujini in zaradi katerih tujina lahko se ponaša s toliko bolj vrednimi objekti in s toliko bolj zanimivimi krajinami. V tem primeru seveda apeliram tudi na večjo zaščito okolja. Se mi zdi sicer zelo smiselno, da predlagatelj bolj striktno urejuje javno naročanje in javne razpise, kar pomeni, da je to vendarle neka pot k iskanju dobrih rešitev, še posebej za tista naročila, ki jih plačuje država oziroma, ki gredo iz javnih financ in ki so potembolj strokovno ovrednotena. Ne vem pa, če bi lahko posegli primerljivo tudi na drugih področjih s tako regulativo. Hvala.
Hvala lepa, kolegica Širca. Besedo dajem kolegici Simšičevi. Sprašujem, ali želi potem še kdo besedo. [[Želijo.]] Prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Sama bi tudi rada rekla, da bom podprla predloge sklepov, ki jih je predlagalo matično delovno telo. Želim pa se oglasiti z eno samo točko pri tej problematiki, torej pri zakonu o graditvi objektov, s katero sem se pri svojem dosedanjem delu srečevala. To pa so komunikacijske ovire. V stališču matičnega delovnega telesa je omenjen 16. člen in pobuda vladi, da prouči rešitve pri gradnji javnih objektov, da bi bile odpravljene vse komunikacijske ovire v tem smislu, kajti zakon predlaga dvigala ali kakršnekoli druge rešitve samo v objektih, ki so višji od treh nadstropij. Vemo pa seveda, da je tudi do tretjega nadstropja težko priti, česi v življenju komunikacijsko oviran. Tako, da za to predlagam dopolnjevalno stališče s kolegico Črnugljovo. In sicer, da naj vlada pri pripravi predloga prouči, ne samo 16., ampak v povezavi s tem tudi 49. in 139. člen, da vidi, ali je možno najti kakšnetake rešitve, kakršne Evropa išče v svojem stališču oblikovanja za vse, ko naj bi šlo za odpravljanje komunikacijskih ovir. Skratka, predlog je, da vlada to prouči in po možnosti te rešitve vgradi v zakon za drugo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vidim, da smo že začeli razpravo o dopolnjevalnih stališčih. Besedo dajem kolegu Avšiču, za njim mag. Vizjaku. Prosim. Kolega Avšič.
Hvala za besedo. Žal nisem bil prisoten na odboru za infrastrukturo ob obravnavi tega in tudi predhodnega zakona. Zato tudi nisem postavil vprašanj, ki se nanašajo na pritožbene postopke. Tudi pri prejšnjem zakonu bi lahko to vprašanje bilo postavljeno, kajti menim, da so pritožbeni postopki, zlasti po sedanji zakonodaji velikokrat prešli okvire, ki naj bi varovali zakonitost upravnih postopkov v zvezi z gradbenimi dovoljenji, lokacijskimi dovoljenji ali drugimi dovoljenji za posege v prostor. Ti postopki oziroma ti pritožbeni postopki oziroma te pritožbe so seveda ustavna pravica in tudi pravica, ki sledi zakonu o upravnem postopku, vendar pogosto tudi zlorabljeni. V praksi se dogaja, da predvsem gospodarski subjekti, ki načrtujejo nove gospodarske investicije, pa tudi investitorje na področju infrastrukture, ali pa tudi na področju stanovanjske gradnje, naletijo na nepremostljive ovire takrat, ko naletijo na sicer upravičenega pritožnika, ki pa se pritožuje iz povsem drugih razlogov, kot bi se pač smel. Pritožuje se lahko celo iz špekulativnih namenov, iz nevoščljivosti, iz bivših zamer in podobno. Zato menim, da bi morali v teh zakonih to področje posebno dobro in skrbno obdelati. Seveda nimam rešitve, nisem predlagal nobenega dopolnilnega stališča. Menim, da bo dovolj ta moj prispevek v razpravi na magnetogramu, ki bo dal podlago za proučitev tega področja, kajti ocenjujem, da bi morali na temelju obeh zakonov, tudi tega o gradnji objektov pa to sedanjo prakso na nek način prekiniti. Bodisi da so neupravičene pritožbe sankcionirane bodisi da morajo stroške v postopkih nositi pritožniki, če so pri tožbi izgubili. V sodni praksi oziroma v praksi iz sodne zakonodaje je to urejeno tudi tako, da stroške sodnih postopkov nosijo tisti, ki so v tožbi izgubili. Skratka, ne vem, treba bo to materijo natančno proučiti in seveda v skladu tudi z našo ustavo ustrezno opredeliti v enem in drugem zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega mag. Vizjak.
Hvala lepa. Tudi sam sem imel v dosedanjem delu kar nekaj izkušenj s prezapletenimi in seveda tudi neučinkovitimi postopki pri pridobivanju razno raznih dovoljenj za gradnjo. Res je, da je v marsičem bil temu kriv zastarel in neustrezen zakon o graditvi objektov. In tu pozdravljam namero ministrstva za okolje in prostor, da nekatere ovire in seveda nekatere nesmisle odpravi in s tem naredi pot do dovoljenja krajšo in učinkovitejšo. Poudaril bi pa, da ne ležijo vsi grehi zgolj v zakonodaji, da so nekateri tudi v birokraciji ministrstva za okolje in prostor. In tu bi prosil gospoda ministra, da mi predvsem odgovori na dve vprašanji. Prvo vprašanje je: kaj je do sedaj storil oziroma kaj bo še od sedaj storil, da ne bodo potekali pritožbeni postopki na ministrstvu nerazumno dolgo? Po podatkih, ki jih imam poteka pritožba na enotno dovoljenje oziroma rešitev pritožbe na enotno dovoljenje dve leti in tudi več. In lahko si samo mislimo, da želi nek gospodarski subjekt pridobiti enotno dovoljenje za poslovni prostor, se mu tu nekdo pritoži in seveda dve leti je ta človek "zabetoniran" glede svoje dejavnosti in verjemite mi, da gane poznam gospodarstvenika, ki bi bil še zainteresiran po dveh letih to zamisli oziroma investicije še nekako nadaljevati oziroma ta investicija je zanj praktično izgubljena. Mislim, da je tu potrebno storiti marsikaj, pospešiti reševanje pritožbenih postopkov in kolikor se da filtrirati te vloge, da ne pride do zlorab oziroma do nekih namernih zavlačevanj s strani pritožnikov. Tu bi rad postavil vprašanje, kako se je ministrstvo lotilo tega problema in kako rešuje predvsem ta nedopustno dolg rok reševanjapritožb na samem ministrstvu? To je ena stvar na katero bi opozoril. Druga stvar je pa inšpekcijsko nadzorstvo oziroma tudi učinkovito inšpekcijsko nadzorstvo. Sam sem bil nekaj let inšpektor na inšpektoratu, kjer sem imel opravka tudi z gradbenimi in urbanističnimi inšpektorji, ki so se stalno in zmeraj pritoževali na njihove skrhane zobe oziroma, da so brez zob pri preganjanju in seveda tudi nekako pri preventivi, da do teh črnih gradenj oziroma do nedovoljenih posegov v prostor ne pride. Zlasti je zbodla v oči ta nemoč ko so evidentno ugotovili črno gradnjo, ko so odredili odpravo oziroma sanacijo stanja in lastnik, bodisi zaradi takšnih ali drugačnih zadev tega ni storil, zadeva je ostala taka, kot je, denarja za rušitev v imenu države oziroma da bidržava pokazala to moč, da lahko to, kar odloči, tudi izvede, nikoli ali zelo redko se je to zgodilo. Zato sprašujem ministra, kaj v zvezi z reševanjem teh problemom je novega oziroma storjenega v tej zakonodaji oziroma če ni, kaj namerava pri nadaljnjem, se pravi pri drugem in tretjem branju tega zakona dopolniti, dograditi oziroma nadgraditi v tem zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sprašujem, ali želi, preden dam besedo ministru, še kdo besedo? Kolega Kebrič.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod minister, imam vprašanje za vas, v zvezi s členom 137, ki pravi: "Zastaranje prekrškov...," da ne berem vsega, sicer sta samo dve vrstici, "zastarajo v dveh letih". Z ozirom na prakso, kakršno imamo v naši državi, pa ne samo sodno, tudi na inšpekcijskih službah in povsod drugod, menim, da je ta rok znatno, znatno prekratek in verjetno postavljen tudi zato, da bo mnogo zadev zastaralo in ne bo konsekvenc oziroma ustreznih sankcij. Hvala lepa. Se priporočam za odgovor.
Hvala lepa. Mag. Kopač, minister za okolje in prostor, imate besedo za odgovore na vprašanja. Potem pa bomo prešli na glasovanje, zato vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano.
Hvala lepa za besedo. Morda najprej k zadnji pripombi. To je materija zakona o prekrških. Nov predlog zakona o prekrških, ki je ta hip v pripravi, sicer predvideva triletni rok za zastaranje. Teoretično bi lahko tudi v tem zakonu to uredili drugače in bi rekli, ne glede na določbe zakona oprekrških pa je rok za zastaranje teh prekrškov, ne vem, tri ali štiri leta; to je možno. Kar se tiče pripomb oziroma bolj vprašanj gospoda Vizjaka in Avšiča, ki so se pravzaprav vsa dotikala učinkovitosti inšpekcijskega nadzorstva in pa hitrosti reševanja sporov, pa tudi navsezadnje nagajanja posameznih strank v postopku, ki ovirajo investitorje, dostikrat, vsaj informacije imamo take, dostikrat gre tudi za čisto navadno izsiljevanje, češ, če plačaš toliko in toliko, pa se ne bom pritožil, zato ker ljudje vedo, da reševanje pritožbe dolgo traja in potem pač mnogi raje plačajo, kot pa da imajo opravka s sosedi. V zvezi z vsem tem bi rad rekel naslednje. Eno je problem sedanjega stanja, drugo so rešitve v zakonu. Kar se tiče problema sedanjega stanja - enkrat sem že imel poslansko vprašanje na to temo - mi smo na službi za upravne zadeve, ki pri nas rešuje pritožbe na drugi stopnji, uvedli nadurno delo, ker imamo pač tam zelo malo ljudi, res pa je, da, tudi če bi imeli možnost zaposliti kakšne nove ljudi,zelo dolgo traja, preden se ljudje usposobijo in postanejo specialisti za reševanje tovrstnih sporov, tako da je pač treba računati na obstoječi kader. V načrtu imamo nek program, ni ravno Herkules, je pa - mi ga bolj za šalo imenujemo Pozejdon - ki naj bi poskušal do leta 2004 spraviti rok za reševanje pritožb na dva meseca od sedanjih malo manj kot dve leti na službi za upravne zadeve na ministrstvu za okolje in prostor. Ta zakon v zvezi s tem prinaša kar nekaj novosti. Prva je ta, in to so odgovori pravzaprav na vprašanja poslanca Avšiča, da je možna graditev že po dokončnosti, ne po pravnomočnosti. To seveda bistveno skrajša čakanje posameznih investitorjev na reševanje njihove zadeve. Drugo, kar je pomembno, je, da zakon opredeljuje pritožbe iz nagajivosti, tako so imenovane, čeprav nam je res odbor za infrastrukturo in okolje, pa tudi služba za zakonodajo predlagala, da to določbo črtamo, češ da posega pravzaprav bolj v sfero civilnih tožb in v delokrog sodišča in da bo upravna enota pravzaprav zelotežko obravnavala ali pa reševala to materijo in presojala, kdaj je šlo za nagajivost in kdaj ne. Naslednja stvar, ki je pomembna v tem zakonu in, lahko rečem, tudi že v dosedanji praksi v lanskem letu, je to, da smo poenotili obrazce na vseh upravnih enotah. Tudi ta zakon predvideva poenotenje obrazcev. To ni nepomembno, zaradi tega, ker pač vse upravne enote spravi nekako v isto vrsto oziroma v enaki ritem dela in da se ne zapletajo z nepotrebnimi vprašanji. Sicer pa predvidevamo, tudi za same investitorje, to je bilo tudi vprašanje, finančno destimulacijo, ko se govori o črnih gradnjah. V tem primeru, gre za kazenske določbe, je predvideno, kako se pravzaprav vsi ti, ki imajo črne gradnje, na nek način s finančnim bremenom prisiljeni, da čimprej to uredijo, ali podrejajo ali legalizirajo, zato seveda menim, da bo tudi v inšpekcijah bistveno manj neizvršenih odločb. Če se obrnem na kratko še na vprašanje oziroma pobude drugih poslancev. Gospa Simšič predlaga spreminjevalno stališče. Je prav, mi se z njim strinjamo. Tako ali tako smo razmišljali in navsezadnje nas odbor za infrastrukturo napotuje na to, v svojih stališčih, da uredimo ali da predpišemo dvigala tudi v nižjih javnih stavbah, ne šele od 3. nadstropja naprej. To bomo naredili, tako da sprejemam to spreminjevalno stališče. Gospa Širca pravi, da bi morali bolj opredeliti pojme in predeliti arhitekturno projektiranje. Da, imamo namen, spreminjevalna stališča odbora nas napotujejo na to, da v tem zakonu uredimo in inženirsko in arhitekturno zbornico, ne da je to ločeno na zakon o urejanju prostora in zakon o graditvi objektov. In v smislu tega bomo tudi naredili dve vrsti poglavij. Eno bo arhitekturno, eno pa drugo projektiranje. Tako, da bomo seveda sledili tej sugestiji. Gospod Tanko je omenil problem nadomestne gradnje. Ga bomo uredili, navsezadnje je, mislim da on ali poslanka Cveta Zalokar Oražem, če se ne motim, sta že načela to vprašanje tudi na odboru za infrastrukturo in je ta sugestija vključena v spreminjevalna stališča. Kar se tiče 71. in 72. člena v zvezi z odškodninami, sem že rekel, njemu se je to zdelo problematično. Odbor nas napotuje na to, da to črtamo. In verjetno drugega, kot slediti temu, ne bo preostalo. Kar pa se tiče pripomb gospoda Mamiča, pa lahko rečem, da so izjemno koristne. Res pa je, da se kar nekaj teh pripomb nanaša pravzaprav na podzakonske akte. In mi jih bomo z veseljem upoštevali in jaz bom tudi prosil gospoda Mamiča, da bi te pisne pripombe nam dostavil, da jih, recimo ta v zvezi z enostavnimi objekti, kinaj bi bili vsi razpona do treh metrov, se strinjam, ampak to je res stvar podzakonskega akta, ne zakona. Pa vaša pripomba v zvezi s klasifikacijo objektov, na nizke, visoke, industrijske. Tu je treba pojasniti, da smo dolžni prevzeti evropsko klasifikacijo na stavbe in inženirske zgradbe, ki je pač drugačna od obstoječe. Ampak vaše pripombe bom res prosil še v pisni obliki, zato da bi jih lahko upoštevali, ker, vsaj tisto, kar ste povedali, se mi je zdelo izjemno koristno. Upam, da sem s tem pravzaprav na kratko odgovoril ali pa vsaj poskušal odgovoriti na izpostavljene dileme. Sicer pa, v kolikor potem ne boste zadovoljni z upoštevanjem tega, se bomo srečali potem v drugi obravnavi še z verjetno amandmaji. Hvala lepa zaenkrat.
To je bil zelo prijazen nastop ministra. Kolega Kavčič se je javil za besedo. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani. Mislim, da so naše skupne ambicije vezane na ta zakon, upravičeno kar velike. Osebno menim, da je zelo priporočljivo spremljati posledice zakonov in podzakonskih ureditev v praksi. Opozoriti bi želel, jaz sem nedavno tega imel razgovor z geometrom, ki me je opozoril, da po zakonu o evidentiranju nepremičnin iz leta 2000 nastopa v slovenskem prostoru taka zmeda, kot je do sedaj še nismo imeli. Zato bi se omejil na ta zakon in bi vladi želel izraziti nekaj želja oziroma priporočil. Tisto, kar bomo v drugem branju v tem zakonu želeli videti, in občutek imam, da me tukaj precej poslancev podpira v tej želji, je, da nam primerjalno prikažete nekaj tipičnih procesov s področja zakona o graditvi objektov. Primerjalno, to pomeni, kako nek proces teče danes in v čem so procesi, ki izhajajo iz novega zakona, krajši, prijaznejši, cenejši. To so, konec koncev, vsebinski cilji, ki smo si jih tudi v naši koaliciji zadali, in to so temeljni kriteriji, po katerih bomo želeli ocenjevati tudi ta zakon, ko bo dozoreval v drugem in tretjem branju. Konkretno bi še prosil predlagatelja, da posveti dodatno pozornost 182. členu predloga zakona, ki govori o potrebnih soglasodajalcih. Spisek teh potrebnih soglasodajalcev se vrti okrog številke 32, kar ne kaže na to, da bi uvajali krajše, hitrejše, enostavnejše postopke v ta zakon. Se pravi, prosili bi, da bi ponovno preverili, kateri so tisti pogoji, pod katerimi lahko zagotovimo racionalno, gospodarno, urejeno in državljanom prijazno delovanje področja, ki ga poskuša urejati ta zakon. Prosil bi, gospod minister, da ta dobronamerna priporočila in želje vključite v osnove za pripravo zakona za drugo branje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Kebrič se je prijavil k besedi.
Hvala za besedo. Spoštovani gospod minister! Morda niste razumeli mojega vprašanja v celoti. Izpostavil sem, da menim, da je ta zastaralni rok dveh let z ozirom na naše prilike znatno prekratek, vi ste pa samo izvajali, kakšne možnosti obstajajo za zastaralni rok. Izbrali ste, seveda, tistega najnižjega. Predlagam stališče, pa se, prosim, opredelite do tega, da bi ta zastaralni rok bil vsaj štiri leta. Se priporočam za odgovor.
Hvala lepa. Gospod minister, želite še besedo?
No, morda okrog tega zastaralnega roka. To je stvar zakona o prekrških in predlagam, da se ta diskusija odvija ob obravnavi zakona o prekrških, ki bo še letos v parlamentu, zakon je že vložen. Tako da predlagam, da tam predlagate podaljšanje, zaradi mene, tudi na štiri leta, nimam nič proti, vendar menim, da je prav, da je to tam urejeno, ker gre za sistemski zakon o prekrških. Toliko. Kar pa se drugih stvari tiče, pa mislim, da je bilo dogovorjeno.
Hvala lepa. Potem lahko preidemo na glasovanje. Je kakšen drugačen predlog? [[Ne.]] Prav. Zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi, da je predlog zakona o graditvi objektov v prvi obravnavi primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo. Ta predlog dajem na glasovanje. Glasujemo o predlogu sklepa, da je predlog zakona primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo branje. 47 navzočih, 44 za, nihče ni glasoval proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. Imamo dvoje dopolnjevalnih predlogov, o katerih zdaj odpiram razpravo in potem o njih predlagam odločanje. Najprej imamo predlog kolega Vebra, potem pa predlog kolegice Simšičeve. Želi kdo o teh dveh dopolnjevalnih predlogih, stališčih odbora besedo? Predlagam, da najprej glasujem o predlogu dopolnjevalnega stališča. Kolega Gerenčer, prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Sam bi še enkrat opozoril, da v stališčih odbora je pri 26. alinei tiskarska napaka, in pravilno se glasi "prouči pripombe iz javne predstavitve mnenj". Mi smo zapisali takrat "upošteva". Gre za "prouči".
To ste že opozorili.
Ampak še enkrat sem hotel opozoriti. Hvala.
Bomo upoštevali v sklepih. Dajem torej na glasovanje dopolnjevalno stališče k predlogu zakona, ki ga je vložil kolega Veber. Imate ga pred seboj na mizi. Predlagam, da o njem glasujemo. Prosim. Še enkrat bom moral ugotavljati izid glasovanja, ker se prvič ni posrečil. Prosim za malo več pozornosti Ponovno dajem na glasovanje predlog dopolnjevalnega stališča, ki ga je vložil kolega Janko Veber. Glasujemo o tem predlogu. Prosim za zbranost v dvorani. Glasujemo o predlogu dopolnjevalnega stališča. 46 navzočih. 42 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Kolegica Simšičeva je prav tako vložila dopolnjevalno stališče, o katerem bomo glasovali. Imate ga pred seboj na klopeh. Glasujemo. Prosim za zbranost v dvorani. Glasujemo o dopolnjevalnem stališču kolegice Simšičeve. 47 navzočih. 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dopolnjevalno stališče sprejeto. Glasujemo o predlaganih stališčih v celoti. Prosim, da se izrečete o njih. Navzočih 50. 48 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so sprejeta. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Ministru in njegovim sodelavcem se za sodelovanje na seji sodelujem. Vabim pa predstavnike vlade, ki bodo sodelovali pri 9. točki dnevnega reda, da pridejo v dvorano, to je na prvi obravnavi predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodniški službi. Ste pripravljeni za uvodno besedo? Gospod državni sekretar, imate besedo za predstavitev predloga zakona. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Zakon o sodniški službi je bil sprejet leta 1994 in je v veljavi od leta 1995. Ta doba je dovolj dolga, da je zakon lahko pokazal vse svoje dobre strani in tudi nekatere slabe. Nabralo se je dovolj predlogov in pobud za njegovo izboljšanje. Novela, precej obsežna, je bila prvič pripravljena že v letu 2000 in potem umaknjena zaradi tega, ker je predlagatelj želel doseči kar največjo stopnjo soglasja znotraj stroke, predvsem z organi sodne veje oblasti. In tako sedaj predlaga zakon,ki je v tem smislu tudi v pretežnem delu in po prepričanju predlagatelja v bistvenih določbah ustrezno pripravljen in ima tudi podporo sodno veje oblasti, katere delovanje ureja. Želim opozoriti samo dva bistvena namena, ki jih ima zakon. Prvo je mobilnost, Slovenija ima majhna sodišča v primerjavi z drugimi državami, celo tistimi, ki imajo po izročilu podobno organizacijo sodstva. Vsaka odsotnost že enega ali dveh sodnikov, vsak začasno povečan pripad, lahko povzroči težave pri delu sodišč. To pa zaradi tega, ker so naši sodniki imenovani na točno določeno sodišče. Sistem, kakršen sedaj velja pri prerazporejanju sodnikov je tog, zato predlagatelj želi s tem zakonom dati možnosti za večjo mobilnost sodnikov, tako v primerih, ko bi s tem sami soglašali, kakor tudi v primerih, ko je potrebno doseči tudi brez njihovega soglasja. Seveda z vsemi potrebnimi omejitvami in pravnimi sredstvi, vključno z varstvom pred organi sodnega veje oblasti, in sicer pred sodnim svetom, v končni fazi pa tudi v upravnem sporu. Drugo področje, ki je deležno posebne pozornosti je vprašanje nadzora nad sodnikovim delom in uveljavljanja njegove odgovornosti. Želim povedati, da pri tem predlagatelj nedvoumno in jasno loči neodvisnost sodnika, ki se nanaša na sojenje, na odločanje v postopku od izpolnjevanja ostalih njegovih dolžnosti. To pomeni, pravočasnega, ustreznega, vestnega opravljanja sodniške službe. To pomeni dostojnega in primernega obnašanja do posameznikov, državni organov in pravnih oseb. To pomeni doseganje pričakovanih rezultatov dela. To pomeni upoštevanja predpisov, ki veljajo za delo sodišč. To pomeni upoštevanja prepovedi, nezdružljivih dejavnosti. To pomeni spoštovanja z zakonom in sodnim redom določenega vrstnega reda obravnavanja zadev. To pomeni upoštevanja določbsodnega reda v zvezi z izvrševanjem službenih obveznosti. To pomeni upoštevanja mentorskih zadolžitev in številnih drugih, ki so sestavni del dolžnosti sodnikov, tako kot so sestavni del dolžnosti vsakega drugega, ki sklene delovno razmerje oziroma službeno razmerje z državo. V tem smislu povečujemo pristojnosti predsednikov sodišč, v okviru sodne uprave z institutom službenega nadzora, za katerega določamo tudi pobudnike in predlagatelje izven sodstva, medtem ko odločanje samo, ostaja vedno pri državnem organu sodne veje oblasti. Skladno z navedeno usmeritvijo dopolnjujemo tudi disciplinski postopek, ki omogoča uveljavljanje sodnikove odgovornosti. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod državni sekretar, gospod Jenull. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko. Želi predsednik odbora, kolega Lavrinc besedo? [[Želi.]] Kolega Lavrinc, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. K temu, kar je povedal gospod državni sekretar bi dodal naslednje, sicer je pa ostalo zapisano v poročilu. Poleg predlagatelja so v razpravi sodelovali tudi, tako kot vedno, sodni svet, predstavnik oziroma kar predsednik Vrhovnega sodišča Republike Slovenije in pa seveda predstavniki sodniškega društva ter tokrat izjemoma tudi predstavnik sindikata delavcev državnih in družbenih organov. Uvodoma bi bilo treba poudariti tisto, na kar je opozoril sekretariat. Predstavnik sekretariata je namreč opozoril na nekatera vprašanja, ki bi jih po njegovem bilo koristno dodatno preštudirati. To so vprašanja pristojnosti ministra, pristojnega za pravosodje, ki so določene v zadevah pravosodne uprave po zakonu o sodiščih, torej, ali gre tu za takšne pristojnosti, torej za pristojnosti takšne narave, da bi minister lahko to počel ali ne. Na podobno vprašanje so opozarjali tudi predstavniki sodnega sveta in tudi nekateri člani odbora. Nato je po moje treba opozoriti na razmislek za dopolnitev določb 30. člena zakona, o različni višini dodatka, torej glede na pričakovan oziroma presežen pričakovani obseg dela. Opozoril pa je še na eno vprašanje s sistemskega vidika, ali je primerno urejati v tem zakonu zadevo drugače, kot je bila urejena z zakonom o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Ravno tako ne smem izpustiti opozorila, da je čutiti podnormiranost disciplinskega postopka. To je bilo podano s strani sekretariata, potem pa so predstavniki sodnega sveta nekako kar "onblock" šli proti predlogu zakona v celoti, z različnimi razlogi, ki so tu opisani, vendar so bili deležni kritike in moram reči, da je splošno mnenje poslank in poslancev bilo drugačno. So pa vprašanja, o katerih bo moral predlagatelj, preden bo predlagal zakon v drugo branje, razmišljati, predvsem glede tega, kako je moč razporejati posameznike na ustavno sodišče in pa možnost, da bi nekega uradnika preprosto prestavili na sodišče. Povedal bi še to, da so v razpravi, ki je sledila, poslanci skoraj v celoti podprli, ne skoraj, kar v celoti podprli zakon, novelo zakona, tudi cilje, ki jih ta zakon želi doseči, vendar se pa niso strinjali z znižanjem starostne meje. Posebej so podprli tudi predlog sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, da je treba predloženo zakonsko besedilo uskladiti s predlogom zakona o sistemu plač v javnem sektorju. Namreč, kot je obče znano, je ta zakon v drugem branju v državnem zboru in bi bilo na nek način prav nerodno, da bi v dveh različnih zakonih isto področje oziroma isto vprašanje urejali drugače. Splošna ocena je tudi bila, da je treba to možnost prerazporeditve sodnika tudi brez njegovega dovoljenja podaljšati, ne zgolj samo za tri mesece, naj predlagatelj razmisli o daljši dobi, in pa seveda tudi z zajemanjem, da tako rečem, večjega področja omogočiti tako, da bi na nek način sanirali to težavo, ki jo Slovenija ima z majhnostjo naših sodišč in z nezmožnostjo prerazporejanja sodnikov po različnih lokacijah. Bila pa je na nek način zavrnjena ideja, da bi predodeljevali spise. Namreč, ocena je bila, da kar že počnemo, ne bi smeli početi tako, da bi državljanom delali več stroškov, skratka, jim nalagali, da se morajo potem, denimo, pojavljati ne na enem sodišču, ampak na drugem. Torej, to bi bilo po mojem tudi vse, kar je bilo posebej treba poudariti. Drugače pa je odbor v predlogih državnemu zboru sprejel še neka stališča, ki so zelo natančna, precizna. Jaz sem prepričan, da bo predlagatelj za drugo branje lahko pripravil zakon tako, da bo sledil tem stališčem. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod predsednik odbora za notranjo politiko, kolega Lavrinc. Ali želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne želi.]] Torej dajem besedo najprej predstavnikom poslanskih skupin. Imam eno pisno prijavo. Najprej bom dal besedo kolegici Majdi Zupan, ki bo v imenu poslanske skupine Nove Slovenije predstavila stališče. Za njo pa bodo nastopili tudi drugi predstavniki poslanskih skupin. Najprej bo dobila besedo kolegica Majnikova, kolega Petan.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki vlade! Spoštovani zbor! Sodni zaostanki so bili v glavnem tisti, ki so botrovali spremembi zakona o sodniški službi že lansko leto. Potrebni so bili namreč kratkoročni ukrepi, projekt Herkules pa je dobil zakonsko podlago. Res je, da je Herkules le eden izmed projektov zmanjševanja sodnih zaostankov, vendar lahko ugotovimo, da ni tako uspešen, kot nam je bilo ob njegovi uvedbi obljubljeno. Sodna statistika, ki nam jo je pred kratkim predstavil pravosodni minister kaže, da se so na okrajnih sodiščih zmanjšali zaostanki za 8%. Od 176.000 nerešenih zadev v letu 2000 na 162.000 v letu 2001, kar je po mnenju pravosodnega ministra posledica večje storilnosti prvostopenjskih sodnikov. Pri višjih sodiščih se je delež nerešenih zadev povečal, in sicer za 16%. Ni ravno veliko ali toliko, kot bi si želeli. Sodni zaostanki so namreč tudi eden izmed vzrokov za sedanjo novelo zakona o sodniški službi. V desetih letih so se zaostanki pri sodiščih povečali od 200.000 kar na 530.000. Indeks povečanja znaša kar 243, storilnost sodišč pa se je zniževala in dosegla najnižji nivo leta 1995. Od leta 1998 pa se sicer število rešenih zadev povečuje, vendar je vprašanje reševanja sodnih zaostankov še vedno zelo pereče. Poročilo Evropske unije v letu 2001 opozarja na ta problem, pa tudi domača javnost je glede tega izredno nezadovoljna. Sanacija stanja sicer teče na različnih področjih, vendar predlagatelj vidi problem zlasti v premajhni mobilnosti sodnikov znotraj sodne veje oblasti ker prihaja do različne obremenitve sodišč in s tem do različnega stanja zaostankov, premajhnega službenega nadzora sodnikov, ne ustrezne ureditve disciplinskih postopkov in premajhnega nagrajevanja sodnikov za dodatno delo. V poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo vsa prizadevanja, da se sodni zaostanki čim prej in občutno zmanjšajo, kajti zlasti splošna javnost je izredno kritična. Prizadete državljanke in državljani so nejevoljni in so mnenja, da nimamo pravne države, takšne kot bi si želeli, ker v razumnem roku ne morejo priti do svoje pravice. Dovolite, da v zvezi s predlogom zakona izpostavim nekatere zadeve. V razpravi na matičnem odboru so se pokazale določene razlike med zakonodajno, izvršilno in pravosodno vejo oblasti. Čeprav je treba priznati, da se je pokazal interes sodnikov tudi za ostrejše kriterije ocenjevanja, posebno zato, da se poveča zaupanje javnosti v delo sodnikov. Pomenljivo je, da predlagatelj želi med drugim uravnotežiti zagotovljeno sodniško pravico s sodniškimi dolžnostmi, seveda z upoštevanjem načela neodvisnosti sodstva. Nasproti položaju sodnika, ki je v družbi visoko cenjen, želi še bolj izpostaviti dolžnost, da sodnik svoje poslanstvo izvaja v skladu z najvišjimi pričakovanji, vezanimi tudi na podelitev trajnega mandata. Novela znižuje starostno mejo za izvolitev v sodniško funkcijo s 30 na 28 let. Vlada trdi, da veliko dobrih diplomantov pravne fakultete lahko pride na vrsto za opravljanje sodniškega pripravništva ter zato po opravljenem pripravništvu hitro opravijo tudi pravosodni izpit. Predvsem mladi pravniki naj bi se zaposlovali v gospodarstvu ali v upravi, ker nočejo čakati do 30. leta, ko je možno kandidirati za sodnike. Vendar v naši poslanski skupini kljub temu menimo, da ni pametno zniževati starostne meje, saj pomanjkanje življenjskih izkušenj in določene samozavesti, da bi lahko sodniki suvereno odločali, zagotovone pripomore h kvaliteti sodnikovega dela. Je pa res, da je že sedaj dostop do opravljenega pravosodnega izpita otežen, saj je možno sodniško pripravništvo, ki je pogoj za opravljanje izpita, opravljati le po prijavi na višjem sodišču. Višja sodišča, ki so v Sloveniji štiri, recimo, ljubljansko sprejme na leto 50 kandidatov, celjsko nekaj manj kot 30. Bolje bi bilo povečati število sodniških pripravnikov. Vlada sicer že pripravlja predlog sprememb zakona o pravniškem državnem izpitu, bomo videli, kaj se bo iz tega pokazalo. Glede na veliko število sodnih zaostankov, ki se še vedno pojavljajo kot ovira za vstop Slovenije v Evropsko unijo, pa je poleg navedenega tudi nerazumljivo naslednje. Predlog sprememb in dopolnitev kot dodaten pogoj za sodniško mesto na okrajnem sodišču določa, da mora imeti kandidat tri leta delovnih izkušenj na pravniških delih; tako imenovana pravniška dela do sedaj niso bila pogoj po opravljenem pravniškem državnem izpitu. S tem je pravnikom oteženo ali celo onemogočeno prehajanje iz netipično pravniških področij dela k pravosodju. Institut službenega nadzora sodnikov naj bi se okrepil in na ta način zagotovil državljanom učinkovitejše pravosodje. In prav pri tem smo lahko slišali ostre očitke, da skuša pravosodno ministrstvo nadzorovati sodnike. Še več. Sodni svet in sodniško društvo menita, da ta novela posega v sodstvo kot samostojno in neodvisno vejo oblasti. Dejstvo je, da sedaj sodniki o sebi odločajo sami. Zato je preveč oblasti zbrano prav rokah ene veje oblasti. Po novem naj bi službeni nadzor dajal pravico in dolžnost predsedniku sodišča, da tudi izreče določene ukrepe sodniku, predvsem v smislu opomina in opozorila v skladu z disciplinskim postopkom. Sodniško društvo pa opozarja pred ministrovo izključno pristojnostjo,da doseže nadzor kadar želi, na njegovo lastno iniciativo, zaradi njegovega političnega interesa. Upamo lahko, da se bo glede tega v času postopka v državnem zboru našla ustrezna rešitev. Dejstvo pa je, da je tudi na tem področju potreben ustrezen nadzor. Verjamemo pa, da nadzor nikomur ne diši, tudi sodstvu ne. Mobilnost sodnikov načenja pri nas veljavno načelo, nepremakljivosti. Ali je uvedba tako imenovanih mobilnih sodnikov znotraj istega sodnega okrožja in s časovno omejenostjo šestih let, dovolj? Da bi bila fleksibilnost večja, bi kazalo meje razširiti tudi na območje višjega sodišča. Ali pa mogoče celo doseči, da bi spisi bili tisti, ki bi se dodeljevali med sodišči. Naša poslanska skupina Nova Slovenija se zavzema za čim večjo prehodnost, bodisi iz državne uprave, iz gospodarstva v sodniško službo in ne samo iz sodniške službe na ustavno ali višje sodišče. Prehodi in načini morajo biti natančno razvidni in razdelani, ker le na ta način bi bil lahko učinkovit in kakovosten prenos izkušenj in znanja. Predlagatelj veže tudi spremembe zakona pri odpravljanju sodnih zaostankov s širšimi možnostmi nagrajevanja sodnikovega dodatnega dela, sicer v okviru zagotovljenih sredstev, drugače pa meni, da se plače sodnikom ne bi spreminjale. Dodajajo pa se določbe glede prostovoljnega pokojninskega zavarovanja, za katerega se smatra, da so glede na ohranitev doseženega položaja in stopnje neodvisnosti sodnikov nujne. Ali je takšna ugodnost v razmerju do drugih zavarovancev pravična? Gre namreč za pravico do starostne pokojnine brez zmanjšanja v posebnih primerih, če sodnik izpolnjuje pogoje, ki jih je za takšno pokojnino določa 55. člen zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Glede plač sodnikov, pa so le-ti mnenja, da je v predlogu zakona o sistemu plač v javnem sektorju, izrazito podcenjeno njihovo delo, saj so njihove osnovne plače v povprečju za 150.000 oziroma 200.000 tolarjev nižje od primerljivih plač pravnikov, ki so zaposleni v izvršni ali zakonodajni oblasti. Menijo tudi, da primerljivost zzdravniki in šolniki ni ustrezna, ker samo za sodnike velja izrecna prepoved dela zunaj službenega časa. Sicer pa lahko ugotavljamo, da se je število sodnikov povečevalo, tudi plača se je povečala, in sicer tistim, ki delajo na področju zmanjševanja sodnih zaostankov. Vendar pa storilnost ni ravno zavidljivo porasla. Praksa je pokazala, da višanje plač ni vedno produktivno. Čas bi že bil, da bi se področje, ki se nanaša na sodniško službo rešilo tako, da bi državljanke in državljani imeli večje zaupanje v sodni sistem in da bi se v razumnem roku reševale zadeve. Sicer pa so v sodstvu še rezerve, meni pravosodni minister. Najprej, zbrani podatki o tem, koliko zadev predstavlja v skladu s sodnim redom pravne zaostanke, teh naj bi bilo nekaj več kot 60.000, kažejo na to, da se je nekaj začelo le premikati. Čas, ki bi ga v povprečju potrebovala posamezna sodišča za rešitev vseh nerešenih zadev, če bi reševala samo te in nobenih drugih, kot so izračunali na ministrstvu, pa je še vedno predolg, v povprečju 15 mesecev. Zlasti zaskrbljujoče pa je na nekaterih sodiščih, ki dosegajo neslaven rekord, pri katerih bi zadostovala odprava šele na treh letih. Do kdaj bomo še preizkušali potrpežljivost državljank in državljanov? Menimo, da so potrebne spremembe zakona, vendar takšne, ki bodo dejansko prinesle večje izboljšave in ne samo poskuse in obljube. Zato podpiramo vse pripombe, ki so bile podane in bi prispevale h kvalitetnejši rešitvi tega vprašanja. Menimo, da je predlog zakona primerna podlaga za drugo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zdaj dajem besedo kolegici Majnikovi. Predstavila bo stališča poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije, za njo pa bo dobil besedo kolega Petan za predstavitev stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Prosim, kolegica Majnikova.
Gospod predsednik, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! V poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije bomo zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o sodniški službi s stališči, ki jih je sprejel odbor za notranjo politiko, podprli. Posebej želimo izpostaviti problem sodnih zaostankov, ki jih je treba potrebno zmanjšati. Z v lanskem letu sprejetim programom Herkules želenih rezultatov najbrž nismo dosegli, zato se zavzemamo in podpiramo rešitve, ki jih ponuja ta sprememba zakona. Z zmanjšanjem sodnih zaostankov in drugih razlogov, na primer izpad na malih sodiščih, ki je posledica bolniške ali kake druge odsotnosti, je nujno zagotoviti večjo mobilnost sodnikov. S tem se razširjajo možnosti za razporeditev sodnikov na sodišča, kjer so največje obremenitve ali zaostanki tudi brez povečanja zaposlovanja. Glede na to, da imamo skoraj največ sodnikov na število prebivalcev, lahko sklepamo, da imamo predvsem organizacijske pomanjkljivosti. Zato predlagamo, da se zaradi zagotovitve večje mobilnosti sodnikov omogoči večja možnost kratkotrajnih dodelitev tudi brez soglasja, pri čemer se dvigne meja treh mesecev, saj v tem času ni mogoče speljati zahtevnejše pravde. Menimo, da je mobilnost pomembnejšakot načelo nepremakljivosti, saj ta zaradi neodvisnosti sodstva in trajnosti mandata ne predstavlja pomembnejše garancije za neodvisnost in kvaliteto sodnikovega dela. Ideje, ki je bila ponujena na odboru, da naj bi na mesto sodnikov na druga sodišča dodeljevali spise, pa ne podpiramo. Novela ne posega v načelo trajnosti sodniške funkcije, vendar pa pri vstopu v sodniško funkcijo znižuje starostno mejo za izvolitev na 28 let. Res je, da v ustavah evropskih držav ne zasledimo določbe v zvezi z navedbo starostne meje za izvolitev v sodniško funkcijo, res pa je tudi, da so kandidati za sodnike v evropskih in anglosaških državah precej starejši in izkušenejši. Zato predlagamo, da se med pogoje za izvolitev v sodniško funkcijo uvrsti kot pogoj tudi delovne izkušnje, ki bi jih moral kandidat pridobiti bodisi kot strokovni sodelavec na sodišču bodisi na drugih področjih. Le tako bomo zagotovili zadostno usposobljenost, izkušnje in modrost za opravljanje sodniške funkcije za izvajanje sodne oblasti. Hvala.
Hvala lepa vam, kolegica Majnikova. Kolega Petan, imate besedo za predstavitev stališč poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Za vami bo dobil besedo kolega Potrč za predstavitev stališč poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! V Socialdemokratski stranki menimo, da so takšne spremembe zakona in pa dopolnitve nujne in potrebne. Na tem področju smo v stanju, ki zahteva hitre ukrepe in to predvsem iz dveh razlogov. Prvi razlog so veliki zaostanki, ki so značilni za sodstvo in več ne omogočajo zaščite varstva človekovih pravic, kot jo opredeljuje tudi ustava in realni roki ali razumni roki za postopke na sodiščih, ki so bistveno prekoračeni. In drugi vzrok je tudi sprejemanje sklopov zakonodaje za javni sektor in je treba uskladitev tudi s tega vidika. Tu so predvsem mišljene plače v javnem sektorju. V Socialdemokratski stranki pa ne podpiramo znižanja starostne dobe za pridobitev stalnega sodniškega ali trajnega sodniškega mandata. Menimo, da za dosego tega statusa so potrebne tudi izkušnje, in argument, da ni kandidatov, omenjene so bile kandidatke na odboru, predvsem za kazensko področje na okrožnih sodiščih - nižja starostna meja ne bo rešila, ampak gre verjetno za pogoje dela, predvsem na okrožnih sodiščih. Tu bo verjetno stroka morala sama preveriti pogoje dela in pa razmejitev znotraj stroke, kakšne primere glede zahtevnosti obravnava katero sodišče. Tu gre predvsem za razmejitev med okrajnim in okrožnim. Po vsem tem se človek vpraša, ali mogoče okrajna sodišča rešujejo res samo tiste najlažje primere in vse, kar je malo težjega, potem to pride na breme okrožnega sodišča in zato tudi ni zainteresiranosti. Popolnoma smo prepričani, da sama feminizacija ne more biti kriva za to, da ni kandidatov za okrožna sodišča, predvsem za kazenski del, na kazenskem področju. Je pa res, da je pač, če je takšna feminizacija, da se opozarja, da je lahko tudi vzrok za nepravilnosti ali za anomalije, potem je to predvsem problem našega šolskega sistema. In verjetno bo o tem treba tudi kaj reči predvsem na šolskem delu naše izvršne oblasti. Seveda posledice so pa vidne v sodstvu. Prepričani smo tudi, da mnenje, ki ga je podal sodni svet, da je novela tega zakona poseg v sodstvo kot samostojno vejo, po našem mnenju ne drži. Popolnoma je jasno vsem, da sodstvo mora ostali popolnoma samostojno glede strokovnih odločitev. Tu je verjetno vsaka beseda odveč in je izgubljanje časa, če bi o tem sprožili kakršnokoli razpravo. Kar pa se tiče instituta nadzora, ocenjevanja področja sodstva glede na učinkovitost, pa mora biti tudi zunanjim organom dana možnost nadzora in ocenjevanja. Prepričani smo, da nihče ne mara nadzora, tudi mi ne, to se pravi tudi sodniki ne, vendar ni dobro, če ocenjujemo sami sebe. Vemo, da če ocenjujemo sami sebi, smo vedno najboljši. O tem imamo že preveč izkušenj iz preteklosti in verjetno tudi o tem nima smisla izgubljati besede. Zato mora biti podano tudi zunanje mnenje izven stroke. Takšen zunanji nadzor je pa upravičen, in lahko rečem, tudi obvezen, tudi zato, ker je financiran iz javnih financ. Tisti, ki službo financira, mora imeti tudi neko pravico in tudi dolžan je, da ocenjuje, kaj se dogaja s porabo tega denarja. Še enkrat bi pa poudaril, da o tem, da pa morajo biti strokovne odločitve na sodstvu neodvisne, je popolnoma jasno. To samo še enkrat poudarjam zato, da ne bi kdo mogoče napačno tolmačil tega, kar sem povedal. Podpiramo v Socialdemokratski stranki tudi ukrepe za večjo mobilnost in menimo, da naj se področje gostovanja sodnikov ali pa začasne premestitve razširijo na širše področje, vsaj na območje višjega sodišča. V Socialdemokratski stranki podpiramo vse sklepe in stališča matičnega delovnega odbora in menimo, da je primerna podlaga za nadaljevanje postopka in seveda pri tem smo pa prepričani, da bo treba vsebino še dodelati in dopolniti. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Petan. Kolega Potrč bo predstavil stališča poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov. Sprašujem, ali želi potem še katera od poslanskih skupin besedo?
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Tudi v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov podpiramo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodniški službi in tudi predloge stališč, ki jih je pripravljalo matično delovno telo. Naše pravosodje kot tretja veja oblasti se v zadnjih letih sooča z resnim vprašanjem pravočasnega odločanja, s še vedno velikimi zaostanki, čeprav je za zmanjševanje zaostankov bilo vloženega veliko truda in so tudi določeni rezultati, s tem povezano pa tudi z vedno manjšim zaupanjem državljank in državljanov v pravosodje, saj je pravočasno reševanje njihovih zahtevkov pred sodišči eden od temeljev pravne države. S tem v zvezi nam je vlada dalj časa obljubljala in napovedovala, da bo tudi prek pomembnejših sprememb zakona o sodniški službi poskušala odpraviti nekatere rešitve ali pa nedoslednosti, ki so lahko deloma prispevale k takšnemu stanju. Predlogi, ki so pripravljeni, po naši oceni, v tej smeri gredo. Gredo predvsem v tej smeri tam, kjer jasneje opredeljujejo možne premestitve; gredo v tej smeri tam, kjer povečujejo nadzor nad delom, in tudi v jasnejših določbah, ki so povezane z disciplinskimi sankcijami. Ko govorim o zadnjem, disciplinskih sankcijah, naj poudarim, da smo pri tem prepričani - in tudi predlogi rešitev v zakonu so takšni - da disciplinske sankcije niso vezane na vsebinske odločitve, temveč so vezane na izpolnjevanje delovnih dolžnosti in eventualno zlorabo zakonitosti oziroma pooblastil, ki jih imajo sodniki. To vprašanje pa, ker so tudi sodniki ljudje kot vsak drug, ki opravlja svoje dolžnosti, je bilo doslej ne dovolj natančno urejeno in je doživljalo tudi v javnosti največje kritike in nezadovoljstva. Zato so bili prisotni tudi pogledi o tem, da je treba ponovno ukiniti trajni mandat sodnikov in podobno. Mislimo, da je bolje prek jasnih rešitev v zakonu o sodniški službi reševati ta vprašanja, ne pa na drug način. In zadnje. V tem zakonu tega še ni mogoče urediti. Nekateri menijo, da z daljšimi izkušnjami, nekateri menijo, da z zmanjševanjem ali povečevanjem starosti sodnikov. Rad bi opozoril, da v poslanski skupini Združene liste mislimo, da bi morda tudi ustavna razprava, ki nasčaka, lahko omogočila razrešitev enega od vprašanj trajnega mandata, to je, določeno dobo poprejšnjega opravljanja sodniške službe kot pogoja, da se sodnik imenuje v trajni mandat. Menimo, če bi zbrali potrebno dvotretjinsko večino za takšno rešitev, ne glede na to, ali bi spreminjali tudi sistem samega imenovanja sodnikov, da bi razrešili in vprašanje relativnega pomanjkanja kadrov, ki pri nas obstoja, in vprašanje zagotavljanja večje kvalitete in odgovornosti pri izbiri, tako za strokovne kot tudi osebnostne in moralne kvalitete, ki jih mora sodnik, ko je izbran za trajni mandat, imeti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Levič bo predstavil stališča poslanske skupine Stranke mladih. Mislim, da bo to zaključilo predstavitve stališč poslanskih skupin in bom dal besedo poslankam in poslancem. Prosim, kolega Levič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Problem sodnih zaostankov in preobremenjenost sodišč je že nekaj let zelo pereč problem in sprememba zakonodaje, ki smo jo že opravili, in zakon, ki je pred nami, bo prav gotovo pripomogel k temu, da se stanje na tem področju uredi. Že lani, s sprejetimi spremembami zakona o sodniški službi, bolj poznan po imenom projekt Herkules, smo storili pomemben korak k odpravljanju sodniškihzaostankov. Kot smo že lahko slišali na odboru, pa se je ta projekt izkazal za zelo učinkovitega. V naši poslanski skupini se s predlogom zakona, ki ga imamo pred seboj, načeloma strinjamo. Pohvalno je tudi, da je vlada kot predlagateljica zakona pri pripravi zakona pritegnila tudi predstavnike sodstva, kar je prav gotovo pripomoglo k boljšemu zakonu in manjšemu številu pripomb sodstva. V poslanski skupini SMS podpiramo večjo mobilnost sodnikov. Prav tako podpiramo možnost kratkotrajne dodelitve sodnika na drugo sodišče brez njegove privolitve. Mislimo, da je večja mobilnost sodnikov boljša možnost od možnosti prerazporejanja spisov. Prav tako se strinjamo z idejo, ki je na odboru predstavil predsednik vrhovnega sodišča, da je treba izoblikovati večja področja od področij okrožnih sodišč, v katerih bi bili sodniki lahko prerazporejeni oziroma bi bili mobilni. Točke, kjer pa se vlada kot predlagateljica zakona in sodniki razhajajo, pa je povečanje pristojnosti ministrstva pri oceni in nadzoru dela sodnikov V noveli zakona je nekaj določb, ki pristojnost, ki jo je do sedaj imel sodni svet, prenaša na ministra oziroma na ministrstvo za pravosodje. Na nekatere nesistemske določbe opozarja tudi sekretariat za zakonodajo. Samostojnost in neodvisnost sodne veje oblasti je zagotovljena v ustavi in povečanje pristojnosti nadzora ministrstva nad sodnikom, sodnikovim delom je lahko vprašljiva. Zato mislimo, da bo pri pripravi zakona za drugo obravnavo treba te sporne točke še temeljiteje pretehtati. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam, kolega Levič. S tem smo izčrpali predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ni nobenih pisnih prijav, omejujem vse odslej na pet minut. Ali prav ugotavljam, da ni interesa za diskusijo? Potem bom razpravo zaključil. Prehajamo torej na razpravo o predlaganih sklepih in stališčih. Vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Po moji oceni smo na robu sklepčnosti. Zdaj pa bomo odločali o prvem sklepu matičnega delovnega telesa ki se glasi, da je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodniški službi v prvi obravnavi primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo. Ta predlog sklepa dajem na glasovanje. Želi kdo o njem razpravljati? Če sem razumel, so vse skupine, ki so predstavile stališča, predlog podprle, tako da razumem, da ni drugačnih mnenj. Mislim sicer, da smo na robu sklepčnosti, vendar bom vsekakor dal ta predlog zdaj na glasovanje in ugotovil, ali uživa potrebno podporo ali ne. Torej, dajem predlog sklepa, da je predlog zakona v prvi obravnavi primerna podlaga, na glasovanje. Glasujmo! Prosim za pozornost v dvorani in vas vabim, da glasujete o tem predlogu sklepa! Počakali bomo kakšno minuto, povabili kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Verjetno je koga presenetilo, da je bila ta diskusija tako kratka. To pomeni, da je zakon dober in da je matično delovno telo dobro opravilo svoje delo. Zdaj smo sicer že skoraj sklepčni, vendar ker ponavadi kljub veliki zbranosti kdo ne glasuje, moramo le nabrati nekaj rezerve, potem bom pa dal sklep na glasovanje. Predlagam, da raje počakamo še pol minute, kot da bi dali deset minut odmora. Dobro, v dvorani nas je 50. Tako predlagam, da glasujemo o sklepu, da je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodniški službi v prvi obravnavi primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo. Glasujemo. Prosim za zbranost in pozornost, glasujemo o predlogu sklepa. V dvorani nas je dovolj, prosim, da glasujete. Še enkrat bom kljub vsemu prosil za pozornost. Ponovno dajem predlog sklepa na glasovanje. Prosim, da glasujete. 47 navzočih, 45 za, eden proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da smo predlog sprejeli. Prehajamo na razpravo o stališčih matičnega delovnega telesa. Želi kdo o njih besedo? [[Ne želi.]] Potem bomo tudi o njih glasovali. Vabim kolegice in kolege, da ne zapuščajo dvorane, da ostanejo v njej in da glasujejo. Glasujemo o stališčih matičnega delovnega telesa. Prosim, da glasujete. Poglejte, od tu vidim, da nekateri, zatopljeni v branje gradiva, niso bili pozorni pri glasovanju, ampak več kot da dvakrat prosim za pozornost, ne morem storiti, bi bilo nevljudno. Zato bom zdaj ponovno prosil, da ste pozorni. Glasovali bomo o stališčih, ki jih je pripravilomatično delovno telo. Prosim, da glasujete. Prosim za glasovanje, v dvorani nas je 50. 47 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo stališča sprejeli in tudi zaključili to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade se za sodelovanje na tej seji zahvaljujem. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - to je NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVSTVENI USTREZNOSTI ŽIVIL IN IZDELKOV TER SNOVI, KI PRIHAJAJO V STIK Z ŽIVILI. Tukaj sem obveščen, da je vlada sprejela danes na današnji seji amandmaje, da jih še nimate na klopi in da zato ni pogojev, da bi prešli na to točko dnevnega reda. 11. točka še ni pripravljena, to je predlog zakona o poštnih storitvah. Tako lahko preidemo na ratifikacije. To ponavadi zahteva nekaj kondicije in tudi, seveda, sodelovanje predstavnikov vlade, počakal bom minuto, v tem času prosil tako predstavnike vlade kot poslanke in poslance, da pridejo v državni zbor. V tem času pa prosim za pozornost. Najprej s predsednikom odbora za finance sva se pogovarjala o tem, kdaj bo uvrščen zakon, ki je zdaj v branju v državnem zboru, ponovno na glasovanje, potem ko je bilo odločanje o njem prekinjeno. Predlagam, da to storimo ob 14. uri in 30 minut. Za njim bi potem obravnavali 4. točko dnevnega reda, to so celinske vode. Rad bi vas obvestil, da sem kot predsednik ustavne komisije dobil predlog petih poslanskih skupin, tako iz vrst opozicije kot iz vrst koalicije, da danes zasedanje ustavne komisije na njeni 5. seji naj ne bi bilo, zaradi zelo zatrpanega urnika poslancev, ki sodelujejo v delu ustavne komisije, zaradi torej prekrivanja obveznosti. Posvetoval sem se s podpredsednikom, kolegom dr. Cukjatijem, strinjava se, da se ta predlog sprejme. Obveščam torej člane ustavne komisije in tudi predstavnike vlade, ki bi sodelovali na predstavitve stališč, da sejo torej prestavljamo in da boste člani ustavne komisije obveščeni, kdaj je predvidoma po koncu te seje državnega zbora v prvih dneh, ko bo to mogoče. So predstavniki vlade že navzoči za ratifikacije? Ali kdo nasprotuje, da začnemo kljub temu z obravnavo ratifikacij? Dobro. Potem predlagam, da preidemo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, predstavniki vlade prihajajo, tako mi dajejo signal iz preddverja državnega zbora. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO ITALIJANSKE REPUBLIKE O IZOGIBANJU DVOJNEGA OBDAVČEVANJA IN PREPREČEVANJU DAVČNIH UTAJ V ZVEZI Z DAVKI OD DOHODKA IN PREMOŽENJA, Z DODATNIM PROTOKOLOM. Vlada bo vsak čas vstopila v dvorano. Ali kdo od poslancev, poslank zahteva, da se sliši mnenje vlade v zvezi s tem predlogom zakona? Če ne, potem sprašujem, ali želi poročevalec odbora za zunanjo politiko besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Prav tako ne.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin, ki ne želijo besede. Ker torej nihče ne želi razpravljati in ker k predlogu zakona do začetka obravnave niso bili vloženi amandmaji, predlagam zboru, da skladno z drugim odstavkom 213. člena poslovnika sklenemo, da bomo glasovali le o predlogu zakona v celoti. Ta predlog sklepa postopkovne narave ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj ena tretjina navzočih poslank in poslancev. Ta predlog postopkovne narave torej dajem na glasovanje. Prosim, da glasujete o predlogu postopkovne narave. Prosim za zbranost v dvorani! V dvorani nas je bistveno več. Prosil bi sekretarje poslanskih skupin, da obvestijo poslanke in poslance, da smo sredi odločanja o predlogu zakona o ratifikaciji mednarodnih pogodb. Medtem so se nam pridružili tudi predstavniki vlade. Lepo jih pozdravljam v naši sredi. Mislim, da nas je v državnem zboru ta hip v veliki dvorani dovolj za odločanje. Predlog postopkovne narave, da bomo glasovali le o predlogu zakona v celoti, bom torej dal še enkrat na glasovanje. Glasujmo! V dvorani nas je čez 50. Prosim za pozornost! Glasujemo o predlogu postopkovne narave. Še enkrat predlagajo kolegi, ki niso glasovali tokrat; še enkrat bom dal ta predlog na glasovanje. Če ne bo potrebne večine, bom odredil 10 minutni odmor. Prosim tudi za kolegialnost v dvorani, da smo zbrani. Glasujemo o predlogu postopkovne narave. Prosim! V nasprotnem primeru bom odredil 10 minut odmora. 10 minut odmora.
Prosim, da počasi zasedete svoja mesta. Prosim za pozornost in zbranost v dvorani. Smo pred tem, da tretjič odločamo o postopkovnem predlogu, da v skladu z 213. členom poslovnika državnega zbora sklenemo, da bomo glasovali le o predlogu zakona o ratifikaciji v celoti. Ta predlog dajem na glasovanje. Glasujemo o postopkovnem predlogu. 52 navzočih, 50 za, eden proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je postopkovni predlog sprejet. Tako lahko preidemo na odločanje o predlaganem zakonu v celoti. Glasujemo. 52 navzočih, 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je državni zbor zakon o ratifikaciji sprejel. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O VOJAŠKEM SODELOVANJU MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE TURČIJE. Želi vlada besedo v zvezi s tem zakonom? [[Ne.]] Zakon je obravnaval odbor za zunanjo politiko kot matično delovno telo. Vidim, da predstavnik ne želi predstaviti stališč. Želi besedo sekretariat? [[Prav tako ne.]] Sprašujem, ali želijo besedo poslanske skupine. [[Ne.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? [[Prav tako ne.]] Najprej bomo glasovali o postopkovnem predlogu, da bomo o predlogu zakona glasovali v celoti. Glasujemo o tem predlogu. Smo sredi glasovanja o predlogu, da o predlogu zakona glasujemo v celoti. 49 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je postopkovni predlog sprejet. Tako lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Dajem ga na glasovanje. Glasujemo o predlogu zakona v celoti. 50 navzočih, 46 za, eden proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO KRALJEVINE ŠVEDSKE O ZRAČNEM PROMETU. Želi besedo vlada? [[Ne želi.]] Želi besedo poročevalec odbora za zunanjo politiko? [[Ne želi.]] Želi besedo sekretariat? [[Ne želi.]] Želijo besedo poslanske skupine? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? [[Nihče.]] Najprej glasujemo o predlogu postopkovne narave. Glasujemo o predlogu postopkovne narave, da bomo o zakonu glasovali v celoti. 47 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je postopkovni predlog sprejet. Zdaj pa lahko glasujemo o predlogu zakona v celoti. Prosim! Spet premajhna zbranost. Še enkrat bom dal predlog zakona na glasovanje. Prosim, da glasujemo o predlogu zakona v celoti. Prosim, da glasujete. Ali je kakšen poseben razlog, da kdo ne želi sodelovati pri glasovanju? Prosim, povejte. Še enkrat bom dal predlog na glasovanje. To je predlog, da sprejmemo zakon v celoti. Prosim, da glasujete. 49 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je državni zbor zakon v celoti sprejel in s tem zaključil to točko dnevnega reda, zato lahko preidemo na naslednjo TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO KRALJEVINE NORVEŠKE O ZRAČNEM PROMETU. Želi vlada, ki je dala predlog v proceduro, besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik odbora? [[Ne želi.]] Predstavniki poslanskih skupin? Sekretariat? Poslanke in poslanci? [[Nihče.]] Najprej bom dal na glasovanje predlog postopkovne narave, da bomo glasovali o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Prosim za zbranost! Glasujmo o predlogu postopkovne narave! 48 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Zdaj glasujemo o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Prosim za pozornost! Glasujmo o predlogu zakona v celoti! 47 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. Prehajamo na predlog zakona o ratifikaciji sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Vlado Kraljevine Danske o zračnem prometu. Želi kdo od kvalificiranih predlagateljev oziroma razpravljavcev besedo? [[Ne želi.]] Potem bomo najprej glasovali o postopkovnem predlogu. Glasujmo! Glasujmo o postopkovnem predlogu! 48 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Zdaj lahko glasujemo o predlogu zakona v celoti. Prosim! Glasujmo o predlogu zakona v celoti! Navzočih 48, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo to sprejeli. Še zadnjo ratifikacijo bomo opravili pred odmorom. To je PREDLOG ZAKONA O RATIFIKACIJI KONVENCIJE MED REPUBLIKO SLOVENIJO IN REPUBLIKO TURČIJO O IZOGIBANJU DVOJNEGA OBDAVČEVANJA V ZVEZI Z DAVKI OD DOHODKA, S PROTOKOLOM. Želi kdo od kvalificiranih razpravljavcev besedo? Ugotavljam, da ne. Dajem najprej na glasovanje predlog postopkovne narave. Prosim, glasujte. 49 navzočih, 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Zdaj lahko glasujemo še o predlogu zakona v celoti. To bo v dopoldanskem delu tudi zadnje glasovanje in bom potem povedal, kako bo popoldan tekel dnevni red naprej. Prehajamo torej na odločanje o predlogu zakona v celoti. 48 navzočih, 47 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] S tem smo izčrpali ta paket ratifikacij. Ker sem že prej obvestil državni zbor, da bi ob 14. uri in 30 minut nadaljevali s prekinjeno točko o sprejemu zakona o financah ter šli potem po načrtu naprej k 4., 10. in 21. točki. Menim, da zdaj 10 minut pred 13. uro nima smisla odpreti točke, ki bi jo potem prekinjali. Tako obveščam državni zbor, da bomo nadaljevali ob 14. uri in 30 minut s prekinjeno 3. točko dnevnega reda. Se zahvaljujem za sodelovanje. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Nadaljujemo s popoldanskim delom zasedanja. Obveščam vas, da so dodatno opravičeni oziroma da je dodatno opravičen za nadaljevanje 14. seje dne 21.3.2002 Milan Kopušar od 16.00 do 17.00 ure. Ker bomo ugotavljali navzočnost, vas lepo prosim za sodelovanje. Ugotavljamo navzočnost. Mislim, da nas je v dvorani dosti več, zato lepo prosim - čez 50 nas je. Drugič bomo ugotavljali navzočnost, zato lepo prosim, ponovno lepo prosim za pozornost. Ugotavljamo navzočnost, drugič. Navzočih je 42, po podatkih nas je v dvorani bistveno več. Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi, res je moja naloga, seveda, voditi zasedanje predvsem v smislu, da se skušamo prebiti skozi točke, ki so še pred nami. Dolžnost nas vseh je, da odločamo s pritiskom na tipko "za" ali "proti", drugače je ugotavljanje navzočnosti ob vsakem drugem, tretjem glasovanju, kot je bilo včeraj, neuspešno, in poslovnik veleva, da prekinjamo zasedanje za deset minut. Osebno bi vas lepo prosila, da bi korektno opravljali, z mano vred, svoj posel. Zato oznanjam, da bomo tretjič ugotavljali prisotnost čez deset minut, ob 14.49 uri. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Ker bomo tretjič ugotavljali navzočnost, vas lepo prosim, da zasedete svoja mesta. Ugotavljamo navzočnost. Hvala lepa. Dovolite, spoštovani vodje poslanskih skupin, da se sestanem z vami ob 14.50 uri v sobi 217. Lepo prosim. Hvala lepa.
Spoštovani, spoštovane! Kot smo se dogovorili, ob 15.00 uri nadaljujemo z delom. POnovno, torej prvič ugotavljamo navzočnost, ki bi pokazala, ali lahko veljavno odločamo o nadaljevanju. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Proceduralni predlog. Gospod Pucko, nismo še na to [[...]]Prehajamo, kot je bilo napovedano, na prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je obravnava predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o javnih financah. To točko smo prekinili v stadiju splošne razprave o amandmajih, vloženih k 10. členu. Odpiram razpravo. Gospod Pucko, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Točka dnevnega reda je bila včeraj prekinjena zaradi tega, da bi se poskušalo najti eventualne boljše rešitve posameznih amandmajev k 10. členu in v tem smislu najprej skupina poslancev, ki je vložila amandma k 10. in 17. členu zakona, umika ta dva amandmaja. Hkrati smo vložili amandma, ki bi naj ustrezno urejeval to problematiko k temu 10. členu, amandmaja k 17. členu pa ni bilo treba posebej nadomestiti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za boljšo preglednost. Spoštovane, spoštovani! Dovolite, pred sabo imamo torej v pregledu amandmajev na listih številkah 4, 5, 6, 7 amandmaje k 10. členu. Potem imamo poleg teh amandmajev, seveda z opombo, da je amandma pod zaporedno številko 3 po sporočilu prvopodpisanega gospoda Pucka umaknjen, zato je tudi amandma na amandma, katerega predlagatelj je bila poslanska skupina Slovenske ljudske stranke brezpredmeten. Posebej imamo tudi amandmaje, in sicer k 10. členu, katerega predlagateljica je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije in poslanske skupine Nove Slovenije. Potem pa so isti predlagatelji vložili amandma, ki ste ga danes dobili na klop k 10. členu. Na ta amandma pa so trije poslanci s prvopodpisanim Leom Kremžarjem vložili amandma na amandma. Da bo jasno, o čem bomo odločali. Če ni več razprave, najprej glasujemo o amandmaju dveh poslanskih skupin, in sicer poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije in poslanske skupine Nove Slovenije. Tega amandmaja v pregledu ni. Izvolite, gospod Vizjak.
Samo obrazložil bi svoj glas zaradi tega, da malo osvežim na tisto, kar je bilo povedano že včeraj. Gre namreč za to, da smatramo, da je postopek prodaje državnega premoženja tudi v hčerinskih družbah, ki so v večinski - to se pravi, če je matera v večinski državni lasti, prav tako predmet teh postopkov. Ocenjujemo, da gre za državno premoženje in da gre za odgovornost države do ravnanja oziroma razpolaganja s tem premoženjem. In ne moremo tega ločiti. Še posebej pa sem tega mnenja zaradi zelo nejasnih, medlih odgovorov vlade na to temo oziroma ki nas niso prepričali, da je to formalno sporno. In seveda nas tudi niso prepričali, da bi to lahko kakorkoli vsebinsko vplivalo na poslovno politiko družb v večinski lasti države. Zaradi tega, seveda, bom podprl ta amandma, kajti zavzemam se in tudi iz stranke podpisnice tega amandmaja se zavzemajo za transparentno in pošteno prodajo državnega premoženja, kar pa vsekakor ta amandma zagotavlja. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več obrazložiti svojega glasu, prehajamo torej na odločanje o amandmaju dveh poslanskih skupin. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 28. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zdaj bomo odločali o amandmaju, ki je v pregledu pod zaporedno številko 1, z opombo, če bo le-ta sprejet, je amandma odbora, ki je pod točko 2 pregleda, brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 34. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Zato prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Iz pregleda prehajamo na odločanje najprej o amandmaju na amandma skupine poslancev s prvopodpisanim Cirilom Puckom. Zdaj odločamo o amandmaju na amandma, katerega predlagatelj je poslanec Leo Kremžar. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti 2. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju skupine poslancev. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zopet se vračamo na pregled amandmajev, in sicer odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujemo. Navzočih je poslank in 55 poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 5. Glasujmo! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 6. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 7. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 8. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod 9. Glasujmo! Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 10. Glasujmo! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o zadnjem amandmaju pod zaporedno številko 11. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o 10. členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za novi 10.a člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 11. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 12. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 12.a člen. Pod 1 je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, pod zaporedno številko 2 pa amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju na amandma pod 1. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod 2. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 13. členu in členu v celoti. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 15. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prosim za malo pozornosti, ker bomo iz pregleda prešli na amandma, ki ste ga dobili na klop in sicer, gre za amandma za novi 16.a člen, katerega predlagateljica je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Amandma imate na klopi. Odpiram razpravo. Gospod Vizjak, izvolite.
Ja, hvala lepa za besedo. Prav, da ste opozorili, da bodo vedeli potem predstavniki koalicije pravilno zamenjati tipko. Poglejte, bistvo amandmaja je v tem, da smatramo v Socialdemokratski stranki, da so postopki prodaje državnega premoženja, eden zelo pomembnih in ključnih postopkov, ki so opredeljeni v zakonu o javnih financah s to novelo. Zato smo tudi mnenja, da bi nespoštovanje teh postopkov oziroma nespoštovanje teh členov, ki smo jih sprejeli, oziroma ravnanje v nasprotju s temi členi, bilo treba vključiti v kazenske določbe zakona med hude kršitve, hujše kršitve. Zato predlagamo dopolnitev 107. člena zakona, ki govori o kazenskih sankcijah, in sicer predlagamo, da bi neposrednega ali posrednega uporabnika, se pravi, proračunskega uporabnika, doletela oziroma da je zanj zagrožena kazen, če pri prodaji ali oddaji državnega oziroma občinskega finančnega in stvarnega premoženja ravna v nasprotju z določbami tega zakona. Mislim, da je to treba vključiti. To se pravi, da so te določbe ne zgolj določbe, ampak da se nespoštovanje teh določb tudi sankcionira. To je zgolj neka minimalna varovalka in preventivna akcija, da le ne prihaja do kršitev postopka prodaje državnega in občinskega stvarnega in finančnega premoženja. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem. Mag. Vizjak, samo dovolite, vaša opomba, da sem navedla predlagatelja amandmaja, kar počnem absolutno vsakokrat, da poslanci točno vedo, kje se nahajamo, je bila res nekorektna. Prehajamo torej na odločanje o amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti 7. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade za novi 16.a člen, ki se nahaja v pregledu na strani 12. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Glasovanja nismo uspešno opravili. V dvorani vas je zadosti, zato lepo prosim za pozornost. Drugič glasujemo o amandmaju vlade za novi 16.a člen. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 17. členu in dveh amandmajih. Ker je amandma pod zaporedno številko 3 gospod Pucko v imenu skupine poslancev umaknil, dajem v razpravo amandma pod številko 1, to je amandma na amandma vlade, katerega predlagatelj je odbor, in amandma pod številko 2, katerega predlagateljica je vlada. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti eden. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti eden. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje še o zadnjem amandmaju in o 19. členu; predlagateljica amandmaja je vlada. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti nihče. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so bili preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujmo! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 15. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti amandmaji kar k velikemu številu členov. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati v predlogu zakona v celoti. Ker ne, sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, ali je zaradi sprejetih amandmajev morebiti porušena medsebojna skladnost določb zakona? Gospa Ogrinc, izvolite.
Hvala lepa. Torej, zelo hitra ocena. Menim, da ni nekonsistentnosti, tako kot so bili do zdaj sprejeti amandmaji. Moram pa reči, da je bilo pričakovati še določene amandmaje v tretji obravnavi, zlasti glede na opozorila sekretariata v zvezi z 80.č členom, na kar je sekretariat pogosto opozarjal. Gre za vprašanjeoblikovanja letnega programa prodaje. Ampak prosim, tako kot se je predlagatelj odločil in tako, kot so bili amandmaji sprejeti, nimamo sedaj pripomb. Hvala.
Hvala lepa. Jaz bi vendarle želela, da odločamo o zakonu, o katerem ne bi bilo dvoma. Zato sprašujem, ali želi predstavnica sekretariata odmor, da se pregleda, ali je njena ocena, da medsebojne neskladnosti določb zakona. Mislim, da je to pomembno za vse nas, preden preidemo na odločanje o predlogu zakona v celoti
Kot sem rekla, tako kot so bili amandmaji v drugi obravnavi sprejeti, same konsistentnosti v vsebini zakona niso povzročili. Drugo pa so vsebinska vprašanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ocena sekretariata je, da zaradi sprejetih amandmajev v drugi obravnavi ni porušena medsebojna skladnost določb zakona. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Obrazložitev glasu. Dr. Bajuk, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Kot sem povedal v svojih uvodnih besedah v imenu poslanske skupine na začetku, prav gotovo z zadovoljstvom ugotavljamo, da so nekateri deli tega zakona, kakršnega je predlagala vlada ob začetku, so bili popravljeni. Kot sem to omenil včeraj, v svoji zadnji intervenciji v tem državnem zboru, Nova Slovenija ne more podpreti tega zakona, če ni bil sprejet amandma dveh poslanskih skupin. Prepričani smo, da je to sistemski zakon, ki bi moral zagotoviti celotno preglednost procesa privatizacije na Slovenskem, in to ni bilo sprejeto. Temu zakonu bomo v celoti nasprotovali, ne glede na to, da priznamo, da so bili nekateri deli popravljeni in danes malo bolje izgleda, kot pa na začetku. Hvala lepa [[..]]
Hvala vam. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasovali bomo o predlogu zakona v celoti. Glasujmo! Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 18. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom in predstavnici vlade se za sodelovanje zahvaljujem, ravno tako predstavnici sekretariata. Hvala lepa. Mi pa prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O PLOVBI PO CELINSKIH VODAH, hitri postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Ne želi. Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje, ki je matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, gospod Andrej Gerenčer, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Odbor državnega zbora za infrastrukturo je na svoji 21. seji v dveh nadaljevanjih, 5. februarja in 20. marca, torej včeraj, obravnaval predlog zakona o plovbi po celinskih vodah, ki ga je državnemu zboru poslala vlada po hitrem postopku. Hkrati s predložitvijo navedenega predloga zakona je Vlada Republike Slovenije umaknila iz zakonodajnega postopka predlog zakona o varnosti plovbe, torej prvi zakon, že 11. oktobra lanskega leta. Gre za to, da ta zakon obravnava predvsem večjo varnost zagotavlja večjo varnost na vodah in boljši nadzor nad aktivnostmi, ki se odvijajo na celinskih vodah, kar je Republika Slovenija dolžna storiti, da se prilagaja evropski zakonodaji. Gre pa tudi za to, da v svojih stališčih veliko več postorimo na zakonodajnem področju za varstvo narave in s tem tudi področje voda. Zanimivo je, in to moramo tudi priznati, da slovenske reke niso velike, so majhne in zaradi tega moramo tudi vse aktivnosti, ki se vršijo na njih, izvajati v skladu z zakonom in v dobro naših voda. V okviru splošne razprave je bilo izraženo mnenje, da kljub stališču odbora ob razpravi prvotnega besedila predloga zakona niso bile jasno razmejene pristojnosti med državo in lokalnimi skupnostmi. Na to so predvsem opozarjali poslanci župani in poslanci, ki se veliko ukvarjajo s to problematiko v svojih občinah. Predvsem je bilo opozorjeno na povsem neurejeno stanje izvajanja rekreacijske in športne ter turistične dejavnosti na celinskih vodah, predvsem z vidika varstva voda, okolja in narave, pa tudi varnosti plovbe in varnosti udeležencev teh aktivnosti. Omenjeno je bilo, da večina naših rek in jezer v Sloveniji ni velikih in zato, na srečo, če lahko tako rečem, nimamo tovornega prometa in se plovba odvija predvsem v turistične in športne namene. V razpravi je bilo postavljeno tudi vprašanje "broda", ali je "brod" čoln ali ni in da je to neke vrste plovni objekt, ki je zelo pomemben, saj imamo na naših mejnih rekah, Muri in Dravi, med Slovenijo in Avstrijo oziroma Slovenijo in Hrvaško nekaj brodov in je treba tudi te zadeve urediti. Prav tako je bilo izpostavljeno tudi vprašanje mejnih prehodov na rekah in kako izvajamo promet s pomočjo plovnih objektov na teh rekah. Opozorjeno je bilo, da mora lokalna skupnost predpisati pogoje, pod katerimi je dovoljeno izvajanje raftinga kot gospodarske dejavnosti. Vemo, da se je rafting v zadnjem času zelo hitro razvil in trenutno je tudi zelo zanimiv za tujce, ki pa žal ne plačujejo taks ali določenih pristojbin, problematika pa ostaja na nivoju lokalnih skupnosti. Pomembno je bilo tudi vprašanje, kdo odgovarja za nesreče, ki se zgodijo pri športnih aktivnostih, ali lokalna skupnost ali država. Po zaključeni splošni razpravi je odbor sprejel sklep, da podpira obravnavo in sprejemanje predloga zakona o plovbi po celinskih vodah po hitrem postopku. Predlagatelju zakona je predlagal, naj prouči mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, vložene amandmaje v razpravi na seji odbora ter pripravi ustrezne spremembe in dopolnitve zakonskega predloga v amandmajski obliki. Mi smo te spremembe amandmajev obravnavali na včerajšnji seji. Odbor je razpravljal in se opredelil do amandmajev, ki so jih predlagali poslanci, Dušan Vučko, Valentin Pohorec in Ivan Mamić, ter vlada Republike Slovenije. Odbor za infrastrukturo in okolje podpira vse amandmaje vlade Republike Slovenije, razen k 52. členu, ker je le-ta s podporo amandmaju poslanca Dušana Vučka k istemu členu postal brezpredmeten; amandmaje poslanca Valentina Pohorca k 3. členu, k naslovu III. poglavja, k 22., 23. in 25. členu; amandmaje poslanca Vučka k 3., 4., 8., 9., 10., 15. členu in za novi 15.a člen ter k členu 34 in 52; prav tako je podprl tudi amandma poslanca Ivana Mamića k 6. členu. Odbor ni podprl amandmaja poslanca Ivana Mamića k 1. in 3. členu. Poslanec Valentin Pohorec je napovedal umik amandmaja k 4. in 24. členu. Na podlagi razprave je odbor sprejel amandma na amandma poslanca Valentina Pohorca k 3. členu. Odbor državnega zbora za infrastrukturo in okolje predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o plovbi po celinskih vodah, hitri postopek, sprejme skupaj z amandmaji odbora in amandmaji, ki jih odbor podpira. Hvala lepa.
Hvala vam. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Tudi ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Pisnih prijav k razpravi nisem prejela, zato je razprava morebitnih razpravljavcev omejena na 5 minut. Ker ne želi nihče razpravljati, splošno razpravo zaključujem in prehajamo na drugo obravnavo. To je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugim alieno 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih, razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslancev. O predlaganem proceduralnem sklepu glasujemo. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Mislim, da so se nam ravnokar štirje poslanci še pridružili. Drugič bom opravili glasovanje o proceduralnem predlogu. Glasujemo. Navzočih nas je 45. Tudi drugič nismo uspešno opravili glasovanja. Zasedanje prekinjam za 10 minut. Nadaljujemo ob 15.47, ko bomo tretjič glasovali o proceduralnem predlogu.
Spoštovani, spoštovane, tretjič bomo ugotavljali navzočnost zato lepo prosim za pozornost. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Državni zbor je sklepčen in lahko odloča. Prehajamo oziroma se opravičujem, sprejeli smo sklep, proceduralni predlog je bil sprejet. Zato prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 21.3.2002. Amandmaji so na 13 straneh, zato vas bom spet prosila za pozornost. Prehajamo na razpravo in odločanje o 1. členu in o dveh amandmajih k 1. členu. Pod 1 je amandma vlade, pod 2 pa amandma poslanca Ivana Mamića. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju ni bilo uspešno. V dvorani nas je 50. Jaz bi bila zelo vesela, če bi dogovor, ki smo ga sklenili z vodji poslanskih skupin, nadaljeval tudi pri obravnavi tega zakona. Drugič glasujemo amandmaju pod zaporedno številko 1 k 1.členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Drugič glasujemo o amandmaju pod [[...]]Hvala. Za 5 minut prekinjam zasedanje, da bodo tehnične službe pregledale glasovalno napravo pri gospodu Potrču. Nadaljujemo ob 15.55. Lepo prosim, da bi bili takrat zbrani, ko bomo drugič glasovali o amandmaju.
Kot je bilo napovedano, smo preverili glasovalno napravo pri gospodu Potrču. Mislim, da zdaj ne bo več problemov pri glasovanju. Tehnične službe so zagotovile, da naprava normalno deluje. Kolegice in kolege lepo prosim za pozornost. Drugič glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 24. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 3. členu in šestih amandmajih k temu členu. Pod številko 1 in 2 se nahajata amandmaja, katerih predlagatelj je Ivan Mamić, pod 3 je amandma na amandma poslanca Valentina Pohorca, katerega predlagatelj je odbor, pod 4 je amandma Valentina Pohorca, pod 5 je amandma vlade in pod 6 je amandma poslanca Ivana Mamića. Odpiram razpravo. Gospod Mamić, izvolite.
Hvala lepa. Pravzaprav vsi ti amandmaji in tudi ta, ki ni bil sprejet, so istega značaja. Se mi je zdelo, da [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Lepo prosim za mir v dvorani!
[[...]]beseda "stvar" ni primerna kot beseda "predmet". Sem malo pogledal v slovenski pravopis in se mi je zdelo, da bi bilo tako prav. Potem so mi povedali na odboru za infrastrukturo, da pomorski zakonik vsebuje besedo "stvar", in da se ne bi zdaj to mešalo [[...]]Mislim, da če smo naredili napako, je ni treba ponavljati do smrti zdaj.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 29. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 28. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju na amandma pod zaporedno številko 3. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujmo! Glasovanja nismo uspešno opravili. Prosim za pozornost! Drugič glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 4. Glasujmo! Se opravičujem. Prekinjam glasovanje. Glasujmo drugič! Tudi drugo glasovanje ni bilo uspešno. V dvorani nas je pravzaprav res zadosti. Lepo prosim, poskusimo še enkrat, da po nepotrebnem ne prekinjamo zasedanja. Glasujemo ponovno o amandmaju pod zaporedno številko 4. Tretjič bomo glasovali ob 16.11. Vodje poslanskih skupin ponovno prosim, da dogovor, ki je bil sklenjen, vendarle udejanijo na plenarnem zasedanju. Hvala lepa.
Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 4 k 3. členu. Lepo prosim za pozornost. Vse, ki ste v bližini, prosim, da se nam pridružite. Tretjič bomo torej glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 4 k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 5. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o amandmaju pod zaporedno številko 6. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 31. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k II. poglavju, in sicer k naslovu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in s tem naslov spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 4. členu in treh amandmajih k temu členu. Pod številko 1 je amandma na amandma vlade poslanca Dušana Vučka, pod zaporedno številko 2 je amandma vlade in pod zaporedno številko 3 je amandma Valentina Pohorca, za katerega je napovedan umik, amandma pod zaporedno številko 3 je gospod Pohorec umaknil. Torej, razpravljamo o amandmajih pod 1,2 in o členu v celoti. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju na amandma pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma na amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju ni bilo uspešno. Ponovno prosim za malo pozornosti. Drugič glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti niče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanja o 5. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 6. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma vlade, pod 2 pa amandma Ivana Mamića, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje najprej o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo! Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Prvo glasovanje o členu v celoti ni bilo uspešno. V dvorani nas je zadosti, zato ponovno lepo prosim za potrebno pozornost. Drugič odločamo o 6. členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 7. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje najprej o amandmaju. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 8. členu in amandmaju poslanca Dušana Vučka k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje najprej o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 9. členu in amandmaju vlade, da se člen črta. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 10. členu in amandmaju poslanca Vučka k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 14. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Prvo glasovanje o amandmaju ni bilo uspešno. Poskušali bomo drugič glasovati o amandmaju k 14. členu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 2. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 15. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma vlade, pod 2 pa amandma poslanca Vučka. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej bomo glasovali o amandmaju pod 1. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 5. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 15.a člen poslanca Vučka. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujmo! Samo trenutek. Glasujmo! Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 2. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma in s tem novi 15.a člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k naslovu 3. poglavja, katerega predlagatelj je Valentin Pohorec. Želi kdo razpravljati? Gospod Mahne, izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Poslanci, poslanke! Vlada ne podpira tega amandmaja predlagatelja gospoda Pohorca. Ravno tako ne podpira naslednjih amandmajev k 22., 23., 24. in 25. členu, ker to podira sistematiko celotnega zakona. Amandma, ki je bil sprejet k 3. členu, vlada podpira, ker vpeljuje dodatno pojasnilo in definicijo broda in s tem se strinjamo. V vseh ostalih določilih pa po nepotrebnem vnaša nepreglednost in bomo pač zato nasprotovali temu in tudi naslednjim amandmajem. Menimo pa, da bi lahko to vprašanje uredili tako, da bi v 30. členu opredelili, da se torej tudi za brod uporabljajo smiselna določila tega zakona oziroma poglavja, ki opredeljujejo sposobnost za plovbo oseb za opravljanje teh brodov in druga določila tega poglavja. Tako bi na ta način imeli bolj kvaliteten predpis. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o amandmaju k naslovu III. poglavja. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 18. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet in s tem naslov spremenjen. Naslov je spremenjen samo deloma, zato moramo opraviti še glasovanje o naslovu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 12. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je naslov III. poglavja sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 22. členu in dveh amandmajih k temu členu. Pod številko 1 je amandma, katerega predlagatelj je poslanec Valentin Pohorec, pod zaporedno številko 2 pa je amandma vlade. Odpiram razpravo. Gospod Mahne, izvolite.
Hvala lepa. Tehnične usposobljenosti broda ne more ugotavljati organ, ki ga določimo v mednarodnem sporazumu, ampak samo tisti, pri čigar državi bo ta brod registriran, bodisi v Sloveniji ali pa v sosednji državi. To je, mislim, dovolj tehten razlog za to, da se ta amandma ne sprejme.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, proti 27. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Prvič glasovanje ni uspelo. V dvorani nas je zadosti, zato ponovno prosim za pozornost. Drugič glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 6. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Ponovno nismo bili uspešni ob prvem glasovanju, zato ga ponavljam. Drugič glasujemo o členu v celoti. Glasujemo. Gospod Džuban, izvolite.
Jaz imam proceduralni predlog. Mi danes funkcioniramo s sklepčnostjo, ki je odvisna od treh, štirih, petih kolegov, ki so tukaj. In seveda, če se oddaljijo, potem nismo več sklepčni. Ampak oni niso nič krivi. Tako se nam zgodba ponavlja v tem smislu, kot pred časom, da enih ni nikoli tukaj. Mi smo pred približno pol leta sprejeli en sklep, da Kviaz posreduje poročilo o prisotnosti v tem državnem zboru. Poročila nikoli nismo dobili. Poslanskim skupinam je posredovan nek dokument, ki nikomur ni nič koristil. Imamo situacije, da nekateri pridejo, "skokodakajo" neke nacionalne interese, popljuvajo vse po vrsti, nas zapustijo, kamere letajo za njimi, mikrofoni jih snemajo in so med najbolj popularnimi v tej državi. Drugi prihajajo v parlament zato, da ugotovijo, koliko je na razpolago domačih in tujih potovanj. Seveda nas spet zapustijo in jih ni kar nekaj časa. Tretji opravljajo posle, ki so jih upravljali pred izvolitvijo v poslanski mandat, in seveda, dokler teh poslov ne opravijo, jih ni v ta parlament, kakršenkoli že je. Mi smo na odboru za gospodarstvo dobili izpis oziroma eno statistiko, kjer se je videlo, koliko je kdo prisoten. Tudi mene je presenetilo, ampak potem sem ugotovil, da je to tako v redu. Vmes so razlogi za opravičene odsotnosti, vmes so pa priimki in imena, kjer se zmeraj isti pojavljajo, ki niso prisotni. Mislim, da je tukaj enako. Vsaj to izglasujmo. Jaz menim, da smo nespametni, če tega ne bomo storili da ponovimo isti sklep, ki smo ga izglasovali pred časom Kviazu, ampak tokrat v tem smislu, da ob sklicu državnega zbora, mislim dokument, ko dobimo vabilo za naslednjo sejo, vsak mesec dobimo tudi izpis prisotnosti v državnem zboru in na delovnih telesih. Jaz se strinjam s kritiko, ki je bila danes tudi prisotna na odboru za gospodarstvo, da je organizacija sej delovnih teles včasih takšna, da se močno prekrivajo za posamezne člane državnega zbor oziroma članov delovnih teles. Vendar tukaj se nam ne prekrivajo. Prekrivajo se obveznosti državnega zbora in osebnih in privatnih interesov. In te bi morali nekateri uskladiti vsaj po letu in pol poslanskega mandata, kar smo tukaj. [[Ni nujno.]] Zato predlagam proceduralni sklep in ga še enkrat ponovim, da se s sklicem za vsako naslednjo sejo posreduje informacija o prisotnosti v državnem zboru in na delovnih telesih, ob koncu leta pa se do konca januarja opravi statistika za celo leto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ne morem dovoliti razprave o drugem proceduralnem sklepu. Dolžni smo opraviti glasovanje o proceduralnem sklepu, ki je bil prvi na vrsti. V dvorani nas je seveda 50, vendar nismo uspeli prej opraviti drugega glasovanja o, mislim, da o 22. členu v celoti. Tako sem dolžna zasedanje prekiniti za 10 minut. Potem bomo z glasovanjem o proceduralnem predlogu poslanca Geza Džubana ugotovili sklepčnost, potem boste pa gospod Kelemina predlagali proceduralni predlog vi. Poslovnik določa, da se o proceduralnem predlogu, ki je prvi predlagan, najprej opravi glasovanje. Hvala lepa. Z delom nadaljujemo ob 16.45, ko bomo glasovali o proceduralnem predlogu.
Spoštovani, dovolite, preden preidemo na glasovanje, da vas seznanim s tem, da bomo seveda zdaj opravili tretje glasovanje o 22. členu v celoti in s tem ugotovili navzočnost v dvorani. Potem pa bomo seveda opravili glasovanje o proceduralnem predlogu. Torej tretjič glasujemo o22. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Proceduralni predlog, ki ga je predlagal gospod Geza Džuban. Prosim gospoda Džubana, da ponovi proceduralni predlog. Izvolite.
Moj proceduralni predlog je bil, da ob sklicu vsake naslednje seje za pretekli mesec dobimo statistiko prisotnosti v državnem zboru in na delovnih telesih. To je bil prvi del. Drugi del pa je bil, da seveda se potem na koncu leta do konca januarja sešteje prisotnost za preteklo leto.
Hvala lepa. O proceduralnem predlogu glasuje državni zbor brez razprave.
Ali lahko popravim samo, ker jaz sprejemam dobre sugestije, da naj izpise dobijo vodje poslanskih skupin.
Hvala lepa, gospod Geza, mislim, da je vaš proceduralni predlog pravzaprav, se strinjam, da to ni proceduralni predlog, ki bi govoril o temi, ki jo danes obravnavamo, je pa proceduralni predlog, ki se nanaša na delo državnega zbora in o takih situacijah, ki ste jih vi povedali, je poslovnik jasen in bi pravzaprav vsi, ki morajo v skladu s poslovnikom, to je predvsem Kviaz, delovati, je to napotilo k njemu. Vendarle tudi predstavniki poslanskih skupin dobivajo obvestila o prisotnosti na sejah, tako da [[...]]
Samo kot podpredsednik Kviaza sem hotel to povedati, kar ste vi zdajle izjavili - vodje poslanskih skupin dobivajo ta poročila in mislim, da na podlagi tega dejstva ni razloga, da bi glasovali o takem sklepu.
Hvala lepa. Mislim, da smo bili ob tem enotni in če dovolite, bi nadaljevali z delom. Prehajamo na razpravo in odločanje o 23. členu in amandmaju poslanca Valentina Pohorca k 23. členu. Odpiram razpravo. Gospod Mahne, izvolite.
Hvala lepa. Vlada nasprotuje temu amandmaju, ker vnaša še dodatno vpisnik brodov. Menim, da je to nepotrebno, saj bomo že tako imeli v posameznih upravnih enotah vpisnike čolnov, v katere se prav enostavno lahko ti brodi vpišejo, in bi bilo to nepotrebno administriranje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 30. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 2. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 24. členu in dveh amandmajih k temu členu. Za amandma pod številko 1 poslanca Pohorca je napovedan umik. Umikate? Hvala lepa. Pod zaporedno številko 2 je amandma vlade. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, najprej o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti eden. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 25. členu in amandmaju predlagatelja Valentina Pohorca k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Mahne, izvolite.
Iz enakih razlogov, kot sem jih prej navedel, da ne bi bil predolg, nasprotujemo temu amandmaju.
Hvala lepa. Gospod Pohorec, izvolite.
Umikam amandma, ker smo se uskladili, žal, prepozno in je prišlo do dezinformacije.
Hvala lepa. Prehajamo na razpravo in odločanje o 27. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen spremenjen. Prehajamo na razpravo in odločanje o 34. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma poslanca Vučka, pod 2 je amandma vlade. Odpiram razpravo. Gospod Mahne, izvolite.
Hvala lepa. Torej, amandma gospoda Vučka v 1. točki k 34. členu se nanaša na vse besedilo tega člena in prinaša nepravilne rešitve, zato predlagam, torej možno bi bilo uporabiti ta amandma samo za drugi odstavek tega člena. Zato predlagam, da se ta amandma ne sprejme.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 18. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 35. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 38. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o 40. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 41. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 42. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 50. členu in amandmaju vlade k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujmo! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo še o členu v celoti. Glasujmo! Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o 52. členu in o dveh amandmajih k temu členu. Pod 1 je amandma poslanca Vučka, z opombo, če bo ta amandma sprejet, postane amandma vlade k istemu členu in se nahaja pod zaporedno številko 2 brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet in je tako postal amandma pod zaporedno številko 2 brezpredmeten. Odločamo še o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o preostalih členih. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o naslovu. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona v drugi obravnavi sprejeti številni amandmaji. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo zdaj, pred tem pa sprašujem, ali želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti. [[Ne.]] Spoštovanemu zboru sporočam, da smo v tretji obravnavi dobili amandma, in sicer k 34. členu. Počakala bom trenutek, amandma boste ravnokar prejeli. Če dovolite, vas v tem času z njim seznanim. Amandma je vložil poslanski klub LDS, in sicer k 34. členu, s sledečim besedilom: V 34. členu se v prvem odstavku besedilo "lokalna skupnost" nadomesti z besedilom "pristojen organ lokalne skupnosti". Obrazložitev: Za izdajo posamičnih upravnih aktov je pristojen določen organ občine in ne lokalna skupnost kot celosten pojem, ki zajema vse občinske organe in lokalno skupnost kot tako. Če si dovolim oceniti, ste imeli možnost, da se seznanite z amandmajem tudi v pismeni obliki. O amandmaju k 34. členu odpiram razpravo. Gospod Sok, izvolite, za njim gospod Kavčič.
Hvala lepa. Rad bi vprašal, ali lahko predlagatelji povedo [[...]] [[Nemir v dvorani.]]
Lepo prosim za mir v dvorani. Gospod Sok, samo trenutek. Lepo prosim za potreben mir, do katerega ima pravico poslanec, ko razpravlja. Hvala lepa. Gospod Sok, izvolite.
No, zdi se mi, da je prvotna dikcija, da je to lokalna skupnost, ki je pač za to določena, bila povsem dobra. Ne vem sicer, kdo naj bi bil pristojen organ v lokalni skupnosti. Se pravi, to vsaka občina v svojih aktih uredi, in je takšen amandma, kot je vložen, povsem, po moji oceni, nepotreben. Hvala lepa.
Hvala lepa. K besedi se je javil tudi gospod Kavčič. Gospod Kavčič, izvolite.
V zvezi s predlogom amandmaja samo redakcijski predlog, vsebinsko je predlog amandmaja usklajen in je v redu, vendar se mora glasiti z besedilom "pristojni organ", ne "pristojen organ". To bo vlada upoštevala pri končni redakciji besedila predloga. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Gospod Gasparini, izvolite.
Hvala. Če se ne motim, smo sprejeli amandma k naslovu III. poglavja, torej, doda se "in brodovi", vendar v celem poglavju brod sploh ni omenjen.
To bo za tretje branje.
Saj smo v tretjem zdaj. Ti spiš! [[Smeh.]]
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnici sekretariata, gospe Ogrinčevi. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica, za besedo. Popolnoma pravilna je ugotovitev gospoda poslanca. Namreč, s sprejetim amandmajem k naslovu III. poglavja se dejansko uvajajo, poleg ladij in čolnov, tudi brodovi. Z nesprejetimi amandmaji, ki so predlagali dograditev osnovnega besedila, tudi glede posameznih rešitev v zvezi z brodovi, seveda nastaja nekonsistentnost. No, in na to nekonsistentnost bi opozorila; po končani tretji obravnavi bo seveda treba v tej zvezi dograditi, po moji oceni, 30. člen, ki bo vnesel potrebno vsebino. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kvalificirane predlagatelje sprašujem, ali glede na opozorilo tako predstavnice sekretariata in gospoda Gasparinija, bi vendar opravili v tretji amandmaji, pripravili amandma, ki bi urejal to nekonsistenstnost v tej fazi, bi na predlog kvalificiranih predlagateljev seveda lahko prekinila to točko do tega, da pripravite ustrezne amandmaje v tretji obravnavi, ki bi odpravili te nekonsistentnosti in bi jih seveda s tem lahko pripravili. Predstavnik. Gospod Gerenčer, izvolite.
[[...]]vladi predlagati, da pripravi amandma za tretje branje, pa zdaj prekinemo to točko dnevnega reda.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, ali se strinjate, da boste pregledali stvari in pripravili amandma? Hvala lepa. Izvolite.
Hvala lepa. Torej, če smem, danes nisem kvalificiran za amandma, ampak predlagam, da bi morda tisti, ki to lahko storite, da bi v 30. členu dodali nov odstavek, ki bi se glasil: "Določbe tega poglavja zakona, ki urejajo opisovanje ter ugotavljanje sposobnosti čolnov za plovbo in usposobljenostjo oseb za upravljanje s čolnov, se smiselno nanašajo tudi na brod." Hvala lepa.
Hvala lepa. Ponovno sprašujem, ali bo katera izmed poslanskih skupin prevzela to vlogo in pripravila kot kvalificirana [[...]]Gospod Gerenčer, izvolite.
Prosim za prekinitev. Naša poslanska skupina bo vložila amandma.
Hvala lepa. Koliko časa potrebujete? Za 5 minut. Recimo 10. Ob 17.20 prosim, da ste vsi tu s pripravljenim amandmajem. Hvala lepa. Ob 17.20.
Nadaljevali bomo z delom. Dolžna sem vam posredovati sledeče obvestilo. O amandmaju k 34. členu bomo odločali, potem pa bomo seveda morali ugotoviti to, na kar nas opozorila predstavnica sekretariata, vendar je žal člen, ki ga bo treba spremeniti, v drugi obravnavi zaprt, ni bil amandmiran, zato bomo po tretji obravnavi seveda morali prekiniti z obravnavo te točke in prositi vlado, da pripravi uskladitveni amandma. To je edina rešitev zadrege, na katero smo bili opozorjeni. Tako ne rabimo čakati na amandma v tretji obravnavi, ker ga ne more biti, ker bi bil vložen k členu, ki ni bil amandmiran v drugi obravnavi in bi bil torej nepravilno vložen. Zato prehajamo na odločanje o amandmaju k 34. členu, ki pa ga imate na klopi in katerega predlagatelj je poslanski klub LDS in o katerem smo razpravo že opravili. S popravkom, na katerega je opozoril gospod Kavčič, namesto "pristojen", "pristojni". O tem amandmaju odločamo. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 2. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih. Ker smo ugotovili, da je zakon medsebojno neusklajen, prekinjam to točko dnevnega reda in prosimo vlado Republike Slovenije, da pripravi uskladitveni amandma. Ko bo le-ta pripravljen, bomo odločali o njem in potem tudi o predlogu zakona v celoti. Predstavniku vlade in sekretariatu se za sodelovanje najlepše zahvaljujem. Mi pa prehajamo na obravnavo 10. TOČKE DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZDRAVSTVENI USTREZNOSTI ŽIVIL IN IZDELKOV TER SNOVI, KI PRIHAJAJO V STIK Z ŽIVILI, SKRAJŠANI POSTOPEK Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predstavnike vlade prosim, da se nam pridružijo. Predstavnica in predstavnik vlade se nam pridružujeta. Med nami ju lepo pozdravljam. Sprašujem gospoda ministra, ali želi besedo. Prof. dr. Dušan Keber, minister za zdravje, izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, spoštovane gospe poslanke in poslanci! Pred vami je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstveni ustreznosti živil, skrajšano ga bom kasneje imenoval zakon o živilih, pri katerem bi vam pravzaprav v tej uvodni predstavitvi predstavil v splošni razpravi dve poglavji. Eno poglavje so spremembe zakona na področju prehrane in drugo poglavje je, najbrž že tudi mnogo bolj odmevno in tudi za vas zanimivo, tako imenovano oglaševanje alkohola. Prvi del zakona nastaja deloma seveda pod vplivom našega prilagajanja Evropski uniji, pa tudi zaradi naših lastnih potreb, da uvedemo v tej državi koncepte prehranske politike, ki jo na tej ravni, da bi imeli sistem in ljudi, ki bi ščitili državljana in ga varovali, da bi ga usmerjali k zdravemu načinu življenja in k zdravim prehranskim navadam ter ščitili pred škodljivimi prehranskimi navadami in hrano, doslej nismo imeli. Zato ta zakon uveljavlja in prinaša urad za živila, pri čemer ga ne prinaša na novo, ampak ga samo iz obstoječega zakona prenaša z ravni vlade na raven ministrstva za zdravje. To pomeni, za prenos urada in ta urad naj bi v državi vodil tisto prehransko politiko, ki se približa oziromaje vezana na državljana. Rad bi omenil, da je še nekaj resorjev, ki se ukvarjajo s prehrano, najmočnejše je kmetijsko ministrstvo, vendar je tudi po navodilih in zahtevah Evropske unije postalo jasno, da ne more biti nadzor, prehranska politika vezana samo na tisti resor, ki pokriva produkcijo, ampak mora biti vezana tudi na resor, ki je na strani zdravja in varstva državljana. Tako rešitev ta čas je, da imamo pravzaprav dva resorja, ki pokrivata to verigo, pri čemer bo - tudi sami lahko rečemo, da je torešitev, ki je prehodna in se bo zelo verjetno v nekaj letih sprevrgla v enotno agencijo za prehrano, v kateri se bodo združili vsi tisti, ki danes parcialno delujejo na posameznih področjih. Zakon v tem prehranskem delu, ki sem ga omenil, prinaša še nekatere definicije, na primer definicije o gensko spremenjeni hrani in o načinu, kako se taka prehrana lahko prinaša na naš trg. In to je tisto, kar sem vam želel povedati o tem delu zakona. Drugi del zakona je oglaševanje alkoholnih pijač, pri čemer bi vas samo na kratek način spomnil na zgodovino, kako prihajamo do tega predloga. Po eni strani je bil pred letom in več sprejet zakon o medijih, ki je oglaševanje alkohola prepovedal v celoti in se je seveda v družbi, zlasti seveda pri zainteresiranih proizvajalcih, oglaševalcih in trgovcih krepil, lahko rečemo upravičen pritisk, da se zmanjša te represivnost oziroma popolna prepoved oglaševanja alkohola, ki je tudi sicer prej izjema, kot pa da bi bilo pravilo v drugih državah, čeprav so tudi nekatere druge države izjemno restriktivne pri oglaševanju. To je bila ena pozicija. Druga pozicija pa je bila pozicija ministrstva za zdravje v zadnjem letu, ki želi pri problematiki uživanja alkohola opozoriti na njegove škodljive posledici in pripraviti zakonsko podlago, ki bi zmanjšala škodljivo uporabo alkohola, pri čemer želi ministrstvo biti usmerjeno na tiste, ki začenjajo uporabljati alkohol, torej predvsem na mladino. Pri tistem zakonu, zakon o zmanjševanju škodljive uporabe običajno temelji na nekaj stebrih. Enod stebrov so cene alkohola, drugi steber je zmanjševanje dostopnosti mladim do alkohola. In eden od stebrov je tudi zmanjševanje oglaševanja alkohola in četrti je seveda vse tisto, kar lahko država s svojo regulativo naredi, da pride do boljšega izobraževanja, osveščanja, vzgoje, prepričevanja o tem, kdaj alkohol preneha biti živilo, če že pač moram reči, da je živilo, to rečem zelo nerad, na vsak način je škodljivo živilo in dejansko postane škodljivo. Na tej ravni se je pokazalo, da bo ta zakon, ki bo vladi predložen najkasneje v enem ali dveh tednih in se bo potem znašel v parlamentu, torej ta zakon ni opuščen, ampak bo pa predložen parlamentu po normalnem postopku in njegovo trajanje, ki ga lahko predvidevamo v parlamentu, je narekovalo, da so iskalcirešitve za oglaševanje iskali način, kako priti do oglaševanja po hitrejših ali po skrajšanih postopkih. Da skrajšam to zgodbo, čeprav ne zelo navdušeni, kljub vsemu ugotavljamo na ministrstvu za zdravje, da je prava pozicija oglaševanja alkohola pravzaprav res zakon o živilih, ker zakon o živilih ureja tudi sicer vse ostalo oglaševanje živil in je samo normalno, da pokrije tudi to področje; pri čemer naj malo za šalo, še bolj pa zares povem, da nam na ministrstvu za zdravje ni posebno všeč, da bomo obveljali kot tisti, ki so uvedli oglaševanje alkohola v to državo, ker se borimo za zmanjševanje njegove uporabe. Da mi to uvajamo, pa kljub vsemu je neka pozitivna stvar, ki je ne bom skrival pred vami. To je, da jo lahko uvajamo in tudi vnesemo element omejevanja. Tisto, kar je pred vami, je oglaševanje z elementi omejevanja, ki naj seveda sprostijo, dajo svobodo proizvajalcem in trgovcem, da informirajo in obveščajo, da pa je kljub vsemu v domeni ministrstva za zdravje, da z zakonom, ki je v njegovi domeni, uveljavlja omejitve, ki so smiselne in ki so primerljive tudi z drugimi državami. Na tem področju smo se srečali s številnimi vplivi, pritiski, ki so se največkrat zreducirali na preproste argumente, češ da zagovarjamo prohibicijo in češ da z zakonsko regulativo ni mogoče ničesar narediti, pomembno je samo več vzgoje in stvar bo rešena. Dokaze, ali prav oglaševanje oziroma omejevanje oglaševanja vpliva na zmanjšano škodljivo uporabo alkohola, vam je težko predložiti, ker države, ki se tega lotijo, se lotijo vsega skupaj. To pomeni, lotijo se tako zmanjšanja dostopnosti, višjih cen in oglaševanja. Mirno pa lahko rečem: v vseh državah, kjer imajo to politiko, je poraba alkohola nižja kot v državah, kjer politike nimajo. Lahko bi vam dal obraten dokaz: če bibila vzgoja pomembna, potem nam lahko ostaja samo vprašanje, ali mi ne vzgajamo naših otrok in samih sebe, ker Slovenija je lep primer, kako se v zadnjih 15 letih poraba alkohola na prebivalca ni sploh nič spremenila, medtem ko je na primer v Franciji padla za 50%, v Španiji za 30%. To pomeni, v državah, ki so vinorodne in potrošnice alkohola, je upadla potrošnja, medtem ko se pri nas ni zgodilo nič. In je tudi, seveda, iluzorno pričakovanje, da je samo vzgojo mogoče zaukazati z zakonom. Tudi na vzgojnem področju bomo dolžni sami, mimo ukrepov države, storiti veliko, da bomo dodali še ta četrti ali pa peti steber, ki je potreben, da zmanjšamo ta javni zdravstveni problem, zelo verjetno številka ena v državi. Ker bom o tem obsegu problema govoril pri nekem drugem zakonu, vam danes tega ne bi govoril, želim vam pa govoriti o vplivu oglaševanja. Oglaševanje najbolj vpliva na otroke, to je znano. In oglaševanje je zlasti treba na nek način omejiti, če govorimo o omejevanju, ga je treba odstraniti ali pa vsaj zmanjšati iz dostopnosti otroških oči, ki ne ločijo med pozitivnimi in negativnimi ter ostalimi spodbudami, ampak sprejemajo informacijo, kot jim je dana, in ohranjajo pozitivna sporočila oglaševanja. Naj vas samo spomnim na neko drugo reklamo, in to je reklamiranje Marlboro cigaret s kavboji na konjih. Tu se definitivno iz otroških let, pa čeprav takrat otroci ne kadijo, v odraslo dobo pripelje pozitivna spodbuda do kajenja. In bistvo oglaševanja ni toliko v tem, da bodo otroci pri enajstih letih zaradi oglasov začeli piti, bistvo oglaševanja je, da se vtisnejo neke vrednote, nek pozitiven odnos do nekega živila, ki ga pripelješ v odraslo dobo. Zaradi tega smo - in želim vam sporočiti, da je pred vami, mirno lahko rečem, v znatni meri kompromisen predlog - tudi tisti, ki ste zagovarjali manj stroge rešitve, ste lahko zadovoljni, ker glavni lobiji so približno - ne bom rekel, da so zadovoljni, ampak vsaj sprejemajo rešitve, ki so v tem zakonu. In zato ni odveč tista moja pripomba, kaj bodo državljani te države čez eno leto povedali o tem zakonu. Tudi če so danes morda glasovi, ali s tem zmanjšujemo možnost proizvajalcev, bi vam rekel ne, jo povečujemo. Ker doslej je bila prepoved. Mi odpiramo oglaševanje. Utegnejo se postavljati tudi vprašanja, komu in kdo bo pretežno oglaševal. In dovolite mi, da rečem, zelo verjetno najmanj tisti, v imenu katerih so lobiji najbolj pogosto nastopali. Nastopali so pa v imenu proizvajalcev vina. V tem segmentu ni veliko denarja in tudi ni veliko denarja za oglaševanje. Pomembno je razmišljati, ali bomo državo preplavili z oglasi tujih proizvajalcev in kako veliki bodo ti oglasi in komu bodo služili. Zato bi vas prosil, da rešitve iz tega zakona, čeprav bi se dobesedno brane komu zazdele pretirane ali pa smešne, razumete tudi na tej ravni. Na primer - ker bo kasneje to omenjeno - prepoved oglaševanja 300 metrov okoli šol. Vprašanje je, zakaj 300 metrov, zakaj ne vidna razdalja in podobno. To bomo morda razpravljali ob vaših amandmajih. 300 metrov okoli šol v resnici povzročaneko higiensko zaporo, ne samo zaradi šol, ampak iz krajev, iz mest, iz naselij, dobesedno, ne zdi se nam potrebno, da bi bila naša država preplavljena z oglasi in tudi ne z mega oglasi po vsej deželi. Zato boste v nekem drugem členu našli določilo, da imajo plakati omejeno velikost. Rad bi vas opozoril: če plakati ne bodo imeli omejene velikosti, lahko doživite oglase iz Honkonga ali pa iz drugih držav, kjer so celi nebotičniki prelepljeni z oglasom za določeno pijačo in iz aviona vidiš oglase za to pijačo. In ta pijače ne bo slovenska, to morate tudi vedeti. Tako, da zmernost pri oglaševanju; kjer se zmeraj gledamo na to, da je pravica do informacije prisotna in da vsi enakomerno participirajo - je prisotna, hkrati pa to je pravo omejevanje. Najbolj je omejeno oglaševanje, razumljivo, v poglavitnih medijih, in to je televizija, kjer omejujemo, kjer prepovedujemo oglaševanje do pol desete ure zvečer. Pri čemer bi vam želel povedati, da je popolna prepoved oglaševanja pri nas od 15 odstotkov volumskih alkohola v pijači, kar pomeni, da pokrivamo vse, vključno z močnimi vini. V Franciji, vinorodni deželi, je dovoljeno oglaševanje samo do 1,2 odstotka, vse ostale je prepovedano. Kar pomeni, da je dovoljeno oglaševanje samo lahkega piva. Ti primeri - ki jih morda kasneje, če boste hoteli dokaze, kako je v raznih državah to rešeno - so tudi v prilogi zakona in kasneje jih bom lahko predložil. Ampak, želim vam povedati, vsaka od naših rešitev ima primerjave v svetu, nobena od naših rešitev ni najbolj ekstremna iz serije rešitev, ki jih uporabljajo različne države. Mislimo, da s tem pravzaprav povzročamo nekaj, kar pomeni zmerno, ampak kljub vsemu opazno, prepoznavno omejevalno politiko, danes seveda začenjamo z oglaševanjem, s celim zakonom, v prihodnjih mesecih- upam, z vašo pomočjo - bomo to politiko dosegli na celotnem področju omejevanja alkohola. Zato bi vas prosil, da razumete to besedilo, da ne odgovarja samo tistim, ki ta hip želijo imeti zelo permisiven zakon na področju alkohola, ampak da odgovarja 2 milijonoma državljanom, vaših volivcev, ki imajo svoje otroke in ki bodo tako ali drugače ekološko doživeli onesnaženje z oglaševanjem in javno mnenje ta hip, po naši presoji, je izrecno na strani rešitev tega zakona. S tem uvodom bi to predstavitev končalin se bom po potrebi oglasil pri posameznih členih. Hvala lepa.
Hvala vam. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide, kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, gospod Stanislav Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Lep pozdrav gospodu ministru s sodelavko in vsem kolegicam in kolegom poslancem. Odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo je predlog zakona obravnaval na 17. redni seji. Člani odbora so imeli na razpolago celo vrsto gradiv, tako mnenje odbora državnega zbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehranokot zainteresiranega delovnega telesa, pripombe in predlog amandmajev Gospodarske zbornice Slovenije, stališča in predloge Slovenske oglaševalne zbornice, potem stališča in predloge Obrtne zbornice Slovenije, tako da je bilo mogoče iz takih in drugačnih argumentov pristopati k vsebini zakona. Uvodno obrazložitev sta članom odbora podala gospod minister in gospa državna sekretarka, zato ne bi ponavljal že povedanega. Pomembno pa je za trenutek napraviti nekaj besed pri mnenju sekretariata. Sekretariat je v svojem precej obširnem mnenju, poleg splošnih ugotovitev, kar veliko argumentov naslovil na posamezne člene, tako v pravno sistemskem vidiku kot tudi glede na določno terminologijo razumevanja zakona. Člani odbora smo se najprej opredelili do predlaganega postopka, ne glede na to, da je bilo kar veliko prisotnih pomislekov, da je predlog zakona po skrajšanem postopku s tako materijo, ki jo prinaša, nekako težko v vsej vsebini obdelati, in smo podprli predlog skrajšanega postopka. V nadaljevanju obravnave predloga zakona na seji odbora pa smo obsežno razpravo namenili amandmajem. Treba je povedati, da je predlagatelj glede na številne ugotovitve iz mnenja sekretariata pripravil predloge amandmajev, s katerimi naj bi ugovore ali temeljne ugotovitve sekretariata, bi rekel, pojasnil in jih morda vsebinsko postavil v bolj sprejemljivo obliko in pomen. Zato je bila potem tudi obravnava posameznih členov v razpravah močno prisotna. Odbor je na tem temelju sprejel amandmaje k 1. členu, 2., 3., 4., 6., 7., 8., 9., 14., 16., 17., 18. členu ter sprejel tudi amandmaja za novi 18.a in 18.b člen. Člani odbora niso podprli amandmajev zainteresiranega delovnega telesa, odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, s tem da pa je njihov prvi amandma postal vsebinsko povzet v predlogih amandmajev, ki jih je odbor sprejel kot svoje amandmaje. Zato odbor tudi predlaga sklep, na podlagi katerega naj državni zbor zakon obravnava in ga sprejme po skrajšanem postopku, skupaj z amandmaji, ki jih odbor podpira. Hvala lepa.
Hvala vam. Želi besedo predstavnica sekretariata? [[Ne.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil mag. Janez Drobnič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Glede na to, da bo mnenje razmeroma kratko, ne bom izgubljal časa s sprehajanjem za govornico. Torej, v poslanski skupini Nove Slovenije podpiramo, da se zakon umesti v obravnavo, vendar smo bili kritični do tega, da se ga sprejema po skrajšanem postopku, zato ker z določenimi posegi v pravno materijo, če jo hočemo res dobro narediti, bi morali nujno poseči tudi v nekatere druge določbe izven tistih določb, ki so predmet skrajšanega postopka. Seveda pa je na silo umeščati določbe, ki se dotikajo drugih členov, nevarno početje, zato bo lahko prišlo do kakšnih nejasnih rešitev. Mislimo, da je neprimeren poseg v pristojnosti urada za prehrano. Največje pripombe smo imeli potem na administrativne prepovedi oziroma dodatne ureditve pri izdajanju soglasij dveh inšpektorjev, če prodajalec izdaja živila na dislociran način, ker gre pravzaprav samo za način prodaje in potem tudi kriterije in pristojnosti po drugih zakonih, ne pa tukaj. Ker je odbor večino naših stvari, pripomb akceptiral, se je pravno materija tudi precej izboljšala. Oglaševanje alkoholnih pijač je treba razmejiti, treba je zakon tako napisati, da je jasno, kaj je oglaševanje in kaj informiranje v sami trgovini. O tem smo dosti diskutirali, da ne bi potem veljalo tako, da v sami trgovinine bi bilo možno narediti spisov za alkoholne pijače, pri čemer pa se zavzemamo za omejitev oglaševanja in omejitev možnosti dostopa, zlasti za mladoletnike. Verjamemo pa, da je to samo en način poseganja v omejevanja oziroma dostop, da je pač treba glede reševanja odnosa mladih in alkohola urejati - ali pa ljudi in konzumiranja alkohola - tudi z drugimi ukrepi. Toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mnenje poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Stanislav Brenčič. Izvolite.
Še enkrat hvala za besedo, gospa podpredsednica. Povsem jasno je, da predlog novele tega zakona prinaša predvsem dve novosti, tako kot je v uvodu že gospod minister povedal. In sicer, da ustanavlja urad za živila in prehrano oziroma le-tega umešča, še bolje rečeno, premešča iz sedanje včlanitve v zakon pod okriljem ministrstva za zdravje. In pa seveda, da vzpostavlja in normativno ureja sistem oglaševanja alkoholnih pijač z vsebnostjo alkohola, ki je seveda 15 ali manj delov alkohola v litru skupne tekočine. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranki smo enotni v tem, da je problematika živil in prehrane za nacionalno zdravje prebivalstva tako pomembna, da je ustanovitev in še bolj kot to, delovanje ustreznega telesa nujno in potrebno. Urad, kot naj bi se to telo imenovalo, pa mora seveda z mero racionalizacije pri svojem delu opravljati najširši del nalog s področja nacionalne prehrambenske politike. Zato se morajo skozi sestavo urada, kadrovsko sestavo uradain s tem skozi delovno področje urada odslikovati tako pristojnosti kot pa tudi kadrovska prisotnost posameznih resorjev, ki jih področje varnosti živil oziroma hrane in prehranjevanja prebivalstva zadeva. Ne le zato, ker je področje zdravstvene ustreznosti živil treba normativno urediti oziroma prilagoditi pravnemu redu Evropske unije, ampak še bolj kot to, ker mora biti to področje celovito nadzorovano in določno normativno urejeno zaradi našega lastnega prebivalstva. Pomembno je le, da bo urad deloval racionalno in učinkovito tudi zaradi sorazmerno velikega obsega finančnih sredstev, ki bodo neobhodno potrebna za to, da bo urad lahko deloval. Ne podpiramo rešitve oziroma namena 3. člena predloga zakona, ker tako kot je zastavljen, prekomerno povečuje oziroma podvaja določene upravne postopke, kar bi v praksi zaviralo neke vrste normalno in sorazmerno dobro utečeno proizvodnjo in promet z živili zunaj poslovnih prostorov, to je na stojnicah. Druga ključna novost, ki jo predlog zakona prinaša pa je možnost oglaševanja alkoholnih pijač, ki vsebujejo manjši procent alkohola. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo si enotni, da na alkohol oziroma uživanje alkohola, ne moremo gledati zgolj negativno. Uživanje manj vsebnostnega alkohola oziroma alkoholnih pijač, kot je to vino, v merah kot za splošno počutje in zdravje človeka sprejemljivo in prisotno že skozi dolgo zgodovino bivanja človeka, ni in ne more biti predmet zlorabe na račun povsem nesprejemljivega prekomernega uživanja alkohola, ki pa jenesporno vsesplošno škodljivo - ne le za posameznika, temveč tudi za družbo kot celoto. Prav tako se v poslanski skupini zavzemamo za to, da je treba za vse vrste ukrepov preprečevati in omejevati uživanje alkohola med otroci in celotno mlado populacijo. Prav v tem smislu podpiramo možnosti, da se med artikli, ki se smejo oglaševati skladno s pravili oglaševanja, oglašujejo tudi alkoholne pijače z manjšo vsebnostjo alkohola. Vendar pa smo trdno na tem, da je oglaševanje normativno v tem zakonu tako zapisano oziroma tako opredeljeno, da ne more prihajati v praksi do različnih tolmačenj in zaradi tega do subjektivnega ali subjektivne presoje pri odločanju oziroma ukrepanju inšpekcijskega nadzora ter negotovosti, kako prav ravnati, tistih, ki jih oglaševanje neposredno ali tudi posredno zadeva. Tudi v tem smislu bomo podprli vse na odboru sprejete amandmaje, ki v pomembnem smislu določneje opredeljujejo posamezne ukrepe in namen, ki iz osnovnega predloga zakona izhaja. Hvala lepa.
Hvala vam. Mnenje poslanske skupine Socialdemokratske stranke bo predstavil gospod France Cukjati. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani. Kot je bilo že omenjeno, sta dve poglavitni novosti v tem zakonu oziroma v spremembi zakona najavljeni, in sicer: najprej urad za živila in potem oglaševanje. Torej pri uradu za živila in prehrano, ki naj bi bil lociran na ministrstvu za zdravstvo, je nekoliko nejasno njegovo mesto vis - a - vis inšpektorata za kontrolo kakovosti kmetijskih pridelkov oziroma živil, ki je bil ustanovljen decembra lani, in pa vis - a - vis ideje urada za prehrano na vladni ravni. Tudi pri živilih, kot je bilo v obrazložitvi na odboru nekako obrazloženo, je seveda stvar medresorska in se bo s temi vprašanji ukvarjalo tudi ministrstvo za kmetijstvo in seveda tudi veterina in podobno. Vendar v sami obrazložitvi je bilo navedeno sodelovanje, so bile kompetence nekako nakazane, želeli pa bi, da bi bilo v zakonu to tudi definirano. Nekako se bojimo, da bo v tej dikciji in v tem konceptu urad za živila in prehrano nekako izvisel v zraku, čeprav - po drugi strani - se nam zdi, da je bolje, da je urad lociran pri enem ministrstvu, kot pa nekje medresorsko izgubljen na vladi. Verjetno se bo dalo to v nadaljnjem postopku dopolniti. Ključno vprašanje seveda je pa tu oglaševanje. S tem zakonom mi praktično v celoti sproščamo oglaševanje. Ne bi si delal utvar glede trditev, da samo malo pripiramo vrata. Namreč, omejitve so sicer navedene za žgano pijačo, za piva, vina - to se pravi do 15% alkohola - so pa praktično v celoti sproščena. Omejitve, navedene v 15.b členu so do osme alinee povsem neuporabne, to so neke subjektivne ocene, o tem bo sicer pri amandmaju govora. Uporabne so šele od devete do trinajste alinee, kjer pa seveda se bomo takoj soočili s pritiski, da - recimo - v deseti alinei zmanjšamo oziroma okolico vrtcec in šol nekako zaščitimo pred oglaševanjem v vidnem polju in ne v obsegu 300 m in podobno. Torej, zadnje alinee so aktualne in o njih teče razprava, ker jeznak tudi to, da so amandmaji, na prvih osem alinej pa nobenih pripomb, nobenih amandmajev, ker so pač nekje v zraku in neuporabni. Ampak sama ideja omejevanja oglaševanja pravzaprav temelji prav na teh nedefiniranih osmih alineah. Potem še sicer v posamezni razpravi, vendar je največ razprave sprožilo vprašanje obcestnih plakatov. Glejte, omejevati na en kvadratni meter, lahko pomeni, da bo od centra do konca Tržaške, Celovške, Slovenske, na vseh kandelabrih 0,8 kvadratna metra velik plakat. To je bolj učinkovito kot deset velikih, jumbo plakatov. To ni omejevanje. In veste, da se te firme izredno dobro in spretno znajdejo in bo lahko na enem mestu 50 majhnih plakatov, oči in prvi pogled voznika to registrira kot en sam plakat, kot eno samo ponudbo. Zakaj pa proti oglaševanju? Prvič, kdo je bil doslej na škodi, ker je bilo oglaševanje prepovedano? Kdo? Kaj? Zakaj moramo popravljati? Verjetno zato, ker je bila poraba alkohola prenizka, verjetno zato. Ne vem, državljani niso bili na škodi, nekdo drug je bil na škodi. In veste, kaj to pomeni oglaševanje - oglaševanje pomeni, torej poleg vseh tistih psiholoških parametrov, ki jih vsebuje oglaševalski proces, pomeni predvsem: alkohol je družbeno sprejemljiva droga. Dojeti to, da je alkohol družbeno sprejemljiva droga, pa pomeni isto, kot če bi postalo družbeno sprejemljivo, da grem po cesti in vržem ostanek papirja po tleh, pljuvamo po cesti in podobno. To je družbeno sprejemljivo. Zakaj ljudje ne pljuvajo po cesti in ne mečejo odpadkov pa vrečk po cesti, zakaj? Ker jih je sram, ker je to postalo družbeno nesprejemljivo. In mi bomo s tem odprli vrata za vzgojo mladih, ker bo na vsakem koraku videl, da je to družbeno sprejemljivo. Sam nisem navdušen nad tem. In če je že nekako treba omogočiti večji zaslužek vinogradnikom in proizvajalcem piva, potem bi vsekakor dopustil samo to, kar je predlagal odbor, in sicer: nobenih sprostitev, odločnih sprostitev ob cestah. Mislim, da je to največ, kar lahko na nek način podpremo, in zagovarjam odločitev odbora, kot je bilo že tudi povedano. Hvala.
Hvala lepa. Ura je 18. in 2 minuti. Sprašujem samo, ali bi katera od poslanskih skupin še želela besedo, drugače bodo jutri, seveda, na vrsti poslanke in poslanci. Samo še to obvestilo. Sejo bomo jutri ob 10. uri nadaljevali s pravkar prekinjeno 10. točko dnevnega reda in jo nato nadaljevali z obravnavo 21. točke dnevnega reda ter po dnevnem redu dalje. Če bo, seveda, predložila uskladitveni amandma k 4. točki dnevnega reda, bomo jutri opravili tudi to točko. Vsem se najlepše zahvaljujem za sodelovanje, tudi predstavnikom vlade in predstavnici sekretariata. Hvala lepa.