Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana gospa državna sekretarka! Nadaljujemo 37. sejo državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Anton Anderlič, Roberto Battelli, dr. Miha Brejc, Ljubo Germič, Janez Janša, Miran Jerič, mag. Blaž Kavčič, Jožef Kavtičnik, Ivan Kebrič, Maksimiljan Lavrinc, Peter Levič, Dorijan Maršič, Jurij Malovrh, Franc Čebulj in Sašo Peče. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O UGOTAVLJANJU KATASTRSKEGA DOHODKA, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem državni sekretarki za dodatno obrazložitev predloga zakona. Gospa Milojka Kolar, imate besedo.
Prav lep pozdrav, spoštovani gospod podpredsednik, spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka. Zakon ne prinaša rešitev za celovito novo metodologijo, pač pa poskuša za prehodno obdobje obstoječi sistem operacionalizirati do te mere, da bi bilo mogoče na njegovi podlagi v naslednjem letu, dokler nova metodologija v celoti ne bo razvita, čim realneje in čim bolj tekoče usklajevati katastrski dohodek z realnimi dohodkiin pogoji pridelave v kmetijstvu. Za novo metodologijo je že objavljen javni razpis, na podlagi katerega bo pripravljen celovit predlog za posodobitev obstoječega postopka valorizacije katastrskega dohodka, in to že v letošnjem letu, nova metodologija pa bo razvita v letu 2005. Na tej podlagi bo pripravljen tudi nov, celovit zakon, ustanovljena bo posebna služba, ki bo redno izvajala te naloge in izvedeno novo ugotavljanje katastrskega dohodka na novih podlagah že v letu 2006. Za vmesni čas pa je treba na podlagi obstoječega zakona kar najbolj tekoče slediti spremembam v višini tržnih dohodkov v kmetijstvu, z valorizacijo po posameznih katastrskih kulturah ali pa celo z novim preračunom na podlagi obstoječe metodologije. Da pa bi bilo mogoče izvesti to prilagajanje, so potrebne spremembe. Zato smo skupaj z ministrstvom za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ki je odgovorno za strokovna izhodišča, metodologijo in navodila, pripravili spremembe in dopolnitve, ki so pred vami. Te spremembe vključujejo: prvič, posodobitev obračunavanja amortizacije kot stroška proizvodnje kmetijske pridelave; nadalje je eksplicitno določeno, da je katastrski dohodek lahko za posamezne katastrske kulture tudi negativen; nadalje se s temi spremembami omogoča valorizacija tudi v primerih, ko pride do sprememb v dohodkih zaradi sprememb v tehnologiji pridelave; bistveno se znižuje kriterij za obvezno valorizacijo s 50- na 3-odstotno spremembo ravni cen; potem določata ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano ter ministrstvo za finance kot pristojna organa za dajanje pobud za začetek postopka valorizacije ali novega ugotavljanja katastrskega dohodka; nadalje se s spremembami določajo pristojnosti za izvedbo tega postopka, namesto dosedanjim številnim občinskim komisijam se te pristojnosti dodeljujejo komisiji, ki bo delovala na državnem, se pravi na republiškem nivoju, kar bo pomenilo večjo enakopravnost in tudi učinkovitost tega določanja. Nadalje se dajo pristojnost določanja za potrditev lestvic katastrskega dohodka se prenašajo na vlado Republike Slovenije in na koncu podatek o katastrskem dohodku se ponovno pripisuje parcelam skozi zemljiški kataster. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami zakona o katastrskem dohodku se torej poenostavlja postopek ugotavljanja katastrskega dohodka in valorizacije z določitvijo enotno strokovne komisije za njegovo ugotavljanje in s potrjevanjem izračunov na vladi Republike Slovenije, zato predlagam temu cenjenemu zboru, da ta predlog zakona o spremembah in dopolnitvah sprejme. Hvala.
Hvala vam za to dopolnilno obrazložitev. Sledijo stališča poslanskih skupin. Besedo dajem gospe Lidiji Majnik za stališče - se opravičuje, odbor za finance in monetarno politiko je na vrsti, da poda poročilo matičnega delovnega telesa. Besedo ima Ciril Pucko, predsednik odbora, se opravičujem.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Predstavnica vlade, kolegice in kolegi. Odbor za finance in monetarno politiko je kot matično delovno telo opravil obravnavo tega predloga zakona in pri tem ugotovil po razpravi, da je nujno potrebno zaradi sprememb cen kmetijskih proizvodov spremeniti stopnjo, ko se valorizacije katastrskega dohodka opravlja. Tako smo spremenili 4. člen, in sicer v smislu, da se ta valorizacija opravi oziroma izvede, če se spremenijocene kmetijskih in gozdnih proizvodov, tehnologije pridelave ali materialni stroški zaradi navedenih razlogov za posamezno katastrsko kulturo na ravni celotne države za najmanj 3%. S tem mislimo, da smo sledili tudi ustreznim valorizacijam na vseh drugih področjih in tako dejansko približali izračun katastrskega dohodka dejanskemu stanju v tej panogi. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi predlagam, da tako popravljeni zakon podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa predsedniku odbora za poročila odbora za finance in monetarno politiko. Sedaj prehajamo na stališča poslanskih skupin. Besedo dobi Lidija Majnik za stališče poslanskega kluba LDS.
Spoštovane kolegice in kolegi. Z zakonom o spremembah in dopolnitvah zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka poenostavljamo postopek ugotavljanja in valorizacije katastrskega dohodka, odpiramo možnosti letnega prilagajanja višine za posamezne kulture glede na spremembe na trgu, določamo možnost določitve negativnega zneska katastrskega dohodka, samo izvedbo postopka, ugotavljanja pa prenašamo na republiško komisijo. V poslanski skupin LDS podpiram tudi določilo, da se ponovno podatki o katastrskem dohodku vodijo in jih zadržujejo v zemljiške katastru na način, kot je določen za geodetske podatke. Vesli nas, da je odbor za finance sprejel določilo, da se bo odmera oziroma valorizacija katastrskega dohodka izvedla vsakič, ko bo presežen kriterij 3%, saj se s tem kmetijstvo izenačuje z ostalimi področji. Skladen pa je ta predlog tudi z obstoječimi evropskimi kriteriji, kjer smo že mesec in pol tudi mi. Zakon bomo v poslanski skupini LDS podprli tudi zato, ker z njim uresničujemo zavezo, ki je bila ob sprejemanju zakona o dohodnini dana sindikatom kmetov v času priprav in pogajanj za ta zakon. Katastrski dohodek se bo z novim postopkom in metodologijo, ki bo na novo opredelila kriterije in postopke za izračun katastrskega dohodka, ter novimi lestvicami za vse katastrske okraje v največji možni meri približal realnemu stanju v kmetijstvu ter odpravil velika nesorazmerja med višinami katastrskega dohodka za posamezne kulture, ki so se od leta 1988 vedno in samo povečevala. Zato bomo v poslanskem klubu zakon podprli. Hvala.
Hvala vam, besedo dajem magistru Andreju Vizjaku. Ali bo kdo drug? Leopold Grošelj ima besedo za stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov.
Gospod podpredsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovani državni sekretar s sodelavko, kolegice in kolegi! Če mi dovolite, moram zamenjati [[...]]
Franci Rokavec dobi besedo za stališče poslanske skupine. Sem mislil, da ste končali s stališčem, se opravičujem, kar nadaljujte.
Ne bom vse prebral, hvala lepa. V predloženi noveli zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka je jasno določena definicija, kaj je katastrski dohodek. Če seveda upoštevamo to definicijo, potem lahko ugotovimo, da je katastrski dohodek kot razlika meddenarno vrednostjo, predelavo, ocenjeno po tržnih oziroma odkupnih cenah in povprečnih materialnih stroških. Katastrski dohodek torej ocenjuje tržni dohodek v kmetijstvu. In v skladu seveda s tem je tudi katastrski dohodek tista kategorija, na podlagi katerega seveda potem tudi fizične osebe, ki opravljajo to kmetijsko dejavnost, uporabljajo za najrazličnejše namene, kot je navedeno v tej noveli zakona, bodisi za pridobitev določenih pravic na področju socialnih pravic, tudi s področja pokojninskega in invalidskega zavarovanja in še nekaterih drugih pač pravic, ki jih lahko uveljavljajo. Res je tudi, da je bil sedanji sistem ugotavljanje katastrskega dohodka z zakonom sprejet že leta 1976, da se je ponovno ugotavljalo v letu 1988, po tem času pa nikakor ne, kljub temu da vemo, da smo bili v tem času v času, ko je bila inflacija izredno izredno visoka in se k temu primerno tudi ni pristopilo k realnemu vrednotenju katastrskega dohodka, se pravi tistega dela, na podlagi katerega se potem priznavajo ali tudi ne določene pravice. Zato seveda lahko ugotavljamo, da je bil ta problem tudi premalo realno ocenjen - katastrskega dohodka -, da je bil aktualen tudi že v preteklih letih. No, če upoštevamo samo to predloženo novelo zakona o dohodnini, da se med prihodke oziroma dohodke kmetije štejejo tudi drugi dohodki, ki jih le ta prejme v povezavi z opravljanjem kmetijske in gozdarske dejavnosti, je problem nerealne ravni katastrskega dohodka postal še bolj pereč. Nenazadnje, sprejeli smo tudi zakon o dohodnini, ki stopi v veljavo s 1.1.2005, in mislim, da je tukaj vrsta tudi prihodkov na področju subvencije, ki seveda sestavljajo ustrezno vrednost za določitev tudi ustreznih obveznosti. No seveda, če iz tega potem tudi ugotavljamo, mislim, da je nujno pristopiti tudik ustreznim spremembam, zlasti pa glede na to, da bo še vedno ostalo tudi, da se bo na podatkih o katastrski kulturi in tudi katastrskem razredu, da bo zaenkrat še to v zemljiškem katastru, da se bo še sistematično vodilo, Kar pomeni, da so podane ustrezne osnove za spremembo tega zakona. Glede opredelitev okoli 4. člena moram reči, da tudi v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov podpiramo stališče odbora, ker ne nazadnje seveda ugotavljamo, da so tudi te rešitve tudi v skladu z maastrichtem kriterijem, s tem da se odmera oziroma ocena katastrskega dohodka predvidoma izvede največ vsako leto, v kolikor bo navedeni kriterij presežen. Vemo, da je predlog za 3%, ki je v skladu tudi z obstoječim evropskim kriterijem predvideno inflacijo. Zato bomo v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov to novelo zakona v celoti podprli. Hvala lepa.
Hvala, kolega Grošelj. Opravičujem se za prejšnje prehitro dokončanje vaše besede. Franci Rokavec ima sedaj besedo za stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Predstavnice vlade, poslanke in poslanci! V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je dopolnjeni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka več ali manj bolj lepotne narave, seveda, sledi pa iz zaveze vlade, predvsem pa iz spoznanja, da je dosedanji zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka bil neučinkovit. Vendar pa pri tem opozarjamo v poslanski skupini na ključni problem: na to, da pred predlaganimi spremembami ni bila narejena celovita ocena o sedanji višini katastrskega dohodka. Namreč, dejstvo je, da se v vseh sedanjih letih, če ni bila sprememba cen kmetijskih pridelkov za več kot 50%, katastrski dohoden ni povečeval ali ni zmanjševal. V Sloveniji zadnjih 10 let občutimo trend občutnega zmanjševanja cen kmetijskih pridelkov, vendar se je katastrski dohodek povišal. Na podlagi tega in te osnove pa seveda v tem trenutku ne bomo storili nič drugega, kakor samo omogočili možnost v 4. členu, kar pa pozdravljamo, da se seveda da možnost hitrejši fleksebilnosti prilagajanja, oblikovanja višine katastrskega dohodka ali v pozitivno smer ali v negativno smer. Vendar pri tem opozarjamo na to, da je ključna pomanjkljivost sedanjega katastrskega dohodka predvsem v tem, da ni bila narejena ta celovita analiza. Namreč tudi trditev ministrstva za finance, da sedanji katastrski dohodek ne vključuje subvencij, ne vzdrži. Po naši oceni sedanji katastrski dohodek vključuje subvencije, predvsem iz preprostega dejstva, ker se ni višina katastrskega dohodka v teh letih zmanjševala glede na zmanjševanje cen kmetijskih pridelkov. Vendar je sledila trendom, seveda, tudi politike subvencij, kjer so seveda le-te poskušale v neki meri, niso pa v celoti, nadoknadili izpada oziroma znižanja cen kmetijskih pridelkov. Zato menimo, da je to bistvena napaka, ki ne bo prispevala k nikakršnim izboljšavam na tem področju, prinesla bo pa k temu, da bodo na podlagi tega, da ni bila narejena celovita analiza stanja višine katastrskega dohodka v tem trenutku, da bodo seveda kmetije v prihodnje bolj obdavčeni, kot bi dejansko glede na cene kmetijskih pridelkov in dohodkovni položaj lahko bili. Zato takšnega predloga v poslanski skupini ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavil Alojz Sok.
Spoštovani predsedujoči, predstavniki vlade, kolegice poslanke in kolegi poslanci! Obstoječi zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka je bil sprejet leta 1976, torej še vedno nosi oznako "Uradni list SRS", ko se je tudi izvedlo ugotavljanje katastrskega dohodka, potem pa je prišlo še do ene spremembe leta 1988. V izračunu stroškov obdelave zemljišč vključuje takratni izračun, na primer, konjsko vprego, motokultivatorje, enoosne traktorje in traktorje moči 29 kilovatov. Izračun iz leta 1988 upošteva tudi rejo štirih glav velike živine na hektar, danes pa vemo, da je v Evropski uniji dovoljeno samo 1,8 glave velike živine in da se pravzaprav ta dovoljeni obseg še znižuje. V vmesnem obdobju in kasneje se je katastrski dohodek samo valoriziral s količnikom, najpogosteje z enotnim količnikom za vse katastrske kulture enako. Tako so se postopno rušila dohodkovna razmerja med katastrskimi kulturami. Zato je obstoječi katastrski dohodek nerealno ocenjen, v nekaterih primerih bi lahko rekli, da celo krivičen. Razmere v kmetijstvu so se namreč zadnja leta močno spremenile, zlasti je bil velik padec cen ter rast materialnih stroškov. Če hočemo doseči enako ali bolj transparentno davčno obremenitev posameznih zavezancev, moramo predhodno urediti odprto vprašanje metodologije in tekočega določanja katastrskega dohodka, ki bi tržni dohodek ocenjeval na osnovi podatkov dejanske rabe kmetijskih in gozdnih zemljišč. Zakon, ki je pred nami in ki ga je vlada obljubila pri sprejemanju zakona o dohodnini, pa v tem delu, kar se tiče metodologije, ne daje odgovora, ampak samo daje neko napotilo, da bo vlada to metodologijo šele na podlagi zakona dejansko tudi pripravila. Dejansko je v tem zakonu edina noviteta to, da uvaja valorizacijo, in sicer pri rasti stroškov prek 3%. Po našem mnenju, po mnenju Nove Slovenije, pa bi bilo treba sprejeti povsem nov zakon o ugotavljanju katastrskega dohodka, kajti, kot sem že rekel, vlada metodologijo šele pripravlja. Če pa hočemo, da bi se katastrski dohodek v največji možni meri približal realnemu stanju v kmetijstvu, bi morali ti kriteriji, se pravi, ta metodologija biti določena celo po posameznih območjih. Vendar se sprašujemo, ali je to sploh mogoče narediti in doseči. Ker tudi sam nekaj malega kmetujem, mislim, da bodo pri tem velike težave. Kmetijstvo je namreč tovarna brez strehe in pogoji v kmetijstvu se iz leta v leto spreminjajo. Tako smo lani bili priča katastrofalni suši, letos pa je situacija obrnjena in je zadeva drugačna in bi torej glede na takšno stanje treba vsako leto na novo izračunavati oziroma menjavati metodologijo. Iz teh razlogov smo v Novi Sloveniji predlagali ob sami razpravi o davčni reformi drugačno rešitev obdavčitve v kmetijstvu. Predlagali smo, da le v Sloveniji veljala obdavčitev kmetijstva, kot je urejena v nam primerljivi sosednjih evropskih državah, na primer v Avstriji in pa Italiji. Za področje kmetijstva bi vsekakor bilo treba - v to smo še vedno prepričani in če bomo kdaj imeli to možnost, bomo tudi zadeve tako uredili -, da bi uveljavili dve oziroma tri oblike obdavčitve. Najprej; prvo bi bilo smiselno uvesti pavšalno obdavčitev, torej obdavčitev po oceni dohodka na podlagi obstoječega katastrskega dohodka. Takšna oblika bi dejansko ocenjevala dohodek za vsako kulturo posebej. Ocena dohodka ali katastrski dohodek bi se moral povsem na novo preračunati in se letno prilagoditi vrstam rabe zemljišč. Bom skrajšal. Druga oblika bila dejanski dohodek, torej obdavčitev po dejanskem dohodku. To je za tiste večje kmetije in pa za tiste, ki se ukvarjajo z dopolnilno dejavnostjo. Ti bi lahko potem vodili tudi enostavno knjigovodstvo in na podlagi tega odštevali v davčni napovedi en del normiranih stroškov. Mi predlagamo, da bi to bilo 150%. In pa še tretja oblika. To pa je za tista velika kmetijska podjetja, ki delujejo kot delniške družbe, ki bi prav tako nekako bile obdavčene po dejanskem dohodku. Takšna oblika bi bila smiselna, vse drugo vidimo, gre v tej smeri, da bo slovensko kmetijstvo še bolj propadalo in da se bodo zaradi nesmiselne vključitve subvencij med obdavčljive vire mnogi, ki danes še kmetujejo, temu odpovedali in bo tako seveda zaraščanje v slovenskem kmetijskem prostoru še večje, kot je v tem trenutku. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Stranke mladih Slovenije in Marko Diaci ima besedo.
Hvala za besedo. Spoštovani prisotni! Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, ki je danes pred nami, je po našem mnenju potreben temeljite prenove, saj je katastrski dohodek tako pomembna kategorija in vpliva na proračun posameznika in družin, da ga preprosto ne gre zgolj jemati pavšalno. V tem predlogu, ki je pred nami, pa gre zgolj za manjše popravke, ki so sicer pomembni, vsebinsko pa bistveno ne spreminjajo in ne sledijo stanje na terenu. Treba bi bilo pripraviti postopke in spremeniti metodologijo, ki bi nanovo opredelila kriterije in postopke za izračun katastrskega dohodka, ki je v bistvu pavšalna ocena dohodka. Cilj pa bi moral biti, da bi se ta pavšalen dohodek približal realnemu stanju v kmetijstvu in na terenu. V tem smislu ta predlog zakona razen negativnega katastrskega dohodka ne prinaša nič novega. Gre zgolj za adaptacijo obstoječega sistema, katerega sledenje spremembam v strukturi in tudi cena kmetijskih proizvodov je vprašljivo. Kmetijstvo je seveda odvisno v veliki meri tudi od posameznih naravnih okoliščin med drugim tudi vremena. Lansko je bila suša in strokovnjaki so predlagali prekmurskim kmetom prestrukturiranje proizvodnje, na primer v lubenice. Glede na to, da je letos tako deževno leto, lahko od teh silnih strokovnjakov pričakujemo, da bodo glede na velike količine dežja predlagali, na primer, gojenje riža. Zanimiv je tudi 4. člen predlog zakona, ki pravi, da se valorizacija katastrskega dohodka lahko izvede, če se spremenijo cene kmetijskih in gozdnih proizvodov, tehnologija pridelave ali materialni stroški, mora pa si izvesti, če se zaradi navedenih razlogov katastrski dohodek za posamezno katastrsko kulturo na ravni Republike Slovenije spremeni za najmanj 3%. Od kod in na kakšni podlagi je to število 3? V osnovnem predlogu vlade je bilo to število najmanj 10%. Argument, da je to število povezano z maastrichtskimi kriteriji, ne zdrži, ker gre za tipičen primer administrativnega določanja, ki bi moral temeljiti na simulacijah s spremembami posameznih parametrov, da bi videli, kako posamezna sprememba vpliva tako na davkoplačevalce kakor tudi na bilanci javnega sektorja, na katere ima sprememba katastrskega dohodka tudi vpliv. Prav tako nismo prepričani, da je najboljša rešitev centralizacija komisije, ki bi naj pripravila osnutek lestvic katastrskega dohodka za vse katastrske okraje. Slovenija je po kvaliteti zemlje, konfiguraciji terena in pogoji za posamezne kmetijske in gozdarske dejavnosti zelo različna, zato menimo, da bi ne bilo nič narobe, če bi te lestvice katastrskega dohodka pripravile regijske komisije o katastrskih okrajih ali vsaj po regijah in bi v njih sodelovali strokovnjaki različnih področij, predvsem pa s področja agroekonomije. Le tako bi se lahko približali realnosti lestvice katastrskega dohodka. Hvala.
Hvala lepa. To so bila stališča poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo in odločanje o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 9.6.2004. V pregledu imate samo eden amandma k 4. členu oziroma 7.a, osnovnem členu zakona in odpiram razpravo. Kdo želi razpravo k temu amandmaju? Kolega Alojz Sok.
Hvala lepa. Ker mi je prej pri predstavitvi stališča zmanjkalo časa, bom še enkrat poslušal opozoriti na težko stanje v slovenskem kmetijstvu, kot sem to že večkrat v tem državnem zboru naredil.
Ampak v zvezi z amandmajem, kolega Sok.
Vem, vem, saj bom prišel do amandmaja. Torej, imam 10 minut časa, predsednik in ta čas lahko seveda izkoristim v nekoliko širši obrazložitvi tega amandmaja, če mi seveda dovolite. Torej, mi ugotavljamo, da so se cenovno stroškovna razmerja v kmetijstvu v zadnjih letih močno poslabšala. Medtem ko so na eni strani cene repromaterialov zelo hitro naraščale in so v povprečju v zadnjih treh letih porasle za 140%, pa so se na drugi strani cene kmetijskih proizvodov močno zmanjševale, največji padec je bil zabeležen v letu1998, 1999 in seveda to padanje cen se še nadaljuje. Trenutno smo priča velikim polemikam, ki potekajo v naši javnosti, za koliko zmanjšati cene pri mleku, se pravi, pri enem najpomembnejših kmetijskih proizvodov v našem kmetijstvu, v naši živinoreji. Tukaj že mislim, da kolega Rokavec, da ne bom ponavljal, enkrat povedal analizo, kakšna je bila cena pšenice leta 1995,kakšna je potem bila leta 2002 in da se je kljub dodani subvenciji realno po toni za 4 evre cena zmanjšala. Torej, to govorim zato, da bi še enkrat predstavnike vlade poskušal prepričati, kako nesmiselna je taka oblika obdavčitve, ko ste subvencije EKO 0 vključili v ta sistem, obdavčljivi, in ko niste predvideli, da bi dejansko pri nas glede na strukturo kmetijske proizvodnje in glede na majhnost naših kmetij še naprej ohranili to pavšalno obliko obdavčitve po katastrskem dohodku, tako kot jo pozna sosednja Avstrija. Trdim - in, predsedujoči, povem tudi za magnetogram, ker je dobro, da imamo sedaj ta sistem, ki vse, kar kdorkoli govori, tudi zabeleži, da bomo lahko nekoč pozneje povedali: "Opozarjali smo vlado na to, da se bo trend propadanja in zaraščanja nadaljeval." Namreč, danes se veliko ljudi s kmetijstvom praktično ukvarja kot z dopolnilno dejavnostjo. Kmetija jim ne daje možnosti preživetja, zato poleg tega hodijo v službo in tisti kos zemlje obdelujejo, ne vem, da pač nekaj dodatno pridelajo ali pa velikokrat enostavno zato, ker so kot Slovenci navezani na to, kar so podedovali od svojih staršev in so zavezani k temu, da to obdelujejo.Verjamem, da je mnogim tu v Ljubljani to težko razumeti, ampak tisti, ki živimo na podeželju, občutimo to zadevo na drugačen način. Ta zakon, ki ga imamo pred sabo, razen te 3% valorizacije, nekega kozmetičnega popravka, ne prinaša nič, ker pravi, da bo metodologija za določanje dejanske, realne ocene, šele sprejeta, in v tem trenutku ne vemo, kakšna bo. Že prej sem povedal, da če bi hotela biti realna, bi morala biti narejena po območjih, ker so pogoji kmetovanja v različnih delih te majhne Slovenije izredno različni; niti približno niso enaki v primorskem delu tistim razmeram, ki vladajo v Pomurju. Že prej sem omenil, da so se lani kmetje povsod srečevali s katastrofalno sušo, letos pa je zadeva popolnoma drugačna - srečujejo se s tem, da imajo težave s preveč dežja, da je prevelika vlaga in zaradi tega so nastopile v kmetijstvu povsem drugačne razmere. In to lahko razume in ve samo tisti, ki se s tem srečuje. Samo primer vam bom povedal, če dovolite. Bil sem pri nekomu, ki prideluje breskve. Lani, je rekel, nobenih težav nisem imel pri tej pridelavi, pridelek je bil lep, fantastičen. Pravi, letos pa ne vem, če bom rešil drevesa, tako jih bolezni napadajo zaradi te visoke vlage in nizkih temperatur. In pravi, izpad bo drugo leto, ne glede na to, kakšne bodo vremenske razmere, zelo, zelo velik, ker komaj rešujem, da bom pred kodravostjo zaščitil ta nasad. Ali lahko to zajamete v to metodologijo? Ne morete. Ali pa, če boste vsako leto imeli neke ocenjevalne komisije, ki bodo hodile na teren in bodo to ocenjevale in zaradi te velike administracije enormno služile. Ampak, na žalost, tega se niti gospodu ministru Mramorju ni dalo dopovedati, da takšna oblika obdavčitve za kmetijstvo ni primerna. Seveda je še vedno možno to zadevo popraviti. Sicer ne verjamem, da bo ta vlada to popravila. Ta vlada se je, recimo, ustrašila študentov, ne boji pa se kmetov, ker jih je zelo malo, ker jih je 3% in ker ne bodo prišli sem, v parlament, metati granitne kocke, kot so to delali študentje. Pri študentih se je ustrašila. In kljub temu, da imamo zapisano, da v finančnih zakonih ni referenduma, se je ustrašila tistih tisoč podpisov in je takoj obljubila "spremenili bomo zakon o dohodnini" in je že napovedana ta sprememba. Torej, ker predstavljajo neko realno in potencialno moč -oprostite, moram to povedati, ampak to ni načelno vodenje države, to je prilagajanje neki trenutni situaciji, ki pa seveda ne more pomeniti neke prave smeri v upravljanju te države. In sedaj, zakaj smo mi predlagali, da bi mogoče le bilo smiselno odločiti se, da se ta valorizacija opravi pri 5%, ker če bomo šli na 3%, potem izgleda, da bo ta birokratski aparat to valorizacijo, ki pa v končni fazi ne bo nič kaj dosti pomenila. Tisto, kar je glavno, kar kmetje potrebujejo, je metodologija, je nova opredelitev katastrskega dohodka za posamezne kulture in po območjih; ti 3% ali pa 5% pa ne pomenijo nekaj bistvenega. In če bomo ostali pri 3%, ker bo inflacija pa rast cen seveda po naši oceni višja od 3% pa nižja od 5%, bomo to morali delati vsako leto. Če pa bisprejeli 5% in mislim, da je to tudi predlagal sindikat kmetov, pa bi se, dejansko tem, bi rekel, administrativnim ukrepom izognili in kmetje bi nekako, tudi če boste ostali pri tej zakonodaji, zakonu o dohodnini, lažje predvideli, ali bo v tistem letu narejena sprememba ali ne oziroma lažje bi predvideli, kaj jim to pomeni v končni obdavčitvi, ker na koncu seveda lahko zelo malo pomeni, da bo neka kmečka družina, ne vem, izgubila neko socialno pravico, na primer pravico do štipendije - samo če bo za enegatisočaka prešla tisti določeni cenzus, bo izgubila pravico do štipendije. Tako se nam zdi iz več razlogov, da bi bilo bolj smiselno uporabiti ta valorizacijski kriterij pri 5% kot pa pri 3%. Toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Franci Rokavec.
Hvala za besedo. No, saj marsikaj je že kolega Sok povedal. Vendar, prvo vprašanje je predvsem to, da ni bila opravljena revizija zatečenega stanja. In ker ni bila opravljena revizija zatečenega stanja, je to samo tako imenovano modno krpanje tega zakona, ki pa ne bo imelo objektivnih in pravih učinkov. Še enkrat povem, da se absolutno ne morem strinjati z ugotovitvijo, da je sedanja višina katastrskega dohodka tista, ki ne zajema subvencije. Kako je možno trditi to? Namreč, če so vsi izračuni pokazali, in to verodostojnih institucij v tej državi, da subvencije niso pokrile izpada znižanja cen kmetijskih pridelkov v zadnjih desetih letih. Gre za dobesedno krivično obdavčitev kmetov. Krivična obdavčitev! In namesto da bi se naredila celovita revizija, se hoče zaradi neke obljube, ki je bila pri zakonu o dohodnini dana, da se bo čim prej prišlo s spremembo zakona o ugotavljanju katastrskega dohodka, za silo krpati ta problem. Vendar ta problem ni rešen, zato ker ni narejena revizija obstoječega stanja. To trdim še enkrat. In ker ni narejena ta revizija, potem tudi te rešitve več ali manj ne pomenijo veliko. Lahko pomenijo v tem večjo fleksibilnost, ker so vse pristojnosti prenesene na vlado oziroma pristojna ministrstva. Vendar pri tem se je treba vprašati tudi pri 4. členu, kaj je mišljeno za porast cen kmetijskih pridelkov ali njihov padec oziroma materialnih stroškov; ali v posameznem letu ali pa seveda rast cen oziroma padec cen, ko bo prišlo seveda do te rasti in padca do 3 oziroma 5%. Če je mišljeno v posameznem letu, potem se sigurno nagibam k rešitvi 3%, ker potem je večja verjetnost, da bo prišlo do večje optimalne rešitve sprejemanja objektivnega dohodkovnega stanja v kmetijstvu, če je to seveda razumljeno kot vsako leto. Iz zakonskega besedila pa to ni razvidno. Se pa strinjam z opozorilom, ki ga je dal kolega Sok, da pa v tem trenutku takšna določitev pomeni s 5% na 3%, seveda tudi večjo birokracijo. To pa absolutno. Vsako leto se bo seveda na podlagi tega verjetno tudi spreminjala višina katastrskega dohodka, kakor gre seveda situacija v Sloveniji verjetno v negativno smer. Ampak problem, da se vrnem spet nazaj, je predvsem v napačnem izhodišču, ker vlada trdi in tudi ministrstvo, da seveda višina katastrskega dohodka v tem trenutku ne zajema subvencij, kar pa ni res. Večina katastrskega dohodka sedanja, obstoječa, v zadnjih 10-ih letih ni padla, padla je samo zadnje leto oziroma obratno: povečala se je za več kot 100%, cene kmetijskih pridelkov so pa padle. In vsi izračuni jasno kažejo, da subvencije niso pokrile izpada cen kmetijskih pridelkov. In menim, da je v osnovi zgrešen koncept, ki pa ne bo rešil problema.
Franc Sušnik.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Poglejte, to je nadaljevanje žalostne in čudne zgodbe, ki smo jim priča v štiriletnem mandatu, ko nihče, niti vlada, niti državni zbor, niti poslanci, ki tu sedimo ne dojamemo in ne sprevidimo oziroma ne zaznamo, nismo uspeli zaznati resnosti stanja na področju kmetijstva. Drugače si je nemogoče razlagati, da se v zadnjih dveh mesecih srečujemo kar z dvema novima obdavčitvama na področju kmetijstva. Mi smo z vso resnostjo opozarjali na posledice vključitve neposrednih subvencij, neposrednih izplačil na področju kmetijstva v dohodnino in takrat opozarjali tudi na nerealno zaračunavanje pavšalnega davka, kar katastrski dohodek v bistvu je. Takrat ste predstavniki vlade in tudi predstavniki koalicije obljubili, da bo prišlo do korenite reforme, do korenite spremembe zakona o katastrskem dohodku. Zakonski predlog oziroma materija, ki jo imamo pred seboj, kaže na "korenitost" - v narekovaju - teh sprememb. Ničesar, poslušajte, ničesar bistvenega se tukaj ni spremenilo! Kot da ne vidite, da dnevno propade 8 kmetij, da se trend zaraščanja, čemur je namenjeno bistvo delovanja naše slovenske kmetijske politike, se nadaljuje. Ničesar nismo na tem področju naredili, vi pa kot, bom rekel, slon v rastlinjaku z jagodami naprej uveljavljate neke nove, nerazumljive davčne obremenitve na področju kmetijstva, kar dobesedno pomeni to, da bomo negativne trende na področju kmetijstva še pospešili. Jih bomo še pospešili. Pretirano normiranje, pretirano administriranje - jaz sem že neštetokrat v tem državnem zboru opozoril, da se je v desetih letih število uslužbencev na ministrstvu za kmetijsko poveča z 90 na 900, ob hkratni armadi 1500 drugih in ostalih takšnih ali drugačnih svetovalcev, ki delujejo na področju kmetijstva. Pri tem je treba še posebej poudariti, da se srečujemo z nerazumljivimi in brez števila nadstandardov, ki jih je vlada in pa ta državni zbor v preteklih štirih letih sprejel in ki so popolnoma nesprejemljivi in ki slovensko kmetijstvo postavljajo v popolnoma neprimerljiv položaj s sosednjimi državami. Jaz mislim oziroma ne razumem, kako ne dojamete, da je nemogoče kmetovati, nemogoče se primerjati z ostalimi kmeti v Evropski uniji, dokler bomo uveljavljali take nesmisle, kot je zdravniško spričevalo v notranjem prometu, dokler bomo trpeli in dopuščali, da bo strošek zakola po glavi goveje živine pri nas 8 - do 10-krat dražji, kot je v sosednjih državah. Poglejte, to so stvari, ki preprosto ne zdržijo. Za nameček v posmeh vsem agrarnim ekonomistom, ki ugotavljajo, da nobena od kmetijskih proizvodenj ne prinaša prihodka. Jaz se sprašujem, kakšni so ti agrarni ekonomisti, če jim vi, ki jih nenazadnje plačujete, posredno ali neposredno, ne verjamete in v posmeh tem agrarnim ekonomistom uveljavljate nove in nove davčne obremenitve na področju kmetijstva. Žalostno, kakšne posledice bo vse skupaj to imeli. Se pa že vidi, se pa že vidi. Očitno bomo pristali samo na nekih urbanih območjih, vse ostalo bo pa gmajna, bo pa zaraščeno, bo pa nek čuden gozd. Če imate to pred očmi, če vam je to cilj, potem prosim, kar naprej, jaz bom odločno nasprotoval tem spremembah zakona o katastrskem dohodku, ne glede na to, da prihaja do nekih popravkov, moj glas proti bo glas proti predvsem zaradi tega, ker se ničesar bistvenega na področju zaračunavanja katastrskega dohodka ni spremenilo ker ničesar bistvenega nočete spremeniti, nočete uvideti, kako krivična je na tak način zaračunana pavšalna obdavčitev kmetov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kdo še želi besedo? Gospa državna sekretarka, prosim, bom dal vam, potem pa še kolega Sok.
Se opravičujem, debata k 4. členu, pa je bilo vmes še kaj drugega izrečeno, bom skušala zelo na kratko odgovoriti. Vsi razpravljavci ste v bistvu ugotavljali, da je problem metodologija oziroma bolj točno rečeno, to je podzakonski akt, ki se mu reče navodilo za ugotavljanje in valorizacijo katastrskega dohodka. In ste debatirali in govorili o kriterijih tega navodila oziroma metodologije, ki sploh ni zakonska materija zakona o katastrskem dohodku. In ne more bitiin tudi ni to materija teh sprememb niti tega zakona niti obstoječega. To se pravi, govorimo o nečem, za kar v bistvu dajemo podlago s temi spremembami zakona: prvič, ker se bistveno spreminjajo kriteriji, kdaj pride do ponovnega izračuna in ugotavljanja katastrskega dohodka glede na povišanje oziroma rast cene. Pravim, da govorimo tukaj o rasti cen treh odstotkov na preteklo leto, se pravi, da se bo po sedanjih podatkih ugotavljal ta katastrski dohodek vsako leto in se bodo primerjale cene letošnjega na preteklo leto. In se seveda zato spreminja zdaj samo zakon o katastrskem dohodku, ki bo podlaga zaradi tega, da bomo mi septembra oziroma, če vam preberem 12. člen, je ministrstvo za kmetijstvo pristojno, da predpiše ta navodila. Mi bomo skupaj z ministrstvom za kmetijstvo septembra spremenili ta navodila oziroma če hočete metodologijo, ki so pa podzakonski akt, ki ga bo vlada sprejela, kjer bodo notri upoštevani tako dejanski tržni pogoji pridelave, tako na strani stroškov, kot na strani prihodkov - to, kar ste razpravljavci ugotavljali. To se pravi, da je nekorektno, da v bistvu debatiramo zdaj o nečem, kar ni predmet teh sprememb zakona okatastrskem dohodku, ker je to predmet tega podzakonskega akta, ker se te spremembe teh navodil izračuni že pripravljajo. To pod prvič. Drugič, analize so bile narejene po katastrskih kulturah. Mi danes vemo, da so precenjeni katastrski dohodek na kulturah pridelave na njivah, da pa so podcenjene na gozdovih in travinjah. Mislim, da to tisti, ki se s tem ukvarjajo, dobro vedo. In še na koncu, v zakonu o dohodnini so dane vse tri možnosti obdavčevanja, ki jih je spoštovani poslanec Sok povedal: pavšalne obdavčitve, spremljanje po dejanskem dohodku, vodenje knjigovodstva in enako tudi za vsa kmetijska podjetja. Hvala.
Hvala lepa. Kolegi, ki ste doslej razpravljali, ste res imeli še splošno razpravo. Zdaj bomo pa dovolil razpravo o amandmaju še samo, ker tako po poslovniku je in mi dovolite, da tako tudi naprej ravnam. Kolega Sok imate besedo, ampak amandma k 4. členu.
Dobro, drugače sem mislil odgovoriti gospe sekretarki [[...]]
Ni več splošne razprave.
Če pač tega ne dovolite, to smo že navajeni v tem parlamentu.
Ne, ne dovolim, tako je po poslovniku, prosim lepo.
Vem, v tem parlamentu smo tako že vajeni. Torej, rad bi se še enkrat dotaknil teh 3%. Zanima me - ker v principu je tako, da si danes vsak, ki je zaposlen, lahko nekako izračuna svojo dohodnino - ali bo to pri tej valorizaciji lahko naredil tudi kmet. Ker če si ne bo mogel izračunati, vnaprej določiti, potem se lahko zgodi tisto, o čemer sem prej govoril. Namreč, to govorim na podlagi izkušnje. K meni v poslansko pisarno je prišel nekdo, ki je dobil 34.000 sejnine, in ko so mu to sejnino všteli, je presegel cenzus za pridobitev štipendije. Hčerka je zaradi tega izgubila štipendijo. In kaj to pomeni potem teh 34.000? Če bi si on lahko vnaprej izračunal, bi se verjetno tem 34 tisočakom gladko lahko odpovedal in bi bilo bolj smiselno, da se temu odpove, kot pa, da hčerka, ki študira izven domačega kraja, izgubi na podlagi tako banalne vsote pravico do štipendije. In to me zanima, kaj bo teh 3%, če se bo to vsako leto spreminjalo - predvidevam, da bo rast cen večja od 3%, ker bo tudi inflacija verjetno še v naši državi nekaj časa večja od 3% -, kaj bo to za njega pomenilo? Mogoče si to zadevo napačno predstavljam, ker nisem finančnik, ekonomist, ampak v poslanski skupini Nove Slovenije smo ravno zaradi tega predlagali 5%, da se ne bi spremenilo vsako leto. Drugače se pa strinjam s tem, kar je povedal kolega Rokavec, da bi se moralo, če hočemo čim bolj približati realnosti [[...]] [[Opozorilni znak za konec]] [[...]]tudi, če bo potrebno, vsako leto. Toda še enkrat, ali bo lahko on vnaprej izračunal in vnaprej predvidel svoje davčne obveznosti in ostale posledice, ki sledijo iz tega? Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Rokavec, amandma k 4. členu.
Ja, saj. Predvsem zato, ker državna sekretarka na moja razmišljanja ni odgovorila. Ali je mišljena sprememba 3 oziroma 5% na letni ravni ali pa kumulativno, ko ta sprememba pride do 3 oziroma 5% spremembe cen kmetijskih pridelkov oziroma tehnologije pridelave oziroma materialnih stroškov? To je zelo pomembno vprašanje tudi glede odločanja o tem amandmaju. Drugače pa menim, da tisti odgovor gospe državne sekretarke ne vzdrži, da se kmetije lahko poslužijo vseh treh možnosti. To ne drži. V primeru naših, večinoma malih kmetij se dotična mala kmetija ne more poslužiti možnosti vodenja poenostavljenega knjigovodstva. Slovenija ima večino tako imenovanih "šiht" kmetij, kot jim rečemo - delovno mesto in potem še obdela poleg delovnega mesta. Menim, da ne moremo iti kar tako mimo tega dejstva. In prav te kmetije bodo po novem zakonu o dohodnini doživele največ sprememb, poleg seveda tudi tistih večjih kmetij. To je problem. In ker glede sedanjega zatečenega stanja glede višine katastrskega dohodka nismo naredili celovite revizije, imamo po moji oceni nerealno osnovo, ki bo negativno vplivala pri obdavčitvi kmetov. To menim, da je bistveni problem. Bi pa res prosil za odgovor na to, ali pomeni valorizacija na letni ravni ali seveda na kumulativni ravni, ko se seveda pride do 3% oziroma 5%? Hvala. Ker to iz zakonskega teksta ni jasno razvidno.
Hvala vam. Gospa državna sekretarka, ali lahko na to vprašanje konkretno dobimo odgovor?
Glejte, mislim, da je zakonski tekst jasen: če bi bilo komulativno, bi pisalo komulativno. Gospod Rokavec, prosim, mislim, da sem tudi že prej odgovorila zelo jasno, da gre to za letno rast 5% oziroma 3%, kot je v dopolnjenem predlogu oziroma kot je zdaj ta predlog amandmaja. Mislim, da je to zelo jasno in če mi je dovoljeno še odgovoriti, zaposlitev ni ovira, da se ne vodi knjigovodstva za kmetijsko dejavnost. Tako, da še vedno zelo verodostojno trdim, da so dane vse tri možnosti načina vodenja ali pa obdavčevanja na kmetijah. Hvala.
Kolega Rokavec, prosim.
Samo kratek komentar. Vse je lepo in prav, da zaposlitev ni ovira za vodenje stalnega knjigovodstva, ampak ljudje tega ne bodo zmogli.
Hvala. Lahko zaključim razpravo o amandmaju k 4. členu? In bomo prešli na glasovanje o amandmaju. Prosim, kolegice in kolegi, ki so v bližini, da pridejo v dvorano, da pogledate, ali so vaše glasovalne naprave v redu, da delujejo. Prešli bomo na odločanje o amandmaju k 4. členu poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim za pozornost. Glasujemo o amandmaju k 4. členu, amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k 4 členu. Premalo nas je v dvorani. Glasovanje bom ponovil. Da bomo vedeli, o čem odločamo, glasujemo o edinem amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k členu 4. predlaganega zakona. Ponavljamo glasovanje. Glasujemo. Prekinjam sejo za deset minut, čez deset minut bomo glasovali tretjič. Torej, ob 11.06 uri.
Prosim, če se posedete na svoja mesta, tam, kjer boste tudi glasovali. Da. ne bi kdo na drugi gumb pritisnil. Kolega Kangler. Lepo prosim za pozornost. Tretjič bomo glasovali o amandmaju poslanske skupine Nove Slovenije k 4. členu. Glasujemo. Prekinjam glasovanje, glasovalna naprava pri kolegu Kanglerju [[..]]Sedaj dela, še drugi poglejte, da ne bo še enkrat podobnega primera. Glasujemo. Ne ponavljamo, glasujemo, ker prej glasovalna naprava ni delala in je roko dvignil. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 17, proti 31. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem smo končali glasovanje o amandmajih in s tem drugo obravnavo v okviru skrajšanega postopka. Torej, ker v drugi obravnavi k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo sprejetih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu v celoti. Hkrati vas obveščam, da me niti zakonodajno-pravna služba niti vlada nista obvestili, da bi bil zakon neusklajen, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Prosim, za pozornost. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 38, proti 6. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Do 11.55 ure prekinjam delo državnega zbora, ko bomo prešli na naslednjo točko - tudi tajno glasovanje. Hvala za sodelovanje predstavnici vlade, državni sekretarki in vam.
Vsem lep pozdrav! Nadaljujemo delo. Prehajamo na 30. TOČKO DNEVNEGA REDA - MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Zbor se bo v okviru te točke najprej seznanil z obvestilom o odstopu poslanca s funkcije predsednika komisije državnega zbora Republike Slovenije za nadzor proračuna in drugih javnih financ ter pod to točko dnevnega reda obravnaval: predlog kandidatne liste predsednika Republike Slovenije za izvolitev članov Sodnega sveta Republike Slovenije in predloge sodnega sveta za izvolitev kandidatov v sodniško funkcijo; zbor se bo seznanil tudi z odstopno izjavo gospoda Igorja Šoltesa pooblaščenca za dostop do informacij javnega značaja. Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih predlogih, najprej na obvestilo o odstopu poslanca s funkcije predsednika komisije državnega zbora Republike Slovenije za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Poslanec dr. Andrej Bajuk je 21.5.2004 poslal pisno izjavo o odstopu s funkcije predsednika komisije državnega zbora za nadzor proračuna in drugih javnih financ. Gospod Bajuk bi lahko v skladu s poslovnikom obrazložil svoj odstop [[...]] [[Oglašanje iz ozadja.]] Samo dr. Bajuk. Ne, žal to ni mogoče. V skladu z drugim in tretjim odstavkom 202. člena poslovnika ugotavljam, da je bil zbor seznanjen z naslednjim ugotovitvenim sklepom: "Državni zbor Republike Slovenije ugotavlja, da je dr. Andrej Bajuk 21.5.2004 podal izjavo o odstopu s funkcije predsednika komisije državnega zbora Republike Slovenije za nadzor proračuna in drugih javnih financ, zato mu z današnjim dnem funkcija preneha." Spoštovane poslanke in poslanci, dovolite, da izrabim to priložnost, da se poslanskemu kolegu dr. Andreju Bajuku za opravljanje te funkcije iskreno zahvalim. [[Oglašanje iz ozadja.]] Lepo prosim, gospod Sok, državni zbor ne glasuje ob tej točki dnevnega reda, samo seznani se z odstopno izjavo dr. Andreja Bajuka s funkcije ki jo je do pred kratkim opravljal. Sam bi smel obrazložiti razloge; smel bi jih, ni pa nujno, ker smo vsi pisno dobili na klopi razloge, ki jih je navedel za svoj odstop. Tako da je vse na svojem mestu. Vse, kar bi bilo več, ne bi bilo v skladu s poslovnikom. Hvala lepa. Prehajamo na obravnavo predloga kandidatne liste predsednika Republike Slovenije za izvolitev članov Sodnega sveta Republike Slovenije. Predstavnico urada predsednika Republike Slovenije lepo pozdravljam! Na podlagi 20. člena zakona o sodiščih ter 19. člena poslovnika državnega zbora je predsednik državnega zbora razpisal volitve za pet članov sodnega sveta, ki jih voli državni zbor, torej za danes, 17. junija 2004. Predsednik Republike Slovenije dr. Janez Drnovšek je na podlagi 131. člena ustave Republike Slovenije ter četrtega odstavka 20. člena in prvega odstavka 21. člena zakona o sodiščih državnemu zboru posredoval predlog kandidatne liste za člane sodnega sveta, s predlogom, da izvoli pet članov izmed šestih predlaganih kandidatov.To so: Nataša Belopavlovič, prof. dr. Albin Igličar, prof. dr. Janez Kranjc, gospod Ivan Makuc, gospa Kati Mininčič in gospod Rudolf Šelih. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo, ki je zboru pisno poročala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije nam bo predstavil gospod Školč, stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke gospod Sušnik, želite predstaviti? Ne. Tudi gospod Podobnik ne. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije? Ne. Hvala lepa. Sledi razprava poslank in poslancev. Sprašujem od tistih, ki ste prijavljeni bili k razpravi - želi kdo besedo mogoče? Tudi ne. Hvala lepa. Zaključujem torej razpravo. In prehajamo na izvedbo glasovanja. Prvi odstavek 21. člena zakona o sodiščih določa, da mora biti na kandidatni listi predlagano število kandidatov večje od števila članov, ki se jih voli, vendar največ dvakrat tolikšno, kot je število članov, ki se jih voli. V skladu z drugim odstavkom 21. člena zakona o sodiščih o izvolitvi državni zbor odloča s tajnim glasovanje. V skladu s prvim odstavkom 92. člena poslovnika vodi tajno glasovanje komisija, ki jo sestavljajo predsedujoči ter štirje poslanci, ki jih izvoli državni zbor na predlog predsedujočega. Predstavniki poslanskih skupin so mi že posredovali predloge za člane komisije, ki vodijo glasovanje, to so gospodje Rudolf Moge, Branko Kelemina, Aurelio Juri in gospa Sonja Areh Lavrič, članica te komisije sem tudi sama kot predsedujoča. Ali kdo temu predlogu nasprotuje? Ne. Lahko preidemo torej na odločanje o takšni sestavi komisije? Glasujemo o sestavi komisije. Glasujemo. Žal prvo glasovanje ni bilo uspešno. V poslanske klopi vabim tudi poslanke in poslance, ki so v bližini. V dvorani nas jezadosti, zato lepo prosim za pozornost, v dvorani nas je zadosti. Drugič glasujemo o predlogu za izvolitev komisije v predlagani sestavi. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je komisija v predlagani sestavi izvoljena. V skladu s tretjim odstavkom 92. člena poslovnika državnega zbora bodo poslancem vročene glasovnici tako, da pride vsak poslanec k mizi predsedujočega in pove svoje ime in priimek. Glasuje se tako - zdaj prosim res za pozornost -, da se na glasovnici obkroži številka pred imenom kandidata, za katerega se glasuje. Glasuje se za pet kandidatov. Zato bo glasovnica, na kateri bo obkroženih več kot pet številk pred imeni predlaganih kandidatov, neveljavna. V skladu s petim odstavkom 91. člena poslovnika državnega zbora je neizpolnjena glasovnica neveljavna, neveljavna je tudi glasovnica, iz katere volja poslanca ni jasno razvidna. V skladu z drugim odstavkom 196. člena poslovnika bo izvoljenih tistih pet kandidatov, za katere bo glasovala večina poslancev, ki bodo oddali veljavne glasovnice, in bodo dobili največje število glasov. Glasovali bomo v dvorani v glasovalnih kabinah. Poslanke in poslanci bodo izpolnjene glasovnice oddali v glasovalno skrinjico, ki bo v dvorani na mizi ob kabinah za glasovanje. Prehajamo torej na izvedbo tajnega glasovanja. Prosim poslanko in poslance, ki mi bodo pomagali pri glasovanju, da se tako zglasijo v sobi številka 217, kjer bomo prevzeli volilni material. Glasovanje se bo pričelo ob 12.15 uri, to je čez deset minut, ter bo trajalo do 12.30 minut. Po končanem glasovanju prosim poslance, ki mi bodo pomagali, da se zberejo v sobi 217. Sejo bomo nadaljevali bo deset minut do trinajste ure, ob 12.50 uri. Hvala lepa.
Spoštovani! Nadaljujemo sejo in prekinjeno obravnavo predloga kandidatne liste predsednika Republike Slovenije za izvolitev članov sodnega sveta. Seznanila vas bom z zapisnikom o ugotovitvi izida glasovanja za pet članov Sodnega sveta Republike Slovenije, ki jih voli državni zbor Republike Slovenije. Glasovanje je bilo v prostorih državnega zbora 17. junija 2004. Razdeljenih je bilo 55 glasovnic, oddanih je bilo 55 glasovnic, neveljavna je bila ena glasovnica, veljavnih torej 54. Število glasov, ki jih je prejela kandidatka pod zaporedno številko 1, gospa Nataša Belopavlovič, je 42. Število glasov, ki jih je prejel kandidat pod zaporedno številko 2, prof. dr. Albin Igličar, je 49. Število glasov, ki jih je prejel kandidat pod zaporedno številko 3, prof. dr. Janez Kranjc, je 50. Število glasov, ki jih je prejel kandidat pod zaporedno številko 4, gospod Ivan Makuc, je 46. Število glasov, ki jih je prejela kandidatka pod zaporedno številko 5, gospa Kati Mininčič, je 44. Število glasov, ki jih je prejel kandidat pod zaporedno številko 6, gospod Rudolf Šelih, je 25. Na podlagi izida glasovanja so bili izvoljeni z večino glasov poslank in poslancev, ki so oddali veljavne glasovnice, za člana oziroma članico Sodnega sveta Republike Slovenije sledeči: gospa Nataša Belopavlovič, prof. dr. Albin Igličar, prof. dr. Janez Kranjc, gospod Ivan Makuc in gospa Kati Mininčič. Članica oziroma člani so izvoljeni za dobo petih let. Članom sodnega sveta, ki smo jih izvolili, iskreno čestitam in jim želim veliko uspeha pri opravljanju svojih dolžnosti! Hkrati pa izrabljam to priložnost, da se zahvalim za opravljeno delo članom sodnega sveta, ki jim konec tega meseca poteče mandat, še posebej trem predsednikom v tem mandatu, dr. Alekseju Cvetku, dr. Miletu Dolenjcu in gospe Maji Tratnik. Prehajamo na predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo. Sodni svet je državnemu zboru predložil predlog o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Bogdana Greifa na sodniško mesto višjega sodnika na Višjem delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Predlog je obravnavala mandatno-volilna komisija kot matično delovno telo ter zboru predložila predlog sklepa. Prijavljenih k razpravi ni. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Bogdana Greifa na sodniško mesto višjega sodnika na Višjem delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Prijazno vabim v dvorano poslanke in poslance,ki so v bližini. Drugič bomo glasovali o predlogu sklepa. Glasujemo. Ni bilo uspešno niti drugo glasovanje, zato bomo v skladu s poslovnikom tretje glasovanje opravili ob 13. uri in 20 minut. Ob 13. uri in 20 minut tretjič glasujemo o predlogu sklepa. Hvala lepa.
Spoštovani, spoštovane! Nadaljujemo sejo, in sicer bomo tretjič glasovali o predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo, gospoda Bogdana Greifa, na sodniško mesto višjega sodnika na Višjem delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Prehajamo na seznanitev z odstopno izjavo gospoda Igorja Šoltesa, pooblaščenca za dostop do informacij javnega značaja. Pooblaščenec za dostop do informacij javnega značaja, gospod Igor Šoltes, je dne 26.5.2004 državnemu zboru posredoval izjavo, da odstopa z navedene funkcije. Mandatno-volilna komisija predlaga državnemu zboru, da se na podlagi drugega odstavka 29. člena zakona o dostopu do informacij javnega značaja ter 201. člena poslovnika državnega zbora seznani z naslednjim ugotovitvenim sklepom: "Državni zbor ugotavlja, da je pooblaščenec za dostop do informacij javnega značaja, gospod Igor Šoltes, obvestil državni zbor, da odstopa s funkcije pooblaščenca za dostop do informacij javnega značaja, ker je s 1. junijem 2004 nastopil funkcijo, ki ni združljiva s funkcijo pooblaščenca za dostop do informacij javnega značaja." Na tej podlagi mu je v skladu z drugim odstavkom 29. člena zakona o dostopu informacij javnega značaja in 201. členom poslovnikom državnega zbora z dne 31. maja 2004 prenehala funkcija pooblaščenca za dostop do informacij javnega značaja. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 21. TOČKO DNEVNEGA REDA - to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O NOTARIATU - NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. K besedi vabim predstavnika vlade, državnega sekretarja v ministrstvu za pravosodje, gospoda Karla Erjavca. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica! Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci lep pozdrav! Zakon o notariatu je bil sprejet leta 1995 z namenom, da bi se povečala pravna varnost naših državljanov, vendar žal so dogodki v zadnjem času pokazali, da temu ni tako. Ne bi podrobneje našteval afer v zvezi s tem. Vlada je ocenila, da zaradi tega, ker notarji in notarska zbornica niso dosledno spoštovali zakona, da je treba določene stvari v zakonu dopolniti oziroma spremeniti. Spremembe zakona gredo predvsem v naslednje smeri in sicer v to smer, da se povečajo pristojnosti državi, to se pravi, prek ministrstva za pravosodje, ker pač po sedaj veljavnem zakonu, ki izhaja iz nekega idealnega položaja, ko naj bi notarji korektno in na visoki strokovni ravni opravljali svoje naloge, ugotavljamo, da ta nadzor, ki ga opravlja notarska zbornica ni ustrezen. To lahko potrdim v zvezi z zadevo Zbiljski gaj, kjer sta bila ministrstvo za pravosodje in notarska zbornica v začetku na različnih bregovih. Ministrstvo je bilo mnenja, da so stvari vprašljive, da je šlo za določene kršitve, medtem ko je bila notarska zbornica drugačnega mnenja. No, kasneje se je izkazalo, da smo imeli prav, vendar sedaj veljavna ureditev ne omogoča, da bi ministrstvo za pravosodje lahko neposredno vpogledalo v spise, v delo notarskih pisarn. Zato v tem zakonu uvajamo to pristojnost ministrstva, in sicer, da lahko opravlja neposredni nadzor nad delom notarskih zbornic. Nadalje spreminjamo tudi način imenovanja notarjev. Po sedaj veljavni ureditvi je minister imenoval notarja na predlog notarske zbornice. Sedaj predlagamo, da minister imenuje notarja po predhodnem mnenju, ki ga pridobi od notarske zbornice, tako da ni vezan na predlog notarske zbornice. Nadalje zaostrujemo odgovornost, predvsem odgovornost notarjev, in sicer na način, ko predvidevamo tudi najhujšo disciplinsko sankcijo, to je odvzem pravice opravljanja notarske službe. Sedaj veljavni zakon tega ne pozna. Veste, da je notar oseba javnega zaupanja, in verjetno bi bilo nesprejemljivo, da bi nekdo, ki je storil kakšno večje kaznivo dejanje, kasneje, ko bi potekelčas in bi bil rehabilitiran, imel status osebe javnega zaupanja. Zato smo mnenja, da je treba uvesti tudi to najhujšo disciplinsko kršitev. Potem spreminjamo zastaralne roke. Po sedaj veljavni ureditvi statut notarske zbornice ureja te zastaralne roke, kar je po našem mnenju nesprejemljivo, in sicer so tudi prekratki. Tako je enoletni in dvoletni absolutni zastaralni rok, kar je neprimerno, ker ponavadi se te nepravilnosti pokažejo kasneje, ne takoj, ko je pač notarski zapis napisan. Zato je v noveli oziroma v spremembi zakona predlagano, da podaljšamo te zastaralne roke, in sicer na tri in šest let. Spreminjamo tudi sestavo disciplinske komisije. Po sedaj veljavnem zakonu je sestava naslednja: trije notarji in dva vrhovna sodnika. Sedaj uvajamo rešitev, kjer sta člana dva notarja, dva vrhovna sodnika in diplomirani pravnik z državnim pravniškim izpitom, ki ga imenuje minister, pristojen za pravosodje. Nadalje moram povedati, da podrobneje določamo opozorilno dolžnost notarjev, čeprav je po mojem mnenju že sedaj ureditev dobra in je jasno, na kaj mora notar opozoriti. Vendar glede na to, da so bili problemi v zvezi s tolmačenjem 42. člena, kaj mora notar storiti, smo se odločili, da ta člen dopolnimo in smo ga tudi dopolnili, in sicer v tej smeri, da mora notar opozoriti na tista običajna znana tveganja. Seveda tistih tveganj, ki jih ne more predvideti, seveda notar na to ne more opozoriti. Hkrati tudi uvajamo tako imenovano elektronsko notarsko listino, uvajamo tudi register oporok in seveda dajemo tudi zakonsko podlago za to, da bodo lahko notarji pridobivali izpiske iz sodnega registra, ki bodo imeli značaj javnega papirja. Zakon pa seveda tudi usklajujemo z ostalimi predpisi. Toliko na kratko o teh novih rešitvah, ki jih uvaja sprememba in dopolnitev tega zakona. Vlada pričakuje, da boste poslanci ta zakon podprli, ker menimo, da s tem bomo dosegli še večjo pravno varnost državljanov, čeprav sam sem osebnega mnenja, da zakona ne bi bilo treba spreminjati, če bi notarji korektno opravljali svoje delo.Žal se je pokazalo, da nekateri tega niso storili. Ne govorim za vse notarje. Gre za posamične primere, vendar tudi te posamične primere moramo preprečiti, če želimo, da bo naša država še bolj pravna država. Hvala za vašo pozornost.
Hvala za vašo dodatno obrazložitev. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Želi poročevalec besedo? Gospa Lidija Majnik, imate besedo za poročilo odbora.
Hvala lepa. Zakon o notariatu smo na odboru za notranjo politiko posvetili kar nekaj ura časa in na koncu bili prepričani, da smo zakon izčistili in naredili boljšega, kot je bil najprej pripravljen. Na seji odbora je predstavnik predlagatelja, državni sekretar Karel Erjavec, podaldopolnilno obrazložitev. Pripombe je podala zakonodajno-pravna služba, sodelovali pa so tudi predstavniki notarske zbornice. V zakonu smo potrdili širitev mreže notarjev in zapisali, da je kvorum na notarja 20 in ne več 30 tisoč prebivalcev, kot je bilo to doslej. Ker je odgovornost notarja velika, je bilo treba v zakon zapisati, da opravljajo notarji svojo poklicno dejavnost osebno, ne pa v obliki notarskih družb, zato je pri njih lahko zaposlen samo en notarski kandidat. Ker skozi cel zakon sledimo ciljem, kot so večja pravna varnost strank, določitev obveznega ravnanja notarjev, natančna opredelitev odgovornosti notarja, smo v zakonu nekatere pristojnosti zelo natančno zapisali. Zagotovili smo možnost večjega vpliva ministrstva, ki razpisuje in imenuje notarja na prosta notarska mesta. Notarji, ki imajo trajni mandat, lahko postanejo notarski kandidati, odvetniki, sodniki in profesorji. Zato smo v zakonu ohranili le mnenje notarske zbornice, ne pa njeno soglasje ali zavezujoče mnenje iz meril za izpolnjevanje pogojev, za imenovanje notarja pa smo črtali tudi določilo, ki bi lahko postavljalo v ugodnejši položaj notarske kandidate pred vse ostale, ki imajo pravico do vstopa v ta poklic. Posebno pozornost smo namenili tudi listinam, ki vsebujejo zemljiško-knjižno dovolilo. S preudarkom smo se odločili, da jih zaradi pravne varnosti posameznih udeležencev sme notar potrditi samo, če listino sestavi sam ali odvetnik, saj imata le ona dva v skladu s pozitivnimi predpisi svojo odgovornost zavarovano. Pri obvezni vsebini pooblastila za sklenitev pravnega posla smo sprejeli ureditev, ki določa obvezno vsebino pooblastila za sklenitev pravnega posla. Opozorilo o pravnih posledicah sklenitve tega posla mora na pooblastilo zapisati notar, ne pa pooblastilelj, saj ti v večini primerov niso prava vešče stranke. Za overitev podpisov in pečatov, ki so deponirani pri notarski zbornici, smo zapisali jasnejše in natančnejše določilo, tako da lahko pravni subjekti to storijo tudi prek izbranega notarja, ne pa le na sedežu notarske zbornice. V zakonu na novo urejamo centralni register oporok, česar doslej nismo poznali, je pa to predmet konvencije. V zakonu je sedaj zapisana tudi celotna ureditve v zvezi z disciplinsko odgovornostjo notarjev, notarskih kandidatov in notarskih pripravnikov. Ker gre za poseganje v pravice, med drugim tudi pravico opravljati notariat, je bilo treba to poglavje iz statuta notarske zbornice prenesti v sam zakon. Odbor za notranjo politiko je s sprejetimi amandmaji pripravil dopolnjen predlog zakona in predlaga državnem zboru, da tak predlog sprejme. Hvala.
Hvala lepa za to poročilo. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo bom dal Irmi Pavlinič Krebs za stališče poslanskega kluba LDS.
Hvala lepa. Spoštovani, spoštovane! Veliko očitkov je bilo slišati v slovenskem prostoru, da institucionalno okolje, ki ga je država bila sposobna v nekem trenutku ponuditi, ne predstavlja zadostne zaščite potrošnikov, ko le-ti sklepajo pravne posle in tako naprej. Očitki so bili na mestu, niso pa na mestu v trenutku, ko seveda vsi, vsak s svojega delovnega mesta skušamo storiti vse, da se tovrstne afere, ki smo jim bili priča, preprečijo. Tudi z vzpostavitvijo takšnega zakonskega okolja, ki bo mogoče v nekem trenutku celo bolj strog, kot bi si ga nekdo celo želel. In s to predlagano novelo zakona o notariatu, ki je, moramo vsi priznati, nastala kot odziv na aferi Zbiljski gaj in Orion, se zasleduje predvsem cilj večje pravne varnosti strank in udeležencev pravnih poslov, poslov v smislu zmanjšanja poslovnih in drugačnih tveganj. V predlagani noveli se poskuša to doseči z natančnejšo določitvijo obveznega ravnanja notarjev, če do sedaj ni bila dovolj natančna. Predstavnik ministrstva pravi, da je bila, vendar vsak odklon, ki hkrati ne pomeni disciplinskega sankcioniranja in možne različne interpretacije, vendar kažejo na to, da smo v primeru različnih razlag dolžni stvar jasno zapisati. Z jasno določitvijo obsega disciplinske odgovornosti ter vrst disciplinskih ukrepov zoper notarje, notarske kandidate in notarske pripravnike in prav tako z določitvijo možnosti ministrstva za pravosodje za izvedbo ukrepov neposrednega nadzora nad poslovanjem notarjev. V tem delu je pravzaprav najbolj bistven premik, poveča se torej nadzor dela notarjev s strani države preko ustreznega ministrstva, to je ministrstva za pravosodje. Novela prinaša še naslednje novosti: opozorilno dolžnost notarja na znana in običajna tveganja, kot se sklepajo pravni posli, spremembo zasebne listine v notarsko, podaljšanje zastaralnih rokov glede disciplinskih postopkov zoper notarje, da torej v tem delu, ki se je v državi zdaj preverjal, če je torej notarsko ravnanje bilo take vrste, da je povzročilo posledico in to stroškovno posledico strankam, to pomeni, da seveda morajo biti deležni disciplinskega ukrepa, zato ni dopustno, da bi dovolili, da se zastara. Spreminja se tudi sestava disciplinskega sodišča, drugače se urejajo vezani pravni posli, daje se zakonska podlaga za uporabo notarske listine v elektronski obliki ter za tako imenovane izpiske iz sodnega registra in pomembno, uvaja se tudi register oporok. Ravno zato, ker smo v poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije prepričani, da bodo predlagane spremembe pripomogle k večji pravni varnosti državljank in državljanov, da se torej vstavi v naš sistem varovalke, da se ne bi nikoli več ponovili primeri, kot sta bila Orion in Zbiljski gaj, ter k večji odgovornosti notarjev za svoje delo, predlog zakona v poslanskem klubu podpiramo. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolegica Irma. K besedi vabim magister Majdo Potrata, podala bo stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana predstavnika vlade, spoštovane poslanke in poslanci! Leta 1994 sprejeti zakon o notariatu se je v zadnjem času pokazal kot nezadostna zakonska osnova za zagotavljanje pravne varnosti strank pri sklepanju pravnih poslov, posebej, kadar gre za prava nevešče osebe. Ker je večja pravna varnost v interesu strank, vendar tudi v javnem interesu, bo poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov predlagane spremembe in dopolnitve zakona o notariatu podprla. Poglavitna razloga za sprejem predlagane novela sta nujnost povečanega nadzora ministrstva za pravosodje nad notarji in zaostritev odgovornosti notarjev za svoje delo. Poleg tega pa uskladitev z določbami drugih predpisov ali razveljavitev nekaterih predpisov, nujnost ureditve položaja notarskega pripravnika ter vzpostavitev centralnega registra oporok. Vendar pa predlagane spremembe in dopolnitve niso take narave, da bi posegale v načela in cilje veljavnega zakona o notariatu. Edini pomislek, ki se pri tem zastavlja poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov je, ali morda nedvomno dobronamerne, nujne in v javnosti pričakovane spremembe v prid večje pravne varnosti strank ne bodo le-tem prinašale dodatnih obremenitev. Opozorilna dolžnost notarja na znana in običajna tveganja sklenitve pravnega posla bo torej razširjena in bolj prilagojena ekonomskemu in splošnemu družbenemu razvoju, ki je povzročil spremembe v premoženjskopravnih razmerjih. Del teh pa je tudi sklepanje pravnih poslov, s katerimi se ustanavljajo, omejujejo ali obremenjujejo nepremičnine z drugimi stvarnimi pravicami. Sredi 90-ih let vpeljani notariat se je sicer uveljavil, vendar vprašanje je, ali sta se dovolj utrdili tudi njegova vloga in pomen. Obisk notarja, ki je bil po veljavnem zakonu zadolžen samo za overitev podpisa na javni ali zasebni listini ne pa tudi za vsebino, torej mu ni bilo naloženo ugotavljati, ali stranke smejo skleniti posel, nanašajoč se na listino, ali ne, je strankam vzbujal vtis zadostne zaščitenosti njihovih pravic in interesov, vendar pogosto žalni zagotovil tudi pričakovane pravne varnosti. Pri tem se je pravzaprav zaradi prevelike zaupljivosti, nepoučenosti ali morda tudi špekulativnosti stranki izmuznilo dejstvo, da je bistvenega pomena, kdo je listino sestavil, zato je določitev pogojev, ki naj bi jih izpolnjevali sestavljalci listin o pravnih poslih, povezanih s prometom z nepremičninami, potrebna in upravičena. Notariat je javna služba, ki jo opravljajo notarji kot osebe javnega zaupanja, pooblaščene za sestavljanje in hrambo javnih listin ter za opravljanje drugih uradnih dejanj. Ker je v zakonu razmerje med stranko in notarjem opredeljeno kot razmerje, ki temelji na zaupanju, se poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov zdi prav v zakonu izrecno določiti, da notarji opravljajo svojo poklicno dejavnost osebno, izjemne od pravila pa so prav tako zakonsko določene. Pričakujemo, da bodo sprejete spremembe in dopolnitve v resnici prinesle večjo pravno varnost strank in udeležencev pravnih poslov in se bodo zato zmanjšala poslovna in drugačna tveganja. Ker so obvezna ravnanja notarjev natančneje določena, pa ne nazadnje to pomeni tudi jasnejšo vlogo in s tem strokovno gotovost tudi za notarje. Mislimo seveda na določbe o izbiri, imenovanju in nadzoru notarjev in s tem povezano večjo vlogo ministrstva za pravosodje, pri čemer pa ni zapostavljena tudi vloga notarske zbornice Slovenije, zlasti v zvezi z disciplinsko odgovornostjo notarjev, notarskih kandidatov in notarskih pripravnikov. Zakon bomo torej podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Janez Podobnik. Izvolite.
Hvala, podpredsednica. Kolegice in kolegi, spoštovani državi sekretar s sodelavko. V Slovenski ljudski stranki smo preučili pričujoči zakon, ki spreminja zakon o notariatu, ocenjujemo, da zakon o spremembah in dopolnitvah zakona v veliki meri odpravlja določene pomanjkljivosti. Seveda pa je treba poudariti, da zgolj sprememba zakona ne more preprečiti, da se ne bi eventualno zgodili novi "zbiljski gaji" ali "orioni", res pa je, da lahko taka sprememba zakona, kot je današnja, jasno določi odgovornosti in pristojnosti posameznih akterijev v kupoprodajnih pogodbah, v tem primeru gre za notarja. Tukaj mislim predvsemna zlorabe na nepremičninskem trgu zaradi nenatančno opredeljene odgovornosti notarjev v prometu z nepremičninami in v poslih, katerih predmet so tudi stvarnopravna in obligacijskopravna razmerja. Pozitivno ocenjujemo tudi predlagano spremembo ureditve imenovanja notarja in notarskega pripravnika. Treba pa je opozoriti na določbo 26. člena, ki določa, da lahko listino, ki vsebuje lastninsko knjižno dovolilno, sestavi zgolj univerzitetni diplomirani pravnik s pravosodnim izpitom. Predlagano spremembo se utemeljuje z namenom povečanja pravne varnosti posameznih udeležencev v postopku. Opozoriti velja, da smo bili pred takšno dilemo, ko smo sprejemali zakon o nepremičninskem posredovanju, ko je takrat zveza potrošnikov želela tovrstno zaščito, pa se je potem izkazalo, da je dovolj, da takšno listino, torej vsako kupoprodajno pogodbo, sestavi univerzitetni pravnik. Dejstvo je, da imamo številne gospodarske družbe zaposlene pravnike brez pravosodnega izpita in da dobro opravljajo svoj posel, kljub temu da nimamo državnega pravniškega izpita. Slednje namreč namenja predvsem usposobitvi pravnika za zastopanje tretjih oseb, sestava pogodbe pa ne sodi med takšna dejanja. Sprejete take določbe bi torej pomenilo predvsem dodaten strošek na nepremičninskem trgu in v ničem ne bi povečal pravne varnosti kupcev oziroma prodajalcev nepremičnin. Nadalje bi sprejem takšne določbe pomenil, da bi bilo treba razveljaviti tudi določbo zakona o nepremičninskem posredovanju, ki dovoljuje sestavo takšne listine pravnikov brez državnega pravniškega izpita. Dodatno varovanje kupcev in skrb pred tem, da bi bili izigrani, pa se kaže v 32. členu, ki med drugim predvideva pisno izjavo vseh strank, da so seznanjeni z vsebino odgovornosti notarja pri overitvi podpisa. Namen te določbe je tudi, da se prepreči prepričanje strank, da overitev podpisa s strani notarja samo po sebi že pomeni tudi potrditev pravilnosti in varnosti vsebine zasebne listine. V zadnjih mesecih smo bili žal priče številnim aferam, ki so botrovale polemikam o zadostni pravni varnosti. Predlagatelj je pri predstavitvi novele zakona tudi poudaril, da novela teži k večji pravni varnosti državljanov in k večji odgovornosti notarjev za svoje delo in predlagani zakon odpravlja določene pomanjkljivosti na tem področju, zato ocenjujemo, da ga je treba sprejeti in bo deležen naše podpore. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še stališče poslanske skupine Nove Slovenije, ki ga bo predstavila gospa Majda Zupan. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani. V letu 1995 sprejeti zakon o notariatu je po dolgem polstoletnem umiku ponovno uvedel notariat kot javno službo, ki jo opravljajo notarji v svojstvu oseb javnega zaupanja, pooblaščeni za sestavljanje in hrambo javnih listin ter za opravljanje drugih uradnih dejanj na zahtevo civilnopravnih subjektov. Po devetih letih delovanja tega instituta lahko ugotovimo vsaj troje. Da imajo notarji monopolen položaj, ki med drugim izvira tudi iz dejstva, da jim država zagotavlja posel, ki marsikateremu izmed njih, zlasti v večjih mestih, predvsem mislim tu na Ljubljano, omogoča velikanske zaslužke; da je nadzor nad njihovim poslovanjem s strani države pomanjkljiv in da so tarife, ki jih zaračunavajo za opravljanje svojih storitev, še vedno previsoke, čeprav so jih že enkrat ali dvakrat znižali. V zadnjem času so bili prav v zvezi z različnimi aferami, kot so Orion, Zbiljski gaj in še kakšne druge, večkrat omenjeni notarji, ki niso strokovno opravili svojega dela. Zato je nujno treba povečati nadzor s strani države zaradi večje pravne varnosti državljank in državljanov ter večje odgovornosti s strani notarjev in uveljaviti čim bolj zaupen odnos med notarjem in stranko. Novela zakona naj bi izboljšala rešitve v tistih določbah, ki se nanašajo zlasti na opozarjanje notarja, in sicer v zvezi s tem, da opozori stranko na razumljiv način na tveganje, ki ga prinašajo posli, na določitev oseb v primeru zasebne listine, ki dobi značaj notarskega zapisa, glede podaljšanja rokov, imenovanje notarjev, število kandidatov in mest, sestavo disciplinskega sodišča, drugačno ureditev glede tako imenovanih vezanih pravnih poslov, elektronskega poslovanja in registra. Vse te spremembe in dopolnitve naj bi le prinesle izboljšave tistim, ki se poslužujejo notarskih storitev, vendar v naši poslanski skupini, v Novi Sloveniji, menimo, da so kljub temu premalo obsežne. Želeli bi si, da bi bil sistem na področju notariata čim bolj odprt, da bi se za mesto notarja lahko potegovali vsi, ki bi ustrezali predpisanim pogojem, da torej država ne bi na tak način kot sedaj predpisovala število notarjev, pač pa da bi bili postavljeni pogoji, izločitveni faktor. Marsikje imajo notarji preveč posla, državljanke in državljani pa morajo pogostokrat stati v vrsti pred njihovimi vrati in čakati na njihove usluge. Menimo, da bi se na ta način lahko znižala tudi tarifa, ki je bodisi različna med notarji, na splošno pa previsoka. In v dobro državljank in državljanov bi si želeli, da bi se določene overitve, ki jih sedaj opravljajo notarji, vrnile nazaj na sodišča oziroma upravne enote, kar pa smo v določenem delu z ustreznimi določbami že tudi uresničili. Zakaj nismo znali postaviti takšnega sistema na področju notariata, kot ga imajo v drugih državah, kjer je ta institut zelo dostopen in izredno pogost in ima dolgotrajno tradicijo? Kot je na vseh področjih dobrodošla konkurenca, menimo, da bi morala tudi na tem področju pomesti z rešitvami, ki niso v prid državljankam in državljanov. Novela marsikaj popravlja, zato ji v naši poslanski skupini ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo o posameznih amandmajih in členih dopolnjenega predloga zakona. Razpravo bomo vodili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 17.6.2004. K predlogu zakona so tri poslanske skupine, in sicer poslanski klub LDS, poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov in poslanska skupina DeSUS vložile amandmaje. Najprej dajem v razpravo 26. člen in amandma predlagateljev k temu členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prišli bomo na odločanje, zato vabim poslanke in poslance v dvorano. Glasujemo torej o amandmaju treh poslanskih skupin k 26. členu. Glasujemo. Ni nas zadosti. Lepo prosim poslanke in poslance, ki so v državnem zboru, da res spremljajo sejo. Glasujemo sproti o vseh točkah dnevnega reda. Ni korektno do tistih, ki res spremljajo sejo in so ves čas v dvorani, da s takimi prekinitvami krademo drug drugemu dragocen čas. Lepo prosim, tisti, ki ste v državnem zboru, če pridete v dvorano! Drugič bomo glasovali o amandmaju. Gospod Drobnič, samo trenutek prosim.
Glasovalna naprava mi ne dela. Prosim, če tehnična služba lahko [[...]]
Hvala lepa. Bomo prosili predstavnika ali predstavnico tehnične službe, da gospodu Drobniču pomaga pri odpravi okvare. Je v redu, gospod Drobnič? [[Ni.]] V redu. Gospod Drobnič je opremljen z glasovalno napravo, ki deluje. Tako drugič odločamo o amandmaju treh poslanskih skupin k 26. členu. Glasujemo. 48 prisotnih, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Odpiram razpravo o 27. členu in amandmaju istih predlagateljev k temu členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem 32. člen in amandma istih predlagateljev k temu členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 26., 27. in 32. členu. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandma? [[Ne.]] Sprašujem predstavnika vlade in zakonodajno-pravno službo, ali je zaradi sprejetih amandmajev prišlo morebiti do neusklajenosti k predlog zakona? [[Ne.]] Tako lahko preidemo na odločanje o zakonu. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Predstavnici in predstavniku vlade Republike Slovenije se za sodelovanje zahvaljujem. Prehajamo na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA - to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O IZVAJANJU DOGOVORA O POLITIKI PLAČ V ZASEBNEM SEKTORJU V OBDOBJU 2004 DO 2005 - NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. K tej točki je bil povabljen minister za notranje zadeve. Če je tu, ga vabim, če ne bomo nadaljevali. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo, prosim, da nam predstavi poročilo odbora član odbora. Gospod Janez Komljanec, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Predstavniki vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Odbor za notranjo politiko je na 54. seji dne 10.06. obravnaval predlog zakona o izvajanju dogovora o politiki plač v zasebnem v obdobju 2004/2005, ki ga je državnemu zboru Republike Slovenije predložila vlada Republike Slovenije. Kolegij predsednika je na svoji 114. redni seji dne 4.6. sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Odbor je bil pred sejo seznanjen z mnenjem zakonodajno-pravne službe, ki je preučila predlog zakona z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika. V okviru druge obravnave predloga zakona sta predstavnika vlade kot predlagateljice zakona uvodoma poudarila, da je vlada pripravila predlog zakona na podlagi sprejetega dogovora o politiki plač v zasebnem sektorju v obdobju 2004/2005, v katerem so se predstavniki dogovora v 11. členu strinjali, da vlada Republike Slovenije predlaga zakon, ki bo uzakonil vsebino tega dogovora in ga posredoval v sprejem državnemu zboru Republike Slovenije in si pri tem prizadeva, da bo sprejet do 30.06.2004. Dogovor je podpisala vlada Republike Slovenije, Zveza svobodnih sindikatov Slovenije, z delodajalske strani, pa Gospodarska zbornica Slovenije, Obrtna zbornica Slovenije, Združenje delodajalcev Slovenije in Združenje delodajalcev obrtnih dejavnosti Slovenije. Iz navedenega je razvidno da je dogovor podpisala Zveza svobodnih sindikatov Slovenije, ki vključuje večino zaposlenih, kar štiri petine, medtem ko vrsta sindikatov, ki zastopa interese ene petine zaposlenih, dogovora ni podpisala. Vlada je obvezna, da dogovor izpelje in da izpelje pravice, ki izhajajo iz dogovora, tudi za manjšino zaposlenih v zasebnem sektorju, katerih sindikati niso pristopili k dogovoru. V primeru, če vlada to ne bi storila, bi kršila 11. člen dogovora in obveznosti, ki jih ima do socialnih partnerjev. V tem primeru bi lahko prišlo do diskriminacije manjšine zaposlenih. Če kazenska sankcija za delodajalca v predlogu zakona ni določena, kar je posledica določil sklenjenega dogovora, predlagatelj meni, da so dosedanje izkušnje izvajanja dogovora in zakonov narekovale, da sankcije niso potrebne, kjer delodajalci izvajajo zakon. V zvezi z vprašanji sankcijah, pa je predstavnik vlade poudaril, da pravne sankcije obstajajo tudi za tiste delodajalce iz vrst dejavnosti, katerih sindikati odgovora niso podpisali, saj zakon razširja splošno dejavnost teh pravic. V primeru, da delodajalec ne bo zagotovil pravic zaposlenih v zasebnem sektorju, lahko ti neposredno iztožijo pravice na podlagi dogovora. Lahko podajo tudi odškodninski zahtevek zaradi kršenja pravic iz dogovora. V razpravi se je odprlo sistemsko vprašanje, ali je dobro in ustrezno, da imamo sistem dogovora in zakon, ali bi pa bi bilo bolje, da imamo samo dogovor, kot tudi vprašanje, ali je nujno, da vsebina dogovora vključuje potrebo po njihovem sankcioniranju s strani države. Poudarjeno je bilo, da je dogovor glede na število zaposlenih, ki jih zastopa Zveza svobodnih sindikatov Slovenije, legitimen. 12. člen dogovora namreč določa, da začne veljati, ko ga podpiše večina delodajalskih organizacij in večina sindikalnih zvez, ki zastopajo večino zaposlenih v zasebnem sektorju, ter vlada Republike Slovenije. Po končani razpravi je odbor v skladu s 128. členom poslovnika glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih sprejel. Odbor za notranjo politiko k predlogu zakona ni sprejel amandmajev, zato predlaga državnemu zboru, da predlog zakona obravnava v predloženem besedilu in ga sprejme. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Valentin Pohorec. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednica. Kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister s sodelavci! Minimalna plača je rezultat pogajanj med delodajalci, sindikati in vlado in je določena v zakonu o minimalni plači, o načinu usklajevanja plač in regresu za letni dopust, ki določa znesek minimalne plače za polni delovni čas za vse zaposlene v Republiki Sloveniji; nihče ne more prejeti manj, kot je znesek, določen z zakonom. Do minimalne plače so upravičeni tudi pripravniki in zaposleni, ki prejemajo plače na podlagi zakona o zajamčenih osebnih dohodkih. Zajamčeno plačo ureja zakon o zajamčenih osebnih dohodkih oziroma plačah. Zaradi novejšega pojma minimalne plače se za zaposlene ne uporablja več znesek zajamčene plače, pač pa se uporabljajo določila o izračunu mase plač v primeru nesolventnosti pravne osebe, pomanjkanja sredstev na transakcijskem računu in podobno ter določila o možnem povečanju te mase. Zakonska oblika izvajanja dogovora v Sloveniji je posebnost, saj v Evropski uniji ne poznajo normativne ureditve dogovora. V poslanski skupini DeSUS menimo, da je to posebnost, ki jo ocenjujemo kot pozitivno, saj predstavlja nadzor države nad višino minimalne in zajamčene plače v državi, poleg tega pa daje politično garancijo, da je država absolutno prisotna na področju plač in plačne politike. Po novem se minimalna plača po dogovoru o politiki plač v zasebnem sektorju ne usklajuje več za enak odstotek rasti cen življenjskih potrebščin in dodatno še za rast bruto družbenega proizvoda, ampak se poveča po dogovorjenem fiksnem znesku, to je 6.000 tolarjev v letu 2004 in 6.100 v letu 2005. Ta znesek pa je seveda nižji od povečanja, če bi upoštevali prejšnji način usklajevanja. Na tem mestu moram opozoriti, da je rast pokojnin v zakonu o pokojninskem in invalidskem zavarovanju vezana na rast plač zato v naši poslanski skupini ne moremo izraziti našega zadovoljstva nad tem, da se bodo plače v zasebnem sektorju povečevale za nižji znesek, kot bi se sicer po starem načinu usklajevanja. Poleg tega naj omenimo še to, da je na tak dogovor pristala in ga podpisala le Zveza svobodnih sindikatov Slovenije, pet sindikalnih central, ki presegajo okrog 100 tisoč zaposlenih, pa zadeve niso podpisale. Iz zgoraj navedenega v poslanski skupini DeSUS menimo, da dogovor ne bo pozitivno vplival na takšno povišanje plač, ki bi zagotovil tudi primerno zvišanje pokojnin, kot bi se to zgodilo, če bi se plače v zasebnem sektorju uskladile po starem sistemu. Vendar menimo, da v tem času in v prizadevanjih za stabilizacijo našega gospodarstva in javnih financ je to treba tudi sprejeti. Hvala lepa.
Sedaj bom pa dal besedo kolegici Irmi Pavlinič Krebs za stališče poslanskega kluba LDS.
Hvala lepa. Spoštovani, spoštovane! Predstavniki vlade Republike Slovenije, delodajalskih organizacij, in sicer Gospodarske zbornice Slovenije, Obrtne zbornice, Združenja delodajalcev in Združenja delodajalcev obrtnih dejavnosti, in sindikatov, ne vseh, le dela sindikatov, ki pa predstavljajo večino delavcev, prek 300 tisoč zaposlenih v Republiki Sloveniji, so 28. aprila 2004 podpisali dogovor o politiki plač v zasebnem sektorju v obdobju 2004 do 2005. Sklenjeni dogovor ni nekaj novega v slovenskem prostoru, ampak pomeni nadaljevanje že usklajene prakse tripartitnega dogovarjanja o osnovnih elementih plač, ki so jih pa dolžni spoštovati vsi delodajalci v Sloveniji. Gre za enega najpomembnejših dogovorov, ki bo določal, ali bomo v Sloveniji lahko prevzeli evro in še naprej vodili učinkovito ekonomsko politiko. Pomembno je, da so se socialnipartnerji uspeli dogovoriti. Na tak način, ne pomeni le dosego tistih dveh ciljev, ki sem jih omenila prej in so izjemnega pomena za vse, ampak pomeni tudi zvišanja plač vseh zaposlenih in ne le nekaterih. Po oceni socialnih partnerjev se bodo bruto plačeza več kot obveznih 5 tisoč tolarjev verjetno povečale za 70% zaposlenih v gospodarskih dejavnostih, saj vemo, da predvsem v delovno intenzivnih panogah, kjer bo tako povečanje plače vendarle nekaj pomenilo. V dogovoru je pomemben sistem politike plač v tistem delu, ki vsem zaposlenim povečuje plače v enaki meri za enak absolutni znesek. Minimalne plače se tako povečujejo bolj, kot je bilo sprva mišljeno. Navedeni dogovor je šel v skladu s socialnem sporazumom, ta pa je, kot vsi vemo, na meji možnega ravnov prej navedenih panogah, da bo Slovenija v tem delu še ohranila konkurenčno gospodarstvo. Zavedati se moramo, da vstopamo v izredno konkurenčno okolje, kjer se ob prosti mobilnosti kapitala ta lahko preseli iz Slovenije v države s cenejšo delovno silo ins tem povzroči izgubo delovnih mest. Vsi vemo, kaj nam pomagajo višje plače, če ne bo delovnih mest. Vlada Republike Slovenije oziroma še posebej njen predsednik mag. Tone Rop je vseskozi poskušal intenzivno vplivati, da bi prišlo do dogovora med delodajalci in delojemalci. Poleg tega pa je vlada pripravila tudi predlog znižanja davka na izplačane plače in v tem paketnem ukrepu torej tudi s svojimi mehanizmi skušala prispevati k uspešnosti tovrstnega socialnega dogovarjanja. Ker je torej znižanje davka pogojeno s sklenitvijo dogovora, je vlada tudi sopodpisnica tega novega plačnega dogovora. S predlogom sprememb zakona o davku na izplačane plače, ki ga bo vlada v juliju predložila v državni zbor in ga bomo z veseljem sprejeli, se bo tudi spodnji prag obdavčitve dvignil na 165.000 tolarjev. Ta bo izvedena, ko bo sklenjena večina kolektivnih panožnih pogodb v okviru socialnega sporazuma. Poleg tega bo torej prišlo do učinkov na končne plače zaposlenih tudi iz naslova dohodnine, saj bodo neto plače leta 2005 zaradi višje splošne olajšave pri dohodnini višje. Oba ukrepa pomenita torej zvišanje najnižjih plač v Sloveniji. S podpisom dogovora se je torej vlada zavezala, da bo predlagala zakon, ki bo uzakonil vsebino podpisanega dogovora. Temeljni cilj zakona pa je tudi uzakoniti določila dogovora in skleniti iz njega izhajajoče pravice vsem zaposlenim v zasebnem sektorju v Sloveniji ter določiti tudi minimalno in zajamčeno plačo, in sicer se obe povišata, minimalna s 111.000 na 117.500 in zajamčena z 52.000 na 54.000. Če bo torej zakon veljal za vse zaposlene, pa tudi odpira pot za nadaljnja pogajanja. Upamo, da bo socialno partnerstvo zmagalo in da bo v prihodnje prihajalo do dogovora v vseh dejavnostih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem Rudolfu Petanu za stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo. Spoštovani! V imenu SDS bi želel na začetku poudariti, da je edino dobro v tem zakonu to, da se delavcem povečujejo plače, čeprav tako minimalno. Treba pa je tudi poudariti, da v SDS menimo, da je 5.000 tolarjev premalo in da si slovenski delavci prav gotovo zaslužijo večje povišanje, kot pa ga je določila vlada. Vse, kar se je dogajalo okrog priprave tega zakona, pa je šolski primer, kako se ne sme delati, kako se vlada ne sme obnašati. Pa pojdimo lepo po vrsti. Zakon ima naslov "izvajanje dogovora" in tako naprej. Dogovor pa je soglasje med partnerji, v tem primeru med delodajalci, ki jih zastopajo ustrezne zbornice, in delojemalci, ki jih zastopajo sindikati, ob asistenci arbitraži vlade. Dosežena vsebina dogovora pa se zapiše in vsi partnerji v tem odnosu podpišejo dokument in to velja kot pribito. Tako je v Evropi, to je potrebno poudariti, tako je v Evropi, v vseh državah Evropske zveze, razen pri nas. Pri nas pa po tradiciji stare miselnosti dogovor ni dovolj močan pravni akt in ga je potrebno uzakoniti. To pa pomeni, da ima ključno vlogo o dogovarjanju med socialnimi partnerji vlada, ki uzakoni tisto, kar se njej zdi prav. To pomeni, da se dela s figo v žepu, ne pa išče konsenz ali soglasje večine partnerjev, ampak zadostuje, da na strani delojemalcev to podpiše samo eden. Glede na to, da se sliši, da je ta sindikat blizu vladi, potem človek dobi nehote občutek, da ne gre za dogovor, ampak gre za politično prisilo vlade Da je to edinstvena rešitev v Evropski uniji, priznava tudi vlada, ko pravi, da zakonska ureditev izvajanja dogovora o politiki plač v zasebnem sektorju ni prisotna v nobeni od držav članic Evropske unije. Tam je sam dogovor dovolj in je v primerljivih pravnih sistemih zadostna pravna podlaga za izvršitev sporazumnih odločitev pri politiki plač. Podobne dogovore imajo Irska, Velika Britanija, Nizozemska, razen seveda pri nas. Ta občutek je podkrepljen z dejstvom, da so pravi vzroki zapisani v sporočilu vladi s strani sindikatov, ki niso pristopili k temu prisiljenemu ali vsiljenemu dogovoru. Sindikati, ki niso podpisali tega vsiljenega dogovora, pa navajajo: Sporočamo vam, da ne nameravamo podpisati tega dogovora, razlogi pa so nesprejetje naših predlogov,in sicer da se dvig plač vključi v osnovno plačo. To je osnovno načelo in očitno tega vlada ne želi, da se omeji rast plač menedžerjev, da se z dogovorom zaveže k sprejetju zakona o minimalni plači in zakona o udeležbi delavcev pri dobičku. Spoštovane gospe in gospodje, če bi vlada to upoštevala, potem se ne bi mogel zgodili Elan kjer, mislim, da trije menedžerji zahtevajo za nagrado, se pravi delitev dobička v njihovo korist, za tri in nekaj milijard, medtem ko delavci, ki so prav gotovo tudi prispevali svoj delež k temu dobičku, pa seveda ne dobijo nič. Očitno vlada misli in ji je več do treh menedžerjev, ki bi pokasirali milijarde na dobičku, kot pa do nekaj sto delavcev. Tako to kaže. In zaradi tega ti sindikati niso podpisali tega dogovora. Prav gotovo da ga niso, če vlada tako ignorantsko gleda na ta problem. Očitno je bil samo en sindikat tisti, ki je bil pripravljen, da to podpiše in da podpišejo tako ignorantski odnos do zastopnikov delojemalcev. Dejstvo, da je vlada našla samo enega sindikalnega partnerja, ki je bil pripravljen ta dokument podpisati, pomeni, da si je vlada zastavila cilj, določila vsebino in se začela pogajati, zaradi vtisa pridobila enega partnerja na sindikalni strani, vstavila določbo v dogovor glede zakona, pa tudi uzakonila indruge "neposlušne", v narekovaju, prisilila k vsebini vsebini zakona. Vse ostalo besedičenje o trdnosti pravnega akta pa je lepotni dodatek. Takšno delo ima kratek dah in ne pelje k zaupanju in evropizaciji tega področja. Ker je vlada izsilila tak neevropski način dela in izigravanja sindikalnih partnerjev in zaradi velike večine v parlamentu, je sprejetje tega dokumenta edini način, da delavci dobijo vsaj 5 tisoč tolarjev, ki pa ne bo vključen v osnovno plačo. Ker v SDS ne želimo škoditi delavcem, ne bomonasprotovali sprejetju tega zakona, verjetno ga bomo tudi podprli. Obžalujemo pa, da to povišanje ni večje, da je storjeno tako birokratsko in na tak način ignoriranje partnerjev. Taka rešitev pa pomeni smešenje partnerskega dogovora. Ne bomo nasprotovali temu in bomo podprli ta zakon. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Miran Potrč. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi! Delavci v zasebnem sektorju in njihovi sindikati so z delodajalci in vlado aprila 2003 sklenili socialni sporazum za obdobje 2003/2005. V njem so opredelili tudi skupne elemente, kriterije in merila plačne politike, posebej tudi, da je minimalno plačo kotnajnižjo raven plače, ki jo mora delodajalec izplačati delavcu za delo v polnem delovnem času, potrebno ohraniti kot zakonsko določbo, saj le-to zagotavlja iztožiljivost te pravice. Torej v dogovorih iz leta 2003 je minimalna plača opredeljena kot obveznazakonska vsebina. Predlog zakona, ki ga obravnavamo, je zato tudi realizacija te določbe. Z njo se minimalna plača od avgusta 2004 dalje poveča v znesku 117 tisoč 500 in od avgusta 2005 dalje v znesku 122 tisoč 600 tolarjev. Sindikati se že dalj časa zavzemajo, da se plače zaradi rasti cen ne povečujejo procentualno, temveč z enakim zneskom za vse, od najnižje do najvišje plače, kar zagotavlja ohranjanje realne ravni tudi najnižjih plač in zmanjševanje minimalnih razponov med plačami. V pogajanjih k ureditvi tega vprašanja so sodelovali predstavniki vseh delodajalcev, predstavniki vseh delojemalcev, torej vsi delavski sindikati in predstavniki vlade. Dolgotrajna pogajanja, spremljana tudi z opozorilnimi stavkami, na žalost niso pripeljala do polnega soglasja. Toda vlada, vsi delodajalci in zveza svobodnih sindikatov, ki predstavlja veliko večino zaposlenih v zasebnem sektorju, so uspeli skleniti dogovor, da se ob izplačilu za avgust leta 2004 plača vsakega zaposlenega, plačanega po kolektivni pogodbi, poveča za najmanj 5 tisoč in v letu 2005 za najmanj 5 tisoč 100 tolarjev, tudi če račun uskladitve za posamezne dejavnosti na zaposlenega pomeni nižji znesek. Kaj to pomeni? Doseženi večinski dogovor. Ni se pogajala samo vlada in sindikati, ampak tudi delodajalci, ki so ocenjevali, kaj je realno, kaj ni in najmanj 5 tisoč letos in drugo leto še 5 tisoč 100 bodo dobili vsi, ki bi sicer tudi tega najnižjega zneska ne dobili. Prav imajo vsi tisti, ki pravijo, da je to malo, toda to je največ, kar je bilo mogoče doseči, vse ostalo so lahko obljube, vendar na žalost jih ni mogoče realizirati. Sprejeti predlog zakona pomeni uzakonitev dogovora, ki so ga veljavno sklenili socialni partnerji; uresničitev zahteve sindikatov, da se plače zaposlenih vsaj leto ali dve usklajujejo v enakem minimalnem znesku; neposredno zakonsko obveznost slehernega delodajalca, da za ta dogovorjeni znesek poveča bruto plačo vsakega zaposlenega po kolektivni pogodbi in možnost, kar se spregleduje, da se sindikati in delodajalci v panožnih kolektivnih pogodbah dogovorijo tudi za višje zneske linearnega povečanja vsake plače. In taki dogovori potekajo. Kdor ima voljo in pogleda Uradne liste, ki so od sprejema tega dogovora že bili objavljeni, bo našel dopolnitve dogovorov panog, ki že povečujejo na račun tega dogovora minimalne plače. Povsod, kjer se bo nominalno dogovoril višji znesek, bo neposredno na podlagi dogovora zavezujoč in ne bo potrebno nobenega zakona. Za to obstoje vsi razlogi, da državni zbor zakon sprejme. S tem zakonom bomo potrdilidoseženo in odprli pot nadaljnjemu dogovarjanju socialnih partnerjev, tudi kar zadeva vprašanj, ki še v socialnem sporazumu niso urejena, tudi glede zakona o dobičku pravnih oseb. Verjamem, da je to interes nas vseh, zato bomo v Združeni listi socialnih demokratov zakona v predloženem besedilu podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije bo predstavila gospa Majda Zupan. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! Za predlog zakona o izvajanju dogovora plač v zasebnem sektorju v obdobju 2004-2005 bi lahko izpostavili vsaj dve značilnosti. Prvič, da lovi rok 1.7.2004, za katerega so se socialni partnerji dogovorili, da se uzakoni vsebina dogovora o politiki plač v zasebnem sektorju. In drugič, da obliko urejanja področja plač z zakonom ne poznajo v nobeni državi članici EU. Dogovarjanje o osnovnih elementih politike plač med vlado, delodajalci in sindikati je dobilo svoj epilog v dogovoru o politik plač v zasebnem sektorju, podpisanem konec aprila letos. Dogovor je podpisala le Zveza svobodnih sindikatov Slovenije, to je zastopstvo 400.000 zaposlenih, nekateri drugi, ki pa so sicer sodelovali, pa dogovora niso želeli podpisati zaradi nestrinjanja s predlaganim načinom usklajevanja plač. Zanimivo je, da zakonska ureditev izvajanja dogovora o politiki plač v zasebnem sektorju se ne prakticira v nobeni od držav članic EU. Drugje pomeni dogovor zadostno podlago za izvršitev sporazuma. Pri nas pa dogovor ne velja nič oziroma velja le za tiste, ki so ga sklenili, medtem ko naj bi zakon omogočil, da se pravice iz dogovora razširijo tudi na tiste delavce, katerih sindikati dogovora niso podpisali. Dejstvo pa je, da zakon nima sankcij in da računa samo na dobro voljo delodajalcev. Zaposlenires lahko iztožijo, kar je v zakonu določeno, vendar pa vemo, kako dolgotrajni so takšni postopki. Vlada se ni bila sposobna zmeniti s sindikati, zato naj bi z močjo zakona uveljavila svoje poglede. Ali si tako zamišljamo socialni dialog? Poslanci naj bi namesto vlade prevzeli odgovornost na plačnem področju, in to po nujnem postopku, čeprav bi bilo potrebno veliko več dogovarjanja. Sedaj bo državni zbor s tem zakonom določil, da to, kar so sprejeli režimski sindikati, velja za vse zaposlene, ne glede na njihovo mnenje o takšnem usklajevanju plač. Tudi sama ureditev, tu mislim na ureditev, po kateri poznamo minimalno plačo, je dokaj čudna. Ta ureditev, ki določa minimalno plačo, ki je že sama po sebi sramotno nizka, vendar pa je vseeno skoraj dvakrat višja od takoimenovane zajamčene plače, ki služi vladi kot merilo za odmero socialnih dajatev in štipendij. Ta znesek niti približno ne zadošča za spodobno življenje in v primerjavi z najvišjimi plačami kaže, kako globoko je že padla raven solidarnosti. Takšnega zakona v naši poslanski skupini ne želimo podpreti, ker menimo, da je to norčevanje iz delavcev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, ki ga bo predstavila gospa Sonja Areh Lavrič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Pozdravljeni poslanci, poslanke, gospod minister. V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke nikakor ne moremo pozabiti besede Združene liste socialnih demokratov in ministra Bohinca, da je 100 tisoč delavcev, ki se s tem zakonom ne strinjajo, manjšina. Medtem ko je ta ista politična opcija obravnavala in išče pravice manjšin, ki so 100-krat manjše, takrat in tam, kjer jim ustreza. V SNS ne moremo podpreti zakona, ki je zgolj in samo pesek v oči in ki išče zahteve zgolj za delavce, ne pa za gospode direktorje, menedžerje in vodilne kadre. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni, zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. V dvorano vabim poslanske in poslance, ki so v bližini, ker bomo glasovali. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Vabilo velja ponovno. Drugič glasujemo o zakonu. Glasujemo. Čez deset minut bomo tretjič glasovali o predlogu zakona, to je ob 14.41 minut. Do takrat prekinjam sejo.
Spoštovani, spoštovane! Smo pred odločanjem o predlogu zakona. Gospod Barovič želi obrazložiti svoj glas. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovane gospe in gospodje, predvsem s te leve strani, jaz veliko bolj vem, kot vi, za kaj gre. Prvo. Drugo, ravnokar sem sprejel, uvod v obrazložitev glasu, so odličnjakov v Trbovljah, mogoče jih v vaši občini nimate. Insmo govorili o tem, kakšna je njihova usoda. Tretjič, spoštovani gospod minister, tule imam izpis magnetograma, kjer je jasno dokazljivo, da ste kljub temu, da ste moji spoštovani kolegici Sonji Areh Lavrič rekli, da niste imenovali 100.000 delavcev dveh ali treh sindikatov manjšina, tule je dokaz, da ste jih imenovali manjšina. To me boli, oprostite. Vem, recite mi, ni polemike, boli me. Ja, rekli ste, da je manjšina. 100.000 delavcev dveh ali treh sindikatov ni manjšina. So pa druge manjšine treh, petih, desetih ali dvajsetih ljudi, za katere se vi, konkretno vi in vaša stranka absolutno zelo zanimate [[...]]
Gospod Barovič [[...]]
Ja, obrazložitev glasu.
Gospod Barovič [[...]]
Obrazložitev glasu.
Ne, to ni bila obrazložitev glasu. Jaz vam bom vzela besedo. To je bila čista zloraba poslovnika v namene obračunavanja [[...]]
V Slovenski nacionalni stranki [[...]]
[[...]]z gospodom ministrom [[...]]
[[...]]ne bomo [[...]]
Jemljem vam besedo.
Hvala, ker nočete slišati resnice in zaradi tega, ker ne dajete možnosti vsem.
Gospod Barovič [[...]]
Prav, imejte svojo besedo [[...]]
[[...]]vzela sem vam besedo, ker ste zlorabili pravico do obrazložitve glasu [[...]]
[[...]]dokler jo še imate.
za neprimerno obračunavanje. Glasujemo o predlogu zakona. Glasujemo. Tretje glasovanje o predlogu zakona ni bilo uspešno. Predsedujoči v skladu s poslovnikom določi, kdaj se bo nadaljevala seja. V dvorani vas je zadosti, zato nadaljujemo sejo. In lepo prosim za pozornost Gospod Barovič, prosim, da prenehate z neprimernim obnašanjem. [[...]] [[Oglašanje iz klopi.]] V fazi glasovanja smo. Gospod Rokavec, proceduralni predlog. Izvolite. Prosim za mir v dvorani! Gospod Rokavec je prvi dvignil roko za proceduralni predlog. Prosim, da podate proceduralni predlog.
Hvala za besedo. Gospa predsedujoča, menim, da zaradi nastopa gospoda Baroviča in potem tudi reakcij, ki so bile v dvorani, ni bilo zadostne zbranosti poslank in poslancev, da bi lahko tista večina, ki je v zboru, tudi priglasila svojo navzočnost. Zato bi vas kot predsedujočo prosil, da upoštevate te okoliščine in predlagate, da se tretje glasovanje opravi ponovno.
Ne. [[Nemir v dvorani.]] Lepo prosim! Glejte, nimamo tu splošnega debatnega krožka. Nadaljujemo z obravnavo te točke. V dvorani nas je dovolj in prešli bomo na glasovanje. Gospod Partljič, vam naprava ne deluje? Izvolite, gospod Partljič.
Želim čisto resno reči, da ni treba odlagati, ker ni bilo pogojev, da bi prej lahko glasovali. Jaz nisem vedel, da glasujemo. Sicer sem glasoval, ker sem zadnji hip videl, da se rdeča črta izteka. Sicer pa zaradi hrupa, ker so bili tam neki osebni prepiri in ker nisem slišal, da bi vi posebej rekli "mir, glasujemo", sem preprosto prepričan, da nas je nekaj zamudilo glasovanje. In ker ni bilo pogojev za glasovanje, mislim, da lahko daste še eno možnost, da glasujemo.
Prav. Ponovno glasujemo o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 57, za je glasovalo 44, proti 7. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SISTEMU PLAČ V JAVNEM SEKTORJU, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. K besedi vabim ministra za notranje zadeve dr. Rada Bohinca. Izvolite.
Spoštovane gospe poslanke in gospodje poslanci! Z zadovoljstvom vam v uvodu povem, da smo novelo, ki je predmet današnje obravnave, uskladili z veliko, veliko večino vseh sindikatov javnega sektorja, in to do poslednjega člena tega zakona. Skratka, stoodstotna usklajenost z 20 sindikati javnega sektorja od 24, kolikor jih je sodelovalo pri pogajanjih To kaže na to, kako skrbno, verodostojno in odgovorno sta se obe strani pripravili in tudi udejanjali svojo privrženost socialnemu partnerstvu v tem primeru. S tem so vzpostavljeni pravni pogoji za to, da se, tako kot smo najavili, zakon o sistemu plač vjavnem sektorju in s tem nov sistem plač v javnem sektorju začne uporabljati s 1. julijem letošnjega leta, torej naslednji mesec. Kaj je cilj predlaganih sprememb plačnega zakona? Določitev načina uskladitve vrednosti plačnih razredov, določitev načina obvezne uporabe kataloga funkcij delovnih mest in nazivov, omejitev napredovanja v višji plačilni razred v plačni skupini B za poslovodne organe pri uporabnikih proračuna, določitev pogojev za napredovanje javnih uslužbencev v raziskovalni dejavnosti, določitev sredstev za plačilo dodatne delovne uspešnosti in dela plače za dodatno delovno uspešnost, določitev višine dodatka za delovno dobo in dodatka za stalnost, ureditev načina privedbe dosedanjih osnovnih plač v plače v skladu z novim plačnim sistemom, ureditev načina odprave nesorazmerij v osnovnih plačah in pa določitev plačne lestvice ter določitev izhodiščne plače za negospodarske dejavnosti. Preprosto povedano, gre za način prevedbe v nov sistem, gre za ureditev načina odprave nesorazmerij, gre za ureditev napredovanja javnih uslužbencev v obdobju odprave nesorazmerij in gre za valorizacijo osnovne plače za 2,5% linearno, v preostalem do 3,13 pa po načinih odprave disparitet oziroma nesorazmerij v plačah, ki bodo določeni s kolektivno pogodbo. V zakonu je zelo natančno določena prevedba osnovne plače, in sicer tako, da se bo seštel količnik, ki ga je javni uslužbenec dosegel z napredovanjem na delovnem mestu ali v nazivu na dan 30.6.2004 in tako imenovani fiksni dodatki, ki so bili na ta dan del njegove plače, tako ugotovljeni skupni količnik pa se bo pomnožil z izhodiščno plačo za prvi tarifni razred, ki se bo, kot sem že dejal, povečala za 2,5%, in sicer bo namesto sedanjih 52.437 po novem znašala 53.748 SIT. Tako izračunana osnovna plača javnega uslužbenca bo prevedena v osnovno plačo po zakonu o sistemu plač v javnem sektorju in bo uvrščena v najbližji plačni razred iz priloge 1‚ ki je priloga novele, o kateri danes govorimo. Odprava nesorazmerij je določena na način, da se bo za posamezno delovno mesto ali naziv ali plačni razred, da bo določen višje od prevedenega plačnega razreda. Govorim o tako imenovanem ciljnem plačnem razredu. V tem primeru se bo javnega uslužbenca uvrstilo v višji plačni razred, vendar bo pri tem osnovno plačo tega ciljnegaplačnega razreda dosegel postopoma, in sicer najkasneje do 31.12.2009, kot smo se dogovorili s socialnimi partnerji. Napredovanje v obdobju odprave nesorazmerij je postopek, ki je povsem ločen od odprave nesorazmerij, skratka napredovanje je nekaj drugega kot odprava nesorazmerij. Plačni razredi, ki jih bo javni uslužbenec pridobil z napredovanjem na delovnem mestu, se bodo prišteli k že doseženemu plačnemu razredu. V zakonu je določeno, tako kot smo se dogovorili glede odprave nesorazmerij, sredstva za odpravo ugotovljenih nesorazmerij se bodo zbirala na posebni proračunski postavki državnega proračuna in proračuna lokalnih skupnosti, za področje zdravstva pa se bodo le-ta zagotovila s splošnim dogovorom za izvedbo programa zdravstvenega varstva v skladu z zakonom s tega področja. V noveli zakona o sistemu plač v javnem sektorju je določeno, da mora biti izplačilo plač po tem zakonu zagotovljeno najkasneje tri mesece po sprejetju vseh podzakonskih aktov in kolektivnih pogodb, potrebnih za obračun plač. Do začetka izplačila plač po novem pa se bodo javnim uslužbencem izplačevale plače na podlagi do uveljavitve tega zakona veljavnih predpisov in kolektivnih pogodb. Prehod v nov plačni sistem bo s 1. julijem 2004 izveden za celoten javni sektor, v katerem je pri neposrednih ni posrednih uporabnikih proračuna zaposlenih približno 152.000 javnih uslužbencev. Povem naj še to, da se intenzivno že dela neposredno po uskladitvi in predložitvi danes obravnavane novele na pogajanjih o kolektivni pogodbi za javni sektor, da tu ni nobenih prekinitev, ampak da delo intenzivno teče. Rad pa bi komentiral tudi pismo, ki smo ga danes prejeli s strani dela sindikatov in se povezuje z 11. členom novele. Gre za vprašanje tako imenovanega kvoruma ali zadostnega zakonsko določenega števila za splošno veljavnost kolektivne pogodbe. Povem naj, da je besedilo 11. člena oblikovala sindikalna pogajalska skupina, in sicer na 106. sestanku pogajalske skupine dne 9. junija 2004, in sicer je bil tekst 11. člena sprejet soglasno brez glasu proti in s 4 vzdržanimi glasovi. Na sestanku je bilo prisotno, kot navajajo sindikati, 17 predstavnikov sindikata javnega sektorja. Mislim pa, da je ključno, da povemo ob tem, kakšna je pravna situacija v primeru, da se ta amandma, ki očitno ima visokopodporo znotraj sindikalne skupine in ki mu tudi vlada ne nasprotuje, saj šteje, da je to pomemben korak naprej k temu, da se ta vprašanja pravno uredijo. Mimogrede povedano, vlada je tudi sama predlagala formulacije v tej smeri, resda nekoliko drugačne in tudi sindikati niso bili usklajeni, smo pa pristali na večinsko, s strani sindikatov določeno, besedilo, ki je tudi predmet vašega današnjega odločanja pri amandmaju k 11. členu. Pravna situacija bi se ravnala po še veljavnih določilih prejšnjih predpisov s področja delovnih razmerij, kjer bi za splošno veljavnost kolektivne pogodbe pravzaprav zadoščal podpis enega samega sindikata. Delimo mnenje s sindikati, da to ne bi bilo, vsaj ne legitimno, čeprav v skladu z zakonom, in je prav, da se poveča število sindikatov kot pogoj za splošno veljavnost, na način, kot so sindikati sami predlagali, to pa je 40% zaposlenih oziroma članov sindikata in vsaj štirje sindikati iz teh dejavnosti, 40% članstva in najmanj štiri dejavnosti. Štejemo, da je to dober predlog, predvsem pa, da je to predlog, ki je v sindikatih večinsko podprt in da intervenca dela sindikatov, ki je naknadna, ne bi smela vplivati na potek tega postopka oziroma na sprejem tudi tega amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. K besedi vabim člana odbora, gospoda Mirana Potrča, da predstavi poročilo, izvolite.
Matično delovno telo je opravilo temeljito razpravo o predlogu zakona in predlaga, da ga v besedilu, kot ga je uskladilo, državni zbor sprejme. Najprej smo poslušali dodatno obrazložitev predstavnika predlagatelja, da predlog zakona vzpostavlja pravno podlago za začetek uporabe zakona o sistemu plač v javnem sektorju s 1.7.2004, da je usklajen z veliko večino sindikatov javnega sektorja in predstavlja rezultat socialnega partnerstva in da gre za drugi korak pri vzpostavitvi preglednega javnofinančno obvladljivega sistema plač v javnem sektorju, tretji, ki bo sledil, pa bo podpis kolektivne pogodbe za javni sektor, s čimer bo vzpostavljena pravna podlaga za odpravljanje nesorazmerij plač javnih uslužbencev. V razpravi so poleg poslank in poslancev, predstavnikov vlade in predstavnikov sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve sodelovali tudi predstavniki komisije za družbene dejavnosti državnega sveta, predstavnik sindikata vzgoje, izobraževanja, znanosti in kulture Slovenije, predstavnica sindikata zdravstva in socialnega varstva Slovenije in članica pogajalske skupine sindikatov javnega sektorja in tudi predstavnik sindikata državnih in družbenih organov Slovenije. Matično delovno telo je po razpravi sprejelo 12 amandmajev, 6 od teh je bilo oblikovanih na podlagi mnenja službe za zakonodajo in jih je oblikovalo matično delovno telo. 6 od teh pa zadeva tudi vsebinska dopolnila, ki so bila večinsko sprejeta na podlagi usklajenih predlogov sindikatov. Zaradi tega predlagam v imenu odbora, da predlog zakona, kot je bil v prečiščenem besedilu na odboru oblikovan, danes tudi sprejmemo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Najprej nam bo stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije predstavil gospod Vojko Čeligoj. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani gospod minister in sodelavci, spoštovani. Predlog zakona, ki je pred nami, ureja področje, ki je bilo v zadnjem letu že večkrat obravnavano, pa vendarle vidimo, da je očitno problematika še vedno nedorečena. Plače v javnem sektorju zadevajo med 140.000 in 150.000 udeležencev, uslužbencev, ki so v skladu z novo zakonodajo razvrščeni v novi karierne in plačilne razrede. V poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev Slovenije smo mnenja, da so nekatere rešitve dobre, do nekaterih pa imamo zadržke. Ocenjujemo, da bi določb, ki omogoča neenakomerno porazdeljen čas dela prispevala k večji kvaliteti življenja, saj bo delo fleksibilnejše. Poleg tega menimo tudi, da je ena plača, ki pripada javnemu uslužbencu iz naslova dodatne delovne uspešnosti, premajhna stimulacija in se strinjamo s predlogom, da na področjih, ker obstaja možnost pridobivanja sredstev s tržno dejavnostjo in z nejavnimi prihodki, se iz tega naslova lahko izplača tudi več osnovnih plač letno na posameznega javnega uslužbenca. V 14. členu se predlaga drugačen način obračunavanja dodatka za delovno dobo. Do sedaj je bil le-ta avtomatičen, in sicer 0,5% za vsako zaključeno leto. Vlada predlaga, da namesto omenjenega avtomatizma uporabimo princip uskladitve višine na podlagi kolektivne pogodbe. Glede na to, da sindikati nimajo moči in pozicije, da bi dosegli tovrsten ugodnejši dogovor, in glede na to, da si država prizadeva uveljaviti politiko nižjih javnofinančnih izdatkov ocenjujemo, da takšna rešitev ne bo v korist zaposlenih. Podobno velja tudi za 1. člen zakona, s katerim bi v državnem zboru zaobšli sindikalno pobudo, s čimer se težko strinjamo. Prav tako menimo, da bo julijska uskladitev plač, s katero se bo zajamčena plača povišala na cirka 53 tisoč 700 SIT, minimalna pa na cirka 102 tisoč SIT, prenizka, saj sta v preteklem letu inflacija in rast bruto družbenega proizvoda bili višji. Zaposlenim v javnem sektorju se plače tako realno ne bodo zvišale. Vse to pa bo tudi negativno vplivalo na potencialno uskladitev s pokojninami v letošnjem septembru. V členih 49.a do 49.c so podane rešitve prevedbe v plačilne razrede. Na tem mestu bi opozorili na nelogično študijo v tem delu predloga zakona, kjer se predvideva združitev dodatkov z osnovno plačo in prevedba v nov naziv na podlagi absolutnega skupnega zneska. Menimo, da bi s tem lahko prišlo do nesorazmerja, saj obstaja možnost, da na primer dva ali več uslužbencev doseže enak plačilni razred z različnimi osnovnimi plačami in dodatki. Kljub dilemam in odprtim nekaterim vprašanjem bomo predlagani zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavila gospa Majda Širca. Izvolite.
Spoštovani predstavniki vlade, spoštovani ostali. Dejstvo je, da zakon predstavlja pravno podlago za veljavnost zakona v sistemu plač v javnem sektorju. Poslanske in poslanci smo ujeti v iztekajoči čas, ta je tako rekoč jutri, 1. julij 2004. Dejstvo je, da imamo pred seboj izjavo reprezentativnih sindikatov javnega sektorja iz konca maja, kjer je med sindikati večinska usklajenost. Nekaj sindikatov izjave usklajenosti ni podpisalo, smo pa na odboru za notranjo politiko na predlog kolega Kremžarja sanirali zadržke sindikata novinarjev RTV Slovenija in deloma oziroma tudi sindikata gasilcev. Veseli nas tudi, da je včeraj k podpisu izjave o usklajenosti pristopil tudi sindikat delavcev ljubljanske univerze, kar kaže na to da so sindikati v javnem sektorju skupaj z nami pripravljeni storiti naslednji korak do cilja, ki smo si ga zastavili, to je pregleden in stimulativen sistem plač v javnem sektorju. V LDS-u smo imeli pomisleke oziroma opozarjamo še vedno na termin nejavnih prihodkov, ki ga druga zakonodaja ne pozna. Gre za 7. člen, o katerem je bilo precej govora tudi na odboru, in gre za uporabnike proračuna, ki pridobivajo del sredstev iz nejavnih prihodkov za javne službe. Ti prihodki namreč ne izvirajo iz javnih sredstev, predstavljajo možnost za plačilo povečane uspešnosti v obsegu treh plač, če se ustanovitelj s tako nagrado seveda strinja. Pri tem opozarjamo na neprivilegiran status tisti javnih zavodov oziroma institucij, ki zaradi svoje narave dela nimajo možnosti pridobivati takih dohodkov, bodisi da gre za prihodke od sponzorjev, bodisi za prihodke od lastne dejavnosti. Dobili smo sicer odgovor, da se opredelitev tega termina bolj natančno določi v vladni uredbi. Je tudi res, da se bo termin opredelil, nagrajevanja pa bodo, kot razumemo, deležne tiste javne institucije, ki lažje prodajajo blago in storitve na trgu. V poslanski skupini nekateri menimo, da gre za zelo odprte rešitve, ki so v zelo veliki meri odvisne od uvrstitve v plačilne razrede znotraj plačilnih skupin. Teh razvrstitev ne poznamo oziroma so predmet pogajanj. Seveda je to ključna neznanka, ki nam ustvarja dvome oziroma nas pušča pred abstraktnimi rešitvami. Temeljni cilj zakona je bil iskanje sorazmerij med plačnimi skupinami, torej odprava sedanjih narušenih razmerij. Zato pričakujemo, da bo z uredbami in odloki o uvrstitvi posameznih poklicev v plačne razrede to doseženo v nadaljevanju. Dejstvo tudi je, da bi bilo popravljanje izpogajanih dogovorov na današnji dan tvegano. Hkrati velja tudi poudariti, da pomeni uveljavitev plačnega sistema za izjemno velik krog javnih uslužbencev, zaposlenih pri neposrednih in posrednih proračunskih porabnikih, postopen proces. To je proces, ki bo trajal vse tja do leta 2009. Tu smo pri enem izmed korakov, ki sploh ni nepomemben, zagotovo pa ni zadnji. Nesorazmerja v plačah v javnem sektorju naj bi se odpravila, kot rečeno, do leta 2009. Sredstva za odpravo nesorazmerij se bodo stekala na posebnem skladu, osnova za zapiranje teh vprašanj bo na ravni podzakonskih aktov, in ti so skrajno pomembni. V poslanski skupini LDS bomo predlog večinsko podprli, zagotovo pa ne soglasno. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Rudolf Petan. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovani minister, predstavniki vlade, kolegice in kolegi! Ta zakon in takšno stanje na tem področju je popoln neuspeh ministrstva in vlade na področju plač v javnem sektorju. Očitno je tudi, da vlada ne želi spoštovati niti zakonov, ki jih je sama sprejela. Sistem plač v javnem sektorju bi že moral veljati od 1.1. letošnjega leta. Vlada je sama predlagala, naj se veljavnost preloži na 1.7.2004. To je bila prva preložitev. Od ministra smo lahko tudi slišali, da bo zakon mogoče začel veljati še prej, citiram: "Ne izključujem, da bo to storjeno prej, ampak ne bi rad napovedal, ali bo to 1.5. ali bo to 1.6. Dejstvo je, da pred začetkom uveljavitve eskalacije, to je 1.7., mora zaživeti nov sistem." V SDS smo vseskozi podpirali vlado v njenih prizadevanjih za ureditev razmer na področju plač v javnem sektorju. To, kar pa počenja sedaj, pa je verjetno malo preveč. Nedopustno je, da vlada predlaga zakon, ki ga v parlamentu tako rekoč soglasno sprejmemo, potem pa ta ista vlada neprestano odlaga z začetkom veljavnosti. Utemeljevanje sprejetja tega zakona, češ da je ta zakon potreben zato, da se prejšnji zakon lahko začne uveljavljati, je res nenavaden argument. Do sedaj je veljalo, da je zakon zaključena celota. Če pa je to res potrebno, da imamo zakon zato, da bo veljal prejšnji zakon, potem pa je bil ta zakon v osnovi malce zgrešen ali pa, če milo rečem, slab. Ironija je v tem, da tudi s tem zakonom ni rešeno bistveno vprašanje, to pa so neskladja v javnem sektorju. V SDS podpiramo povišanje, še posebej, ker so plače v tem sektorju zastajale več kot drugje. Zahtevamo pa takojšen pristop k reševanju neskladij, to je nesorazmerij med plačami. Nedopustno je, da ima učitelj, začetnik, recimo 250 tisoč plač, najvišja plača v državnem izpitnem centru pa znaša 4 milijone 400 SIT. Pa tudi, če je to bilo samo en mesec. Da je delo učitelja 20-krat manj vredno, v SDS mislimo, da to ne gre in ni nikakršnih argumentov za takšne razlike. Prav tako je tudi nesprejemljivo, da je najvišja plača v centralni bolnišnični ustanovi, v Kliničnem centru, 2 krat manjša, kot so najvišje plače v zdravstvenih domovih po Sloveniji. Je tudi nedopustno, da imajo vodilni v bolnišnicah 2 krat manjše plače kot tisti v zdravstvenih domovih v Sloveniji. Ne spuščamo se v to, katere so previsoke ali katere so prenizke. Razmerje je nenormalno, vnaša zmedo, nered in nezadovoljstvo med javne uslužbence. Postavlja se tudi vprašanje odgovornosti. Ali je odgovornost v državnem izpitnemcentru, recimo direktorja, štirikrat večja, kot je direktorja Kliničnega centra ali 20 krat večja odgovornost kot učitelja. Spoštovani, to ne vzdrži. Takšen nered na državni ravni se prenaša tudi na občinsko raven. Če tako lahko delajo tam, potem lahko tudi mi. Zato je nerazumljivo, da je lahko najvišja plača v živalskem vrtu 2 krat višja, kot jo ima predsednik vlade, predsednik države ali pa, če hočete predsednik državnega zbora. Tukaj imam tabelo, kjer je približno 200 plač različnih ustanov v javnem sektorju, ki so višje, kot jo ima predsednik države ali predsednik vlade ali pa predsednik parlamenta. Malce čudno. Brezpredmetno je iskanje vzrokov in utemeljitev za takšno stanje. Ni razumnega odgovora ali razlage, razen, da gre za politični kriterij, da gre za naše kadre, pa naj stane kolikor hoče, tudi če je potrebno 4 milijone 800 za eno plačo. Ravno zaradi takšnih anomalij ali, če hočete, zaradi tako v nebo vpijočih krivic v SDS ne moremo soglašati z napovedjo, da se bodo neskladja uravnovešala do leta2009. To je nedopustno in naravnost šokantno. Iz tega sledi, da je vlada plače v javnem sektorju pripeljala v absurden položaj in pomeni, da vlada nima volje, da bi uredila nesorazmerja. Edina dobra stran tega zakona je, žal, da je v njem opredeljeno tudipovečanje plač v javnem sektorju [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]], ki so zaostajale bolj kot drugje. Takoj zaključim. To je tudi edini razumski razlog, da ne bomo nasprotovali sprejemu tega zakona. Želimo in povemo, da zahtevamo pa, da se tako strahovita neskladja začne reševati čimprej, in to dejansko in ne samo na papirju. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Miran Potrč. Izvolite.
Hvala lepa. Z zakonom o sistemu plač v javnem sektorju želimo poenotiti sistem in zagotoviti primerljive plače v javnem sektorju, in sicer za dejavnosti, ki so po svoji funkciji, organiziranosti in sistemu financiranja zelo različne, za dejavnosti, katerih plačni sistemi so se vse od leta 90 razvijali stihijsko in med seboj nepovezano, za dejavnosti, v katerih imajo zaposleni na primerljivih delovnih mestih neopravičene razlike v plačah, in za dejavnosti, v katerih je cirka 150.000 zaposlenih in v katerih deluje 23 sindikatov. Na to sem opozoril iz razloga, da bi povedal, da verjamem, da je urejanje teh vprašanj zahtevno, dolgotrajno in da zahteva veliko pripravljenost vseh, tako vlade kot tudi sindikatov in zaposlenih. Sistem želimo spremeniti ob sodelovanju vseh teh in posebej zato je ta naloga še toliko težja, saj smo se ga lotili s ciljem, da poenotimo plačni sistem, vzpostavimo ustrezna razmerja med posameznimi plačnimi razredi in postopoma odpravimo tudi nesprejemljive razlike v plačah med primerljivimi poklici, pa tudi med najvišjo in najnižjo plačo. Toda cilj odpravljanja razlik med primerljivimi poklici smo opredelili v zakonu. Govoriti o tem, da tega procesa ne začenjamo, je ali nepoznavanje zakona ali sejanje nečesa, kar enostavno ni res. Sedaj s predlaganimi rešitvami, ki jih vsebuje ta zakon, tem ciljem sledimo. Ne sicer v celoti in s prvotno začrtano dinamiko, toda v celoti v skladu s sprejetimi cilji in v celoti ob tvornem sodelovanju s sindikati in z uveljavljanjem socialnega partnerstva, kar je nenadomestljiv pogoj za socialno kohezijo in družbeno sprejemljivost reforme med zaposlenimi v javnimi sektorju. Brez tega se je tudi uresničiti ne da. In to je dosežek, ki ga moramo poudariti in spoštovati. Z njim so namreč predvsem tudi sindikati pokazali pripravljenost in odločnost uresničevati reformo brez resnih družbenih pretresov in z zelo veliko pripravljenostjo iskati ustrezne rešitve. Zato ni prav kakorkoli že doseženo omalovaževati, zato bi bilo nujno treba predlagane spremembe in nadaljnje korake podpirati tudi s strani vseh parlamentarnih strank. Ne ideliziramo doseženega, vendar menimo, da vsebina zakona izhaja iz sporazuma med vlado in sindikati in s tem predstavlja temelj in pogoj za nadaljnje sodelovanje in doseganje sporazumnih rešitev pri nalogah, ki še ostajajo, da omogoča prevedbo sedanjega sistema plač na podlagi količnikov in zelo različnih dodatkov v sistem, ki bo temeljil na nominalno določeni osnovni plači, kar je pomemben predpogoj za nadaljevanje usklajevanja plač in odpravljanja disparitet, da pomeni nadaljevanje reforme brez formalnega zamika njene uveljavitve s 1.7., ob pogoju uspešnega sporazuma o nadaljnjih vprašanjih, to je predvsem o določitvi in uskladitvi primerljivih delovnih mest in njihovih plač med vsemi udeleženci sporazuma in da omogoča začetek oblikovanja sklada za odpravljanje disparitet, to je ne le za zadržanja nesorazmerno visokih plač, temveč tudi za postopno, hitrejšo rast nesorazmerno nizkih plač. Seznanjeni smo, da so temeljna vsebinska vprašanja usklajena med večino sindikatov, na žalost ne vedno med vsemi. Seznanjeni smo, da so nekateri sindikati želeli eventualno tudi po oblikovanih dogovorih še urediti kakšno vprašanje, ki ga doslej niso uspeli, vendar menimo, da je prav, da krhko doseženo soglasje spoštujemo na način, da sprejmemo rešitve, kakor so bile na matičnem delovnem telesu oblikovane in hkrati obljubimo vsi skupaj našo pomoč, sodelovati še naprej pri odpravljanju tistih problemov, ki se bodo še kasneje pokazali in pri podpori tej pomembni in veliki reformi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Gospod Peče je prijavljen. Gospod Bogdan Barovič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsedujoča. Opravičujem se v imenu Slovenske nacionalne stranke, ker vas nismo pravočasno obvestili o spremembi. Hvala. O predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sistemu plač v javnem sektorju govorimo tretjič oziroma obravnavamo drugo novelo, mislim da so dovolj konkretni podatki, ki sem jih navedel, da bi jih razumeli. Novembra 2003 zaradi neusklajenosti vladne strani se je določil zgolj premik začetka veljave s 1.1. na 1.7.2004. Med predlaganimi spremembami je tudi uvajanje instrumenta kolektivne pogodbe za področje državne uprave. No, in zdaj bom postavil zgolj in samo, spoštovani gospod minister in predstavniki vlade, nekaj vprašanj. Poudarjam, predlagane so spremembe uvajanja instrumenta kolektivne pogodbe na področju državne uprave. Zakon naj bi začel veljati 1.7. Povejte mi prosim, kdaj se bo lahko začelo izplačevanje plač po tem sistemu. Ker kolikor je Slovenski nacionalni stranki znano, kolegice in kolegi, kolektivne pogodbe ni in je do nje še daleč. Zelo jasno in čisto vprašanje. Plače slonijo na podzakonskih aktih in kolektivni pogodbi, ker te ni, bodo akontacije, ne pa plače. Povejte ljudem, kako bodo to plače. Kakšno bo izplačilo delovne uspešnosti, če, po naših podatkih, podatkih Slovenske nacionalne stranke, dogovora s sindikati v celoti ni. Ali bo tu veljal stari zakon ali bo novi? Ljudje v državni upravi in javnem sektorju, kakorkoli kdo gleda - najlepše jih je gledati tako, da danes slišiš po vseh medijih, "ja, saj bomo sprejemali zakon, po katerem se nekaj povečuje" biti popularen in populističen je zelo fino. Ni res! Povejte mi, kako bo z napredovanjem teh ljudi, tistih, ki res pošteno delajo v tej državni upravi. Nekaj jih je, ne glede na politično barvo in pripadnost, vsaj v vsaki poslanski skupini je nekaj zelo pridnih in prizadevnih. Povejte! Kako bo dejansko mogoče odpraviti nesorazmerja v osnovnih plačah? Analiz nismo videli, ocen pač nismo videli; če smo jih spregledali, gospod minister, predstavniki vlade ali kolegice in kolegi, povejte, kje so! Ali so zagotovljena potrebna finančna sredstva? Potrdite, da so. In potem ni treba odgovoriti na vprašanje. In še, če že imamo državni svet, ki ga zelo radi uporabljamo, kadar ga rabimo, kadar ga ne rabimo, nam je pa odveč, vsem skupaj, ne samo nam - državni svet je opozoril predlagatelja, da se po trditvah vlade nikomur ne bodo znižale plače, temveč povečale. Pri tem pa proračunska sredstva niso dodatno obremenjena. Ne vem, če dam iz tega žepa v ta žep, verjamem, da je v enem od teh dveh žepov; če pa vzamem iz žepa enega od kolegic ali kolegov, mislim, da se temu reče kraja. Kar imaš, imaš. In še nekaj. Zelo spoštujem zakonodajno-pravno službo in vedno pogledam njihovo mnenje. Tokrat jih bom kritiziral, zato ker ko je bil predlog [[Opozorilni znak za konec.]] - končujem, gospa podpredsednica - za specializacijo v zdravstvu, da se ta uvrsti v osmi tarifni razred, je bilo dano negativno mnenje. Ko pa je bil predlog, da se pravni del uvrsti v osmi tarifni razred, zakonodajno-pravna služba ni dala negativnega ne pozitivnega mnenja. To ni prav, kolegice in kolegi, do vseh tistih, ki so in ki bodo z nami v javnem sektorju. In še nekaj. Lobiranje je vsekakor dovoljeno, in ta zakon je krasen primer, kako lepo je znati lobirati.
Hvala lepa. Gospod Barovič, moram vam pojasniti. Najmanj deset vprašanj ste naslovili na ministra. O tem delu je na odboru tekla dolga in izčrpna razprava. Ker ni vloženega amandmaja v okviru druge obravnave, danes ni moč razpravljati, imamo samo stališča poslanskih skupin. Tako da v takih primerih pričakujemo, da se predstavijo stališča, ker izgleda, kot da minister potem ne bi želel odgovarjati na vprašanja. Samo v pojasnilo, gospod Barovič. K besedi vabim mag. Janeza Drobniča, ki bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade oziroma minister s sodelavci! Zgodba o sprejemanju zakona o sistemu plač v javnem sektorju se vleče tako rekoč skozi cel mandat sedanje vlade. Pred tokratno rundo je vlada menda ugotovila, da je s spremembami zakona o sistemu plač v javnem sektorju potrebno urediti pogoje za začetek uporabe tega zakona za primer, če s sindikalno stranjo ne bodo podpisane vse potrebne kolektivne pogodbe. Celo vlada sama namreč ugotavlja, da je dosedanji zakon zanič v delih, ki se nanašajo na splošno veljavnost kolektivnih pogodb, na opredelitev večin oziroma kvorumov za sklepanje, na spremembe in odstop kolektivnih pogodb, na reprezentativnostsindikatov javnega sektorja, na možnost enostranskega urejanja začetka uporabe tega zakona z uredbo vlade, na uporabo dodatka za delovno dobo in premik roka za začetek njegove uporabe. Predlog sprememb in dopolnitev tega zakona bi vlada vsekakor morala uskladiti v pogajanjih s sindikalno stranjo, vendar tega ni opravila do konca. Namesto tega zdaj skuša uveljaviti svoje poglede na silo, z močjo zakona. Kje je tu socialni dialog? V tem zakonu gre za obsežen paket zelo pomembnih sprememb in dopolnitev, ki posegajo v samo bistvo zakona. Vlada sicer trdi, da sta upoštevani načeli, da se materialni položaj javnih uslužbencev ne slabša in da se vzpostavlja vrednotenje dela v odvisnosti od zahtevnosti delovnega mesta, vendar je temu težko verjeti, če ni uspela prepričati sindikalne strani. Spoštovane kolegice in kolegi, če boste sprejeli ta zakon, boste namesto vlade prevzeli odgovornost za nered v plačah javnega sektorja, ki ga sindikati in vlada očitno niso sposobni rešiti sami. Minister Bohinc je sicer že večkrat proslavljal uskladitev s sindikalno stranjo, ki pa se je potem že čez nekaj dni pojavila z velikim paketom pripomb in amandmajev na bistvene rešitve v zakonu. Tako je s sindikati neusklajenih kar 11 od 19-ih členov, ki se spreminjajo. Ob tem pa se vse bolj ugotavlja, da bi bilo treba zakon še dosti bolj korenito spremeniti, da bi bil izvedljiv. Tako se spet odlaga začetek dejanske uporabe najbolj pomembnih določb tega zakona. Takšne nedomišljene spremembe v mrtvem teku, ko se zakon dejansko še ne uporablja med javnimi uslužbenci, samo ustvarjajo nepotreben nemir in skrbi. Včasih se zdi, kot da se je izoblikovala posebno dobro plačana druščina ljudi, ki znatno služi na račun spreminjanja tega zakona in s tem povezanega spreminjanja računalniških programovin zato nalašč noče hitrega konca te neskončne zgodbe sprememb in popravljanja zakona, ki se dejansko še ni začel niti uporabljati. Menim, da bi bilo dosti bolje, če bi si za spremembe tega izjemno pomembnega zakona vzeli več časa za premislek, da bi temeljito preučili vse posledice in ga potem sprejeli v rednem postopku in tako izpiljenem besedilu, da bi potem resnično lahko začel veljati in bi ga ne bi bilo potrebno ponovno spreminjati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Slišali smo stališča poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, v tretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati. Vlada pa nas je opozorila, da je zaradi sprejetih amandmajev predlog zakona v delu neusklajen in je tudi pripravila uskladitveni amandma k 2. členu, ki ste ga prejeli na klop, in sicer v 5. točki 2. člena zakona o sistemu plač v javnem sektorju se za besedo katalog doda beseda funkcij, za njo pa doda vejica. Gre za tehnični popravek. Želi kdo besedo? Jaz vem, da vtem trenutku, ko sprašujem za besedo ob tem amandmaju, seveda lahko pride do razprave o vsem in mogočem. Jaz vas opozarjam, da mi poslovnik ne dopušča, da jo dovolim, tako da, zgolj o amandmaju, in to uskladitvenem bo tekla beseda, v vsakem drugem primerujo bom tistemu, ki bi želel razpravljati, res vzela. Ker ne želi nihče besede, bomo prešli na odločanje o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 39, proti 2. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet, zato lahko preidemo na glasovanje o zakonu v celoti. Obrazložitev glasu. Gospod Školč, izvolite.
Hvala lepa. Torej, verjamem, da ne bom skalil popolne sreče, ki jo je izrazil gospod Bohinc, ko bom rekel, da se bom pri tem zakonu vzdržal. Obžalujem, da je bil postopek sedaj peljan tako, da ni bilo mogoče razčistiti tiste situacije, na katero so štirje sindikati opozorili potem, ko je odbor svoje že, mislim da korektno, naredil. Tisto, kar mene napelje k temu, da se pri tem zakonu vzdržim, je to, da je opozorilo teh sindikatov v postopku, kako je prišlo do amandmaja, ki ga je povzel odbor, te vrste, da nam daje misliti, da je morebiti kdo koga v teh, bom rekel, usklajevanjih na račun državnega zbora izigral. S tega vidika se mi zdi smiselno biti rezerviran do tega. Obstaja pa seveda tudi logično vprašanje, ali lahko ta izjava volje, ki so jo sindikati pisali, šteje za veljavno, potem ko se je neko bistveno določilo kasneje spremenilo, ne glede na to, da je to ideja različnih sindikalnih central. Če je ta pomislek na mestu, potem je vprašanje cele konstrukcije sprejemanja tega zakona in znotraj tega seveda ostaja grenak [[Opozorilni znak za konec razprave.]] priokus. Vsekakor pa ne zdrži to, da če bi spremenili ta 11. člen, da bi bile stvari slabše, kot jih prinaša ta člen, oziroma da vse skupaj ne bi imelo smisla, ker sicer vlada ne bi dala takega zakona v postopek. Zavrniti zakon je v tem trenutku velik problem zaradi časovne stiske. Podpreti ga, vedoč za te vprašljive manevre, pa je tudi nespodobno.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Obrazložitev glasu, gospod Drobnič. Izvolite, se opravičujem, nisem videla roke.
Hvala lepa. Postopek tega zakona kaže, da pravzaprav sindikatov kaj dosti vlada ne porablja. V času pogajanj je bilo nešteto slik in posnetkov, kako so se dobro uskladili, kako so še neke drobne podrobnosti, ki jih je potrebno še urediti, na koncu pa zakon, s katerim se suspendira en dobršen del sindikatov. Ne vem zakaj potem pogajanja. Lahko bi poslali sindikati mnenja, vi bi jih upoštevali ali ne in potem naredili zakonsko spremembo, kakor hočete. Saj tudi s spremembo zakona o pokrajinah je bilo tako narejeno. Mnenja občin, pa se bodo naredile pokrajine, tista se pa upošteva ali ne. To je princip, suspenz socialnega dialoga, nič drugega. Zmanjkalo vam je seveda časa, pa tudi modrosti in spretnosti in še marsičesa. In zato ta zakon ni vreden, da se podpre, ker pomeni legitimacijo suspenza socialnega dialoga. To ste naredili.
Hvala lepa. Še kdo? [[Ne.]] Prehajamo torej na glasovanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 57, za je glasovalo 31, proti 2. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Predstavnikom vlade se za sodelovanje lepo zahvaljujem. Mi pa prehajamo na 25. TOČKO DNEVNEGA REDA - to je na obravnavo PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O RAVNANJU Z GENSKO SPREMENJENIMI ORGANIZMI. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Med nami oba predstavnika ministrstva za okolje in prostor, gospoda ministra in sekretarja, prav lepo pozdravljam in vabim k besedi ministra za okolje in prostor, mag. Janeza Kopača.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, spoštovana podpredsednica! V tem predlogu zakona, ki bi mu na prvi pogled lahko rekli, da gre za čisto tehnični zakon, pravzaprav določamo postopek, kako države članice EU in komisija skupaj sprejemajo odgovornost, da bi izdelki, ki dobijo dovoljenje za kroženje po enotnem evropskem trgu ali pa izvirajo iz gensko spremenjenih organizmov, ne ogrožali okolja ali zdravja človeka. Pri ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi je Evropska unija zavzela tako imenovano previdnostno načelo, se je postavila na previdnostno načelo, ni prepovedala gensko spremenjenih organizmov, pač pa je z vrsto mehanizmov oziroma procedur, kjer je poskušala vključiti vse mogoče obstoječe znanje, preko znanstvenih odborov, vzpostavila mehanizem, po katerem mora vsak gensko spremenjeni organizem iti skozi dolgo proceduro, preden se dovoli njegova uporaba. To je seveda pomembno, kajti gre za nekaj novega, česar sodobna znanost morda še ne obvladuje v celoti in zato je tako previdnostno načelo še kako primerno. Mi oziroma vi ste leta 2002 sprejemali prvi slovenski zakon o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi, ki je določil ta osnovni mehanizem, vendar pa je že po sprejetju tega zakona, torej v lanskem letu Evropska unija sprejela štiri nove uredbe parlamenta in sveta EU, ki se nanašajo na ravnanje z gensko spremenjenimi organizmi, to pa so uredba o čezmejnem gibanju gensko spremenjenih organizmov in izdelkov, uredba o gensko spremenjenihrani in krmi, uredba o sledljivosti in označevanju gensko spremenjenih organizmov in izdelkov ter uredba o sistemu identifikatorjev. In s tem predlogom zakona, te štiri uredbe, ki sem jih omenil, prenašamo v naš pravni red. In s tem dopolnjujemo obstoječi zakon o gensko spremenjenih organizmih, s tem dodatnim mehanizmom kontrole, ki je predviden v Evropski uniji. Ta zakon o gensko spremenjenih organizmih ne velja za zdravila, za krmo in za živila, za te tri stvari veljajo drugi zakoni, ki se sicer dostikrat sklicujejo na ta zakon. Ta zakon tudi po noveli velja za izdelke iz gensko spremenjenih organizmov. To so lahko raznovrstni, od izdelkov, ki jih, uporabljamo v vsakdanjem življenju in so narejeni iz vsaj enega gensko spremenjenega organizma ali pa gre za sadike, za semena in podobno. Predlagam torej, da torej predlog zakona sprejmete. Vložen pa je bil še en redakcijski amandma skupine 10-ih poslancev, ki ga seveda podpiramo in smo hvaležni, da so opozorili na potrebni redakcijski popravek. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za infrastrukturo in okolje kot matično delovno telo. K besedi vabim predsednika odbora, gospod Branka Janca. Izvolite.
Hvala za besedo. Odbor za infrastrukturo je na 24. nujni seji opravil drugo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi. Na seji odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja zakona, predstavnica Umanotere, Slovenske fundacije za trajnostni razvoj in zakonodajno-pravne službe državnega zbora. Odbor je bil seznanjen s pisnim mnenjem zakonodajno-pravne službe državnega zbora, ki je opozorila na nekatere neskladnosti zakona. Na podlagi tega je odbor pripravil tudi 15 svojih amandmajev. Predstavniki predlagateljev zakona so v uvodni obrazložitvi prav tako kot danes opozorili, da predlagane dopolnitve in spremembe zakona ne spreminjajo načel in ciljev zakona. Cilj zakona je le dodatna uskladitev z direktivo 2001 v tistem delu, ki se nanaša na vključevanje pristojnih organov Evropske unije in držav članic v postopkih, povezanih z dovoljevanjem namernega sproščanja gensko spremenjenih organizmov v okolje in dajanje na trg, ter uskladitev s sprejetimi štirimi uredbami, o katerih je pravkar govoril minister, ki se nanašajo na ravnanje z gensko spremenjenimi organizmi. Zato odbor predlaga državnemu zboru, da predlog zakona sprejme.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Richard Beuermann. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani gospod minister! V poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podpiramo sprejem zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi, ki ga je v zakonodajni postopek po nujnem postopku posredovala vlada Republike Slovenije. Osnovni zakon, ki ga je državni zbor sprejel skoraj natančno pred dvema letoma, ureja ravnanje z gensko spremenjenimi organizmi in določa ukrepe za preprečevanje in zmanjšanje možnih škodljivih vplivov na okolje. Pri tem je posebna pozornost namenjena zdravju ljudi, ki prihajajo v stik z gensko spremenjenimi organizmi, ohranjanju biotske raznovrstnosti, namernemu sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje ter ureditvi dajanja izdelkov, ki vsebujejo gensko spremenjene organizme, na trg. Ker je prišlo do spremembe zakonodaje v Evropski uniji, pa je treba zakon ustrezno prilagoditi. Seveda, v Liberalni demokraciji Slovenije bomo zakon podprli. Predlagam pa tudi sam, da se sprejme že omenjeni radakcijski amandma k 5. členu zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavila gospa Silva Črnugelj. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa predsedujoča. Lepo pozdravljeni predstavniki vlade, minister Kopač, drage kolegice in kolegi! Že davnega leta 2001 smo v državnem zboru obravnavali dejansko prvič v zgodovini tega državnega zbora zelo nenavaden zakon, in sicer zakon o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi. Takrat je zakon že na odboru sprožalkar vrsto razprav, zlasti zaradi tega, ker je bil to eden tistih zakonov, ki so posegali na vrsto področij in dejavnosti. Pa tudi zaradi tega, ker o znanju in vedenju o gensko spremenjenih organizmih in vplivih gensko spremenjenih organizmov v Sloveniji ni ravno veliko strokovnjakov, ki se s tem ukvarjajo. Takrat smo zakon sprejeli z upanjem, da bomo v Sloveniji skladno z varstvom okolja in varstvom biotske raznovrstnosti, ki je ima Slovenija veliko, tudi ravnali v skladu s tem zakonom. To pot spreminjamo zakon zaradi štirih uredb, ki jih je Evropska unija sprejela na tem področju ravno zaradi tega, ker je ugotovila, v različnih raziskavah, da je zaradi gensko spremenjenih organizmov in vplivov, kateri še vedno strokovnjakom niso dovolj poznani, pa tudi posledice niso znane, pač je potrebno še dodatno zaščititi posameznike, trgovanje, sledenje in tako naprej. Mi smo seveda zaradi harmonizacije s kompletno zakonodajo Evropske unije to tudi umestili v predlagane spremembe in dopolnitve zakona o spremembah zakona o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi. Jaz globoko upam, pa tudi vsi poslanci v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov, da bomo tako zahteven zakon, ki zahteva seveda tudi določene posledice v organizaciji in dejansko operacionalizaciji sledenja teh zadev, nekako uspeli spoštovati vse zastavljene cilje zakona. Zlasti pa, da bodo vladni organi na tem področju posvetili več pozornosti, zlasti nekateri inšpektorati, ki so za to pooblaščeni. V poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov bomo zakon seveda sprejeli in podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavila gospa Sonja Areh Lavrič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Spoštovani minister s sodelavci, spoštovane poslanke in poslanci! Spremembe in dopolnitve vladnega predloga zakona predstavljajo predvsem dodatne uskladitve na področju ravnanja z gensko spremenjenimi organizmi z direktivami Evropske unije v delu, ki se nanaša na vključevanje in sodelovanje pristojnih organov Evropske unije in držav članic postopnic, povezanih z dovoljevanjem namernega sproščanja GSO v okolje, dajanjem izdelkov na trg. Predloženi zakon obravnava izredno občutljivo področje, saj se v Sloveniji genska tehnologija še ne uporablja v takem obsegu kot ostalih razvitih državah. Vendar razvoj hitro napreduje tudi pri nas. Dejstvo je, da je uporaba genske tehnologije še vedno premalo raziskana, prav tako pa so pomanjkljivi dokazi v dejanskih o vplivih na okolje in zdravje ljudi. Problem vidimo predvsem v nepoznavanju in neobveščenosti potrošnikov o eventualni prisotnosti GSO v prehrambenih izdelkih na slovenskem trgu. Kar je še posebej pereče po odprtju tega z Evropsko unijo. V poslanski skupini pozdravljamo določbo zakona, katera nalaga vsem osebam, ki v okviru svoje dejavnosti dajejo GSO ali izdelek v promet, obveznost zagotavljanja sledljivosti in označevanja izdelkov, kar do sedaj slovenska zakonodaja ni natančno določala. V poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke prav tako menimo, da področje uporabe gensko spremenjenih organizmov s tem zakonom še ne bo povsem ustrezno urejeno. Predvsem, kar se tiče preverjanja in nadzora uporabe, kar bo potrebno v bodoče še naknadno urediti. Kljub temu pa omenjenemu predlogu zakona ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala. K besedi vabim še gospoda Alojza Soka, ki bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Torej, jaz sem se kljub temu odločil, da bom v imenu poslanske skupine nastopil tukaj. Zdi se mi, ko v imenu poslanskih skupin nimamo o nekem zakonu kaj veliko povedati, potem navadno nastopamo tam iz klopi, ko pa so te razprave bolj vsebinsko polne, pa stopimo sem k in povemo pač stališče poslanske skupine. Preden bom povedal to stališče, pa naj še povem en dogodek, ki se mi je danes zgodil tukaj v parlamentu. Naš poslanski kolega dr. Bernik je namreč prignal enega svojega kolega, povedal je, da je tretjič po osamosvojitvi Slovenije tukaj v Sloveniji in bil je tudi tukaj na balkonu in pravi, opazil sem, da se v vašem parlamentu med seboj ne poslušate. Pravi, ko nekdo govori, ga pravzaprav nihče ne posluša. In to je dejansko res, zato mora predsedujoča vedno [[...]]
Gospod Sok, lepo prosim, da svoj čas uporabite, nimate časa, da razpravljate o pogledih posameznikov ob poslušanju; na koncu boste povedali, da vam je zmanjkalo časa, lepo prosim, gospod Sok.
Nič mi ne bo zmanjkalo časa. Samo pomagam, da ne boste kršili poslovnika, ker četrto glasovanje po našem poslovniku ni predvideno, točno se ve, kako se glasuje.
To ni četrto glasovanje.
Ne, je bilo prej.
Gospod Sok, predsedujoči določi, kdaj se bo seja nadaljevala, to je lahko pa tudi zelo kmalu po opravljenem tretjem glasovanju. Tako da, lepo prosim, čas vam teče, gensko spremenjeni organizmi so na sporedu. Prosim lepo.
Očitno tu moraš točno tisto, kar si predsedujoča zamisli, povedati. Kar se tiče tega zakona o gensko spremenjenih organizmih. Mene seveda zelo moti, da tako na hitro na vrat na nos spreminjamo ta zakon, ki smo ga šele pred dvema letoma sprejeli, in tako, kot je bilo pred menoj povedano, ne vemo, ne poznamo posledic teh gensko spremenjenih organizmov. Evropska unija je te uredbe sprejela pred kratkim. Sprejela jih je na pritisk Amerike in teh držav, ki so že dalj časa velike proizvajalke gensko spremenjenih organizmov, predvsem koruze, potem soje in še nekaterih rastlin. In bistvo, zaradi te konkurence so bile sprejete te uredbe po večletnih polemikah v parlamentu Evropske unije, mi pa sedaj na vrat na nos brez neke velike razprave torej to impliciramo v našo zakonodajo. Zakaj je Evropska unija klonila? Klonila je zaradi proizvodnje sladke koruze v Ameriki in je dovolila, da se to dejansko začne uvažati tudi v Evropo in na takšen način uporabljati. Jaz sicer osebno mislim, da gensko spremenjeni organizmi pomenijo nekatere prednosti, kot je odpornost na škodljivce, kot je odpornost na neke naravne vremenske pojave, da v ničemer ni dokazana škodljivost gensko spremenjenih organizmov, vsaj do tega trenutka. Menim pa tudi, da v Sloveniji veliko premalo vemo o gensko spremenjenih organizmih. In poslušal sem nastope naših poslancev, ki so kandidirali za evropski parlament, v oddaji na Valu 202 ali Studiu ob 17, bila je tema GSO, vsi po vrsti so se zavzeli za to, da se v Sloveniji prepove uporaba gensko spremenjenih organizmov. S to dopolnitvijo tega zakona pa seveda to zadevo sedaj sproščamo in gremo po neki nasprotni poti. Sam osebno in naša poslanska skupina ne nasprotujemo, mislimo pa, da tako hitro slediti in tako hitro v državno zakonodajo implementirati to, kar je sprejela EU, tudi ne bi kazalo, ker nas nihče k temu ne sili. In to je seveda sporočilo, ki sem vam ga želel v imenu poslanske skupine Nove Slovenije povedati. Se pa opravičujem za ta uvod, ki sem ga naredil. Hotel sem pravzaprav opozoriti na nekaj, kar se redno dogaja v tem parlamentu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Tudi meni marsikdaj ni prav, da se ne poslušamo, da je preveč hrupno. Skušam narediti, da bi se poslušali, gospod Sok, ampak predstavitev stališča poslanske skupine ni namenjena tovrstni debati. Lahko zunaj še kakšno rečemo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo o posameznih amandmajih in členih dopolnjenega predloga. Kot sem prej povedala, se ponovno opravičujem, spregledala sem poslance skupine Slovenske ljudske stranke. Gospod Božič, imate besedo. Izvolite.
Bom pa zato krajši. Gospod minister je pravilno poprej napovedal in je rekel, to je tehnični zakon, ki pravzaprav govori, kako naj se zavaruje uporaba gensko spremenjenih organizmov. Namreč, zakon o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi, ki ga danes obravnavamo, ima samo te tehnično naštete zadeve, ki jih bomo v državi in v EU morali upoštevati. Za samo javnost je pa le prav, da preberem z 29. strani Poročevalca št. 74 odstavek, ki govori: "Direktiva 2001/18 Evropske skupnosti neposredno ureja obveščanje in sodelovanje javnosti v postopku za izdajo dovoljenja za dajanje izdelka na trg, in sicer tako, da jo zagotavlja pristojni organ EU. Ta je tudi naslovnik za mnenje in pripombe javnosti, ki jih mora posredovati pristojnim organom vseh držav članic, vključenih v postopek odločanja o dovoljenju. Zaradi tega so v zakonu o ravnanju z gensko spremenjenimi organizmi predlagane take spremembe določb, ki urejajo sodelovanje javnosti v postopku in obveščanje o izdelkih, za katere je izdano dovoljenje za dajanje na trg. Zaradi tega morajo tudi vsi izdelki z gensko spremenjenimi organizmi, ki so izdelani iz gensko spremenjenih organizmov, imeti tudi oznako, da so tako pripravljeni." V letošnjem letu na seminarju TAIEX-a v Bruslju, ko smo bili predstavniki državnega zbora, nam je bilo pod točko gensko spremenjeni organizmi povedano tudi sledeče. 2001. leta je bila prva direktiva za izpuščanje takih organizmov v okolje. 2003. leta so Združene države Amerike sprejele omejitve. In seveda zaradivelikega kapitala in velike možnosti zaslužka se je to še kar nekam prehitro nadaljevalo in dobivali smo tudi k nam gensko spremenjene organizme. Dva do trije izpusti so bili opravljeni v Španiji, Evropska unija pa je skupno imela v januarju 2003 šele registriranih 23 izpustov. Torej, vsi skupaj na svetu gremo naprej, vsi hočemo nekaj več, varnost pa je pri tem zagotovljena samo s takimi zakoni, kot ga danes sprejemamo. Težko, tako kot je prej rekel gospod poslanec Sok, bi imeli danes nekatere proizvode, določeno hrano, če ne bi bilo gensko spremenjenih organizmov. Tudi reklame "Uncle Ben's" riža ne bi bilo, pa marsikatera koruza ne bi obstajala. Res je, da je bilo nekaj nesreč, ampak važno je, da so bile te nesreče samo zaradi nepravilne predelave. Gensko spremenjeni organizem pomeni, da smo v genih nekega organizma, kateregakoli, lahko tudi človeka, spremenili genski zapis. Uporabljamo samo tisto, kar je nam, ljudem, koristno. Popolnega varstva najbrž nikoli ne bomo dosegli; govorim o popolnem, takem, kobi rekli, nikoli v zgodovini se to ne bo zgodilo, da bi se kaj spremenilo. Na žalost nas zgodovina uči, da se pri marsičem veliko nesreč zgodi, takih, ki jih nikoli nismo načrtovali, od jedrske energije, pa tudi gensko spremenjenih organizmov. Zakon, ki ga danes obravnavamo, bomo v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podprli, kajti zavedamo se, da tehnično oziroma to, kar sem že velikokrat rekel, direktive Evropske unije še vključujemo v naše zakone, kmalu jih bomo pa začeli samo uporabljati; za Evropsko unijo bodo pač direktive veljale, ali bomo v tej dvorani hoteli o njih razpravljati ali ne. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zdaj prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo o posameznih amandmajih in členih dopolnjenega predloga zakona. Imamo samo en amandma, in sicer desetih poslancev s prvopodpisanim Richardom Beuermannom. Kot je že sam pojasnil, gre za popravek dveh besed. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 5. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 43 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandma k 5. členu. Sprašujem, ali morebiti želijo kvalificirani predlagatelji vložiti amandma v tretji obravnavi? [[Ne želijo.]] Sprašujem zakonodajno-pravno službo in predstavnike vlade, ali je morda prišlo do neusklajenosti zakona? [[Ne.]] Torej lahko preidemo na odločanje o zakonu v celoti. Glasujemo. Prekinjam glasovanje. Gospod Zlobec, izvolite, obrazložitev glasu.
Sigurno je marsikdo med vami bil na pogovorih ameriških in kanadskih kmetov, ki so prišli po celi Evropi razlagati negativne plati te dobrobiti novega tisočletja. V Franciji je izbruhnila tako rekoč vojna zaradi teh gensko spremenjenih organizmov in ne vidim najmanjšega razloga, zakaj bi se igrali kot čarovniški vajenec z nekimi stvarmi, ki so bile narejene samo zato, da bi kapital dobil večje dobičke. In kaj se bo pa zgodilo s temi gensko spremenjenimi organizmi, pa niti bog oče ne ve. In zato ne vidim nobenega razloga, zakaj bi morali mi spustiti eno zadevo v Slovenijo, o kateri nihče ne ve, kako se bo obrnila. To je neodgovorno do naše generacije, da ne govorimo o generaciji naših otrok in vnukov. Zato, absolutno bom glasoval proti.
Hvala lepa. Nihče več. Glasujemo torej o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 39, nihče proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Predstavnikom vlade se za sodelovanje zahvaljujem. Prehajamo na 26. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO ČEŠKE REPUBLIKE O SODELOVANJU V MEDNARODNEM KOMBINIRANEM PREVOZU. Jaz lepo prosim za pozornost. Nekaj glasovanj je pred nami, zato prosim za navzočnost in pozornost. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije, obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Gospod Sok, želite predstaviti stališče? Ne. Matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, zato razprave o členih in amandmajih ni. Prehajamo na tretjo obravnavo - na odločanje o predlogu zakona.Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 43, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Nihče proti.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 27. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH MEDNARODNEGA KAZENSKEGA SODIŠČA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije, obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Nihče ne bi želel razpravljati. Ker ni bilo vloženih amandmajev k dopolnjenemu predlogu zakona, vtretji obravnavi amandmajev ni možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o zakonu. Niti ni obvestil, da bi bil zakon neusklajen. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 46 poslank in poslancev, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Prehajamo na 28. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI OKVIRNEGA SPORAZUMA O SAVSKEM BAZENU, PROTOKOLA O REŽIMU PLOVBE V OKVIRNEM SPORAZUMU O SAVSKEM BAZENU IN SPORAZUMA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH OKVIRNEGA SPORAZUMA O SAVSKEM BAZENU IN PROTOKOLA O REŽIMU PLOVBE K OKVIRNEMU SPORAZUMU O SAVSKEM BAZENU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Obravnaval ga je odbor za zunanjo politiko in zboru pisno poročal. Bi želel gospod Sok mogoče besedo za predstavitev stališča poslanske skupine? Ne. Ker matično delovno telo v okviru druge obravnave ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih in amandmajih ni. Zato prehajamo na tretjo obravnavo, to je na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih nas je 53, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Spoštovane poslanke in poslanci, pred nami je 29. TOČKA DNEVNEGA REDA, TO JE TOČKA, S KATERO POTRJUJEMO URADNA PREČIŠČENA BESEDILA ZAKONOV. V skladu s poslovnikom nimamo možnosti razpravljati, gre bolj ko ne za proceduralne potrditve, tako poslovnik določa. Pred nami je 22 besedil zakonov. Poslovnik izrecno ne pravi, da sme državni zbor o vseh predlogih prečiščenih besedil, ki jih pripravijo strokovne službe, odločati naenkrat. Jaz bi vendarle predlagala sklep, da se sprejmejo prečiščena besedila, vsa, ki so pred nami, razen če bi kdorkoli ugovarjal oziroma bi kdo želel, da katero od teh prečiščenih besedil izvzamemo in se o njem glasuje posebej. Vsi vemo, da gre za pravzaprav potrditev dela naših služb, ko to pripravijo. Če se strinjate, bi naredili tako. Torej, predlagam v sprejem sledeči sklep: "Potrdijo se uradna prečiščena besedila zakonov, ki jih imamo od A do U." Hvala lepa. Prehajamo torej na glasovanje. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je torej sklep, da so uradna prečiščena besedila sprejeta, sprejet. Prehajamo na nadaljevanje 13. točke dnevnega reda - to je na tretjo obravnavo predloga zakona o priznanju in vrednotenju izobraževanje. Državni zbor je v torek 15.6. opravil drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, v skladu s 139. členom poslovnika prehajamo na odločanje o zakonu. Na podlagi petega odstavka 140. člena vas obveščam, da nisem bila obveščena o morebitni neusklajenosti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In prehajamo na nadaljevanje 10. točke dnevnega reda - to je na tretjo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o orožju. Državni zbor je v torek 15.6. opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, je zbor na predlog predlagatelja zakona odločil, da bo na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji opravil tretjo obravnavo. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da do začetka obravnave predloga zakona ni bilo vloženih amandmajev, zato bo zbor opravil le razpravo o predlogu zakona v celoti. Želi kdo besedo? Ne. Razpravo zaključujem. Obveščam vas tudi, da nismo bili obveščeni o neusklajenosti, zato lahko preidemo na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. In prehajamo na nadaljevanje 8. točke dnevnega reda - to je na tretjo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o splošnem upravnem postopku. Državni zbor je v torek 15.6. opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, smo odločili, da bomo tretjo obravnavo opravili še na tej seji. In prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Tudi tukaj ugotavljam, da do vložene obravnave predloga zakona ni bilo vloženih amandmajev, zato bo zbor lahko opravil le razpravo o predlogu zakona v celoti, če bi kdo želel. Sprašujem, če kdo želi? Ne. Zaključujem razpravo. Nisem bila obveščena, da bi prišlo zaradi sprejetih amandmajev do neusklajenosti, zato bomo odločali o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 9. točke dnevnega reda - to je na tretjo obravnavo predloga zakona o varnosti cestnega prometa. Državni zbor je v torek, 15.6.2004, opravil drugo obravnavo navedenega predloga zakona. V skladu s poslovnikom smo odločili, da bomo tretjo obravnavo opravili na tej seji. Tu pa lahko ugotovimo, ko na tretjo obravnavo preidemo, da sta bila vložena dva amandmaja, in sicer k 14. in k 52. členu. Predlagatelj obeh je poslanski klub LDS. Prehajamo na razpravo in odločanje o vloženih amandmajih. Odpiram razpravo o 14. členu in amandmaju k temu členu. Sprašujem, kdo želi besedo! [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 37, proti 7. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odpiram razpravo in prešli bomo na odločanje o amandmaju istih predlagateljev o 52. členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 52, za je glasovalo 38, proti nihče. Za je glasovalo 38.) [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi ta amandma sprejet. Pred odločanjem o predlogu zakona v celoti smo dolžni preveriti, ali je morebiti zaradi sprejetih amandmajev prišlo do neusklajenosti.
Do neusklajenosti ni prišlo, se pa vlada z vloženima amandmajema ne strinja.
Očitno smo [[...]]
Do neusklajenosti ni prišlo zaradi sprejetih amandmajev.
Očitno smo bili prehitri. Oba amandmaja sta bila sprejeta. V kolikor mi je poznano je vlada pripravila v tem primeru, v taki situaciji že uskladitvene amandmaje. Nimamo jih še na klopi. Vlada oziroma zakonodajno-pravna služba pa običajno opozorita, ali zaradi sprejema amandmajev prihaja do neusklajenosti. Zato sem vas samo vprašala, ali je prišlo do neusklajenosti. Izvolite.
Ni prišlo do neusklajenosti.
To točko prekinjam, vlada je vložila uskladitveni amandma, da to razčistimo. Prehajamo na naslednjo točko dnevnega reda. To točko prekinjam, ker pri vhodnih vratih je bil vložen uskladitveni amandma in ta nesporazum med predstavnikom vlade in dejanji vlade smo dolžni razčistiti. Zato prekinjam to točko. Prosim, da to razčistimo. Prehajamo na nadaljevanje 12. točke dnevnega reda - na tretjo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodiščih. Državni zbor je v sredo 16.6.2004 opravil drugo obravnavo predloga zakona. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi amandmaji, v skladu s 139. členom poslovnika prehajamo na odločanje o zakonu. Ravno tako nisem bila obveščena, da bi bil zaradi [[...]]A, tu imamo uskladitveni amandma, tega sedaj dobivate na klop, in sicer vlada nas opozarja, da je potrebno sprejeti uskladitveni amandma k 17. členu, zato bom počakala še kakšen moment, da imate uskladitveni amandma vsi na klopeh. Imate vsi na klopi? Imate. Odpiram torej razpravo o 17. členu in uskladitvenem amandmaju Vlade Republike Slovenije k temu členu. Izvolite, gospod Petan.
Jaz samo predlagam, gospa podpredsednica, počakajte 5 minut, da lahko to preberemo.
Zakon o sodiščih, ja, ja, ta zakon. Prekinjena je bila prejšnja točka dnevnega reda, da ugotovimo, kaj je z uskladitvenimi amandmaji, sedaj pa smo pri tretji obravnavi, pri zaključnem glasovanju o zakonu o sodiščih, tako smo odločili v torek, ko smo v drugi obravnavi zakon sprejeli. Vlada nam je ob 12 točki, torej ob zakonu o sodiščih predložila uskladitveni amandma! Zaradi sprejetja, pravi, amandmaja na seji odbora k 53. členu je potreben uskladitveni amandma k 17. členu, ki spreminja 54. člen zakona in se v svojem besedilu sklicuje na 53. člen zakona. Stvar tega uskladitvenega amandmaja je ta uskladitev. Sprašujem, če bi želel še kdo razpravljati? Gospod Petan, čakam na vaš znak. [[..]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]zapustil dvorane, ker čakam, da mi sporoči, da nima težav z uskladitvenim amandmajem. Gospod Petan je prosil, da preveri v osnovnih besedilih, ali uskladitveni amandma, ki ga je predlagala Vlada Republike Slovenije, kaj pomeni. Jaz sem seveda, glede na to, da je prišel šele na klop, to pravico poslanke in poslanci imate, da zahtevate, da se o tem podučite gospodu Petanu sem ugodila. Zdaj čakam, da mi sporoči oziroma razpravlja naprej, če je ugotovil, da ne gre za uskladitveni amandma. Za deset minut prekinjam sejo, da vas ne zadržujemo. Žal, ni predstavnikov ministrstva za pravosodje med nami, da bi jih lahko prosila. To bi rešilo problem. Lahko pa gremo na prekinjeno 9. točko. Zdaj na klopeh imamo uskladitvene amandmaje k tej točki. Se strinjate? Prav. Prekinjam torej 12. točko dnevnega reda in se vračamo na 9. točko dnevnega reda, to je na predlog zakona o varnosti cestnega prometa. Smo pred odločanjem o zakonu v celoti. V okviru tretje obravnave je bilo postavljeno vprašanje, ali je morebiti prišlo do neusklajenosti zakona. K besedi vabim ministra dr. Rada Bohinca, da nam to pojasni. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Kolegice in kolegi! Prišlo je do neusklajenosti zaradi dopolnjevanja zakona, zato vam predlagamo uskladitvene amandmaje [[imate jih razdeljene na mizah]] . Gre za amandma k 149. členu, kjer naj bi se v sedmi in deveti alinei število 24 nadomestilo z 21, in to zaradi sprememb 171. in 255. člena. Nadalje gre za amandma k 197. členu, kjer se besedilo "več kot letom dni" spremeni tako, da se glasi "več kot 30 dnevi oziroma več kot letom dni". In to dvoje je tudi vse. V svojem gradivu imate tudi uskladitveni amandma k 148. členu, vendar ta uskladitveni amandma po posvetu z zakonodajno-pravno službo umikamo. To pomeni, da glasujete samo o uskladitvenih amandmajih k 149. in 197. členu. Ugotovili smo namreč, da za 148. člen ni poslovniških razlogov za uskladitveni amandma, zato ga umikamo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predstavnica zakonodajno-pravne službe, vidim, da se strinja. Najprej sprašujem, ali želi kdo razpravljati o uskladitvenem amandmaju k 149. členu? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju k 149. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Odločamo o uskladitvenem amandmaju k 197. členu. Ali želi kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 47, za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tudi ta uskladitveni amandma sprejet. Zato lahko preidemo na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 42, proti 5. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Predstavnikom ministrstva se za sodelovanje prav lepo zahvaljujem. Mi pa se vračamo na prekinjeno 12. točko dnevnega reda - na tretjo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o sodiščih. Ta točka je bila prekinjena ravno tako zaradi tega, ker smo dobili na klop uskladitveni amandma vlade. Gospod Petan želite besedo? Izvolite.
Hvala za besedo. Gospa podpredsednica, jaz se vam zahvaljujem, da ste nam dali čas, da smo ugotovili, kaj sploh to pomeni. Ker smo pa bili zelo hitri in smo hoteli hitro ugotavljati, pa smo mogoče prezrli in smo še po nepotrebnem iskali tisto, kar mogoče ne bi bilo treba, ampak smo se vsaj dobro seznanili, za kaj gre. Nimamo pripomb na to. Hvala.
Hvala lepa. Res pa je v tem amandmaju prišlo do napačnega zapisa, in sicer amandma k 17. členu: v četrtem odstavku 17. člena se črta besedilo. Lahko torej preidemo na glasovanje o tem uskladitvenem amandmaju? Lahko. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 44 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Zato lahko preidemo na glasovanje o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Navzočih nas je 51, za je glasovalo 42 poslank in poslancev, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in tudi prekinjam 37. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri. Dovolite, iskreno se vam zahvaljujem za kooperativno sodelovanje. Mislim, da smo danes naredili zelo veliko in celo v razumnem času. Gospod Kacin vas želi z nečim seznaniti. Prosim še za trenutek pozornosti, gospod Kacin izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica! Članice in člane odbora za zunanjo politiko in nadomestne članice in člane odbora želim samo spomniti, da bomo danes ob 18. uri imeli tretje nadaljevanje 76. nujne seje odbora državnega zbora Republike Slovenije za zunanjo politiko, ki pa ne bo tukaj v državnem zboru, pač pa v prostorih ministrstva za zunanje zadeve, ker bomo vzpostavili povezavo z našo misijo v Bruslju, da bi lahko obravnavali napredek in možni kompromis na medvladni konferenci. Iz tehničnih razlogov, zaradi avdio povezave bo seja potekala v prostorih ministrstva za zunanje zadeve. Vse članice in člane prosim za udeležbo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lep pozdrav vsem in na svidenje.