Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospe in gospodje. Pričenjam nadaljevanje 15. izredne seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: Roberto Battelli, dr. Pavel Gantar, Aurelio Juri, mag. Janez Kramberger, Darja Lavtižar Bebler, Alojz Posedel, Ciril Testen, Cvetka Zalokar Oražem, Feri Horvat, dr. Mitja Slavinec, Davorin Terčon in Kristijan Janc. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda - to je z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Na podlagi razlage 64. člena poslovnika državnega zbora, ki jo je komisija za poslovnik sprejela 25. marca 2004, bo zbor kot predhodno vprašanje v zvezi s to točko obravnaval predlog sklepa o zahtevi, da ustavno sodišče odloči, ali je vsebina zahteve, vsebovane v pobudi za razpis predhodnega zakonodajnega referenduma o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, EPA 677 , ki jo je dne 23. januarja 2006 vložila Slovenska nacionalna stranka, v nasprotju z Ustavo Republike Slovenije in bi lahko zato na njeni podlagi zaradi odložitve sprejetja in uveljavitve zakona nastale protiustavne posledice. Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložil odbor za zdravstvo. Prosim poročevalca odbora, da obrazloži predlog sklepa. Gospod Germič, imate besedo. Hvala.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister! Odbor državnega zbora Republike Slovenija za zdravstvo je na 10. nujni seji 23. januarja 2006 obravnaval predlog sklepa o zahtevi, da ustavno sodišče odloči, ali je vsebina zahteve, vsebovane v pobudi za razpis predhodnega zakonodajnega referenduma o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki jo je dne 23.1.2006 vložila Slovenska nacionalna stranka, v nasprotju z Ustavo Republike Slovenije, in bi lahko zato na njeni podlagi zaradi odložitve sprejetja in uveljavitve zakona nastale protiustavne posledice. Dne 23.1.2006 je Slovenska nacionalna stranka predložila pobudo volivkam in volivcem za zbiranje podpisov za zahtevo za razpis predhodnega zakonodajnega referenduma o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju. Predstavnik zakonodajno-pravne službe je na seji odbora predstavil pisno mnenje zakonodajno-pravne službe k navedeni pobudi. Predstavnik vlade Republike Slovenije je povedal, da se vlada z mnenjem zakonodajno-pravne službe strinja. Člani in članice odbora so na podlagi mnenja zakonodajno-pravne službe in na podlagi razprave sprejeli naslednji predlog sklepa, in sicer na podlagi prvega in drugega odstavka 16. člena zakona o referendumu in ljudski iniciativi in zakona o ustavnem sodišču ter 112. člena poslovnika državnega zbora, torej naslednji sklep: Državni zbor Republike Slovenije zahteva, da Ustavno sodišče Republike Slovenije odloči, ali je vsebina zahteve, vsebovane v pobudi za razpis predhodnega zakonodajnega referenduma o zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem zavarovanju in zdravstvenem zavarovanju, ki jo je dne 23.1.2006 vložila Slovenska nacionalna stranka, v nasprotju z Ustavo Republike Slovenije in bi lahko zato na njeni podlagi zaradi odložitve, sprejetja in uveljavitve zakona nastale protiustavne posledice. Državni zbor tudi predlaga ustavnemu sodišču, da zadrži izvajanje predpisov, ki določajo možnost preoblikovanja družbe za vzajemno zavarovanje v delniško družbo do konca ureditve morebitnega preoblikovanja Vzajemne v delniško družbo. Predlagani sklep je odbor sprejel na podlagi navedene obrazložitve. Temeljni namen ustavno zagotovljene pravice do zakonodajnega referenduma, ki je v skladu z ustavno sodno prakso, utemeljene v pravici državljanov do sodelovanja pri upravljanju javnih zadev, je v skladu z ustavo in z zakonom doseči razpis referenduma, na katerem lahko državljani odločijo o vprašanjih, ki se urejajo z zakonom. Referendumska pobuda lahko zato zasleduje le takšen namen. V konkretnem primeru pa iz vsebine referendumske pobude oziroma iz referendumskega vprašanja in njegove obrazložitve očitno izhaja, da je namen te pobude, ki jo je vložila Slovenska nacionalna stranka, predvsem za določen čas zadržati potek zakonodajnega postopka ter s tem onemogočiti pravočasni sprejem predloga zakona, na katerega se referendumska pobuda nanaša. Glede na splošno znano dejstvo, da bo Vzajemna na skupščini dne 1.2.2006 odločila o svojem preoblikovanju v delniško družbo, je jasno, da v primeru, če bi navedena skupščina takšno odločitev tudi sprejela, na podlagi vložene pobude ne bi bilo mogoče pravočasno izvesti referenduma, ki se nanaša na to vprašanje, saj bi bil lahko v primeru, če bi pobudniki izbrali več kot 40 tisoč podpisov v podporo svoji zahtevi, zakonodajni referendum izveden šele v mesecu marcu ali kasneje. To pa pomeni, da bi bil takšen referendum v primeru že izvršenega preoblikovanja Vzajemne v delniško družbo brezpredmeten, saj bi smisel in namen zakona, na katerega se referendumsko vprašanje nanaša, v tem primeru prenehala. Vložitev referendumske pobude z namenom onemogočiti dokončanje zakonodajnega postopka, pomeni ustavno nedopustno uporabo tega pravnega instituta. Zato državni zbor meni, da je vsebina zahteve, vsebovana v referendumski pobudi, neustavna ter da bi lahko z odložitvijo sprejetja oziroma uveljavitve zakona, na katerega se pobuda nanaša, nastale protiustavne posledice. Hvala lepa.
Hvala, gospodu Germiču. Želi besedo predstavnik vlade. Gospod minister Andrej Bručan, izvolite.
Spoštovani gospod predsednik, poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je 24.1. na dopisni seji sprejela sklep, da podpira sklep Odbora za zdravstvo Državnega zbora Republike Slovenije, z dne 23.1.2006, in predlaga državnemu zboru, da sklep odbora za zdravstvo sprejme. Vlada Republike Slovenije ugotavlja, da vzajemna zdravstvena zavarovalnica ni bila ustanovljena na podlagi določb zakona o zavarovalništvu, temveč je bila ustanovljena na podlagi posebnega zakona, torej zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, zato je potrebno presojati kriterije in pogoje za preoblikovanje po tem posebnem zakonu in ne po ustreznih členih zakona o zavarovalništvu. Ker so bila sredstva za ustanovitev vzajemne zdravstvene zavarovalnice združevana po določbah tega posebnega zakona, ki je določil pogoje za ustanovitev posebne vzajemne zavarovalnice, je potrebno na novo opredeliti namenskost teh sredstev, saj so bila po določbah zakona neodplačno prenešena za uveljavitev načel in ciljev vzajemnosti. Ustanovitveni kapital je bil izplačan iz sredstev prostovoljnega zdravstvenega zavarovanja za namene vzajemnosti, ne pa kapitala delniške družbe z namenom lastninjenja. Začeti postopek preoblikovanja vzajemne zdravstvene zavarovalnice po sklepu nadzornega sklepa oziroma o spremembah statuta Vzajemne, ki omogoča preoblikovanje, ne zagotavlja pravic zavarovancem. Na osnovi zakona so bile na Vzajemno prenesene zavarovalne pogodbe, sklenjene leta 1993, na podlagi katerih pa vsi zavarovanci nimajo pravice o predvidenem preoblikovanju, ampak jih imajo le zavarovalci tudi v primeru, ko so jim le-ti premije le odtrgovali od njihovih plač. Oškodovani bodo tudi zavarovanci po vojnih zakonih, v katerih je bil zavarovalec ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve, vzajemna pa je z 31.12.2005 v nasprotju z 18. členom zakona odpovedala pogodbo. Po določbah zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju leta 1998 so bile zavarovalne pogodbe avtomatično prenesene na novo ustanovljeno vzajemno družbo, zato je po mnenju vlade zavarovancem potrebno dati možnost, da se svobodno opredelijo, ali želijo biti še naprej zavarovani v vzajemni družbi, ali pa želijo prostovoljna, dopolnilna zdravstvena zavarovanja uresničevati v delniški družbi. Glede na število zavarovancev, ki so do 31.12.2005 prekinili zavarovalno pogodbo v vzajemni zdravstveni zavarovalnici, je moč sklepati, da želi večina zavarovancev še naprej zagotavljati svoje dopolnilno zdravstveno zavarovanje v vzajemni družbi, v kateri je zagotovljena vzajemnost in medgeneracijska solidarnost. S podbudo za razpis predhodnega zakonodajnega referenduma, ki ga je dne 23.1.2006 vložila Slovenska nacionalna stranka, se je ustavil postopek sprejemanja zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, ki je predvidel sprejem posebnega zakona, ki bo uredil postopek in pogoje preoblikovanja vzajemne zdravstvene zavarovalnice v delniško družbo. Vložena pobuda bi omogočila izvedbo skupščine Vzajemne, sklicane za 1.2.2006, kjer je predviden sprejem sklepa o preoblikovanju. Glede na to, da bi s predlaganim preoblikovanjem lahko prišlo do oškodovanja večjega števila zavarovancev, vlada Republike Slovenije ocenjuje, da je pred nadaljevanjem postopka preoblikovanja nujen sprejem zakona, ki bo te pogoje uredil na način, ki bi preprečil morebitno oškodovanje zavarovancev. Zato je smiselno, da vloženo pobudo oceni ustavno sodišče, ki naj odloči, ali je vsebina zahteve za razpis predhodnega zakonodajnega referenduma v nasprotju z ustavo Republike Slovenije in bi lahko zato na njeni podlagi zaradi odložitve sprejetja in uveljavitve zakona nastale protiustavne posledice. Z drugim delom sklepa odbora za zdravstvo državnega zbora je podan predlog, da ustavno sodišče zadrži izvajanje predpisov, ki določajo možnost preoblikovanja družbe za vzajemno zavarovanje v delniško družbo, pri čemer je mišljen tako zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju kot tudi zakon o zavarovalništvu. Hvala lepa.
Hvala gospodu ministru. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Sprašujem, katera poslanska skupina želi predstaviti svoje stališče in kdo v poslanski skupini. Gospod Peče, Žnidaršič. A vi proceduralno? Dovolite, da zapišem dvignjene roke. Gospod Žnidaršič, Kontič, Dobrajc in Nova Slovenija, gospod Capuder. Gospod Peče, proceduralno.
Spoštovani prisotni. Proceduralno in drugič, ker bi se rad vključil v razpravo v okviru debate poslanske skupine. Jaz bi vas le proceduralno zaprosil, glede na to, da ste k besedi pozvali odbor za zdravstvo, da poda svoje stališče, k besedi ste v nadaljevanju pozvali predstavnika vlade, mag. Andreja Bručana, da poda svoje stališče glede pobude Slovenske nacionalne stranke, pa vas bi le zaprosil vsaj za toliko politične kulture, da k besedi pozovete tudi predstavnika vlagateljev in pa vlagateljic, ki je v tem primeru seveda v dvorani, to je Slovenska nacionalna stranka. Dovolite to možnost, vsaj to možnost, če ste nam vedno kršili poslovnik, da tudi v tej fazi spregovorimo. To štejte, prosim, kot proceduralno in da nas pozovete k besedi. Hvala.
Gospod Peče, takega predloga seveda ne morem dati na glasovanje, kajti predlagatelj sklepa je odbor in ne Slovenska nacionalna stranka. Vi pa imate seveda možnost, da neomejeno praktično razpravljate v imenu poslanske skupine in pa tudi kot posamezni poslanci. Imam torej seznam prijavljenih, ki bodo predstavili stališča svojih poslanskih skupin. To so gospod Žnidaršič, gospod Kontič, gospa Dobrajc, gospod Capuder in gospod Anderlič. Še kdo od poslanskih skupin? Gospod Peče. Nihče drug. Besedo dajem gospodu Žnidaršiču, ki bo govoril v imenu poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Naša poslanska skupina bo predlog odbora za zdravstvo absolutno podprla. Mi se zavedamo, da gre za pomembno odločitev. Mi razumemo pobudo Nacionalne stranke kot napad na nacionalni interes državljanov te države in na nacionalni interes države kot take, zato mislimo, da je prav, da to pobudo presodi tudi ustavno sodišče. Prepričani smo, da bi ob uspehu te pobude prišlo do nepopravljivih posledic v smislu prevare desetletja, v smislu prevare zavarovancev, ki so ostali pri Vzajemni, prepričani, da ostajajo v vzajemni zavarovalnici, ki naj bi se pa po tem, ko so na to že pristali, spremenila v delniško družbo z vsemi posledicami, kakor jih vidi aktualno vodstvo te zavarovalnice. Mi se s to namero preoblikovanja ne morejo strinjati. Še več, mislim, da bi kazalo dolgoročno ukiniti tak način prostovoljnega zavarovanja in s tem onemogočiti podobne poizkuse tudi v bodoče. Hvala lepa.
Hvala gospodu Žnidaršiču. Gospod Kontič bo govoril v imenu poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Odnos poslanske skupine Socialnih demokratov do zakona, ki je sedaj obtičal med drugo in tretjo obravnavo, smo podali že pri sami obravnavi zakona v drugi obravnavani. Še vedno smo prepričani, da je ta sprememba zakona potrebna, sprememba zakona, ki bo omogočila pred preoblikovanjem Vzajemne v delniško družbo sprejetje zakonodaje, ki bo to področje posebej temeljito tudi opredelila. Vsekakor je pri tem potrebno opozoriti, da smo vse do sedaj pričakovali pravočasno intervencijo vlade. Te žal ni bilo takrat, ko bi bilo potrebno predlagati zakon, ki nas ne bi postavil dejansko v te časovne okvire, v katerih smo danes, in ko imamo težave s sprejemanjem tega zakona. Verjetno bi bile težave podobne, vendar časa za rešitev teh težav bi imeli nekoliko več. Ne bom danes govoril o tem, kaj menimo v poslanski skupini o preoblikovanju Vzajemne v delniško družbo, tudi argumentov za nasprotovanje temu posebej ne bom omenjal, bi se pa opredelil v imenu poslanske skupine do sklepa, ki ga danes imamo, za kaj gre pri vseh teh odločitvah. Gre v bistvu za reakcijo na odločitev Vzajemne, da se preoblikuje v delniško družbo, na eni strani, in na drugi strani poizkusom preprečiti sprejem zakona za vsako ceno in omogočiti, da se zgodi prej 1. februar, torej skupščina Vzajemne, kot pa sprejem zakona, ki bi to natančneje opredelil. Sklep, ki ga danes imamo in je predlagatelj matično delovno telo, odbor za zdravstvo, bomo v poslanski skupini Socialnih demokratov podprli, torej, da o tem odloča ustavno sodišče. Hkrati smo včeraj v procesu sprejemanja tega sklepa skupaj še z nekaterimi kolegi poskušali ta sklep dopolniti, prepričani smo, da je ta drugi odstavek tega sklepa ravno tako pomemben, ki pravi, da naj ustavno sodišče zadrži izvajanje predpisov, ki določajo možnost preoblikovanja družbe za vzajemno zavarovanje v delniško družbo do zakonske ureditve morebitnega preoblikovanja Vzajemne v delniško družbo. To pomeni, če tega odstavka tega sklepa ne bi bilo, da bi ustavno sodišče o tem sicer odločalo, ampak verjetno po 1. februarju, kar bi pomenilo, da je prepozno, glede na sklic skupščine Vzajemne, zato je ta drugi del sklepa ravno tako pomemben kot prvi. Kot sem dejal, pričakovali smo aktivnejšo vlogo vlade, ampak danes je parlament tisti, ki o tem odloča in poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla predlagani sklep.
Hvala, gospodu Kontiču. Gospa Dobrajc bo predstavila stališča poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci! Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo predlagani sklep podprla. Res je, da državni zbor kot zakonodajna veja oblasti v konkretni situaciji deluje v časovni stiski. Res pa je tudi, da Vzajemna kot statusno organizirana vzajemna zavarovalnica sama povzroča časovno stisko. Organizirana je po sistemu vzajemnosti. In kot taka je tudi posebnega javnega interesa. Zaradi tega menimo v poslanski skupini, da mora državni zbor v situaciji, ko je bila vložena pobuda za predhodni zakonodajni referendum, o katerem bi se lahko odločalo eventualno preoblikovanje zavarovalnice s tem statusom v drugo obliko, predložiti v presojo ustavnemu sodišču, kajti časovni termini so sledeči. Vzajemna je predlagala sklic skupščine 30. decembra leta 2005. Po zakonu imajo člani pravico do ugovora, če se eventualno ne bi strinjali s spremembami statuta, to je pa tudi s spremembami, ki se nanašajo na preoblikovanje v delniško družbo, 3 dni. To se pravi, da so roki potekli za ugovore članov 3. oziroma 4. januarja. Preoblikovanje naj bi se izvršilo 1. februarja leta 2005. Predhodni zakonodajni referendum, na katerem pa bi se ugotavljala volja ljudi, ali želijo statusno spremembo zavarovalnice ali ne, pa se bi zgodil marca ali aprila. To je že po izvedbi statusne spremembe. Res je, da je procedura v pravni državi kraljica, vendar procedure se izrabljati ne sme. Zato poslanska skupina SDS v celoti podpira sklep odbora za zdravstvo, kajti v konkretnem primeru ocenjujemo, da je vložitev pobude oziroma vložitev zahteve za predhodni zakonodajni referendum zloraba prava. Ne glede na to, če bo prišlo do izvedbe referenduma in če državni zbor kot zakonodajno telo ne bo posegel v preoblikovanje Vzajemne zavarovalnice, ki ima poseben javni interes, bo prišlo do zlorabe. Zato bo poslanska skupina SDS predlagani sklep odbora za zdravstvo podprla.
Hvala gospe Dobrajčevi. Gospod Capuder bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Poslanke in poslanci! Nova Slovenija podpira predlog sklepa, ki ga v sprejem predlaga odbor za zdravstvo. Namen preoblikovanja Vzajemne na način, kot je predlagan s strani Vzajemne, za našo stranko ni sprejemljiv. Stvari je vlada poskušala postaviti na svoje mesto s sprejemom ustreznega zakona, ki ga je predlagala parlamentu v sprejem, vendar je bil ta zakon tik pred sprejemom v tretji fazi ustavljen s pobudo za referendum. Z zahtevo za predhodni referendum se je ukvarjala tudi zakonodajno-pravna služba državnega zbora in je glede referendumskega vprašanja ugotovila, da je referendumsko vprašanje nejasno. Postavlja se pa tudi vprašanje ustavnosti tako postavljenega vprašanja, kajti zakonodajno-pravna služba ugotavlja, da iz vsebine referendumske pobude oziroma iz referendumskega vprašanja in njegove obrazložitve očitno izhaja, da je namen te pobude, da se za določen čas zadrži zakonodajni postopek in s tem ne omogoči pravočasni sprejem predloga zakona, ki bi ustavil postopke lastninskega preoblikovanja Vzajemne. Kot sem že povedal na začetku, v naši poslanski skupini bomo predlog sklepa podprli. Hvala.
Hvala gospodu Capudru. Gospod Anderlič bo predstavil stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Spoštovani! Človek dobi čuden občutek, ko je govora o tej zavarovalnici. Ni minilo niti pol leta, ko smo tako rekoč med počitnicami se ukvarjali s to isto zavarovalnico, tudi pod nekim časovnim stiskom, tudi z neko obrazložitvijo, kako je nujno nekaj storiti, da bi preprečili nekaj grdega. In če smo takrat z zakonom posegli v to materijo, je čudno, da se je že v roku pol leta pojavilo nekaj še bolj groznega v zvezi s tem, zato je pravzaprav dokaj nenormalno, da vse poslanske skupine podobno mislijo, razen pobudnikov za zbiranje podpisov, ko gre na eni strani za zaščito interesov zavarovancev in na drugi strani najbrž tudi do legitimne, ustavne pravice, pobudnikov za zbiranje podpisov za referendum. Tukaj gre za resno dilemo in ta sklep je pravzaprav neka mešanica zadev, ki se nanašajo na zakon po referendumu, torej 16. člen, na osnovi katerega bi naj ustavno sodišče povprašali, ali je to vprašanje dopustno, ali je mogoče dati tako vprašanje na referendum, ali sploh je mogoč referendum v tem primeru in podobno. S tistim členom zakona o ustavnem sodišču, ki govori o čisto nečem drugem, in to je, da naj zadrži ustavno sodišče opravila po zakonu o ustavnem sodišču v 39. členu. Ko je torej človek soočen s temi vprašanji, potem je čudno, da vlada ne stori vsega, da bi se jasno opredelila do zahtevanih vprašanj, da bi konec koncev posredovala državnemu zboru vse informacije, vse podlage, ki jih mora posredovati vsak predlagatelj zakona. Tudi poslanci, kadar vlagamo zakone, moramo priložiti vse ustrezne informacije, argumentacije, zakaj nek zakon vlagamo in kaj hočemo s tem zakonom doseči. Še toliko bolj, ker je v petek tukaj v tej dvorani predsednik državnega zbora zagotavljal, da bo sam pridobil mnenja od agencije za zavarovalni nadzor, kaj početi v tem primeru. Ali je mogoče, da agencija za zavarovalniški nadzor poseže s svojim aktom pred skupščino ali po skupščini, ali gre za predhodno mnenje o določenem predlogu sklepa za preoblikovanje. Nekateri pravniki menijo, da je potrebno pridobiti mnenje, drugi pravijo, da je šele takrat, ko so akti na skupščini sprejeti, da se gre takrat po soglasje. Slišim, ne vem, ali je res ali ne, da je že vložena tudi zahteva za sklic izredne seje za obvezno razlago zakona o zavarovalništvu in me prav čudi, kako to, da nismo dobili jasnega mnenja agencije za zavarovalni nadzor, kakor tudi ne jasnega mnenja vlade. Konec koncev, to mnenje vlade, ki smo ga danes dobili, se nanaša samo na prvi del sklepa, s katerim jaz nimam nobenih težav, da se ustavno sodišče povpraša, ali to vprašanje zdrži ali ne. Tako sem razumel včeraj na odboru tudi predlagatelje. Imam pa v tistem delu težave, kjer je tudi včeraj na odboru pravzaprav bilo veliko diskusije, kako naj ustavno sodišče zadrži določene člene drugega zakona oziroma ustavi postopke. To mnenje tudi nič ne govori o tem. Zato bi bilo prav, da vlada pove tudi o tem drugem delu, kajti dokler tega ne vemo, je zelo negotovo, kaj to pomeni, in tudi težko se je na ta način odločati. Ker menimo, da gre za dva resnično legitimna interesa, in to je eden, ki pravi, pravica do zbiranja podpisov za predhodni zakonodajni referendum, in ker na drugi strani vsi želimo zaščititi interes zavarovancev, menimo, da dokler tega pojasnila ne bomo dobili, ne moremo se enotno opredeliti za ta dva sklepa, sploh pa, ker sta ta dva sklepa zrinjena tako rekoč v en sklep, bomo vsak po svoji presoji glasovali o tem sklepu. Hvala.
Hvala gospodu Anderliču. Gospod Peče bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Spoštovani prisotni! V poslanski skupini, Slovenske nacionalne stranke smo prepričani, da manj kot deset poslank in poslancev v tem državnem zboru sploh ve, o čem bomo danes odločali in kaj se odvija te dneve v državnem zboru. Kolega Jerovšek, dovolite prosim. Nadalje bi izpostavil eno zelo zanimivo uvodno besedo ene izmed predstavnic poslanskih skupin, ki je bila pred menoj, in sicer da je v parlamentarni proceduri procedura kraljica. Če to drži, potem te dneve skupinsko vi posiljujete kraljico. Dovolite pa, da izpostavim dejstvo. Na slovenskem zavarovalniškem področju so tri tovrstne zavarovalnice. Dve od teh sta delniški družbi, ena ima drugačen status. To je status družbe za vzajemno zavarovanje. V Slovenski nacionalni stranki težimo k temu, da imajo vse tri zavarovalnice enak status, da lahko vse tri zavarovalnice opravljajo enake posle na trgu, s tem, da je zavarovancem katerekoli izmed teh treh enaka prihodnost v njihovi zavarovalnici. Vlada Republike Slovenije teži k, sama pravi, preoblikovanju, ampak preoblikovanju v neki prihodnosti. Na podlagi letnih poročil Vzajemne pa je razvidno, da če zakonodajalec in izvršna veja oblasti ne bosta dopustila, da se Vzajemna preoblikuje, potem Vzajemna več ne bo sposobna iti s tokom naprej, izgubila bo svoj konkurenčni položaj. Kaj pa to pomeni za zavarovanke in zavarovance, je pa verjetno jasno vsem 90-im poslankam in poslancem. Gre za to, da omogočimo, da na trgu tisti subjekti, ki opravljajo isto ali identično storitev, imajo enako osnovo. Gospodje in gospe, ali ni to osnova konkurenčnosti, h kateri smo se zavezali ob osamosvojitvi, h kateri smo se zavezali ob vstopu v Evropsko unijo, ali nismo vsi mi do sedaj na velik glas govorili, da je potrebno vzpostaviti pogoje, ki bodo omogočili konkurenčnost in gospodarsko rast, v našem primeru zavarovalniško rast? Ne, ampak tistih 10 poslancev, za katere še vedno trdim, da poznajo materijo, ostali ne, slepo sledi vladi Republike Slovenije. Dovolite pa, da vam pojasnim, zakaj. Pred tem, pa zgolj, ker me je res nekajkrat zbodla tokom preteklih dni dvoličnost nekaterih poslancev, ki govorijo, kaj pomeni delniška družba za socialno državo, ki govorijo, da delniška družba je smrt za socialno državo. Gospodje in gospodje, zakon o zavarovalništvu kot krovni zakon za Vzajemno, na podlagi tega zakona je tudi omogočeno, da se preoblikuje, je bil v tem državnem zboru sprejet 27.1.2000. leta. In naj vas preseneti rezultat tega glasovanja, v katerem je prav posebno poglavje, ki govori o preoblikovanju Vzajemne v delniško družbo. Še bolj enostavno rečeno. V zakonu iz leta 2000 je napisano, da se mora preoblikovati v delniško družbo. In to ste sprejeli vi. Poudarek je "vi", ne mi, leta 2000. Skupaj je bilo prisotnih 61 poslancev. Za jih je glasovalo 53 in nihče ni glasoval proti. Gospodje in gospodje, leta 2000 nihče izmed vas ni glasoval proti preoblikovanju Vzajemne v delniško družbo. Tudi tisti gospodje, ki danes na največje trobilo govorijo, kako bo delniška družba negativno vplivala na državljane in državljanke, kako bo negativno vplivala na socialo. Ravno gospod, ki se je prej oglašal in sedi na moji levi strani in je sam glasoval, gospod Bojan Kontič, za možnost preoblikovanja Vzajemne. In hvala bogu, da imamo v takšnih momentih možnost vpogleda, kako je nekdo glasoval v preteklosti, za kaj se je zavzemal v preteklosti, ko je bil pač v drugačni vlogi. Še enkrat poudarjam, gospodje in gospe, niti en poslanec ni glasoval proti temu, da se v trenutku, ko se bo ocenil dovoljšenj nastop konkurenčnosti na trgu, se Vzajemni ne dovoli preoblikovanja v delniško družbo. Drugi poudarek, ki bi ga rad izpostavil s tega mesta. Delniška družba je gospodarska družba. Opredeljena je kapitalska družba, opredeljena v zakonu o gospodarskih družbah. Je ena izmed tistih družb, če spremljamo zakon, ki omogoča lastnikom, ki se imenujejo delničarji, da vsak v okviru svoje delnice, višine, kakorkoli hočete, sooblikuje delovanje tega podjetja na trgu. In Slovenska nacionalna stranka teži k temu, naš zakon in naša referendumska pobuda in vsa naša prizadevanja težijo k temu, da zavarovanci, zavarovanke in zavarovanci, ki do sedaj nimajo ničesar, razen normalno storitev, dobijo svoje premije, ki so jih v preteklosti plačevali, povrnjene v obliki delnice za prihodnost. S tem bodo lahko sami uveljavljali svojo pravico, če bodo hoteli. Lahko bodo to delnico prodali. Za koliko jo bodo prodali, je meni osebno in vsem ostalim poslancem Slovenske nacionalne stranke popolnoma vseeno, ker je to njihova odločitev. Ampak ljudje bodo nekaj v zameno za previsoko plačane premije tudi pridobili. In dejstvo je, da v letih 1998 se je premija povečala za preko 90% trikrat, vendar nihče takrat ni vprašal, zakaj. Odgovor je na dlani. Minister ga skriva oziroma se odgovoru izogiba, ker se je skozi te trikrat povečane premije samo v letu 1998, povečanja so se odvijala tudi v letu 1999, gospodje in gospe, to je razvidno iz poročila, letnega poročila, ki ga je potrdilo ministrstvo za finance. Iz tega je nastala Vzajemna. Vzajemna je nastala iz preveč plačanih premij, zato ni prav, da danes sledite vladnemu načrtu, ki se temu dejstvu izogiba oziroma ga skriva in trdi, da to ni ustanovitveni kapital Vzajemne. In če že pristopamo k preoblikovanju, pristopimo k tovrstnemu preoblikovanju, da bodo tisti, ki so svoje deleže v taki ali drugačni obliki v letu 1998 in 1999 plačevali, te dežele tudi dobili nazaj. Zelo enostavno povedano, pred nami sta dve možnosti. Ali nacionalizirate, ljudem vzamete tisto, kar so plačevali, to podržavite, ali pa preoblikujemo in damo možnost, da ljudje dobijo svoj delež nazaj. Nihče izmed vas nima pravice povedati, kaj naj posameznik, posamezna zavarovanka ali zavarovanec s tem deležem v prihodnje tudi naredi. To sta dve bistveni razliki med predlogom, ki ga zasledujejo vse aktivnosti Slovenske nacionalne stranke, in med predlogom, ki ga z zamudo, tega ne smemo pozabiti, dela vlada Republike Slovenije. Krivec za nastalo situacijo je izključno minister s svojim nenormalnim, nenormalno počasnim tempom dela. Če bi se ministrstvo odzvalo v skladu s svojim programom, torej njihovim programom dela, potem danes nastale situacije ne bi bilo. Če bi državni zbor spoštoval leta 2000 soglasno izglasovan zakon o zavarovalništvu, danes zadeve ne bi bilo. Dovolite za pojasnitev, da obrazložim tiste svoje besede, da posiljujete kraljico, kraljico procedure. Nacionalna stranka je prva vložila zakon. Jaz sem kasneje celo slišal, da so prosili različne službe, v katere se zakoni vlagajo, da poskušajo spremeniti minutažo vloženega zakona Slovenske nacionalne stranke. Hvala bogu, so nekateri uslužbenci v državnem zboru še toliko korektni sami do sebe ali pa do države, kakorkoli, da niso pristali na pritiske določene vodstva. Ampak takrat je vodstvo državnega zbora, predsednik državnega zbora je rekel, da predlog Slovenske nacionalne stranke ni popoln in ga s tem izločil iz procedure. To se je zgodilo prvič v parlamentarni proceduri vse od nastanka parlamenta. Naenkrat je kot prvi zakon prišel vladni zakon, to je tisti zakon, da bo lažje za razumevanje, ki uveljavlja nacionalizacijo, torej podržavljanje, nekaj, kjer je Slovenija v sklopu prejšnje Jugoslavije že bila in čemur smo se že zdavnaj odpovedali. In takrat je predsednik državnega zbora pristal, po moji oceni, po oceni Slovenske nacionalne stranke, na neko nesprejemljivo rešitev obrazložitve nujnega postopka, češ, da moramo zakon sprejemati po nujnem postopku zaradi tega, ker je to v interesu države. Gospodje in gospe, ali veste, kaj to pomeni? Da vsi tisti zakoni, ki jih ta državni zbor sprejema po rednem postopku, pa niso v interesu države, ampak so v interesu nekaterih posameznikov. Bolj odkritega zavzemanja za lobiranje posameznih skupin s strani vodstva državnega zbora in s strani ministrstva si ni možno predstavljati, kot da javno povedo, da vsi tisti zakoni, ki so po rednem postopku v naši državi, da imajo ozadje ne javni ali ne državni interes. In če bo to postala praksa dela državnega zbora, potem se je smiselno vprašati o samostojnosti te veje oblasti. Ali je sploh še smiselno, da državni zbor dosega tisti status, ki ga imamo po ustavi, torej, da smo ena izmed treh vej oblasti v Republiki Sloveniji? To je seveda zadeva, na katero nihče, ne poslanka ne poslanec, ne bi smel pristati. Ampak pristali ste vsi razen Slovenske nacionalne stranke. Vsi vi ste pristali na to teorijo. Kot veste, je Nacionalna stranka pozneje pridobila mnenje dveh uglednih pravnih strokovnjakov, tistih dveh, ki po navadi sodelujeta z zakonodajnim postopkom, ki se naj odvije predhodno v okviru vlade ali pozneje v okviru državnega zbora. Iz tega mnenja je jasno razvidno, da je vodstvo državnega zbora, predsednik državnega zbora, kolegij državnega zbora dvakrat kršil poslovnik samo v okviru predloga zakona Slovenske nacionalne stranke. Prvič, ko je uvrstil vladni zakon po nujnem postopku in mu dovolil nujnost postopka s tako nelogično obrazložitvijo, ki na glavo postavlja vse dosedanje delo parlamenta. In drugič, ko je umaknil predlog Slovenske nacionalne stranke kot neustrezen iz procedure, navkljub jasnemu časovnemu poteku odvijanja dogodkov v parlamentu. Ampak to vam je uspelo. Zgodilo se je prvo posilstvo. Nadaljevali smo v okviru Slovenske nacionalne stranke s pobudo za predhodni referendum. Po pričakovanju, po poznavanju dela večine poslank in poslancev v tem državnem zboru, je bila referendumska pobuda zavrnjena. Predlagatelj je bil pozvan k dopolnitvi te referendumske pobude. Torej, predsednik državnega zbora je pozval Slovensko nacionalno stranko, da dopolnimo referendumsko vprašanje. Do tu je vse v redu. Ni pa v redu, da je istočasno predsednik državnega zbora, ne vem po katerem nasvetu, ali vladnem, po moji oceni vladnem, pristal oziroma zapovedal, da če nastopi moment dopolnitve referendumskega vprašanja, je potrebno ponovno pridobiti vseh teh 1000 in še nekaj podpisov. To bi bilo dobro, če bi se pristopilo k novi referendumsko pobudi, ne pa, če je potrebno samo dopolniti referendumsko vprašanje. Zgodilo se je drugo posilstvo tiste kraljice demokracije oziroma procedure v naši državi. In enako se dogaja zdaj, ko smo v Nacionalni stranki še tretjič prisluhnili temu, kako naj rečem, kršenju poslovnika z drugo referendumsko pobudo. Gospodje in gospe, niste več vedeli oziroma tistih deset, ki poznajo zadevo, več ni vedelo, kako se naj ustavi Nacionalna stranka. Zato smo prišli do tako imenovanega strokovnega mnenja v okviru državnega zbora, za katerega moramo odkrito povedati, da me izjemno čudi, da se je gospod Cerar upal podpisati pod njega. To mnenje je, vsaj po moji oceni, tudi po oceni poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, več kot kritično za nadaljnji razvoj posameznega pravnika ali pa seveda, kar je mnogo huje, za razvoj parlamentarne demokracije. Po tem mnenju oziroma, bolje rečeno, v tem stališču nas vsaj na začetku ti pravniki, ki so se pozneje podpisali pod to skropocalo, gospod Cerar, povedo, da bi bilo smiselno, da se državni zbor ne čuti edinega zavezanega za to materijo, ker je pred nami kar nekaj institucij, ki bi to morale opraviti po naravi svojega dela. Prva je agencija. Mislim, da je eden izmed predstavnikov poslanskih skupin že povprašal predsednika državnega zbora, kaj je z njegovo obljubo iz petka. Kot veste, smo v petek zaključili sejo, ko je bil najprej predlog, ali naj državni zbor pozove agencijo pod temo, kakšno bo njihovo neko prihodnjo stališče in je državni zbor rekel, ne, da on ni pristojen za to. Potem se je pojavil drug predlog, naj državni zbor pozove vlado, da bo vlada pozvala agencijo. Tudi na to nismo pristali v državnem zboru. Potem se je predsednik državnega zbora sam zavezal, da bo on osebno povprašal agencijo, kakšno bo stališče agencije do prihodnjega preoblikovanja, če bo do njega prišlo. Do danes do tega odgovora v tej sobi še nismo prišli. V tej sobi, kjer je bilo to vprašanje seveda tudi izpostavljeno. Če je bil odgovor podan, ne vem, na prijateljskem sestanku vseh strank parlamenta, razen Slovenske nacionalne stranke, mi o tem seveda ne moremo vedeti. Ampak kakor rečeno, prvi ukrep po vsej logiki, da bi opravljal vsak svoje, bi bil vključitev agencije v delo oziroma v dogajanje, ne v delo. Drugi odgovor, ki smo ga dobili oziroma druga možna pot, ki bi bila veliko primernejša, kot je vse to, kar počnete sedaj, bi bilo seveda, da bi Vlada Republike Slovenije enotno, tako kot bi se spodobilo, če bi k resničnemu vladnemu načrtu težili vsi ministri in pa predsednik vlade, bi bil seveda, da bi Vlada Republike Slovenije podala oceno ustavnosti 62. člena zakona o zavarovalništvu. Torej tistega osnovnega člena, ki dovoljuje in napoveduje preoblikovanje, konkretno Vzajemne, ker je edina družba s tem statusom, v delniško družbo. Vlada Republike Slovenije tega ni storila. Zakaj? Tega se nihče v tej državi ne vpraša in navkljub temu, da bi po naravi dela vlada morala to storiti. Tako smo prišli oziroma tako ste prišli v tisti nezavidljiv položaj, da je pač potrebno, da še tretjič generalno "posilite" kraljico procedure, to je, da daste negativno mnenje na nov referendumski zahtevek volivk in volivcev, vložen s strani Slovenske nacionalne stranke. Kaj so tokrat pravniki zapisali? Tisti pravniki, za katere sem povedal in moram še enkrat povedati, me čudi, da so zaupali svoj, do tedaj verodostojen, podpis pod tako pravno skropocalo. Prvič, da je vprašanje nejasno. Lahko pristanemo na to teorijo, ampak če je nejasno, se mora pozvati predlagatelja, da ga dopolni v nekem roku. Tega niso storili. Ne predsednik državnega zbora, ne zakonodajno-pravna služba nista šla na to nejasnost, če pristanemo na nejasnost. Da vam bo lažje, vam povem, v čem je ta nejasnost. Prvič. Predlagatelji oziroma mnenje zakonodajno-pravne službe govori, da je prva nejasnost v tem, ker smo v Slovenski nacionalni stranki zapisali besedo "posebnih". Pravijo, da če ne bi zapisali "posebnih pravic", ampak samo "pravic", nejasnosti ne bi bilo. Ampak zakaj smo zapisali "posebne pravice"? Ali ni vendarle več kot pravica, torej posebna pravica, če nekdo dobi nekaj, kar mu nikoli ni pripadalo? Seveda je to posebna pravica. Dejstvo je, da država navadnih pravic do lastništva Vzajemne nima, da ima izključno "posebne", v narekovaju, politično vladne pravice, da pridobi sredstva, ki nikoli niso bila njena in s tem podržavi Vzajemno. Nadalje se vrli pravniki sprašujejo in pravijo, da je nejasnost tudi v tem, ker v okviru referendumskega vprašanja Slovenska nacionalna stranka zastavlja tri sklope vprašanj. Prvič, poseben zakon o preoblikovanju. Drugič, kriterije preoblikovanja. In tretjič, posebne pravice Vzajemne. Ljudem ravno dajemo možnost, da istočasno podajo svoje nestrinjanje na tri bistvene kršitve v naši državi. Ampak tudi to vam je bilo nejasno. Ampak verjetno vseh nas deset, ki poznamo zadevo, ve, da ni govora o nejasnosti. Govor je o tem, da se nagaja proceduri, govor je o tem, da ljudje ne bi prišli nazaj do svojih sredstev in govor je o tem, da bi vlada Republike Slovenije, naj si preko svojih, para institucij pridobila sredstva, ki nikoli niso bila njena. Ampak seveda, kakor sem rekel, če bi obveljal ta del pravnega mnenja zakonodajno-pravne službe, bi to še zmeraj nosilo oznako nejasnosti in s tem bi bilo vodstvo državnega zbora in pa državni zbor prisiljen pozvati Nacionalno stranko k dopolnitvi. Ampak to ni zadoščalo, da se ustavi ali pa, da se skuša ustaviti Slovensko nacionalno stranko. Zato se je pristopilo na drugo, po moji oceni pa popolnoma neprimerno pot ali pa teorijo, označiti pobudo volivk in volivcev, torej pobudo Slovenske nacionalne stranke, kot sporno z vidika ustave. In kdor je prebral ali pa bil na kolegiju predsednika državnega zbora, kjer so ustno predstavljali ta svoj veleumni izdelek pravniki državnega zbora, pride do ugotovitve, da se dikcijo, spornost z vidika ustave pobudi Slovenski nacionalni strani pripisuje zaradi predvidevanj nekaterih posameznikov v tej hiši, po vsej verjetnosti pa tudi v vladi, kaj bo, če bo. Prvič. Predvideva se, kaj se bo zgodilo na skupščini v prihodnosti. Nihče, gospodje in gospe, ne more z zagotovostjo predvidevati, kaj se bo zgodilo. Drugič. Predvidevajo ne samo, kaj se je na skupščini zgodilo, ampak kako se bo na skupščini kaj zgodilo. In pa tretjič. Ne samo, da skupščina se bo zgodila, ne samo, da na skupščini nekaj se bo zgodilo, ampak da to, kar se bo zgodilo, bo imelo tudi neustavne posledice. Torej tri predvidevanja. Vsako od teh treh predvidevanj temelji zgolj na domeni nekega zla uma v naši državi. Ampak cel državni zbor je temu predvidevanju nasedel in utemeljil oziroma označil pobudo Slovenske nacionalne stranke kot sporno z vidika ustave. Ali je sporno z vidika ustave, da ljudi povprašamo? Ali je sporno z vidika ustave, da ljudje dobijo povrnjeno tisto, kar so preveč plačali v preteklih letih? Kakšno ustavo pa imamo, če to govori, da je sporno? Ampak, ker ni dejstvo v tem, da bi bila pobuda Slovenske nacionalne stranke sporna z vidika ustave, ampak je sporen izključno ustanoviteljski kapital in da je sedanje oziroma prihodnje razpolaganje s tem kapitalom, ste pripravljeni za to "požreti" tudi ustavo Republike Slovenije. Seveda, pritegnili so vam nekateri mediji. Danes zjutraj, ko sem prebral, pa vem, pravijo, ampak vseeno, pravijo najslabše je kritizirati medij. Poznam to. Tega sem se naučil že pred 10 leti. Ko sem danes prebral v Delu naslov, kot osrednjem časopisu, da se država lahko reši, če danes zavrže predlog Slovenske nacionalne stranke, lepo vas prosim! Država se lahko reši, če ne prikima predlogu Slovenske nacionalne stranke?! Popolnoma skregano z ljudmi. Ravno predlog Slovenske nacionalne stranke nagrajuje oziroma, se opravičujem, ne nagrajuje, ampak vrača ljudem, vsem tistim milijon zavarovancem, ki jih ima Vzajemna, da dobijo svoje. Vladni predlog jih bo lačne pripeljal čez lužo. Ampak tega dejstva nočete spoznati, nočete ga sprevideti. Sedaj boste rekli, še ne, saj sredstva, ki so jih ljudje plačevali v preteklosti, naj pobere država, zavarovanci in zavarovanke pa nimajo nobene pravice. Dovolite, da izpostavim za delni zaključek, ker verjamem, da se bomo v okviru Slovenske nacionalne stranke potem še oglašali, da vse to kršenje poslovnika, torej to, kar sem na začetku povedal, kršenje v povezavi z zakonom, ki smo ga v proceduro vložili v Slovenski nacionalni stranki in za katerega je bilo potem razvidno, da je bilo res kršenje, vsaj tako so rekli ustavni pravniki ali pa ustavni strokovnjaki. Nadalje kršenje v zvezi z nujnostjo postopka vladnega predloga zakona, nadalje kršenje v zvezi s prvo referendumsko pobudo Slovenske nacionalne stranke in nadalje kršenje poslovnika v povezavi z drugo referendumsko pobudo nakazuje poleg vsega, kar sem povedal, tudi na to, da ta državni zbor izgublja samosvojost, suverenost in da prepogosto, in sedaj je to že praksa, postajamo samo orodje vlade Republike Slovenije. Državni zbor avtonomije več nima. Celotna navodila, kako zavreči predloge Slovenske nacionalne stranke, so prišla z določenega lobija, ki je zelo blizu vlade. Vodstvo državnega zbora je tem navodilom sledilo. Ampak to je samo en človek. Žal pa je tem navodilom sledilo več kot 80 poslank in poslancev. In danes, ker nimate drugega za svojo obrambo, govorite o teoriji kršenja socialne pravice. Zaradi tega, ker bodo ljudje dobili tisto, kar jim pripada. Ali se sploh razumemo, kaj kdo govori? Socialna država bo trpela zaradi tega, ker bodo zavarovanci in zavarovanke dobili svoje. Oprostite, ampak tu ni logike. Dalje slišim s strani kolega iz Slovenske ljudske stranke, ki vedno in znova poudarja, da v primeru vladnega predloga, v primeru uspeha bodo zaščiteni milijon zavarovancev. Lepo vas prosim, kako bodo dolgoročno zaščiteni, če ta zavarovalnica Vzajemna ne sme na trgu niti opravljati vseh zavarovalniških poslov, ki jih lahko opravljata Triglav in pa Adriatik. Ali veste, kako neenakopraven položaj je to, da se enemu dovoli opravljanje zgolj enega posla, ne dovoli se mu pa opravljanje drugih zavarovalniških poslov ali pa paketov. Saj zavarovalnice so na trgu. Gospodje in gospe, poslanke in poslanci! Republika Slovenija se je že zdavnaj odločila, za tržni sistem gospodarstva, ampak vi še zmeraj ne dovolite, da bi vsi, ki opravljajo nek posel, imeli možnost po vzpostavitvi enega in istega statusa, to je delniške družbe. Po oceni nekaterih makroekonomistov, recimo strokovnjakov s tega področja, je bilo večkrat izpostavljeno, da vlada Republike Slovenije in pa velik, velik del državnega zbora, torej tistih 80 poslancev, ki nasprotujete predlogu Slovenske nacionalne stranke, ne bodo pristali na preoblikovanje Vzajemne v delniško družbo v zelo kratkem času, se le ta ne bo mogla prilagoditi novim tržno zavarovalniškim zahtevam v Sloveniji in v tujini. Kaj pomeni to za zavarovance Vzajemne? To ne pomeni nič dobrega. To pomeni prej zelo slabo. Ampak dokler bomo imeli take ljudi v tem državnem zboru, ki boste trdili, da je to za zavarovance v redu, toliko časa, gospodje in gospe, ne bomo mogli reči, da smo pravna država ali pa celo huje, ne bomo mogli reči, da je to država, kjer je vsaj neka količina logike v ljudeh, ki odločajo. In pa še, dovolite za zaključek, da poudarim. Po moji oceni je prav tako bistvena novost, ki se je, mislim, da zgodila včeraj ali danes v tej hiši. Verjamem v komunikacijo. Tudi verjamem v dvostransko ali večstransko komunikacijo. Jaz verjamem, da se lahko s poslušanjem ali pa dopolnjevanjem eden drugega in pa obratno mnogo naučimo in da nas to lahko pripelje korak naprej v razvoju družbe. Verjamem, da nas je tega naučila vsa dosedanja zgodovina, ne verjamem pa v tisto enostransko govorjenje in kot pravi tista oziroma tiste tri opice, "zakrivaj si oči, ušesa in pa usta, nič ne vidim, nič ne slišim, nič ne bom povedal in najlepše mi bo", da se to pač ne bi smelo dogajati tega leta v tej naši državi. Vzajemna je pozvala, glede na to, da ministrstvo ni pozvalo, tako ministrstvo kot vlado Republike Slovenije kot vse predstavnike poslanskih skupin ali pa vodje poslanskih skupin h pogovoru, da vlada pove, kaj hoče, da se zgodi na skupščini, da poda svoje predloge, svojo vizijo. Kakšen je bil odgovor s strani ministra? "Ne bom se pogovarjal z vami, jaz nisem svetovalec." Lepo vas prosim, kako pa potem lahko v tej naši državi naredimo korak naprej na tržnem področju. Bojim se, da smo začetek tega leta, torej leta 2000, začeli izključno pod teorijo: Politika nad vsem. Politika govori o preoblikovanju, politika govori o času preoblikovanja, politika, vladajoča politika določa način življenja, kako, zakaj, s kom. Po moji oceni je to zelo slabo. Državni zbor bi moral ohraniti toliko suverenosti, in to bi bila naloga prvega izmed nas, da poskrbi, da ostanemo, če že ne drugega, to, kar smo bili pod prejšnjo vlado, samostojna veja oblasti. Da tudi mi lahko rečemo vladi ne, da ne dela prav ali pa kaj podobnega. Ampak zgodilo se je vse drugo kot to. Kdor ne verjame besedam osrednjega problema, to je osnovnega kapitala ali zagonskega kapitala za Vzajemno ob trenutkih rojstva, naj si pogleda letna poročila. Naj si pogleda, od kod so prišla vsa tista finančna sredstva, ki so pokrila minus. Mislim, da je bilo 2500 milijonov slovenskih tolarjev minusa za zavodu, preden so se začele odvijati podražitve Vzajemne. In te podražitve, kot sem rekel, so bremenile izključno zavarovanke in zavarovance do konca leta 1999, ko je prešlo to v znesek 5000 milijonov plusa. Ta denar je prišel, gospodje in gospe, zakrivajte si oči ali pa ne, skozi povišane premije. In tudi 700 in še nekaj milijonov je prišlo, kot znaša ustanovitveni kapital Vzajemne, skozi podražitve. In če tega danes ne priznate, potem sram vas bodi. Državni zbor sklepa matičnega delovnega telesa, na katerega predlagatelj odloka ni bil niti povabljen, kar je po moji oceni prav tako unikum v delu parlamenta, niti povabili niste predlagatelja zahtevka za referendum, čeprav ste o tem zahtevku razglabljali zelo, zelo dolgo, je sprejel en čuden sklep po navodilih zakonodajno-pravne službe, le-ta pa po navodilu vlade, torej navodila na navodila, navodila. Vsa navodila pa imajo stično točko. Torej vrh, nastanek navodil v vladi je podal čuden sklep, sklep, tako neumen sklep, ki do sedaj v parlamentarni praksi še ni bil sprejet. Sklep, ki predvideva, kaj se bo zgodilo nekoč, nekoč, nekoč in da bo tisti rezultat neustaven. S tem pa veste, da posegate ne samo v zakon o referendumu, ne samo v poslovnik, po moji oceni, v najvišji pravni akt v naši državi, to je v Ustavo Republike Slovenije. In seveda, kar je zanimivo, ker ne samo da poskušate preprečiti, predsednik vi, ne samo da poskušate preprečiti vse akte, ki jih Slovenska nacionalna stranka podaja v proceduro, ki jih podaja korektno, v skladu s poslovnikom, nam poskušate preprečiti, da pobudnik referendumske ideje, pobudnik zakona bi imel čim manjšo možnost za nastop, govor in podajo stališč v tem državnem zboru. Včeraj na tisti seji, ki je imela skupin imenovalec prekinitev na prekinitev in na koncu preložitev, se je predstavnik Slovenske nacionalne stranke vedno javljal k besedi: proceduralno, kakorkoli drugače. Predsednik državnega zbora ga je spregledal, njegov pomočnik ga je spregledal. Ampak ga je politično spregledal. In tudi danes smo začeli s sejo, po moji oceni, na nepojmljiv način. Če govorimo o pobudi Slovenske nacionalne stranke, ne damo besede pobudniku, ampak damo besedo samo tistim, ki kritizirajo pobudo, to je nesprejemljivo in jaz iskreno upam, da to ne bo postala praksa dela državnega zbora. Za zavarovanke in zavarovance pa upam, da bodo dobili svoje in da bo Slovenska nacionalna stranka uspela v svojih pogledih, v svojih težnjah in da leta 2006 vladi in velikemu delu poslancev ne bo uspel nov element oziroma novo področje nacionalizacije premoženja. Hvala.
Hvala gospodu Pečetu. Gospod Peče, naj si dovolim repliko. V svoji dolgi predstavitvi ste natrosili vrsto insinuacij, da ne rečem laži in žalitev. Vendar je glavni problem vendarle v tem, da ste govorili 32 ali 33 minut, in od tega najmanj pol ure o vsem mogočem, samo ne o vsebini, o kateri je razprava. Nisem vas prekinil, zato ker so tudi že nekateri pred vami zašli s poti razprave, da se to v bodoče ne bi ponavljalo, predvsem, kar zadeva gospoda Pečeta, prosim, mi ne razpravljamo o Vzajemni, niti ne o preoblikovanju Vzajemne, niti ne o agenciji za zavarovalni nadzor in o zakonu o zavarovalništvu, ampak o zahtevi za ustavno presojo referendumske pobude. Prosim, bodimo tako korektni in se držimo vsebine razprave. Zaključili smo predstavitev stališč poslanskih skupin in prehajamo na razpravo poslank in poslancev. Pri tem vas opozarjam, da vsak poslanec razpravlja samo enkrat. Prosim, da dvignete roke: gospod Bajc, gospod Brenčič, Barovič, Pavliha, Peče, Sajovic, Potrč, Cvikl. Še kdo? Anderlič, Rupar, Sok, Gulič, Pukšič, Jerovšek, Petek Miro. Še kdo želi razpravljati? Kumer, Germič. Vsak od prijavljenih poslancev ima pet minut za razpravo. Gospod Bajc. Izvolite.
Hvala, gospod predsednik. Gospod minister, kolegice in kolegi! Moram vsaj z enim stavkom ugotoviti, da v več kot polurnem nagovoru, ki ga je opravil kolega, predstavnik Slovenske nacionalne stranke, in ob vseh žalitvah komentiral samo eno žalitev, ko je rekel, da manj kot deset poslancev ve, kaj danes obravnavamo. Jaz bi pa ugotovil, da manj kot 6 poslancev verjetno sledi temu njegovemu in med tiste manj kot 6 bi štel tudi njega. Mislim, da ste vi sami v uvodu ugotovili, da od te dobre pol ure ni niti 5 minut razpravljal o točki dnevnega reda, ki jo vidimo na tabli in ki jo imamo pred seboj. In v zvezi s to točko dnevnega reda, ki se glasi: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, in v zvezi s to točko dnevnega reda in predlogom sklepa, ki ga je obravnavalo matično delovno telo in ki govori o pobudi državnega zbora, kaj naj stori v izogib, da se ne zgodi tisto, o čemer je pa kolega Peče na dolgo in široko govoril v imenu Slovenske nacionalne stranke. Osebno bom podprl predlog sklepa v obeh točkah, kot ga je sprejelo matično delovno telo, iz enega preprostega razloga; in prav tisto, kar kolega Peče v predstavitvi Slovenske nacionalne stranke pravi, da nočemo dovoliti, da se zavarovalnica Vzajemna spremeni oziroma da se preoblikuje v delniško družbo. Ja, ljubi moj bog, kje pa sedimo, ali smo sploh pogledali gradivo! 2. člen obravnavanega zakona pravi: "Preoblikovanje družbe za vzajemno zavarovanje, ki je bila ustanovljena po določbah zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju, v delniško družbo se uredi z zakonom." In narej, "Zakon mora določiti kriterije, pogoje in postopke preoblikovanja družbe za vzajemno zavarovanje iz prejšnjega odstavka v delniško družbo..." - da ne bi bral glede na to, da imamo vsi to gradivo. Da se to ne bi zgodilo, je pa pobuda za razpis predhodnega zakonodajnega referenduma. Sedaj se pa sprašujem, kakšno posledico pa bi imel kakršenkoli izid referenduma, verjetno čez tri mesece, glede na to, da je skupščina Vzajemne sklicana za 1. februarja. Zaradi tega bom, če bi bilo možno, dve tipke pritisnil, da se sprejme sklep, ki ga je predlagalo matično delovno telo tega državnega zbora.
Hvala. K repliki se je javil gospod Peče.
Potrjuje se tista beseda, da malo ljudi ve v tem državnem zboru in kolega Bajc sigurno ni med njimi. Dejstvo je, da je vlada Republike Slovenije v prvi različici zakona težila k temu, da bi moralo 90% članov ali pa zavarovank in zavarovalcev se pisno opredeliti do preoblikovanja. Veste, kaj je to 90%? To pomeni, da bi se pisno moralo priglasiti s svojim strinjanjem prek 800 tisoč Slovenk in Slovencev in če pogledamo malo svoj spomin, vidimo, da je to številka, ki ni bila dosežena na niti enem referendumu. Pozneje je vlada to spregledala in številko 90% spremenila na tri četrtina, ampak še vedno je to 700 tisoč. Kdo teži k preoblikovanju? Tisti, ki postavlja nemogoče pogoje za preoblikovanje, in vlada Republike Slovenije jih. Hvala.
Hvala gospodu Pečetu. Gospod Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Jaz se pri vprašanju tega sklepa ne poglabljam v to, kaj je storila in česa ni storila vlada, kaj bi morala pa česa ni storila agencija za zavarovalni nadzor. Trdno pa sem prepričan, da je velika finančna luknja v poslovanju Vzajemne, zavarovalne družbe, in to finančno luknjo vsak dan dodatno povečuje početje sedanje uprave. Tisti vzrok ali tisti temelj, zaradi katerega se je sedanja uprava odločila na hitro preoblikovati vzajemno zavarovalno družbo v delniško družbo in s tem to luknjo ne zatrpati, ampak samo prekriti v bistvu na ramenih vse te množice zavarovancev, ki so na temelju vzajemnosti zaupali svoje premije, svoje pričakovanje iz te premije Vzajemni. V ta namen se zlorablja, zelo zlorablja procedura, na temelju katere državni zbor sprejema zakone, in zlorablja se pravo kot temelj ali podlaga za implementacijo teh zakonov. In dodatno, zlorablja se evropsko visoko povzdignjeno načelo vzajemnosti poleg solidarnosti v današnji socialni družbi Evrope. Vse v ta namen. Zato, ker smo nekoliko, zakonodajalec, po tej plati nemočni, močno podpiram predlog sklepa, da v takem stanju ustavno sodišče kot zadnji varuh ustavnosti in zakonitosti, preseka to vprašanje. Zato sklep podpiram. Mi je pa po desetih letih delovanja v slovenskem parlamentu, če mi do sedaj ni bilo nič jasno kaj to je politična korupcija, od sedaj naprej krepko jasno. Hvala.
Hvala gospodu Brenčiču. Gospod Barovič.
Hvala lepa, kolegice in kolegi! Če bi razprava v državnem zboru tekla o vsebini enega ali drugega zakona, če bi ta državni zbor, tako kot je že tisočkrat ugotovil, da je en ali drug zakon slab, bi bil zavržen in bi se zgodilo nekaj drugega, bi bilo to popolnoma normalno. Žal pa vse skupaj, kar se dogaja pri vseh teh poskusih, v to sem tudi sam sedaj pa res prepričan, je nenormalno ravno zaradi tega, ker so že trije ali štirje poskusi onemogočenja nečesa, o čemer sploh še nismo vsebinsko govorili. To morate priznati ali pa ne. Zato sprašujem, vezano na današnjo vsebino. Ali imate mogoče že scenarij za četrto varianto, če slučajno ustavno sodišče ugotovi oziroma oceni, da je referendumska pobuda ustavna? Me prav zanima, kakšen scenarij imate naprej. Lahko se zgodi in bo ustavno sodišče ugotovilo, da je pobuda ustavna. In še druga stvar, ki je pa popolnoma - česar me je pa sram, da berem v poročilu zakonodajno-pravne službe. Slovenska nacionalna stranka je pač vložila predhodni zakonodajni referendum. Logika pove, da je predhodni zakonodajni referendum verjetno vprašanje ali želja izvedeti od ljudi, ali je zakon, ki bo sprejet, primeren ali ne. Naknadni zakonodajni referendum pa sprašuje ljudi, ali je zakon, ki je bil sprejet primeren ali ne. In če mi sprašujemo, ali je zakon, ki bo sprejet primeren ali ne, je popolnoma neumestno in popolno nasprotje stavek v zadnjem odstavku: "Vložitev referendumske pobude", torej predhodnega referenduma, "onemogoča dokončanje zakonskega postopka", to pa je, onemogoča sprejetje zakona. Ja, kaj pa je drugega to, ljudje božji! Če bodo pa ljudje rekli v predhodnem referendumu, da so za to, da zakon mora veljati, bo pa sprejet. In da takšno trditev dajo diplomirani doktorji prava, da predhodni zakonodajni referendum preprečuje - ja, saj to je njegov namen. In jaz mislim, da je lahko sramotno kaj takšnega napisano v mnenju zakonodajno-pravne službe in v predlogu odbora za zdravje.
Hvala gospodu Baroviču. Gospod Pavliha, prosim.
Hvala lepa, predsednik. Na začetku se takoj opravičujem, namreč, če človek razpravlja o zajcu in o njegovih prehranjevalnih navadah, se more nujno dotakniti tudi korenja. Tako, da če bom zašel malce od sklepa oziroma predloga, mi morate dobrohotno opravičiti. Sam še vedno oklevam, ali naj se vzdržim ali naj ta sklep podprem. Namreč, imam trpek občutek, da odločamo o nečem, o čemer sploh ne bi smeli odločati, če bi vlada korektno opravila svoje delo. Zgodba o Vzajemni že nekaj časa traja, prav silovito pa se je začela dogajati pred nekaj meseci, ko je Vzajemna začela izdajati certifikate, ki jih je pravna stroka obsodila kot protizakonite, in prodajala oziroma ocenila vrednost za bistveno manj, kot meni ekonomska stroka. Pa še nekaj kršitev se je dogodilo, na katere smo bili v poslanskem klubi Liberalne demokracije prisiljeni odreagirati sredi meseca decembra s poslanskim vprašanjem predsedniku vlade. Z zadovoljstvom smo že tedaj ugotovili, da predsednik vlade z nami deli zaskrbljenost. Potem se nekaj časa ni nič dogodilo, razen nekaterih bolj ali manj ohlapnih izjav s strani ministra za zdravje. Popolnoma nobene reakcije s strani ministra za finance in nekoliko ukrepanja s strani agencije za zavarovalni nadzor, ki, mimogrede, spada pod okrilje ministrstva za finance in ministra za finance. Pri tem je treba opozoriti in v bistvu korektno povedati, da se je Vzajemna v zadnjem času tudi ni obnašala ne vem kako nekorektno, ampak je celo poskušala dobiti mnenje in od agencije in od ministrstva za zdravje, kako naj spremeni statut in kako naj izpolni vse pogoje za preoblikovanje skupščine, da bo ta skupščina bolj odražala voljo vseh članov, namreč, trenutno, kot veste, je v skupščini 33 članov, kar približno predstavlja 0,003% vseh zavarovancev, kar ne potrebuje dodatnega komentarja. Ampak, potem ko je Vzajemna naslovila dopis na agencijo, je agencija 4.1. odgovorila, da ni pristojna za dajanje takšnih podatkov in naj se Vzajemna obrne na ministrstvo za zdravstvo. Ministrstvo za zdravstvo pa je 5.1. odgovorilo takole, citiram samo en stavek, "zato vam svetujemo, da se v konkretnem primeru, v kolikor odgovorov na vprašanja, zastavljena v vašem dopisu, ne boste našli sami oziroma s pomočjo vaših pravnih strokovnjakov, najamete ustrezne svetovalce". Ja, drage kolegice in kolegi, to res ni konstruktivno reševanje problemov. Hvala bogu, je potem minister prišel s predlogom zakona, ki je v bil v prvi varianti malce nerodno napisan, namreč če bi bil sprejet, potem bi se Vzajemna morala preoblikovati v vzajemno, potem smo dodali tisto besedo "ob morebitnem preoblikovanju", tako da [[...]]In seveda ob upoštevanju izhodišč posebnega zakona o lastninskem preoblikovanju. Naj na tem mestu povem, da sam osebno nisem a priori proti preoblikovanju Vzajemne v delniško družbo, ne nazadnje ta možnost obstaja po zakonu o zavarovalništvu. In če bodoči delničarji, zdajšnji člani, želijo takšno statusno spremembo, naj jo imajo. Ampak naj jo imajo na pravičen način in naj jo imajo po vnaprej določenih točnih pravilih. Zakon o zavarovalništvu take specifične situacije, ko je bil ustanovitelj zavod, ne pa na primer nekaj fizičnih ali pravnih oseb, ne predvideva. In zato ne gori ogenj, lahko počakamo pol leta, lahko počakamo eno leto, da seveda dobimo ustrezno zakonodajo in da se morebitno preoblikovanje dogodi oziroma izvrši na takšen način, ki bo pravičen za vse in nihče ne bo oškodovan. Pa morda še besedica o pobudi. Mene je mnenje, za razliko Nacionalne stranke, od vrlega kolega dr. Cerarja in seveda tudi kolegice Ogrinčeve prepričalo. In sprašujem se, kako lahko poslanska skupina, kjer ni niti enega pravnika, takšno mnenje označi s "pravnim skropocalom" in "veleumnim izdelkom". Drage kolegice in kolegi, čez nekaj dni bomo odločali o etičnem kodeksu, to je za mene silno žaljivo. Dr. Cerar je domač in svetovno priznan pravnik, ki je docent, doktor na ljubljanski pravni fakulteti. Hvala.
Hvala gospodu Pavlihi. Gospod Peče. Se odpoveduje. Gospod Sajovic. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsedujoči, za besedo. Pozdrav tudi ministru in pa sodelavki. Jaz bom ta sklep s težkim srcem podprl. Podprl zato, ker cenim vsebino, ki gre v to smer, da zavarovancem pri Vzajemni njihov denar namenimo ne za dividende in pa dobičke, pač pa za to, za kar so se zavarovali, da bodo imeli več zdravstvenih storitev na razpolago in jih bodo tako tudi koristili. Je pa seveda procedura, s katero se pa ukvarjamo že nekaj dni v tem državnem zboru, to pa moram reči, kar precej čudna. Zato imajo tudi razprave kolegov iz Slovenske nacionalne stranke, katerim sem danes in pa v preteklih dneh z veseljem in pa z zanimanjem prisluhnil, tudi precej soli in čas je, da se nad zgodbo resno zamislimo. Očitno nam je vsem 9o-im v državnem zboru cilj skupen, na vrhu hriba, isti in enak, razlikujemo se le v poteh, kako do tja priti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Potrč.
Hvala lepa. Jaz bom predloga sklepov, ki ju je predlagalo matično delovno telo, podprl; ne kot idealna, vendar kot odgovor, ki ga lahko danes, v tem času da državni zbor na razmere, v katerih smo se znašli, če želi preprečiti možnost zlorab na področju lastninskega preoblikovanja Vzajemne. Jaz še enkrat poudarjam, če želi preprečiti možnost zlorab, ker jaz ne upam naprej trditi, da so te zlorabe 100%, še manj pa upam trditi, da niso mogoče in verjetne ob vsem, kar se dogaja. Želel bi, da si vzamemo čas in dobimo čas, da vse elemente teh možnosti ali posledic ocenimo, in mislim, da je to poskus, ki ga danes v okviru možnosti delamo. Kje so tiste stvari, ki jih po mojem mnenju nismo skupno v državi na ustrezen način oblikovali in zaradi katerih smo v tej situaciji. Prvo, jaz mislim, trdno sem prepričan, da za takšno stanje vlada nosi prvo odgovornost in tudi zelo veliko odgovornost. Zakaj? Če smo dalj časa slišali nepoučeni, da obstoja različen način razlage - v agenciji za zavarovalni nadzor, v pristojnih zavarovalnicah, tudi v Vzajemni, tudi vlada ni gotova - 62. člena zakona o zavarovalnicah, potem bi najbrž bilo prav, da pravočasno ugotovimo, kaj je v zvezi s tem treba storiti. Če je člen nejasen, če si ga različno razlagamo, najbrž ni prav dopustiti vnaprej vse možne različne razlage brez posledic tja do reševanja sporov prek sodišča, če vemo, da nek problem obstoja. In tukaj jaz mislim, da v prvi vrsti najodgovornejša za to je vlada in bi morala nekaj v tej smeri storiti tudi zato, ker je agencija za zavarovalni nadzor konec koncev sestavni del ministrstva za finance kot relativno samostojen organ, ampak kljub temu v tej kompetenci. Drugo. Zakon je bil pripravljen v času, v katerem smo ga morali sprejemati po nujnem postopku, v katerem smo skupno imeli deset dni ali pa kašen dan več časa; in to je druga odgovornost, ki jo ima vlada. Tretje, kar bi rad poudaril in v čemer mi ravnanja Vzajemne ne dajejo polnega zaupanja in tudi moram reči Slovenske nacionalne stranke, ki deluje za to, da bi se omogočilo Vzajemni, da se 1. februarja sprejmejo odločitve o preoblikovanju. Edini razlog, ki ga pri Vzajemni vidim, je lahko nezaupanje do oblasti, da bi sprejela pravične rešitve, edini razlog, tega niso nikoli povedali, ampak obratno, govorijo, da so tudi sami za to, da se pripravi ustrezna zakonodaja, ki naj bi kriterije, pogoje, vsebino preoblikovanja iz vzajemne družbe v delniško družbo preoblikovala. Če pa je to res in če bi to iskreno želeli, potem bi morali biti pripravljeni počakati še teden, štirinajst dni, dva meseca, po 1. februarju in to narediti kasneje po pogojih, ki bi jih skupaj šteli za sprejemljive, brez možnosti škode za zavarovance. Tega pa Vzajemna ni bila pripravljena storiti in tega tudi predlagatelji referenduma niso bili pripravljeni storiti. V tem je za mene razlog, ki mi vzbuja nezaupanje in zaradi katerega menim, da je mogoče danes sprejeti odločitev, da se z zahtevo gre na ustavno sodišče, ker če je edini namen sprejemanja referendumske odločitve v tem, da se onemogoči sprejetje zakona, ki bi kriterije določil, in omogoči, da se s 1. februarjem brez jasnih kriterijev opravi preoblikovanje, potem mislim, da so to nedopustni nameni, ki so vsebovani v takšnem zahtevku za referendum, in da imamo pravico odločitev, ki je predlagala, sprejeti. Vse prve ugotovitve o razlogih, zakaj smo v ta položaj prišli, pa ostajajo in mislim, da bi se vlada glede svojih ravnanj morala resno, najresneje zamisliti. Hvala.
Hvala gospodu Potrču. Gospod Cvikl.
Gospod predsedujoči, poslanke in poslanci, gospod minister. K temu, kar se že tri dni dogaja v državnem zboru, velja najprej seveda podati oceno, da to ni dobro ne za Slovenijo, ne za tiste, ki so zaupali dodatno zavarovanje pri Vzajemni, ne za demokracijo in nazadnje niti ne za ta državni zbor. Potem ko agencija za zavarovalni nadzor ni izvedla tistega, kar ji določa zakona - zakon jasno določa, da je za preoblikovanje družbe za vzajemno zavarovanje potrebno dovoljenje agencije za zavarovalni nadzor in da se lahko to dovoljenje zavrne, če bi preoblikovanje lahko ogrozilo interese članov družbe za vzajemno zavarovanje. Agencija na zavarovalni nadzor teh potez ni naredila. Včeraj je gospod Cerar lepo povedal, gre za izdajo enakega dokumenta, kot je gradbeno dovoljenje. In nihče najprej ne izgradi hiše pa potem išče gradbeno dovoljenje, ampak seveda mora pred začetkom gradnje pridobiti dovoljenje. Jaz se seveda čudim vladi, včeraj celo slišim minister za finance, nekje je govoril, da on ne more nič vplivati na agencijo za zavarovalni nadzor, pa to ni res. Če je vlada bila v dvomih, ali agencija izdaja dovoljenja ali soglasja, potem bi na podlagi 149. člena vlada, kot eden od predlagateljev 149. člena poslovnika državnega zbora lahko že kdaj predlagala avtentično razlago. Vendar očitno te želje ali interesa ni bilo. To, kar danes beremo v časopisih, tudi kaže na odnos nekega drugega ministra o vprašanjih preoblikovanja družbe za vzajemno zavarovanje, češ mi nismo svetovalna služba. In potem, ko vlada očitno ni pravočasno naredila tistega, kar ji določa zakon, vlada skupaj z organi, v tem primeru neodvisno agencijo za zavarovalni nadzor, ki je pa še vedno agencija, kateri vlada določa okvir delovanja, proračunski okvir, v tem državnem zboru določamo sredstva za njeno delovanje, potem ko agencija tega ni naredila, je vlada prelagala nekaj, kar naj naredi državni zbor - sprejme zakon, ki ga imamo danes na dnevnem redu. Jaz obžalujem, da bomo tokrat, če se ne motim, drugič v tem državnem zboru - prvič ob primeru izbrisanih - legitimno pravico skupine poslancev, da zahteva predhodni referendum, zaustavili. In sam imam problem podpreti predlagane sklepe. Predvsem imam problem podpreti drugi od predlaganih sklepov, ker ta drugi sklep pravzaprav pravi naslednje: niti agencija za zavarovalni nadzor ni naredila svojega dela, niti vlada, niti državni zbor, sedaj naj pa ustavno sodišče bo tisto, ki bo na podlagi tako imenovanega zakona o ustavnem sodišču zaustavilo nekaj oziroma zaščitilo interes varčevalcev, za katere je zakon o zavarovalništvu jasno rekel, da jih mora zaščititi agencija za zavarovalni nadzor. Za to jo imamo. In včeraj smo našli neko formulo, pravniki pravijo, da je pravilna. Politično je bilo povedano, da smo jo uporabili zelo redko, tokrat jo bomo drugič uporabili in znotraj te formule mislim, da bomo prvič od ustavnega sodišča pričakovali, da bo ustavno sodišče naredilo tisto, kar bi morala narediti izvršna veja oblasti. Odgovornost se premika od izvršne veje oblasti na zakonodajno vejo oblasti in na koncu na sodno vejo oblasti. Zato imam probleme podpreti takšno, če hočete, zlorabo procedure kot kraljice demokracije. Mislim pa, da je to, kar je bilo predlagano - in upam, da bomo to v tem tednu že uspeli - jasno navodilo za avtentično razlago 62. člena zakona o zavarovalništvu, agenciji pot, v kateri bomo agenciji jasno povedali: draga agencija, izdajate dovoljenja, izdajate gradbena dovoljenja in to naredite. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Anderlič, imate besedo.
Gospod predsednik, prej ste v svoji intervenciji, ko ste želeli utiriti to diskusijo, rekli, da danes razpravljamo o predlogu sklepa, da ustavnemu sodišču zastavimo vprašanje, ali je to vprašanje, ki ga želijo predlagatelji dati na referendum, ustavno oziroma ali je dopustno. Zato je dokaj čudno, da je včeraj nastal tak spaček v tem sklepu in da se je rokohitrstvo zgodilo na samem odboru, kjer pravzaprav razširjamo to zahtevo na zadržanje vseh predpisov, ki določajo možnost preoblikovanja družbe za vzajemno zavarovanje v delniško družbo, niti ne navedemo ne v predlogu sklepa niti v obrazložitvi, kateri predpisi so, ki to urejajo. To je še toliko bolj čudno, ker se od petka do včeraj oziroma do danes ni zgodilo nič takšnega, kar bi nas prepričalo v to, da se državni zbor ravna po nekem pravilu, ki se mu reče spoštovanje predpisov in pobud, ki se na osnovi tega zgodijo v državnem zboru. Namreč, zdaj sem ugotovil tudi, da je za jutri že sklicana izredna seja državnega zbora in na izredni seji se bo razpravljalo o, predpostavljamo, o enem aktu, ki je naveden v tem drugem odstavku. Torej, ne vem, kaj pravzaprav počnemo. V kolikor bomo ta sklep v celoti sprejeli in ga poslali na ustavno sodišče, jutri pa bomo o zakonu o zavarovalništvu - namreč na to se nanaša tista izredna seja in obvezna razlaga, bomo počeli nekaj drugega. Zato sem že uvodoma rekel, da bi bilo korektno, da se poskuša pridobiti informacija, kakšne bodo posledice tega preoblikovanja. Sam sem prepričan, da če je volja tako vlade, državnega zbora - očitno je, razen ene stranke -, da se zaščiti interes zavarovancev, potem je nesporno, da ima agencija za zavarovalniški nadzor pooblastila ali da da prej dovoljenje za preoblikovanje, najmanj kar pa je, če bo prevladalo tisto mnenje, da šele ko bo se skupščina zgodila, da da soglasje k temu, da soglasja za preoblikovanje ne bo, če so argumenti, zaradi katerih je bil zakon vložen, če so argumenti, zaradi katerih se sedaj preprečuje zbiranje 40.000 podpisov, točni. In tukaj je pravzaprav nekorektno ali kakorkoli bi človek temu rekel, da tisti, ki so zakon pripravili, ki imajo vse mehanizme v rokah, konec koncev tudi zagotovilo predsednika državnega zbora, da bo do včeraj podal ali pa pridobil mnenje tako agencije kot verjetno še drugih institucij, kaj se bo v tem primeru zgodilo. Jaz lahko predpostavljam, da so vse stvari predvidljive in so, v narekovajih rečeno, "pod kontrolo". In jaz verjamem, da se ne more zgoditi preoblikovanje Vzajemne v delniško družbo brez soglasja agencije, s tem posredno tudi vseh tistih, ki imajo ali pač ne vpliv na agencijo. To pa mislim, da kljub vsemu vlada ima oziroma lahko in je dolžna pridobiti od agencije neka zagotovila, kaj se bo v takšnem ali drugačnem primeru zgodilo. In zato ste nas potisnili v nek položaj, ko ne moremo biti korektni - vsaj meni je to sveto, da na eni strani ne morem postaviti pravice do zbiranja podpisov v direktno nasprotje pravice do zaščite teh zavarovancev. Kajti, tako kot razumem, tudi ti, ki zdaj hočejo z referendumom to preprečiti oziroma zagotoviti to preoblikovanje, se prav tako sklicujejo na interes zavarovancev.
Hvala gospodu Anderliču. Ker ste med tem že pozabili vrstni red razpravljavcev, bom vsakokrat tudi opozoril, kdo bo naslednji. Besedo ima gospod Rupar, pripravi naj se gospod Sok.
Hvala, gospod predsednik. Moje soglasje k tem sklepom bo pravzaprav priznanje, ki ga bom namenil vladi in ministru v prizadevanju za ohranitev pravice, ki jo imajo zavarovanci do tistega, kar so v zavarovalnico Vzajemno vlagali. S tem prizadevanjem naj vam, kolegice in kolegi, ne bo žal treh dni, ki smo jih pravzaprav ne izgubili, pač pa doživljali v tem državnem zboru, ker je šlo v ozadju pravzaprav za to izrazito borbo ohraniti poštenje in preprečiti divjo privatizacijo. V kolikor bi prejšnje vlade s tako prizadevnostjo in tako skrbno bedele nad lumparijami, ki so se dogajale v Sloveniji, bi bilo danes v tej državi mnogo več bogatejših ljudi in mnogo manj super bogatašev, ki so si na podlagi dovoljenj, ki jih je dala prejšnja vlada kot neprizadevanje do preprečitev privatizacij, v tej državi bilo. Zatorej verjamem tej vladi in verjamem gospodu Bručanu mnogo bolj, kot bi verjel nekemu golobrademu Jakliču, ki je zavajajoč slovenski narod pošiljal neke lažne certifikate zato, da bi ohranil ljudi, ki bi jih potem na podlagi njihovega premoženja, ki so ga vložili v Vzajemno, enostavno ogoljufal. To lahko popolnoma trdim, ker privatizacija, ki jo pravzaprav vsi slutimo, torej to divjo privatizacijo, so imeli v glavah in to je njihov namen. In tisti, ki se tako energično in prav divje prizadevate za to, da bi preprečili namen države in ministra, imate samo dve postavki: ali ste nori ali pa dobro plačani, drugega jaz v tem prizadevanju ne vidim. Vsekakor bom verjel še naprej, da gre za iskreno željo ohraniti premoženje in pa last zavarovancev v Vzajemni in z željo, da se ohrani v Vzajemni slogan: Ti zame, jaz zate. Predvsem zato, ker sem pred Jakličem, ki je predsednik uprave, v neki moji fantaziji že videl napis: Jaz zase, vi zame. Želim vam veliko uspeha pri ohranitvi tistega, kar je naše. Hvala.
Hvala. Gospod Sok. Pripravi naj se gospod Gulič.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi! Kot jaz vidim to dogajanje, bi lahko rekel, da gre za šolski primer izigravanja zakonodaje. In v tem trenutku je resnično državni zbor postal neke vrste talec Vzajemne in Slovenske nacionalne stranke, katere predstavniki pravijo: "Nas ne zanima drugo, kot da ti ljudje za svoje premije dobijo delnice, kaj bodo pa potem s temi delnicami naprej naredili, pa nas ne zanima." Ampak poglejte, večina nas je v državnem zboru, ki se pač s takšno logiko razmišljanja ne strinjamo, ker je Vzajemna nastala po neki proceduri in ker se zavedamo, da bi pravzaprav ta Vzajemna morala odigravati tisto funkcijo, zaradi katere je bila ustanovljena. Mi, recimo,v tej državi izplačujemo velike zneske po naravnih nesrečah. Dolgoročno je potrebno v okviru zavarovalnice Vzajemne urediti tudi izplačila po naravnih nesrečah v obliki vzajemnega sklada in pa tudi rizičnega sklada. Ali bomo za ta namen ustanovili neko novo zavarovalnico? Jaz mislim, da ne. V tem trenutku je treba pač narediti vse, da ta zavarovalnica, Vzajemna, nekako ostane na tej liniji in da to namero, ki se v tem trenutku postavlja pred nas, na nek način preprečimo. In je treba vse narediti v tej smeri in ni važno, ali bomo tri dni sedeli, štiri, pet dni, važno je, da to storimo. Prej sem slišal enega razpravljavca, ki je rekel: "Agencija ni opravila svojega dela." Agencija za nadzor, je bilo rečeno, je kot organ, ki da neko gradbeno dovoljenje. Ampak v tem primeru gre za ta problem, da ta Vzajemna dela brez tega dovoljenja. Oni niso zaprosili za dovoljenje. Pravite, ta zakon je jasen, po zakonu bi morala agencija narediti to in to. Ampak oni za to dovoljenje niso niti zaprosili. Delajo s pomočjo, slišim da eminentnih pravnikov, kar sicer ne vem, če jih res imajo, ampak to, kar pa lahko vidim, pa je to, da ta Vzajemna troši velike denarje za reklamiranje svojega početja. To, kar dnevno vidimo v elektronskih medijih, ogromno stane. In kateri denar je to, če ne denar tistih 900.000 ali koliko zavarovancev, ki plačujejo te premije, da bi si s tem zagotovili dodatno zdravstveno zavarovanje? Torej, ta nesmisel je treba zaustaviti in tukaj ni samo stvar vlade. Pravite,vlada bi moral to, vlada bi morala ono. Ne, vlada in državni zbor, kajti zakon sprejema državni zbor in državni zbor ima v rokah vse mehanizme, tudi tega, da lahko v tem trenutku pošlje to referendumsko vprašanje, ki je zelo zapleteno, v presojo ustavnemu sodišču, in tudi to, da lahko sprejme obvezno obrazlago določenega zakona oziroma določenega člena zakona. Jaz sem zelo vesel, da smo se tukaj pravzaprav in opozicija in pozicija znašli v iste funkciji in da je želja ene in druge pravzaprav enaka in redkokdaj se pozicija in opozicija tako poenotita ali pa sta se tako poenotili in to je dobro za vse naše državljanke in državljane, da dobijo tudi to sporočilo, da zagovarjamo enotni interes in da bomo vsi skupaj z vlado to namero teh gospodov, ki tam sedijo, tudi preprečili. Jaz ne dvomim v to, da nam bo to seveda uspelo in še enkrat povem, ni pomembno, kako dolgo bomo sedeli skupaj, pomembno je, kakšno odločitev bomo sprejeli. In če smo že prišli v to situacijo, potem je prav, da to zadevo izpeljemo do konca. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Gulič, pripravi naj se gospod Pukšič.
Spoštovani gospod predsednik, cenjene kolegice in kolegi. Močvara, v katero nas je potisnilo seveda tole dogajanje okoli Vzajemne, je vse globlje. Jaz moram povedati, da me seveda najbolj ob vsem tem skrbi usoda vseh zavarovancev Vzajemne oziroma njena vzajemnost in zato seveda tudi na nek način pristajam na vse te dogodke zadnjih dni. Čeprav moram povedati, da seveda nihče od nas nima pravice kakorkoli kratiti pravico do referenduma, do vprašanja, ki ga postavlja Slovenska nacionalna stranka. Seveda je pa v tem trenutku državni zbor, tako kot je dejal gospod Sok, v neki isti godli, on pravi, da se ukvarjamo z isto funkcijo, ampak v bistvu gre za godljo, v katero nas je pripeljala nedejavnost vlade in, recimo, paralelnih organov. S tem je državni zbor postal spet neka eksekutiva, se pravi tisti, ki mora nekaj narediti zaradi tega, ker vlada ni naredila svojega. Še huje! Pravzaprav to prelaga sedaj na tretjo vejo oblasti. Vse se je pomešalo. Jaz mislim, da s tem je pravzaprav na nek način tudi degradirana funkcija vseh nas 90 tukaj ali pa 80, kolikor nas pač hodi v državni zbor. Da so se stvari tako zapletle, je pravzaprav lahko tudi vprašanje neke volje. Jaz ne vem, če je to zgolj slučajno. Kaj pa če je to vse nalašč, kaj, če gre spet za kakšen skriven dogovor, kaj če gre spet za neko zavajanje? Jaz pravzaprav že skorajda ne morem verjeti, da bi se tako veščim politikom lahko kaj takšnega zgodilo slučajno. Zato imam tudi problem s tem sklepom, predvsem z drugim delom sklepa, z drugim odstavkom. In je težko pravzaprav odločati, ker v bistvu vedno odločaš o slabem, se pravi bolj ali manj slabi rešitvi. Upam, da se bo zadeva končala tako, da bo Vzajemna ostala vzajemna, se pravi, da bo to vendarle funkcioniralo tako, kot je bilo zamišljeno in tako tudi, da bo v korist vseh zavarovancev, ne samo nekaj zavarovalcev ali pa samo nekaj ljudi, ki bi kasneje nadzorovali, recimo, Vzajemno kot neko državno institucijo. V vsakem primeru je treba zadevo rešiti tako, da ostane ljudem in da ostane ljudem tudi, če bi jih zamikalo, recimo, da kaj počnejo drugače znotraj delniške družbe. Ostaja pa vprašanje, kakšne bodo posledice za vse tiste, ki so to godljo zakuhali, se pravi, gre za ministre, ki so vpleteni v to, pa tudi za predsednika državnega zbora, ki je zdaj pravzaprav na nek način spravil državni zbor v položaj, da mora odločati o tistem, o čemer naj bi vlada. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Pukšič. Pripravi naj se gospod Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod minister, kolegice in kolegi! Pravzaprav je prav, da Slovenkam in Slovencem povemo, da je naše primarno delo poslank in poslancev tega državnega zbora izključno, da zaščitimo legitimno pravico državljank in državljanov te države. Ne glede na institucije, ki so vzporedne ali ki opravljajo nekatere določene naloge in če jih ne opravijo tako, kot je to potrebno, potem resnično mora državni zbor, ker je edini, ki je zakonodajni, zadeve razrešiti. Če ni tako, pa na koncu ima najvišjo možno moč, ki jo lahko uporabi ob sprejemanju ustavne materije. Ali z drugimi besedami; po mojem bi bilo prav povedati, da bo ta državni zbor, tako pozicija kot opozicija tokrat delovala izključno v interesu teh zavarovancem in če bo potrebno, bo izkoristila tudi zadnji instrument, ki ga ima. Res je, da je marsikdaj v preteklih desetih letih bilo preveč sprejete čudne zakonodaje, jaz celo lahko rečem celo skorumpirane zakonodaje, takšne zakonodaje, ki je nekaterim posameznikom in tistim, v teh institucijah dala možnosti ogromne kraje družbenega premoženja. Te zgodbe poznamo, zgodile so se pa seveda na račun državljank in državljanov in danes imamo neko kliko bogato, in to resnično bogato, na račun tudi teh 90 tisoč brezposelnih, ki jih je še vedno v naši državi. Zato je po mojem največji interes in mora biti interes in legitimna pravica tega državnega zbora zaščita teh državljank in državljanov pred interesom nekaj posameznikov, ki zopet za nekaj par posameznikov delajo in skrbijo, da bi na račun milijona zavarovancev in še več, obogateli. Dejansko so se stvari odvijale včeraj na matičnem delovnem telesu tako, da je pravna služba pripravila predlog, prvi odstavek predloga sklepa, da je opozicija imela dodatni predlog sklepa, da je imela koalicija dodatni predlog sklepa in skupaj, tako pozicija in opozicija, so ali smo se uskladili na odboru. Tako je nastal celoten sklep s prvim in drugim odstavkom, kar je jasno, da brez drugega odstavka bi bil prvi odstavek pravzaprav premalo. Zato sem prepričan, da bo celotni sklep s prvim in drugim odstavkom sprejet in sam ga bom v legitimnem interesu tistih, ki so mi dali glasove, da jih tukaj zastopam, tudi takšen sklep podprl.
Hvala gospodu Pukšiču. Prijavljenih, vključno z ministrom, je še osem. To je največ 40 minut. Pomeni, da bo glasovanje predvidoma ob 12.40 uri. Besedo ima gospod Jerovšek, pripravi naj se gospod Petek Miro.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, gospod minister! Tudi sam bom podprl omenjena predlagana sklepa za današnjo sejo, kajti menim, da moramo dejansko storiti prav vse, da zavarujemo interes zavarovancev. Sem pa tudi sam pravzaprav na nek način nesrečen, da se moramo tako krčevito boriti za to, da bi zavarovali interes zavarovancev in da moramo dejansko klicati na pomoč ustavno sodišče kot zadnjo institucijo, ki lahko ustavi namero skupine ljudi, da sprivatizira neko stvar, ki je že po sami besedi vzajemen interes. Namreč, ker so tukaj, kot je v obrazložitvi zakona, na katerega se nanašajo ti sklepi in tudi referendumska pobuda, zapisano, katera načela vse je potrebno zaščititi: načelo enakosti pred zakonom, načelo pravne varnosti, načelo varstva in zagotavljanja javnega interesa dopolnilnega zavarovanja in načelo varstva interesov potrošnikov oziroma zavarovancev. In če so prvič, ogrožena ta načela, če celotna Slovenija govori, da gre za poskus divjega lastninjenja in interese nekaterih posameznikov, da to zadevo uplenijo pred državo, pred zavarovanci, se pravzaprav tudi sam sprašujem, zakaj se država še ni bolj vključila. Namreč, če gre za sum oškodovanja, bi po mojem mnenju lahko tudi kriminalistična policija naredila kaj več oziroma so v takem slučaju dovoljene celo posebne metode in sredstva, da se ugotovi, ali je bilo to v ozadju vsega tega. Namreč, morda zveni čudno, da se zavzemam tudi za to, ampak sprašujem se, če se lahko, in je to na nek način tudi poziv vsem tistim, kar je možno z vsemi legitimini sredstvi preprečiti oškodovanje. Mislim, da je to potrebno. In sedaj, poglejte, tu ko je bilo s strani predhodnika dejansko navedeno,da v tem slučaju Agencija za zavarovalni nadzor ni opravila svojega dela. Moram reči, da na podlagi svojih izkušenj, da je to ena od inštitucij, ki ji v tej državi najbolj zaupam na podlagi tega, kar se je dogajalo, kar je ta inštitucija storila pod istim vodstvom takrat, ko se je kolega Rop kot finančni minister boril proti divji privatizaciji zavarovalnice Triglav pod vodstvom takratne direktorice Nade Klemenčič. Prišel je v odbor - mislim, da je bilo to na odboru za gospodarstvo takrat - po pomoč in smo mu takratna opozicija na vse načine pomagala. Nekateri njegovi današnji strankarski kolegi, ki sedijo okoli njega, so škripali z zobmi, ker so hoteli, da gre naprej ta privatni interes vodstva takratne zavarovalnice Triglav. [[Škoda, da ni kolega Ropa tu.]] Poglejte, zaradi tega tudi verjamem, da je agencija v tem slučaju naredila vse, kar je zakonsko možno, in so ti očitki po moje neupravičeni. Ampak ob takih mnenjih pa se bojim, in tudi za napoved današnjega glasovanja se bojim, da je že zapravljena enotnost, ki so jo vsi napovedovali. Namreč, nekateri poslanci tu ste že druga mnenja, drugačno glasovanje, po neki vesti, napovedali in mislim, da so tu zadaj drugi interesi in da ni več te silne enotnosti, ki je za to potrebna. In še nekaj bi opozoril. Mislim, da se je v nastopu kolega Pečeta zgodil trenutek podzavesti, ko je dejal, da ravno predlog Slovenske nacionalne stranke nagrajuje nekatere posameznike in se potem začel opravičevati, da ne gre za nagrajevanje, ampak da preprečuje nagrajevanje. Verjetno je bil trenutek podzavesti. Dejansko bi se s tem, kar bi ta predlog [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]za zbiranje podpisov preprečil oziroma onemogočil, zgodilo nagrajevanje, da bi neka skupina ljudi na Vzajemni bila nagrajena in neki interesi - ne vem, kdo vse stoji za njimi - bi bili nagrajeni. In upam, da se vse to ne bo zgodilo in tudi [[...]]
Hvala, gospod Jerovšek. K repliki se je javil gospod Peče. Izvolite.
Kolega Jerovšek, jaz verjamem, da ste vi dostikrat v momentih podzavesti, ampak mislim, da ne bi smelo to vplivati na dogajanje v tem državnem zboru, rad pa bi spregovoril povezujoč se na nerazumevanje ali pa nesposobnost dojemanja in pojasnil. Poglejte, ko je govor o delnicah - delnica je vrednostni papir, ki za seboj odraža upravljalsko pravico in pa seveda pravico do delitve premoženja. S tem nikakor se ne posega, ekonomsko in vsebinsko gledano, v moment vzajemnosti. In zato enačiti certifikat z delnico je seveda materija ali pa posledica neznanja. Rad pa se še enkrat dotaknil, s predlogom Slovenske nacionalne stranke težimo izključno k temu, da bi zavarovanci in zavarovanke, ki so v letih 1998, 1999 preveč preplačali premije, dobili ta denar tudi nazaj. Delovanje delniške družbe je urejeno na podlagi zakona o gospodarskih družbah. Kolega Jerovšek, poslušajte, ker ne dojemate vsebine. In na podlagi delnice, z delnico je možno razpolagati v kakršnikoli obliki, pač posameznik želi. Noben v Nacionalni stranki ne upa in ne bo nikoli delničarjem govoril, kako naj delajo oziroma kakšno upravljalsko pravico naj skozi to delnico izvlečejo: ali naj jo prodajo - za koliko - ali naj jo prenesejo na hčerko, na sina, na kogarkoli. Skratka, po predlogu Nacionalne stranke bi ljudje, člani Vzajemne, zavarovanci in zavarovanke seveda prosto razpolagali s temi delnicami. To pomeni, da je njihova odločitev, ali jo prodajo ali ne, ali jo prenesejo na koga drugega ali ne. In zato govoriti, da v tem momentu delniške družbe nastopa kršenje, najsibo nacionalne države ali pa načela vzajemnosti - ni primerna. Odločitev je pri posamezniku. Zakaj potem, spoštovani gospodje, ki se toliko obrekate in govorite, ne nasprotujete delovanju Adriatica in pa seveda Triglava, ki sta obe delniški družbi. Mi ničesar drugega nočemo, kot da dopustimo, da Vzajemna deluje na trgu s tistimi paketi kot njeni dve ostali konkurenčni firmi. In pa še govor, poglejte, ko je bilo rečeno s strani zaupanja v Vzajemno. Lansko leto je bila sklicana skupščina, od lanskega leta že vemo, da bo skupščina tega in tega dne, vlada Republike Slovenije je pa s predlogom svojega zakona prišla prejšnji teden. Ja, kdo se naj prilagodi? Vzajemna je pozvala vlado, politične stranke, naj jim povedo svoje predloge, in kot sem že rekel, minister je rekel: "Nimam se kaj pogovarjati z vami, jaz nisem svetovalec!" Kakšna komunikacija pa je to, kakšen napredek je to? Lepo vas prosim, hvala.
K repliki se je javil tudi gospod Rop. Gospod Rop ima besedo.
Najlepša hvala. Želel sem nekaj spregovoriti v zvezi s tem, kar je bilo povedano od gospoda Jerovška. Torej, morda obstojijo nekatere paralele in podobnosti v zvezi s primerom lastninjena zavarovalnice Triglav in pa Vzajemne. Vendar seveda ne držijo nekatera dejstva, ki so bila tukaj povedana. Najprej je potrebno povedati, da kar se tiče Vzajemne, nismo bili ravno priča kakšne velike aktivnosti vlade v zvezi s tem, da bi poskušala preprečiti divje lastninjenja ali, če želite, oškodovanje. Kot veste, smo imeli v državnem zboru poslansko vprašanje predsedniku vlade, zakaj vlada v zvezi s tem nič ne ukrepa in zakaj nič ne stori. Sledilo je to, kar smo lahko spremljali, vložen je bil zakon. Kljub temu da je bil zakon vložen in kljub temu, da je bila dana pobuda za referendum, smo, ko smo imeli posvete pri vas, predsednik državnega zbora, bili priča razgovora samo nas, poslank in poslancev v državnem zboru, vlade nikjer ni bilo, nobenega predloga vlade ni bilo, ni bilo nobene pobude v zvezi z agencijo za zavarovalni nadzor, ni bilo pobude s strani vlade, kar se tiče presoje ustavnosti: tega, kar danes delamo, in to, kar delamo danes, bi lahko vlada sama storila, sama poslala na ustavno sodišče in sprožila ta vprašanja. Torej, da smo danes v takšni časovni stiski, nedvomno je odgovornost vlade. Kar se pa tiče zavarovalnice Triglav, vam pa jaz povem, da je takrat vlada in tedanji minister za finance, to sem bil takrat jaz, sprožila ustavni spor, se borila na ustavnem sodišču, jaz sem bil sam verjetno eden redkih, ki je na ustavnem sodišču se sam boril proti vsem odvetnikom, pravnikom na strani takratnega vodstva zavarovalnice Triglav in smo kot vlada, kot ministrstvo za finance dobili ustavni spor. In kar se tiče odločanja v državnem zboru, je bila jasna tedaj odločitev vlade, mnenje vlade, da je bila za takšen zakon, in bila je koalicija in res je, gospod Jerovšek, bila je tudi opozicija in smo se poenotili z enim samim ciljem, da preprečimo divje lastninjenje in oškodovanje in nam je uspelo, zato ker je bila vlada aktivna in zato ker sta bili opozicija in pozicija enotni in smo zmogli. In enako velja tudi v primeru Vzajemne. Če bi in če bomo tako ravnali, potem lahko na koncu uspemo. In je res, da smo nekatere stvari že zamudili, da smo prepozni in smo sedaj v hudih škripcih in ne vemo, ali nam bo uspelo, verjamem pa, da se bomo vsi trudili, da bi nam. Hvala.
Hvala. Gospod Jerovšek, replike na repliko ni. Bila je res izrečena žalitev, ampak teh žalitev smo že kar navajeni v državnem zboru. Gospod Petek Miro, imate besedo. Pripravi naj se gospod Kumer.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Pozdravljeni vsi prisotni v tej dvorani. Sklepa bom podprl, podpiram pa tudi predlog zakona, ki ga je v parlamentarno proceduro posredovala vlada Republike Slovenije. Mislim, da je prvič v zgodovini samostojne Slovenije, da vlada skuša predhodno preprečiti oškodovanje. Zadnjih 15 let smo bili priča praksi, da smo o oškodovanju in sumljivi privatizaciji razpravljali in bili seznanjeni "post festum", res, da so takratne privatizacije in oškodovanja bila bolj sofisticirana, tokrat pa smo priča zanimivemu fenomenu, priča smo temu, da ta poskus oškodovanja poteka skorajda v živo. Vzajemna ponuja certifikate, delnice, dividende in na nek način na prvi pogled je to res zelo vabljivo, toda v ozadju se skriva strup in to so spoznali državljani in državljanke Slovenije in to je spoznala tudi večina v tem državnem zboru. In če predpostavimo, da v Vzajemni njeno preoblikovanje po scenariju vodstva Vzajemne res uspe, potem se lahko postavi vprašanje še smisla tega parlamenta. Potem smo mi poslancu tukaj ena lepa karikatura demokracije in državni zbor postaja invalidni državni zbor. V tem primeru moramo razmišljati o razpustitvi parlamenta in prenesti oblast na tako imenovano peto vejo oblasti, ki je v Sloveniji še kako prisotna. Peta veja oblasti so tisti posamezniki, ki so v čudnih okoliščinah prišli do kapitala, do velikega finančnega kapitala in imajo družbeno in s tem povezano tudi politično moč. To so tisti posamezniki, ki ignorirajo zakonodajo in demokratične institucije Republike Slovenije. Ta peta veja oblasti na oblasti ne bo ravno dolgo, do naslednje revolucije.
Hvala. Besedo ima gospod Kumer, pripravi naj se gospod Germič.
Hvala za besedo. Spoštovani minister, spoštovane kolegice in kolegi. Sam bom podprl predlog sklepa za ustavno presojo, kljub temu da moram reči, da menim, da vsega tega ne bi bilo potrebno, če bi vlada in agencija za nadzor pravočasno odigrali svojo vlogo že takrat, ko je Vzajemna javno začela s svojimi aktivnostmi, to pa je že nekaj časa nazaj. Gre namreč tudi na drugi strani za oceno, presojo in predvidevanje, kaj se lahko dogodi, ko se sprejme ali dopolni nek zakon, tako kot smo mi storili v lanskem letu v mesecu juliju, ko smo dopolnjevali zakon o zavarovalništvu. In ker te presoje znotraj izvršne oblasti ni bilo, ker Vzajemna ni bila ena od prioritetnih nalog vlade, smo danes tam, kjer smo. In ta situacija, te razmere so pač izkoristili, da se izrazi s sodobnim kadrovskim slengom ne "old boysi", ampak "jung boysi" pri Vzajemni, ki še kako dobro vedo, da smo trenutno v posttranzicijskem obdobju, v katerem se seveda lastnini grajska srebrnina. V tem primeru gre za ilustrativen primer preoblikovanja v delniško družbo, kjer bi uprava Vzajemne, menedžment obvladovala lastnike in ne lastniki, zavarovanci obvladovali upravo. To seveda ni normalna situacija in zato je potreben poseben zakon, ki bo določil natančneje kriterije za preoblikovanje v delniško družbo. In še čisto na koncu. Gre seveda tudi za to, da smo danes v taki situaciji, za posledice stanja, ravnanja in razmer tudi v tem državnem zboru v zadnjem letu, ko ena od strank od opozicije opravlja vlogo diskonta kravjih političnih kupčij. Strateški lastnik tega diskonta je pa seveda vladajoča koalicija. In danes imamo situacijo, ko je v ta diskont prišla uprava ali pa menedžment Vzajemne pred vladno koalicijo, in zato imamo danes to situacijo. In to je to. In zato še enkrat: v interesu zavarovancev, in da se ne stori ta škoda, bom podprl ta sklep za ustavno presojo.
Hvala. Besedo ima gospod Germič, pripravi naj se gospod Lahovnik.
Hvala lepa, gospod predsednik. Torej lahko bi se strinjal s tem, pa tudi danes je bilo že velikokrat rečeno, kar govorijo predstavniki Slovenske nacionalne stranke, da je predlog za preoblikovanje Vzajemne na mizi pravzaprav že zelo dolgo časa in da bi tisti, ki bi morali marsikaj postoriti, to lahko naredili, ne pa, da smo sedaj v situaciji, ko državni zbor pravzaprav iz trenutka v trenutek išče načine, na kakšen način narediti to, da bo morebitno preoblikovanje Vzajemne v delniško družbo potekalo na način, da bo takšno preoblikovanje transparentno. Tukaj mislim, da je vlada, jaz bom uporabil izraz "pocenila" problem Vzajemne. Ne bi želel uporabiti izraza, da je namerno ravnala tako, kot je ravnala, in pripeljala zadevo v točko, ko ni mogoče razumela ali pa napačno razumela razmišljanja v dogodku julijske seje, ko smo predlagali določeno rešitev Vzajemne. In seveda ne morem se pridružiti tistim, ki govorijo, da je vlada uspešno ravnala za preprečevanje te lumparije, saj je pravzaprav ključno opozorilo za preprečitev te lumparije prišlo iz opozicijskih vrst. Seveda, ko govorimo o teh načinih dela, ki jih sedaj državni zbor v zadnjih dnevih tukaj opravlja, imamo vsi interes zaščititi zavarovance, ki smo v Vzajemni. In tukaj je dilema, ki obstaja, kajti tako mi, ki nekako nasprotujemo predlogom, ki jih zagovarja Slovenska nacionalna stranka, zagovarjamo interes zavarovancev, tudi predstavniki Slovenske nacionalne stranke govorijo o tem interesu. Vsaj po mojem vedenju, glede na to, da imamo tri oblike, torej dve delniški družbi in eno vzajemno zavarovalnico, se mi zdi pomembno opozoriti tukaj na genezo in na način oblikovanja posameznih zavarovalnic in vključitev posameznih zavarovancev v to zavarovanje. In seveda ne bi se mogel strinjati, da zavarovanci v Vzajemni nimamo ničesar in da želimo pridobiti to ali certifikat in kasneje vrednostni papir v obliki delnice, da je to ta cilj, za katerega smo vključeni v vzajemno zavarovalnico. Po mojem je ključen in temeljni cilj, zakaj smo vključeni v to zavarovalnico, je, da uveljavljamo svoje pravice iz obveznega zdravstvenega zavarovanja, ki so zavarovani potem tudi v dopolnilnem zdravstvenem zavarovanju. Seveda to preoblikovanje je danes postavljeno v zelo hiter časoven okvir in seveda tukaj se je pojavilo vrsto vprašanj, v katerem interesu to počnemo. Jaz ne bi želel biti ne v interesu teh ali drugih - kar ja bilo tudi danes tukaj povedano, da govorimo o neki obliki politične korupcije ali da nekdo, ki zagovarja neko rešitev, je nor ali dobro plačan -, ne bi želel biti v diskusiji na eni ali na drugi strani. Seveda pa sam predlagatelj danes ali pa predstavniki Slovenske nacionalne stranke, ko parlament išče rešitev, da bi izvedli to transformacijo, preoblikovanje transparentno, seveda izraža veliko očitkov vladi, ki išče načine in tudi predlaga poseben zakon za to preoblikovanje. Seveda sam bi želel, da bo ta parlament, ko bodo v zraku takšne ali drugačne insinuacije o tem in na kakšen način kdo zagovarja določene interese, razmišljal o tem tudi v tistih točkah, ko govorimo, recimo, o vsebinah preprečevanje korupcije. Ta državni zbor se ukvarja s to vsebino in želi iskati rešitve, ko bo mogoče tudi raziskovanje takšnih problemov in odprtih vprašanj, ki so tokrat na mizi, postavljeno v neko drugo luč. Tukaj seveda imamo sedaj pravzaprav isto stranko v obeh vlogah in tukaj bo, ko bo državni zbor odločal v tretjem branju o nekem drugem predlogu, bo pred državnem zboru tudi pomembna odločitev. Okoli samega sklepa, ki je danes tukaj na mizi, je bilo na matičnem odboru veliko besed. Več ali manj enotni smo si bili okoli prvega odstavka, seveda pa drugi odstavek pravzaprav odpira neke dileme, ki so bile danes tukaj že izpostavljene in postavlja nek dvom pri posameznih odločitvah v podporo tem.
Hvala gospodu Germiču. Besedo ima gospod Lahovnik. Gospod Prijatelj je naslednji.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, poslanci. Tudi sem seveda mislim, da so razmere kritične in da je potrebno odreagirati. Menimo - tudi sam seveda se pridružujem mnenju tistih, ki opozarjajo, da lahko pride potencialno do oškodovanja 900 tisoč zavarovancev. Tudi sam menim, da je potrebno ukrepati, seveda se pa očitno razlikujemo v mnenju, kdo naj ukrepa. Jaz se bom pri tem predlogu vzdržal, vzdržal se bom preprosto zato, ker menim, da je vendarle na potezi vlada, da je na potezi ustrezna agencija za zavarovalni nadzor, ki bi že zdavnaj lahko in morala ukrepati, pa se ne zgodi nič. Spoštovane poslanke in poslanci, predstavljaje si za trenutek, da Slovenijo ogrožajo poplave. Državni zbor že tretji dan zaseda na izredni seji in razpravlja o tem, uprava za zaščito in reševanje ne bi storila nič, slovenska vlada se sploh ne bi sestala. Verjetno bi bili vsi zgroženi nad ravnanjem vlade, nad pristojnimi institucijami. V našem konkretnem primeru je ogrožen interes 900.000 zavarovank in zavarovancev. Sploh ne vemo, kakšno je stališče vlada do tega vprašanja, niti ene izredne seje ni zmogla in ustrezne zaključke objavila v javnosti. Ko je bil takrat v primeru zavarovalnice Triglav ogrožen interes državljank in državljanov, davkoplačevalcev v tej državi, je šel takratni minister za finance se borit, borit na Ustavno sodišče Republike Slovenije - in je zmagal. Sedanjega ministra za finance sploh ni v tej hiši. Še vedno ga ni, že tretji dan teče izredna seja državnega zbora Republike Slovenije, minister za finance, ki je resorni minister nad agencijo za zavarovalni nadzor na področju zavarovalništva, pa ga še vedno nismo videli. In to se mi zdi neprimerno. Res se mi zdi neprimerno, ker se strinjam, da je vendarle nek konsenz tako med poslanci koalicije kot med veliko večino poslank in poslancev opozicije, da je treba nekaj storiti. Pa vendarle tukaj niso izkoriščeni vsi vzvodi, ki jih ima izvršilna veja oblasti. In ve se, kdo je izvršna oblast v tej državi! Izvršna oblast ni državni zbor. Ne more državni zbor ukrepati namesto vlade. To je narobe svet. Zakaj imamo potem vlado in ustrezne resorne ministre? Ni dovolj, da je tukaj minister za zdravje. Jaz spoštujem njegovo navzočnost tukaj, da se nekaj ukrene. Mislim, da je vendarle pa sedaj čas, da pove svoje tudi minister za finance. Vendar je tudi čas, da na odboru za monetarno in finance, ki ga bomo, prepričan sem, imeli in to obravnavali, dorečemo nekatere stvari in da tam slišimo tudi mnenje resornega ministra. Ne moremo poslanke in poslanci v tej državi govoriti, kaj je treba narediti, namesto resornih ministrov, namesto predsednika agencija za zavarovalni nadzor in namesto vseh inštitucij, ki so pristojne za to, da regulirajo določeno področje v tej državi. Drugače, kot sem že prej rekel, drugič ko bo ta država ogrožena zaradi poplav, bo pač državni zbor neposredno nalagal posamezni upravi za zaščito in reševanje, kaj naj stori, kot da nimamo vlade, kot da nimamo resornih ministrov. In v tistem primeru bi se nam zdelo čudno, da je postopek takšen. V tem primeru, ko gre za drugačno vprašanje, je pa dejstvo, da je ogrožen interes zavarovank in zavarovancev, pa nekako to sprejemamo. In kakorkoli tudi s tem se mora sprijazniti uprava Vzajemne. Vzajemna ni običajna zavarovalnica, notri je 900.000 zavarovank in zavarovancev in ne mora nam biti vseeno, kaj se dogaja. Jaz bi pričakoval, da tudi vladi ne more biti vseeno, in pričakujem, to pa lahko rečem, da če me že minister za finance noče slišati, da pa me sliši vsaj predsednik vlade in bo nekako spodbodel gospoda ministra, da se nam vendarle pridruži in pove, kakšno je stališče resornega ministra, kamor spadajo zavarovalnice. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Prijatelj, pripravi naj se gospod Zagorac.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani minister! Kolegice in kolegi! Zanimivo je, da mnogi od vsa že ugotavljate, da gre povsem za legitimno pravico v bistvu Slovenske nacionalne stranke in za pravico državljank in državljanov, da o tej stvari razsodijo. Vendar pa je potrebno pri tem povedati tudi to, da v bistvu, če odmislimo vse pravnoformalne postopke, ki so bili, milo rečeno, za predlagatelja, to je Slovensko nacionalno stranko, diskriminatorni in se ni upoštevalo nobeno določilo, niti poslovniško, niti v bistvu ni bilo nobene kulture pri tem dialogu, zmerjalo se nas je z ne vem čim vsem, ne bom ponavljal, škoda časa. Nekaj bi želel opozoriti, sklic skupščine je bil že lansko leto in zanimivo je, zelo zanimivo je dejstvo, da vi skoraj vsi, ki tukaj sedite, zagovarjate soglasno, da se to ne sme zgoditi, kar ste izglasovali 27.1.2000. Zgodilo se je pa to, kar pove ta glasovalna lista in kar piše v 62. členu zakona o zavarovalništvu. In sicer: "Družba za vzajemno zavarovanje se lahko preoblikuje v delniško družbo na podlagi sklepa skupščine. Za sklep skupščine je potrebna 30-članska večina oddanih glasov, če statut ne določa večje večine." To piše v 62. členu! In danes govorite nekaj drugega. In konec koncev država je najslabši lastnik vsega in verjamem, da vse, kar še ni pokradeno, je za državo dobrodošlo, ogromno denarja je na tem portfelju. Želite vzeti še ta denar? In če ste že toliko demokratični, zakaj potem ne dovolite, da državljanke in državljani sami presodijo o tem, kako bodo upravljali s svojim kapitalom, ki so ga sami prinesli v blagajno Vzajemne? Zakaj ne dovolite referenduma, zakaj ne dovolite tega, da zberemo potrebno število glasov in da pozovemo? Ker očitno vi niste zmožni tega v bistvu po zakonodajnem postopku narediti, ker kršena so bila vsa načela in vsa pravila: izločen je bil naš zakon v postopku, ki je bil vložen pred vladnim, niste dovolili, da se na matičnem delovnem telesu obe materiji obravnavata istočasno, kar bi morali po poslovniku, ni bila zadostna prva pobuda z zbranimi podpisi, zahtevali ste dopolnitev. Danes govorite o nejasnosti. Dobro, v redu, o tem bo odločalo ustavno sodišče. Mogoče bo ustavno sodišče dalo prav nam, potem bomo videli, kaj si boste zopet izmislili. In še nekaj bi rad poudaril v bistvu danes tukaj s tega mesta. Zavzemate se za to, da bi bila v bistvu volja in interes zavarovank in zavarovancev popolnoma zaščitena. Zakaj pa potem ne dovolite tega, kar veleva obstoječi zakon? Takrat ste izglasovali ravno to, enakost za vse. Danes vam tudi ta zakon nič ne pomeni, ki je pravnoformalno veljaven, potem spoštovane gospe, gospodje, kolegice, kolegi, dajmo ta zakon enostavno preklicati in boste še enkrat glasovali proti temu, o čemer ste glasovali za, in bomo lahko debatirali o tem kar govorimo danes. Zelo nenačelni ste namreč in zelo, zelo, zelo podlo je govori o tem, da v bistvu nekateri ne vedo, se delajo nevedne, kaj so govorili v bistvu dobra leta nazaj. In še nekaj bi rad poudaril pri tem, jutri, pojutrišnjem, ko bo ta del državljank in državljanov oškodovan, ko bo še to pokradeno, kar je v bistvu sedaj transparentnega, spravljeno v privatne žepe, poniknilo v podzemlje, kot so milijarde v gospodarstvu že, pa ni nihče odgovarjal, potem popraskajte se malo po svoji vesti in izmislite si kaj bolj pametnega kot to, kar danes govorite slovenski javnosti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Zagorac se je odpovedal. Besedo ima gospa Uhanova, pripravi naj se gospod minister.
Hvala lepa za besedo. Podprla bom predlog matičnega delovnega telesa kot tudi predlog vlade v zvezi s predlagano spremembo zakona o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem zavarovanju z namenom, da se ne oškoduje 900 tisoč zavarovancev Vzajemne. Vlada hoče preprečiti divje lastninjene Vzajemne. Vzajemna pa se je že sedaj, očitno, obnašala kot delniška družba, ki je očitno iz tistih dobrih 4 tisoč tolarjev, ki jih je mesečno pobirala od zavarovancev, ustvarila milijardne dobičke in jih zdaj delila v obliki certifikata. Obnašala se je kot največja dobičkonosna firma, ki se je razkošno reklamirala po medijih. Menda so financirali sindikate, ki zdaj tudi čudno molčijo. Očitno je, da so bile premije prevelike oziroma nenamensko uporabljane. Namen vzajemnega zavarovanje je zagotoviti širše zdravstvene pravice zavarovancev v primeru bolezni, ne pa ustvarjanje kapitalskih dobičkov, še posebno, ker so med številnimi zavarovanci brezposelni delavci, revni, upokojenci in tisti, ki jim tudi 4 tisoč je veliko pomenilo. Hvala lepa.
Hvala gospe Uhanovi. Ker vidim, da se je javil še gospod Školč. Na začetku sem pozabil povedati, da je pač seznam razpravljalcev zaključen takrat, ko se prijavi in prosim, sprašujem, ali želi še kdo razpravljati, da dopolnimo seznam? Ne. Potem je sedaj samo še gospod Školč in potem gospod minister. Izvolite, gospod Školč.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bi rad državni zbor opozoril še na nek drug vidik te naše odločitve. Sam ne bi rad zahajal v to dilemo, ali si zavarovanci zares želijo naše zaščite ali ne, ampak o tem pravzaprav bolj kot ne vsi ugibamo. Sklep, ki ga pa je pripravilo matično delovno telo in se nanaša pač na to zahtevo za referendum, je dejansko problematičen v toliko, ker poleg tega, da poskuša s to idilično situacijo med koalicijo in skoraj vso opozicijo razrešiti nek problem tako, kot ga vidi večina v tem državnem zboru. Ta sklep pravzaprav v svojem temelju načenja načelo delitve oblasti in v svojem temelju tudi ogroža, po moji presoji, to, kar poznamo pod imenom pravna država. Zato bom jaz takemu sklepu seveda nasprotoval. Zdi se mi zelo nerodno, da tako pravniki kot državni zbor pravzaprav največ prispevajo k temu, da se lahko načne zaupanje v tisto, kar poznamo pod terminom pravne države. Vse namreč drži, da je bilo mogoče narediti tako ali drugače, zagotovo pa ni mogoče v državnem zboru naročiti ustavnemu sodišču, kaj in kako naj ukrepa. Zagotovo tudi tega ni mogoče narediti na način, da se niti ne navede tistih predpisov, ki naj bi jih ustavno sodišče uporabilo oziroma zadržalo. S tega vidika obžalujem, da je državni zbor postal ujetnik neke spletke oziroma kulisa za igro, ki se odvija popolnoma drugje. Zato bi se mi zdelo razumno, da bi tak sklep absolutno zavrnili. S tem bi situacija postala popolnoma transparentna in tisti, ki bi morali odreagirati, bi se pokazali v vsej svoji veličini, moči ali pa nemoči. Tako, da to, kar se zdi zdaj za velik dosežek, ta idila med koalicijo in praktično vso opozicijo in tudi ta "čudežni dvojec brez krmarja" Pavliha - Grims, ki bo narekoval še naslednjo sejo, to niso argumenti za to, da državni zbor zapletamo v odločitve, ki mu ne pristojijo. Mi s tem načenjamo verodostojnost državnega zbora in zato je pač potrebno glasovati proti, posledice pa naj nosijo tisti, ki svojega dela ne opravljajo tako, kot bi ga morali. Hvala lepa.
Hvala gospodu Školču. Gospod minister, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik za besedo. Zdaj, večino stvari sem že povedal uvodoma. Moram reči, da današnja diskusija v nekih točkah pa le zahteva, da nekatere stvari ponovim, ker očitno je včasih kakšno stvar težko razumeti ali pa se je tudi noče razumeti. Jaz moram reči, da po mojem mnenju in ministrstva za zdravje morajo vsi zavarovanci imeti možnost, da odločajo o preoblikovanju, ne pa samo 33 članov skupščine, od katerih je samo 7 delavcev Vzajemne. Jaz mislim, da je gotovo od teh 900 tisoč zavarovancev večji del, ki ne želijo imeti zavarovanja v delniški družbi, ampak to je samo domneva. Ampak njihovo ostajanje pri Vzajemni bi lahko bila potrditev te trditve. Svojo zavarovalniško storitev želijo ti zavarovanci imeti neobremenjeno s stroškom dividende za lastnike. Ni tudi res, kar se trdi, da bodo vsi zavarovanci imeli možnost odločati o preoblikovanju, saj Vzajemna ni izdala več kot 100 tisoč zavarovancem tako imenovanih, v narekovaju, "certifikatov". In Vzajemna je 31.12.2005 ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve odpovedala pogodbo za okrog 72 tisoč zavarovancev in si bo lahko eventualno prilastila pri oblikovanju v delniško družbo njihov delež. Seveda je treba Vzajemni dati tudi to možnost, predvsem pa zavarovancem v Vzajemni to možnost, da se ta družba, vzajemna družba, vzajemna zavarovalnica spremeni v delniško družbo. O tem mislim, da ni več kakšnih posebnih dvomov, vendar ne pod pogoji, pod katerimi se želi in forsira tako preoblikovanje sama Vzajemna oziroma njeno trenutno vodstvo. Tudi bi bilo dobro, če bi lahko Vzajemna tržila druge produkte. To je možno, ne samo dopolnilno zdravstveno zavarovanje, ampak v enakopravnem položaju z drugimi zavarovalnicami in pri tem, za to je pa treba pripraviti zavarovalniške produkte, po potrebi dopolniti njen statut in tudi zaprosit agencijo za zavarovalni nadzor za soglasje. Sedaj bi mogoče par besed v zvezi s preoblikovanjem vzajemnih družb v delniško družbo. Zakon o zavarovalništvu tudi to res omogoča, ampak je treba vedeti nekaj, in tega se je treba ves čas zavedati. Vzajemna je bila ustanovljena na podlagi posebnega zakona, po posebnem postopku, z ustanovitvenim kapitalom, brezplačnim prenosom enega milijona zavarovalnih pogodb, prostorov, opreme, kadrov, informacijske podpore itn. Zato je potrebno pred preoblikovanjem opredeliti tudi ta vprašanja. Ustanovni kapital je bil dan za uveljavitev načela vzajemnosti za vzajemno družbo, ne pa, da predstavlja osnovo za kapital delničarjev. Če bi takrat v letu 1999 kdo govoril o delniški družbi, sem prepričan, da takšnega brezplačnega prenosa nikakor ne bi bilo in tega se je treba pri današnjem odločanju tega jasno zavedati. Kot že rečeno, je poziv Vzajemne še ena, sedaj za te diskusije, aktivnosti, ki so namenjene ureditvi stanja in zakonitosti na področju dopolnilnih zdravstvenih zavarovanj. Če je bil to resničen namen, potem bi se skozi to, kar se je že dogajalo in se še dogaja, bi bilo mogoče preprečiti. Naj omenim samo drobec, nespoštovanja določb 18. člena že sprejetega zakona o obveščanju zavarovancev, za kar je tudi agencija za zavarovalni nadzor sprožila ustrezne postopke in odvzem licence eventualni odvzem licence in preklic certifikatov. Mi na ministrstvu za zdravje želimo s predlaganim zakonom zagotoviti le enakopravnost zavarovancev. Urediti z zakonom pogoje in kriterije za morebitno preoblikovanje in prav ničesar več. Če se bodo zavarovanci svobodno odločali za preoblikovanje, potem se naj to izvede na transparenten in zakonit način. Seveda je možna tudi splošna referendumska volja o odločanju o preoblikovanju zavarovalnice, vendar mi dajemo s predlogom zakona možnost zavarovancem, tistim, ki so pravzaprav ta trenutek tudi lastniki zavarovalnice. Če se bodo zavarovanci odločili za to, potem morajo imeti eni možnost za preoblikovanje v delniško družbo in drugi, ki se ne odločajo, da ostanejo v prihodnje v vzajemni družbi. In to je seveda tudi naš namen. Jaz ne želim tukaj govoriti o postopku agencije. Tu so bili marsikateri objektivni razlogi za to, da agencija ni bila bolj odločna. Napačno ali različno tolmačenje tega 62. člena je lahko pripeljalo do tega, ampak ministrstvo za zdravje se je še enkrat [[...]]
Gospod minister.
Samo še dva stavka, če lahko. Ministrstvo za zdravje se je [[...]] [[Izključen mikrofon.]]
Hvala lepa. S tem zaključujem splošno razpravo. Ker k predlogu sklepa ni bilo vloženih amandmajev, prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o zahtevi, da ustavno sodišče odloči, ali je vsebina zahteve, vsebovane v pobudi za razpis predhodnega zakonodajnega referenduma, ki jo je dne 23. januarja 2006 vložila Slovenska nacionalna stranka, v nasprotju z ustavo Republike Slovenije in bi lahko zato na njeni podlagi zaradi odložitve sprejetja ali uveljavitve zakona nastale protiustavne posledice. Sklep ste dobili na klop in mislim, da ga ni potrebno brati. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 9. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zaključujem tudi 15. izredno sejo Državnega zbora Republike Slovenije. Hvala za udeležbo.