Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje. Vse prisotne lepo pozdravljam. Začenjamo z nadaljevanjem 47. izredne seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne moreta udeležiti naslednja poslanca: gospod Dragutin Mate in mag. Matej Tonin. Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga energetskega zakona. Nadaljujemo s splošno razpravo poslank in poslancev. Prvi, ki bo danes dobil besedo za razpravo, je gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsednik, za besedo. Kolegi, kolegice, predstavniki ministrstva, lep pozdrav tudi v mojem imenu. Moram reči, da sem včeraj temeljito poslušal stališča poslanskih skupin, predvsem stališča poslanskih skupin koalicije. Moram reči, da sem zaznal neko neenotnost pri koaliciji glede tega zakona. Moram reči, da se je točno videlo, iz katere strankarske linije je ta zakon prišel, kot je včeraj rekel kolega Zvone Černač, predlagatelji zakona so približno isti kot iz leta 2009, zato moram reči, da me ni presenetilo stališče Poslanske skupine SD, ki je bolj kot o energetiki razpravljala o prvem energetskem stebru in Šaleški dolini ter nasprotovala vsem ostalim rešitvam. Ampak pustimo to ob strani, sam bi se glede na to, da je prva obravnava, dotaknil treh, štirih stvari, za katere mislim, da imajo kljub vsemu nek pomen pri tem energetskem zakonu. Najprej bi se dotaknil energetske učinkovitosti stavb in pri tem opozoril na energetske izkaznice, kjer sicer v uvodu zakona lepo piše, kaj vse naj bi to prineslo in celo piše: "Urejena je poenostavitev za izdelavo [[...]]
Gospod Lisec, oprostite, ker vas prekinjam. Spoštovane kolegice in kolegi, seja se je pričela in vas lepo prosim za mir v dvorani, da prisluhnemo razpravljavcu. Izvolite, gospod Lisec.
Še enkrat hvala, predsednik. Piše: "Urejena je poenostavitev za izdelavo izkaznic obstoječih stavb, s čimer bo zagotovljena primerno nizka cena izdelave." Če se dotaknemo člena, ki govori o energetski izkaznici, piše: "Strošek izdelave energetske izkaznice mora plačati lastnik oziroma lastniki stavbe. Minister, pristojen za energijo, predpiše merila za določitev cene energetske izkaznice." In še več in še več. Veljavnost energetske izkaznice je 10 let, pa me čisto strokovno zanima, zakaj 10 let. Bi pa ob tem opozoril še na nekaj. V nekem elektronskem mediju sem zasledil naslednjo objavo: "Po nepremičninskem davku še energetske izkaznice za vašo nepremičnino, stale bodo do 3 tisoč evrov." Potem pričakujem s strani ministrstva odgovor, ali te številke držijo ali ne. V članku piše: "Mislite, da je z nepremičninskim davkom konec puljenja denarja iz žepov lastnikov nepremičnin?" Ne, nikakor. Država si je skupaj s svojim koncesionarjem – očitno je že izbran – podjetjem Energetska izkaznica izmislila še en način, kako bodo izpulili še več milijonov iz žepov lastnikov nepremičnin. Da ne bo pomote, mislim, tako kot ima Evropska unija urejeno, da so energetske izkaznice potrebne; toda to, kar piše v nadaljevanju, pa mislim, da je neustrezno oziroma verjetno tudi neustavno. Piše: "Najvišja cena za izdajo energetske izkaznice ne bo določena, je pa ministrstvo že pripravilo merila za določitev cene. Zdaj naj bi te bile od 200 do 500 evrov za enostanovanjsko hišo in od 2 tisoč do 3 tisoč evrov za večstanovanjsko zgradbo. Ob tem bodo morali lastniki plačati tudi pristojbino Ministrstvu za register in nadzor." In tako naprej. Omenjene so tudi posamezne osebe iz stroke. Resnično me zanima, predstavniki ministrstva, ali drži, da naj bi lastniki nepremičnin za energetsko izkaznico plačali od 200 do 500 evrov. Mislim, da je to tisto, kar ta vlada zasleduje, čeprav so nekateri koalicijski poslanci rekli, da je nepremičninski davek, ki ga boste danes sprejeli, zadnji davek oziroma zadnji udar za naše državljanke in državljane. Glede energetske učinkovitosti stavb me zanima še eno področje, to pa je "skoraj nič energijske stavbe", v 328. členu piše: "Vse nove stavbe morajo biti skoraj nič energijske." Lepo piše. Ampak me zanima, ker tu piše še naprej: "Organizacije iz javnega sektorja bodo lahko kupovale samo energetsko varčne stavbe, proizvode in storitve. Vsako leto bodo morale prenoviti 3 % površine svojih stavb in tako poskrbeti za občutno zmanjšanje porabe energije." Vse super in prav. V letu 2012 in v začetku leta 2013 smo imeli lep primer, kako se lahko dogovorimo glede obnove javnih stavb. Minister Černač oziroma predhodni minister Černač je naredil dva razpisa, na srečo je šel tudi drugi skozi, čeprav je imel aktualni minister kar nekaj zadržkov, da bi ga v celoti realiziral, na kar sem ga večkrat opozoril. In me resnično zanima, kako si ministrstvo predstavlja, da bo vsako leto prenovilo 3 % javnih stavb. Zanima me tudi, kje so podlage v predlogih proračunov, ki ju bomo danes sprejeli. Ne gre za 100 tisoč evrov, ampak kar za nekaj milijonske zneske, če želimo to urediti, na kar se tudi vi sklicujete v obrazložitvi členov, to pa je, da nam to določajo tudi evropske direktive. Morda samo še stavek, ki sem ga prej pozabil – glede energetske izkaznice. Ker so vsi indici, da je predlagatelj tega zakona oziroma pripravljavec tega zakona približno isti človek, ki je pripravljal tudi urejanje področja dimnikarstva, me je, spoštovani predstavniki ministrstva, zelo strah za področje dimnikarstva. Kot veste, od leta 2004, ko je bilo urejeno, do leta 2013, skoraj do leta 2014, torej 10 let, se tega nasedlega projekta še nismo znebili. In resnično me je strah, da bodo energetske izkaznice oziroma vse to, česar se ti členi dotikajo, še ena bomba za naše državljane, ki se je ne bomo mogli rešiti. Pa ne samo področja dimnikarstva, tudi področja avtomobilskih nalepk, ki so bile ena od neumnih odločitev očitno določenega političnega lobija, podprta z določenimi uradniki, ki slovenskim državljankam in državljanom niso prinesle ničesar, razen plenjenja njihovih denarnic. Torej, zanima me energetska izkaznica in javna obnova stavb. Poleg tega pa še dve zadevi. Energetski koncept Slovenije, ki ga pripravljate, kjer piše, da boste poleg energetskega koncepta v prihodnosti pripravili tudi državni razvojni energetski načrt. Pričakoval sem, ker govorimo o energetskem zakonu, malo bolj konkretizirane zadeve, se resnično sprašujem, ali je pravi čas za sprejem energetskega zakona glede na to, da ste ga umestili na nujno sejo, kjer obravnavamo davek na nepremičnine, proračune. Imam občutek, da se kljub, mislim da, 560 členom v zakonu skriva ogromno zank, ki ne bodo prinesle nič dobrega temu področju. Če bi prihajal iz šaleškega konca, bi verjetno rekel, da je pravi čas, kajti denarja itak na področju energetike bo zmanjkalo za nasedlo naložbo TEŠ 6. Iz njihovega področja je to pravi čas, za vse ostale subjekte na področju energetike pa je nerodni čas za energetski zakon. Še več, ko govorite da boste pripravili energetski koncept in državni razvojni energetski načrt, se jasno kaže, da niti pripravljavci zakona oziroma ta vlada nima pojma, kaj bi sploh počela z energetiko. Da to podkrepim, verjetno bomo dokaze našli tudi v Zakonu o slovenskem državnem holdingu, kjer država ne ve, kaj in kako z energetskimi podjetji. Še več, v zakonu je kar nekaj namenjeno, da se bodo pripravljali akcijski načrti, operativni programi; vsi pa vemo, kako je to. Ko se uradniki na ministrstvih, kjerkoli, da ne bo pomote, spravijo delati razne strategije, resolucije, akcijske načrte, operativne programe, se najprej vprašamo, kdaj bo sploh to, kaj bo to in kako bo to. Nič konkretnega nam ta zakon na tem področju ne prinaša, samo prolongirate energetski koncept Slovenije, ki bo, ko bo in kakšen bo. Tukaj bi opozoril še na eno čudno zadevo, to pa je lokalni energetski koncept – mislim, da piše v 23. členu – kjer mora vsaka občina pripraviti lokalni energetski koncept, torej ponovni stroški za občine. In me resnično zanima tudi ta podlaga, zakaj mora biti soglasje ministrstva. Mislim, da bo to problem, še tiste občine, ki bodo zainteresirane, da sprejmejo lokalni energetski koncept. Sam prihajam iz občine, kjer smo to že uredili. Če se spomnimo na prostorsko zakonodajo, kjer mora vse iti ob soglasju ministrstva in kjer je bilo ob pripravah zakonov rečeno, da bo v roku enega, dveh let vse urejeno, pa še polovica prostorskih načrtov ni urejenih, me je zelo strah, da tudi lokalni energetski koncepti in tudi kjer bodo občine pripravljene biti konkretne, učinkovite in energetsko usposobljene, da bodo prišli problemi, ko se bo iskalo soglasje ministrstva, kajti verjetno se bo našel 1001 razlog, zakaj lokalni energetski koncept ni dober oziroma bodo ministrstva imela neke svoje ideje, kako bi urejale lokalne energetske koncepte. Za zaključek, še področje rabe obnovljivih virov energije. Moram priznati, da sem z zanimanjem prebral določbe členov, ki govorijo o Eko skladu. Jaz upam, da ministrstvo ne bo veliko spreminjalo koncept delovanja tega sklada, da bo bil ta sklad še vedno tisti sklad, ki bo poleg določenih ugodnosti za javne stavbe bil tudi v prid mladim, mladim družinam, mladim na podeželju. Moram priznati, da moji prijatelji, ki razmišljajo o gradnji lastne hiše, kdor ima sploh še to upanje, si vedno govorijo o tem, kaj pa če Eko sklad ne bo bil več pripravljen sofinancirati energetske učinkovitosti gradnje stavb. Tukaj vas pozivam, da tega koncepta ne spreminjate. Glede rabe obnovljivih virov, in s tem bom tudi zaključil, zame TEŠ 6 ni obnovljivi vir energije. Ministrstvo, pričakujem, da boste več govora namenili drugemu bloku nuklearke, hidroelektrarnam, ne samo dokončanju na spodnji Savi, od koder prihajam, tudi hidroelektrarnam na srednji Savi, kjer je minister na žalost že s širjenjem Nature 2000 dokazal, da bo sam sebi naredil eno veliko coklo, s tem pa tudi Zasavju in energetski učinkovitosti naše države. Sam se strinjam, sončne in vetrne elektrarne – ja, ampak to ni prioriteta oziroma to ni edini vir, na katerem bi gradili. Pričakujem, da se bodo razne nevladne organizacije s področja obnovljivih virov energije še zelo aktivno skušale prebiti mimo tega zakona. Pričakujem, da bo ministrstvo zasledovalo tudi ta input-output, kajti kaj nam pomaga ne vem koliko sončnih in vetrnih elektrarn, če bodo potem preko subvencij morali vse to plačati državljani s tem, ko bodo plačevali višje cene energije. Želim jasne odgovore, kaj je s skoraj nič energijskimi stavbami, kaj je z energetskimi izkaznicami, kje in kako glede obnove javnih stavb, kako si zamišljate energetski koncept Slovenije in kako boste aktivno izvedli lokalne energetske koncepte. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo dajem državnemu sekretarju mag. Bojanu Kumru.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Na kratko in resnično ne bi želel, da bi se ponavljal z včerajšnje predstavitve in potem dvajsetminutnih odgovarjanj. Natura dejansko ne spada pod naš resor, pod naše ministrstvo in to je del drugega ministrstva, Ministrstva za kmetijstvo in okolje. Tam smo se kot država Slovenija zavezali, da bomo imeli nadpovprečne cilje, in imamo zaščiteno že več kot 38 % zemljišč in to je dodatni izziv. Ne bom rekel, da je to problem, dodatni izziv pri umeščanju čistih in okolju prijaznih objektov ali pa energetske infrastrukture v prostor. Tukaj je potrebno iskati kompromise med tem, da ohranjamo na eni strani naravo, na drugi strani pa umeščamo čiste in okolju prijazne energetske objekte, ki bodo na dolgi rok proizvajali okolju prijazno energijo. Kar je še posebej pomembno za nas na direktoratu oziroma na ministrstvu, ki skrbi za področje energetike, da bo ta energija predvsem konkurenčna. V okoliščinah, v katerih smo, si ne moremo privoščiti, da bi vlagali v vire, ki bi dolgoročno pomenili dodatne obremenitve za končnega potrošnika in za gospodarstvo. Vse napore vlagamo in točno v tem zakonu je marsikaj zapisano notri, ki ravno to podpira, da se razbremenjuje. Včeraj je bilo govora o transparentnosti, o nediskriminatornosti in glede tega, da so vsi pogoji za vse deležnike, ki delujejo na energetskem trgu, za vse enaki. V preteklosti, v energetskem zakonu, ki je izšel leta 1999 in bil petkrat z novelami spremenjen, se točno nakazuje, kakšen je bil ta zakon. Potrebno ga je spremeniti, ker konec koncev, ko je Slovenija sprejemala ta zakon, niti ni bila članica Evropske unije, zdaj imamo pa vrsto direktiv in uredb, ki jih moramo prenesti v nacionalni pravni red. Očitki, da smo v nepravem času, da čas ni pravi, se strokovna ekipa potem sprašuje, kdaj pa je pravi čas – ko bodo prišle kazni s strani Evropske unije zaradi nepravočasno implementiranih direktiv in treh let prednamcev, ki niso opravljali svojega dela, tako kot bi morali, da bi se lahko pravočasno posvetili zakonski materiji. Okrog LEK, Lokalnega energetskega koncepta, oziroma LEP, Letnega energetskega pregleda, dejansko je tako že v trenutni zakonodaji. To je bilo že v predlogih zakona izpred dveh oziroma treh let in t. i. EZ-F, tukaj se nič ne spreminja. Že trenutni EZ-E omenja LEK in tukaj se dodatni stroški ne predvidevajo, kvečjemu razbremenjujemo postopke in pospešujemo, da bo postopek odjemalcev oziroma potrošnikov spet bolj prijazen. Kar se tiče končnih cen, sem naredil ponoči domačo nalogo. Kot koalicija smo se na koalicijski pogodbi zavezali, da bomo znižali cene električne energije v prvem kvartalu. Pred nastopom te koalicije je bila povprečna cena za največje industrijske odjemalce 91,04 evra na megavatno uro; v tretjem kvartalu 84,96 in se še niža. Spomladi so predhodniki zvišali prispevek za obnovljiv vir energije za več kot 300 %. S tem so povzročili sredi leta nekontrolirano rast stroškov industrije in marsikatero podjetje je zaradi tega lahko tudi zaprlo svoje poslovanje. Takoj smo reagirali na to in razbremenili za več kot 47 % odjemalcev. To se še ne pozna v tej statistiki in bo dalo odgovor v zadnjem kvartalu. Avkcije, ki prihajajo, so tudi konec leta in treba je poznati, kako trg deluje. Ne moremo zamahniti s čarobno palico in takoj znižati cene za 10 %, če jih pa lahko mogoče v bližnji ali srednjeročni prihodnosti lahko še več. Tukaj smo na cilju več kot 7 % in gremo proti 8 % in zaenkrat kaže, da je cilj dosegljiv. Toliko o teh številkah, da smo bolj eksaktni. Naj odgovorim še na vprašanje, ki se nanaša na Eles in Borzen. Že direktiva Evropske unije nam predpisuje takšno ureditev. To bo stvar Zakona o SDH, ki bo prišel pred vas kmalu in boste lahko podali svoje predloge in dopolnitve; tudi to je bilo urejeno že v predhodnem osnutku. Tukaj na novo čisto nič ne spreminjamo oziroma ne urejamo. Kar se tiče EKS oziroma t. i. Energetskega koncepta Slovenije, sem že včeraj omenil, da bi bilo zagotovo boljše, da bi se lotili najprej koncepta, potem pa strategije in potem državnega razvojnega načrta. In se osebno sprašujem, kako to, da to ni že narejeno. Vendar je v tako kratkem času, verjemite mi, težko pripraviti strategijo, koncept in zakon, ki mu grozijo kazni. Če nimamo koncepta, ni kazni, tukaj pa bodo milijonske kazni, če se ne lotimo zakonodaje, in je stvar prioritet, česa se bomo prvo lotili. Energetski koncept – zagotovo ne bežimo od tega in ekipa na ministrstvu se ga bo zagotovo z veseljem lotila. In tudi nismo naivni, da bo to lahko delo. To bo težko delo, ogromen izziv. V energetiki vlada veliko interesnih skupin, vendar bomo, kot je že sama rdeča nit energetskega zakona, ki je pred vami, zasledovali trajnostno naravnanost, konkurenčnost, da bomo razbremenjevali končnega potrošnika, da bomo razbremenjevali gospodarstvo ali pa prerazporejali med energenti, ker to je bilo v preteklosti popolnoma zanemarjeno. Kar se tiče obnovljivih virov energije – tukaj so bila vprašanja in vloge Eko sklada. To je bolj področje podnebnega sklada, ki dobiva svojo vlogo, in ravno zato, da ne bi obremenjevali končnega potrošnika, ker ga želimo razbremeniti, bomo počrpali iz podnebnega sklada kot vir za polnjenje t. i. OVE sheme. Kolikor bo virov, toliko bo po novi shemi tudi sredstev za investicije v energetsko infrastrukturo, ki bo na dolgi rok zadostila ciljem, ki si jih je država Slovenija postavila v preteklosti. Mimo tega cilja pač ne moremo iti in zakon daje ustrezno pravno podlago, seveda pa ne moremo v zakon tlačiti razno raznih strategij, pravilnikov in konceptov, kako to doseči. To je stvar podzakonskih aktov, kot sem že včeraj omenil. Kar se tiče energetskih izkaznic – to je že v trenutnem zakonu. Jaz res ne razumem, kaj tukaj spreminjamo. Spreminjamo samo to, da uvajamo in poostrujemo nadzor nad kvaliteto izdelave. Stroški, ki ste jih omenili, niso stroški, ampak so investicija. Tukaj ponovno ščitimo kupca nepremičnine, da bo dejansko soočen, kaj kupuje. ker tisti, ki ne bo prodajal, ni zavezan, da se naredi energetski pregled oziroma energetska izkaznica. Dobre izkušnje iz tujine kažejo, da je to zelo dobra investicija, ker se strošek tristo evrov za realizacijo prvega ukrepa, ki je rezultat energetske izkaznice, povrne na dolgi rok. In tukaj ponovno uvajamo dobre prakse iz tujine in konec koncev tudi moramo slediti evropski direktivi, kjer se sprejema več kot 70 % za področje energije in ki gre k skupnemu notranjemu trgu, drugače tvegamo neustrezno implementacijo. Skoraj nič energijske stavbe – to je zaveza direktive. In financiranje, da bomo to dosegli, ponovno tukaj poudarjam, v največji veri iz kohezije, v naslednji finančni perspektivi 2014–2020, ki se zdaj pripravlja. Delamo vse na tem in bomo naredili, da bo v maksimalni možni meri ta kohezija počrpana in podprla ta cilj. Država Slovenija ima tri cilje, od tega 2 cilja do leta 2020 padeta na energetiko, to so obnovljivi viri energije in raba energije. Tretji cilj je stvar ekologije, se pravi Ministrstva za kmetijstvo in okolje. Samo te tri cilje ima država Slovenija od leta 2020 in ta zakon te cilje podpira. Se pravi, moramo podpreti odločitve, ki se jih je država predpisala v preteklosti, in to počnemo. Kar se tiče javne agencije, da se ne ponavljam, javna agencija je še vedno javna, vendar ne skladno z Zakonom o javnih agencijah, ker je ta zakon namenjen bolj agencijam, ki niso regulatorne. Vmes se je stvar v 13 letih spreminjala in evropske direktive, ki so včasih predpisovale avtonomnost oziroma delovanje regulatornih organov na področju energije, so zajemale tri ali štiri člene, danes je pa več strani teh predpisov. Lahko bi zapadli pod Zakon o javnih agencijah, ampak bi bilo neprimerno več izjem, ki bi jih bilo potrebno izvzeti, in bi zakon postal ponovno nepregleden, nestrukturiran, o čemer smo že slišali očitke. Zakon ne more urejati podrobnosti okoli energetskih izkaznic, te so materije podzakonskih aktov, pravilnikov. Že tako ali tako pravite, da smo naredili obširen zakon. Normalno, da podrobnosti ne sodijo in niso zakonska materija. In energetska skladnica – zelo enostavna resnica je – je začela živeti, avgusta so bile izdane prve izkaznice in imamo pozitivne povratne informacije. Ni ustrezno, da bi sedaj to prakso, ki je uspešno začela, zaživela, da bi jo spremenili. Toliko zaenkrat, hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Danijel Krivec, pripravi pa naj se gospod Mirko Brulc. Izvolite, gospod Krivec.
Hvala za besedo, lep pozdrav vsem prisotnim. Že včeraj smo poslušali precej razprav na temo, da je ta zakon obširen in nepregleden. Jaz se moram z mojim predgovorniki strinjati, prihajali so iz obeh strani, tako iz koalicije kot opozicije. Pričakoval sem, da se bo zakon razdelil vsaj na tri sklope. Če poslušam državnega sekretarja, ko ves čas večinoma govori samo o elektroenergiji in energetiki v smislu elektrike, me to še bolj navdaja s tem, da razmišljamo o pravi smeri. Edini vir, ki ga imamo v celoti v Sloveniji, ki je tako proizvodnja, prenos in distribucija, je elektrika. Vsi ostali viri so na trgu in jih kupujemo in bi bilo smiselno, da je to razdeljeno v različne [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Besedo ima gospod Mirko Brulc, pripravi pa se mag. Jana Jenko.
Hvala lepa, lep pozdrav vsem prisotnim. Jaz izražam drugačno mnenje, in sicer da je državni sekretar izjemno strokoven in daje res eksaktne odgovore na postavljena vprašanja. Mogoče to komu ni všeč, ampak končno imamo strokovnjaka, na katerega se očitno lahko zanesemo. Sam se ne bom ukvarjal s tem, da je ta zakon izjemno obsežen, 500 in nekaj členov, mene bolj skrbi, da je Zakonodajno-pravna služba na 38 straneh pripravila pripombe in da bo to treba v zakonu urediti. Ta zakon je verjetno nek temelj tudi za to, da bo Slovenija čez leta, ne zelo hitro, prešla v obdobje, ko bomo z obnovljivimi viri energije lahko upravljali in reševali probleme, ki so globalni, ne samo slovenski. Vemo tudi, kar je bilo pravkar rečeno s strani državnega sekretarja, da nacionalnega energetskega programa, ki ga ni tukaj, ta zakon ne nadomešča in ga ne more nadomestiti, odpira pa možnosti, da bo do tega energetskega programa moralo priti čim prej. Jaz veliko računam na jutrišnjo javno razpravo. Prepričan sem, da bodo tam strokovnjaki, ki bodo znali ta zakon brati, ne pa izključno iskati neke insinuacije, neke dvome, strahove, računice, komu je pisan na kožo. Vemo, da v tej državi obstaja energetski lobi, kot v vseh drugih sferah, v zdravstvu itd., da pa mora biti ta zakon napisan tako, da izniči tiste, ki želijo te poti peljati v negativno smer. Res je, kot je rekel predhodnik, veliko se ukvarja z elektrodistribucijo in proizvodnjo, o tem tudi več govorimo in tudi sam bom o tem govoril, kajti v okolju, iz katerega prihajam, imamo Soške elektrarne, ki imajo 5 velikih hidroelektrarn, 21 majhnih, edino pretočnost v Sloveniji. Zdaj nas v tem okolju skrbi ta reorganizacija delovanja podjetja Soške elektrarne, združevanje v nekem holdingu in upravljanje teh energetskih objektov iz Ljubljane. To ne pride v poštev. Izgovor je varčevanje in tako dalje, to so neresne stvari. Imam podatke, da so Soške elektrarne v zadnjem obdobju od 233 zaposlenih prišle na nekaj čez 100, da poslujejo s pozitivno bilanco itd. In izgovor, da gre za varčevanje, ni resnica. Izgovor je, da gre za centralizacijo in jemanje delovnih mest, s čimer se srečujemo povsod. To sicer ni vaš problem, ampak pošta itd. Dalje. Elektro Primorska, ki skrbi za distribucijo električne energije, tudi prenos v Divačo. Glejte, ljudje dragi, danes, včeraj, predvčerajšnjim – burja. Od Baške grape vse do Krasa je treba reševati probleme. Ne more nekdo iz nekega tretjega kraja organizirati dela, dvigniti na noge vse operaterje, jih spraviti sredi noči, sredi žleda, mraza, burje na teren ter dobro in učinkovito urejati probleme teh vzdrževanj. Zato na Goriškem nasprotujemo takim centralizacijam, ker ne bodo učinkovite, to je problem. In ta zakon mora na tem področju tudi nekaj urediti v tem smislu, da bodo uporabniki, to smo pa mi vsi, deležni čim boljše oskrbe z električno energijo. Mislim, da je državni sekretar že včeraj omenil primer, ko je prav novogoriška Elektro Primorska pred leti rešila mrk v sosednji Italiji, v severnem delu sosednje Italije. Se pravi, da smo odlično organizirani in ne nam tega rušiti. Glede energetske izkaznice. V marsičem se strinjam s kolegi na oni strani meje – dvorane, se opravičujem, ni še meja, mogoče ni potrebe, da bi bila. Živim ob meji, pa mi to uide. Torej, energetska izkaznica je problem in je treba biti izjemno pameten, previden. Mi imamo, kot je že bilo omenjeno, izjemne izkušnje z Naturo, ne samo na hidro področju in še kje, s HACCP smo bolj pravoverni, kot je pravoverna Evropa. Ne vem, jaz nisem strokovnjak, sprašujem, ali je lahko v sestavi gradbenega dovoljenja že ta energetska izkaznica, saj če adaptiraš stavbo, menjaš okna, urejaš strešno kritino – rabiš gradbeno dovoljenje ali priglasitev del ali kakorkoli že. Že v tem dokumentu se lahko vse te stvari izpelje. Pustimo zdaj vse ne vem kakšne objekte, če grem spet na tiste hleve po vaseh, pretiravam, ampak če bodo zahtevali za vse te stavbe energetsko izkaznico v slučaju prodaje, potem ne pridemo nikamor. Se pravi, samo razumnost mora biti, drugače imamo lahko težave. Ne bodimo hujši, kot so nekateri drugi, ker velike države v Evropski uniji si znajo marsikaj prilagoditi in si napisati na svojo kožo in zadostijo evropskim predpisom. Ta zakon gre po pravem postopku, ponavljam, je zahteven, stroka se mora oglasiti. In če se bo oglasila stroka, ne takoj reči, da so lobiji, da imajo neke slabe načrte, in potem bomo v drugem delu spet pri obravnavi tega. Poudarjam pa, da je mnenje Zakonodajno-pravne službe treba res temeljito proučiti. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Izvolite, gospod Velikonja.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem skupaj. Zaradi pomembnosti področja energetike in glede na predhodne razprave nekaterih naših kolegov želim še enkrat poudariti nekatera ključna izhodišča, okoliščine nastajanja in vsebino zakona. Energetski zakon poleg evropskih direktiv in ukrepov za izvrševanje nekaterih uredb Evropske unije upošteva ugotovitve Računskega sodišča in odločbo Ustavnega sodišča. Postopek obravnave in sprejem zakona je zaradi postopkov, ki potekajo zaradi zamud pri prenosih direktiv na Evropskem sodišču, tudi časovno omejen. Zakon je zaradi velikega obsega področij, ki jih pokriva, obsežen in besedilo zahtevno, kar je logično. V energetsko politiko pa vnaša kar nekaj sprememb. Nacionalni energetski program bo nadomestil Energetski koncept Slovenije, ki bo dolgoročen in bo določal le strateške usmeritve na področju energetike. Določbe lokalnih strategij bodo zagotavljale doseganje energetskih ciljev in usklajen je z državnim razvojnim energetskim načrtom. Lokalni energetski koncepti pa bodo temeljni akti, ki jih bodo morale lokalne skupnosti uskladiti s prostorskimi načrti. Cilj spremembe energetske politike s tem zakonom je usmerjanje potencialnih investitorjev v dolgoročne naložbe v energetiko, učinkovita raba energije in spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije. Proizvodnja energije pa z lokalno razpršenostjo omogoča tudi ustvarjanje novih delovnih mest. Z zakonom se vzpostavlja sistem upravljanja z energijo v javnem sektorju, postavlja cilje s področja energetske učinkovitosti in predvideva ukrepe za doseganje teh ciljev, hkrati pa način preverjanja teh ciljev. To omogočajo tudi zahteve energetskih izkaznic. Javni sektor bo tako lahko odigral vodilno vlogo na področju učinkovite rabe energije, kar bi zagotavljali prav s primernim upravljanjem in vzdrževanjem stavb, ki jih potrebujejo. Prav investicije v energetsko sanacijo stavb pa so lahko en ključnih ukrepov za izhod iz gospodarske krize. Energetske storitve in uporaba proizvodov pretežno domače proizvodnje lahko ustvarjajo visoke dodane vrednosti na enoto investicije, hkrati pa znižujejo porabo proračunskih sredstev z nižjimi stroški porabe energije. Na področju daljinskega ogrevanja zakon predvideva dve obliki distribucije toplote, hlajenja in drugih energetskih plinov, tržno distribucijo in izbirno javnogospodarsko službo. Pri tržni distribuciji je poslovanje distributerja povsem tržno, medtem ko pri obliki gospodarske javne službe zakon zasleduje tudi javni interes lokalne skupnosti in je poslovanje po eni strani regulirano z reguliranim oblikovanjem cen pri distribuciji toplote za ogrevanje. Hkrati pa je možno določiti obvezen priklop in ogrevanje iz sistema. Lokalna skupnost si bo z izbiro oblike gospodarske javne službe omogočala sinergije, predvsem na področju optimalne oskrbe svojega območja z energijo, saj je v tej obliki mogoče oskrbovati večje območje iz sistema daljinskega ogrevanja. Odločitev o obliki izvajanja distribucije bo v domeni lokalne skupnosti. Gospodarska javna služba pa je obvezna le v primeru, ko je predvidena oskrba več kot 100 gospodinjstev, posledično tudi regulacija cen na tem področju. V ta zakon je prenesena tudi regulacija cen dobaviteljev toplote, ki dobavljajo preko 30 % letne distribucije toplote po omrežju. Naloge in pristojnosti regulacije se nalagajo Agenciji Republike Slovenije za energijo, ki že ima izkušnje na tem področju oziroma na področju uporabe plinovodnih omrežij. Z zakonom se ureja tudi nadzor podpornih shem, za kar dobiva pooblastila Vlada, ki bo sprejemala načrte podpornih shem in s tem predvidevala rast naložb v proizvodne naprave obnovljivih virov energije in soproizvodnje toplote, ob upoštevanju doseganja vmesnih ciljev za obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost. Agencija za energijo bo dolžna upoštevati pogoje iz akcijskih načrtov, ki jih bo sprejemala Vlada pri vsakoletnem izvajanju javnih pozivov za vstop v soprojekte v obnovljive vire energije in soproizvodnjo toplote v podporne sheme in s tem preprečevala nenadzorovano naložbeno politiko brez upoštevanja razpoložljivosti virov. Zavezujoč cilj 25 % obnovljivih virov energije v letu 2020 omogoča zakon z manjšo porabo energije. Prihranjena energija pa je cenejša kot proizvedena. Za podjetja, ki prodajajo energijo, se spreminjajo obstoječe sheme obveznega doseganja prihrankov energije za podjetja. Predvideva se, da bodo morali dobavitelji energije doseči določen delež prihrankov energije na svoj račun. Cilj 20 odstotkov povečanja energetske učinkovitosti pa se bo dosegel s postopnim povečevanjem obveznosti dobaviteljev energije, približno polovico prihrankov pa se predvideva preko spodbud Eko sklada. Z zakonom se velika podjetja zavezuje k obveznemu energetskem pregledu vsake štiri leta. Stroški energije namreč predstavljajo do 25 % vseh stroškov v podjetjih, zato se s tem ukrepom upravičeno sledi cilju izboljševanja konkurenčnosti podjetij. Sam strošek pregleda pa se ob izvedbi ukrepov povrne v zelo kratkem času. Pomemben vpliv pa bo imel zakon tudi na področju varstva potrošnikov. Določen je skrajni rok za postopke izvedbe menjav dobavitelja. Predvidena je vzpostavitev skupne kontaktne točke za zagotavljanje dostopa potrošnikov do pomembnih informacij. Dobavitelje se zavezuje omogočati učinkovit način obravnavanja pritožb potrošnikov, definira se ranljive odjemalce in se jim omogoča nujno oskrbo z energijo. Ker je bilo na vsebino zakona ogromno pripomb zainteresirane strokovne javnosti, menim, da je predlagana vsebina zakona izdelek, ki omogoča nadaljevanje obravnave v predlagani vsebini in obliki. Kar se tiče zaveze politik, naše politike k cenejši energiji, pa bi prebral citat sporočila za javnost z dne 26. julija z naslovom Na poti k cenejši električni energiji. Citiram: "Vlada Alenke Bratušek je na 18. redni seji pri pregledu Uredbe o načinu določanja in obračunavanja prispevka za zagotavljanje podpor proizvodnji električne energije v soproizvodnji z visokim izkoristkom in iz obnovljivih virov energije ugotovila, da je potrebno v uredbi spremeniti določbe o načinu določanja ponderjev za posamezne odjemne skupine. S tem je bil sprejet prvi korak k uresničitvi omenjene zaveze iz koalicijske pogodbe. Na podlagi tega bodo določeni ponderji za odjemne skupine, ki jih bo sprejela Vlada in jih bo Javna agencija Republike Slovenije za energijo morala upoštevati pri pripravi novega akta o določitvi prispevka za zagotavljanje podpor proizvodnji električne energije v soproizvodnji z visokim izkoristkom in iz obnovljivih virov energije." V Pozitivni Sloveniji od vlade pričakujemo, da bodo spremembe ponderjev vplivale na energetsko intenzivna podjetja, kjer je strošek za energijo velik del stroškov poslovanja. Pričakujemo tudi, da bodo ti učinki znižanja cen električne energije za podjetja višji od napovedanih. Rezultat tega smo pred kratkim slišali tudi od državnega sekretarja. Kar se tiče zaskrbljenosti nekaterih poslancev, ki so se včeraj v večernih urah ukvarjali z razlago Poslovnika Državnega zbora, namesto da bi razpravljali o predlagani noveli energetskega zakona oziroma Energetskem zakonu 1, lahko zatrdim, da smo nekateri poslanci ta predlog zakona oz. vse variante predloga večkrat prebrali, celo sodelovali smo pri oblikovanju oz. usklajevanju nekaterih predlogov v zakonski predlog. Predlog, ki je danes na mizi, nam je dobro poznan in trdim, da je zakon kot tak tudi za potrošnike dober. Vsekakor predlagan Energetski zakon 1 podpiram in k podpori pozivam tudi vse vas. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, državni sekretar s sodelavci, vse vas prav lepo pozdravljam. Moja razprava bo morda nekoliko drugačna, ne bom šel v analizo posameznih členov tega zakona, veliko pa si obetam od jutrišnje predstavitve, predvsem iz strokovnih krogov. Nadaljeval bom prav v zvezi s tem, kako razumem poslanstvo tega zakona. Namenoma uporabljam besedo poslanstvo, ker je to izjemno pomemben zakon za vsakega od državljanov, za gospodarske subjekte. Osredotočam se na dve poglavji tega poslanstva Energetskega zakona. Prvič. Učinkovita raba energije. Trdim, da ne bo cena energije toliko pomembna, bolj bo v gospodarskih subjektih pomembna učinkovita raba energije. In ta miselni preskok nas še gotovo čaka. In drugo so obnovljivi viri energije. O vseh teh področjih bi lahko na dolgo razpravljali. Osredotočil se bom na obnovljive vire energije in postregel s podatkom – sem že večkrat slišal našega evropskega komisarja gospoda Potočnika, ki operira s tem podatkom, – in ta je, da človeštvo porabi na letni ravni petkrat deset na dvajseto džulov energije. Na letni ravni pet krat deset na dvajseto džulov energije. Sonce na na planet Zemlja spusti dnevno dvajsetkrat več energije. Se pravi, človeštvo porabi pet krat deset na dvajseto, sonce pa dnevno sto krat deset na dvajseto džulov energije. Od tu naprej sledi izvedba, kam se obrniti glede obnovljivih virov energije. Ne bomo najbrž razpravljali, kako dolgo bo še sonce, ampak to so podatki, ki bi jih morala zakonodaja, politika, energetika, investitorji, gospodarstvo izkoristiti. To so dejstva, to so eksaktni podatki, če meni ne verjamete – verjemite gospodu Potočniku, ki sem ga omenjal. Boste rekli, sonce imamo samo podnevi, kaj pa ponoči. In tu nadaljujem z vprašanjem. Spoštovani predstavniki Vlade, nikjer nisem zasledil, da bi v Sloveniji obstajale kakšne študije, še manj kakšno načrtovanje t. i. heliostatičnih elektrarn. Tu gre za izkoriščanje toplotne energije sonca. Bom kar povedal primer, ki ga lahko najdete v Španiji, v Andaluziji so na 185 hektarjih degradiranih površin postavili nekaj čez 2 tisoč 600 heliostatov. To so zrcala, ki so usmerjena v stolp in na vrhu stolpa je posoda s tekočino, ki se segreje tudi do 560 stopinj Celzija. In ta elektrarna lahko dela tudi ponoči, ko ni sonca, če je velika oblačnost; deluje vsaj 15 ur, tako velik je zalogovnik toplotne energije. Zraven lahko povem, da takšna elektrarna proizvede na letni ravni 110 gigavatnih ur energije, to je po podatkih, ki sem jih prebral na spletnih portalih, električne energije za približno 20 tisoč gospodinjstev. Zanimiva zaveda. Seveda boste rekli, da Španija leži v drugi geografski širini kot Slovenija, ampak tudi za Slovenijo beremo in vidimo, da se splača izkoriščati sončno energijo. Zato sem predstavil ta model izkoriščanja električne energije preko heliostatičnih elektrarn, torej izkoriščanje sončne energije v heliostatičnih elektrarnah. Zanima me, kašna je afiniteta Slovenije do takšnih rešitev? Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Srečko Meh.
Hvala lepa. Prav škoda, državni sekretar, da včeraj pozno zvečer niste dobili besede, ker bi lahko marsikaj razrešili in povedali, kar ste danes povedali. Žal mi je, da ni gospoda Tanka danes tukaj, ker bi lahko poslušal odgovore, ki so bili zame takšni, da imajo težo in da se da z njimi razumeti, kaj ta zakon hočete. Ampak tako je pač najbrž tukaj pri nas. Čaka nas veliko dela, neenostavnega v tem času, in najbrž tudi malo kompliciranega. V bistvu so temelji postavljeni in na teh temeljih moramo dograditi ta zakon, tako da bo razumljiv oziroma da bo operativen; in jaz sem prepričan, da to lahko tudi naredimo. Splošna obravnava ima namen, da smo si postavili vprašanja, da smo si izmenjali izkušnje in da bomo v tej splošni obravnavi lahko dobili tudi odgovore, da si razčistimo pojme. Jaz sem zadovoljen, čeprav ni odgovorov na vsa moja vprašanja. Glede energetske izkaznice, jaz sem prepričan, da je bila energetska izkaznica sprejeta na 21. redni seji Državnega zbora oktobra 2006 na podlagi direktive in da smo takrat energetsko izkaznico uvedli. To je bistveno vprašanje glede energetske izkaznice, kjer bi morali razumeti, da je bila le-ta sprejeta na podlagi evropske direktive. Drugo vprašanje pa je, ali lahko zdaj to na nek način modificiramo, da ne bodo stroški preveliki. O tem se moramo pogovarjati, ampak to ni bistveno vprašanje Energetskega zakona. Prav tako ne bi mogel sprejeti trditve, da vlada nima pojma, kaj se na področju energetike dogaja. Trdim, da so vse vlade do zdaj delale malo škode na področju energetike in da so pustile, da je energetika delala. Zato imamo kvalitetno, cenovno ugodno oskrbo, takšno, kot je. To so vse vlade naredile in tako naj ostane tudi naprej. Glede nasedle investicije v TEŠ bi rekel, da je to pač floskula, ki jo zelo radi uporabljamo tukaj. In če kdo reče, da sem član kakega lobija, to sem sam javno povedal in se zame ve, da sem član šaleškega lobija, v katerem nas je 45 tisoč, legitimno, jasno in javno. Vprašanje pa je, iz katerega lobija so tisti, ki takole diskutirajo, z vedenjem ali nevedenjem, o posamezni investiciji in ne povedo, kateri lobisti so in kdo se je z njimi pogovarjal. Jaz sem vse lobistične stike prijavil, to tudi naglas povem in sem ponosen, da sem član tega lobija. Pravi čas je, da o tem zdaj govorimo, ker smo se tako odločili. In če smo se odločili, da zmanjšamo škodo, potem je prav, da tako tudi nadaljujemo. Meni se zdi pomembno, kar je bilo včeraj v razpravi povedano, da govorimo o varnosti pri proizvodnji in pri vsem ostalem, kar se na področju energetike dogaja. In da govorimo tudi o samooskrbi, da temu namenimo pozornost, ko govorimo o samooskrbi na področju energetike kot celote ali njenega posameznega dela. Ob obravnavi in sprejemanju tega zakona bi morali jasno povedati, kaj je stvar evropskih direktiv, ki jih prenašamo v naš pravni red, in kaj je stvar tistega, kar mi pri tem urejamo. Potem mogoče kakšne razprave ne bi bile tako zavzete ali bi bile malo drugačne. Včeraj je bilo izpostavljeno vprašanje glede projekta na spodnji Savi. Če spadam v nek energetski lobi, kakorkoli se to imenuje, potem lahko rečem, da so projekti na spodnji Savi zato v takšni fazi, ker so več kot za 80, 70 % prekoračili začetno vsoto. Da so poleg investicij v proizvodne objekte porabili ogromno denarja za infrastrukturo. Temu ne nasprotujem, je pa slabo, da smo ta denar porabili ob energetskih objektih. To bi morali narediti na drug način. Za to ne bi smeli uporabljati vodnih skladov in vsega ostalega, kar se tu uporablja. Vodni sklad bi moral biti namenjen tistemu, čemur je vodni sklad namenjen. In to je bistvo vsega, ko govorimo o spodnji Savi. Mislim, da je treba zelo jasno povedati tudi glede energetskega koncepta in posameznih delov proizvodnje. Včeraj je bilo zelo dobro povedano, da imamo eno tretjino proizvodnje iz obnovljivih virov, eno tretjino iz nuklearke in eno tretjino iz termo. To je razmerje, v katerem je TEŠ 6 steber tega, da imamo normalno oskrbo z električno energijo v Sloveniji. In zato energetski koncept temelji pravzaprav na teh treh: na obnovljivih virih, nuklearki in fosilnih gorivih. Še nekaj glede odnosa proizvajalcev, o čemer sem govoril tudi včeraj. Vsi proizvajalci električne energije morajo biti v enakem odnosu do lokalnih skupnosti. Ni sprejemljivo, da imajo posamezne lokalne skupnosti rente, odškodnine in da dobivajo denar iz naslova proizvodnje električne energije ali rabe prostora. Ni sprejemljivo, da to dobivajo nekatere, ni sprejemljivo, da tega nismo dogovorili. Zato bi bilo prav, da zelo jasno dogovorimo, kaj je tisto, kar sodi v proizvodnjo električne energije, in kaj je tisto, kar se zaradi proizvodnje električne energije ali energije dogaja tudi v okolju. In kar se v okolju dogaja, v Zasavju, v Posavju ali recimo v Šaleški dolini, to so škode, ki nastajajo. O teh škodah moramo govoriti oziroma o oškodovanjih, ki se dogajajo na okolju in tudi drugače. In od tod naša skrb, kaj se bo dogajalo s HSE; od tod naša skrb, v kakšnem položaju je HSE v primerjavi z GEN; in od tod naša skrb, da nam ne vzamejo vsega, kar na lokalnem nivoju imamo, o tem je pa Mirko Brulc tudi veliko govoril. In še nekaj okoli OVE. Učinkovita raba energije je izjemno pomembna, učinkovita raba energije je povezana tudi z energetskimi izkaznicami, zato je prav, da zelo pametno vodimo politiko pri obnovljivih virih – tu mislim na fotovoltaiko, na sončne elektrarne. Tu so subvencije tako velike in tukaj je treba vlado podpreti. Subvencije v tisti meri, ki jo lahko pokrijemo, ki so smotrne, ne da si na tem režemo vejo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa, spoštovani predsednik, spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Lepo pozdravljeni! Predlog Energetskega zakona EZ-1 prinaša koristi potrošnikom, ki so končni odjemalci elektrike in zemeljskega plina. Kolega Velikonja je v svoji razpravi med drugim poudaril, kako pomemben vpliv bo imela sprememba tega zakona za gospodarstvo. Velika podjetja bodo morala vsaka štiri leta izvesti energetski pregled in vse to gre v smeri pozitivnih finančnih učinkov za gospodarstvo in v smeri pozitivnih okoljskih učinkov, v smeri varovanja okolja. EZ-1 prinaša zelo visoke standarde za zaščito potrošnikov. Ena izmed najvidnejših tovrstnih določb pravi, da mora operater izvesti vse potrebno, da pride do zamenjave dobavitelja elektrike ali zemeljskega plina v 21 dneh od vložitve popolne zahteve potrošnika za zamenjavo. EZ-1 dobaviteljem nalaga, da potrošnikom zagotavljajo ažurne informacije o njihovi porabi, s čimer bodo lahko uravnavali svojo porabo in tako vplivali na znižanje stroškov za energijo. Kot novost zakon predvideva tudi vzpostavitev skupne kontaktne točke. Zelo pomembna novost je določba, da lahko potrošnik odstopi od pogodbe o dobavi elektrike ali zemeljskega plina brez plačila pogodbene kazni, torej odškodnine, nadomestila ali kakršnegakoli drugega plačila iz naslova odstopa od pogodbe pred določenim rokom, in sicer če odpoved začne učinkovati najmanj eno leto po sklenitvi pogodbe. Dandanes je veliko število gospodinjskih odjemalcev zavezanih s pogodbami o dobavi, ki v primeru odstopa določajo plačilo visokih pogodbenih kazni, in v povezavi s tem je veliko vprašanj gospodinjstev. Z omogočanjem odstopa od pogodbe o dobavi po preteku enega leta od sklenitve brez plačila pogodbene kazni pa se preprečuje nesorazmerno obremenjujoča vezava gospodinjskih odjemalcev. Kaj to pomen? To pomeni, da se bodo potrošniki lažje odločali za zamenjavo ugodnejšega dobavitelja in s tem prihranili. Novost Energetskega zakona EZ-1 je tudi ta, da dobavitelju dopušča zaračunavanje pavšalnih stroškov poslovanja. Dobavitelji jih različno označujejo: kot manipulativne stroške, kot mesečno nadomestilo oziroma strošek podpornih storitev potrošnikov, in sicer le v cenikih akcijskih ali paketnih ponudb in ne z rednim cenikom, kot je bilo to pogosto praksa. Taki stroški se odjemalcem zaračunavajo neupravičeno in nimajo neposredne povezave z osnovno storitvijo. Na trgu morajo biti jasno postavljene cene za jasno dogovorjene storitve. In to od nas potrošniki, gospodinjstva, ravno tako ostali odjemalci pričakujejo. V primeru zaračunavanja pavšalnih stroškov dobaviteljevega poslovanja pa ne gre za takšno prakso, saj je posledično ponudba manj pregledna in dvoumna. Tudi ta ukrep je usmerjen k zniževanju stroškov gospodinjskih odjemalcev in k večji preglednosti. Zakon tudi za male poslovne odjemalce elektrike in zemeljskega plina v določenih delih predvideva enako zaščito kot za potrošnike. Tako bo tudi malim poslovnim odjemalcem omogočen brezplačen odstop od pogodbe v enem letu po sklenitvi. Agencija za energijo bo tudi za njih vodila primerjalnik cen. Ceniki bodo morali biti javno objavljeni. Prepoveduje se zaračunavanje stroškov dobaviteljevega poslovanja z rednim cenikom. Daje se jim možnost odstopa brez odpovednega roka. Še bi lahko naštevali. Člen 46 govori v povezavi z električno energijo. Člen 170 v povezavi z zemeljskim plinom. Potrošniška zaščita, ki je v osnovi namenjena gospodinjskim odjemalcem, se širi na male poslovne odjemalce, ker želimo, da začne trg na segmentu malih poslovnih odjemalcev delovati, da se cene spustijo. Odjemalci v tem segmentu kupujejo elektriko v večjih količinah, kot gospodinjski odjemalci, cene pa imajo še vedno višje. Ta anomalija, to nesorazmerje kaže, da je nekaj narobe s poslovno prakso, kar je škodljivo za trg in kar je škodljivo za konkurenčnost. Zato zaščito za gospodinjske odjemalce z zakonom EZ-1 širimo tudi na male poslovne odjemalce z namenom, da bi za elektriko in zemeljski plin plačevali manj. V Pozitivni Sloveniji pričakujemo na osnovi včerajšnje, današnje ter jutrišnje javne predstavitve mnenj Energetskega zakona v drugi obravnavi še nekatere dopolnitve, ravno tako tudi spremembe. V Poslanski skupini Pozitivna Slovenija bomo danes Predlog energetskega zakona EZ-1 v prvi obravnavi podprli.
Prišli smo do konca prijavljenih za razpravo. Besedo dajem mag. Bojanu Kumru, državnemu sekretarju.
Hvala lepa, gospod predsednik. Na kratko na koncu, vsekakor se bomo zavzemali in spodbujali vse nove tehnologije, ne samo že prej omenjene heliostatične sončne elektrarne, tudi Mirror photovoltaics power plants in tako dalje. Tu spreminjamo in v zakonsko podlago EZ-1 dajemo, da bo mehanizem oziroma struktura sheme drugače naravnana in da bodo elektrarne, ki so sedaj nekontrolirane, vstopale v shemo. In vsaka elektrarna, tudi neučinkovita, bi dobila podporo, ene več, ene manj, vse pa prekomerno. In zato smo zapadli v hude obremenitve potrošnikov in tudi slovenskega gospodarstva. Da se slabe prakse znebimo in da to preprečimo v nadalje, smo šli v dobre prakse, da bodo elektrarne z učinkovitostjo, stroškovno naravnanostjo tekmovale med seboj in samo najboljše bodo prišle v shemo. S tem bomo razbremenjevali ponovno potrošnike, predvsem gospodarstvo. Hkrati pa bomo sprejemali v podporno shemo in implementirali v energetsko infrastrukturo, v okolje samo tiste elektrarne, ki dajo največ megavatnih ur z najnižjimi stroški. In to je glavni namen in radi bi konkurenčnost prenesli ne samo na področju prodaje, ampak tudi na področju investicije. In tukaj bo ta mehanizem po sprejetju tega zakona preko neodvisne regulatorne agencije zaživel. Prepričani smo, da bo to precej bolje uredilo stvari in v preteklem obdobju preprečilo, da ne bi bili več priča nekontroliranim rastem in upadom vseh elektrarn v shemo. Potrebno je omeniti, da bomo vse vire spodbujali. Vemo, da zaostajamo pri spodbujanju vodnih virov, da smo presegli načrte pri sončnih elektrarnah, da so sončne elektrarne bile v preteklosti najdražji vir, da padajo cene, in to bomo spodbujali. Kot rečeno in že večkrat omenjeno, ne bi se rad ponavljal, nikoli ne smemo zanemariti konkurenčnega vidika. Vedno moramo imeti pred očmi, da lahko spustimo v shemo in pomagamo samo konkurenčnim investicijam, ki bodo zagotavljale potrošniku in gospodarstvu najcenejše cene. V obrazložitvah smo se poskušali čim bolj približati vsakemu bralcu tega zakona, da bi bilo čim bolj jasno tudi napisano, kaj je stvar evropskih direktiv in kaj ni stvar evropskih direktiv, kaj je stvar odločb Računskega sodišča, Ustavnega sodišča, to je možno razbrati iz posameznih obrazložitev. Dobili smo nasvete, priporočila, naj bodo obrazložitve široke, spet drugi so rekli, da smo bili preširoki, težko je vsem mnenjem zadostiti, vendar nekje je potrebno najti konsenz. Verjamem, da obstaja še nek napor in tega bomo vložili na ministrstvu, da se bodo tudi razlage členov in obrazložitve še dodatno spremenile, in sicer v smeri večje dodane vrednosti oziroma kvalitete. Kar se drugega tiče, glede reorganizacije ali investicij, ki so omenjene, to ni stvar zakonske materije. Razumem, da se dotika v posredni smeri t. i. investicij TEŠ 6, spodnje Save, vendar bo to bolj stvar energetskega koncepta Slovenije, kot smo ga v novem zakonu poimenovali. Resnično upamo in se veselimo izziva, ki bo pred nami, da Slovenija enkrat res dobi dober energetski koncept, ki ne bo dolg preko 100 strani, ki ne bo imel preveč vektorjev in da bo strokovno sprejet, predvsem v strokovni javnosti. Hvala.
Hvala tudi vam. Ker čas, ki je določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika zbora še kdo razpravljati? Želi. Vabim vas k prijavi za razpravo. Prijavljenih je osem razpravljavcev, vsak bo imel na razpolago štiri minute, opozarjam, da pri teh razpravah replike niso mogoče. Prvi ima besedo gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa, predsedujoči. Sam nisem sodeloval v teh razpravah, sem pa pozorno poslušal vse, ki so razpravljali, in moram reči, da je bila razprava na mestu. Opozarjali ste na določene nedorečenosti, ki so vladale in vladajo v energetskem prostoru. Zato je bilo prav, da je vlada prišla z določeno rešitvijo, čeprav osebno menim, da je zakon preobširen. Pričakoval bi in pričakujem revidiran nacionalni energetski program, zakon pa bi moral eksplicitno odgovarjati na določena vprašanja in bi moral biti kot izvedbeni akt nacionalnemu programu. Ampak bolje je tako, kot pa sedaj, ko so določene zadeve odprte, na katere ste tudi umestno opozarjali. Tudi sam bom prisluhnil jutrišnji javni razpravi. Danes pa bi želel v luči tega izpostaviti tudi opozorilo Računskega sodišča, ki je v letu 2008 opozorilo, da je iz Sklada za razgradnjo nuklearke poniknilo 30 milijonov evrov. To je bilo leta 2008. Zato je treba videti in vedeti, kaj se je dogajalo in kaj se dogaja, če zadeve niso transparentne in če nimajo ustreznega nadzora. Leta 2008 se je spremenilo Zakon o skladu tako, da so se uzakonile nenamenske porabe sredstev sklada za t. i. nadomestno začasno skladiščenje nizko in srednje radioaktivnih odpadkov v višini 6 milijonov, in ta denar je šel direktno občinama Krško in Brežice. To je denar, ki je namenjen energetiki in vsem, ne pa samo določeni občini. Ko nekdo kaže s prstom na neko drugo področje, konkretno na Šaleško dolino, seveda kaže zato, ker ve, kaj sam dela, kakšne možnosti mu daje določena netransparentnost, kadar nekaj ni tako urejeno, kot bi moralo biti. Zato je prav, da je ta zakon prišel. Pričakujem in si želim, da bo čim prej prišel tudi Nacionalni energetski program. Hvala.
Hvala tudi vam. Naslednji ima besedo gospod Branko Smodiš.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovani vsi prisotni, dober dan! Energetika in energetski zakon dvigujeta veliko prahu tako v javnosti kot v stroki in kot vidim, ga bosta še veliko. Prihajam iz Pomurja, iz Ljutomera, kjer nimamo podjetij, ki bi se ukvarjala z energetiko in dobavo energije, tako na srečo tam nimamo energetskih lobijev. Imamo pa res reko Muro, kjer se nekaj pogovarjajo o hidroelektrarnah. Pri tem moram reči, da sem sam proti hidroelektrarnam na Muri. Ker nisem strokovnjak za energetiko, zaupam in pričakujem od stroke, da bo zakon kakovosten, da bo usklajen z direktivami Evropske unije in da ne bo napisan tako, kjer bi prevladali lobiji. Upam, da ne bo takih napak, kot so bile z bioplinarnami, s čimer imamo v Pomurju velik problem. Navadni ljudje pričakujemo, da bo s tem zakonom zagotovljena zanesljiva in varna oskrba z energijo za vse, da bodo sprejemljive cene energije za vse in da ne bo pri tem samo maksimiranja dobičkov, ampak se bo gledalo na ljudi. Na koncu še v zvezi z energetsko izkaznico. Mislim, da je to samo dodaten strošek. Zato morda predlog ali pobuda, da bi s 1. 1. 2014 ali 2015 to morale obvezno imeti hiše ali nove zgradbe, ne pa za nazaj, ker bo to res samo dodaten strošek. Hvala lepa.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Morda za uvod samo dva odgovora nekaterim razpravljavcem. Bilo je omenjeno, kako je cena izgradnje spodnje Save narasla za 70–80 %. Pri tem moram opozoriti, koliko je narasla cena pri TEŠ –mislim, da s 600 milijonov evrov na 1,5 milijarde. Tu govorimo o dvakratniku 70 do 80 odstotnega dviga osnovne cene. Ob tem pa opozarjamo na dva pomembna vidika. Prvo, kaj od tega je obnovljivi vir energije? Spoštovani gospod Meh, jaz prihajam iz Sevnice in za razliko od kolega Franca Bogoviča, ki prihaja iz Krškega, so imeli Sevničani srečo, da nas je hidroelektrarna rešila pred poplavami, ki smo jih bili deležni kar večkrat v preteklih desetletjih, škoda je bila s tega vidika vsaj v Sevnici preprečena. Torej, če zamegljujete obnovljive in neobnovljive vire ter ceno podjetja, konkretno tudi za svoje področje. Glede odlagališča gospoda Kavtičnika, jaz prihajam iz Sevnice, na žalost nimamo sreče, kljub temu da je nuklearna elektrarna v naši bližini. Če bi kdo imel rad nuklearno elektrarno v svoji bližini, pa verjamem, da bodo na ministrstvu našli morda še kakšen delček naše Slovenije, kjer bi drugi blok lahko ustvarili. Spoštovani predstavniki ministrstva, mislim da mi še niste odgovorili na dve vprašanji, eno je glede obnove javnih stavb, ali se kaj predvideva. Vem, da glede tega zakon ni čisto konkreten,,ampak v zakonu je o obnovi javnih stavb kar nekaj govora. Glede energetskih izkaznic sem si v tem času še enkrat zelo podrobno prebral, kaj vse to obsega. In moram reči, da nisem dobil odgovora na to, ali naj bi bile resnično cene za energetske izkaznice, ki naj bi jih določeno podjetje že pripravljalo, od 200 do 500 evrov za eno stanovanjsko hišo. Ker ste rekli, da se energetske izkaznice že uveljavljajo, me zanima, kakšna je cena že uveljavljenih izkaznic. Ali drži podatek, kajti tukaj piše, da mora strošek izdelave energetske izkaznice plačati lastnik, minister, pristojen za energijo, pa predpiše merila za določitev cene, in me zanima, kako je na tej stvari. Želel bi tudi kakšen stavek več glede o skoraj nič energetskih stavbah, razen tega, da boste vsaka 3 leta pripravili smernico. Morda še nekaj glede energetskih izkaznic; piše: naloge v zvezi z delovanjem energetskih izkaznic upravljajo posamezniki, ki imajo veljavno licenco za izvajanje teh nalog, v nadaljevanju besedila neodvisni strokovnjaki. Moram reči, da me je tega pojma neodvisni strokovnjaki zelo strah zaradi izkušenj, glede na to, kaj vse se prepušča tako podzakonskim aktom kot določenim lobijem. Me resnično zanima, zakaj v členu 339 – Licenca neodvisnega strokovnjaka, kaj mora nekdo vse izpolnjevati, ki lahko dobi to licenco, glede izobrazbe – zakaj tukaj ni energetike. Morajo biti strokovnjaki za arhitekturo, lesarske, papirniške, plastične, steklarske in podobne tehnologije. Ker pa govorimo o izdelavi energetskih izkaznic, pa verjamem, da bi imeli tisti, ki bo izpolnjeval pogoje za pridobitev licence, tudi iz tega področja kakšno znanje. Skratka, želim jasne odgovore glede obnove javnih stavb in energetske izkaznice. Hvala.
Hvala tudi vam. Naslednji ima besedo gospod Danijel Krivec. Postopkovno ima gospod Ljubo Žnidar. Izvolite gospod Žnidar.
Spoštovani predsedujoči, predlagal bi, da greste vi po vrstnem redu prijavljenih, ne pa da ste številko 3 izpustili. Prosim, preverite to.
Hvala za opozorilo. Očitno sem spregledal gospoda Ljuba Žnidarja, je tako? Lahko opravimo razpravo? Gospod Ljubo Žnidar, izvolite, bom dal najprej vam besedo, kot je po vrstnem redu zapisano, in se potem držimo tega seznama. Izvolite, gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani zbrani, še enkrat lep pozdrav. Če bi bil energetski zakon res super zakon, kot danes v tej dvorani poslušam, potem Zakonodajno-pravna služba ne bi imela preko 50 strani pripomb na ta zakon; pa jaz verjamem, da je zahteven in obsežen. To tudi dejansko pomeni, da je ta potrebno pripraviti, dopolniti in v to smer v Slovenski demokratski stranki tudi delamo in tudi sam osebno. Že včeraj je bila razprava, kaj je prioriteta – ali najprej sprejeti energetski zakon ali najprej strateške energetske dokumente. Vsa stroka bi si bila edina, da je vrstni red pravilen, da se najprej sprejmejo strateški dokumenti in se potem začrta pot ter na osnovi tega sprejme energetski zakon. Pot pa je lahko tudi drugačna. To pot je izbrala koalicija, da se najprej sprejme zakon, ampak že danes je treba vzeti na znanje, da bo potrebno ta zakon vsled tega velikokrat dopolniti in popraviti. Tudi v tem zakonu bi izpostavil tri stvari. Ne morem razumeti, da se t. i. mali poslovni odjemalec izenačuje z gospodinjskim odjemalcem. Vemo, da oskrba z energijo v Evropi in s tem tudi v Sloveniji ni stabilna. Lahko je tudi v prihodnosti nesigurna, dogajala se bodo nihanja oziroma danes ne vemo točno, kakšna bo. Sam domnevam, da bo treba malega gospodinjskega odjemalca na nek način zaščititi, zdaj pa male gospodinjske odjemalce izenačujemo z malim poslovnim odjemalcem. Sicer tudi sam ne vem, kaj je mali poslovni odjemalec. Tisti, ki posluje s 30 vrtalnimi stroji, je mali; tisti, ki posluje s 300, bo pa veliki – ne vem, kje je tu merilo. Imam vprašanje, ali je v Evropi kak primer, da se poslovni in gospodinjski odjemalec izenačujeta. Je to primer dobre prakse v kakšni sosednji evropski državi, bi tu prosil za odgovor. Ali smo v Sloveniji unikum, da poslovno in gospodinjsko odjemalno mesto za energetiko oziroma za elektriko izenačujemo. Že je bilo govora o pogodbeni kazni z naslova odstopa od pogodbe. Po eni strani je potrebno pogledati druge zakonske akte, Obligacijski zakonik, ker stranka lahko vedno odstopi od pogodbe, sploh če je ta sklenjena za nedoločen čas, vendar mora pri tem upoštevati vnaprej določena pravila za odpovedni rok. Vsled tega, da se tudi zavaruje dobavitelj, da morebitna tveganja zaradi nenapovedanih odstopov vračuna v ceno električne energije in zemeljskega plina vsem odjemalcem. V primeru večjega števila odstopa od pogodb se fiksni stroški povečajo in se zaračuna vsem odjemalcem. Skratka, tu gre za neko nepravilno in neuravnoteženo prenašanje stroškov na vse odjemalce. Hvala.
Hvala tudi vam. Naslednji ima besedo gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Kot sem že v prvi razpravi povedal, sem pričakoval, da bo ta zakon vseeno upošteval več pripomb strokovnih družb, ki so pošiljale pripombe, predvsem pa, da bo upošteval več pripomb, ki so bile na javnih razpravah posredovane že v letu 2011. Če naredimo primerjavo tistega in zdajšnjega zakona, ugotovimo, da gre za nekaj členov razlike. Vesel sem, da ni več notri členov, ki so govorili o reki Soči in ad hoc reševanju problematike gradnje na reki Soči. Moram reči, da je bil takrat velik odpor in revolt, ko se je to v zakon pripeljalo, druge stvari pa niso bistveno spremenjene. Večina stroke opozarja, da je ta zakon nepregleden, preobširen, na kar sem že prej opozoril. Vse razprave, ki jih imamo danes, včeraj, in tudi razprava, ki jo ima državni sekretar, se večinoma suče okrog električne energije. In prav bi bilo, da bi bil zakon ločen vsaj na tri sklope in bi bil zato tudi bolj pregleden in v nadaljevanju bi lažje spremljal tudi spremembe, ki jih evropska zakonodaja prinaša. Edini energent, ki ga imamo v Sloveniji in ki je res v celem segmentu pokrit, je električna energija. In o tem je večinoma govora in bi bilo prav, da je to poseben zakon. Plin in nafta sta na trgu, gre za manjši del segmenta in bi mirne duše lahko bil v svojem zakonu. Obnovljivi viri, varčna raba in tudi toplotna oskrba pa spadajo v nek sklop in če bi tako zapakirali, kar je bila tudi že razprava na predhodnih javnih razgrnitvah, bi zdaj imeli bolj soliden zakon. In verjamem, da državni sekretar je nov, vendar je ekipa na ministrstvu ves čas enaka in od tam ves čas seznanjena in tudi vse te pobude spremlja. In ne pristajam na dejstvo, da vi govorite, da je bilo premalo časa. Časa je bilo od 2009, ko so direktive prišle, ker vsi ljudje na ministrstvu so isti. Dajte vi raje svoje podrejene malo povprašati po zdravju, zakaj ni zakon boljše pripravljen, ne pa nam prodajati, da ni bilo časa. S tem se absolutno ne strinjam. Govorite o zanesljivosti, učinkovitosti, brezogljičnosti, varnosti, konkurenčnosti. Nikjer v tem zakonu ne zasledim, da bi bolj favorizirali tiste vire, ki jih Slovenija vseeno ima. Govorimo o vodni energiji, ki ni izkoriščena. Vemo, da je bila fotovoltaika zaradi določenih lobijev potencirana in zato imamo vsi zdaj velike težave tudi v finančnem smislu. In če bomo to še naprej podpirali, mislim, da nam ni ravno dobro. Govorite o tem, da zakon ne bo prinesel nekih novih podražitev. Člen 316, poglejte si, nalaga dobaviteljem določene ukrepe, ki jih bodo morali prevaliti na odjemalca. Glede obnovljivih virov sem jaz v tej smeri zelo skeptičen. Nikjer ne zasledim paradigme, ki jo vsi ponavljate, da je treba izkoriščati našo lesno biomaso. Ves čas govorite o nični stavbi oziroma nič energijski stavbi, kar pomeni samo dodatno porabo električne energije, ker gre za razne rekuperacije, razne sisteme, ki pa brez elektrike ne morejo funkcionirati. Zato pogrešam neko usmeritev v tem zakonu, ki bi vseeno dala smer in izkoriščala tiste potenciale, ki jih Slovenija na dolgi rok ima. Ne mi govoriti o vetru, ne mi govoriti o sončni energiji, ker je to samo floskula. Kar imamo, je vodna energija in lesna biomasa, kar vsi poudarjate. Vse ostalo je blef za ljudi in blef za tiste, ki nas poslušajo. Obnovljivi viri so samo neka alternativa. Treba je ljudem jasno povedati, da bo še vedno treba imeti fiksne vire energije, kajti ko sonce ne sije, ko veter ne piha, tako zahteva tudi evropska direktiva, da imamo vire v svojem sistemu.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Franc Breznik.
Gospod predsednik, najlepša hvala. Samo mnenje. Ko sem pregledal ta zakon, bi lahko rekel, da je zelo obširen, zelo nepregleden, tudi sam menim – kot nekateri, ko ste danes povedali – da bi moral biti nek strateški dokument glede slovenske energetike biti prvi redosled, potem pa ta zakon, ki bi prišel v drugi fazi. To je prva faza. Naslednja faza – bi rad pogledal tiste značilnosti Slovenije, ki jih imamo. Kolega Krivec je dovolj povedal o hidroenergetskem potencialu, ki ga Slovenija ima, ki ga premalo favoriziramo. Treba je tudi vedeti, da za hidroenergetskim sistemom ali potencialom stoji kompletna slovenska hidroenergetska industrija, inženiring in vse ostalo, ki ta potencial, če bi ga še bolje izkoriščali, bi ga lahko potenciral tudi v naš gospodarski sistem. To je tisto, kar je nujno potrebno. Za tiste, ki ste danes govorili o tretjinskih delih, torej ena tretjina alternativnih virov, ena tretjina jedrska elektrarna in v drugi fazi tudi termoelektrarna kot nek balans, bi pa rad povedal nekaj najnovejših ugotovitev iz Nemčije. Študije na fakultetah pravkar ugotavljajo veliko katastrofo glede širših razpok v firme Alstom, ki se dogaja na različnih elektrarnah, ki jih je instalirala ta družba. Predvsem v čudežnem jeklu T24 prihaja do velikih razpok, do velikih problemov in pojavila se je cela vrsta servisnih zahtev in ne vedo, kako naj rešujejo te probleme. Za tiste, ki ste laiki na tem področju, bi rad povedal, da v teh termoelektrarnah, kot se je tudi gradil TEŠ 6, prihaja do izgorevanja premoga pod večjimi pritiski in temperaturami, z neko novo tehnologijo. In čudežno jeklo T24 je bilo premalo preiskano, prihaja do grozovitih pojavov, sedaj prihaja do nekaterih rešitev v Nemčiji, da nemške termoelektrarne v tem trenutku več niso tipične balansirane elektrarne ali neki frekvenčni pretvorniki v sistemu. Strokovnjaki se v tem medčasu odločajo, da imajo termoelektrarne stabilno proizvajanje energije ravno zaradi tega, da ne pride do izpuščanj v njihovem sistemu. Bistvo našega sistema TEŠ 6 je pa ravno v tem, da sistem balansira med termoelektrarno in med vsemi ostalimi alternativni viri in hidro energijo. Tu je ponovno moje veliko vprašanje. Veliki problemi bodo nastopili za TEŠ 6, če se bo pojavilo v sistemu. To je tisto prvo vprašanje. Mogoče tudi za vas, če poznate te zadeve, da mi odgovorite. V drugi fazi bi pa povedal še nekaj sistemov. V Nemčiji, v Avstriji, vsepovsod so tudi t. i. mikroorganiziranega oziroma mikro proizvajanje energije na najmanjših sistemih zaradi tega, da zmanjšajo ceno omrežij. Cena omrežja je tudi en izmed stroškov energije, ki ga premalo upoštevamo. V Sloveniji se v tem času morda ti problemi ne vidijo, ker je industrijska proizvodnja močno padla, sistem ni toliko obremenjen, kot je bil v prejšnjih časih, ampak tudi to bo v prihodnje velik problem, torej omrežje. Na koncu bi povedal, da mora Slovenija zasledovati cilje najmanjše cene kvalitetne proizvodnje energije in najmanjše cene dosegamo hidroenergijo. Menim, da bi morali hidroenergijo v Sloveniji,favorizirati, ker tukaj stoji cela vrsta proizvodnih dejavnikov, cela vrsta tehnoloških dejavnikov. Slovenci imamo zelo dobre, izredne strokovnjake na tem področju in menim, da bi lahko ta sistem bolje izkoristili, tudi s tem zakonom. Najlepša hvala.
Hvala tudi vam. Naslednji ima besedo gospod Srečko Meh.
Hvala lepa. Kot bi bil zagovornik Vlade in državnega sekretarja. Mi je državni sekretar včeraj povedal, da bi bilo prav – slišali smo tisti, ki smo bili tukaj –, da bi najprej sprejeli strateške dokumente in da bi bil lahko zakon že zdavnaj sprejet, in je vprašal, zakaj to ni bilo sprejeto. Vsem, ki vas zanima, kaj se je dogajalo s sprejetjem Energetskega zakona, imam tukaj napisano – Ljubo Žnidar, tebi pa bom to dal čisto osebno –, in sicer je Vlada že v letu 2012 pripravila Energetski zakon in ni pripravila strategije. Vlada je leta 2012 pripravila Energetski zakon, ni se odločila za strategijo. Ta zakon je bil tudi v proceduro že dan. Takšen, kot je bil z vsemi pripombami Zakonodajno-pravne službe, z vsemi slabostmi. Lepo prosim, ne govorimo o vladah, ki so vse zamočile, da smo prišli do te situacije danes, da nimamo koncepta, da nimamo zakona in da sprejemamo nekaj, kar moramo na hitro sprejeti. Ponovil bom tisto, kar sem že rekel. Lepo prosim, gospod Lisec, če poslušate. Glede spodnje Save je bilo prav, da se je zgradila vsa ostala infrastruktura, ker je bila s tem preprečena škoda, in je prav, da se je tam naredilo vse to, o čemer ste govorili. Ni pa prav, da se je to delalo skupaj z investicijo, to ni v redu. Mi bi morali vodne vire, ostale vire uporabljati tako, da bi bila investicija čista na eni strani. Na drugi strani, vse ostalo, kar delamo ob energetskih objektih, bi bilo zgrajeno iz drugih virov, sicer je energetika predraga, prevelika cena je zaradi tega. In ni res, da bo cena manjša. Ocena je, da bo spodnja Sava narasla iz 400 milijonov na 900 milijonov. To je ocena tistih, ki se s tem ukvarjajo, in to je pravzaprav katastrofalno. Ni prav, da so take podražitve, je pa prav, da se je ta infrastruktura zgradila. Ko sem govoril o odnosu med proizvajalci, mislim, da bi morale biti vse lokalne skupnosti in vsi proizvajalci električne energije v tem primeru – na Savi, na Dravi, na Soči, NEK in TEŠ – v enakem položaju. Oziroma termo objekti bi morali biti v enakem položaju, in sicer v enakem položaju do lokalnih skupnosti, da vsi enako participirajo pri odpravi škode, ki je nastala. Zato tukaj nismo v enakem položaju. Seveda je vprašanje tudi cene električne energije v GEN-u. Ponovno postavljam vprašanje, ali ta cena zajema vse stroške? Ali ta cena zajema stroške razgradnje, skladiščenja? Ali ta cena zajema tudi odškodnino? Koliko plačujejo Hrvatje? Kakšna je ta cena? Na kakšen način bomo uredili z njimi odnose glede razgradnje, glede odlagališča? To so vprašanja, ki jih kaže povedati. Jaz sem prepričan, da bomo jutri slišali veliko različnih mnenj, ki jih ne bo mogoče vnesti v zakon, ker bodo med seboj nasprotne, ker se bodo med seboj tolkle. In vsi bodo legitimno povedali svoje stališče, tudi stroka. Ampak ta stroka v zakon, ki mora urediti vse, ne gre. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Replika v tej fazi razprave ni mogoča. Besedo dajem gospodu Zvonku Černaču.
Spoštovani, lep pozdrav tudi z moje strani. Ena bistvenih razlik med investicijami na spodnji Savi in to investicijo, ki se odvija v TEŠ, je, da pri teh na spodnji Savi – po navadi se zgodijo za manjšo vrednost, kot je v zadnjem investicijskem programu. Pri TEŠ pa je ravno obratno. Čeprav se mogoče strinjam, da je na investicijo obešenega preveč, kar se infrastrukture tiče. To je ena bistvenih razlik, če zanemarimo dejstvo, da bo cena, proizvedena v TEŠ, tako visoka, da je noben trg nikoli ne bo pokril, in bo breme še nekaj desetletij bremenilo vse ostale odjemalce električne energije. Hidro je po tej plati gotovo najcenejša in najbolj čista energije, kot smo danes tudi slišali, premalo izkoriščena. Državni sekretar je odgovarjal na vprašanja. Ni pa odgovoril. Na številna vprašanja nismo dobili vsebinskih odgovorov, ampak nič hudega. Mi bomo imeli ta zakon v nadaljnji razpravi in mislim, da je prav, da so bila vprašanja in dileme izpostavljene. Čas bo še v nadaljnjih procedurah, da se nanje odgovori. Je pa potrebno nekaj stvari, ki so bile odgovorjene na pol ali pomanjkljivo, vseeno pojasniti. Novela zakona, ki bi odpravila neskladja oziroma uredila tisto, kar od nas zahteva Evropska unija, je bila na mizah tega državnega zbora spomladi letos. In ste zavestno postopek zaključili in se odločili za nov zakon. To je dejstvo. Od takrat naprej prevzemate breme glede časovnice vi v koaliciji in nihče drug. V obrazložitvi je Vlada napisala: Javna obravnava Predloga energetskega zakona, ki je predmet tega gradiva, je potekala od 11. 6. 2012 do 30. 6. 2013. Čas trajanja javne obravnave je krajši, ker za Energetski zakon že potekala javna obravnava v letu 2011, od junija do septembra. Vsebinska platforma tega zakona je Zares-ov zakon iz leta 2011 in to je nesporno in to priznava Vlada. Prej sem povedal oz. v razpravi včeraj, da tudi osnovna shema zakona sledi tisti iz leta 2011, kar lahko, da ni nič slabega. Bomo videli, kaj se bo zgodilo v naslednjih obravnavah. Jaz sem prepričan, če bo ta zakon danes dobil zeleno luč za nadaljnje postopke, da ga bo potrebno temeljito amandmirati. Podporna shema fotovoltaiki. Sredi leta 2011 bi bilo potrebno spremeniti podporno shemo na področju fotovoltaike, ker se je zgodilo to, o čemer ste nekateri razpravljali. Približno isti ljudje, ki sedijo sedaj okoli državnega sekretarja, so takrat sedeli na ministrstvu. In prav bi bilo, da vam povedo, zakaj se takrat to ni zgodilo. Zgodilo se je prvič 1. julija 2012 in od takrat naprej se je začel ta proces ustavljati. Dokončno se je ustavil 1. 11. 2012. In mi podpiramo, da se za podporno shemo s spremembo zakona namenijo sredstva tudi iz drugih virov, ne samo iz položnic za električno energijo. Ne drži trditev, ki je bila rečena, 300 % smo povečali podporno shemo, ki je bila izrečena na tak način, da so se s tem povečale položnice za 300 %. Za nekaj odstotkov se je povečal znesek na položnicah, ker je vlada takrat istočasno znižala vse tisto, kar je lahko znižala in kar je bilo v njeni domeni. Sedaj pa podpiramo spremembo zakona, ki bo omogočil, da se bo ta znesek na položnicah lahko še nadalje znižal. Nobeno podjetje zaradi tega ni šlo v stečaj. Tisti, ki so enormno služili zaradi pretirane podpore fotovoltaiki v preteklih letih, imajo danes težave in tudi odpuščajo. V Skladu NEK, je rekel gospod Kavtičnik, je leta 2008 poniknilo 30 milijonov evrov. Nič ni poniknilo, gospod Kavtičnik. Bilance so povedale, da je vrednost portfelja tega sklada zaradi razmer na trgu nižja, ker so bile vrednosti delnic nižje. Je pa poniknilo 6 milijonov evrov v eno izmed podjetij gospoda Petana v letu 2009 ali 2010.
Hvala. Na koncu razprave dajem besedo mag. Bojanu Kumru. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Skušal se bom omejiti samo na vsebinski del zakona in pustil ob strani vse posredne diskusije, ki se ne dotikajo zakonske materije. Cena energetske izkaznice ne more biti določena v zakonu. To je stvar trga. Da bi se tukaj opredelil, kakšna bo cena – to bo trg določal. Prepričani smo, da bo konkuriralo več neodvisnih strokovnjakov, čeravno me skrbi, da vas skrbi neodvisnost, kot navajate, naj damo notri, da naj bodo odvisni strokovnjaki, ali kako. Ravno tukaj želimo, da bo neodvisnost popolnoma in 100 % zagotovljena. Minister določa merila za določene cene. To pa vsekakor in se mora potem vršiti nadzor. To pa definitivno. Energetske izkaznice morajo imeti tiste stavbe, ki se bodo oddajale, in tiste, ki se bodo prodajale. Se pravi, ščitimo kupca, da bo vedel, kaj kupuje. Energetska izkaznica ne bo strošek, ampak bo investicija, ker z realizacijo ukrepov, ki bodo kot rezultat analize in pregledov, ki so predhodno potrebni za pridobitev energetske izkaznice, bo ta strošek večkratno poplačan, povrnjen. To mislim, da vsi vemo. Področje Tehnika tako ali tako vključuje vse inženirje strojništva, elektro in gradbeništva, tukaj je neodvisnost popolnoma zagotovljena, razen če si želite, da bi bili ti strokovnjaki odvisni, ker pač to omenjate. Skoraj nič energetske stavbe – leta 2016 javne, 2020 zasebne. In vlada bo pripravila akcijski načrt, ki je v pripravi, in vse to so podlage v evropskih direktivah, je pa je za nas zavezujoča. 3 %, ki je cilj za obnovo javnih stavb, že izvajamo. Kar nekaj razpisov je bilo na tem že narejenih in tudi na naslednji finančni perspektivi 2014–2020 bomo zasledovali ta cilj. Eko sklad bo še naprej opravljal svojo funkcijo in tukaj bomo verjetno dali večji poudarek temu, tako da je skrb tukaj popolnoma odveč. Očitek je bil izražen, da je večina mojih odgovorov na električno energijo, ampak če želim biti strokoven, dobivam večinoma vprašanja iz tega področja. Razen če želite, da odgovarjam na zemeljski plin, toploto, hlad, UNP, ampak potem bom dobil očitek, da se ne držim konkretnosti. Sledim vprašanjem, ki zadevajo samo vsebino zakona. Zgodovina zakona. Nikoli nismo trdili ali zanikali, da bi ne bila osnova prejšnjih zakonov. Vse dobro smo vzeli kot podlago iz leta 2011 in EZ-1, ki ste ga predhodniki umaknili, vse dobro iz EZ-F, bolj malo je bilo dobrega, ampak smo pobrali, kar je bilo dobrega. In daleč je resnica, da bi bil ta zakon skoraj enak kot EZ-1. Vmes je bilo nekaj direktiv, vmes je preteklo nekaj časa, triletje in vse to je treba vzeti v obzir. Konec koncev smo upoštevali več kot 40 % strokovnih pripomb, kar je samo izboljšalo kvaliteto. Oziroma ali če želite, da bi ignorirali pripombe strokovne javnosti. Ravno zato je javna obravnava, da se izboljšuje in vse to je spremenilo [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala tudi vam. Zmanjkalo je časa za razpravo. Zagotovo pa bo mogoče veliko spregovoriti o tem zakonu tudi v okviru javne razprave. V tem trenutku zaključujem razpravo o tej točki dnevnega reda. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali čez 15 minut v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 47. izredno sejo zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 12.05. Hvala.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje. Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Preden preidemo na postopek glasovanja, vas želim obvestiti, da bo Državni zbor opravil glasovanje po naslednjem vrstnem redu: 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13., 14., 15., 17.a, 17.b, 17., 18., 1., 2. in 16. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanja zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Postopkovno ima besedo mag. Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Jaz vas prosim v imenu Poslanske skupine Pozitivna Slovenija, da odredite 45 minut pavze pred glasovanjem.
Hvala. Vaš predlog bomo upoštevali, ko bomo odprli 3. točko, to je prva točka, pri kateri bomo izvajali glasovanja. Po končanih morebitnih obrazložitvah glasu bom odredil odmor, če sem prav razumel, v dolžini 45 minut za posvet v poslanski skupini. Nadaljujem s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za organe državne uprave in pravosodne organe ter javne agencije, javne sklade, javne zavode in javne gospodarske zavode za leto 2014. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu odloka niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog odloka neusklajen. Želi mogoče kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Vabim vas k prijavi v imenu poslanskih skupin. Gospa Sonja Ramšak bo obrazložila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, predsednik Državnega zbora, za besedo. Mnenje bom podala k vsem točkam, ki se nanašajo na sprejem odlokov za leto 2014 in 2015, tako da se potem ne bom več javljala k razpravi v imenu poslanske skupine. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke odlokom ne bomo nasprotovali, njihovemu sprejemu, jih ne bomo podprli. Ko smo predstavljali naše stališče ob samih točkah, se nam zdi, da v teh težkih časih, ko opozarjamo na to, koliko imamo brezposelnih oseb, koliko je socialnih stisk, da je nedopustno, da si nekateri organi – med njimi Varuh človekovih pravic, Ustavno sodišče, Računsko sodišče – načrtujejo nabavo pregrešno dragih vozil. Na to tudi zdaj opozarjamo, zaradi tega tudi odlokov ne bomo podprli.
Hvala tudi vam. Ugotavljam, da ni drugih zainteresiranih za obrazložitev glasu, zato v skladu s predlogom Poslanske skupine Pozitivna Slovenija, da potrebuje 45-minutni odmor za posvet v poslanski skupini, prekinjam točko in sejo bomo nadaljevali ob 12.55.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s 3. točko dnevnega reda. Ker je bila predlagana pavza za posvet v Poslanski skupini Pozitivne Slovenije, sprašujem, če želite predstaviti rezultat pogovorov v poslanski skupini? Lahko nadaljujemo z delom? Spoštovani, še enkrat vas želim opozoriti na delovanje glasovalnih naprav. kajti prehajamo na glasovanje o 3. točki dnevnega reda, to je Predlog odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za organe državne uprave in pravosodne organe ter javne agencije, javne sklade, javne zavode in javne gospodarske zavode za leto 2014. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za organe državne uprave in pravosodne organe ter javne agencije, javne sklade, javne zavode in javne gospodarske zavode za leto 2015. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 5. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem Državnega zbora Republike Slovenije za leto 2014. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem Državnega zbora Republike Slovenije za leto 2015. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem Varuha človekovih pravic za leto 2014. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev. Za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 8. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem Varuha človekovih pravic za leto 2015. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 9. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem Državnega sveta Republike Slovenije za leto 2014. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 10. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem Računskega sodišča Republike Slovenije za leto 2014. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu odloka niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog odloka neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 11. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem Računskega sodišča Republike Slovenije za leto 2015. Ker amandmaji k dopolnjenemu predlogu odloka niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog odloka neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 12. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Državno revizijsko komisijo za leto 2014. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Državno revizijsko komisijo za leto 2015. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Ustavno sodišče Republike Slovenije za leto 2014. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga odloka o načrtu ravnanja s stvarnim premoženjem države za Ustavno sodišče Republike Slovenije za leto 2015. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, amandmajev na seji zbora ni bilo možno vlagati, zato prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 51, proti nihče. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17.a točko dnevnega reda, to je s Ponovnim odločanjem o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o dohodnini. Prehajamo na odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije za sprejem navedenega zakona glasovati večina vseh poslancev zbora, to je 46 ali več. Mislim, da je bil izražen interes za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Vabim vas k prijavi za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Besedo ima gospa Jasmina Opec v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo in lep pozdrav vsem skupaj. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke že ves čas postopka obravnave novele zakona o dohodnini opozarjamo na nesprejemljivost te novele za našo poslansko skupino, saj nikakor ne moremo pristati na nižanje neto plač, na ukinjanje olajšav za otroke in invalide. Že ves čas postopka opozarjamo tudi na nepravično rešitev, ki zadeva delavce migrante, predvsem tiste, ki delajo v sosednji Avstriji. Čeprav gre res za uresničevanje ustavne določbe, pa se nam vseeno zdi, da bi morali to problematiko reševati na bolj pravičen način. Tudi mi smo na obravnavi na matičnem delovnem telesu predlagali amandma, s katerim smo dejansko menili, da gre korak bolj v pravično pot. Sedaj se zopet postavljamo v situacijo, ko bomo prizadeli določen del našega prebivalstva in povzročili to, da se nam bodo ljudje izseljevali ali se dodatno prijavljali na Zavod za zaposlovanje. Mislim, da to ni nobenemu cilj, da to ni cilj naše države in zato bomo tudi v ponovnem odločanju v Slovenski ljudski stranki nasprotovali tej noveli.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo obrazložil glas mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani kolegi in kolegice! V Slovenski demokratski stranki nasprotujemo spremembi Zakona o dohodnini, s katerim se onemogoča usklajevanje dohodninske lestvice, in s katerim se tudi onemogoča usklajevanje olajšav. Dejansko to pomeni manjši realni dohodek za vse državljane in državljanke. Različno glede na to, da imamo v dohodninski lestvici progresijo, na družinski oz. socialni status pa to ne bo tako porazdeljeno, saj vemo, da imamo t. i. vzdrževane člane. In tako bo pri povprečnih dohodkih štiričlanska družina realno dobila manj denarja, in sicer v višini 330 evrov. To je nesprejemljivo. Na ta način se ne sme, ne more delati fiskalna konsolidacija. 30 milijonov, kolikor naj bi bil finančni učinek tega davka, bi se dalo dobiti z drugimi ukrepi, tako na področju odhodka od državnega proračuna kot tudi na področju javnih naročil. In če pomislimo, da je javnih naročil v posameznem letu za približno 4 milijarde, bi 1 % prihranek pri javnih naročilih prinesel 40 milijonov. To je več, kot znaša fiskalni učinek spremembe Zakona o dohodnini. S tem bi zagotovili, da bi vsi državljani in državljanke dobili realne dohodke. Takšna odločitev ni sprejemljiva na dolgi rok, ker če bo kadarkoli prišlo do ponovnega usklajevanja z življenjskimi stroški, bo osnova manjša in tako bodo vsi ljudje prizadeti na dolgi rok. Tudi glede slovenskih delavcev, ki začasno delajo v Avstriji ali Italiji, bi bilo potrebno poiskati ustrezno rešitev, ne glede na odločbo Ustavnega sodišča. Druge države imajo to urejeno. Ne vem, zakaj je pri nas neka zavora, da se ta zadeva ne bi uredila, ker je na področjih, od koder prihajajo ti delavci, nezaposlenost med največjimi. Nezaposlenost je med največjimi tudi zaradi ukrepov vlade Alenke Bratušek. Zaradi tega odločno nasprotujemo Spremembi zakona o dohodnini.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije bo obrazložil glas gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Drage kolegice, dragi kolegi. Nova Slovenija, krščanski demokrati odločno nasprotuje spremembam in dopolnitvam zakona o dohodnini. To ni prispevek k večji konkurenčnosti, to ni prispevek k rasti gospodarstva. To je prispevek edino za prihodkovno stran državnega proračuna. Kako se bo prihodkovna stran potem delila, je veliko vprašanje. Rešitve, ki jih prinašajo spremembe in dopolnitve zakona o dohodnini, dodatno povečujejo davčne obveznosti, katere v nizu novih in novih davčnih bremenitev že ne štejem več. V Novi Sloveniji nasprotujemo vedno novemu in novemu davčnemu obremenjevanju davčnih zavezancev. Povečevanje davkov ni razvoj. Z vidika gospodarske konkurenčnosti se bo zaradi zniževanja neto plač še dodatno zmanjšala kupna moč prebivalstva, kar pa bo izničilo predvideno zvišanje fiskalnih prihodkov od zvišanega davka na dodatno vrednost, ki je rezultat politike te vlade. Dodatno smo razočarani, da vlada ni vložila več naporov, da bi našla ugodnejšo rešitev za odločbo Ustavnega sodišča, ki ga mi spoštujemo, vendar je rešitev gotovo več. Z najmanj napora je vlada enostavno odpravila olajšavo, ki jo imajo dnevni migranti, vsak dan jih je več, ki iščejo delo v Avstriji. To so Pomurci, to so Štajerci, mislim slovensko Štajersko, to so Korošci in mnogi, ki živijo v obmejnih občinah z Avstrijo. Tem ljudem bo praktično čez noč s sprejetjem novele zakona o dohodnini odvzeta približno ena četrtina njihovega prihodka. Vem, da vsi moramo plačevati davke, in vemo, da je dohodnina naravnana po svetovnem principu prihodka, ampak za tovrstne rešitve so gotovo tudi drugačni, boljši izhodi, kot jih predlaga vlada s to novelo zakona. Poslanska skupina Nove Slovenije bo glasovala proti noveli Zakona o dohodnini. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. S tem smo zaključili obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Izkazali ste interes, da se obrazloži glas tudi v lastnem imenu, zato vas vabim k prijavi. Preden dam besedo, bi želel spomniti, da je obrazložitev glasu namenjena temu, da poveste, kako boste glasovali in zakaj ste se tako odločili, nikakor pa ne smemo v tem trenutku polemizirati ali celo pozivati druge, kako naj glasujejo. Prosim vas, da upoštevate to določbo Poslovnika. Prvi bo imel možnost obrazložiti glas gospod Marijan Pojbič. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Ni nas bilo potrebno vedno, ko ima glas Slovenska demokratska stranka, pozivati, da se naj držimo reda v parlamentu. Vas lepo prosim, da nas ne ponižujete na tak način. Uvodoma bom povedal, da bom glasoval proti temu zakonu. Razlogov je več. Ta zakon znižuje neto plače, onemogoča usklajevanje dohodninskih lestvic. Kar pa je poleg vseh nesprejemljivih stvari tudi slabo in nedopustno, je pa to, da dvojno obdavčuje tiste ljudi, ki delajo izven naših meja. Jaz prihajam iz Slovenskih Goric. Občina Šentilj, Pesnica, Kungota, celo Pomurje, Prekmurje, Prlekija, na drugo stran kompletna Koroška – praktično 30 % vseh ljudi dela izven meja Republike Slovenije, ampak ne zato, ker so sami želeli. To zato, ker v Sloveniji oziroma ta družba jim ni omogočila, da bi bili lahko zaposleni pri nas. In zato se mi zdi izjemno nekorektno, izjemno nedopustno, da so sedaj dvojno obdavčeni. In to je storila sedanja vlada in sedanja koalicija. Jaz sem prepričan, da moramo takim rešitvam nasprotovati, ker so škodljive za te ljudi. Ti ljudje zaslužijo denar preko naših meja, ves denar prinesejo praktično v Republiko Slovenijo in ga tukaj porabijo. Poleg tega pa niso privesek naše sociale. Neverjetno je, da kaznujemo tiste, ki si iščejo zaposlitve, in to s takim načinom in s takimi rešitvami, kot so določene v tem zakonu o dohodnini. Zato nikakor tega zakona ne bom podprl.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Franc Breznik.
Jaz bom nadaljeval, da te novele zakona o dohodnini spet ne morem podpreti, ker uničuje slovensko poslovno okolje, dela ga še bolj nekonkurenčnega; in menim, da je tudi usklajevanje dohodninske lestvice katastrofalno. To je mini davek, je prikriti davek. Razprava je tekla v tej smeri, vlada je pravila na eni strani, da ničesar ne odvzema, po drugi strani pa pravi, da bo privarčevala več kot 30 milijonov evrov na letni ravni. To je en mini davek. V drugi smeri pa uničuje ali dvojno obdavčuje vse tiste, o katerih ste danes govorili, ki so si našli delo v tujini. Mi tako politiko poznamo. Kreirali ste jo nekateri od vas desetletja v tej državi. Zaradi takšne ekonomske politike imamo več kot pol milijona državljanov izven naše države in kaj drugega ne morejo pričakovati tudi naši, ki so si poiskali delo v tujini. Oni imajo edino rešitev, da se za stalno prijavijo v sosednji Avstriji, Italiji, v ostalih državah, kjer delajo, da tega denarja več ne vidite. Treba je povedati, kako boste vi argumentirali, da bi lahko samo en od vaših ministrov dvignil zadnjo plat, sedel v avto, zapeljal na Dunaj in sklenil meddržavni sporazum, ali predsednica Vlade, kjer bi lahko našli dogovor za te delavce. Ustavno sodišče ni povedalo, da to ne velja, ampak da je treba poiskati drugačno rešitev. Nimate niti toliko socialnega čuta, da bi to naredili, niti toliko energije. Po drugi strani pa cela vrsta ministrov potuje po svetu, se gredo ministrski turizem, pogovarjajo se o temah, ki v tem trenutku niso pomembne za državo Republiko Slovenijo. To je tisto, kar je zastrašujoče, kar pomeni, da je asocialno; in niste niti malo socialni in nikoli več ne govorite, da ste Socialni demokrati, vsaj nekateri od vas.
Gospod Breznik, jaz sem v uvodu prosil ravno zaradi tega, da v institutu obrazložitve glasu ne bi sprožali polemik, ker to ni mogoče, ne peljali razprave na ta način. Imel sem že v mislih, da bi vas resnično ocenil z odlično, ampak ste potem prešli na polemiziranje in zlorabo instituta obrazložitve glasu. Predvidevam tudi, da je kolega Han najbrž zahteval postopkovno ravno iz tega razloga. Samo še enkrat opozorilo, da ostanimo pri obrazložitvi glasu, da poveste, kako boste glasovali in zakaj. Kako bodo drugi, prepustite to odločitev drugim in ne polemizirati. Nadaljujemo z obrazložitvijo glasu. Naslednji ima besedo mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani. Jaz ne morem podpreti in tudi ne bom podprl, glasoval bom proti zakonu o dohodnini. Poglavitna rešitev, poleg te, ki so bile že večkrat omenjene glede delavcev migrantov, dnevnih migrantov, je tudi ta, da se z novelo zakona skupaj v kombinaciji z zakonom o izvrševanju proračunov ne bodo usklajevale davčne lestvice, kakor tudi davčne olajšave vsem davčnim dohodninskim zavezancem. To pomeni, da bodo davčne olajšave vseh državljank in državljanov, ki so dohodninski zavezanci, v prihodnjih dveh letih nižje, kot bi bile, če bi te novele ne bilo. To pomeni, da bodo vsi dohodninski zavezanci plačevali v prihodnjih dveh letih več davka, kot bi ga plačevali, če bi se vlada ne lotila tega predloga in ga koalicija ne bi sprejemala. To pomeni, da se s tem zakonom dodatno draži delo in da je to posredno davek na delo, ki pa je v Sloveniji že tako ali tako nadpovprečno obdavčeno. In ne morem razumeti tega pristopa sedanje koalicije, da rešuje finančno zagato tako, da vsakega po malem udari, v seštevku bo to kar nekaj, namesto da bi te prihranke reševali na odpravi določenih krivic, privilegijev, kakor tudi pri racionalizaciji funkcioniranja delovanja države in paradržavnega sektorja. To je napačna pot. Jaz takšne poti, ki je bila zdaj predlagana, ne podpiram in zato bom tudi glasoval proti.
Hvala. Naslednja ima besedo gospa Sonja Ramšak, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Nikakor ne morem podpreti novele zakona o dohodnini. Ko se danes Slovenija sooča z vedno večjimi socialnimi stiskami, kar smo tudi s strani sedanje koalicije poslušali veliko lani, ko dejansko situacija še ni bila takšna, kot v tem letu, se mi zdi nedopustno, da ne bomo usklajevali dohodninske lestvice in olajšav z rastjo življenjskih stroškov. To, da ne usklajujemo rasti dohodninske lestvice in olajšav z rastjo življenjskih stroškov, pomeni, da bomo družine dodatno obremenili, in sicer na način, kot je tudi kolega Šircelj povedal, da bo štiričlanska družina imela v žepu 330 evrov manj. Kaj to pomeni, vsi vemo. Kaj je možno kupiti za 330 evrov. Prav tako se ne bo usklajevala dohodninska lestvica in olajšave za invalide. Po drugi strani pa, ko se vsak dan soočamo z vedno večjo brezposelnostjo, ukinjamo olajšave tistim, ki so morali iti s trebuhom za kruhom v sosednjo Avstrijo, kjer so našli delo in niso bili v breme Sloveniji in sociali. Danes na ta način delamo krivico tem ljudem in sem prepričana, da bi morali glasovati proti temu ukrepu.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Andrej Čuš.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Kot je že kar nekaj predhodnih kolegov povedalo, tudi sam nikakor ne morem podpreti sprememb zakona o dohodnini. Tega ne morem podpreti zaradi t. i. dvojne obdavčitve. Žal mora ogromno mojih sovrstnikov kot tudi drugih ljudi, starejših, v tujino s trebuhom za kruhom. To poznamo predvsem poslanci, ki prihajamo z območij, kjer je brezposelnost nadpovprečna. In ukrep dvojne obdavčitve bo močno prizadel in obdavčil vse tiste, ki delajo v sosednji Italiji, Avstriji itd. To pomeni, da bodo vsi ti ob četrtino plače. V Avstriji je bilo avgusta zaposlenih 14 tisoč Slovencev, po podatkih ta številka raste iz dneva v dan. In ko je bil ta zakon že prvič potrjen v Državnem zboru, so ljudje na veliko začeli razmišljati, kako se temu izogniti. Mi bomo to generacijo in te ljudi, ki delajo v tujini, izgubili za vedno. Namesto da bi se tem, ki so šli v tujino s trebuhom za kruhom in pridejo denar porabit v Slovenijo, zahvalili, da bi jim dali priznanje, da so si raje poiskali delo, kot pa doma izkoriščali socialno državo, jih bomo zdaj obdavčili. To je nemoralno, nesprejemljivo in nesocialno. Sam bi se sramoval, če bi podprl kaj takšnega. Na koncu bi predstavnike Vlade pozval, da nemudoma pristopijo k pogajanjem s sosednjo državo Avstrijo, da z meddržavno pogodbo dosežejo poštene pogoje, da bodo lahko ti, ki delajo v Avstriji, imeli še naprej do neke mere normalno življenje.
Hvala. Gospod Pukšič, obrazložitev glasu, izvolite.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! S potrditvijo tega zakona, tisti, ki boste glasovali za spremembo zakona o dohodnini, bo državnemu proračunu prineslo nekaj čez 30 milijonov evrov. Prav zaradi tega, ker ne boste usklajevali lestvice in se ne bo usklajevalo olajšav. Očitno lahko rečemo, da se zgodovina ponavlja, približno vsakih 30, 40 let. Po prvi svetovni vojni in pred drugo, v 33. letih je veliko rojakov, predvsem iz Prekmurja, odšlo v tujino s trebuhom za kruhom. Veliko jih je odšlo daleč na druge kontinente in velika večina teh ljudi je za vedno izgubljenih, nikoli se niso vrnili, pa tudi njihovi potomci ne. To se je ponavljalo v 70. letih, ko jih je veliko odšlo v evropske države, Avstrijo, Nemčijo, Švico, Švedsko, tudi na druge kontinente. Danes govorimo o približno eni četrtini oziroma 20 % vseh državljank in državljanov, Slovenk in Slovencev, ki so razseljeni po celem svetu. To ni dobro. Danes mi je nekdo poslal mail, v katerem me prosi, kaj mora narediti za delo v Avstriji, kako iti mimo tega davka. Sprašuje me, ali je res, da mora zaradi tega odjaviti stalno bivališče v Sloveniji in se preseliti. Na tisoče mladih bo to naredilo. Zapomnite si – tudi tisti so izgubljeni, ne samo da je generacija izgubljena, da nima dela, sedaj še izgubljamo del generacije, ki jo naganjajo slovenski tajkuni. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Več vas je zainteresiranih za prijavo. Izvolite, teče prijava za obrazložitev glasu. Besedo ima mag. Marko Pogačnik. Izvolite.
Hvala za dano besedo, spoštovani predsednik. Osebno te novele zakona o dohodnini ne bom podprl. Razlogov je več. Novela zakona o dohodnini gre zgolj za novi skriti davek vlade Alenke Bratušek in koalicije Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, DeSUS in Državljanske liste. Ta novela zakona o dohodnini bo štiričlansko družino obremenila z dodatnimi 330 evri davka. Problematično je še, da procent obremenitve raste s številnostjo družine. Po drugi strani bo marsikdo, ki ima minimalno plačo, bil na ta račun ob 20 evrov. Gre za enostranski poseg v minimalno plačo in ta novela bo prinesla samo to, da se bodo družinski proračuni zmanjševali, kar pomeni manjšo potrošnjo in večje poglabljanje gospodarske krize v Sloveniji. Ta novela in pot, katero si je zamislila vlada Alenke Bratušek, ni prava. Dodatno obremenjuje prebivalstvo Republike Slovenije in v vseh pogledih tudi dodatno obremenjuje gospodarstvo.
Hvala. Naslednja ima besedo gospa Alenka Jeraj. Izvolite.
Hvala za besedo. Z davkom na dohodnino vlada Alenke Bratušek ponovno obremenjuje državljanke in državljane. Ta neuskladitev, kot so povedali že moji kolegi, s cenami življenjskih potrebščin bo za družine z dvema otrokoma s povprečno plačo pomenila preko 330 evrov novega davka oz. višjo dohodnino. To sicer ni nov davek, pač pa jim bo koalicija na malo drugačen način potegnila iz žepov nekaj 100 evrov. Celo tistim z minimalno plačo boste na ta način znižali plačo oziroma vzeli nekaj več dohodnine. Za tisto borno plačo, o kateri mnogi govorite in so vas polna usta besed o minimalni plači. Ob tem pričakujete, da bodo ljudje več trošili, da bodo več porabili in skozi višji DDV za hrano, obutev, obleko – vse, kar vsak dan potrebujejo – polnili proračun na ta način, preko davka. S tem da vemo, da je že v primerjavi z junijem potrošnja padla za 3 % in da pada ves čas. Ne vem, kje boste napolnili in koliko časa boste še jemali, da ljudje praktično ne bodo imeli več ničesar. Poleg tega kaznujete tiste, ki so si, namesto da bi se obesili na socialo v tej državi, poiskali zaposlitev zunaj, hodijo tja delati, se vračajo domov in tukaj trošijo ter preko DDV polnijo državni proračun. Kaznujete tudi tiste, namesto da bi bila država vesela, da ne potrebuje dodatnih socialnih transferjev za te ljudi. Zaradi navedenega bom glasovala proti zakonu o dohodnini.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Zvonko Černač.
Spoštovani! Tudi moj glas gre proti tej noveli zakona o dohodnini iz razlogov, ki so bili že večkrat ponovljeni. Pa tudi zaradi tega, ker bi moralo biti eno izmed temeljnih načel sodobne davčne politike načelo zmernosti in pravičnosti, ki naj bi govorilo o tem, da tisti, ki imajo več, plačajo več; in tisti, ki imajo manj, plačajo manj. To načelo ni spoštovano ne v tem zakonu ne v številnih drugih zakonih. Ta novela bo bolj obremenila tiste, ki imajo manj, da boste z relativno pičlim izplenom 30 milijonov evrov nagradili tiste, ki imajo ogromno. Tiste lastnike propadlih Probanke in Factor banke, ki ste jim namenili preko 400 milijonov evrov, ohranili pa so svoje več 10 milijonsko premoženje v evrih. Še več, dali so si izplačati dividende, nekateri od lastnikov teh bank samo nekaj mesecev prej, preden je ta vlada oz. Banka Slovenije 6. septembra sprejela napačno odločitev. Na drugi strani ta novela kaznuje tiste, ki so se namesto, da bi se postavili v vrsto številnih, ki jim ta država ne more zagotavljati dela in ki so se prisesali na državne jasli preko takih ali drugačnih pomoči – so se pač znašli, poiskali delo drugje in s svojim delom ustvarjajo, plačujejo davke. Tudi tiste želite dodatno obremeniti, kar bo rezultiralo samo v tem, da se bo spet velik del slovenskega prebivalstva pa tudi podjetništva – tudi formalno, ne samo dejansko – preselil v drugo državo, Slovenija bo postala vedno revnejša, priložnosti bo vedno manj. In kar je največji absurd teh dvigov davčnih obremenitev v zadnjih nekaj mesecih, matematika se ne bo izšla. Kajti pretirana obdavčitev, pretirani dvigi na koncu rezultirajo v manjši potrošnji, v manjši porabi. Izplen oz. davčni prilivi bodo na koncu manjši, kar se kaže tudi že v letošnjem letu.
Hvala. Še je interes za obrazložitev glasu. Ker vas je več, vas prosim k prijavi. Besedo ima gospod Franc Bogovič.
Naj v uvodu povem, da bom nasprotoval temu zakonu. Moj glas bo šel proti. Ključni razlogi so štirje. Prvi, gre za napačen koncept pristopa pri sestavi proračuna za naslednje leto. Mi bi veliko raje videli tak koncept proračuna, ki bi šel v smeri, da bi skupaj pogledali prihodkovno in odhodkovno stran ter poiskali ravnovesje proračuna, blizu tistih 3 % primanjkljaja BDP. Proračun in tudi vse odločitve zadnjega pol leta se v celoti se napajajo, v smeri novih davkov. Bojim se, da smo pričeli na podoben način, kot je bila neuspešna Ljubljanska banka zadnjih nekaj let, ko je vsake pol leta prišla pred Državni zbor po 200 do 300 milijonov evrov dokapitalizacije, pa se ta igra ni izšla. Tri napačna sporočila tega zakona so, da se s tem, ko se te olajšave zmanjšujejo, za ta zakon lahko mirno reče, da je protidružinski. Zato bi moral biti ukrep drugačen. Nesprejemljivo je to, da se iz razlogov, ker olajšave rastejo z večjim številom otrok, na takšen način s protidružinsko politiko kaznuje družine z več družinskimi člani. Kot smo slišali na primeru, družina štirih otrok bo ob več kot 300 evrov na letni ravni. Tudi za sporočilo, ki ga dajemo invalidom, da njihove olajšave ne padajo, mirno lahko rečemo, da je pro-antisocialen za davek. Tudi tistim, ki so žal zaradi različnih okoliščin morali poiskati svojo prihodnost v tujini in iskati delo zunaj, smo s takšnim ukrepom pokazali pot, da se bo kdo odločil o prestavitvi svojega bivališča. Tudi name se je obrnilo nekaj ljudi. Mislim, da bi morali dajati s sprejemanjem zakonov drugačna sporočila, kot jih dajemo s tem zakonom.
Hvala. Besedo ima gospa Romana Tomc.
Hvala lepa. Zakona ne bom podprla, in sicer iz razloga, da v osnovi ne podpiram dvigovanja davkov kot način reševanja proračuna in konsolidacije javnih financ. Dokazano je, da nobena država pred nami, ki se je že znašla v krizi, ni rešila svojega položaja z dvigovanjem davkov. Sploh pa ne z dvigovanjem davkov najšibkejšim skupinam. In relativno bodo s to spremembo dohodnine najbolj prizadeti tisti, ki imajo najmanj, ki imajo manjše plače. Če k temu prištejemo še ukrepe, ki jih delamo v drugih zakonih, recimo v ZIPro, kjer ukinjamo usklajevanje pokojnin, ki bo težko 50 milijonov na leto, in ukinitev usklajevanja pri dohodnini, ki bo težko 30 milijonov evrov, lahko zelo na hitro izračunamo, da bomo samo na račun delovnih ljudi in upokojencev, ki že danes zelo težko živijo, prihranili skoraj 100 milijonov evrov. Menim, da dvigovanje davkov nikakor ne pelje Slovenijo ven iz krize, ravno nasprotno – zmanjšuje potrošnjo in ustvarja še bolj negativne pogoje za nadaljnjo gospodarsko rast.
Hvala. Besedo ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Gre še za en zakon, ki mu moji mladi kolegi, predvsem tisti izobraženi in z dobrimi plačami, pravijo s trebuhom za kruhom. To je še en napad na mlade, in to ne samo na tiste, ki živijo v obmejnih krajih z Avstrijo, razen če morda na ta način tudi fiktivno zmanjšujete brezposelnost. Po mojih podatkih se veliko mladih iz obmejnih mest obrne v Avstrijo po delo, pa ne samo po delo. Mladi Slovenci ne iščejo več nepremičnin na spletni strani Nepremičnine.net, ampak v tujih nepremičninskih družbah. Kdo bo še želel ostati v državi, kjer tudi s takimi zakoni, kot je ta pred nami, tepete tiste, ki so pridni in delovni; posledično pa obremenjujete tudi gospodarstvo. Resnično se sprašujem, kdo bo sploh še želel bivati v Sloveniji, kaj šele delati, kajti ta socialna vlada kaže svojo lepoto socialnega dela s takšnimi zakoni, da mladim, predvsem pa vsem pridnim in tistim z najnižjimi plačami jemlje tako iz levega in desnega žepa, čemur se reče Zakon o dohodnin.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Janez Ribič.
Hvala za besedo. Spoštovani poslanke in poslanci! Ne podpiram dvigovanja davkov, da bi na takšen način polnili proračun, po drugi strani pa vse povprek obljubljamo sindikatom in si na nek način ustvarjamo socialni mir. Tudi zakon o dohodnini dodatno obremenjuje gospodarstvo, seveda posledično zaposlene, in sicer tiste, ki imajo najnižje prihodke. Vsi tisti, ki niso na t. i. borzi dela, ki so si našli službo izven države, rešujejo naš proračun. In za nagrado jih bomo sedaj še mi obdavčili. Pa kje je še to kdo videl. Ne bom podprl zakona. Hvala.
Hvala. Še je interes za obrazložitev glasu. Vabim vas k prijavi. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Tega zakona ne bom podprl, ker je koncept, na katerem ta vlada gradi politiko, napačen. Namesto da bi večino tistega, kar je potrebno, privarčevala v državnem proračunu z varčevanjem, z racionalizacijami, s tem, da npr. funkcionarji ne bi dobili denarja iz javnih razpisov, dela vlada vse nasprotno. Vse ukrepe koncipira tako, da obremenjuje po dolgo in po čez, ne glede na to, ali državljani po teh dajatvah še zmorejo ali ne zmorejo več. Če ne zmorejo, se jim potem še usede na premoženje. Državni proračun ima veliko možnosti, da bi se stroškovno racionaliziral, da bi se potrebe znižale in da bi ohranili vse tisto, kar je potrebno, da družine normalno preživijo. Če boste naredili seštevek učinkov pri zakonu o dohodnini pri nekom, ki bo prikrajšan pri olajšavah za dohodnino in istočasno pri olajšavi za invalidnost, pa recimo da je eden izmed članov te družine še delovni migrant, potem je to enormno velik poseg v status in položaj družine. Prav tako je to enormno velik poseg za družino, ki živi na robu preživetja in se ji poleg tega, da se ji zmanjšujejo. valorizacije pri dohodnini, dodatno nalagajo še drugi davki. Na drugi strani pa obstajajo v tej državi privilegirane skupine, ki so nedotakljive. Imajo standard, imajo nadstandard, imajo dodatke nad [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[…]]prihodke, ki so nadpovprečni, pa se jim ne zgodi nič. Tu pa režete po dolgem in počez. Tega zakona ne bom podprl.
Hvala. Naslednji ima besedo mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Alenka Bratušek, predsednica Vlade, je mnogokrat poudarila, da je vlada Alenke Bratušek vlada dialoga. Vendar zakon o dohodnini, s katerim se preprečuje usklajevanje z življenjskimi stroški, ni usklajen s socialnimi partnerji, ni usklajen z nobenim sindikatom v tej državi, kar pomeni, da je šla ta vlada mimo sindikatov, mimo socialnih partnerjev v Državni zbor h koaliciji za potrditev tega zakona. Tudi druga usklajevanja – teh usklajevanj več ne bo. Ne bo več usklajevanj socialnih transferov. To so tisti zneski, ki jih dobijo najbolj socialno šibki. Ne bo pokojnin, niti ostalih dodatkov, ki jih upokojenci dobivajo – varstvenega dodatka in podobno. Tudi to se ne bo usklajevalo. To, da se ne bo usklajevalo, pomeni na dolgi rok izgubo realnega dohodka. Upokojenci, brezposelni, tisti z najnižjimi dohodki bodo na dolgi rok izgubljali, kajti nikoli več se ne bo ta inflacija, to povečanje življenjskih stroškov uvrstilo, vključilo v osnovo, ki naj bi bila morda nekoč celo usklajevana. Na dolgi rok pomeni to vedno večjo revščino in vedno manjši realen dohodek. Ljudje se verjetno še spominjajo inflacije. In ta inflacija je v Sloveniji enkrat večja kot v povprečju EU. To pomeni, da bo ta koalicija na dolgi rok [[nerazumljivo]] Slovenijo.
Hvala. Gospod Jožef Horvat, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ne bom podprl te novele zakona o dohodnini. V tej dvorani govorimo o novih in novih davčnih obremenitvah, da me skoraj že čustva izdajajo. Moram pa reči, da je ta novela zakona o dohodnini izjemno dobro domišljen piarovski manever, kako se skozi novelo zakona o dohodnini uvede v Slovenijo krizni davek. Gre za nov davek, ki se skriva v zakonu o dohodnini. Ja, 30 milijonov bo odvzetih v obdobju enega leta Slovenkam in Slovencem. Kje sta tisti dve tretjini na odhodkovni strani, ki bi naj prispevale h konsolidaciji javnih financ? Kaj smo pravzaprav naredili v smislu konsolidacije javnih financ? Samo nove in nove davke sprejemamo v tej hiši. In to ni dobro. Račun za to bo prišel, prej ali slej. Hvala lepa.
Hvala. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 32. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17.b točko dnevnega reda, to je s Ponovnim odločanjem o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu. Prehajamo na odločanje o navedenem zakonu. Ob tem vas želim opozoriti, da mora pri ponovnem odločanju skladno z drugim odstavkom 91. člena Ustave Republike Slovenije za sprejetje navedenega zakona glasovati večina vseh poslancev Državnega zbora, to je 46 ali več. Izkazan je interes za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin, zato vas vabim k prijavi. Gospod Mihael Prevc bo obrazložil glas v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V Slovenski ljudski stranki bi to novelo zakona z veseljem sprejeli, če bi poleg vseh rešitev ta zakon vseboval tudi člen, ki bi odpravljal davčno tajnost pri tistih primerih, kjer so bili ugotovljeni katastrofalni rezultati v poslovanju. Pri obravnavi tega zakona smo predlagali, da bi bilo treba sprejeti takšno dopolnilo k temu členu, ki bi omogočilo, da bi se razkrile vse nepravilnosti, ki so se dogajale v bankah. Se pravi, da se javnosti razkrijejo vsa omrežja, vse povezave med upravami, nadzornimi sveti, lastniki bank in celo komitenti. To so stvari, za katere vemo, da se dogajale. In če kdo misli, da bo ta narod brez glasu kar mirno požrl več milijard evrov vredno sanacijo bančnega sistema, brez da bi za to kdorkoli odgovarjal, se hudo moti. Treba bi bilo javno razkriti povezave znotraj teh bank, ker te so povzročile glavnino luknje v bančnem sistemu in ne svetovna kriza, kot nekateri zelo radi govorijo; svetovna kriza je bila tista, ki je te nepravilnosti razkrila. V Slovenski ljudski stranki smo pri obravnavi tega zakona predlagali dopolnilo, ki bi šlo v reševanje tega zakona v tej smeri, vendar žal koalicija tega dopolnila ni sprejela. Zato danes v Slovenski ljudski stranki tega zakona ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. V Slovenski demokratski stranki zelo natančno spremljamo, kaj se dogaja v bančnem sistemu. Predvsem natančno spremljamo, kako bomo prišli do sanacije bank. Kot vemo, je Slovenija ena izmed redkih evropskih držav, ki še vedno ni sanirala bank, predvsem zaradi tega ne, ker Evropska centralna banka, Evropska komisija in Mednarodni denarni sklad ne zaupajo verodostojnosti podatkov, ki jih Banka Slovenije in Vlada Republike Slovenije pošiljata v Bruselj, Frankfurt, Washington. Zaradi tega je stanje v bančnem sistemu takšno, da se pričakuje zelo veliko bančno luknjo oz. da je bilo zelo veliko posojil, kreditov danih brez ustreznih zavarovanj in da ta zavarovanja ne bodo zadosti velika, da bi pokrila to luknjo. Z drugimi besedami, krediti so se dajali na podlagi nestrokovnih meril, na podlagi prijateljskih vezi, na podlagi klientelističnih povezav. Pri tem svoje funkcije oziroma vloge niso opravili niti Banka Slovenije niti nadzorni sveti niti uprave bank. Zaradi tega smo v Slovenski demokratski stranki predlagali rešitev, ki bi omogočila, da bi se lažje ugotovila odgovornost za takšno stanje v bančnem sistemu. Takšna rešitev pa bi bila, da se spremeni določba, ki določa bančno tajnost. Bančna tajnost danes ščiti tudi ljudi, ki so odločali o nepravilnih kreditih, odločali o kreditih na podlagi premajhnih zavarovanj. In zaradi tega je ogromna bančna luknja, ki jo bodo morali plačati davkoplačevalci, in sicer preko višjih davkov, tudi preko neusklajevanja davkov, neusklajevanja pokojnin in neusklajevanja socialnih transferov. Zaradi tega je nujno potrebno zahtevati odgovornost. Ker amandma, ki bi v bankah povečal odgovornost tistih, ki so odločali in skrbeli za nadzor v bančnem sistemu, ni bil sprejet, v Slovenski demokratski stranki tega zakona ne bomo podprli.
Hvala. Vabim vas k prijavi za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Zakon o spremembi in dopolnitvi Zakona o bančništvu – zelo obetaven naslov spremembe zakona. Pa vendar ni čisto tako. Ali se spomnite, ko smo leta 2007 nekateri, vsaj sam sem bil med njimi, Štajerci kupovali delnice KBM. Nikoli se s temi zadevami nismo ukvarjali in veliko takšnih ljudi je bilo, ki so enostavno verjeli, da je to naložba v prihodnost naše banke in prihodnost našega gospodarstva in na koncu verjeli v nek delež, ki bo mogoče kdaj v penzionu prišel prav. Vrednosti delnice je iz 27 ali 28 evrov padla danes na manj kot 0,2 evra. Iz 10 tisoč evrov vrednosti je padlo na borih 100 evrov. Na ta način se je državljanom že pobral en del. Seveda se jim je pobralo že nekajkrat, ko se je saniralo tako NKB kot Ljubljansko banko – mislim, da je bila trikratna sanacija Ljubljanske banke. Spomnim se, v Državnem zboru – takrat še nisem bil – je bilo sprejetih nekaj milijard za ohranjanje proizvodnje tovarne TAM, šlo pa je vse v banke. In drugi tak način – t. i. podrejene obveznice, podrejeni instrumenti. Se spomnite ministra Križaniča, ki je zahteval od Dravskih elektrarn, da so vložile 50 milijonov evrov v t. i. sanacijo NKB – in nič od tega. Vse to so plačali ljudje, vse to plačujejo davkoplačevalci, to je pač formula Alenke Bratušek, davki na kvadrat.
Hvala. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani! Jaz tega zakona ne bom podprl, bom glasoval proti, mu bom nasprotoval. Dva razloga sta, ampak najpomembnejši je ta, da je zakon nepravičen. Zakaj je nepravičen? Prepričan sem, da so za stanje v bančnem sistemu odgovorni ljudje s priimki in imeni, in teh ni več kot 20 v tej državi. To so člani uprav bank, kreditnih odborov, člani nadzornih svetov ter člani nadzornih institucij in regulatorjev, to je Banke Slovenije s predsedniki vred. In ti ljudje bi morali prvi odgovarjati za stanje v bančnem sistemu, šele potem pa vsi ostali, vključno z lastniki. Se pa spustijo skozi vsi tisti odgovorni – nobenemu se nič ni zgodilo. Nasprotno, dobivali so nagrade in še jih dobivajo, medtem ko se bo precej posledic tega zakona poznalo na imetnikih podrejenih obveznih in hibridnih obveznic, ki bodo po vsej verjetnosti v celoti razlastninjeni, je to nov zakon o izbrisanih. Ta zakon bo izbrisal vložke ljudi, ki so verjeli v slovenski bančni sistem, mu zaupali, kupovali vrednostne papirje pod drugačnimi pogoji, ki jih danes spreminjate in na podlagi katerih bodo ti isti razlastninjeni. To je krivica in to ni prav. Drug razlog je pa ta, da ste preprečili uzakonitev črtanja bančne tajnosti, ko govorimo o poslih v bankah, ki so deležne državne pomoči, in o poslih, kjer se ne spoštujejo pogodbene obveznosti. Tam, kjer zavožene posle rešujejo davkoplačevalci, bi morali odpraviti bančno tajnost. Tega niste podprli, našega amandmaja in to je tudi eden temeljnih razlogov, zakaj bom nasprotoval temu zakonu.
Hvala. Preden dam naprej besedo, bi vas želel samo opozoriti, da je čutiti preveč glasov v dvorani, ko ima besedo samo tisti, ki ima obrazložitev glasu, tako da vas prosim za razumevanje. Če je želja po pogovoru, opravite to v preddverju. Gospa Sonja Ramšak, imate besedo.
Hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Tega zakona nikakor ne morem podpreti. Koalicija in vlada Alenke Bratušek se je odločila, da bo ščitila tiste, ki so uničili bančni sistem naše države. Ščitite tiste, ki bi morali za svoja ravnanja odgovarjati. Ščitite Banko Slovenije kot največjega krivca za veliko bančno luknjo, za katero še danes dejansko ne vemo, ali je 5 milijard, ali je 10, ali morda celo več. In ker niste podprli amandmaja Slovenske demokratske stranke, s katerim bi lahko na ta način pred roko pravice pripeljali tiste, ki so odgovorni, da so podeljevali kredite brez ustreznega kritja, tega zakona nikakor ne morem podpreti. Čudi me, da poslanke in poslanci, ki so še lansko leto zagovarjali, kako je vlada Janeza Janše nesocialna, netransparentna in podobno, danes podpirajo ta zakon. Ne vplivam s tem na glasovanje, vendar je treba vedeti, da je prva odgovornost, ki poslanke in poslance zavezuje, da pokažemo s prstom na tiste, ki si to zaslužijo – in če kdo, potem so to najbolj odgovorne osebe v bankah. Ampak govorim o tistih bankah, sistemskih bankah, kjer je država večinski lastnik. In ravno zaradi tega, ker s tem onemogočate, da bi prišle odgovorne osebe pred roko pravice, tega zakona ne morem podpreti.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovani! Sprememba zakona o bankah je bila idealna priložnost za sedanjo vladno koalicijo, da bi na realni in simbolni ravni našim državljanom pokazala, da je prerezala popkovino s tistimi, ki so izropali naše banke, ki so to državo privedli na rob propada; in da bi v zakon vgradila določbe in člene, ki bi omogočili, da se na jasen transparenten način pokaže, kdo je odgovoren za to, kar se je zgodilo, za zločin, ki se je zgodil v naših bankah. Vendar na žalost ta koalicija tega ni bila sposobna. Ta koalicija je zavrnila določbe o bančni tajnosti, ki so nujno potrebne, da se te zadeve razčistijo. Če koalicija stalno stoji na poziciji obrambe tisti krogov in centrov moči, ki sedaj gospodarijo s tem denarjem in vladajo tej državi, čeprav bi morali tukaj sprejeti zakone, na podlagi katerih se bi lahko vladalo v tej državi. In kot je dejal prof. Tajnikar, je bilo v zadnjih letih iz slovenskih podjetij preko bank v tujino prepeljanega 11 milijard denarja. Morda bodo stresni testi pokazali še večjo številko. In ob tej grozljivi številki se ta koalicija ni hotela odločiti za to, da bi šli po sledi tega, kaj se zgodilo, in da bi nekaj tega denarja pripeljali nazaj. Računa se, da bodo imeli pravi ljudje koristi od tega. Zaradi tega zakona ne morem podpreti. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Bogovič.
Tudi sam bom glasoval proti sprejetju tega zakona. Govorimo o bančništvu in kar veliko bomo v parlamentu še govorili o bančništvu, ker resnično zamujamo priložnosti. Ko govorimo o bančništvu, vedno govorimo o zaupanju, o bančni tajnosti. In resnično bo potrebno zaupanje v to, da kar počnemo mi, kar počnejo v bankah, vodi državo iz krize, v katero so jo v veliki meri pripeljali prav bankirji in tisti, ki so sprejemali kredite. S tem zakonom se gre na pot, da se razvrednoti ali celo razlastnini tiste, ki so vlagali denar v banke. Ko smo obravnavali poroštvo za dve banki, ki gresta v likvidacijo, smo tiste, ki so vlagali v banke, zaščitili. Ni mi jasno, zakaj pri tem zakonu, kjer smo na eni strani imeli priložnost, kot je povedal kolega Prevc in tudi kolegi iz SDS, da bi sprejeli to, da bi za banke, ki gredo v likvidacijo, ter za kredite, ki jih bomo prenesli kot slabe terjatve na Družbo za upravljanje slabih terjatev in posledično delno v javni dolg, ne odpremo Pandorine skrinjice. V veliko državah, kjer je kriza nastopila ravno zaradi te gospodarsko-bančne sprege in nenormalno visokih pričakovanj od investicij, so se tega problema lotili tako, da so to knjigo zelo na hitro odprli in poiskali vse, ki so za to odgovorni. In dokler mi ne bomo naredili tega koraka, kolegice in kolegi – in to priložnost smo zamudili – bo v Sloveniji velik problem zaupanja v bančni sistem in v veliki meri tudi upad vlog v bankah, ki je posledica ravno tega. Mislim, da delamo napako. Zadeve bi se morali resneje in odločneje lotiti in pokazati voljo, da resnično želimo tiste, ki so bili tako na levi kot na desni strani podpisani, postaviti tja, kamor sodijo – pred roko odgovornosti. Nihče pa nikoli ni mislil, kar je bilo zavajajoče povedano, da bi kdo želel v bančne vloge ali kaj podobnega gledati. Tisti, ki imajo slabe kredite, pa bodo morali pokazati to, kar so počeli v preteklosti.
Hvala. Besedo ima gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Naša poslanska skupina redno obiskuje regije po Sloveniji in na tribunah v več krajih predstavljamo tudi aktualne razmere v državi. In državljani opozarjajo na probleme v bankah. Že drugič jih bodo morali sanirati in ne pristajajo več na to, da jih bodo sanirali, ne da bi se poiskalo tudi krivce. Vsak ve, kaj mora prinesti na banko, da dobi nekaj tisoč evrov kredita, zato ne razumejo, kako je lahko nekdo dobil milijon na kredit, s čim je ta kredit zavaroval, ali ni nihče pregledal njegovih prihodkov, da bi bil ta kredit nekoč tudi vrnjen, tako kot ga mora vsak posameznik. In ko jim rečemo, da je to bančna tajnost, še manj razumejo – kakšna bančna tajnost, če nekdo ne vrne tistega, kar si je sposodil! Na seji o stanju v bankah, ki smo jo v SDS zahtevali, je bil eden od sklepov tudi, da se javno objavi podatke. Koalicija je bila takrat proti, čeprav že sedaj zakon o bančništvu pravi, da bančne tajnosti ni, kadar gre banka v stečaj ali v likvidacijo. Tu smo imeli priložnost, da to spremenimo. V SDS menimo, da pri lumparijah ne more biti davčne tajnosti. Poiskati je treba krivce in ker koalicija tega ne želi, smo želeli to s svojim predlogom. Očitno želi ta koalicija skrivati te lumparije, skrivati te lumpe, ne želi jih kaznovati, čeprav pogosto o tem govori; pač pa z zakonom o bančništvu, ki ga želite danes sprejeti, vse lepo pokriti. Tak primer smo videli pri Probanki in Factor banki, zato tega zakona v SDS ne bomo podprli in tudi sama ga ne bom podprla.
Hvala. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Tudi moj glas bo šel proti temu zakonu. Svetovna gospodarska, svetovna finančna kriza je nastala ravno zaradi skrivanja, prikrivanja, prikrojenih bilanc in ta sindrom se je prevalil na vsa ostala področja. Tudi Slovenija ni imuna pred tem virusom. Koalicija je s tem zakonom pokazala, da želi še naprej skrivati tiste, ki so za enormni krater v bančno finančnih institucijah odgovorni. S to zakonodajo ste jasno pokazali, da bili so tisti, ki so bili privilegirani pri dostopu do več 10 milijonskih kreditov na podlagi nekega telefonskega klica, privilegirani tudi pri saniranju tega denarja. En način je uveljavljen pri sanaciji rabot v tajkunskih Probanki in Factor banki; drugi način pa pri vseh ostalih, tudi tistih, ki niso bili poučeni vlagatelji. S tem še dodatno vzpostavljate neravnovesje v družbi, ki bo še nadalje tlelo in se ne bo pomirilo, dokler ne bo sprejeta zakonodaja, ki bo omogočala, da bodo tiste glave, ki jih skrbno tiščite skrite pod pokrovkami, privrele na plan, dokler te glave ne bodo končno pristale za rešetkami. Ta zakon tega ne omogoča. Ta zakon omogoča dodatna nadaljnja prikrivanja in omogoča, da se bo zgodila nekaterim ljudem v tej državi ponovno še večja krivica. In na drugi strani, da bodo nekateri še naprej privilegirani. Kakšen je razlog, da se ne obelodani tistih, ki so vzeli na desetine milijonov kreditov in jih ne bodo nikoli vrnili, ali kakšen je razlog, da se ne sprocesira tistih, ki so javno na eni izmed javnih televizij povedali, da so na to vplivali, še vedno visoko kotirajo v slovenski vladajoči politiki in se ne zgodi nič. Razlog je v tem, da ta koalicija ta imena [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Besedo ima gospa Romana Tomc. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Zakona ne bom podprla. Ta zakon je še en dokaz velikega sprenevedanja in dokaz za to, da imamo v Sloveniji še vedno prvo- in drugorazredne državljane. Prvo- in drugorazredni državljani se ločijo po tem, da eni davke plačujejo, drugi pa uživajo njihove koristi. Ni petnajst minut nazaj, spoštovani kolegi in kolegice, ko ste zelo vehementno potrdili zakon, s katerim boste iz žepa potegnili ljudem, tistim, ki najslabše živijo, 30 milijonov evrov. 30 milijonov evrov. Čez nekaj ur boste vehementno potrdili zakon, ki bo naše državljane in državljanke [[...]]
Gospa Tomc, pustite druge, bodo povedali, kako bodo glasovali, obrazložite le svoj glas.
Jaz bom glasovala proti temu zakonu ravno zato, ker me moti sprevržen način obremenjevanja državljanov z novimi davki, na drugi strani pa ščitenja tistih, ki uživajo sadove in plodove teh davkov. Zakon o bančništvu je bil idealna priložnost za to, da se uresniči napoved vlade Alenke Bratušek, da bo razkrila vse, kar je treba razkriti, da bodo kaznovani in odgovarjali tisti, ki so v preteklosti delali lumparije, kot pravijo moji kolegi. Pa vendar temu ne bo tako. Še naprej ščitite bančno tajnost. Naj pojasnim še to. Mi ne ščitimo bančne tajnosti v vsakem primeru. Ta mora obstajati, Ampak takrat, kadar morajo davkoplačevalci pokriti stroške, ki so jih naredili drugi, takrat je treba povedati, za koga ti ljudje plačujejo.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Breznik.
Zahvaljujem se svojemu očetu, da mi je dal neko normalnost in da se zavedam, da ne bom držal špalir ljudem v Sloveniji, ki so pokradli slovenske davkoplačevalce, državljane in državljanke in vse tiste, ki svoje male prihranke dajejo v te banke. Ljubljana je imela v zadnjih sto letih dve večji naravni katastrofi. Prva naravna katastrofa je bil ljubljanski potres aprila 1895, druga ljubljanska katastrofa pa je bila Ljubljanska banka v vseh teh letih, ki ste jo številnih državljani in državljanke večkrat dokapitalizirali. In tudi tisto, kar prihaja v naslednjih dneh, bo marsikdaj pretreslo slovenske davkoplačevalce. Povedati hočem, da socializirate krivdo za vse tisto, kar je nastalo. Pred dobrim letom ste nekateri tu govorili o Islandiji, govorili ste o tem, kako so državljani prevzeli pobudo in kaj so naredili z islandskimi bankami. Danes ste vsi tisti tiho. Ne vem, zakaj ne podprete tega. Slovenija ni Švica, Slovenija ni Liechtenstein, nima dolge tradicije konservativne v bančništvu, tukaj nimamo vlog številnih tujih podjetij in kot taka ne bi izgubila nič. Lahko pa bi dala marsikaj. Lahko bi dala signal, da mislimo resno, da smo postali pravična, dobra država, da nam lahko tujci verjamejo in na dolgi rok bi tudi slovensko bančništvo s tem pridobilo. Ne bom glasoval za ta zakon. Moram priznati, da sem žalosten. Vesel pa sem, da gremo v javni eter, da ljudje vidijo, kdo je na strani tistih, ki bodo morali nositi socializirano krivdo za vse tiste nepravilnosti, ki so se dogajale v samostojni Sloveniji v okviru bank. Še enkrat potrjujem, da bom glasoval proti.
Hvala. Besedo ima gospa Maša Kociper.
Hvala lepa. Ne vem, o katerem zakonu so govorili kolegi, ki so pred menoj obrazložili svoj glas, ampak jaz bom zakon o bančništvu podprla. Ta zakon govori o tem, kako izvesti ukrepe za krepitev stabilnosti bank, kako vzpostaviti kapitalsko ustreznost in druge pogoje za poslovanje bank, kako zagotoviti varnost depozitov, preostalih depozitov, ki so v bankah in kako zagotoviti boljše pogoje za imetnike podrejenega dolga v primerjavi s stanjem, ki ga imajo sedaj. Pri tem zakon povzema zakonodajo EU in določa pravilo, ki se zdi meni izjemno pošteno; to je, da za dolgove bank najprej odgovarjajo njihovi lastniki, šele potem davkoplačevalci. Kaj bolj poštenega, kot je to pravilo, si težko zamišljam. Poleg tega zakon uvaja štirikratno podaljšanje zastaranja kaznivih dejanj za tiste, ki so delali kršitve v smislu kaznivih dejanj na bančni sistem. Bolj določno določa obveznosti tistih, ki morajo prijaviti, če so opazili kazniva dejanja, in še vrsta ukrepov. Pri tem pa tudi lastnike banke varuje, da ne morejo biti izplačani manj, kot bi bili izplačani, če bi prišlo do stečaja. Ta zakon želi preprečiti stečaj bank s tem, da na odgovornost pokliče solastnike banke. Če pa do stečaja kljub temu pride, pa so zavarovani oz. zavarovani so v vsakem primeru z mejo, do katere bi bili upravičeni v stečaju. Ta ukrep bo vsakič znova odredila Banka Slovenije in je po mojem mnenju izjemno pošten ter v smeri tega, da ogovarjajo tisti, ki so od banke imeli koristi, ne pa davkoplačevalci in depozitarji. Nobena država v Evropi nima [[...]] [[znak za konec razprave]] [[…]]da ne bi imela bančne tajnosti. Samo vi gospodje tega ne morete in ne želite razumeti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Jožef Horvat ima besedo.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi. Pri Ponovnem odločanju o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o bančništvu ta zakon ne bo dobil moje podpore. Z bančnim sistemom se, gospe in gospodje, preveč igramo. Pokojni minister za finance, po ocenah strokovnjakov najboljši do sedaj, je vedno povedal, ko govorimo o bankah, se moramo zapreti. O bankah se ne govori na odprtih sejah. S temi diskusijami gre velikokrat za politikantske diskusije, mi vnašamo zmedo v bančni sistem, med državljane in državljanke. In to je narobe. Škodimo bankam in škodimo vlagateljem in škodimo gospodarstvu. Naredili pa smo izvirni greh, ki ga tudi ta zakon ne odpravlja. Prepričan sem, da tudi ta koalicija nima namere, da bi odpravila izvirni greh – in ta je, bom bolj plastično povedal, da je Slovenija v družbi 8 držav z največjim lastniškim deležem v bankah. In veste, kdo je v tej družbi z nami? Kostarika, Šrilanka, Etiopija, Indija, Irak, Sirija, Kuba in nam ljuba Slovenija. Dobrodošla Slovenija.
Hvala. Besedo ima gospod Brane Golubović. Izvolite.
Lep pozdrav vsem skupaj! Jaz se strinjam z vsemi tistimi, ki ste rekli, da so se v naših bankah dogajale lumparije in da so se izplačevali krediti brez jamstev. Analize pokažejo, da se je to v največji meri dogajalo v letih od 2005 do 2008. Vsi zahtevamo odgovornost, obstaja pa nevarnost, da nekatere nepravilnosti ali celo kazniva dejanja zastarajo, ta zakon prinaša štirikratne zastaralne roke. Če je bil nek zastaralni rok 5 let, je sedaj 20 let, ker se s tem zakonom želi najti odgovorne osebe, da se tem osebam ne bi zgodilo, da roki zastarajo. Druga stvar – NPU, tožilstvu, policiji ta zakon bistveno lažje omogoča dostop do zaupnih podatkov. Tretja stvar. Uprave bank in nadzorniki morajo v primeru suma posredovati ustreznim organom tudi zaupne podatke, ker do sedaj jim ni bilo treba, ne vem, zaradi katerih razlogov. Več stvari uvajamo s tem zakonom, ki bodo ustreznim organom omogočale najti krivce za bančno luknjo in – kot moje kolegice in kolegi pravijo – lumparijo. Zato bom jaz ta zakon podprl.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Marijan Pojbič. Izvolite.
Hvala, spoštovani gospod predsednik. Jaz tega zakona ne bom podprl. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke je v teh razpravah povedala veliko argumentov, zakaj nasprotujemo temu zakonu. Jaz poskušam razporediti nacionalni interes z bančno tajnostjo. Vse skozi smo zavajali naš narod, slovenski narod in govorili, kako pomemben je nacionalni interes te države. Poglejte, kam je to državo, te državljanke in nas pripeljal nacionalni interes. Nacionalni interes kot tak in nacionalni interes, ki je zastopan v bankah, je pripeljal to državo na rob bankrota, na rob barabij, lopovščin in kraj stoletja. Mi pa bi radi po tej poti še nadaljevali, da bi lahko tisti, ki so na tak način "pripopani" na banke in ostale zadeve, ki so bile vezane na nacionalni interes, lahko še polnili omrežja in naprej super privilegirano živeli – na eni strani. Na drugi strani pa večina državljank in državljanov pod pragom revščine. Če mislimo še nadalje sprejemati tako zakonodajo v Državnem zboru, moram povedati, da me je izjemno sram pred svojim slovenskim narodom. Izjemno me je sram, ko jih moram pogledati v obraz. Ko pravijo, da smo v politiki in v Državnem zboru vsi same barabe – jaz tega bremena ne bom več dolgo prenašal in si ne bom dovolil. Zato bom nasprotoval z vsemi štirimi, da se takšna zakonodaja v prihodnje več ne sprejema v Državnem zboru. In zato povem, da bom absolutno glasoval proti temu zakonu, ker še vnaprej poskuša stopati po tej poti, o kateri sem govoril, ki je škodljiva, zelo škodljiva za ves slovenski narod.
Hvala. Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. Ta sprememba zakona o bančništvu je narejena na podlagi priporočila Evropske komisije, Evropske centralne banke itn. Sprememba je narejena zato, ker je v našem bančnem sistemu, kot kaže, res hudo. In kot kaže, bo ta bančni sistem stal slovenske davkoplačevalce veliko denarja. Veliko denarja, ker so banke državne in jih bo treba dokapitalizirati z davkoplačevalskim denarjem ali z denarjem, katerega obresti bodo odplačevali prihodnji rodovi. Država se bo morala zadolžiti in obresti bodo plačevali prihodnji rodovi, ker je neka generacija povzročila te dolgove z neumnim poslovanjem in upravljanjem državnih bank. In na eni strani, ko bomo prišli do posebnih ukrepov za te banke; na drugi strani ne pridemo do tega, da bi lahko ugotovili odgovornost za zgrešene ukrepe in posledično odgovornost za to, da bodo morali prihodnji rodovi plačevati obresti zaradi zadolžitve, zaradi napačnih odločitev v bankah. Če sprejemate ukrepe na področju obdavčenja najrevnejših, da zmanjšujete upokojencem realne dohodke in nezaposlenim socialne transfere, potem se nikakor ne morem strinjati s takšno politiko in tega zakona ne bom podprl.
Hvala. Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Gospod predsednik, kar malo težko je govoriti samo kameram in ne ljudem v Državnem zboru, ker ne poslušajo, mogoče vsaj tisti na balkonu. Na koncu pa dobiš še vašo oceno. V redu, jaz se bom potrudil pri obrazložitvi. Glasoval bom proti temu zakonu. En temeljnih problemov tega zakona je laž. Na eni strani ljudje ne smejo vedeti, zakaj mu bodo spulili denar iz žepa, da bodo plačali še tajkune v teh dveh bankah. Tega ne smejo vedeti. Vedo lahko samo to, koliko bodo morali plačati. To je absurd. In potem govoriti, kot eni govorijo – in zato bom glasoval proti zakonu – "kako je zdaj omogočeno kriminalistični policiji 10 let", bla, bla, bla. Temu ni tako. Zakaj temu ni tako? Zaradi tega, ker v praksi to ne poteka tako. Sam sem v vlogi notranjega ministra pred letom dni poslal državnemu tožilcu spisek za dve in pol milijardi, tam je vse pisalo, kdo je dobil kredit, zakaj ga ni vrnil, koliko je dolžan, vse je tam pisalo. Po letu in pol je rezultat nič. Zakaj? Ker tožilec Fišer, ki vozi samo po levi strani, ne naredi nič. Vidite, zato je to bedarija, kar govorite. In zakon bom zavrnil oziroma glasoval bom proti. Ali bom dobil oceno, gospod predsednik? Hvala.
Odlično, dr. Gorenak. Še je interes za obrazložitev in vas vabim k prijavi. Besedo ima gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa. Zakona ne bom podprl, ker gredo pri nas zadeve po napačni poti. Lastniki za zablode v bančnem sistemu ne plačujejo popolnoma nič. Na primeru Factor Banke in Probanke so si lastniki samo nekaj mesecev pred uvedbo prisilne likvidacije izplačali visoke dividende, izpraznili banko. Zdaj smo se lotili saniranja bank oz. ste se lotili saniranja bank z državnim proračunom, s poroštvom države in odlivom približno 400 milijonov evrov. Tudi naš poskus, da bi z odpravo bančne tajnosti v teh primerih ugotovili tiste, ki so to povzročili, ste samo v zadnjih treh mesecih trikrat blokirali. Ne razumem, zakaj je potrebna koalicijska zaščita tistih, ki so vdrli v naš bančni sistem. Smo edina država v Evropi, ki ščiti tiste, ki so vdrli v bančni sistem, ga izropali in pustili bremena davkoplačevalcem. Zaradi takih zadev je potrebno posegati v dohodnino, zaradi takih zadev je potrebno posegati v pokojnine, zaradi takih zadev je potrebno zmanjševati vire za delo gasilskih društev itd. To je neposredna posledica takih ukrepov, ki smo jim priča, in so ukrepi na področju proračunske politike, ker se to kombinira. In če koalicija misli, da bo lahko dolgo prikrivala te stvari, se najbrž moti. Enkrat bo treba zadeve odpreti, naložiti bremena tistim, ki so jih povzročili, in dati zrak, kisik tistim, ki si teh bremen, ki jih nalagate, niso zaslužili. Politika, ki jo vodite, gre v povsem nasprotno smer, bremeni tiste, ki pri takih rabotah in takih lumparijah niso imeli nič zraven, po nobeni plati pa ne obremenjuje tistih, ki so take stvari povzročili. In zakona [[...]] [[izklop mikrofona]]
Ker je ponovno nekoliko popustila koncentracija pri razpravah v dvorani, vas želim spomniti, da poskušate omejiti vaše pogovore in ne motite razpravljavcev. Gospod Čehovin, izvolite, imate besedo.
Hvala, gospod predsednik. V nasprotju s poslanci opozicije, ki večinoma zakona niso prebrali, bom zakon podprl.
Gospod Čehovin, polemike niso dovoljene, tako da vas moram takoj opozoriti na to.
Ker želim, da lahko slaba banka začne delati. Brez tega zakona bi bilo tako, kot da bi kupili avto brez koles. In še nekaj. Navadno je tako, kdor najbolj kriči, ujemite tatu, tisti ima največ prstov vmes.
Gospod Čehovin, nisem zasledil, boste glasovali za zakon. Hvala. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 23. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o davku na nepremičnine po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 13. novembra 2013, ki ste ga prejeli na e-klop. Amandmaji so bili po tem pregledu vloženi k 4. členu in prehajamo na odločanje o prvem amandmaju k 4. členu, ki ga je vložila Poslanska skupina Nove Slovenije. Vabim vas k prijavi za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Že včeraj smo na dolgo in široko govorili o tem, zakaj smo vložili ta amandma in zakaj želimo izboljšati osnovno besedilo oziroma dopolnjen Predlog zakona o davku na nepremičnine. Tokrat samo to, da prosim tudi koalicijske poslanke in poslance za podporo. Poslanska skupina Nove Slovenije kot vlagatelj bo amandma podprla. Hvala lepa.
Besedo ima gospod mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. Mi v 4. členu, ki določa davčnega zavezanca, dajemo amandma, da je davčni zavezanec striktno lastnik nepremičnine, to je lahko pravna ali fizična oseba, ne pa kdorkoli drug, ne pa najemnik, kajti najemniki so v slabšem položaju, kot tisti, ki so dejansko lastniki. Pravzaprav bo ta zakon najbolj posegel v socialne razmere v naši državi, tudi preko te določbe in preko drugih določb. Zakaj? Ker je ta zakon neusklajen s celotno zgodovino, kako so ljudje pridobivali nepremičnine. In danes obstaja velika razlika med vrednostjo nepremičnine in med dohodki, ki jih imajo lastniki nepremičnin. Poznamo posebnosti, ki so se dogajale skozi leta, na kakšen način so ljudje prišli do svojih domov. Zaradi tega bo z izredno visoko obdavčitvijo vseh nepremičnin, z izredno visoko obdavčitvijo tudi kmetijskih površin, travnikov, gozdov in polj, tudi kmetijskih poslopij, vseh skladišč, poslovnih prostorov, industrijskih prostorov prišlo do tega, da tisti, ki ustvarjajo in prispevajo k temu, da bi država šla iz krize, ne bodo mogli plačati, ne bodo mogli takšne obveznosti prevzeti. Zaradi tega bo prišlo do tega, da bodo morali prodajati nepremičnine, tudi tisti, ki imajo danes stanovanja, še v povezavi s tem, ko se bodo ocenile nepremičnine s strani bank, kjer bo znatno nižja vrednost. Včeraj ste lahko prebrali, da je Družba za upravljanje terjatev bank povedala, da bo vrednost prenosov znašal 4 milijarde in da je ta vrednost ocenjena na milijardo do milijardo in pol. To je bilo v javnih občilih.
Gospod Šircelj, obrazložiti je treba prvi amandma k 4. členu.
To pomeni, da bo vrednost nepremičnin, tudi tistih, v katerih živijo najemniki, bistveno nižja. Ker bo bistveno nižja, se bo zgodil kolaps na trgu nepremičnin in ti zavezanci, najemniki v tem primeru, bodo plačali veliko večji davek, nepravičen davek, kot bi ga, če bi obveljale tržne razmere. Hvala lepa.
Hvala. Še je interes za obrazložitev glasu v lastnem imenu, zato vas vabim k prijavi. Vmes vas želim opozoriti, da je glasovanje o prvem amandmaju, ki ga je vložila Nova Slovenija k 4. členu. Besedo ima gospa Sonja Ramšak.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, moram že vnaprej povedati svojo podporo amandmaju, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka in tudi amandmaja Nove Slovenije. Nedopustno je, da se z zakonom o nepremičninah obremenjuje najemnike nepremičnin. To je nedopustno ravnanje in mislim, da s tem kažete svoj odnos do socialne in pravične države [[..]]Tudi s tem predlogom, ko ste ga podali v tem zakonu, obremenjujete tiste, ki so najbolj socialno ogroženi. Ko govorite, kako je vlada Alenke Bratušek socialna in pravična, je tukaj možnost, da svojo napako popravite. Dala bom podporo temu amandmaju in mislim, da bi bilo prav, da ga tudi drugi podprete. Hvala.
Hvala. Nekoliko je popustila koncentracija glede polemiziranja, zato bi rad spomnil, da pri obrazložitvi glasu poskušate povedati razloge, zakaj boste glasovali za ali proti. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Če prav razumem, razpravljamo o prvem amandmaju k 4. členu. Štiri amandmaje imamo. Kolega Šircelj je malo pohitel, ampak ker mu je zmanjkalo časa, mislim, da ni nič narobe, če je to priložnost izkoristil. Jaz bom ta amandma podprl – vsi štirje amandmaji so medsebojno povezani –, podprl z željo, da bi izboljšali nekaj, česar se izboljšati ne da. Ampak ker ni druge poti, ker ste vse ostale poti zaprli, ker ste preprečili, da bi lahko razpravljali o tem zakonu na drugačen način, je treba izkoristiti parlamentarni mehanizem, ki je edini na voljo in ki se mu reče amandmiranje zakona, v tem primeru nesprejemljivega in slabega zakona. In nesprejemljiv in slab je tudi 4. člen. Ostal bo slab in nesprejemljiv, tudi če bodo sprejeti vsi trije amandmaji opozicije, tako prvi, drugi in tretji, vendar bo vsaj do neke mere umiljena robustnost določb v zakonu. Področje nepremičninskega davka oziroma davka na nepremičnine je področje, ki se vleče že kar nekaj časa v tej državi. In tudi ta koalicija, ta vlada je skozi izjave posameznih ministrov ves čas zatrjevala, da bo ta zakon samo nadomestil obstoječa davčna bremena, nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, davščine na nepremičnine in nadomestilo za uporabo gozdnih cest. To se ni zgodilo. In tudi v tem členu so rešitve drugačne, kot bi bile, če bi koalicija sledila lastnim izjavam, ki jih je še pred meseci posredovala v javnost. Kot sem rekel, bom ta amandma k 4. členu Poslanske skupine Nove Slovenije podprl in vabim, da ga tudi ostali podprete.
Hvala. Glasujemo o prvem amandmaju k 4. Členu. Predlagatelj je Poslanska skupina Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 49. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k 4. Členu. Predlagatelj je Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Želim vas opomniti, če bo sprejet amandma pod to točko, postaneta amandmaja pod točkama 3 in 4 brezpredmetna. Vabim vas k obrazložitvi glasu v imenu poslanske skupine. Besedo ima gospod Jakob Presečnik [[..]]
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Naj uvodoma povem, da v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke takšnemu zakonu o davku na nepremičnine nasprotujemo. Ker se vseskozi zavedamo, da bo koalicija ta zakon sprejela, smo poskušali z nekaterimi amandmaji vsaj malo izboljšati ta zakon. In amandma pod številko 2 k 4. členu govori o tem, da poskušamo spremeniti tretji odstavek tega člena in črtamo tretjo alinejo v osmem odstavku tega člena. Vsebinsko to pomeni, da predlagana rešitev v tretjem odstavku predvideva, če lastniška razmerja niso urejena, niso pravilno evidentirana v registru nepremičnin oziroma niso določena, se davek prerazporedi na tiste solastnike, katerih lastniški deleži so nesporni. To se nam ne zdi niti pošteno niti pravično, zato je treba ta bremena pravično razdeliti na znane lastnike. S črtanjem tretje alineje osmega odstavka pa posegamo v nepremičnine, ki so dane v najem, ker menimo, da je nedopustno prenašati obveznost plačila davka na najemnika, in sicer davka, ki je v vsakem primeru obveznost lastnika. To izhaja iz lastništva. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo obrazložila glas gospa Romana Tomc [[..]]
Hvala lepa. Jaz bom obrazložila glas v imenu poslanske skupine, ker gre za enake amandmaje. Predlog, ki ga predlagamo za črtanje tretjega odstavka 8. točke tega člena, rešuje konceptualni pristop v tem zakonu. Koncept zakona je zastavljen tako, da davek plačuje lastnik. Edino ta točka določa izjemo. V določenih primerih, kar skuša koalicija popraviti z nekim popolnoma nepotrebnim amandmajem, pa naj bi davek plačal najemnik, in to v tistih primerih, kjer najemniki, po navadi socialno šibki, živijo v stanovanjih, ki so bila denacionalizirana. Nobenega razloga ni, da bi socialno šibki najemniki pokrivali stroške davka za lastnike, ki so z denacionalizacijskimi postopki pridobili včasih tudi zelo veliko premoženje. To je prvi pomemben vsebinski razlog. Drugi razlog je povsem tehnične narave. Mislim, da je vlada sploh ni predvidela, kako ravnati v primeru, ko ta najemnik, ker je socialno šibek, ne bo zmogel plačati davka. Zakon predvideva, da v tem primeru dobi nepremičnina oz. njen lastnik v njenem imenu davčni dolg. Najemnik se bo lahko tudi zavestno odločil, da davka ne bo plačeval, dolg pa bo tekel lastniku nepremičnine, ker je koncept zakona tako zastavljen. Iz vsebinskih in tehničnih razlogov je ta določba v zakonu popolnoma neprimerna in nepotrebna. Naš amandma in tudi amandma Slovenske ljudske stranke ta nesporazum, ki se je dogodil, rešuje.
Hvala. Še je interes za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Ker vas je več, vas vabim k prijavi. Obrazložitev glasu poteka o drugem amandmaju k 4. členu, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Prosim vas, da se osredotočite na vsebino tega amandmaja. Besedo ima gospod Mihael Prevc. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Podprl bom ta amandma, ker odpravlja krivičen predlog, da bi pri tisti nepremičnini, kjer je več lastnikov in to solastništvo ni urejeno, ni pravilno urejeno, da bi plačal davek samo tisti lastnik nepremičnine, ki ima svojo lastnino v evidencah urejeno. To ni pravično in zato mi predlagamo, da je v takšnem primeru treba evidence urediti, poklicati na pomoč geodetsko upravo. Davčna uprava je v končni fazi tista, ki lahko zaračuna davek lastnikom takšne nepremičnine, kjer je več lastnikov, šele takrat, ko je jasno evidentirano, kdo in koliko lastnikov je vpisanih kot lastniki neke nepremičnine. To je tudi eden tistih razlogov, zaradi česar smo v Ljudski stranki opozarjali, da gre zakon o nepremičninah prehitro. Ne more iti po nujnem postopku, tako kot smo ga sprejemali. To je zakon, ki rabi čas. To je zakon, ki bi potreboval najmanj eno leto časa, da se rešile takšne nepravilnosti, ki jih na hitro rešujete v tem členu. In da bi se na takšen način, kot ga mi predlagamo, tudi rešil. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospa Sonja Ramšak.
Hvala za besedo. Amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bom podprla, saj s tem amandmajem odpravljamo ali mašimo načelo pravne države, ki je določeno v 2. členu Ustave, kjer so med drugim načela določnosti in jasnosti. V 4. členu zakona, je že gospod Prevc povedal, pri določenih nepremičninah ni razmejitve, kdo je dejanski lastnik, kakšni so deleži, da so evidence nepopolne. Dopolnitev tega člena je nujno potreba, zato bom ta amandma podprla.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Amandmaje, kolikor dolgo bodo šli skozi, bom podprl, saj če je prvi sprejet, potem so drugi brezpredmetni. Verjetno jih v koaliciji ne bodo podprli, kar je po eni strani dobro, ker ima zakon veliko lukenj. S pomočjo opozicije, če bi njene amandmaje podprli, bi se rešili kakšne presoje na Ustavnem sodišču oziroma zmanjšali možnost, da zakon pade na Ustavnem sodišču. Zakon je škodljiv za nacionalno gospodarstvo in zakon je krivičen do državljank in državljanov. Škodljiv za nacionalno gospodarstvo in krivičen. Krivičen je v prvem delu v 3. odstavku, kjer govori, da boš plačal davek tudi za tisti del, kar ni bilo razdeljeno kot premoženje. V urejeni pravni državi pa bi lastnik nepremičnine plačeval davek na nepremičnino, ki jo poseduje, ne pa še na kaj drugega. Nepravičen je do državljanov v tistem delu, ko govori, da je davek obveznost lastnika in ne more biti – to pa je v 8. Odstavku – ne more biti breme najemojemalca. Še manj pa je to obveznost tistih, ki so do najema takšnega stanovanja prišli po upravni ali sodni odločbi in tudi do tistih, ki so socialno ogroženi.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Bogovič.
Lep pozdrav, predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! V Slovenski ljudski stranki ves čas vztrajno opozarjamo, da se tak sistemski zakon ne bi smel sprejemati po nujnem postopku in s takšno ihto, kot se sprejema. Kot je bilo že rečeno, zakon je krivičen, ni pošten in kar je zelo pomembno, sprejema se proti volji ljudi. 70 tisoč je že podpisanih pod peticijo, ki temu zakonu nasprotuje. Koalicije to ne zanima. Vlade to ne zanima. Sprejema tudi takšno določilo, kjer smo z amandmajem želeli popraviti napako. Če ne sprejmete amandmaja, ki smo ga v Slovenski ljudski stranki predlagali, boste obdavčili nekoga, ki je 30 % lastnik neke nepremičnine, z nekim dodatnim procentom, ker pač zemljiške knjige niso urejene. Sam sem imel možnost videti lastnike tj. ljudi, ki so bili rojeni leta 1830, pa so še vedno zabeleženi kot lastniki. Zelo težko bomo poiskali tistega in mu obremenili te zadeve. V tem delu smo želeli s tem amandmajem preprečiti to, da se ta manjkajoči delež do 100 % lastništva ne bi razdelil proporcionalno na lastnike, ki imajo ta delež zaveden, ampak da je potrebno zemljiškoknjižno stanje urediti in pravično davek določiti, odmeriti tistemu, ki je lastnik v deležu, v kakršnem pač je. Eden v nizu več amandmajev, ki so očitno danes že vnaprej obsojeni na to, da ne bodo sprejeti, najbrž zato, ker jih predlaga opozicija, ker jih ni predlagala koalicija ali ne vem zaradi česa. Mislim, da je to eden izmed tistih amandmajev, ki v ničemer ne posega v finančne posledice, ne ruši vaše osnovne konceptualne napake, da polovite 200 milijonov novega davka za krpanje proračunske luknje, ampak bi samo vzpostavili pravično stanje med lastniki nepremičnin.
Hvala. Besedo ima mag. Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa. Podprl bom amandma Slovenske demokratske stranke in tudi Slovenske ljudske stranke, ker približno določata isto. Določata enostavno to, da je davčni zavezanec lastnik nepremičnine, ne pa tudi najemnik. Če se prenese davčna obveznost na najemnika – poleg tega, da je to socialno nepravično, je tudi v pravnem pogledu to izredno zapleteno oziroma nastane toliko odprtih vprašanj, tudi za Davčno upravo, Ministrstvo za finance. Lahko tudi bistveno zmanjša finančni učinek tega davka, ker najemniki ne bodo plačali davka. In ker ne bodo najemniki plačali davka, bo davčna uprava lahko naredila zaznambo na tej nepremičnini in lastnik bo lahko izgubil v skrajnem primeru tudi nepremičnino. Konceptualno je to popolnoma zgrešeno. Amandma, katerega predlaga opozicija, kvečjemu povečuje finančni učinek tega davka, zaradi tega bi lahko bile stopnje nižje. Amandma zagotavlja večjo pravno varnost davčnih zavezancev, vseh davčnih zavezancev. Ker pa ste prisluhnili nekaterim lobijem ali interesnim skupinam v tej smeri, da ste prenesli davčno breme na najemnika, se zaplete pri celotnem zakonu in pri izvedbi samega zakona, kar zmanjšuje finančni učinek celotnega davka. Ta zakon je dejansko škodljiv in tudi s tistim amandmajem, ki ga želite predlagati v tretjem branju, ne naredite nič, ker sistem s tem rušite. Zaradi tega bom podprl amandmaje, ki črtajo to določbo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Irena Tavčar.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Naj najavim, da bom oba amandmaja k 4. členu – tako amandma Slovenske ljudske stranke kot amandma Slovenske demokratske stranke – podprla. Če smo v ponedeljek pozorno spremljali govor oz. razlago predsednice Vlade glede nepremičninskega davka, je izjavila, da kdor nima nič nepremičnin, ne bo plačal nič davka. Torej to ne drži. Prav v tem členu kljub popravku oziroma amandmaju, ki ga je koalicija predlagala, ta izjava ni resnična, kar dokazuje nepoznavanje tega zakona, žal tudi s strani predsednice Vlade, zato oba amandmaja podpiram. Hvala.
Hvala tudi vam. Vabim vas k prijavi za obrazložitev glasu k drugemu amandmaju k 4. členu, predlagatelj je Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Lep pozdrav vsem! Tudi sam poslušam to razpravo in sem jo poslušal v ponedeljek. Mislim, da so argumenti, ki jih navajamo pri zagovarjanju tako našega amandmaja kot amandmaja Slovenske ljudske stranke vmesni in tudi sam jih bom podprl. Me pa res na nek način čudi nezainteresiranost, da se prisluhne tem argumentom, kajti po drugi strani nam dajejo možnost, da jo ustavna presoja na nek način tudi uspešna. Vsi argumenti, ki so bili zdaj navedeni v primeru ne podpore tako našega amandmaja kot amandmaja Slovenske ljudske stranke, na nek način dajejo temu zakonu neko izjemo, ki bo verjetno dodaten argument, ko bo treba zakon presojati z vidika ustavnosti in jaz sem prav vesel, če tega amandmaja ne boste podprli.
Hvala. Besedo ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Smo pri členu, ki govori o davčnih zavezancih. Že pri amandmajih k temu členu se kažejo dejstva, ki nas napotijo na to, da je nujni postopek pri sprejemu tega zakona popolnoma nesmiseln, nepotreben in celo škodljiv. Mislim, da je amandma tako Ljudske stranke kot tudi Poslanske skupine SDS zelo utemeljen. Glede na razpravo na matičnem delovnem telesu je ta vlada oz. vladna koalicija namerno ali hote želela ta davek nameniti tudi davčnim zavezancem, ki so najemniki. Sam osebno celo menim, da gre tukaj za nek tih dogovor z določenimi stanovanjskimi skladi; vsi pa vemo, kje je stanovanjski sklad najbolj močen, to je v Mestni občini Ljubljana. In da Ljubljana ne bi plačevala tega davka, je pritlehno želela ta davek nameniti najemnikom. Zakaj o tem govorim? Če bi imela koalicija resne interese, da bi te zadeve uredili tako, kot se spodobi, da bi bili davčni zavezanci le lastniki stanovanj oziroma nepremičnin, bi že na sejo matičnega delovnega telesa pripeljala tak amandma, ki bo to uničil. Ko je prišlo do razprave na odboru, kjer so kolegi iz opozicije zelo argumentirano povedali, kaj s tem zakonom delate, ter na sejo Državnega zbora pripeljali amandma, ki nima velikega pomena, pa še vedno želite z davkom obremeniti ne samo lastnike nepremičnin v Sloveniji, ampak tudi najemnike. Po mojem mnenju je to ustavno sporno in še en dokaz, da je ta zakon neumen, zaradi nujnega sprejema pa celo nepotreben. Hvala.
Hvala. Še je interes po obrazložitvi glasu, zato vas vabim k prijavi. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Podpiram ta amandma. V prvem delu je določba, ki jo amandma želi spremeniti, izrazito nepravična. Govori o tem, da v primeru, ko solastnina ni razmejena, plačajo vsi davek po enakih delih. To pomeni, da bi revnejši, ki imajo manj, plačevali za tiste, ki imajo več. Ampak žal je to koncept celotnega zakona, ne samo tega člena. To je koncept celotnega zakona. Cel zakon govori o tem, da bodo revnejši plačevali za tiste, ki imajo več. Jaz sem že nekajkrat povedal konkreten primer in ta primer ni iz ene izmed lokalnih skupnosti, ampak širom po Sloveniji. Veliki trgovski centri, ki jih je v državi na desetine oz. celo na stotine, bodo plačevali tri- do petkrat manj davka kot plačujejo trenutno nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča. Pa so ti problematični, ne morejo funkcionirati. Je že kakšen od teh šel do sedaj, vas vprašam, v stečaj? Ne. In kdo bo plačeval več? Proizvodnja, obrt, kmetje, tisti, ki so s svojim delom zgradili lastna bivališča in niso bili na plečih države. Tisti bodo pa plačevali za te. To je koncept celotnega zakona in temu se ni mogel izogniti ta člen v tretjem odstavku. In drugi del, ki je enak, kot je amandma Slovenske demokratske stranke, tretja alineja 8. odstavka, polna usta so vas sociale. Tistim, ki imajo neprofitna stanovanja, ste želeli obesiti še plačilo tega davka, kajti upravna odločba je tudi odločba o dodelitvi stanovanja, ki jo izda občina, ali mestni, ali občinski sklad. Potrebno je povedati, da se doslej nadomestilo za ta stanovanja ni plačevalo, tudi lastniki nadomestila niso plačevali, zdaj pa bi vi po novem obremenili celo najemnike, ki so v 90 ali 95 % primerov dobili ta stanovanja zaradi tega, ker si jih sami ne morejo zagotoviti.
Hvala. Gospod Tanko, želite obrazložiti glas? Izvolite, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Glasovanje o amandmajih je politična odločitev. In v koalicijskem sporazumu imate zapisano, da boste politične odločitve argumentirali, pa jih niti eden od poslancev ne argumentira. Rad bi vas spomnil, da je ta določba napisana tako, kot je na eni izmed tiskovnih konferenc dejal gospod Lukšič. Tam je dejal, da je treba kaznovati tiste, ki so dobili vrnjeno premoženje iz naslova denacionalizacije. In tako, kot je rešitev tega člena postavljena ali kot jo boste izglasovali, ste prevalili najemnino na najemnike, lastniki ne bodo vedeli, ali najemniki plačujejo ali ne, in njim se bo knjižil dolg v zemljiški knjigi. Posledično to pomeni, da bo v nekem daljšem časovnem obdobju, ker teh ljudi ni mogoče izseliti, prišlo do razlastitve nepremičnine in ponovne nacionalizacije. Mislim, da ni oportuno, da na tako nekorekten političen način predlagate take rešitve. Jaz bom podprl tako rešitev Slovenske ljudske stranke kot tisto, ki jo predlagamo mi. Se pa strinjam z vsemi kolegi, ki so ugotovili, da je zakon postavljen nesistemsko, se pravi da meša tiste, ki se jih davčno obremenjuje. In sicer je del zakona zgrajen in koncipiran na tistih, ki nepremičnino posedujejo, drugi del pa na tistih, ki so najemniki nepremičnine oziroma nekatere izloča. In na tak način najbrž zelo težko govorite o nekih sistemskih rešitvah, še posebej, ko vidim, da se del poslancev šele zdaj konzultira z državno sekretarko, kaj pomeni kakšna rešitev. Postopki pri tem zakonu so tekli povsem narobe.
Hvala. Še je interes po obrazložitvi glasu, zato vas vabim k prijavi. Glasovali bomo o drugem amandmaju k 4. členu. Besedo ima gospa Janja Napast.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Jaz bom amandma podprla, ker je to skregano z navadno kmečko logiko. Mladi že tako ali tako ne moremo niti kreditov vzeti, gremo v najem in potem, recimo, plačujemo davek, ki je bil ocenjen po nepremičnini. Vprašamo se, koliko je bilo to pošteno, kako se prijavi ta nepremičnina, in jo bomo tudi potem pošteno plačali. Vrednotenje je bilo zelo nestrokovno v preteklosti. Marsikateri družinski proračun bi ta davek obremenil bolj, kot je bil obremenjen doslej, predvidoma 2-krat do 3-krat v povprečju. Predlagani zakon tudi ne upošteva kriterija primernosti stanovanja, ki je merilo za dodelitev neprofitnega stanovanja, in ne upošteva statusa velike družine s tremi ali več otroki do 18. leta, kot je to do sedaj predvideval Zakon o davku na premoženje. Tako ogrožate mirno starost ali življenje kmetov in nas – mladih. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Matevž Frangež.
Moram poudariti, da smo glede rešitev pri tem členu danes ponovno premislili odločitve in na koncu sprejeli sklep, da vztrajamo pri koalicijsko usklajenih rešitvah. Naj na tem mestu povem, da se v celotno razpravo, pa ne samo danes pri tej točki, ampak tudi pri prejšnjih točkah, pri katerih so bile dane obrazložitve, vnaša veliko polresnic, če ne neresnic – vse, očitno, z določenim namenom, da se javnost še bolj zrevoltira ob sprejemanju tega davka. Osnovna rešitev predlaganega zakona, preden ga je amandmiral Odbor za finance, je resnično v prejšnjem devetem odstavku določala možnost, da bi v primeru nepridobitnega najema stanovanja v lasti stanovanjskega sklada breme in zavezo za plačevanja davka prevalili na najemnika takšnega stanovanja. Tega določila v zakonu, ki je danes in v tem trenutku pred nami, ni. Tega določila v tem zakonu ni. V kontekstu tretje alineje osmega odstavka, o katerem govorite sedaj, in sicer upravna odločba ali sodna odločba, pa koalicija vlaga dodatni amandma, v katerem natančneje razlaga, za katero okoliščino pravzaprav gre. Tudi glede rešitve pri najemnikih denacionaliziranih stanovanj smo ponovno prediskutirali predlagano rešitev v koalicijskem amandmaju. Ker je ta najemnina že regulirana, je smiselno v tej točki, ki je evidentna in škodljiva posledica denacionalizacijskega procesa, slediti rešitvam, kot jih predlaga koalicija.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Podprl bom amandma Slovenske ljudske stranke in kasneje amandma Slovenske demokratske stranke. Kolegice in kolegi, ko danes govorimo o ocenah, potem ta zakon glede koncepta zasluži čisto nezadostno. Gre za eklatanten primer zakonodajne konceptualne konfuznosti. Če bo to, kar imamo v tem trenutku, razlagalo pet pravnikov, bomo dobili 20 različnih razlag. Ne vem, kako se bo ta zakon izvajal. Sicer so pravniki že sami povedali, da gre za hišico iz kart, ko govorimo o Predlogu zakona o davku na nepremičnine. Mi smo pričakovali, kolegice in kolegi, ker gre za izjemno pomemben, kot pravite vi, sistemski zakon na področju davkov, da boste tudi opozicijo povabili k sodelovanju. Vaš moralni maček ne bi bil tako, velik kot bo danes, verjemite. In enostavno ne dosežemo nobenega povabila, vse želite narediti sami v tej državi. In gre nam dobro, gre vam dobro. Nova Slovenija - krščanski demokrati, ko smo obupali nad to vlado, da bi sodelovali konstruktivno, smo dali predlog za pogovore predsedniku republike gospodu Pahorju. Sprejel je to našo pobudo in upam, da bomo na tem področju kakšen korak naredili, ker še vedno trdimo, da se lahko rešimo sami. Podpora amandmaju z moje strani.
Hvala. Vseeno bi spomnil na to, da ostanimo osredotočeni na drugi amandma k 4. členu, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Besedo ima gospa Aleksandra Osterman.
Hvala za besedo, predsedujoči. Amandmajev opozicije ne bom podprla, ker 4. člen ne določa, da najemniki profitnih ali neprofitnih stanovanj plačujejo davek od prometa nepremičnin, ampak so za to zavezanci lastniki stanovanj oziroma nepremičnin. Prosim, ne zavajajte. Hvala.
Dobro, da se poskuša pojasniti vsebina amandmaja člena. Predlagam, da govorimo o tem, kar se nanaša na solastniško razmerje in obveznost do plačevanja. Naslednji ima besedo mag. Branko Grims.
Hvala za besedo. Amandma bom podprl. Učinek tega zakona bo v praksi samo eden. Prišlo bo do nove nacionalizacije. In to prav v tistih slojih, ki jih vi kobajagi najbolj podpirate – tistih, ki so postavili s svojim delom hišico, ki so imeli neko stanovanje, morda so ga odkupili po osamosvojitvenem zakonu in nekako vezali nit z nitjo, vsak dan. Kot je zakon napisan, bo njihova lastnina postopno prešla na drug nivo in na koncu bodo ostali brez vsega. Zgodovina je zato, da se nekaj iz nje naučimo. Eno nacionalizacijo je Slovenija že doživela in potem je videla, kako so tisti, ki so iz tega kaj dobili, zapravili vse, kar je bilo. Vi zapravljate že vnaprej, nacionalizacijo pa pripravljate kot svoj zadnji ukrep. Seveda ta nacionalizacija pomeni, da bomo nekoč vsi slabše živeli, da bodo ljudje ostali še brez tistega, kar ta hip imajo. Za povrh vsega je zakon napisan tako, da prenaša odgovornost enega na drugega. Vemo, na koga se bo vpisala nepremičnina in kdo bo tisti, ki bo porabil denar. Porabila ga bo država, porabila ga bo vlada – vsi ostali, vključno z občinami, pa bodo siromašnejši zaradi zakona, ki je danes pred vami. Zato je treba sprejeti ta amandmaja, še najbolje pa bo zavrniti zakon v celoti.
Hvala. Besedo ima gospod Andrej Čuš, izvolite.
Hvala za besedo. Naj na začetku povem, da bom podprl predlagani amandma Poslanske skupine SLS kot tudi amandma Poslanske skupine SDS. V tem delu je ta zakon definitivno napad na mlade in na mlade družine. Kakorkoli ste vi tukaj prehodno govorili, dovolite, da preberem 4. člen, osmi odstavek, tretja alineja: "Ne glede na prvi odstavek tega člena je davčni zavezanec za stanovanjske nepremičnine, oddane v neprofitni najem na podlagi upravne ali sodne odločbe, fizična ali pravna oseba, ki je v evidenci trga nepremičnin na dan 1. januarja leta, za katero se davek odmerja, evidentirana kot najemnik." In ko smo še pred nekaj dnevi in tedni tukaj in v javnosti poslušali našo predsednico Vlade in kot vladne predstavnike, kako je bila polnih ust o tem, da najemnike ta davek ne bo prizadel. Zdaj ne vem, ali smo mi butasti ali pa se kdo tako obnaša. In mladi dandanes že tako ne moremo dobiti kreditov, vsaj takšnih ne, ki bi omogočili osamosvojitev in nakup kakšne nepremičnine. In zdaj bomo mladi in mlade družine, ker so vzele stanovanje v najem, kaznovane in bodo plačale davek. In ko poslušam predsednico Vlade govoriti na široko, kako se rešuje problematika mladih – nekaj se govori, ampak dela se povsem drugo.
Hvala. Odločamo o drugem amandmaju k 4. členu, predlagatelj je Poslanska skupina Slovenska ljudska stranka. Če je sprejet amandma pod to točko, je sprejet tudi amandma pod točko 3; amandma pod točko 4 pa postane brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 48. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju k 4. členu, predlagatelj je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Želim vas opomniti, če bo sprejet amandma pod to točko, postane amandma pod točko 4 brezpredmeten. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Dejansko obstaja še ena možnost, da se ta zakon popravi, da bo imel tudi večji finančni učinek, da bo bolj transparenten in da ne bo zapletov pri samem obračunavanju in plačevanju davka. In to so popolnoma tehnični in finančni razlogi. Treba je dati tistim ljudem, ki nimajo svojega stanovanja, ki ne morejo priti do svojega stanovanja, to pa so starejši ljudje in mlajši ljudje, ki nimajo možnosti, da bi vzeli kredit, že zaradi tega ne, ker so najemniki in jim banka tega ne priznava, takim je treba dati možnost, da ne bodo plačevali tega davka v imenu lastnika, kdorkoli že ta lastnik je. In mi vemo, da zelo veliko stanovanj daje občina v t. i. neprofitni najem; občina Ljubljana ima ogromno stanovanj, ki jih daje v neprofitni najem. V tem primeru bi občina morala biti davčni zavezanec in prav bi bilo, da bi bila občina davčni zavezanec. Veliko smo govorili o nekem amandmaju, ki bo prinesel ravno tej občini več denarja, tri milijone več denarja. Tako se pa enostavno preloži davek na najšibkejšega, na tistega, ki prejema socialne prejemke, na tistega, ki je nezaposlen, na tistega, ki je upokojenec z minimalno pokojnino, oni bodo morali plačati še davek. In gospe in gospodje, tudi konceptualno to ni prav. To je napačno in ni pravično. Zaradi tega Slovenska demokratska stranka predlaga, da je davčni zavezanec oziroma plačnik davka izključno lastnik nepremičnine in da tukaj ni nobenih odstopanj. Primerjalno gledano je tako tudi v ostalih državah. Še enkrat. Nesprejemljivo je, da se celotno davčno breme [[...]] [[znak za konec razprave]] [[...]]izredno visokega davka glede na dohodke ljudi, ki jih imajo v tej državi, prenese na najemnika. Hvala.
Hvala. Še interes za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Ker vas je več, vas vabim k prijavi. Gospod Jožef Jerovšek ima besedo.
Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, ta naš amandma, da se črta tretja alineja osmega odstavka 4. člena, je priložnost za vas, da ubranite veliko modrost premierke, ki jo je izrekla ob proračunski razpravi. Ona je dejala, kdor ni lastnik nepremičnine, ne bo plačal davka na nepremičnino. To je takšna "modrost", da jaz to proglašam za prvi fiskalni zakon Alenke Bratušek, primerjalno s prvim Newtonovim zakonom v fiziki. Seveda boste ta zakon zrušili, če ne boste podprli našega amandmaja. Če tega ne podprete, bodo najemniki stanovanj plačevali davek na nepremičnine in zakona gospe Bratušek ne bo. Zaradi tega je logično in koristno, da to podprete in hkrati boste tudi naredili nekaj za to, da ne bodo mlade družine v Sloveniji še dodatno obremenjene. Meni ni jasno, kakšna logika prevlada, da se lahko neka oblast v taki obliki spravi na neprivilegirane sloje v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Mihael Prevc. Izvolite.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Seveda bom podprl tudi ta amandma. Zdi se mi čudno, saj ne vem, ali imam pred seboj kakšen drug zakon o nepremičninah, kot ga imate vi, spoštovana koalicija. To piše v tem zakonu, kar mi skušamo s tem amandmajem popraviti, piše v tem zakonu. Če je osnovna poanta tega zakona, da davek na nepremičnino plača lastnik nepremičnine, potem naj to velja za vse. Potem naj to velja tudi za najemnike neprofitnih stanovanj. Kdo pa so najemniki neprofitnih stanovanj? Tisti s socialnega roba, tisti, ki so socialno najbolj ogroženi, predvsem mlade družine. Zato vedno govorim, ta zakon je krivičen do najšibkejših, ta zakon je krivičen do mladih, ta zakon je krivičen do mladih družin, ta zakon je krivičen do velikih družin. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospa Romana Tomc.
Hvala lepa. Zdaj smo pa res pri amandmaju SDS, ki rešuje konceptualno ta zakon. Rešuje tudi problem, da je ta zakon v tem delu ustavno sporen zaradi zagotavljanja enakosti pred zakonom. Plastično bom na primeru povedala, zakaj mislim, da je temu tako. To je primer, ko se davčno breme z lastnika prevali na najemnika. Najemnik oziroma davčni zavezanec ima po zakonu pravico, če ne more plačati davka, se davčni dolg vpiše na tej nepremičnini. Če bo to lahko naredil najemnik nepremičnine, potem je s tem, ko je vpisal davčni dolg na nepremičnino nekoga drugega, posegel v njegovo zasebno lastnino. To ni mogoče. Po naši ustavi to ni mogoče. Drugi primer. Če davčni zavezanec, torej najemnik, ki dobiva socialno pomoč in je socialni podpiranec, ne bo mogel vpisati davčnega bremena tako kot vsi drugi, potem za njega velja drugačen tretma, drugačne določbe in drugačna obravnava po tem zakonu, kar je spet nedopustno. Pred zakonom so vsi enaki, vsi morajo imeti enake možnosti. In določba, ki smo jo predlagali z amandmajem, rešuje to situacijo.
Hvala. Besedo ima gospod Borut Ambrožič.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani prisotni! Vloženi amandma s strani SDS bom podprl, iz sorodnih razlogov, kot so jih kolegi iz stranke SDS že navedli. Predvsem pa zato, ker vidim tesno vzporednico z najemojemalci, ki imajo neprofitni status in se po razlagi zakona, kot jo tudi sam razumem, zdaj soočajo z dejstvom, da bodo primerjalno – v preteklosti so primerjalno plačevali nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča kot najemojemalci recimo 80 evrov – po izračunih, ki so jih nekateri, ki so se obrnili name kot poslanca, dobili številko 400 evrov, kar je občutna razlika. Smatram, da sicer na načelni ravni zakon poskuša rešiti situacijo, vezano na nepremičnine v Republiki Sloveniji, kljub temu pa ima določene člene, ki bi si zaslužili popravke, zato vloženi amandma podpiram.
Hvala. Besedo ima gospa Sonja Ramšak.
Hvala lepa. Mislim, da je prav, da se oglasim zaradi razčiščenja amandmaja Slovenske demokratske stranke in da povemo, kdo tu laže. Že predsednica Vlade je dejala, da tisti, ki nima nič, ne bo plačal nič. S tem zakonom in s tem členom dokazujete, da to ne drži. Tudi gospod Frangež in gospa Osterman sta navajala, da ne bo nobeden od najemnikov ničesar plačal. Žal, z amandmajem Slovenske demokratske stranke le delno popravljamo to, da tisti, ki ni lastnik nepremičnine, ne bi plačal davka na nepremičnino. Meni je sicer žal, da se nismo odločili, da se v celoti črta osmi odstavek, ker v prvi alineji osmega odstavka prenašamo breme nepremičninskega davka na lizingojemalce, kar pomeni, da posledično podpiramo lastnike bank oziroma lizing hiš. In lizing hiše, ki bodo oddale v najem svoje nepremičnine, bodo lepo prenesle breme davka na državljane oziroma na lizingojemalce. In tudi tisti, ki prenašajo služnostno nepremičnino v najem najemniku, bo prinesla breme. To je nepravično, protiustavno in nezakonito. Upam, da boste res podprli naš amandma. Hvala.
Hvala. Še je interes za obrazložitev glasu. Vabim vas k prijavi. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Kot sem že povedal, gre podpora temu amandmaju. Tudi če amandma ne bo sprejet in menite, da boste sanirali neustrezne določbe z vašim amandmajem, ki je napisan pod točko 4, temu ne bo tako, in sicer vsaj v enem pomembnem delu bo to breme še vedno prevaljeno na najemnike. Namen tega amandmaja je, da se poskušajo sanirati tiste najbolj v nebo vpijajoče nedoslednosti v tem zakonu. To, kar zdaj piše, upravna odločba o dodelitvi so vse odločbe o dodelitvi neprofitnega stanovanja. To pomeni, da po sedanji dikciji, ki ste jo potrdili na odboru – da ne bo nesporazuma, o čem govorimo – vi šele nameravate sanirati to določbo z vašim amandmajem. Ampak sedaj velja, po tistem, kar ste vi sami potrdili na odboru, da je breme plačila tega davka prevaljeno na vse najemnike neprofitnih stanovanj, kar je nesprejemljivo in postavlja na laž besede premierke, izrečene v Državnem zboru, ko je bilo rečeno, da tisti, ki nima nepremičnine, ne bo plačal nič. Tistega, česar pa se ne da s tem amandmajem sanirati, je pa problem, da bo obveznost za plačilo davka, tudi če bo ta amandma sprejet, še vedno ostala. Kdo bo zavezanec? Država, občine? Več kot 10 milijonov evrov bo po novem tega davka, ki ga danes ni. Pri povprečni ceni stanovanj, ki jo je v Državnem zboru predstavila premierka pred štirimi dnevi, to pomeni, da bo vsako leto država oz. upravljavci teh stanovanj – občine, mestni skladi, republiški sklad – plačali državi za približno 150 stanovanj davkov. Namesto da bi ta denar usmerili v krepitev stanovanjske gradnje, bodo plačevali rabote bančnih tajkunov v Factor banki in Probanki, pa še vedno ne bo dovolj.
Hvala. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. V čem je trik tega amandmaja? Največji lastnik nepremičnin v Republiki Sloveniji je državni stanovanjski sklad. In v primeru, ko se prevali najemnina na najemnike, pomeni da državnemu stanovanjskemu skladu ni potrebno plačati v državni proračun. Drugi največji sklad Republike Slovenij je Javni stanovanjski sklad Mestne občine Ljubljana. Mestna občina Ljubljana bi morala po tem zakonu, po tej rešitvi plačevati v državni proračun, tako ali drugače. In s tem, ko prevalite breme na najemnike, ste prikrito izvršili financiranje tako državnega republiškega stanovanjskega sklada kot stanovanjskega sklada Mestne občine Ljubljana in drugih stanovanjskih skladov. Nič drugega niste dosegli s to določbo. In če bi natančno pogledali dogovor med Vlado in mestno občino, bi verjetno tudi v tistem dogovoru to opazili. Menim, da na tak način prenašati bremena iz socialnih upravičencev, ki dobijo najemno pravico v državnih stanovanjih, v stanovanjih mestnih občin ali drugih, na najemnike je neodgovorno, nekorektno in nepošteno. Nepošteno. Prelagam, da vsaj sprejmete naš amandma, da boste lahko na kakšen način to zadevo sanirali. Nedopustno je tako sprenevedanje, da po eni strani dajete dodatke enostarševskim družinam, ne vem kakšnim družinam, po drugi strani pa taistim družinam obesite na hrbet plačevanje davka na nepremičnino, ki ni njihova. Ki ni njihova! In ne obesite tega davka titularju. Predlagam, da ta amandma podprete. Hvala lepa.
Hvala. Še gospod Andrej Čuš ima željo po obrazložitvi glasu.
Hvala za besedo. Raziskava Mladina 2010, katero je pred nekaj leti opravil Urad za mladino Republike Slovenije, je pokazala alarmantne podatke na področju osamosvajanja mladih. Namreč, kar dve tretjini mladih v Sloveniji med 18 in 34 letom starosti živita pri starših. Tako smo prvi oziroma drugi v celotni Evropski uniji. Če bo ta člen sprejet takšen, kot ga vi predlagate, boste to statistiko samo poslabšali. Jaz podpiram amandma Poslanske skupine SDS in prosim, dajmo narediti vsaj nekaj pozitivnega za mlade, ker če ne, potem pa res ne vem, v čem se ima tu kdo za socialnega. Če ne bomo podprli amandmaja Poslanske skupine SDS, ki črta kot plačnike davka na nepremičnine najemnike, s čimer bodo prizadeti predvsem mladi, ki se osamosvajajo, mladi ne bodo iskali nepremičnin in stanovanj za najem v Sloveniji, ampak kje drugje.
Še je interes po obrazložitvi glasu, zato vas vabim k prijavi. Besedo ima gospod Zvonko Lah.
Hvala za besedo, predsednik. Jaz se pridružujem vsem tistim, da je ta člen oziroma prenos stroška plačila davka na najemnike eden od razlogov, da bo ta zakon na Ustavnem sodišču, če ne prej, padel. Po radiu sem poslušal oddajo, kaj bo z domovi za starejše občane, ki so v lasti države Slovenije. In eden od upravnikov je povedal, da bodo ta strošek prenesli na oskrbovance, ravno tako so oni najemniki. Že sedaj vemo, da so te oskrbnine previsoke.
Gospod Lah, se opravičujem, ampak kolegice in kolegi, preveč ste glasni. Prosim vas za mir v dvorani. Izvolite, gospod Lah.
Hvala. Eden od upravnikov je razlagal, da bodo strošek tega davka prenesli na oskrbovance. Vemo, da so oskrbnine v domovih za starejše tako visoke, da jih oskrbovanci z nizkimi pokojninami ne morejo plačevati in da so veliko breme svojih otrok. Sedaj pa bo dodan tej oskrbnini še ta davek. Ne vem, ali se oni motijo, ali ne. Jaz mislim, da ta amandma to rešuje; in tako kot občina in država plačuje od svojih objektov, naj plačuje tudi od domov starejših občanov in od svojih socialnih stanovanj, ne pa to prenašati na najšibkejši sloj ljudi v Sloveniji.
Hvala. Besedo ima gospod Matevž Frangež. Izvolite.
Ker je nek upravnik postavil svojo interpretacijo tega zakona, to še ne pomeni, da je to res. Ne želim se postavljati v vlogo odvetnika rešitvam v tem zakonu, ampak vse to, kar poslušamo, navaja na logiko tisočkrat ponovljenih neresnic, ki postajajo resnica in za vse splošno sprejeto dejstvo. Zaradi tega, ker se zavedamo pasti v tretji alineji, je vložen amandma pod naslednjo zaporedno številko, da se jasno precizira, da stanovanjski sklad ne more prevaliti zaveze za plačilo davka neprofitnemu najemniku takega stanovanjskega sklada. Po generalni logiki tega zakona najemnik ni zavezanec za plačilo davka, razen v primeru, ko je to izrecno določeno. Spoštovani, vljudno vas prosim za to korektnost, da to težko razpravo in težke okoliščine, v katerih ta davek in druge z njim povezane odločitve sprejemamo, vendarle oplemenitimo z resničnostjo. Ker v nasprotnem primeru je nasprotovanje temu zakonu samo orodje nekorektnega političnega boja, ne pa resnično zavzemanje za tiste interese, v imenu katerih se radi postavljate v tej dvorani. Jaz bom zato podprl koalicijski amandma pod naslednjo zaporedno številko in zavrnil amandma, kot ga predlaga SDS.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Ne znam si predstavljati, kaj bi vi, ki ste danes v koaliciji, delali, če bi s takšnim krivičnim in škodljivim zakonom prišli ven mi, ko smo bili v vladi. Ne samo da bi imeli 20 tisoč protestnikov pred parlamentom, ampak bi nas verjetno obesili na kline. Kolega Jerovšek je prej govoril o prvem zakonu Alenke Bratušek. Jaz sem prepričan, da ne bo vzdržal niti enega leta. Oba Kirchhoffova zakona oz. 1. Kirchhoffov zakon velja že od leta 1845 in še bo trajal. Če bi podprli črtanje tretjega odstavka osme alineje 4. člena, bi naredili to, da ne bo prenosa tako na mlade in stare, prenosa preko dviga najemnin. To, kar pravite vi v Pozitivni Sloveniji, v 4. amandmaju, da se to nanaša samo na denacionalizirance, je jasno, da bodo vsi, ki bodo prevalili to breme davka na nepremičnine na končnega uporabnika, to je na tistega, ki bo v stanovanju, torej na najemojemalca. To bo dodatno bremenilo mlade in stare. Da vam za stare nič ni, še nekako razumem, da vam pa za mlade ni, pa mi je težko razumeti, ker starih niti DeSUS več ne podpira.
Hvala. Proceduralno? Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani. Glede na razpravo, ki se je razvila pri tem amandmaju, bomo v poslanski skupini zahtevali odmor 45 minut. Hvala lepa.
Hvala. Pred odločanjem 45 minut odmora za Poslansko skupino Slovenske demokratske stranke. Pred tem sprašujem, če želi še kdo obrazložiti glas? Ne. Odrejam odmor, in sicer nadaljujemo ob 16.30.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo z delom. Ker smo prekinili delo zaradi posvetovanja v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, sprašujem, ali želi gospod Tanko predstaviti dogovor v poslanski skupini. Gospod Tanko, imate besedo, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani! V poslanski skupini smo v okviru časa, kolikor se je dalo, pregledali vložene amandmaje k temu členu in ugotovili, da lahko s tretjim amandmajem, ki je še zadnji v postopku, kolikor toliko spodobno rešimo uvodne določbe zakona. Če bo ta proces do konca realiziran tako, kot je bilo povedano in namignjeno iz poslanskih skupin koalicije, potem bo šla koalicija naprej po scenariju in bodo podprli samo koalicijske amandmaje. Vendar bi vas le rad opozoril, da se s tem, ko so nekateri dobili premoženje vrnjeno po Zakonu o popravi krivic, se s tem amandmajem vnaša, vrača nazaj nova krivica. Se pravi, da so razlaščeni in tudi bodo, če najemnik, ki je ostal v tem stanovanju, tega ne bo plačeval. Prav tako je tudi problem, ker se na določen način omejujejo pravice drugih v tem delu zakona. Na splošno pa se kaže, da je koalicija zamudila veliko priložnost, kajti civilna družba, civilna združenja, tudi politične skupine, ki jih niste povabili k pogovorom, so se ponudile, da bi sodelovale pri oblikovanju rešitev zakona s svojimi pripombami; tudi določbe, o katerih bomo zdaj odločali, so del tega. In mislimo, da bo zaradi teh določb, ki jih boste sprejeli, in zaradi tega, kar bo ostalo že v osnovi v zakonu, to dobra podlaga za ustavno presojo zakona. Velika verjetnost je, da bodo posamezne temeljne določbe na Ustavnem sodišču padle in bodo s tem v celoti izničeni učinki zakona. To prehitevanje in prisilno sprejemanje določenih odločitev ne prinaša ne proračunu, ne koaliciji, ne državi ničesar dobrega, razen to, da bo Ustavno sodišče odločilo o tem, da bo treba določene krivice popraviti. Ta zakon ima bistveno hujše posledice, kot jih je imel t. i. ZUJF, ki smo ga sprejemali, kjer je Ustavno sodišče določene stvari razveljavilo in omogočilo ureditev na drug način. V tem zakonu bodo najbrž posledice razveljavitve posameznih določb zakona imele bistveno večje posledice za proračun in tudi za tiste, ki jih bo to zadevalo. Predlagamo, da naš amandma podprete. S tem se člen tudi odpre in v nadaljevanju bomo predlagali tudi, da podprete tudi nekatere druge amandmaje. Hvala lepa.
Hvala. Prehajamo na odločanje, in sicer odločamo o tretjem amandmaju k 4. členu. Predlagatelj je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Če bo amandma sprejet, postane amandma pod točko 4 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 37, proti 48. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem četrti amandma k 4. členu. Predlagatelj je koalicija. Odpiram razpravo oziroma želi kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne. Prehajamo na odločanje. Glasujemo o četrtem amandmaju k 4. členu, predlagatelj je koalicija. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 21. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandmaje k 5. členu. Na odločanje dajem prvi amandma k 5. členu, ki ga je vložila koalicija. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma pod točko 2 brezpredmeten. Želi kdo obrazložiti glas? V imenu Poslanske skupine gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Ne bom obrazložil glasu, bi pa prosil za obrazložitev koalicije, kakšne so posledice tega amandmaja.
Hvala tudi vam. Ta hip smo v fazi odločanja, tako da lahko slišimo od koalicije oziroma od poslanskih skupin, če bodo to podprle ali ne. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Bogovič.
Ta amandma koalicije je prav zanimiv. Je amandma, ki odpravi še zadnji in edini amandma, ki smo ga opozicijske stranke uspele spraviti skozi na seji, ki je trajala od enajstih dopoldan in do pol štirih zjutraj. S tem amandmajem smo želeli popraviti in odpraviti elementarno napako tega zakona, da je ta posplošena vrednost alfa in omega vsega pri tem zakonu in nihče več ne more nič storiti. Mi smo želeli z amandmajem, ki je bil sprejet in je vsebovan v drugem odstavku 5. člena, ki se glasi: "Davčna osnova ne more biti višja, kot je tržna vrednost obdavčene nepremičnine", preprečiti to, da bodo ljudje v primežu države nezavarovani in bodo plačevali višje davke, kot so pravični. Vi ste se odločili, in sicer ne tako, kot je bilo rečeno, da bi s kombinacijo 5. in 14. člena v pritožbenem postopku omogočili ta postopek, zagotovili ljudem pravno varnost, ampak iz ljudi naredite talca Gursa, Dursa in države. Nič več ne bom povedal, kot to, kar sem na tej sami seji odbora – elementarno zakonu nasprotujem iz cele kopice razlogov, ki so bili že ničkolikokrat povedani, na napačen način dodajate 200 milijonov kriznega davka, na napačen način se pričakuje, da bomo konsolidirali državo, če bomo z novimi davki obremenjevali tiste, ki delajo, ki ustvarjajo. Tukaj pa onemogočate tem, katerim bodo te odločbe izdane, celo to, da bi imeli pravo pravno varstvo, s katerim ne bi bili prekomerno obdavčeni. Mislim, da delate zelo veliko napako, ker boste sedaj potrdili svoj amandma, ker boste zrušili amandma, ki smo ga kljub temu, da bi bilo verjetno za tiste, ki amandmaju nasprotujejo, bolje, da ga niti ne bi vložili niti ga ne bi popravljali. Trdno sem prepričan, da je to ključna napaka tega zakona, ki bo potem, ko boste izglasovali ta amandma, državljanke in državljane naredil neenake pred zakonom. Zato bodo zelo velike konsekvence in bodo tudi ne samo državni proračun, ampak tudi občinski proračuni naslednje leto imeli zelo velike težave. Žal mi je, da ne znate prisluhniti argumentom, ampak spoštujete argument, kot vidim, 46 do 49 glasov, ki jih imate v tem trenutku.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. Dva amandmaja sta vložena glede davčne osnove. Verjetno je vprašanje davčne osnove eno izmed najpomembnejših vprašanj v tem zakonu, tudi v povezavi z pravno varnostjo davčnih zavezancev. Po osnovnem zakonu je davčna osnova posplošena tržna vrednost. To je nek modelski izračun na podlagi Zakona o množičnem vrednotenju. Po tem zakonu v povezavi s pritožbo – s tistim členom, ki določa možnost oziroma nezmožnost pritožbe – ni možna pritožba na davčno osnovo, ampak samo na elemente, kako se določa davčna osnova. Kar z drugimi besedami pomeni, da se bo moral davčni zavezanec pritožiti na Durs pa potem na Gurs in ugotavljati, da ni njegova ocena pravilna. Z drugimi besedami to pomeni, če se bo davčni zavezanec hotel pritožiti na davčno osnovo, je treba spremeniti Zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin, kar pomeni, da je s tem zakonom kršena pravna varnost. Vsebinsko to pomeni, da tudi glede na vrednotenja, ki jih upravljajo cenilci v povezavi z bankami, so davčne osnove vsekakor previsoko določene, tudi glede na to, kaj bodo ocenili, je za vsako nepremičnino verjetno tri- do štirikrat previsoka davčna osnova. Družba za upravljanje terjatev bank je včeraj sporočila, da naj bi bilo preneseno za 4 milijarde terjatev. Dejansko to pomeni, da za temi terjatvami stojijo nepremičnine. Ocenjeno je bilo in objavljeno v medijih, da naj bi vrednost teh terjatev znašala milijardo do milijardo in pol. Z drugimi besedami, za skoraj 4-krat manj. To pomeni, da bo davčni zavezanec, ker ne bo imel možnosti, da bi individualno vrednotil nepremičnino in individualno dokazoval nižjo vrednost nepremičnine, da bo plačeval davek od popolnoma nerealne davčne osnove, predvsem pa prevelike davčne osnove, ker ta zakon rešuje tudi fiskus, kar je popolnoma zgrešeno. Ta zakon bi moral biti vir občinam – po celem svetu je tako – in občine bi zato morale nuditi višjo kvaliteto storitev, ki jih nudijo prebivalcem oz. stanovalcem na tem območju. Hvala.
Hvala. Odpiram možnost prijave za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima Saša Kos. [[Ne.]] Se odpoveduje. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Škoda, da se je kolegica Saša odpovedala. Jaz amandmaja Pozitivne Slovenije ne bom podprl. Amandma Slovenske demokratske stranke pa bom podprl. Zakaj mi je žal, da se je kolegica odpovedala? Resnično bi rad videl, kaj je narobe v zakonu, če piše: Davčna osnova ne more biti višja, kot je tržna vrednost obdavčene nepremičnine. Ne moreš več plačati davka oziroma ne more biti osnova višja, kot je tvoja nepremičnina vredna na trgu. Kaj je tu narobe? Ali po Alenki Bratušek: Davka boste plačali toliko, kolikor bomo mi potrebovali v proračunu. Mi smo sposobni zapraviti vse, kar imate. Tega ne morem verjeti. Rad bi slišal od koalicijskih poslancev, kako si to razlagajo. Kaj takšnega pri amandmajih še nisem slišal. Minister za gospodarstvo me gleda. Mogoče ima on rešitev. Davčna osnova je lahko tudi višja, kot je vredna tvoja nepremičnina, če veš, da te na ministrstvu že čaka kakšnih 300 tisoč evrov - za tebe, tvoje podjetje itd. Lepo vas prosim! Kaj delate s tem zakonom. Je škodljiv in je krivičen. Krivičen ni, verjamem, za gospodarstvo, za lastništvo našega ministra Stepišnika, ki je v tem času verjetno največ profitiral, razen mogoče še kdo kje drugje. Kolegice in kolegi, to je neustavno, kar počnete.
Vidim, da moram osvežiti svoje opozorilo iz začetka obravnave te točke, ko smo začeli z obrazložitvijo glasov. Resnično predlagam, da obrazložite glas glede na vsebino amandmaja, o katerem odločamo. Ne sprožajte polemik, ker v tem času ni mogoče dobiti odgovora na polemiko. Naslednja bo imela besedo gospa Romana Tomc.
Hvala lepa. Glasovala bom proti temu amandmaju, ker ta amandma na laž postavlja besede predsednice Vlade. Pri 5. členu smo, pa smo že dvakrat ujeli predsednico Vlade, da je glede nepremičninskega davka govorila drugače, kot je res. Najprej smo ugotovili, da je rekla, da tisti, ki nima nič, ne bo plačal tega davka. Bo, če je najemnik v socialnem stanovanju. In drugič, rekla je, da se ta davek plačuje od vrednosti nepremičnine. Ne drži. Ta davek se ne plačuje od vrednosti nepremičnine, ampak se plačuje od neke posplošene ocenjene vrednosti, ki jo je pripravil Gurs na podlagi svoje metodologije. Problem takšnega načina pa je, da se davčni zavezanec na to osnovo, če bo ocenil, da ni prav ocenjena in ugotovljena, ne bo mogel niti pritožiti in dokazovati svojo pravo tržno vrednost nepremičnine. To je največji problem. Na Odboru za finance se je razvila široka ter strokovno podprta debata in najbrž je bil to tudi razlog, da je koalicija takrat podprla ta amandma. Tokrat ga s svojim amandmajem črta. Črtanje tega določila, da sam davčni zavezanec ne more vplivati na to, da je vrednost njegove nepremičnine ocenjena pravilno in točno, je pravno nevzdržno. V nadaljevanju je še mnogo težav, povezanih s pritožbo, ampak ključ tega zakona leži v členu, ki določa davčno osnovo in možnost, da kdo na to davčno osnovo tudi vpliva.
Hvala. Besedo ima mag. Branko Grims.
Hvala za besedo. Tudi jaz ne bom podprl tega amandmaja. Zakon je, sicer tak kot je, privlečen za lase, če povemo po domače. Kriteriji so takšni, da meritve, cenitve ne zdržijo niti zdravorazumske ocene. Krasne vile so vredne 50 tisoč evrov, stanovanja, stara 150 let sredi mesta v stari hiši, pa so vredna 400 tisoč evrov. Takšnih primerov je, kolikor želite. In pri tem je treba opozoriti, da ta zakon grobo krši nekatera ustavna načela. Eno od prvih je načelo pravice do pravnega varstva, do pravnega sredstva in kasneje tudi do sodnega varstva. V tem primeru pa nekdo, ki mu je očitno kršena njegova pravica, sploh nima načina, da bi svojo pravico realno zaščitil. Se mu naloži neka obveznost na osnovi nekih imaginarnih posplošenih vrednosti, on pa ne more potem vplivati, da bi dokazal, da je ta ocena krivična in da posega v njegove interese. To bo zagotovo predmet ustavne presoje in trdno sem prepričan, da tovrstne določbe v tem zakonu ne bodo prestale ustavne presoje, kar pomeni, da vnaprej sprejemate nek zakon z zavestjo, da je tudi protiustaven. Krivičen in protiustaven hkrati. In zaradi tega vašega amandmaja, s katerim vsaj eno od rešitev, ki je bila popravljena, v drugi fazi obravnave zopet na napačen način po krivici vnašate nazaj.
Hvala. Besedo ima gospod Zvonko Lah.
Hvala lepa. Jaz tega amandmaja ne bom podprl. Povem zakaj. Ko smo v prejšnjem mandatu sprejemali Zakon o izbrisanih, je bilo rečeno od več takratnih predstavnikov Vlade, da na osnovi tega zakona ne more priti do nobenih odškodnin. Nikakor ne. Ko smo sprejemali Zakon o množičnem vrednotenju, je takrat rekla vlada, da to ne bo nikakršna podlaga za davke. In kaj se je zgodilo? Zdaj je ta osnova, ta zakon edino zveličavna ocena vrednosti, na katero se niti ne moreš pritožiti. Zakaj imamo zaprisežene cenilce, zakaj so cenitve merodajne vsepovsod, a tukaj ne moreš osporavati, kako se to množično vrednotenje dela? Od dveh let nazaj se v Gursu zberejo vse kupoprodajne pogodbe in se pogleda, koliko je vrednost sosednjih nepremičnin ali nepremičnin v bližini, ki so se prodajale. In na osnovi tega se potem posplošeno te vrednosti razširi na vse v bližini, tudi če so bili špekulativni nakupi. Sam sem imel priložnost, ko je verjetno en odštudentov prišel vprašat za eno hišo, ki se je v vasi prodala. Sem mu rekel, da pri nas se ni nobena hiša prodala. Je rekel: "Ja, na tej in tej številki." In je šel poslikat hišo. Zakaj? Ta hiša je bila prodana pred enim letom, isti stanuje, kot jaz vem, še vedno noter, ker je bil narejen špekulativni nakup. In to je osnova za to vrednotenje. Ne more biti, gospodje, ne more biti! Zato tega amandmaja ne bomo podprli in tudi to je en od razlogov, da bo verjetno Ustavno sodišče odločilo o tem zakonu. Hvala.
Hvala. Besedo ima mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Sam tega predloga koalicije ne bom podprl, se je pa za zamisliti. Glede na izredno slab in pomanjkljiv zakon jaz ocenjujem, da gre za enega najpomembnejših členov tega zakona, kajti verjetno nikjer na svetu ne obstaja, da ti kot lastnik ne boš imel možnosti podati ugovora na samo cenitev. In jaz mislim, da si koalicija s tem amandmajem dela medvedjo uslugo, kajti s tem absolutno povečujete možnost, da bo Ustavno sodišče ta zakon zavrnilo. In mislim, da boste s tem povzročili ogromne finančne posledice za proračun in državo. Pomembno je, da lahko vsak, ki o tem odloča ali preceni, da je nekaj narobe s cenitvijo, poda ugovor. Vemo, da obstajajo metode vrednotenja, da so za to pooblaščeni cenilci in da se na to lahko poda pritožbo. To vi onemogočate. In sem prepričan, da bo to bistveni razlog, v primeru če bo zadeva romala na Ustavno sodišče, da bo ta zadeva padla. Tisti, ki ste člani Odbora za finance s strani koalicije, bi bili lahko toliko korektni, saj je tudi večina davčnih strokovnjakov zagovarjala amandma SDS in SLS – da je treba omogočiti lastniku, da poda ugovor ali pritožbo. In res si s tem delate medvedjo uslugo.
Hvala. Ker je še velik interes za obrazložitev glasu, vas vabim k prijavi. Besedo ima gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala za besedo. Tudi sam tega amandmaja SD ne morem podpreti. Upam, da bo večina podprla amandma SDS. Ne gre samo za to. Danes smo govorili o pravno budnih osebah. Poglejte, pravna budnost mora biti omogočena tudi s pravnim sredstvom. Pravno sredstvo je, da nekdo z neko metodologijo lahko določi osnovo. Ta zakon ima dve napačni predpostavki. Ne samo, da je namen napačen, ampak tudi davčna osnova kot taka ne more biti tržna ali posplošena tržna vrednost.
Predlagam, da se umirite v dvorani, kajti besedo ima lahko samo govornik. Izvolite, gospod Breznik.
Najlepša hvala. V tem smislu bi lahko bolj govorili o pojmu neposplošene tržne vrednosti ali pa o nekih orientacijskih vrednostih, ko so te nepremičnine popisovali različni študenti po Sloveniji in je takratna vlada Boruta Pahorja jasno povedala, da to ne bo osnova za bodoči nepremičninski davek. Glejte, to je tako na trhlih temeljih. Če pa vi s tem amandmajem uničujete tisto osnovo v neki ustavni demokraciji, kjer je pravna budnost občank in občanov, državljank in državljanov, potem menim, da je zakon že v osnovi, že v 5. členu ustavno sporen. Mi moramo omogočiti glede tega katastrofalnega vrednotenja nepremičnin, da imajo ljudje pravno sredstvo. In pravno sredstvo imajo s tem, da lahko te odločbe izpodbijajo, da lahko imajo cenilca, ki bo realno ocenil nepremičnino, neko tržno vrednost te nepremičnine. Zato pozivam, da podprete pri naslednjem glasovanju amandma Slovenske demokratske stranke, ker je normalen, ker je človeški in ker ima tudi neko ustavno osnovo. Najlepša hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Jaz tega amandmaja zagotovo ne bom podprl. Podprl bom amandma, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, iz naslednjega razloga, ki so ga navedli že poslanski kolegi in kolegice. Tu bo kršena pravna varnost. Po tem, kar je bilo slišati oziroma je tu zapisano, in po tem amandmaju to tudi drži. Verjemite mi, da bo ta zakon tudi zaradi tega romal na Ustavno sodišče, ki bo zagotovo presodilo, da je ta zakon neustaven ali pa nekatere rešitve v tem zakonu. In posledice, ki bodo, so jasne. Jaz upam, da se vsi, ki sedite v parlamentu, tisti, ki to zakonodajo sprejemate, zavedate, kaj bo to pomenilo za stanje v naši državi. Bom poskušal poenostaviti zaradi tega, da povem tudi slovenskim ljudem, da bodo razumeli, o čem govorimo. Če je Durs ocenil hišo, mojo hišo ali pa hišo mojega soseda, na 130 tisoč evrov, bom moral jaz državi plačati davek na 130 tisoč evrov. In ne bom imel nikakršne možnosti, razen nekih malenkosti, se pritožiti na to odločitev, če je moja nepremičnina v resnici tržno vredna samo 100 tisoč evrov. Drage kolegice in kolegi, mislim, da ga ni v tej Sloveniji, da te kmečke logike, o kateri sem sedaj govoril, ne bi razumel. Poenostavil sem stvar, da lahko čisto vsak posameznik v tej državi to razume. Dragi koalicijski poslanci, vi tega ne razumete. Ne razumem tega. Zato vas prosim, da podprete naš amandma in zavrnete svojega, ker s tem boste zaščitili pot zakona, tudi korak naprej.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Tega amandmaja ne bom podprl. Vrednote pravičnosti in pravne varnosti nekako niso vrednote te koalicije, prav gotovo ne. Danes imamo značilen primer. Vladna koalicija oziroma predsednica Vlade, pravosodni minister in predsednik sodišča so maja podpisali zavezo, da bodo na drugi stopnji sodni postopki rešeni v treh mesecih. Danes pa na veliko protestirajo, ko je nekdo pozval, naj se to v Sloveniji spoštuje. Na enak način kršite vse zaveze, tudi če posegate v materijo, ki je ustavno zajamčena, četudi veste, da bo to moralo Ustavno sodišče zavrniti. Čudim se, da med okoli 50 poslanci koalicije ni osebe, ki bi ga to vznemirjalo, da se jemlje pravno sredstvo, s katerim se bo tisti, ki bo zelo krivično obdavčen, lahko pritožil. Prej sem rekel, pravičnost ni vrednota, ki bi jo zagovarjali, je pa krivičnost in krivica očitno ena od temeljnih vrednot te koalicije. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Rešitev, ki je bila sprejeta na Odboru za finance, je po moji oceni pravična in pravilna. Pri mnogih davčnih odmerah se upošteva nek način vrednosti, neke posplošene vrednosti, neke ocenjene vrednosti. Vendar ne vem za noben primer, da ne bi bilo možno v primeru, da se prizadeta stranka ne strinja z vrednostjo, na drug način dokazati neko drugo vrednost. In v tem je smisel te razprave, že razprave, kjer sicer jaz nisem bil, ampak je ta rešitev, ki je v drugem odstavku, zagotovo dobra. Ker predlagate črtanje drugega odstavka, je nujno potrebno, da se sprejme rešitev, ki bo nazaj pripeljala to možnost. Jaz si enostavno ne predstavljam, kaj bo v primeru, da bo zahtevana ustavna presoja, kaj bo reklo Ustavno sodišče. Bo pa res zanimiva ta odločitev, da se onemogoča dokazovanje o drugačni vrednosti nepremičnine, kot je neka z zakonom določena. Kot rečeno, v mnogih primerih se dela na ta način. Jaz sem prepričan, da bo tudi Ustavno sodišče reklo tako, če ne boste sprejeli tega predloga. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsednik. Po mojem mnenju gre za osnovo oziroma za bistvo zakona. Ker kot v členu piše: Davčna osnova je posplošena tržna vrednost nepremičnine, ugotovljena s predpisi o množičnem vrednotenju nepremičnin. In tako dalje. Skratka, pojem evidenc. Mislim, da je bil namen zakona dober, ampak praksa je pokazala mnogo primerov v praksi, da tisti, ki so lagali bodo očitno s tem zakonom nagrajeni; tisti ki so bili pri množičnem evidentiranju nepremičnin pošteni, pa bodo plačali višji davek kot tisti, ki so lagali. Sam ne razumem amandmaja koalicije, ki govori o tem, da davčna osnova ne more biti višja, kot je tržna vrednost obdavčenja nepremičnine, kajti to pomeni, da tisti, ki so lagali, bodo lahko še naprej veselo uživali v svojem laganju; tisti, ki so bili pridni, bodo pač plačali. Mislim, da je problem tega zakona kot tudi tega člena razlikovanje v praksi med posplošeno in dejansko tržno vrednostjo. Zakaj? Jaz sem bil v zadnjih tednih s strani določenih ljudi obveščen, kako je lahko možno, da nekdo, ki je sosed nekoga, ki ima eno leto staro hišo, 500 kvadratov in ne vem kaj vse, ki jo je sam ocenil na milijon, Gurs pa mu je pokazal, da je cena njegove nepremičnine skoraj desetkrat manj. Zanimivo, gre za zelo zanimive ljudi, ki so blizu ljudem te koalicije oziroma celo njihovi kandidati. Gre za osnovo tega zakona, evidence in dokler so evidence neurejene, je ustavno sporen tako ta člen kakor tudi ta zakon. Zato ne morem podpreti amandmaja koalicije, ki daje tistim, ki so zlorabili ta inštitut množičnega evidentiranja nepremičnin, dodaten bonus. Na drugi strani pa nagrajuje pridne. Zato predlagam, da sprejmete amandma SDS in damo, kot v vseh drugih postopkih, tudi tukaj možnost drugostopenjskega organa. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Nekateri govorite, da je davek pravičen in da bo bolj pravično opredelil tisto, kar morajo ljudje plačevati od svojih nepremičnin, vendar je osnova za pravičen davek pravilna cenitev. V medijih vsak dan beremo o napakah. Imamo dvojčke, kjer je en ocenjen na eno številko, drugi na nižjo vrednost. Imeli smo celo primere, na primer gospoda Klemenčiča, ko njegova nepremičnina sploh ni bila vpisana v Gursovo evidenco, sedaj menda je, ampak najbrž je takih primerov cel kup. Vsak dan lahko v časopisu izvemo za kak nov primer in to predvsem pri kakšnih znanih ljudeh, odvetnikih, sodnikih celo in podobno. Lahko tudi opazujemo posnetke njihovih vil, ki so ocenjene na zelo nizko. Normalno je, da se ljudje ob tem zgražajo in že vnaprej povedo, da davek ne bo pravičen zato, ker nepremičnine v evidencah v osnovi niso pravično ovrednotene. Ker so ob pripravi davka na nepremičnine očitno že sami ugotovili, da imajo cel kup stvari napačno ocenjenih, so na Gursu pred časom vrednosti spreminjali, nekje na dol, nekje so ostale brez sprememb. To še bolj vzbuja dvom v korektnost evidenc oziroma cenitev, ki so na Gursu. Zato podpiram amandma, ki smo ga predlagali v SDS, da ocene pridobimo na podlagi ocen pooblaščenih ocenjevalcev vrednosti nepremičnin, zato bom glasovala proti vašemu amandmaju in podprla našega.
Hvala. Besedo ima gospa Aleksandra Osterman.
Hvala za besedo, predsedujoči. Sama bom amandma koalicije podprla. Novost v Zakonu o davku na nepremičnine je, da se lahko davčni zavezanec oz. imetnik nepremičnine pritoži na davčno odločbo, če meni, da je davčna odločba nepopolna, da ne vsebuje nepravilnih podatkov o nepremičnini. Na odločbo Dursa se bo pritožil pisno. Durs bo pisno pritožbo posredoval Gursu, le-ta pa bo opravil ponovno cenitev z geodetskim inšpektorjem na terenu. Amandma koalicije bom podprla. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Jaz bom podprl amandma Slovenske demokratske stranke, ki zagotavlja pravično rešitev in na podlagi tega tudi amandma, ki določa, da se davčni zavezanec lahko pritoži tudi na davčno osnovo, čeprav se davčni zavezanec lahko že vse skozi pritožuje po Zakonu o davčnem postopku na katerokoli odločbo Dursa. Tukaj ni nobene novosti. Novost je edino to, da ta zakon onemogoča pritožbo na davčno osnovo, kar lahko pomeni tudi ob teh tožbah, tudi ob teh stopnjah in takšnem načinu obračunavanja davka, poseg v lastninsko pravico, to je pa 33. člen Ustave. Tukaj ni zaščitena zasebna lastnina davčnih zavezancev, kar je ustavna kategorija. Jaz podpiram, da ima davčni zavezanec možnost, da z lastno cenitvijo v postopku pritožbe dokazuje, da je davčna osnova napačna. Mislim, da je to osnovna elementarna pravica davčnih zavezancev, ki izhaja iz človekovih pravic. Ker pa so s tem povezani številni stroški, je treba povedati, kakšni stroški pa so za to, da bo zakon začel veljati. Stroški za obveščanje – pol milijona evrov; stroški za programsko opremo geodetski upravi – 600 tisoč evrov in stroški podpore za odmero davka in izvajanje pritožb – milijon in pol, poleg tega še stroški za medijsko podporo za ta davek v višini 100 tisoč evrov. Gospe in gospodje, država bo za ta davek porabila 2,7 milijonov evrov, davek pa ne bo zagotavljal elementarnih človekovih pravic državljanom in državljankam Slovenije.
Hvala. Besedo ima gospod Robert Hrovat.
Hvala za besedo. Amandmaja ne bom podprl, je pa zanimivo, kako na vso to debato gledajo državljani. Vsi ste dobili pismo gospe Ane Žibert iz Domžal. Pa mi dovolite, da vsaj nekaj vrstic preberem. V rokam držim cenitev za mojo 45 let staro hišo in 13 let mlajši prizidek k hiši, oboje v izmeri 170 metrov, ocenjeno na 396 tisoč evrov. Ko gledam cenitev moje hiše in jo primerjam s cenitvami t. i. nedotakljivih, mi v glavi zazvoni, tako kot gospodu Möderndorferju zvonijo cerkveni zvonovi. Naj navedem nekaj primerov. Meni je prostorsko najbližji primer gospoda Dragonje. Gospod Metod Dragonja ima v Trzinu hišo v izmeri 209 kvadratnih metrov, ocenjeno na 255 tisoč evrov. Ta primer sem vzela zaradi bližine Trzina in Domžale. Pa pojdimo na nepremičnino malo širše. Hiša gospoda Jankovića na Golovcu, velika 353 kvadratnih metrov, torej dve moji hiši, je ocenjena samo na 452 tisoč evrov. Po moji logiki bi morala biti njegova hiša ocenjena vsaj na 800 tisoč evrov. Poglejte, to je tisto, na kar nas opozarjajo državljani. Opozarjajo nas na to, da nimajo možnosti pritožbe, da nimajo možnosti cenitve, zato vaš predlagan amandma zagotovo ni rešitev. Je pa rešitev amandma, ki ga predlaga Slovenska demokratska stranka, ker moramo dati možnosti za pritožbo in tudi za spremembo davčne osnove. Dejstvo je, da nas ljudje gledajo, dejstvo je, da na nek način nimate odgovora na naše amandmaje. S tem davkom na nepremičnine boste spravili na kant tiste, ki komaj preživljajo iz meseca v mesec. Zavedli se bodo pa šele takrat, ko bodo dobili položnico. Na žalost.
Hvala. Še je interes za obrazložitev glasu. Vabim vas k prijavi. Besedo ima gospa Sonja Ramšak.
Naj povem, da amandmaja Poslanske skupine Pozitivne Slovenije in ostalih koalicijskih strank ne morem podpreti. Zdi se mi diskriminatorno, da bodo nepremičnine ocenjevane oziroma obdavčene po oceni oziroma vrednosti nepremičnin, kot so v evidenci Gursa. Kolega Robert je že pred menoj jasno in glasno povedal, kako nepravična je ta ocena nepremičnin. Pa naj navedem še nekaj drugih, recimo en bivalni vikend v okolici Žalca ali Celja je ocenjen na 68 tisoč evrov, medtem ko imamo na drugi strani nepremičnino sodnice iz Slovenj Gradca ocenjeno na 58 tisoč evrov. Pa mi potem recite, da je ta vaš amandma tisti, ki bo odpravljal diskriminatornost in je pravičen in v skladu z zakonom. Ni, delate velike razlike, zagovarjate tiste, ki so bogati, medtem ko na drugi strani jemljete danes z vsemi amandmaji in zakoni, ki smo jih že sprejeli, tistim, ki nimajo nič, ki se borijo vsak dan s tem, ali bodo preživeli ali ne bodo preživeli. Pa naj navedem samo še en primer tega, gospod Frangež je včeraj na Kanalu A rekel, da ste poskušali najti rešitev pri nepremičninah humanitarnih organizacij. Jaz upam, da na ta način danes rešite to situacijo v dvorani. Hvala.
Hvala. Postopkovno, gospod Möderndorfer, izvolite.
Predsednik, mi zdaj poslušamo obrazložitve glasu, ampak mislim, da se strinjate z menoj, da to niti pod razno ni podobno obrazložitvam. Recimo, samo dva moja predhodnika sta razlagala o včerajšnji debati, o neki situaciji v tej dvorani, berejo pisma, nikakor se pa ne opredeljujejo o amandmaju in o predlogu, kar je bistvo vsega. Predsednik, mislim, da je prav, da opozorite, sicer bomo to demonstracijo gledali pozno v noč, ampak je prav, da se vsaj držimo Poslovnika. Saj načeloma bom preživel tudi vse to, o čemer zdaj govorite, samo Poslovnik, prosim, to je osnovna, ki jo moramo spoštovati v Državnem zboru.
Hvala. Moj pogled na te obrazložitve je takšen, da se je velika večina jasno opredelila in poskusila tudi argumentirati, zakaj naj bi glasoval posameznik. Mogoče se je res zgodilo enkrat, dvakrat, da je nekdo pozabil povedati, kako bo glasoval, ampak mislim, da je še nekako obvladljivo, če lahko temu tako rečem. Se je pa resnično potrebno opredeliti pri obrazložitvi glasu in ne polemizirati. Gospod Jožef Horvat, imate besedo. Proceduralno ima gospod Pukšič. Gospod Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. Jaz proceduralno predlagam, da v skladu s poslovnikom tisti, ki poda proceduralni predlog, pove – kot ste že sami, gospod predsednik, velikokrat rekli – proceduralni predlog na začetku. Tega proceduralnega predloga prej nisem slišal, zato bom sedaj jaz povedal na začetku svoj proceduralni predlog. Moj proceduralni predlog je, da je verjetno gospod Möderndorfer želel proceduralno predlagati, da bi ukinili opozicijo v Državnem zboru, če sem ga dobro razumel. Zato naj gospod Möderndorfer v svojem proceduralnem predlogu pove svoj proceduralni predlog, ne pa da poslovnik tako nekorektno izkorišča.
Hvala. Gospod Pukšič, zdaj ste zlorabili instrument oz. možnost v poslovniku za proceduralni predlog. Gospod Möderndorfer je predstavil proceduralni predlog, da naj se spoštuje Poslovnik in da se opredeli vsak, ki obrazloži glas, ali bo glasoval za ali proti. Jaz sem ga tako razumel. Tako da ni odstopa od tega, kar poslovnik omogoča. Zdaj pa mislim, da gospod Jožef Horvat lahko dobi besedo, da obrazloži svoj glas. Izvolite, gospod Horvat.
Hvala lepa, predsednik, spoštovane kolegice in kolegi! Jaz bom obrazložil glas, in sicer se bom opredelil do drugega amandmaja kolegov iz SDS k 5. členu, ker če bo koalicija še vedno tako granitno monolitna, da bo izglasovala svoj amandma, potem ne bo možnosti, da bi govorili o amandmaju SDS, ki ga podpiram. Od tod sledi, da bom proti amandmaju koalicije. Repetitio mater studiorum est – ponavljanje je mati učenja, zato ponavljam argumentacijo od včeraj, ki sem jo prebral od znanega slovenskega pravnika gospoda Erika Kerševana – veste, opozicija tudi kaj bere – Ker bo vrednotenje nepremičnin podlaga za novi davek, je treba vsakemu davčnemu zavezancu zagotoviti učinkovito pravno sredstvo, da bo lahko uveljavil pritožbo, če bo menil, da je njegova nepremičnina ocenjena napačno. Opozarjam, da je v predlogu zakona določeno, da bo mogoča le pritožba zaradi napačnih podatkov, ne pa ocenjene vrednosti. V zakonu prav tako ni predvideno, da bi nekdo oceno vrednosti nepremičnine izpodbijal s sodnim cenilcem, in to je sporno, gospe in gospodje. Lahko se pojavi kot težava. Druga težava je v tem, dodaja pravnik Kerševan, da se v skladu z zakonom postopek pritožbe in uveljavljanja pravnega varstva izpelje tako, da ne zadrži izvršitve. V ustavni presoji pa bi se lahko pojavilo tudi vprašanje, kdaj davek po svoji višini postane nedopusten. In če govorim o ustavni presoji, naj vam povem, kolegice in kolegi, za vaš razmislek, preden boste glasovali o vašem amandmaju, da se zahteva za ustavno presojo tega zakona že piše. Vsaj kvorum stisnite pri tem vašem amandmaju. Jaz bom podprl amandma SDS. Hvala lepa.
Hvala. Prehajamo na nadaljevanje obrazložitve glasu. Vabim vas k prijavi. Besedo ima dr. Vinko Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Smo pri tako rekoč dvojnem amandmaju, tistemu, ki ga predlaga koalicija, in našem amandmaju. Amandmaja sta povezana, jaz bom podprl naš amandma in ne koalicijskega. Razlogov za to je zelo veliko. Katerokoli medijsko stran danes odpreš ali katerikoli časopis pogledaš, najdeš primere napačnega vrednotenja nepremičnin, ki naj bi bile podlaga za odmero davka. Pri tem je zanimivo to, da vztrajate na tem, da naj bo davek plačan od neke vrednosti, ki jo je nekdo določil. Ta nekdo se je lahko hudo zmotil, ta nekdo je lahko uporabil, nevem kaj. Recimo jaz imam pri sebi tak primer, kjer so mi v letno uto pripeljali internet, ker so mi pripeljali noter vodo in so mi noter pripeljali, ne vem kaj še vse, pa tega tam notri sploh ni. In da ne bom ravno jaz primer. Da bodo državljani vedeli, se mi zavzemamo za to, da se v takšnih primerih posameznik lahko pritoži in lahko dokazuje, da se je Davčna uprava preprosto zmotila in da to ni realno stanje. Vi pa zagovarjate amandma oz. rešitev, po kateri to ni možno. To ni logično, mislim, da so to pravniki razložili, verjetno pa bomo res morali počakati Ustavno sodišče, da bi dokončno odločilo o tej zadevi. Skratka, moja podpora gre amandmaju SDS in ne amandmaju koalicije. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Danijel Krivec, izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Tudi sam bom naš amandma podprl, ker vseeno daje rešitev, ki bo dala možnost, da se korigira vrednost nepremičnine v primeru, da se oceni, da je napačna. Moram reči, da je tudi Odbor za finance podobno rešitev sprejel na svoji seji, zato me čudi, da koalicija ves čas spreminja svoje rešitve. Že zaradi tega bi bilo včasih pametno, da prisluhnete tudi argumentom, ki jih navaja opozicija. Vi ste se na odboru vseeno odločili in v čistopis napisali, da davčna osnova ne more biti višja kot tržna vrednost obdavčene nepremičnine. Na plenarni seji zdaj to črtate. Mi želimo vgraditi tudi to, da je pooblaščeni ocenjevalec vrednosti nepremičnin tista merodajna oseba oziroma tisti dokument, ki lahko korigira vrednost nepremičnine, in se s tem izognemo različnim tretiranjem posameznih nepremičnin. Včeraj sem ob razpravi ob tem členu poudaril, da nismo mi proti temu, da se uvede neke vrste davek na nepremičnine, kot ga sedaj uvajamo, vendar bi se moral v prvi fazi osredotočiti samo na kvadrature, ne pa na popise nepremičnin, ki so bili v določenih primerih nekorektni, predvsem tam, ko popisovalci niso mogli priti do posameznih objektov, kjer ni bilo anket izvedenih in podobno. S tem spravljamo državljane v neenakopraven položaj. Če bi se v prvi fazi odločili samo na osnovi osnovnih podatkov kvadrature, letnice objekta, ne bi prihajalo do teh težav, ki jih imamo sedaj pri obravnavi. In bi v naslednji fazi mogoče vrednost nepremičnin skozi popise in detajlne [[…]] [[znak za konec razprave]] [[…]]anketiranja dosegli neke korektne vrednosti. Zato še enkrat, naš amandma podpiram, ne morem pa podpreti teh sprememb, ki jih iz dneva v dan prinašate na mizo.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Očitno sta v tej državi samo dve instituciji, na katere ni pritožbe. To je KPK in Gurs. Očitno je in v vseh podatkih, ki smo jih imeli na voljo, in tudi iz dokumentov, ki prihajajo preko medijev, je elementarni problem v tem, da niso nepremičnine zavedene pod pravimi podatki. To se pravi, da v temelju se ne ujemajo kvadrature objektov. In tako imamo ruševino, ki je vredna več kot zraven sodobna, ampak v baročnem stilu narejena vila. Soseda sta skoraj, v istem območju, v isti coni, pa je tista ruševina vredna več kot baročno opremljena vila. To vam hočemo dopovedati. In žal v teh postopkih ni možnosti, da bi kdorkoli, karkoli izpodbijal, kljub evidentno ugotovljenim razlikam in napakam ali pa tistim nepravilnostim, ki so se naredile v teh postopkih vrednotenja. Množično vrednotenje je tipično planski akt, planski dokument, značilen za neko obliko vladavine. Mi z našim amandmajem predlagamo, da damo temu neko tržno dimenzijo, če imamo tržno gospodarstvo. In očitno koalicija temu nasprotuje. In tako vztrajanje na dokumentu, na katerega ni pritožbe, je značilno za avtokratske režime. Tam ni nobene pritožbe v postopkih, ne sodnih, ne nobenih, kar nekdo odloči, tako ostane in tako je. Zato predlagam, da podprete naš amandma in v treti obravnavi lahko naš amandma še izboljšate, do takrat pa lahko zadevo preštudirate. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani! Amandmaja vladne koalicije ne bom podprl, bom pa podprl amandma Slovenske demokratske stranke, ki daje možnost stranki, da se pritoži. Če pogledam dejansko stanje, kako je to v praksi v državi, ocenjujem, da približno 50 % naših državljanov, lastnikov nepremičnin ni podrobneje pogledalo ali obrnilo pozornost na vrednost svoje nepremičnine. Zelo velik delež bo to resno vzelo, ko bodo dobili domov položnice. Anomalije pri samem vrednotenju teh nepremičnin so izjemno velike, nihanja so ogromna, nepoštena, nepravična, ni skupnih imenovalcev. Podlaga je zelo slaba. Zdaj se zamislite, da oškodovan državljan, ki ima nepravično, nekorektno ocenjeno nepremičnino, nima možnost pritožbe. Mislim, da smo mu vzeli osnovno državljansko pravico, to pravico vendar vsak državljan ima, da se določene krivice, napake, popravki naredijo, zato bom podprl amandma Slovenske demokratske stranke.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Matevž Frangež.
Jaz jemljem na znanje vse tisto, kar je povedal malo prej gospod Tanko, in sem prepričan, da bo njegov kolega v poslanski skupini gospod Šircelj ostro ugovarjal njegovi interpretaciji. Andrej Šircelj je namreč 21. aprila 2006, ko je kot državni sekretar v Državnem zboru predstavljal Zakon o množičnem vrednotenju, dejal: "Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci, dovolite mi, da na kratko predstavim Predlog zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin, in sicer je ta predlog zakona nastal na podlagi razvojnega projekta, ki je potekal nekaj let in je namenjen temu, da z množičnim vrednotenjem nepremičnin dobimo učinkovitejši sistem na tem področju ter da seveda ta sistem lahko uporabimo za različne namene. Ti nameni so vsekakor tudi davčni nameni." Spoštovane gospe in gospodje, če se boste spomnili mojih razprav na Odboru za finance, se boste spomnili, da sem bil zelo naklonjen temu, da najdemo varovalke, ki bodo omogočale lastnikom nepremičnin tudi korigiranje vrednosti, ugotovljene v sistemu množičnega vrednotenja, preko sistema individualnih cenitev. V zadnjih dneh smo se veliko ukvarjali s tem vprašanjem in želeli benevolentno, z dobro voljo slediti določilom amandmaja Slovenske ljudske stranke, vendar se je tudi z variantnimi rešitvami izkazalo pri 14. členu, da bi to v celoti načelo in sesulo koncept zakona. Zato želim opozoriti na zavezo vlade, da bo odprla postopek in pripravila korigiranje Zakona o množičnem vrednotenju, kjer bomo anomalije, do katerih evidentno tudi prihaja, ustrezno korigirali v zakonu, kjer moramo te rešitve uveljaviti in kamor te sodijo, zato bom glasoval za naš amandma.
Hvala. Odpiram možnost prijave za obrazložitev glasu, ker vidim, da vas je več zainteresiranih. Gospod Franc Bogovič je edini prijavljeni. Izvolite, gospod Bogovič.
Ker smo ta zakon sprejemali po čudnem postopku, bo zato očitno danes malo dlje časa trajalo. V vmesnem času smo slišali citate gospoda Širclja. Prepričan sem, da bomo danes slišali še gospoda Janeza Podobnika, ker je začel z vrednotenjem, in da je resnično vse, kar je krivo, na tej strani. Oglašam se, da jasno povem, da nikakor ne morem podpreti prvega amandmaja. Bojim se, da do drugega amandmaja – ki so ga pripravljali kolegi iz SDS, ki bi samo dopolnil to vrednotenje s tem, da dodamo, da so sodno zapriseženi cenilci tisti, ki to opravijo – sploh ne bomo prišli. Pri teh konceptualnih razlogih, ki so bili omenjeni, tukaj je bilo že nekajkrat dobronamerno opozorjeno, ustavna kategorija enakosti pred zakonom je iznad vseh vaših konceptov, ki si jih vi zamišljate, bodisi koncept, kako boste zapolnili proračunsko luknjo, bodisi koncept, kako boste obremenili obrtnike, bodisi koncept, kako boste obremenili nesorazmerne kmete, in vse ostale nepravilnosti v tem zakonu. Mislim, da imamo pri tej točki skozi naslednja dva amandmaja test. Dobro si zapomnite, kar bom zdaj povedal. 200 milijonov manj bodo imele občine zaradi tega, država pa nič, ker enostavno trmasto vztrajate in se ne želite potruditi ter iskati ustavnopravne rešitve. Ta rešitev, ki je po vašem konceptu, sem trdno prepričan, da bo Ustavno sodišče povedalo, da ni v skladu z Ustavo Republike Slovenije. Pri tem amandmaju bo ta zakon padel ali obstal.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Zvonko Černač. Izvolite.
Hvala lepa. Jaz ne bom podprl amandmaja koalicije. Upam, da ne bo sprejet in v takem primeru bom podprl naš amandma. Gospod Frangež, leta 2006 se ni sprejemal Zakon o davku na nepremičnine, sprejema se danes. Zakaj se ni sprejel leta 2010, ko ste imeli že napisanega, tukaj imam to gradivo, 15. julij 2010, podpisan minister Križanič. Ne boste verjeli, državna sekretarka Mateja Vraničar, ki sedi danes tukaj v klopi. Zakaj se ni sprejel takrat, vprašajte sebe. Danes se sprejema ta zakon in danes je potrebno urediti, kako je s to osnovo. Če so te ugotovitve točne, in kot ugotavljamo, so, da te vrednosti niso korektne in lahko omogočajo velike anomalije med posameznimi zavezanci, je potrebno v zakon vgraditi varovalke, ki bodo omogočile, da imajo zavezanci lahko v takšnem primeru pravno varstvo. V normalnih rokih, po normalnem postopku, ki ne bo nič otežil izvrševanja tega zakona, vendar pa bodo te varovalke omogočile, da bo zakon vsaj do neke mere pravičen. Že pri prejšnjih amandmajih sem povedal, da je to nemogoče narediti, ker je zakon v celoti nepravičen, od prvega do zadnjega člena. Takšen zakon z amandmaji, ne glede na to da imamo celo plejado amandmajev na teh nekaj členov, je nemogoče popraviti. Ampak vsaj v tistih delih, kjer je to mogoče storiti, bi bilo odgovorno od koalicije, da to stori. Zaradi tega podprite tiste amandmaje, ki so razumski in ki omogočajo, da odpravijo slabe rešitve, ne vem. kaj je s tem narobe. Ta zakon se sprejema danes ali eventualno jutri. Ni se sprejemal leta 2006 in ne leta 2010, ko so bili na oblasti Socialni demokrati.
Hvala. Obrazložitev glasu ima mag. Andrej Vizjak, izvolite.
Spoštovani! Jaz bom podprl amandma Slovenske demokratske stranke zaradi tega, ker vgrajuje varovalko, eno možnost pravične ocene, če se lastnik nepremičnine ne strinja s posplošeno tržno vrednostjo, ki je lahko tudi popolnoma mimo dejanskega stanja in bi vpeljala eno krivico. Ni dvoma, da je bilo množično vrednotenje in popis nepremičnin namenjen tudi posledično obdavčitvi nepremičnin, kdor se danes skriva pred tem, je res naiven. Od takrat, ko smo sodelovali pri popisu, kajti tudi k meni so prišli, smo vedeli, zakaj se to dogaja. Vendar so bili koncepti obdavčitve nepremičnine še pod Pahorjevo vlado povsem drugačni, bistveno bolj pravični, vsi so predvidevali, da je to prihodek lokalnih skupnosti. Šele danes, ko je ta zakon napisan samo zato, da se sledi fiskalnim ciljem, kako napolniti proračun ne glede na to, koliko boste strgali iz žepov slovenskih davkoplačevalcev in tistih lastnikov, ki so z žulji gradili svoje nepremičnine, šele danes prihaja do teh anomalij. Tudi teh varovalk ne želite vgraditi, da bi posameznik lahko oporekal oceni, ki je evidentno napačna, in bo moral plačati davek na podlagi ocene, ki si jo je nekdo izmislil in ne odseva dejanske vrednosti. Jaz mislim, da je to poseg v temeljno pravico državljana po pravni varnosti in po pritožbi. Zato menim, da je odveč in neprimerno je sklicevanje na kogar koli, kajti danes je koncept nepremičninskega davka drugačen, kot je bil kadarkoli. Gre za mašino, za denar, za proračun, za pokrivanje raznoraznih neumnosti, ki jih še vedno financirate skozi proračun, o čemer bomo razpravljali v nadaljevanju.
Hvala. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo o prvem amandmaju k 5. členu, predlagatelj je koalicija. Če bo amandma sprejet, postane amandma pod točko 2 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 85 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 34. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmajih k 6. členu. Najprej bomo odločali o amandmaju pod točko 1, predlagatelj je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Če je sprejet amandma pod to točko, postanejo amandmaji pod točkami 2, 3 in 4 brezpredmetni. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, predsednik. Jaz bom podprl amandma Slovenske demokratske stranke, ki bistveno znižuje stopnje davka na nepremičnine, predvsem iz razloga, ker ta davek ni po svoji vlogi davek, ki bi v prvi vrsti prinesel večji fiskalni učinek, ampak je davek, s katerim naj bi lokalne skupnosti zagotovile večjo kvaliteto storitev. Z drugimi besedami to pomeni, da je vlada pri tem davku načrtovala napačno izhodišče tega davka, saj bo finančni učinek tega davka dvakrat večji, kot je obdavčitev nepremičnin po vsej sedanji zakonodaji. Tudi to, da vlada kot argument govori o tem, da naj bi bilo to zaradi tega, da se zagotovi fiskalna stabilizacija, dejansko ne drži. Vlada lahko fiskalno stabilizacijo zagotovi na način, kot ga je obljubila tudi Evropski komisiji – obljubila pa je, da bo dve tretjini fiskalne konsolidacije zagotovila s tem, da bo zmanjšala odhodke; in eno tretjino s tem, da bo povečala prihodke. Tukaj pa dela ravno obratno in zaradi tega bodo slovenski davkoplačevalci plačali dvakrat do trikrat večje zneske davka, ob tem da se bodo realni dohodki zmanjševali, kot smo danes že ugotovili. Zaradi tega vsekakor stopnje niso sprejemljive tudi za tiste, ki največ ustvarjajo. Tukaj mislim predvsem na kmete, male podjetnike, samostojne podjetnike, majhna podjetja ter tudi na tiste, ki s svojo vrednostjo koristijo nepremičnine zato, da ustvarijo neko vrednost. Zaradi tega Slovenska demokratska stranka predlaga nižje stopnje in te nižje stopnje tudi utemeljuje, da občine lahko dobijo denarna sredstva iz drugih virov, tudi iz tega, da se same odločijo za povečanje stopnje ali iz drugih virov, na primer tudi iz dohodnine ali kateregakoli drugega vira. Ker me gospod Frangež pogosto omenja v povezavi s tem davkom in da nekako pozdravim njegov kompleks, mu lahko povem, da sem bil na različnih funkcijah, delal v različnih vladah, verjetno si lahko pogleda, katere strokovne in znanstvene članke sem napisal. Želim mu, da bi tudi on to lahko enkrat dosegel tako na izobrazbenem kot na strokovnem področju in da me lahko še velikokrat citira, ker sem veliko napisal, preko 60 delo. Gospod Frangež, izvolite, življenje je vaše.
Hvala. Nekoliko razširjeno stališče SDS. Sprašujem, če želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Postopkovno, gospa Majda Potrata, izvolite.
Hvala, predsednik. Postopkovno vprašanje se nanaša na uresničevanje obrazložitve glasu. Jaz razumem, da ste pri obrazložitvah razmeroma zelo benevolentno dovolili širitev čez tisto, kar je obrazložitev glasu. Mislim pa, da je zdaj mag. Šircelj šel tako daleč, da to brez komentarja ne sme ostati. On se je namreč spotaknil ob nekatere stvari, ki jih moj kolega Matevž Frangež ni povezoval in se ne povezujejo ne s strokovno ne z znanstveno dejavnostjo posameznega poslanca, ampak je citiral del magnetograma, ko je bil gospod Šircelj politični funkcionar. Prosim vas, da v nadaljevanju, če že dopuščate širitev obrazložitve glasu, vsaj zagotovite spoštljiv odnos do poslank in poslancev in jim tukaj ne dovolite, da se jim jemlje verodostojnost pri obrazložitvi njihovih stališč s tem, da se jih primerja z lastno osebo. Jaz sicer vem, kako je to in kako se to imenuje, ampak bom na tej stopnji utihnila. Prosim vas, da v skladu s poslovnikom uveljavljate obrazložitev glasu kot obrazložitev glasu, ne pa obračunavanje z osebami. Hvala.
Hvala. Moram povedati, da je tudi moje opozorilo v tem smislu, da je bila to bistveno preširoka obrazložitev glasu poslanske skupine, se ne strinjam s takšno obrazložitvijo. Moja ocena je bila, da kljub vsemu glede osebnih ocen niso bile žaljive, ampak nekako v smislu nadaljevanja neke uspešne kariere. Na tej točki se z vami ne morem strinjati. Zagotovo pa, še enkrat poudarjam, ocenjujem, da je večina obrazložitev na današnji seji, ki je izjemno dolga, potekala zelo korektno. Predlagam, da tako poteka tudi naprej. To je bil tudi proceduralni predlog mag. Majde Potrata. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo obrazložil glas gospod Bogovič.
Hvala lepa. Pri 6. členu je kar 5 amandmajev. Smo pri prvem amandmaju. Prvi trije amandmaji so amandmaji, ki se tičejo stopenj pri sami obdavčitvi. Ključni namen in cilj tistih, ki smo te stopnje predlagali, je bil ta, da ponazorimo tudi s temi predlogi napačen koncept, da se pridobi 400 milijonov evrov iz nepremičninskega zakona. Napaka je v tem, da polovica tega denarja ostane državi, predvsem pa to, da bo ta enormen skok iz sedanjih slabih 200 milijonov pobranih dajatev iz vseh štirih davkov, ki jih danes s tem zakonom ukinjamo, tako velik, da bo v trenutku povzročil zelo veliko preglavic in težav. Žal se tako na hitro, kot se ta zakon sprejema – po nujnem postopku, ko enostavno te simulacije prihajajo skozi čas, ko se preračuni naredijo tudi na hitro v Državnem zboru, kaže, da so bile pri teh številkah različno zadeti cilji. Po tistem, kar je državna sekretarka Vraničarjeva dejala, naj bi imel prvi amandma priliva nekje med 80 in 90 milijonov, kar je precej manj, kot je v proračunu občin sedaj zbranih sredstev. Daje pa ključna sporočila, da se tako velike stopnje, kot so sedaj, ne morejo uveljaviti. V teh dneh, ko smo v številnih debatah, ki smo jih organizirali različni podpisniki peticije, največ govorili skupaj z obrtniki. Pri poslovni dejavnosti postajajo velike obremenitve velik problem za to vrsto dejavnosti. Če smo poznavalci obdavčenja doslej, je bilo bistveno nižje obdavčeno kot industrijski objekti, kot objekti, kjer se opravlja poslovna dejavnost, kot so trgovinski centri – prihaja do zelo velikih skokov v tej obdavčitvi. Če bi želeli ta zakon še bolj nadgraditi, pa očitno ni dobre volje, bi najbrž morali pri klasifikacijah narediti še to, kar smo naredili pri našem amandmaju, da smo trgovske centre posebej ločili. Velik problem je tudi za turistično dejavnost, kjer bodo zopet veliko večje obremenitve. Ključno sporočilo teh amandmajev k 6. členu pa je tudi to, da kmetijska zemljišča – ki so doslej veljala za novo kategorijo obdavčitve, ki jih doslej nobeden od teh davkov, ki smo jih omenili, ki jih ukinjamo, ni zajel – umikamo iz tega področja. Kajti na tem področju že danes velja zemljiški davek, to je katastrski dohodek. Toliko o tem.
Hvala. Ni več interesa za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin, zato prehajamo na obrazložitev glasu v lastnem imenu. Vabim vas k prijavi, ker je bilo dvignjenih več rok. Besedo ima gospa Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Da se ne bodo moji poslanski kolegi čisto izčrpali, naj tokrat v tem krogu tudi sama obrazložim svoj glas, ki je vezan na 6. člen – amandma Slovenske demokratske stranke. Sama Zakona o davku na nepremičnine ne podpiram, ki ga je pripravila vlada Alenke Bratušek, bom pa podprla amandma Slovenske demokratske stranke k 6. členu, ki znižuje davčne stopnje, kot si jih je zamislila vlada Alenke Bratušek v tem zakonu. Dejstvo je in tega ne govorimo samo mi v opoziciji, ampak nas na to opozarjajo tako podjetniki kot župani, pa tudi vsakodnevno se je verjetno vsak izmed nas že srečal vsaj z enim posameznikom, ki je povedal, da to je pa že preveč, kar počne vlada Alenke Bratušek. Davčne stopnje so previsoke. Zato naš amandma omogoča, da se bodo te davčne stopnje glede obdavčitve nepremičnin znižale tako za poslovne kot industrijske nepremičnine, predvsem pa najbolj bistveno za zemljišča. Civilna iniciativa, kar ni zanemarljivo, je do sedaj zbrala že približno – sva s kolegom Prevcem prej gledala – 70 tisoč podpisov tistih ljudi, ki so proti temu Zakonu o davku na nepremičnine. To bi moral biti alarm in jasen pokazatelj tako koaliciji, predvsem pa predsednici Vlade gospe Alenki Bratušek, da bi umirila konje in še enkrat pomislila, ali je to res najbolj pametna in najboljša rešitev, ki jo predlaga za državljanke in državljane. Dejstvo je, da vlada Alenke Bratušek ne počne skorajda nič več drugega kot samo to, da zvišuje davke. In s tem, ko bomo sprejeli ta davek na nepremičnine, bomo dosegli samo to, da bodo tisti, ki že sedaj tako slabo živijo, živeli še slabše. In vlada Alenke Bratušek ne počne nič drugega kot to, da s takšnimi zakoni ruši socialno državo. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospa Mateja Pučnik, izvolite.
Hvala lepa za besedo, spoštovani predsednik. Tudi jaz bom amandma, ki ga predlaga Slovenska demokratska stranka k 6. členu tega zakona, podprla, saj, kot so že moji kolegi predhodniki povedali, predvideva nižje davčne stopnje. Menim, da so davčne stopnje, ko so zdaj v temu zakonu predvidene, absolutno previsoke, preveč obremenjujejo naše gospodarstvo, predvsem male podjetnike in obrtnike. Preveč obremenjujejo naše občine, naše kmete in vsakega državljana in državljanko naše republike, ki ima kakšno nepremičnino. In ti zneski za novi davek bodo višji, kot smo ljudje prej plačevali nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča. Za bivalne površine tudi dvakrat do trikrat več; še posebej visoke zneske pa bodo po novem davku plačevali obrtniki in podjetniki, za katere imam podatke, da se nekaterim povečuje tudi za petkrat, torej bodo plačevali petkrat višje zneske, kot so do sedaj plačevali to nadomestilo. Moramo vzeti resno tudi priporočila oz. ocene Obrtno-podjetniške zbornice, ki napoveduje, da bodo morali ti podjetniki in obrtniki v veliki meri tudi zapirati svoja podjetja. Če je le-teh vsaj 10 do 15 %, je to alarmanten podatek, ker to pomeni, da bodo odpuščali, to pomeni tudi, da se bo povečala še brezposelnost. Kar pa je najslabše – menim, da bi bilo najslabše ravno to –, da bi selili svoja podjetja v tujino, ker jim tukaj država nalaga prevelika bremena. Kot sem povedala, jaz bom amandma Slovenske demokratske stranke podprla. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Andrej Čuš.
Hvala za besedo. Tudi sam bom kot moji predhodniki podprl amandma Poslanske skupine SDS. Zakaj? Ker s tem amandmajem skušamo pomembno razbremeniti kmetijstvo in gospodarstvo. Želimo znižati davčne stopnje za gospodarske in kmetijske nepremičnine ter zemljišča. Povejte mi, kdo bo zaposlil toliko mladih brezposelnih, če ne gospodarstvo. In kdo bo ohranjal slovensko podeželje, če ne mladi? To, kar vi počnete s tem davkom, je nacionalizacija premoženja in če v zakup vzamemo, da se zavzemate za centralizacijo države, potem lahko logično sklepamo, da si želite centralnega planiranja. In v času proletariata je bilo živeti na podeželju kazen in nekako se mi zdi, da je danes spet prisoten podoben občutek. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Spoštovani predsednik! Amandma Slovenske demokratske stranke, ki govori o znižanju davčnih osnov, bom podprl. Dejstvo je, da so v zakonu predlagane davčne osnove bistveno previsoke in posegajo v vse sfere našega ljudstva. Pred sabo imam revijo Obrtnik, kjer je zapisano: "Peticija obrtnikov in podjetnikov. V peticiji so med drugim zapisali, da konkurenčnost malega gospodarstva upada, Vlada pa ga čedalje bolj bremeni." Nadalje bi vam rad citiral stavek, ki je zapisan v dokumentu Rdečega križa, ki pravi takole: "Zakaj morajo biti nižje davčne stopnje. Današnji krizni časi nas namreč postavljajo v vedno težji položaj. Na eni strani je vedno manj sredstev iz vseh virov financiranja, po drugi strani pa poglabljanje socialnih stisk ljudi. V Sloveniji se je število prejemnikov materialne pomoči v obliki prehrambenih izdelkov Rdečega križa Slovenije od leta 2008, ko smo se začeli soočati z recesijo, do leta 2012 povečalo za več kot 44 tisoč oseb. V letu 2012 je Rdeči križ Slovenije s hrano pomagal 150 tisoč 186 socialno ogroženim posameznikom. Od začetka leta do konca oktobra 2013 je Rdeči križ Slovenije razdelil že 240 tisoč ton hrane." Spoštovane gospe in gospodje, ali ima sploh še smisel, da nadaljujemo razpravo o zakonu o davku na nepremičnine, ki dodatno in na vse možne načine obremenjuje vse in vsakogar! Ali ni dovolj zgovoren podatek, ki sem ga zdaj navedel? Ljudje vas opozarjajo in vas prosijo, moledujejo, ne počenjajte tega in ne postanite dokončni grobarji slovenskega ljudstva, mojega in našega naroda! Prosim vas, da ne greste po tej poti. Zato bom podprl predlog, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, da se davčne stopnje znižajo.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Ne? Še ne! Prav. Prehajamo na prijave za obrazložitev glasu. Besedo ima gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani! Sam bom podprl amandma Slovenske demokratske stranke, ki znižuje višino davčne stopnje. Rekel bi, da predlagatelj ni upošteval načela razumne meje, kajti cilj je samo polnjenje proračuna, ni pa tu pogleda na državljane, ni pogleda na gospodarstvo in ni pogleda na občine, ki imajo v lasti veliko nepremičnin. Izpostavil bi pa nekaj, kar še ni bilo izpostavljeno, da je to tudi davek na davek. Pri vrednotenju nepremičnin, bom navedel primer, gradbeni material je vsak plačal, recimo danes po 22 % stopnji DDV. Za storitev se plača 9,5 % davek. Vrednotenje nepremičnin v bruto vrednosti vsebuje tudi to višino že plačanih davkov, ki jih je lastnik nepremičnine že plačal. To se pravi, pri obdavčenju nepremičnin, ker gre za bruto vrednost tega, plačamo tudi davek na že plačani davek. Davek na nepremičnine zajema tudi davek na davek. S tem želim še enkrat opozoriti na razumno mejo. In s tem predlogom, kjer občutno znižujemo višino davčne stopnje, se vsaj omili tisti, da ne rečem, dvakrat plačani davek. Prosim za razumno mejo, kajti v povprečju se nepremičnine dražijo, davek pa dva- do trikrat. To ni več razumna meja.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Robert Hrovat.
Hvala lepa za besedo. Amandma bom podprl, davčne osnove so previsoke. Bodimo pošteni, tudi v mandatu 2004–2008 smo se že pogovarjali o davku na nepremičnine, ampak takrat smo govorili o davku na nepremičnine kot davku na luksuz, torej na drugo, tretje, četrto stanovanje, na zazidljive parcele, na luksuz, ne pa da se obdavčuje vse povprek. Slovenski državljani, ki nas danes gledajo, sem prepričan, da se ne zavedajo razsežnosti tega problema, ki jih bo zadel naslednje leto junija. Naslednje leto junija bodo vsi dobili položnico za vsako nepremičnino, ki jo imajo, in ta položnica bo v povprečju visoka, če gledamo celo Slovenijo, med 200 in 300 evri. To položnico bo treba plačati, in sicer v največ treh obrokih. In zdaj si predstavljajte ljudi, ki živijo na robu, tiste ljudi, ki dobijo slabo penzijo ali slabo plačo, ko si po plačilu položnic lahko privoščijo samo nakup poceni hrane. In vi jih boste obremenili tistega junija, namesto da bi si privoščili nek izlet poleti, bodo zbirali denar, da bodo lahko plačali tisto nepremičnino – in to prvo nepremičnino, osnovno bivanjsko enoto. To je sramota, to je nedopustno. Vsaj prisluhnite našemu amandmaju, ki znižuje davčne stopnje, ki bi na nek način vsaj približno bolj pošteno pripravile ta zakon. Predstavljajte si te ljudi, v kakšni stiski bodo. Na žalost se ti ljudje danes še ne zavedajo, kaj jih čaka. Ni prav. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Štefan Tisel.
Hvala za besedo. Vsem prisotnim lep pozdrav. Tudi sam podpiram amandma Slovenske demokratske stranke, ki znižuje davčne stopnje na vseh kategorijah, ki so tu podane. Če bi znižali te davčne stopnje, bi ljudje nekako plačali približno toliko, kot plačujemo zdaj. Kajti marsikje se bo plačevalo 2- do 3-krat več, kot se za enake nepremičnine plačuje zdaj. Širi se krog tistih, ki bodo plačevali, zlasti glede premoženja oz. infrastrukture Rdečega križa in drugih humanitarnih organizacij, tako da bi takšna nizka davčna stopnja ne pomenila tolikšnega bremena, kolikor je ta enormen skok, kot je zdaj v predlogu. Iz podatkov je sledilo, da se je do zdaj pobralo iz tega naslova davka približno 180 milijonov. Bilo je rečeno, da pri popisu nepremičnin vsaj polovica nepremičnin ni bila registriranih. Že iz tega naslova, če bi zdaj plačevali za vse nepremičnine, bi nekako pobrali dvakrat 180 – 360 milijonov, tako da se tu zadaj nekaj skriva, verjetno je neka rezerva, da računajo, da bo pobranih več, kajti ne bodo vsi plačevali, ker ne bodo zmogli, da bi vendarle neko dostojno vsoto še v vsakem primeru pobrali. Marsikdo, ki je na robu preživetja, ne bo mogel plačevati tega davka, okrog tega smo že veliko slišali. Če pa bi bile te nižje stopnje, sem pa prepričan, da bi večina ljudi lažje plačala in tudi več bi bilo pobranega tega davka. Hvala.
Hvala tudi vam. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Tudi sam podpiram amandma, ki davčne stopnje v 6. členu spreminja tako, da je obremenitev za zavezance približno na isti ravni, kot so jo deležni danes po obstoječih davščinah – nadomestilu davka na premoženje in prispevku za gozdne ceste. Po vseh razpravah doslej žal nismo slišali, iz kje izhaja koncept teh stopenj. Kaj je bilo tisto, kar je zakonodajalca vodilo, da je za rezidenčne stanovanjske nepremičnine in za kmetijska zemljišča določil stopnjo 0,15, za industrijske 0,75 in za energetski 0,40? Kaj je bila osnova, ki je določila različne stopnje pri obdavčitvi nepremičnin, tega odgovora nismo dobili. Ta odgovor je še toliko bolj pomemben, ker sem vam prej citiral zakon, ki je bil v vladni proceduri v letu 2010, ko so vlado vodili Socialni demokrati, kjer je bila stopnja v temu zakonu – zanimivo v istem členu, v 6. členu, tudi tisti zakon je imel stopnjo v 6. členu – določena v višini 003 %, se pravi petkrat nižja kot danes. Petkrat nižja, kot je danes! Po tisti določbi je bil to lokalni davek, predpisovale bi ga občine ter v prvem letu in v naslednjih bi se odmerjal na osnovi 80 % posplošene tržne vrednosti. Kaj se je zgodilo v 3 letih s politiko Socialnih demokratov, da v 3 letih popolnoma diametralno spreminjajo stališče glede obdavčitve nepremičnin. Samo en razlog je možen, in sicer ta, da ta davek nima nobene zveze s tistim namenom, zaradi katerega naj bi ga pobirali, ampak je namenjen izključno polnjenju proračunske blagajne, nekega primanjkljaja, ki pa žal ne bo zadosten. Teh dvesto milijonov evrov, kljub temu da gre za enormno število, za ljudi in gospodarstvo ne bo rešilo ničesar.
Hvala. Gospod Černač, se najbrž zavedate, da na vaše vprašanje ne morete dobiti odgovora, tako da vas moram opomniti, da ste šli čez rob dovoljenega pri obrazložitvi glasu. Naslednji ima besedo gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala za besedo, spoštovane kolegice in kolegi! Jaz vas rotim, da podprete amandma Slovenske demokratske stranke, predvsem po davčnih stopnjah, ki so razumne, ki so evropske in ki so evropsko primerljive in imajo tudi nek etični status. Samo en primer za tiste, ki nas gledajo preko televizijskih sprejemnikov, rezidenčne stanovanjske nepremičnine je koalicija ovrednotila z davčno stopnjo 0,15 %, mi z 0,05 % – torej trikrat manj. Najbolj zanimiva zadeva: 0,75 % za poslovne in industrijske nepremičnine razen energetskih objektov, naš amandma pa opredeljuje, da je to 0,1 %. Kaj pomeni to? To pomeni, da morajo biti največje krave molznice v tej državi tisti, ki so danes manjši podjetniki, manjša podjetja, ki dajejo kruh našim ljudem, ki zaposlujejo ljudi; in tisti bodo v naslednjem obdobju največje molznice, kar se tiče nepremičninskega davka. Zanimivo pa je, da za poslovne in industrijske objekte zahtevate večjo davčno stopnjo kot za nerezidenčne objekte, in sicer nerezidenčne objekte po vaši etiki. Po vaši etiki, spoštovane kolegice in kolegi, drugi, tretji, peti in deseti vikend v Gozdu Martuljku ali na morju je v sami stopnji davka manj obdavčen kot neki industrijski objekt. To pa je tisto, kar je nerazumljivo in nelogično. Moram priznati, da imamo tudi mi socialni čut do Šaleške doline, nasedli projekt TEŠ 6 bo obdavčen po novem, po vašem predlogu za 6 milijonov evrov davka, v kolikor bo obstal; na 1,5 milijarde, po naši stopnji pa 1,5 milijona. Mi imamo nek socialni čut tudi do Šaleške doline, da bo plačala manj, da bo lahko nekako preživela. Najlepša hvala.
Hvala. Še je interes za obrazložitve glasu in vas vabim k prijavi. Besedo ima gospod Zvonko Lah.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom ta amandma podprl, ker obdavčevanje kmetijskih zemljišč, ki je že tako obdavčeno z drugim davkom, je to dvojno obdavčevanje, poleg tega je pa še približno desetkrat višje obdavčevanje kmetijskih zemljišč kot v sosednji Republiki Avstriji. V kakšnem stanju je slovensko kmetijstvo? Obravnavali smo Poročilo o stanju kmetijstva v 2012. Vemo, kakšni so rezultati, kakšna je samooskrba, kakšno je zaraščanje kmetijskih zemljišč, kakšen je trend, in sedaj dodatno obdavčujemo še kmetijska zemljišča s tem davkom. Naša stranka je proti temu in jih s tem amandmajem oproščamo davka na nepremičnine za kmetijska zemljišča in znižujemo tudi ostale koeficiente. Mislimo, da so kmetje v taki situaciji, da bi bilo potrebno iskati rešitev, kako trend v kmetijstvu obrniti v drugo smer, ne pa še dodatno obdavčevati. S tem ne bomo povečali konkurenčnosti našega kmetijstva, niti ne povečali samooskrbe, ampak bomo pospešili zapuščanje podeželja in ukinjanja kmetovanja. Dodatna obremenitev podeželja še s tem davkom bo imela zelo negativen učinek in pričakoval bi, da bi tudi kmetje malo drugače reagirali na ta zakon. Bodo pa gotovo takrat, ko bodo dobili položnice.
Hvala. Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Ta amandma bom podprl, ker v osnovi niža davek od tistega, ki je predviden v originalnem zakonu, v zakonu, ki ga predlagate v koaliciji. Malo prej je bilo govora tudi o tem, kako smo se že v naši prejšnji, prvi vladi o tem pogovarjali. Ja, smo se, ampak številke so bile približno take, kot jih mi danes predlagamo, ali pa še manjše, ko smo govorili o tem, da bomo stavbno zemljišče preimenovali v ta zakon. Ta zakon oz. ta člen bo prizadel tudi tiste, ki so daleč najbolj šibki. Iz enim od prejšnjih glasovanj si je koalicija določila, da bo za najemniška stanovanja, torej za stanovanja, ki niso v neposredni lasti posameznika, plačal davek tisti, ki je v stanovanju. Mi to nižamo. Rad bi vas opozoril še na eno stvar. Mene dvoličnost izjemno moti in zelo rad opozorim na dvoličnosti in zato bom na tako dvoličnost v povezavi z davki opozoril tudi sedaj. Pred petimi leti je gospa Tavševa, ki je sedaj šla ven, zbirala položnice. Takrat se je oglasila tudi pri gospodu Antonu in Kristini Trobec iz Jesenic. Novačila jih je, naj prideta pred kamere in povesta, kako težko živita. Ta gospa in gospod jo danes iščeta. Ni je več nikjer, ne javi se na noben telefon. Zakaj? Zaradi tega, ker jih jeseniški župan meče iz stanovanja, ker ne moreta plačati zapadlih računov. To je ta dvoličnost. Koliko takih ljudi bomo še imeli po tem členu, če naš amandma ne bo sprejet. Gospe Tavševi predlagam, da nakaže na jeseniško Karitas kak denar, če jih je leta 2007 tako grdo izkoristila. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Matevž Frangež.
Res je, socialni demokrati smo v celotno razpravo o davku na nepremične vstopili z ambicijo, da naredimo obremenitve primerljive tistim, o katerih smo razmišljali leta 2010 in 2011. Še več, tudi nekaj drugih rešitev – pripadnost davka je ena od takih – je zelo podobih tistim, s katerimi v teh dneh razpravo vodi opozicija. To smo tudi priznali. Pripadnost davka, davčne obremenitve, možnost pravnih sredstev, vse to so bila stališča, ki smo jih predstavljali v nekaj mesecev trajajočem koalicijskem usklajevanju. Ampak na koncu je treba ugotoviti, in tega socialni demokrati nismo nikoli tajili, da ima ta davek tudi svoj fiskalni namen. Spoštovane in spoštovani, v letih 2014 in 2015 mora ta država narediti svoje, da uresniči zaveze, ki smo jih dali v okviru postopka čezmernega primanjkljaja, tudi našim evropskim partnerjem. To zelo dobro poznate. V letu 2014 moramo za pokojnine zagotoviti 188 milijonov evrov več, kot je planirano v prvotnem proračunu. Zagotoviti moramo dodatna sredstva za socialne transferje, za financiranje tujih obresti, pa tudi za realizacijo sanacije bank. Brez tega pač ne bo zagona kreditiranja in ne bo odpiranja novih delovnih mest. V zaostrenih javnofinančnih razmerah je torej dilema zelo jasna. Ali bomo odpuščali policiste, učitelje, tudi uradnike, ali bomo zmanjševali socialne transferje ali pa bomo, četudi boleče in z vsem razumevanjem, uvajali tudi nove obvezne dajatve, kot je ta davek. Mi smo se odločili za slednje.
Hvala. Gospa Sonja Ramšak ima naslednja besedo.
Hvala. Amandma Slovenske demokratske stranke bom podprla, ker zagotavlja socialno državo, ker zagotavlja gospodarsko rast in ker obdavčuje bogate. S tem amandmajem se občutno znižujejo stopnje obdavčitve, medtem ko se po predlogu vlade Alenke Bratušek in koalicije obdavčujejo tudi stavbe, namenjene za druge namene: za javno dobro, bolnice, zdravstveni domovi, tudi gasilski domovi, pa čeprav pravite, da ti niso obdavčeni. Seveda so, če so v lasti občin oziroma lokalne skupnosti. S tem amandmajem je dopolnitev tega zakona na način, da se obdavčijo dodatno tudi tiste nepremičnine, ki so ocenjene na več kot milijon evrov. To pomeni, da obdavčujemo bolj bogate in manj revne. Spoštovane kolegice in kolegi iz DeSUS, ne vem, kako lahko danes mirno sedite in ne razpravljate. Vse poslanke in poslanci smo bili, tako [[...]] [[nerazumljivo]] [[...]]nagovorjeni, da odločno nasprotujemo temu zakonu. Z delegacijami, ki so nas obiskovale v poslanskih skupinah, so bili tudi vaši člani. Žalostno je, da po eni strani govorite, da ste za socialno in pravično državo, na drugi strani pa to rušite [[...]]
Gospa Sonja Ramšak, polemizirate in ste ravno tako [[…]]
Hvala, predsednik.
[[...]]zlorabili inštrument obrazložitve glasu. Naslednja razpravljavka je gospa Janja Napast.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Lepo pozdravljeni, poslanke in poslanci! Avstrija je štirikrat večja od Slovenije, pa ima bolj ugodno kmetijsko strukturo in manjši delež zemljišč z omejenimi pogoji kmetovanja. Osnovna davčna stopnja je 0,2 %, kar je petkrat manj, kot predlagana obdavčitev v Sloveniji. Torej vas pozivam, da podprete ta amandma, kajti znižujemo davčno stopnjo. Ocenjena cena kot osnova za nepremičninski davek ni edino, kar je v nasprotju z Ustavo, kajti menimo, da je ta nepremičninski davek nepravičen, kajti nepremičnine so bile precenjene oziroma podcenjene, tako da je bilo vrednotenje zelo nestrokovno. Lastniki kmetijskih in gozdnih zemljišč naj bi po predlogu Gursa plačevali tudi nepremičninski davek za gozdne ceste, tako da bo resno tudi za dediče v zapuščinskih razpravah, kajti če mladi prevzemniki kmetij niso edini dediči, so kmetije črnogledo obsojene na propad, saj je nemogoče kmetijo ob prevzemu še preplačati. Če pogledamo realno, vse več mladih se po končanem faksu seli nazaj k staršem, ker nimajo dostopa do sredstev, ki bi jim omogočala osamosvojitev. Pozivam vas, da z nepremičninskim davkom ne žalite skupine prebivalstva, ker je nepravičen in v nekaterih členih tudi neustaven. Hvala lepa.
Hvala. Naslednja ima besedo gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Slovenija bi skoraj postala država z najslabšimi gospodarskimi obeti v razvitih delih sveta. Prehitel nas je samo Ciper in to kljub obljubam gospe Bratušek, kako dobro gospodarsko rast bomo imeli in kako uspešno bomo delali. Vse druge države so pred nami in to zato, ker so sprejele prave ukrepe, tako baltiške države, Slovaška, Češka in ostale. Znižali so davke, s tem sprostili kreditni krč, obenem privabili investitorje iz tujine, ki gredo v ugodno davčno okolje, saj ste že slišali za davčne oaze. Govorili ste nam, vzemite bogatim, in to smo lani res naredili z davkom na premoženje, obdavčili vse nad 500 tisoč evrov. To so tisti s premoženjem nad 500 tisoč evrov. To so tisti, ki recimo da imajo več in lahko tudi več plačajo. Gospodarska rast in nova delovna mesta bodo samo takrat, ko se davki znižujejo, ne pa zvišujejo. To smo v SDS že dokazali, vi pa ne znate drugega, kot vleči zadnje cekine iz denarnic vseh po vrsti in bankrotirati ter zadolževati državo. Z zakonom in s tem členom dajete tudi nov udarec podeželju. Vemo, da je že danes zelo nizka samooskrba, da je zaraščanje, da se opuščajo kmetije, in čez 10 let se bomo spraševali, zakaj je situacija še slabša. Z našim amandmajem znižujemo davčne stopnje; za kmetijske stavbe, stavbe za javno rabo in kmetijska zemljišča pa jih ukinjamo, ker ocenjujemo, da bi to negativno vplivalo. Zato bom naš amandma podprla. Upam,, da zakon ne bo sprejet, saj že napovedujete, da ga boste popravljali, kar pomeni, da že sedaj veste, da ni dober.
Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani! Jaz bom podprl amandma Slovenske demokratske stranke, ki znižuje davčne stopnje za vse davčne zavezance z enim samim namenom, da naredimo davčno breme sprejemljivejše in ne tako ekstremno visoko, kot je predlagano s predlogom koalicije oziroma vlade. Problem je večkraten in večplasten. Gospodarski subjekti na slovenskem podeželju, to je izven centrov, bodo bolj obdavčeni po novem, kot so bili doslej, zlasti v tistih občinah, ki so imele spodbudno in prizanesljivo politiko nadomestila za stavbno zemljišče do gospodarstva. Če so občine želele pridobiti gospodarske subjekte, so jih kar se da nizko obdavčile, da so gospodarski subjekti tja prišli. Sedaj bodo te občine deležne večje davčne obremenitve. Podobno je tudi za številna kmetijska gospodarstva po podeželju, kajti ta imajo celo kopico pomožnih objektov ob stanovanjskih hišah, kmetije so se v tem času prestrukturirale, gospodarska poslopja so v glavnem prazna, služijo kot neka skladišča, garaže ali nekaj temu podobnega. Sedaj bodo po novem tudi za te stvari ljudje plačevali davke. Naj vam povem na primeru občine Brežice, doslej je zbrala nadomestila približno 850 tisoč evrov, po novem bo tega preko treh milijonov. Kar pomeni, da bodo Brežičani za štirikrat bolj obdavčeni kot doslej, na račun tega krivičnega davka. Temu odločno nasprotujem in zato bom podprl amandma Slovenske demokratske stranke.
Hvala. Prehajamo na nadaljevanje obrazložitve glasu. Vabim vas k prijavi. Besedo ima mag. Branko Grims.
Vsekakor bom glasoval za amandma SDS, ki predlagane davke znižuje, kajti taka rešitev, kot je v osnovnem besedilu zakona, je morda odraz tiste mentalitete, ki jo je predstavila predsednica Vlade, ko je rekla, da zvišuje davke zato, da bi se ljudje počutili varne. Murphyjev zakon pravi, ko zaseda vlada, ni varen ne posameznik, ne njegove pravice, ne njegovo premoženje. Kot je osnovno besedilo zakona v tem členu napisano, v celoti opravičuje Murphyjev zakon, ki očitno za vas velja, ustava pa ne. In zaradi tega je potrebno ta zakon narediti nekoliko bolj človeškega, takega, da bo služil svojemu namenu in da ne bo osnovna cokla razvoju in blaginji ljudi, kajti tako kot je napisan, bo samo to in nič drugega.
Hvala. Naslednji ima besedo mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Podprl bom predlog amandmaja SDS. Davčne stopnje, ki jih predlaga koalicija, so absolutno nenormalno visoke. Zanimivo je bilo skozi razpravo poslušati, kakšen je glavni namen tega zakona o davku na nepremičnine. Ključno je – polnilec proračuna. Vendar v vseh razvitih državah je izključni namen davka na nepremičnine razvojna funkcija in ta pripada lokalnim skupnostim. S temi davčnimi stopnjami, ki jih vi predlagate, boste dokončno zadušili gospodarsko rast in ubili še tista dobra podjetja, ki delajo. Sem pa prepričan, da bomo pri petem amandmaju prišli do zaključka, da je predsednica Vlade že tretjič zavajala slovensko javnost. Predsednica Vlade trdi: "Velike gospodarske družbe bodo plačevale enak davek, kot so ga doslej. Davek bodo lastniki stanovanj plačevali 3 evre več mesečno kot doslej." Naj mi nekdo odgovori, kdo bo plačal 205 milijonov evrov dodatnega davka, ki ga proračun pričakuje iz naslova davka na nepremičnine. Kdo? Podeželje? Mala in mikro podjetja? Mislim, da smo predsednico Vlade pri tem amandmaju ulovili še na enem zavajanju. Smo pri šestem amandmaju in predsednica Vlade je že trikrat zavajala slovensko javnost.
Hvala. Besedo ima gospod Srečko Meh.
Amandmaja ne bom podprl. Bom pa povedal tisto, kar sem včeraj povedal in kar je bilo včeraj povedano. Slovenski javnosti je treba povedati, da se s tem amandmajem znižuje obstoječa stopnja obdavčevanja na toliko, da bi morali iz proračuna plačati občinam 100 milijonov evrov. To je včeraj povedala državna sekretarka. To predlagate, gospe in gospodje. Lahko, ker nimate odgovornosti in ker lahko predlagate karkoli hočete. Naša odgovornost pa je, ko govorimo o socialni državi, da poskušamo od tistih, ki imamo premoženje, dobiti sredstva, s katerimi bomo zagotovili tisto, kar socialna država mora imeti: socialo, izobraževanje in vse ostalo. Zato se mi zdi bistveno, da bi danes govorili o tem, zakaj se kdo ne more odločiti; ne pa da ponovno odpiramo razpravo od takrat, ko smo o vsakem od teh amandmajev govorili. Naš nastop pred kamerami – to ste pogosto uporabljali, da se sliši, da govorimo kameram, da govorimo gledalcem. Jaz govorim zato, ker bi bilo prav povedati, da je povprečna stopnja obdavčitve stanovanja, ki je vredno 70 tisoč evrov, 60 evrov na leto. To je bilo včeraj povedano. Danes pa govorite o vsem drugem kot o tistem, o čemer smo že prej govorili. Zato amandmaja ne moremo podpreti, ne smemo podpreti, ker bi popolnoma zgrešil to, za kar je zakon bil predlagan.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič. Prosim? Proceduralno, gospod Zvonko Černač.
Spoštovani predsednik, mislim, da bi bilo dobro, da opozorite poslanca, ko razpravlja, da ni dobro, da zavaja slovensko javnost. On je rekel, če je povprečna cena stanovanja 70 tisoč, davek znaša 60 evrov. Kako? Če je stopnja 0,15. Kako? Ne more biti 60 evrov. Nikakor ne pride ven 60 evrov. Ampak v tem ni problem [[...]]
Proceduralni predlog, gospod Černač?
Temeljni problem tega zakona je, da bodo šole, vrtci, neprofitna stanovanja [[...]]
Me slišite, gospod Černač?
[[…]]občine, mestni skladi plačevali na račun tistih, ki bodo plačevali manj, trgovski centri in tako naprej. Moj predlog je bil povedan na začetku, gospod predsednik, da bi bilo dobro, da v takšnem primeru, ko gre za očitno zavajanje javnosti, poslanca na to opozorite in ga pozovete, da v bodoče tega ne počne. Mimogrede, ko ste me prej opozorili, ko sem postavljal vprašanje. Jaz sem postavljal retorična vprašanja in nisem pričakoval odgovorov nanje.
V redu, hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. V Slovenski ljudski stranki smo pri tem členu predlagali amandma, da se stopnje znižajo. Že pri drugem členu smo predlagali amandma, da je to davek lokalne skupnosti, izključno davek lokalne skupnosti. To smo predlagali zato, ker smo odgovorni na tej strani, ker imamo odgovornost, ker nas skrbi zagotavljanje socialne varnosti, ker nas skrbi izobraževanje, ker nas skrbi šolstvo, gospodarstvo, razvoj in tako dalje. Vse to delamo zato, da bi to uro, ki jo je pripravilo gospodarstvo, obrnili v drugo smer, tako kot gospodarstvo predlaga. Vi jo vrtite v smeri povečevanja brezposelnosti, podcenjevanja mladih in padca tujih investicij. Jaz bom to uro zataknil tukaj gor in upam, ko boste pogledali, da se boste spomnili, da morate narediti nekaj, kar bo za gospodarstvo dobro. Sedaj pa konkretno. Ta amandma smo predlagali tudi zato, drage kolegice in kolegi, da ne bi uničili občin. Če uničimo še občine, smo uničili Slovenijo in slovensko gospodarstvo. Z zdaj zbranim NUSZ se je zbralo 191 milijonov evrov, občine bodo morale vrniti v državni proračun približno 50 milijonov evrov; torej bodo imele v naslednjih treh letih toliko manj, cca. 140 milijonov evrov samo. Ampak to ni vse in to ni res. V izračunu, ki ste ga naredili za občine, piše, da bo občina dala davek na stavbe v lasti občin, 80 tisoč evrov za eno konkretno občino, sama je pa izračunala 206 milijonov. Lepo vas prosim, temu se reče [[...]] [[izklop mikrofona]] .
Besedo ima gospod Franc Jurša.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Moj namen ni bil diskutirati niti se konfrontirati, ampak vseeno bom na začetku najprej povedal, da tega amandmaja ne bom podprl; ne bom pa ga podprl zaradi tega, ker niste predlagali nične stopnje. Če bi predlagali to stopnjo, bi z veseljem potrdil vaš predlog. Pa preidimo na neko desno. Spoštovane kolegice, cenjene kolegice iz SDS, kakor tudi cenjeni kolegi in še nekateri drugi iz opozicijskih strank oziroma Slovenske ljudske stranke [[...]]
Gospod Jurša, moram vas opozoriti, da polemike niso dovoljene.
Oprostite, predsednik. Cel večer poslušam očitke na račun DeSUS. Jaz bom odgovoril v nekaj stavkih. Zadnji očitek je bil od kolegice Sonje Ramšak. Bom nadaljeval z obrazložitvijo. Mi smo dosegli določene napredke znotraj koalicijskega usklajevanja in relativno hitre razprave na to temo. Lahko govorim o tem, da se upošteva 50 % olajšava, poznate zadevo, da je stopnja za stanovanje 0,15 %, da se postopno uvaja ta zakon. Povedali pa smo tudi, da s tem nismo zadovoljni. Pa se vprašajte, kako smo sprejemali ZUJF, ali smo bili takrat tiho? Seveda smo bili, ker smo bili v koaliciji in smo morali nekatere zadeve speljati, ker je to v interesu države. Lepo vas prosim, ne uporabljati stranke DeSUS, kot mi to ne počnemo za vas.
Hvala. Besedo ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala. Če bi bili v SDS populisti, bi resnično predlagali nulto stopnjo, ampak ker smo odgovorni, smo predlagali tisto, kar so potrebe kmetijstva, gospodarstva in vseh ostalih. Sam se zelo čudim, zakaj sta minister Stepišnik in gospod Židan sploh še ministra. Naj ponazorim z enim stavkom. Gospod Židan je leta 2010 govoril, ko se je govorilo o davku na nepremičnine, o stopnji 0,03, da je to tragedija za kmetijstvo. Danes je pred nami predlog zakona, ki za kmetijske stavbe predvideva davek 0,30; za kmetijska zemljišča pa 0,15. Torej 10-kratnik oziroma 20-kratnik tistega, kar je minister Židan v letu 2010 rekel, da je tragedija za kmetijstvo, on zdaj to podpira. Resnično ena kontinuiteta politike socialne demokracije. Na drugi strani imamo ministra Stepišnika, ki vedno znova govori, kako je treba pripeljati v Slovenijo nove in nove investicije, ob tem pa brez besed proti z lahkoto potrdi, da se sprejme davčna stopnja za poslovne, industrijske nepremičnine s stopnjo 0,75. Imamo dva gospoda, ki sta popolnoma tiho, kljub temu, da ju vsi udeleženci na njunih področjih opozarjajo, da bosta grobarja na svojih področjih. Ampak politika koalicije je takšna, kot je. Pripravlja se nacionalizacija, predvsem na podeželju, in ta vlada jo bo s tem – če ne bo podprla realnega amandmaja Poslanske skupine SDS, ki vrača predlog zakona na to, kar je v nadomestilu za uporabo stavbnih zemljišč – gladko povozila in se nam boste smejali. Smejali pa se boste verjetno tudi narodu, ko bodo plačevali te položnice. Sam bom podprl amandma SDS.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Zakon o davku na nepremičnine je samo eden od stampedov, ki ga izvaja sedanja oblast in koalicija. Stampedo, v katerem bo potlačila in pohodila praktično vse pred seboj. Seveda gre to zoper slovenske državljane, zoper te pridne ljudi, ki so si z odrekanjem nekaj ustvarili v življenju, zdaj pa jih je treba zatreti. In včeraj sem uporabil prispodobo in jo bom danes še enkrat, da gre v bistvu za harač. To so izjemni davki, ki jih je turško otomansko cesarstvo uvedlo zoper nemuslimanske državljane z namenom, da si jih potlači, da se jih prisili k odhodku ali pa da prestopijo v muslimansko vero. In tudi tu so politična ozadja teh obremenitev in tega davka. Gospod predsednik?
Imate prav, gospod Jerovšek. Spoštovane kolegice in kolegi, prosim za mir v dvorani. Besedo ima samo gospod Jerovšek. Izvolite.
Jaz bom 6. člen podprl. Z galamo me ovirajo. Moram reči, da nekaterim je smešno, dejansko gre za harač in tudi to me navaja, da so snovalci uporabljali otomanske vzorce, ker so v prvi verziji imeli tudi davek na sakralne objekte, kar je bila značilnost za tujeverne državljane v otomanskem cesarstvu. Hvala.
Hvala. Še je interes za obrazložitev glasu, zato vas vabim k prijavi. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo. Jaz bom naš amandma podprl tudi iz razlogov, ki so jih moji kolegi že navajali glede pripravljenega zakona, ki je bil že v preteklosti in kjer je bila stopnja 0,03. Pa tudi na podlagi vseh prejetih pobud, ki prihajajo s strani lokalnih skupnosti in drugih. Med drugim tudi iz Mestne občine Ljubljana, kjer pravijo – prvič: "Vztrajamo, da je davek na nepremičnine lokalni davek," tudi ta predlog je bil v amandmaju, pa ste ga zavrnili. Drugič: "Občine že ob uvedbi Zakona o davku na nepremičnine morajo imeti možnost odločanja o višini davčnih stopenj," to je ravno ta amandma, o katerem zdaj govorimo. "Po uvedbi Zakona o davku na nepremičnine se občinam v proračunih ne sme zmanjšati neto učinek," tudi na to opozarjamo ves čas. "Zakon o davku na nepremičnine ne sme povzročiti povečanih obremenitev za zavezance v primerjavi s sedaj veljavnim sistemom," tudi na to opozarjamo. In še in še. In pravijo: "Ugotavljamo, da ima Zakon o davku na nepremičnine močan vpliv na občinske proračune, občine pa nimajo pravnih podlag, da pripravijo svoje proračune, ne za planiranje prihodkov ne odhodkov," tudi to je zapisano in podpisan je vaš župan Zoran Janković, ki vas gleda, ne samo nas. Mestna občina Metlika pravi: "Občinski svet je sprejel sklep, da ne soglaša s Predlogom zakona o davku na nepremičnine." Takih dopisov je še veliko, tako da niso dopisi samo tistih, ki so na tej strani, ampak so dopisi tudi na drugi strani. In še enkrat, tako se bojite vpliva na znižanje teh stopenj, po drugi strani pa, ko ena od koalicijskih strank postavi pogoje, se to fiskalno sidro v proračunu, o katerem je bilo prej govora, hitro zmanjša za 40 milijonov, pa ostane volk sit in koza cela. Ko govorimo o nekih ukrepih, ki bi zmanjšali določene stopnje, je pa [[...]] [[izklop mikrofona]] .
Hvala. Proceduralni predlog ima gospod Samo Bevk.
Hvala za besedo, predsednik. Spoštovani zbor! V skladu z 19. členom Poslovnika Državnega zbora vas sprašujem, predsednik, kako boste organizirali delo Državnega zbora na tej seji in tudi delo Državnega zbora v naslednjih dneh. Nepremičninski zakon smo začeli obravnavati ob 14.33 in zdaj smo pri 6. amandmaju, do konca je še 37 amandmajev, čaka pa nas še Energetski zakon, proračuna za leti 2014 in 2015 ter Zakon o izvrševanju proračunov. Če bodo ob vsaki točki iz SDS vzeli še 45 minut odmora, imamo še 4 krat 45 minut pavze, potem se mora sestati matični Odbor za finance, da uskladi proračun, in potem gremo ponovno spet na odločanje. Poleg tega imamo jutri ob 8. uri sejo Odbora za zunanjo politiko, ob 10. uri v tej dvorani javno predstavitev mnenj v zvezi z Energetskim zakonom, kajti povabili smo na to javno predstavitev vesoljno Slovenijo, ki se ukvarja z energetiko. Kako jim bomo sporočili, da bo ta obravnava jutri odpadla? Gospod predsednik, zdaj smo pri 6. amandmaju k nepremičninskemu zakonu, začeli pa smo ob pol treh popoldne in je še 37 amandmajev k temu zakonu. Kako boste v skladu z 19. členom Poslovnika Državnega zbora organizirali delo Državnega zbora, da bomo učinkoviti, da bomo sprejemali zrele odločitve in da bomo tudi poslanke in poslanci ostali v neki normalni kondiciji? Hvala lepa.
Hvala, gospod Bevk. Moram vam povedati, da obrazložitve glasu potekajo v skladu s Poslovnikom. Glede organizacije dela Državnega zbora imamo predvideno, da danes delamo do zaključka te seje. Torej, dokler ne zaključimo, bomo delali. Delali smo v tem tednu praviloma do 10. ure zvečer, danes je predvideno do zaključka seje. Kaj se bo dogajalo okrog polnoči, mogoče bomo takrat vzeli res kakšnih 15, 20 minut odmora za razmislek, da se dogovorimo, vendar seja ta hip teče naprej v skladu s Poslovnikom. Kaj pa bo potem, ko bomo prišli do 24. ure, pa mogoče res sledi premislek, kako in kaj. Ampak predvideno je, da delamo do zaključka. Tako imamo tudi sprejeto v časovnem poteku te seje na Kolegiju predsednika Državnega zbora in si je tudi možno prebrati v dokumentih, ki govorijo o časovnem poteku izredne seje. Naslednji, ki bo razpravljal, je gospod Branko Ficko.
Hvala. Najprej bi rad vsem tistim, ki se danes borijo za občane, za gospodarstvenike, za kmetijstvo, čestital, ampak o tem bi morali razmišljati pred 10 leti v tem obdobju, ko je večina vas bila na vladi in je bila zraven, ko se je ta država uničevala preko bančnega sistema, s kreditiranjem, ko ste uničevali gospodarstvo itn. Če bi takrat normalno gospodarili, se to ne bi dogajalo in ta davek danes ne bi bil potreben. Kar se pa tiče amandmaja okrog zmanjšanja stopenj, bom glasoval proti. Čisto iz enostavnega načela, da davek, če je, bi moral biti povprečen, za vse enak. Že do sedaj se je v tej proceduri delalo preveč izjem, tudi lobijev, če hočete. Primer – na kmetijskem področju, kjer vedno zagovarjamo malega kmeta, je že prišlo do prenizke osnove. In tudi vse primerjave, ki so bile v javnosti, da bo pri nas 25-krat več, kot je v Avstriji, ne držijo. V Avstriji ne povprečna stopnja 0,8. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Še je interes za obrazložitev glasu. Odpiram možnost prijave. Besedo ima gospod Franc Bogovič.
Hvala za besedo. Kolegice in kolegi! Predlagam, da smo kar strpni, razprava bo dolga. Če bi bil vsaj skrajšani postopek, bi takšne razprave o amandmajih zaključili na sejah delovnih teles, danes bomo pač morali tu nadaljevati. Glede davka je bilo rečeno, da so te stopnje primerne, da niso previsoke. Ti trije amandmaji pri 8. členu, pri prvem amandmaju smo sedaj, so namenjeni temu, da ne bi prišlo do prekomernih obremenitev. Eno izmed teh ustavnopravnih določil je tudi to, da se ta davek na nek način, čeprav gre na nepremičnine, ne sme prekomerno obremeniti glede na potencial, kaj lahko lastnik takšne nepremične dobi. V tem delu je bilo danes že kar nekaj primerjav povedanih in naj nadaljujem. Začel bom, ker so bile nekatere kategorije že večkrat omenjene, najprej pri upokojencih, ki živijo v stanovanjih v urbanih središčih, kjer so stanovanja visoko ovrednotena. Zagotovo je to neprimerno visoka obremenitev, kajti šlo bo za nekajkrat večje obremenitve, kot so bile do sedaj. Nič krivi za to zadevo. Druga zadeva je na področju kmetijstva, ki je bilo omenjeno. Kolega, res je procentualna stopnja v Avstriji višja, je pa na drugi strani vrednost kmetijskih zemljišč bistveno nižja, takšno je njihovo vrednotenje, zato je ta izračun, da avstrijski kmetije za petkrat več površin plačajo samo 3 milijone, se pravi petkrat manj na mesto. Imamo konkretne primere od avstrijskokoroškega kmeta, ki jih je navedel profesor Zagožen. Še celo vrsta takšnih primerov je. Tisti, ki smo se malce bolj poglobili, ki smo ljudi poslušali, smo jih slišali v času teh javnih tribun, drugi jih bomo tu nocoj podelili še med vas.
Hvala. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Mi s zavedamo, da nismo s tem amandmajem, ki ga predlagamo, šli do minimuma možne obdavčitve, smo pa ocenili, kje je meja. In vsem tistim, ki imate željo, da pridemo do ničelne obdavčitve, predlagamo, da ta amandma podprete. S tem je člen odprt in v tretji obravnavi zakona lahko pridemo do ničelne stopnje. Mislim, da je to edini način, da izpolnimo željo mnogih, ki ste jo izrazili v obravnavi oz. obrazložitvi glasu. Me pa zelo moti, da tam, kjer bi morale biti ničelne stopnje, to je na področju kmetijstva, da je minister popolnoma odpovedal. Od oddaje Odmevi, kjer je bil nekoliko poten, ker je prišel ta zakon ven, se je potem umaknil in se posvetil čisto drugim temam. Se pravi, preganja zdaj vrtnarje, frizerje in podobne zgodbe, namesto da bi se ukvarjal s svojim resorjem in tudi zagovarjal interese kmetijstva. Da niso stopnje nižje že v osnovnem zakonu, je pa problem tudi v tem, da se ni bilo možnosti v teh postopkih pogovarjati o tem, ker je vlada vse te stvari več ali manj ignorirala. Predlagam, da amandma podprete in da v naslednjem koraku, ko se bodo vlagali amandmaji za tretjo obravnavo, vložimo tudi tisto, kar ste sedaj nekateri predlagali, to se pravi ničelno stopnjo obdavčitev nekaterih nepremičnin. Jaz bom pa ta amandma podprl ravno zato, da se to omogoči.
Hvala. Zdaj pa mislim, da lahko preidemo na odločanje. Glasujemo o amandmaju pod prvo točko, predlagatelj je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Če je amandma sprejet, postanejo amandmaji pod točkami dve, tri in štiri brezpredmetni. Glasujemo. Navzočih je 86 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 49. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem drugi amandma k 6. členu, predlagatelj je Poslanska skupina Nove Slovenije. Če je sprejet amandma pod to točko, postaneta amandmaja pod točkama tri in štiri brezpredmetna. Proceduralno, gospod Matevž Frangež, izvolite.
Spoštovani predsednik, jaz nikomur od kolegic in kolegov ne odrekam pravice, da v skladu s poslovnikom obrazložijo svoj glas. Vendarle pa bi želel proceduralno pozvati celoten parlament, da v teh težkih razmerah in nemogočem tempu, ki ga imamo v Državnemu zboru, upoštevamo tudi kolegialnost drug do drugega. Mi praktično že nekaj časa delamo, bom rekel, na meji vzdržljivosti. To, da se razume, je tudi odgovornost koalicije, pa vendarle želim, da to upoštevamo in da kolikor je mogoče, to razpravo racionaliziramo. Predsednik, moj predlog bi šel – ob spoštovanju poslovniških pravic poslank in poslancev – k temu, da poskušamo razprave racionalizirati in ne ob vsaki priložnosti, ko nam Poslovnik to omogoča, izkoriščati pravice, ki jih imamo, ker to ni zadnje glasovanje, ker pred nami so še številni amandmaji. Razumem, da je potrebno pri njih utemeljiti nekatere stvari, ne pa ponavljati razprave, katere mesto in namen je bil včeraj. Kolegi, v poziv in v želji, da smo drug do drugega korektni, ker verjamem, da smo že vsi skupaj od tega tedna in teh dni zelo utrujeni. Mislim, da bi bilo korektno, da to sejo danes zaokrožimo, kakršnikoli že bodo njeni rezultati, v normalnih okoliščinah in ne ob 6. uri zjutraj.
Hvala. Mogoče samo za vaše pojasnilo. Če ne bomo zaključili do javne predstavitve mnenj, potem računajte, da bomo nadaljevali z delom v soboto. Mislim, da bi bilo lepo in dobro, če bi veljal dogovor med nami, ki sem ga sicer poskušal predlagati vodjem poslanskih skupin, da se v trenutku obrazložitve glasu v imenu poslanske skupine obrazloži glas, posameznik pa obrazloži glas, če ima mogoče ločeno ali drugačno stališče kot poslanska skupina. Govorim samo o tem, kaj sem želel na delovnem posvetu predstaviti. Nihče pa danes od vas ne more zahtevati. Gospod Frangež, hvala za prijetno pobudo za nadaljnje delo. Naslednji proceduralni predlog pa ima gospod Bogovič.
Spoštovani predsednik. Predlagam, da spoštujemo Poslovnik. Vem, da ga boste, ker ste demokratičen predsednik, kajti ob tem, da bo res to danes dolgo časa trajalo in da smo vsi utrujeni, smo nekateri v tem času tudi bili med ljudmi, do katerih je tudi prav, da smo zelo kolegialni in da jim omogočimo, da nas poslušajo. Za kolegialnost prosim, nič drugega. In v tem času, ko smo v Državnem zboru se odločili za takšen postopek, kot ga imamo sedaj, je 70 tisoč ljudi v dobrem tednu podpisalo. Veliko od teh ljudi bo imelo hudo velike probleme zaradi tega zakona in so živo zainteresirani, da se ta zakon sprejme. Želijo tudi mogoče danes izvedeti za posledice tega zakona, ki bo na tak način sprejet, zato predlagam, da si ta čas vzamemo. Zadnjič smo na delovnem telesu poskušali narediti napredek, pri tem zakonu pa smo bili žal neuspešni, ker so predlogi prihajali iz opozicije, smo bili skupaj od 11 dopoldan in do pol štirih zjutraj, verjamem, da bo tudi ta seja danes dolga. Prosim pa res za kolegialnost, potrpljenje in za spoštovanje Poslovnika in spoštovanje ljudi.
Hvala. Jaz bi nekaj svetoval. Mislim, da je po teh dveh proceduralnih predlogih jasno, da do soglasja ne bomo prišli glede tega, da bi delali drugače, kot dopušča Poslovnik. V izogib temu, da bi danes in ta trenutek izgubljali čas z novimi proceduralnimi predlogi, vas sprašujem, ali imate kakšen drug predlog, ki odstopa od poslovniških določil, ali delamo naprej tako, kot poslovnik določa, ker soglasja – je že vidno po dveh obrazložitvah – ne bo. Gospod Tanko je imel naslednji proceduralni predlog. Gospod Pukšič, vi ste bili za gospodom Tankom, pridete na vrsto, ko bo podal proceduralni predlog gospod Jože Tanko. Izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Ne obtožujte nas za to, da se zavlačuje s to sejo. Vi ste sami prekinili to sejo Državnega zbora dva dni nazaj za uro in pol, smo prej končali brez potrebe, ste sami prekinili. Druga stvar, kar je, smo vam na začetku obravnave te točke dnevnega reda 3 vodje poslanskih skupin podpisali predlog, da se obravnava te točke preloži. Ignorirali ste, prezrli ste vsa opozorila in pobude in zdaj smo v fazi glasovanja o amandmajih. Predlagam, da zadevo peljemo naprej, tako da bomo zaključili, ko bomo. Razprava oziroma obrazložitve tečejo in zdaj je očitno v koaliciji dogovor, da boste stavkali, ker skoraj noben ne razpravlja. Zdaj vidimo, kako izgleda koalicijska stavka v Državnem zboru.
Kakšen je vaš proceduralni predlog, gospod Tanko?
Ko bo zadeva končana, bo končana. Upam, da se zavedate, da ste izkoristili vse tisto, da ste uvrstili to točko na dnevni red v skladu z dogovorom na koaliciji. Noben predlog, ki smo ga dali, ni zalegel, noben ni bil upoštevan. Zdaj ne bi smeli več obrazložiti niti glasu pri amandmajih. Predlagam, gospod predsednik, Poslovnik je jasen, da gremo naprej in da glasujemo.
Hvala. Samo kratko pojasnilo, preložitev ni bila mogoča, ker bi s tem kršili Ustavo. Naslednji proceduralni predlog ima gospod Pukšič.
Hvala lepa. Gospod predsednik, vi opozarjate, da ni prav, če v dvorani govorimo. Moj proceduralni predlog je namenjen vam in vas želim vprašati, ker vodite sejo in tudi razlagate Poslovnik v tem trenutku. Zato je prav, če me slišite, zato sem počakal, da bom povedal, ko boste prosti. Gospod predsednik, sprašujem vas, ali je možno da kateremukoli poslanci omejite, ne glede na to če se dogovorite z vodji poslanskih skupin za nek dogovor, poslancu pa omejite v nasprotju z veljavnim Poslovnikom. Kot predsednik poslovniške komisije lahko trdim, da je to v nasprotju s Poslovnikom in da te pravice nima nihče, tudi Kolegij predsednika Državnega zbora, da poslancem nekaj omeji, ker je v nasprotju s Poslovnikom. Če to želite, lahko daste predlog na poslovniško komisijo, spremenimo Poslovnik na tej točki in potem bodo veljala drugačna pravila. Zato se mi zdi vsa ta telovadba in izgubljanje časa, ko je začel že kolega Bevk, brezpredmetno in resnično podaljševanje seje.
Hvala. Seja lahko poteka v skladu s Poslovnikom. Če pa se želi spoštovati, je to odvisno od vsakega posameznika, ali bo ta dogovor spoštoval. Nikakor ga pa ne moremo postaviti pred dejstvo, da to mora spoštovati. Gospod Bevk, imate postopkovni predlog.
Hvala lepa, predsednik, za besedo. Ko sem načel to vprašanje glede organizacije dela Državnega zbora v skladu z 19. členom Poslovnika Državnega zbora, je bil eden izmed razlogov tudi ta, ker sem kot predsednik Odbora za infrastrukturo in prostor za jutri ob 10. uri dopoldan sklical javno predstavitev mnenj v zvezi z Energetskim zakonom. Osebno smo povabili več 100 ljudi, strokovnjakov, organizacij, podjetij in preko medijev vesoljno Slovenijo, ki se ukvarja z energetiko. Zato me je nekoliko pomiril vaš odgovor prej, da bomo delali do javne predstavitve mnenj. Predlagam tudi, da javne predstavitve mnenj jutri ne odpovemo in da temu prilagodimo delo Državnega zbora. Hvala lepa.
To pa v vsakem primeru drži. Javne predstavitve mnenj ne bomo prelagali. Ta se bo izvedla. Že prej sem nakazal možnost, če ne zaključimo v razumnem roku, da ne preprečimo izvedbo javne predstavitve mnenj in nekaterih drugih obveznosti v petek, bomo delali v soboto kot enem od možnih prvih dni, da opravimo in dokončamo to sejo. Da pa to sejo dokončamo čim prej, sprašujem, če ima še kdo željo, da obrazloži glas? Se opravičujem, sem že pozabil. Smo pri obrazložitvi glasu, ki jo je zahtevala gospa Ljudmila Novak v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Spoštovani kolegi! Vidim, da ste polni moči in energije in bomo razpravljali še dolgo v noč. Zato bom pa kratka, pa tudi moji poslanci nimajo take želje po razpravi, ker jih predsednica ne gleda po televiziji, zato so bolj mirni, povedo tisto, kar je treba. V Novi Sloveniji pa smo podali razumen amandma na ta člen, za katerega mislim, da ga boste vsi podprli, ker je najbolj razumen. Vsi se zavzemamo za to, da spodbujamo gospodarstvo. Vemo, da samo z rastjo gospodarstva lahko dobivamo nova delovna mesta in lahko tudi gospodarstvo plačuje vse davke. Zato smo znižali davčno stopnjo za poslovne in industrijske nepremičnine iz 0,75 na 0,40 % in tako izenačili s predlogom za energetske objekte. Prav tako smo znižali davčno stopnjo iz 0,30 na 0,15 % za kmetijske stavbe in tudi iz 0,75 na 0,40 % za zemljišča za poslovno in industrijsko rabo. Vsi vemo, da kmetijski in poslovni objekti niso objekti, v katerih bi se dogajalo nekaj luksuznega, ampak so to nujno potrebne nepremičnine za opravljanje tako gospodarske kot kmetijske dejavnosti. V Novi Sloveniji smo prepričani, da na ta način lahko spodbujamo gospodarstvo. Medtem ko v drugih državah znižujejo davke, da privabijo nove vlagatelje, jih mi zvišujemo, zato sem prepričana, da boste dobro razmislili o našem amandmaju in ga morda tudi podprli.
Hvala. V imenu Poslanske skupine SDS mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Kot je navedeno v gradivu, bom govorili o 3 predlogih, v bistvu 3 različnih predlogih k temu členu, in sicer v vseh 3 predlogih govorimo o znižanju davčnih stopenj. V Slovenski demokratski stranki, gledano v splošnem, smo za znižanje davčnih stopenj. Zaradi tega, če bi bil sprejet katerikoli amandma, ki bi znižal enormno visoke davčne stopnje, ga bomo v Slovenski demokratski stranki podprli. Visoke davčne stopnje so škodljive iz več razlogov, ker obdavčujejo kmetijstvo, podjetnike, skratka tiste, ki dejansko ustvarjajo in zmanjšujejo konkurenčnost na trgu, tako domačem kot tujem. Poslabšanje pogojev, v katerih poslujejo podjetja, kmetje in ostali, pa pomeni, da slabi konkurenčnost Slovenije v Evropi in svetu. Za posameznike, za fizične osebe so predlagane davčne stopnje, ki jih je predlagala vlada Alenke Bratušek, nesorazmerne z dohodkom, ki ga prejemajo. Nesorazmerne so zaradi tega, ker je ocenjena vrednost nepremičnin – ki jo je naredil Gurs in je pridobljena v obdobju, ko je bilo to lažje narediti – previsoka. In ker imajo državljani in državljanke v Sloveniji, realno gledano, vse nižje dohodke in na drugi strani vse večje stroške, ki so nujni za življenje. To so tisti stroški, katerim se ni možno izogniti. Ni se možno izogniti stroškom za komunalne storitve, ki se povečujejo nekajkrat, ni se možno izogniti stroškom za elektriko, vodo, za tiste eksistencialne stvari, ki jih ljudje potrebujejo za življenje. Zaradi tega bomo v Slovenski demokratski stranki podprli tudi amandma Nove Slovenije, ker menimo, da vsakršno znižanje pomeni za državljane in državljanke neko pridobitev. Hvala lepa.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Franc Bogovič.
Kot sem že dejal, trije amandmaji so pri 6. členu, ki se tičejo stopenj in imajo različne fiskalne cilje. Prvi je amandma, ki smo ga že zavrnili in je znižal prihodke državnega proračuna oz. prihodke iz tega davka v primerjavi z dosedanjimi stavbnimi zemljišči. Ta predlog, ki ga je predlagala Nova Slovenija, dvigne te davke iz slabih 190 na približno 260 milijonov in ima ključni cilj razbremenitev gospodarstva. Ker je ta predlog najbližje tistemu, ki ga je predlagala Vlada, verjamem, da imamo od vseh 3 predlogov največ možnosti, da se sprejme. Kot je že gospod Šircelj dejal, sledi pravim ciljem in to so cilji, s katerimi se poskuša tistim, ki na svojih nepremičninah tudi ustvarjajo novo vrednost, zaposlujejo ljudi, zmanjšati bremena. Tako gre na eni strani za kmetijske stavbe, da iz sedaj nerazumljivih 0,30 pridejo na tisto stopnjo, ki jih imajo danes tudi stanovanjske nepremičnine 0,15; in da se tudi za poslovno in industrijsko rabo izenači na 0,40 %. Na ta način bi vsaj v enem izmed davčnih segmentov dali signal gospodarstvu, da ga razumemo. Na takšen način bi bilo gospodarstvo manj obremenjeno, kot je doslej, bi pa bili tisti, ki so lastniki nepremičnin, višje obremenjeni, ker se je sledilo cilju, da se tudi s fiskalnega vidika stopnja iz 0,75 spravi na 0,40. Drug pomemben del tega amandmaja je tudi to, da ne dopušča več povečanje občinam do 50 % nadgradnje, na kar so nas tudi opozarjali številni gospodarstveniki, predvsem obrtniki. Bojijo se tega, da bi že tako visokim stopnjam, ki so določene, potem še dvigovalo stopnje. Koncept je na nek način drugačen, kot je bil v zakonu, ki ga je predlagal gospod Križanič leta 2010. Moram priznati, da se osebno bolj strinjam s tistim konceptom, da se določi relativno nizka, najnižja stopnja in da se prepusti po principu subsidiarnosti občinam, da ocenijo, kaj je v tem primeru najbolje. V tem primeru je šla omejitev, da ne more priti do tega povečanja. Sam in tudi v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bomo ta amandma podprli.
Hvala. Ni več interesa, da bi obrazložili glas v imenu poslanskih skupin. Prehajamo na obrazložitev glasu v lastnem imenu in vas vabim oziroma dajem možnost prijave. Besedo ima gospod Mihael Prevc. Izvolite.
Hvala lepa še enkrat, predsednik. Bom podprl ta amandma, ker je to amandma, ki znižuje davčne stopnje. Večkrat je bilo že rečeno s strani koalicije, da je to sistemski zakon. Ja, moral bi biti sistemski zakon, vendar žal ni. Ta davek bo namenjen izključno za to, da pokrije 200 milijonsko luknjo v proračunu, kar pomeni, da bo ta davek dvakrat do petkrat obremenil naše državljane. Davčna stopnja je previsoka in ta amandma je tisti, ki te davčne stopnje znižuje. Velikokrat je rečeno, da je davek na nepremičnine primerljiv evropskemu davku. Ni primerljiv! Davčna osnova, ki je osnova za zakon o nepremičnini nekje v Avstriji, ne izhaja iz neke posplošene tržne vrednosti, kar se dogaja pri nas, ampak izhaja iz prihodka, ki ga lastnik nepremičnine dobi od te nepremičnine. Davčna stopnja je tam višja, kot ste nekateri rekli. Res je, ampak obremenitev za lastnika nepremičnine je pa nižja. Predvsem je problem previsoka davčna stopnja za gospodarstvo. Smo v času gospodarske krize in polna usta so nas, kako moramo v tem trenutku pomagati gospodarstvu, pomagati, da bo gospodarstvo konkurenčno. S tem, kar počenjamo danes, delamo ravno nasprotno. Če se že gremo sprejemati tak davek na nepremičnine, potem bi morale biti davčne stopnje nižje ali pa da bi jih vsaj dvigovali postopoma. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Iva Dimic.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Kolegice in kolegi! V Novi Sloveniji smo s svojim amandmajem želeli doseči to, da se postavi v enakovreden položaj gospodarstvo in energetiko. Nad podatkom, da so davčne stopnje za energetiko 0,40 in na drugi strani davčna stopnja za gospodarstvo 0,75, se je začudil tudi predsednik Odbora za finance na seji odbora, ki je rekel, da je tudi njega to zmotilo. Pričakovala sem, da bo koalicija tu uvidela napako in da bo zadeve popravila do današnje seje in da bo vložila svoj amandma, kjer bo rekla, res je. Danes sem slišala o TEŠ 6, ki bo na eni strani ceste bo plačal 0,40, na drugi strani pa Gorenje 0,75. Ne vem, mogoče bi morali iti malo na tiste konce, da vidite, kako je to skupaj, da so zemljišča enakovredna, pa taka razlika v obdavčitvi. Mi pošiljamo, bom spet rekla, Gorenje pošiljamo v tujino. Potem pa ne govoriti – joj, nam bo gospodarstvo ušlo. Saj ga sami porivamo! Oziroma ga porivate! Poriva ga vlada Alenke Bratušek. In očitno imajo elektropodjetja in Petrol prenizek profit, da imajo toliko nižjo stopnjo davka. Za konec lahko samo rečem, da ste se odločili, da boste uničili gospodarstvo in prebivalstvo samo zato, da si boste še za nekaj časa kupili vlado oziroma vladanje v Sloveniji. To je žalostno.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Te obrazložitve glasu niso zaradi tega, da bi sami sebi jemali čas ali da bi bili dalj časa tukaj. Ampak enostavno gre za tako pomembno zadevo, po mojem globokem prepričanju, za smrtno obsodbo marsikaterega gospodarskega subjekta, predvsem pa lokalnih skupnosti in marsikatere občine, še bolj pa marsikatere kmetije. Čeprav bi radi povečevali samooskrbo, jo bomo s tem samo zniževali. Kar je bilo prej rečeno, da ima Avstrija 0,8 % stopnjo, ni res. Avstrija ima 0,2 % stopnjo na podlagi Zakona o vrednotenju. In primerjava, kolegice in kolegi, ki jo je naredil dr. Franc Zagožen, ki mu na tem področju lahko verjamemo, za 95 hektarjev njiv, za 25 hektarjev gozdov, za proizvodnjo tisoč prašičev je v Avstriji, na avstrijskem Koroškem [[...]] [[nemir v dvorani]] Predsednik, kaj če bi jaz imel besedo in ne Pozitivna Slovenija kongresa?
Imate besedo, gospod Pukšič, kar nadaljujte.
A njih ne boste utišali? Tudi hvala.
Prosim ostale, ki razpravljate oz. se pogovarjate v dvorani, da se umirite in omogočite gospodu Pukšiču, da obrazloži glas. Izvolite, gospod Pukšič.
Dobro, niso slišali, ne bodo reagirali, oni nadaljujejo z neformalnim kongresom. Dr. Zagožen je povzel, da je davčna vrednost v Avstriji na osnovi njihovega zakona ocenjena na 61 tisoč evrov. 61 tisoč evrov! In 0,2 % na to vrednost pomeni 122 evrov davka. 122 evrov! Enaka kmetija pri nas po Gursu – zdaj upam, da mi boste pustili nekaj sekund dlje – pa je ocenjena od 2 do 3 milijone in bi kmet za enako kmetijo pri nas plačal od [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Mir v dvorani! Preden dam besedo naprej, kolegice in kolegi, vas resnično prosim, da se pogovarjajte v preddverju, ker motite delo Državnega zbora. Halo, se slišimo?! Hvala. Gospa Romana Tomc, imate besedo.
Hvala lepa. Spoštovani predsednik, v skladu s 73. členom Poslovnika ste dolžni zagotavljati, da imam zdajle jaz kot govornica pravico govoriti, brez da bi mi kdo segal v besedo oz. motil moj govor. Lepo prosim, da to zagotovite.
Še eno opozorilo, kolegice in kolegi. Resnično, če se ne boste umirili, vas bom prosil, da zapustite dvorano. Izvolite, gospa Tomčeva.
Hvala lepa. Jaz vas bom prosila, da mi boste zagotovili toliko več časa, kot ga je zdaj poteklo. Rada bi povedala, da bom podprla amandma Nove Slovenije, čeprav to ni čisto naš amandma, ampak gre v pravi smeri in v tisti smeri, v kateri mi želimo – to je v zmanjševanje davčnih stopenj. Ta člen je tipični dokaz, da je ta zakon namenjen izključno polnjenju proračuna in ne sistemskemu urejanju obdavčitve nepremičnin. In drugo, ta zakon je rezultat logističnih pritiskov. Kadar gre za primere, ko je davčna osnova zelo široka, da je veliko davčnih zavezancev, ki vplačuje, velja pravilo, da morajo biti davčne stopnje nizke. Te davčne stopnje, ki so danes v zakonu, so izrazito visoke. In drugo, zakaj sem rekla, da menim, da je to rezultat lobističnih pritiskov Povejte mi en razumen razlog, zakaj bi bilo področje energetike, ki v Sloveniji še edino ustvarja omembe vredne dobičke, manj obdavčeno kot sicer gospodarstvo, v celoti. Razen, če zadaj niso bili kakšni prišepetovalci, kako naj bodo urejene stopnje v Zakonu o davku na promet nepremičnin.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala, predsednik, in moja zahvala vam osebno za korektno dosedanje vodenje te seje. Podprl bom amandma Nove Slovenije in zdaj obrazložitev; ta amandma ima namen, da nevtraliziramo sive eminence slovenske energetike, ki so prisesane na politične stranke leve politične provenience. Ta amandma ima namen, da pomaga slovenskemu gospodarstvu. Če bi bil sprejet, bi to bil tudi lahko dosežek Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, sicer kakšnih pozitivnih dosežkov tukaj ne beležimo, kar pa lahko rezultira v bližnjo interpelacijo ministra. Ta amandma želi pomagati tudi vrhu koalicije, od koder slišimo, da z ZDN – z Zakonom o davku na nepremičnine iščemo še zadnji drobiž pri ljudeh. In mi želimo pomagati, da ne bi iskali še zadnjega drobiža pri ljudeh. Si predstavljate, kaj pomeni, da tistim na socialnem robu poberete še zadnji drobiž. In tisti, ki je to izjavil, je potem dvignil roko in pobral drobiž. Lepo vas prosim, razmislite kolegice in kolegi, noč je sicer še mlada, mi imamo energijo, ampak sprejmite ta amandma, da bo člen odprt, da boste lahko ta člen popravili v tretjem branju. Lepo prosim, vsaj en amandma koalicije podprite. Hvala lepa.
Hvala. Kolegice in kolegi, vem, da popušča koncentracija, ampak vsi, ki ste zbrani pred vhodom v dvorano, razpravljate in motite tiste, ki govorijo. Prosim, ali se posedite v klopi ali ostanite zunaj, nikakor pa ne motiti dela Državnega zbora, ker bo seja samo še dlje trajala, ne manj. Gospod Pukšič, vi ste sicer že obrazložili glas. Ni mogoče še enkrat obrazložiti glas, ker ste že imeli pri temu amandmaju možnost.
Gospod predsednik, jaz sem hotel samo 5, 10 sekund, kolikor mi je bilo tam vzeto, če bi lahko dopolnil, če lahko.
No prav, imate deset sekund, ampak morate razumeti, da vas bom potem prekinil. Izvolite.
Bom samo končal. Hotel sem povedati, da je v Avstriji to ocenjeno na 122 evrov za takšno kmetijo, pri nas pa bi prišlo od 2 do 3 tisoč evrov. Ker je izhodišče pri nas tržna vrednost nepremičnin. In s podporo tega amandmaja Nove Slovenije [[...]]
Gospod Pukšič, 10 sekund je mimo.
[[...]]popravljamo. Hvala lepa.
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Jožef Jerovšek, izvolite.
Bom kar nadaljeval pri mojem predhodniku. Ta zakon s svojimi neverjetnimi stopnjami obdavčitve je ataka, napad na podeželje, kmetstvo, obrtnike, gospodarstvo. In mi vsi iz zgodovine vemo, kako so končale takšne oblasti, takšne države, ki so se dobesedno odpovedala svojemu življu, ki so delale neznosen pritisk na svoj živelj, predvsem na kmetstvo in podeželje. Tu ste povzeli vzorec tudi po vaših političnih predhodnikih po koncu druge svetovne vojne, ki so se z neverjetnim terorjem, z obveznimi oddajami spravili na kmete. In v vaši koaliciji je prevladala filozofija, da se je treba spraviti na tiste, ki se težje povezujejo, ki so razpršeni po slovenski zemlji. Računate tudi na izjemno pridnost in potrpljenje naših ljudi, ampak to je zahrbtno razmišljanje, to je izjemno zahrbtno razmišljanje, ki se bo maščevalo – maščevalo se bo državi, in našim otrokom, ki niso nič krivi, ker bo sedanja generacija in še naslednje s takšno vašo politiko prisiljene k izseljevanju, sem pa boste vabili tujerodne ljudi in ob tem uživali. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Uvodoma moram povedati, da upam, da v Državnem zboru noben ne razpravlja zato, da nas kdo gleda. Jaz mislim, da moramo razpravljati zato, ker je tema izjemnega pomena; in upam, da vsi, ki sedimo tukaj, razpravljamo zaradi tega. Jaz bom amandma Nove Slovenije podprl, ker sem prepričan, da je treba nujno znižati davčne stopnje, čeprav mislim, da bi morali sploh prekiniti razpravo o tem zakonu, ker je izjemno škodljiv v dani situaciji v naši državi. Še enkrat moram poudariti, da s temi davčnimi stopnjami, kot so zapisane v zakonu, obremenjujemo gospodarstvo, podjetnike, obrtnike, obremenjujemo kmete, obremenjuje praktično vse in vsakogar, obremenjujemo upokojence, obremenjujemo socialno ogrožene, obremenjujemo vse tiste, ki so na robu eksistence, in tako dalje. Da bi še malo podkrepil, bi prebral samo to, kar piše tukaj – problematika revščine in kako jo reševati. V prvem stavku uvodnika piše: V letu 2013 humanitarne organizacije v Sloveniji ugotavljajo, da je število oseb, ki potrebujejo našo asistenco, naraslo že na 30 % populacije. In mi s takšnimi rešitvami, kot so zapisane v zakonu, te ljudi spravljamo v obup, uničujemo socialno državo. Jaz mislim, če bomo nadaljevali po tej poti in tudi če bo ta zakon sprejet in ne ti amandmaji, bo v letu ali dveh Slovenija totalno bankrotirala, ampak razen tistih bogov, ki so v tej državi nedotakljivi, bankirjev, lopovov in tistih, ki so državo pokradli. Ostali slovenski narod, da ne govorim o periferiji, da ne govorim o Slovenskih goricah, o Koroški, Pomurju, Prekmurju in tudi Gorenjski, kjer se ljudje iz dneva v dan prebijajo, da lahko plačajo položnice. Zato se mi zdi izjemno pomembno, da te amandmaje podpremo in zaščitimo slovenski narod pred ropom.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da je še interes. Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Bom ta amandma podprl, ker gre v isti smeri kot tisti naš amandma, ki je bil zavrnjen. Povem vam, da je to naslednja priložnost, da nekatera področja boljše uredimo, kot so urejena v tem zakonu, lahko pridemo do ničelne stopnje obdavčitve nekaterih nepremičnin in lahko pridemo do bolj poštene obdavčitve gospodarstva. Kajti ni razlogov, da so nekateri deli gospodarstva obdavčeni drugače kot drugi in to po bistveno nižji stopnji. Tu se očitno vidi vpliv nekaterih priimkov iz energetskih lobijev, ki so v preteklosti ali sedaj upravljali z bogatimi deli državnega premoženja. Ne razumem, zakaj so lahko nekatere naložbe Kada oz. Soda obdavčene drugače kot druge, pa gre za državno premoženje. Zakaj so lahko nekateri energetski objekti obdavčeni drugače kot drugi, kot ostalo drugo premoženje? Predvsem pa se mi zdi neprimerno, da so tako visoko obdavčene nepremičnine na podeželju. Tam se že tako ali tako srečujemo s problemom izseljevanja, migracije prebivalcev iz podeželja v urbana središča. Še posebej je intenzivno izseljevanje mladih. In sedaj se nepremičnine na podeželju samo še dodatno obremenjujejo. In to pri slovenskem delu, ki ima že tako ali tako nizko dodano vrednost. Tisti, ki se ukvarja s kmetovanjem, ne more ustvarjati dodane vrednosti in so več ali manj odvisni od pomoči in subvencij. Pa še tista revščina subvencij, ki bo prišla, se bo dodatno obdavčila, saj taka je napoved. Zato bom ta amandma podprl.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Zvonko Černač.
Ja, tudi sam bom podprl ta amandma, ker sledi usmeritvi, ki smo jo tudi mi predlagali, vendar ga bo potrebno, če bo sprejet v tretjem branju, malo skorigirati na področju stanovanjskih nepremičnin, ampak mislim, da to ni problem. To je sedaj predzadnji preizkus ali priložnost, predvsem za socialdemokrate, da ta slab zakon spravimo v normalne okvire. Jaz sem prej v eni od obrazložitvi glasov postavil retorično vprašanje, kaj se je vendar s socialdemokracijo v Sloveniji, s socialdemokrati v 3 letih zgodilo. Če so iz tega zakona, ki nosi datum 15. julij 2010, dr. Franc Križanič, minister za finance; predstavnik Vlade, ki bo sodeloval pri delu Državnega zbora, je državna sekretarka Mateja Vraničar. Gospa je tudi danes z nami in zagovarja popolnoma drugačno obdavčitev, popolnoma drugačno platformo, popolnoma drugačno politiko, vendar moram reči, da pa drži celotno shemo te koalicije in celotno vlado pokonci, kajti je edina, ki je pri najtežjih vprašanjih glede proračuna za 2015, sprememb za 2014, glede nepremičninskega davka tukaj kot predstavnica Vlade. Ta vlada, kot da nima ministrov. Občasno se je pridružil še Stepišnik, drugače pa izgleda, da imamo vlado, ki čaka samo na priložnost, da se bo lahko fotografirala in poslikala po tem šovu, ki si ga je zamislila okrog zaupnice na rebalans proračuna za 2014. Kaj se je zgodilo v 3 letih, da recimo minister za kmetijstvo gospod Židan [[...]]
Gospod Černač, že drugič vas opozarjam, ker imate popolnoma identično razpravo, kot ste jo že imeli. Razpravljate o vsebini amandmaja, to je predmet obrazložitve glasu, opredelite se, kako boste glasovali, in povzemite vsebino tega amandmaja. To, kar je bilo pred tremi, štirimi, petimi leti, je zgodovina. Izvolite.
Točno to sem naredil in sem še enkrat in bom še enkrat postavil to retorično vprašanje. Ne mi zameriti, tudi pri naslednjem amandmaju ga bom postavil, ker ste mi vzeli 30 sekund, da ne morem končati misli. Hvala.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti glas? Dr. Vinko Gorenak ima besedo.
Naš amandma ni bil sprejet, zato moja podpora amandmaju Nove Slovenije vsekakor gre – to za začetek. Enostavno je stvari treba razgaliti in povedati ljudem, kaj se tukaj dogaja in kaj se skriva za temi amandmaji. Ta amandma je eden tistih, s katerim Nova Slovenija – rekel sem, da bomo amandma podprli – enostavno razgalja lobi, ki se mu reče energetski lobi. Prej je bilo lepo povedano. Če si na eni strani ceste in se tvojemu podjetju reče Gorenje, bo davek tak, če si pa na drugi strani ceste, bo pa davek drugačen.
Dr. Vinko Gorenak, vidim, da popušča koncentracija. Osredotočite se na vsebino amandmaja.
Saj se bom. Se bom pa kasneje moral javiti. Naj vam povem še to, da ta amandma govori tudi o revežih, tistih revežih, ki jih je leta 2007 iskala gospa Tavš. Recimo Anton in Kristina Trobec. Veste, gospa Tavš, situacija je taka. Njih danes mečejo na cesto, ker ne moreta plačati davkov.
Gospod Gorenak, polemike resnično ne bom dovoljeval in bom moral prekinjati razprave.
Jaz se bom moral pa ponovno prijaviti. Danes ju mečejo na cesto in čakata vašo pomoč, kličeta vas po telefonu, pa se niste oglasili. Lahko nakažete kakšna sredstva za njih. Hvala lepa.
Preden dam besedo za proceduralno, lahko povem, da bom razprave, ki se bodo odmikale od vsebine amandmaja, prekinjal. Proceduralno ima besedo Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa. Niti nisem želela odreagirati na to, predsedujoči. Ne bom dopustila, da s tovrstnimi lažmi katerikoli poslanec v Državnem zboru diskreditira mene osebno. To je nedopustno in prosim tudi vas, predsednik, da tovrstne zlonamerne razprave, ki nimajo nobene osnove, prekinete. Nimajo niti zveze z amandmajem. Če bo šlo v tej smeri naprej, mislim, da je res bolj pametno, da v tej točki prekinemo, si vzamemo čas za razmislek in se vsi skupaj odločimo, kako bomo nadaljevali sejo, da bo še vsaj pikico sprejemljiva za tiste, ki nas morebiti še gledajo. Drugače je to res sramota za slovensko politiko, sramota za Državni zbor.
Hvala. Mislim, da res ni treba še enkrat poudarjati, ostanimo pri vsebini amandmaja, ko obrazlagate glas, in seja bo potekala hitreje in učinkoviteje. Naslednji, ki ima besedo, je gospod Franc Breznik.
Predsednik, hvala za besedo. Jaz se bom osredotočil na tisto, zaradi česar smo se danes zbrali. Nekako podpiram amandma, ki ga je predlagala Nova Slovenija, saj menim, da gre v približno podobni smeri, kot so šli naši amandmaji. Predvsem bi pa rad opozoril, da v tem trenutku nimamo niti enega predstavnika vlade več v tej dvorani. Zadnje dneve ugotavljam, da je to vlada ene ženske, vsaka čast gospe Vraničar, da lahko brani takšen davek. Jaz sam ga ne bi mogel. Verjamem, da argumente, ki si jih nekako izmišlja in ki jih poskuša nekako privabiti z vseh mogočih vidikov, da so odlični glede na situacijo, glede na samo globino tega davka. Bi pa vseeno opozoril, da bi danes bilo zelo pravično, da bi tukaj sedel vsaj finančni minister.
Gospod Breznik, začeli ste razpravljati in obrazložiti glas s temo, ki ni na dnevnem redu. Vlada ta hip ne more odgovarjati, ker smo v fazi obrazložitve glasu. Če ne boste obrazložili glas, ki je vezan na vsebino, vam bom odvzel možnost obrazložitve.
Poglejte, govoril sem o kompletni fazi pri sprejemanju tega zakona. Niti na eni ni bil minister zraven. [[izklop mikrofona]]
Naslednja, ki imabesedo, je gospa Sonja Ramšak. Izvolite.
Hvala za besedo. Podprla bom amandma Nove Slovenije. Meni je žal, da niste podprli amandmaja Slovenske demokratske stranke, vendar bom ta amandma podprla iz istega razloga, kot sem navajala že pri amandmaju Slovenske demokratske stranke, to je zato, ker se občutno znižuje nekatere stopnje, ki so po mojem prepričanju in prepričanju širše slovenske javnosti krivične do ljudi, do gospodarstva in tudi do javnega dobra. S tem zakonom rušite socialno državo. Velike besede so vas vsak dan, kako ste socialni. Uničujete slovensko gospodarstvo, predvsem mala in srednja podjetja. Jemljete zelo pomemben vir dohodka občinam. Če boste sprejeli ta amandma – jaz vam polagam na dušo, da ga – se zavedajte, da boste s tem omogočili, da bodo lahko imeli državljanke in državljani pod boljšimi pogoji tudi uporabo javnega dobra. Hvala.
Hvala tudi vam. Glasujemo o amandmaju pod točko 2, predlagatelj je Poslanska skupina Nove Slovenije. Če bo amandma pod to točko sprejet, postaneta amandmaja pod točkama 3 in 4 brezpredmetna. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 50. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod točko 3, predlagatelj amandmaja je Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Če bo amandma pod to točko sprejet, postane amandma pod točko 4 brezpredmeten. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima gospod Franc Bogovič.
Tretji amandma je amandma, ki se je poskušal s pričakovanim izplenom najbolj približati danes pobranemu nadomestilu za stavbno zemljišče. Zato smo te stopnje največkrat razpolovili, ker so sicer pričakovanja večja. Poskušali smo tudi odpraviti nekatere anomalije, ki se pojavljajo v tako predlaganih stopnjah, kot so danes. Ključna razlika je ta, da smo uvedli na novo 1,5 % obremenitev za šifro z dejansko rabo 1230101, to so nakupovalni centri. Iz simulacije, ki so jih naredile občine, se je pokazalo, da so po takšnih pravilih, kot se danes predlagajo v sprejem, razmere takšne, da bodo nakupovalni centri – ki, kot veste, nimajo neke velike vrednosti kot nepremičnine, so pa komunalno zelo zahtevni – štiri do šestkrat nižje plačevali to nadomestilo. To so bili konkretni izračuni, narejeni v Mestni občini Celje. In v tej isti mestni občini je bil narejen tudi izračun, da bo po novem v samem mestnem jedru, kjer je občina sedaj s coniranjem območja določila posebej ugodne razmere za lokale, saj je v mestnih jedrih težje zaslužiti dobiček, in bodo v mestnih jedrih danes po novem zakonu, če bo sprejet takšen, kot ga predlagate, za konkretnih 113 kvadratnih metrov šla nadomestila iz dobrih 110, 120 evrov na tisoč 300 evrov. Delno želimo te anomalije odpravljati. Naslednja sprememba gre tudi v smer, da se za kmetijske stavbe nadomestilo zniža na 0,15 ter da se iz odločitve izvzamejo kmetijska zemljišča, za katera smo že tu dejali, da so v Sloveniji že posebej obdavčena po katastrskem dohodku; da so v Sloveniji kot izjema in ne praksa v Evropi obdavčene tudi subvencije v kmetijstvu, ki so izravnava prihodkov za nižje cene na trgu. In da se z dvigom tako plačevanja davščin skozi dohodnino na subvencije kakor tudi s samimi novimi davki na zemljišča drugo leto slovenskemu kmetijstvu, ki proizvede za približno milijardo prihodkov, na novo obdavči, doda 30 milijonov dajatev. 3 % od bruto realizacije dobi drugo leto kmetijstvo. In tisti, ki govorite, govorijo o samooskrbi in tudi o spodbujanju mladih na podeželju, s tem zagotovo ne bodo podeželju naredili koristi. Kmetijstvo je tista panoga, za katero se zdaj govori, da je največ izpogajala, v resnici pa iz stopnje nič pride drugo leto novih 30 milijonov davka. Zato predlagamo takšen amandma.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima gospod Jožef Horvat.
Hvala, predsednik. Poslanska skupina Nove Slovenije bo podprla amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, ker gre v isti smeri kot amandma Nove Slovenije in gre v isti smeri, kot je bil amandma Slovenske demokratske stranke, ki ga je žal koalicija zavrnila. Obrazložitev: Podprli bomo, ker ta amandma znižuje obremenitve slovenskega gospodarstva in to bi lahko bil eden od uspehov, tudi ministra Stepišnika, ki nas posluša tam nekje skrit v pisarni, njegova torba je pa tukaj in jo lepo pozdravljam. To bi bil tudi eden od edinih pozitivnih uspehov tega ministrstva, ker do sedaj ne beležimo nobenega. Ta amandma bomo podprli tudi zato, ker nevtralizira vpliv slovenske sive eminence slovenske energetike, ki prihaja iz leve politične provenience. Podprli bomo ta amandma tudi zaradi tega, ker zmanjšuje davčne obremenitve slovenskih, naših domov, ki so jih Slovenke in Slovenci pošteno zgradili, ne na črno. In to so naša svetišča. In prej se mi je zgodil lapsus lingue, kolegice in kolegi iz koalicije, prosim vas, da podprete vsaj enega od amandmajev opozicije. Tukaj je priložnost, da morda skupaj v tretjem branju, v skupnem dogovoru pridemo do optimalnih davčnih stopenj. Ta člen je izjemnega pomena. In še nekaj, včeraj pa tudi danes smo bili priča zavajanju slovenskih državljank in državljanov z aritmetičnimi sredinami. To je takšno zavajanje, da se nam smejijo osnovnošolci in gimnazijci. Uporabljate aritmetično sredino. Da bi vsaj uporabljali recimo ponderirano ali tehtano, kot se reče slovensko, aritmetično sredino. Dokaz za to, da je to blamaža, kar uporabljate, je ta, da v Sloveniji ne najdete dveh enakih hiš na istem mestu. Ker tega ni, ne morete uporabljati aritmetičnega zaporedja. Lepo vas prosim, uporabljajte druge statistične metode in ne farbati slovenskih davkoplačevalcev. Hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo obrazložil glas mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Jaz sem že prej povedal, da so visoke stopnje škodljive za državo na eni strani in na drugi strani tudi škodljive za ljudi in gospodarstvo. Tukaj bi pa rad obrazložil amandma Slovenske ljudske stranke, ki ga podpiramo tudi z naslednjim: Visoke davčne stopnje, kot jih predlaga vlada Alenke Bratušek, bodo pospešile nacionalizacijo in fevdalizacijo na področju nepremičnin v Sloveniji. Zakaj? Tudi vlada je s tem, ko je vključila v zakon 15. člen o zavarovanju obveznosti, priznala, da bo davčno breme za nekatere previsoko. In ker bo davčno breme previsoko, bo lahko davčni zavezanec del nepremičnine prenesel na državo. Vsekakor se bo to dogajalo, tako da bo vsako leto večji delež te nepremičnine prenesen na državo, na občino. In kdo so danes najmnožičnejši lastniki nepremičnin? Upokojenci, starejši ljudje, ki ne bodo zmogli tega davčnega bremena in bo prišlo do tega, da bo država imela vedno več nepremičnin, s katerimi ne bo znala gospodariti. Na drugi strani pa bodo ljudje imeli vedno manj nepremičnin, tistih, ki so jih sami ustvarili. Na ta način bo prišlo tudi do spremembe na področju lastniške strukture, in sicer v smeri, da bo vedno več najemnikov, ki pa bodo spet zavezanci za davek po tem zakonu in bo spet na njih preneseno davčno breme. Na drugi strani občine ne bodo znale s tem gospodariti, padla bo cena nepremičnin in prišli bodo gospodje in gospe z veliko denarja, pokupili te nepremičnine in jih dali istim osebam v najem. To določa t. i. kredit, kjer vlada Alenke Bratušek priznava, da ne bo možno plačati davka, da vsi ljudje ne bodo mogli plačati davka. To pomeni nacionalizacijo, fevdalizacijo, spremembo lastniške strukture, kar pomeni, da ne bo več 90 % ljudi posedovalo nepremičnine, ampak morda na koncu samo 10, ostali bodo pa najemniki. In zaradi tega podpiram amandma, ki določa nižje stopnje in zmanjšuje davčno breme najšibkejšim, najrevnejšim, ki so – tako kažejo statistični podatki – danes upokojenci.
Hvala. Zaključili smo obrazložitve glasu poslanskih skupin. Imate možnost prijaviti se za obrazložitev glasu v svojem imenu. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. V Sloveniji je ena posebnost – posebnost je, kako smo državljanke in državljani te države prihajali v stoletju do svojih nepremičnin. Jaz verjamem, da tudi tisti, ki boste podprli ta zakon, ste nekateri med njimi, pa so vaši sosedje in tudi marsikdo med tistimi, ki so delali 7 dni na teden, 16 ur na dan, leta in leta. Zato, ker so delali in so bili v službah, so bile od tega plačane dajatve. Sami so plačali dohodnino. Za vse, karkoli so nabavili, se je plačal DDV. In tu se postavi črto. Tisti, ki so to potrošili na izletih ali kakorkoli drugače, so lahko prosto razpolagali. Nabavili so si – sploh kakšni posebneži – tudi jahte, tu obdavčitve več ni. Tistega, ki pa si je s tem denarjem, ko je že trikrat odvedel dajatve, zgradil nepremičnino ali kupil nepremičnino, ga zdaj vladajoča koalicija dodatno obremenjuje, dodatno obdavčuje, hočemo to pobrati. Zelo globoko se strinjam s tem, da je za tem zakonom in za temi stopnjami skrita tiha nacionalizacija slovenskega podeželja in sprememba v zemljiški knjigi, struktura lastništva v zemljiški knjigi se bo v naslednjih 10 letih tako spremenila, da bo še nekaj tajkunov lastnikov celotnega slovenskega podeželja in ne več slovenski kmet, ki je bil 14 stoletij.
Hvala. Besedo ima gospa Jasmina Opec.
Hvala lepa za besedo. Politika vedno novih obremenitev ljudi in gospodarstva zagotovo ni politika, ki bi omogočila preživetje naše države. Morda na kratki rok, do naslednjih volitev, kaj pa dan po tem? Grčija – država, ki je veljala za brezupen primer. Leta 2010 je šla Grčija v boj proti krizi s povečevanjem davkov. To ni bila rešitev.
Gospa Jasmina Opec, nismo pri temi, zato predlagam, da se osredotočite na davčne stopnje.
Obrazložitev glasu, prosim, bom takoj prišla do tja. Zato je letos ubrala nasprotno pot in začela davke zniževati. In kaj so rezultati? Evropska komisija je v svojem poročilu povedala, da se bo slovensko gospodarstvo skrčilo tudi v letu 2014, edino v Evropski uniji poleg ciprskega. Grško, ki je v zadnjih letih postalo sopomenka za krizo, bo imelo v prihodnje leto gospodarsko rast. Učimo se na tujih napakah, ne na svojih, ker je cena previsoka. Kaj bo dodatna obremenitev med drugim povzročila? Podjetniki, ki že tako ali drugače nergajo nad vašimi nenehnimi davki, so med drugim v svojih podjetjih začeli kalkulirati ta davek med svoje stroške. In kakšno pot so obrali? Svojim finančnikom so naročili, naj bremenitve novega davka kalkulirajo v stroške dela, kar pomeni, da bodo na koncu ta davek nosili delavci, zaposleni. Poleg tega, da bodo že nosili davek na svoje premičnine. Na koncu vedno kratko potegnejo tisti, ki so najšibkejši, zato bom amandma podprla.
Hvala. Ker je bilo nekaj pomislekov glede te vsebine, kolegica Jasmina Opec je govorila o davčni stopnji, ki se nanaša tudi na gospodarstvo, in je nekako utemeljila svojo razpravo, tako da je nisem želel prekinjati, ker se mi zdi, da je bila osredotočena na ta amandma. Naslednji, ki ima besedo, je gospod Franc Breznik.
Predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Osebno bom podprl amandma, ki ga je pripravila Slovenska ljudska stranka. Menim, da se približuje nekim realnim vrednostim, neke male razlike med rezidenčnimi in nerezidenčnimi objekti, kjer jih Slovenska ljudska stranka z enako stopnjo obdavčuje. Rad bi pa povedal še nekaj zadev, ki jih danes nismo odprli, a so pomembne. Slovenija, vsaj vlada je napovedala, da bo šla po poti dezinvestiranja, da bo šla po poti prodaje državnega premoženja. Ne vem, ali ste razmišljali tudi okoli tega, da tisti, ki bodo kupovali državno premoženje, da bodo pogledali po neki analizi tudi stopnjo davka na nepremičnine; ali pa tisti, ki bodo vlagali kakršnekoli vložke, ali pa podjetja, ki mislijo, da bodo prišla v to poslovno okolje. Ali ste razmišljali, da pri takem davku na nepremičnine, predvsem na poslovne nepremičnine, ki jih po vaših amandmajih danes obdavčujete z 0,75 % stopnjo, da bo to primerno poslovno okolje. Ali menite, da je to konkurenčno poslovno okolje. Ali ste prepričani, ali se zavedate, kaj delate na srednji rok ali na dolgi rok te države. Mislim, da sem napovedal, naslednje leto med cca. 5 in 6 % manjši primanjkljaj v državnem proračunu, in menim, da se bo to tudi uresničilo. Slovenija bo postala zelo nekonkurenčna država. Zelo nekonkurenčno poslovno okolje pa tudi danes samo povečujete, če ne boste sprejeli amandmaja SLS. Torej povečujete slabšo kakovost slovenskega konkurenčnega okolja in to posledično pomeni manj vlaganj v slovensko okolje s strani tujih vlagatelje. To pa je tisto, kar nas bo na dolgi rok osiromašilo. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala, spoštovani gospod predsednik. Jaz bom podprl amandma, ki ga je predlagala Slovenska ljudska stranka, ker pred tem amandma Slovenske demokratske stranke ni dobil večine, prav tako Nove Slovenije. Mislim, da je nujno potrebno znižati davčne osnove in temu sledi tudi ta amandma, ki ga je predlagala Slovenska ljudska stranka. Bom prebral še en del odstavka iz uvodnika Problematika revščine in kako jo reševati: "Po podatkih, ki smo jih zbrali v raziskavi, opravljeni med humanitarnimi organizacijami za delovanje statusa, ki ga podeljuje Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in Ministrstvo za zdravje, so te v letu 2012 pomagali vsaj 744 tisoč državljankam in državljanom Republike Slovenije." Če to ni dovolj velik in dovolj težek argument, podatek, da dodatno ne obremenjujemo naše ljudi, naše državljanke in državljane, potem pa res ne vem, kaj še se je treba zgoditi v tej državi, da bo koalicijo in to vlado srečala pamet. Dejstvo je in vsi vemo, da davčne stopnje, kot so predlagane v zakonu, obremenjujejo naše gospodarstvo, že tako in tako iz dneva v dan padajo delovna mesta in zaradi tega bo padlo še marsikatero podjetje, marsikateri obrtnik, marsikateri podjetnik, kar bo imelo za posledico povečevanje brezposelnosti, padanje delovnih mest, manj bo denarja v proračunu, manj bo denarja v pokojninski, manj bo denarja v zdravstveni blagajni. Ali si res to želimo? Ali gremo po tej poti? Lepo vas prosim, zato poudarjam, in prosim vas, rotim vas, koalicija, vlada, prisluhnite amandmajem, ki jih predlagamo. Prisluhnite amandmaju, ki ga je predlagala Slovenska ljudska stranka. Pa ne bo prišlo do popolnega uničenja vsega, kar ima Slovenija še, kar je ostalo, in popolnega uničenja vsakega v tej državi.
Hvala, gospod Pojbič. Zmanjkalo je časa. Še je izražen interes za obrazložitev glasu, zato predlagam, da se prijavite. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala, spoštovani predsednik, še enkrat za besedo. Tudi sam bom podprl amandma Slovenske ljudske stranke, ker gre točno v tisti smeri, kot sta oba prejšnja amandmaja želela napotiti, predvsem iz razloga, da so vsaj gospodarska zemljišča pa tudi zemljišča za energetsko izrabo na nek način tudi preveč obremenjena. Bom dal konkreten primer, da bomo vedeli, o čem govorimo, ker so tudi zemljišča za energetsko izrabo zelo visoko obremenjena. Primer hidroelektrarn, Soške elektrarne plačujejo po sedanjem sistemu cca. 100 tisoč evrov bremenitve, po novem sistemu milijon 200. Verjetno je podoben izračun za vse hidroenergetske objekte, pa še koncesijo plačujejo. Tako. Dopoldne in včeraj smo govorili o Energetskem zakonu, kako moramo neke stvari spodbujati in sistematsko urediti, na drugi strani imamo pred seboj zakon, ki bo točno tem energetskim subjektom otežil poslovanje, na drugi strani pa jim skozi reorganizacije nalagamo vedno nove obremenitve. To je že eden takih zakonov, če pogledamo samo en konkreten primer. Nerazumna je tudi tako visoka obdavčitev javnih objektov, šol, vrtcev in vseh objektov, ki so v občinski lasti. Ne vem, če je bil dobro narejen razmislek tudi pri kmetijskih zemljiščih. Največji veleposestnik je Sklad kmetijskih zemljišč. Iz česa bo plačeval ta visok davek? Tisti, ki veste, pod kakšnimi pogoji in po kakšni nizki ceni Sklad kmetijskih zemljišč oddaja svoja zemljišča v najem, verjetno veste, da iz teh najemnin ne bo mogel pokrivati davka, ki mu ga bomo s tem zakonom naložili. Upam, da se je ministrstvo in tisti, ki ste zakon pripravljali, vprašalo tudi okrog prihodkov, ki bodo potrebni za pokrivanje teh davčnih stopenj.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Meh.
Gospe in gospodje! Amandmaja ne bom podprl iz istega razloga, kot tudi prejšnjega nisem podprl. Ta amandma bistveno zmanjšuje stopnjo, bistveno zmanjšuje tudi rezultate, ki bi jih dobili z zakonom, s katerim smo povedali, kaj želimo. Želimo dobiti tudi dodatna sredstva in to je bistvo vsega skupaj. Rad pa bi odgovoril na tista zavajanja, ko recimo nekdo govori o tem, da bomo s tem zakonom in s to davčno stopnjo nacionalizirali gospodarske družbe, stanovanja, stavbe in da bo država ter občina postala lastnik vsega. Tako enostavno, gospe in gospodje, ne gre. Če vzamemo, da je povprečna stopnja 0,8, potem vemo, da je letna vrednost neke stavbe, ki je vredna 150 tisoč evrov, torej 150, 200 evrov. Koliko let je potrebno, da bi lahko z davčnim dolgom, ki bi se vknjižil na to nepremičnino, prišli do te lastnine? Nekdo je govoril o 10 letih, to je zavajanje, gospe in gospodje. Povedati je potrebno, če se bo davčni dolg vpisal v nepremičnino, se bo vpisal davčni dolg enega leta, ki je za stanovanje lahko 80 ali 100 evrov ali za hišo 150 ali 200 evrov. To je resnica in to je potrebno povedati. Še enkrat, tega amandmaja ne bom podprl.
Hvala lepa. Še je želja za obrazložitev glasu, odpiram prijavo. Prijavljeni so štirje poslanci. Prvi ima besedo gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Jaz bom popolnoma kratek, ne bom izkoristil niti 2 minut. Rekel bom pa to, da je ta tretja varianta oz. tretji amandma k istemu členu, da smo temu rekli nekako nevtralen in dejansko pobere ali pa je vreden približno ali skoraj točno toliko, kot je pobralo nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča od gospodarstva in posameznikov. In vedno, vseh 10 let ali koliko časa, je bilo govora o tem, da je potrebno sprejeti Zakon o davku na nepremičnine, smo govorili, da je to nadomestilo za vse tiste zakone, ki jih s tem zakonom nadomestimo. Zaradi tega bom glasoval za ta tretji amandma k 6. členu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Ta amandma podpiram, ker sledi cilju bolj enakomerne obdavčitve. Kot ste slišali, se vrača nazaj obdavčitev tistih, ki so visoko profitabilni, gre predvsem za večje trgovske centre in odpravljamo to nelogičnost, da bodo zdaj majhni, siromašni plačevali za tiste, ki so večji in bogatejši. Na nek način ta amandma sledi usmeritvam, ki so jih Socialni demokrati zasledovali pred 3 leti v zakonu z dnem 15. julij 2010, ki sem ga prej omenil, katerega predlagatelj je bil takrat minister Križanič. Minister za kmetijstvo je bil takrat mag. Dejan Židan, ki je tudi danes. In s tem poskušamo odpravljati tudi to nedoslednost, ki jo čutimo pri zagovarjanju politike s strani Socialne demokracije. Nelogično je namreč, da se v 3 letih ta usmeritev tako spremeni, da se v 3 letih zagovarja popolnoma drugačen koncept kot 3 leta nazaj. Kajti ta amandma omogoča, da usmerimo ta zakon v tisto smer, za katero so si socialni demokrati prizadevali še ne dolgo tega nazaj. Če pa so pri tem dvolični, se bo pa pokazalo pri glasovanju o tem amandmaju. Rečeno je bilo, da se je to stališče spremenilo zaradi tega, ker naj bi imel ta zakon tudi fiskalni namen. Smo v težkih razmerah, rabimo denar. Še 2 dni nazaj nas je premierka prepričevala, da ne rabimo denarja, ampak rabimo čas. Zdaj bi se bilo potrebno odločiti, kaj zdaj rabimo. Iz dokumentov, ki jih imamo v Državnem zboru, in tudi iz tega zakona izhaja, da očitno rabimo denar. Vendar teh 200 milijonov ne bo rešilo tega primanjkljaja, ki ste ga povzročili tudi s tem, ko ste 2 tajkunskima bankama namenili pol milijarde evrov. ZIPro v petih odstavkih predvideva dodatne zadolžitve in poroštva za 12,3 milijarde evrov. Ta amandma oziroma ta zakon tega ne bo rešil.
Hvala lepa. Mag. Andrej Šircelj ima besedo.
Hvala lepa. Celotni davčni stroki je jasno, da so visoke davčne stopnje nevarne, še posebej takrat, ko imamo široko davčno osnovo. Težko je operirati s povprečji, kakšna je povprečna davčna stopnja in kakšen je povprečni davek. To je lahko neka kategorija, ki da nek videz tega davka, na drugi strani pa je treba vedeti, da je ta davek in vsi davki individualen, plačajo ga osebe, plačajo ga tisti, ki so davčni zavezanci ali kmetije, podjetniki v imenu podjetja ali za sebe. Zaradi tega je s povprečjem zelo težko delati, še posebej takrat, ko govorimo o ljudeh, o posameznikih, ki bodo plačali davek. Na primer, Bill Gates ima neto premoženje 72 milijard dolarjev, kar pomeni, da v povprečju smo skoraj vsi milijarderji v dolarjih, ki smo sedaj v dvorani, ker nas je nekoliko manj, vendar to nič ne pomeni. Zaradi tega je operiranje z povprečji pri individualnem davku napačno. Opozarjam na nevarnost, da iz leta v leto, ko nekdo ne more plačati davka, lahko pride do nacionalizacije in kasneje tudi do preprodaje tega premoženja. Zato govorimo o tem, da je nujno treba sprejeti ta amandma, ki določa nižje stopnje.
Gospod Jožef Horvat ima besedo.
Hvala lepa, podpredsednica. Oglasil sem se, da še enkrat povem v lastnem imenu, da podprem amandma Slovenske ljudske stranke vpričo ministra za gospodarstvo. Zakaj? Ker tako kot amandma Nove Slovenije kot amandma Slovenske demokratske stranke gre tudi amandma Slovenske ljudske stranke v smeri razbremenitve gospodarstva. Kolegice in kolegi, naslednji teden, točneje 20. novembra ob 15. uri na Brdu pri Kranju je Vrh slovenskega gospodarstva. Kaj bomo tam rekli? Kaj bomo rekli, da davimo slovensko gospodarstvo s tem zakonom? Lepo vas prosim, kot sem že dvakrat ali trikrat predlagal, kolegice in kolegi, podprimo ta amandma, pustimo stališče vlade, podprimo ta amandma in v tretjem branju skupaj dosežemo in dogovorimo optimalne davčne stopnje. Ta 6. člen je izjemno pomemben. Naredimo nekaj za slovensko gospodarstvo, ki mora plačati davek. Zdaj, ko je na intenzivni negi, ko prosi za kisik, dajmo mu ta kisik. Ko bo rast bruto domačega proizvoda recimo na 2, 3 odstotkih, potem sem tudi jaz za to, da dvignemo ta davek. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vidim še interes, odpiram prijavo. Prijavljenih je 5 poslancev. Prvi ima besedo gospod Tomaž Lisec.
Pred nami je eden izmed zadnjih poskusov, čeprav nimam veliko upanja, da bo uspešen, kajti glede na to, da je koalicija prejšnji amandma kolegov iz Nove Slovenije, ki je bil resnično milosten, tudi za koalicijo, brezbrižno zavrnila. Po nesprejetju teh amandmajev s strani poslanskih skupin opozicije se resnično sprašujem, s kakšnim obrazom bodo lahko hodili ministri, kot so minister za gospodarstvo, minister za kmetijstvo, predvsem pa minister za finance, okoli po Sloveniji in trosili rožice, kako je v Sloveniji fino, kako podpirajo investicije v gospodarstvu, kako se čutijo kot varuhi kmetijstva, kako s slovenskimi financami ni nič narobe. Skratka, kolegi in kolegice, to je eden zadnjih poskusov, da tej noriji, ki se mu reče davek na nepremičnine, ki nenormalno povišuje davčne stopnje, ki se jim je leta 2010 reklo, da so pogubne za slovensko kmetijstvo, pogubne za slovensko gospodarstvo, sedaj pa, ko imamo tudi 30-krat višje predloge za obdavčitev nepremičnin, vsaj na področju gospodarstva, pa bodo ti isti predstavniki z lahkoto pritisnili glas "za", torej zavrnili bodo te amandmaje. Kolegi in kolegice iz koalicije, prosimo za vaš razum.
Hvala lepa. Gospod Matevž Frangež, izvolite.
Kolikor je mogoče, bi se želel upreti navalu populizma, ki polni to dvorano v današnjem dnevu. Če pogledamo tabele in izračune Ministrstva za finance, iz teh izhaja, da bo davek v letu 2014 skupaj predstavljal za 368 milijonov 781 tisoč davčnega izplena. Povedano drugače, to bo dober odstotek našega BDP. Poglejmo povprečje obdavčitve nepremičnin v državah kluba Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj, OECD, in videli bomo, da je to povprečje v teh državah, med katere sodi tudi Slovenija, 1,8 % BDP. Spoštovane in spoštovani. Jaz razumem, da se marsikdo temu davku upira. Jaz popolnoma razumem, da ga ljudje ne sprejemajo s širokimi rokami. Razumem, da bodo med nami tudi tisti, ki bodo ta davek težko plačali. Ampak dovolite, ta davek je določen pri stanovanjih na, če zaokrožimo, eni tisočinki vrednosti stanovanja, za kar bi potrebovali tisoč let, da obseg davka doseže vrednost stanovanja. Govoriti pri tem o nacionalizaciji, oprostite, to je navadno zavajanje, navaden populizem. Vljudno prosim za to, da vnesemo malo realnosti v to razpravo. Ta večer verjetno ni namenjen zbiranju političnih točk. Če pa je, pa predlagam, da razglasimo to dvorano za navaden politični poligon, v katerem je zmanjkala še zadnja trohica odgovornosti do skupnih nalog, ki jih moramo opraviti. Vse kolegice in kolege vljudno prosim za razum in poziv k resnici. Glasoval bom proti.
Hvala lepa. Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Pravzaprav ni druge možnosti, kot da poskušamo obrazložiti, kaj je ključni problem tega zakona. Ne samo, da se za 100 odstotkov povečuje dosedanji izplen iz obdavčitev. Dodatno ta zakon prinaša, da se nekatere na novo obremenjuje in da se prerazporeja obremenitev nekaterim, in to bistveno. Prej je bilo govora, da bodo nekateri trgovski centri bistveno manj obremenjeni, kot so bili do sedaj, da bo energetika bistveno manj obremenjena, kot bi bilo pričakovati glede na rezultate. In da bodo kmetje dodatno obremenjeni, pa so že do sedaj bili obremenjeni s t. i. katastrskim dohodkom, ki se, mimogrede, tudi povečuje s 1. 1. 2015. Problem obremenitev za tiste, ki se jim bo država ali občina usedla na nepremičnine zato, ker bodo nesposobni plačevati, pa je to, da lahko s 100 evri dolga blokiramo razpolaganje s celotnim premoženjem oz. s tistim, na katerega se usede. To je dodaten problem. Tisti, ki ga bo doletela ta težava, ne bo mogel niti več prodati svoje nepremičnine drugače, kot da mu jo bo prodal davčni organ. Najbrž se zavedate vseh problemov, ki jih prinaša rešitev, s katero greste tako nasilno preko postopkov v Državnem zboru. Se vam zdi logično? Je to pravično, da se nekomu usedete na premoženje, [[...]] [[nerazumljivo]] premoženja ali pa tisoč ali 3 tisoč evrov in ne more več z njim razpolagati? Ni pravično, ni pošteno! Zakon, ki ga imamo pred seboj, z napisanimi rešitvami ne prinaša normalnih logičnih in pričakovanih posledic. Zato je potrebno ta amandma podpreti, tako kot bi lahko naše.
Hvala lepa. Gospod Robert Hrovat, izvolite.
Hvala lepa. Seveda bom amandma, ki niža stopnje, podprl. Se bom pa pri tem amandmaju dotaknil kmetijstva in kmetijske zemlje. Kmetijska zemlja, ki jo uporablja kmet za proizvodnjo hrane, ne sme biti predmet fiskalnih rešitev za državo. Ne sme biti in tega se je pred 3 meseci zavedal tudi minister Židan, ki je takrat dejal takole: "Ministrstvo je ravno včeraj oddalo pripombe na zakon od finančnega ministrstva, jaz verjamem, da bo zakon v končni verziji povsem drugačen, kot je sedaj. Nekaj se je potrebno zavedati. V Sloveniji smo soglasno sprejeli resolucijo – Zagotovimo si hrano za jutri in potem moramo tako tudi delovati. Zato ne čutim nobene potrebe, ne vidim nobene potrebe, da so obdavčena kmetijska zemljišča v uporabi, gozdna zemljišča v uporabi oziroma tudi stavbe, ki jih kmetje uporabljajo za kmetijsko proizvodnjo. Ker je ministrstvo za kmetijstvo in okolje hkrati pristojno ministrstvo za proizvodno hrane v Sloveniji, želim in pričakujem, da se bo tudi naš glas slišal. Bi vam rad povedal en primer, če dovolite. Ravnokar sem se vrnil iz kmetijskih pogajanj, ki so trajala 4 dni v Luksemburgu. Luksemburg je zelo urejena država, pobirajo davke, dobro pobirajo davke in tudi tam so ugotovili, da pobiranje davkov na področju kmetijskih zemljišč ali kmetijskih stavb v uporabi ni primerno, ni pravično in tega tudi ne počno." In kaj se je zgodilo z ministrom Židanom? Kar naenkrat je na lestvicah pristal na drugem mestu po popularnosti. Eno govori, drugo pa dela. Amandma bom podprl.
Gospod Franc Bogovič ima besedo.
Najbrž ne bo presenečenje, če bom dejal, da bom amandma podprl, ker ocenjujem, da je nesprejemljivo, da se novih 200 milijonov iz premoženja pobere. Ni to demagogija, populizem ali neko povprečenje. V teh dneh smo govorili z mnogimi ljudmi, mnogo ljudi se je obračalo na nas. Tisti, ki imajo nizke prejemke in so v preteklosti postali lastniki nepremičnin, kot pošteni delavci, danes upokojenci, mogoče danes brezposelni jim bo novih 100, 200, 300 evrov, če imajo poleg stavbnih zemljišč in hiše še kakšno kmetijsko zemljišče, zelo veliko pomenilo.
Prosim za red v dvorani!
Zato bo marsikdo imel zelo velike težave in ni tako lahkotno govoriti o tem povečanju. Govorite, da je zaradi fiskalnega manjka potrebno to sprejeti. Jaz sem že včeraj navrgel predlog, če bi se usedli in skupaj pogovorili – tudi iz vrst DeSUS je podoben predlog prihajal – 1 % od naših dnevnih prejemkov in 20 do 30 % iz sedanjega nadomestila za stavbno zemljišče je približno 200 milijonov. Krizno za 1 leto sprejmimo to, če je to tista luknja, v tem času se pa v miru pomenimo, kakšen zakon je primeren. Potem bi tudi tisti, ki sedimo tu, od nekih 30 tisoč prejemkov na leto, ko jih imamo, lahko plačali tistih 300 evrov. Tisti upokojenci, ki imajo 500 evrov pokojnine in 6 tisoč evrov prejemkov, bi plačali pač toliko manj ali pa bi še mogoče takšne lahko oprostili. In v tej smeri bi se morali pogovarjati, zdaj pa izsiljujemo vsi skupaj in v tem časovnem klinču izčrpavamo eden drugega. Danes je občutek, da opozicija izčrpava koalicijo, v resnici bomo pa vsi skupaj izčrpali slovensko gospodarstvo, kmetstvo in podeželje.
Hvala lepa. Mag. Marko Pogačnik ima besedo.
Spoštovana predsedujoča, hvala za besedo. Jaz bom amandma Slovenske ljudske stranke podprl. Mislim, da je obremenitev, ki jo predlaga obstoječa vlada, napačna in previsoka, tukaj bi se zadeva vsaj malenkostno razbremenila. Ključna napaka, ki jo vidim, da jo je naredila pri tem davku vlada Alenke Bratušek, [[…]]
Spoštovani, prosim za red v dvorani. Celo elektronska sporočila dobivam, da ni reda v dvorani, kaj da počnemo.
[[…]]je v tem, da se vlada Alenke Bratušek ne zaveda, da ima Slovenija na področju nepremičnin eno veliko specifiko. Slovenija je po lastništvu nepremičnin izredno bogata država, ko pa pogledamo lastnike teh nepremičnin, pa ugotovimo, da imajo ti lastniki izrazito nizke prihodke. In tu je glavni problem, ki se ga vi ne zavedate. Kolegu Frangežu pa predlagam, da si pri študiji OECD pogleda še [[...]]
Obrazložitev glasu, ne z drugimi polemizirati.
[[…]]naj si pogleda, kakšne so povprečne plače v OECD v primerjavi s Slovenijo, kakšne so davčne bremenitve stroškov dela v OECD v primerjavi s Slovenijo, in bo lahko prišel do zaključka, da je smiselno podpreti amandma SLS.
Dr. Vinko Gorenak.
Kar se tiče amandmaja, ga bom podprl. Je pa treba reči nekaj. Maloprej je bilo govora o populizmu in pozivanju poslancev k razumu. Jaz bom naredil enako. Amandma bom podprl zato, ker mislim, da ta zakon ni populizem; je pa populizem, če v času konjunkture, ko gredo pokojnine gor, ko grejo plače gor, ko se lahko delijo božičnice in tako dalje, zbiraš položnice in razglašaš za reveže tiste, ki niso. To je populizem. Amandma bom podprl, ker mislim, da je zakon neodgovoren. Neodgovorno je, če človeku, ki ima 300 evrov pokojnine in danes plačuje 20 evrov davka oz. nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča, pošlješ položnico za, recimo, 200 evrov. To je neodgovorno. In vas pozivam k razumu in vas pozivam k podpori tega amandmaja, ki ga bom tudi sam podprl. Neodgovorno je tudi to, da kmetu, če želite, ki se komaj preživlja, pa še krvavo mora delati po 12 ur, pošlješ – tak primer je eden od sosedov v mojem okolju – namesto 280 evrov pošlješ 2 tisoč 500 evrov. Veste, to je neodgovorno in to je hinavsko in grdo. Zato bom ta amandma podprl, ker vaš zakon izboljšuje. Še najbolj ironično pa je, vsaj kar se tiče upokojencev, da tisti, ki zagovarjajo njihove interese, le-te potem kljunejo po glavi in jim pošljejo položnico za 300 evrov. Hvala.
Hvala lepa. Zaključili smo z obrazložitvami glasu pri amandmaju Poslanske skupine SLS. Prehajamo na glasovanje. Pri tem poudarjam, če bo sprejet ta amandma, postane amandma pod točko 4 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 49. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na amandma pod zaporedno številko 5 – Poslanske skupine SLS. Želite obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Gospod Mihael Prevc ima besedo.
Hvala lepa za besedo, podpredsednica. Če bi ta zakon sprejemali po rednem postopku, kot smo si vseskozi prizadevali, potem verjetno ne bi bilo treba vložiti tega amandmaja, ker bi že v fazi, če ne drugače, javne predstavitve mnenj, v fazi soočenja z vsemi deležniki pri tem zakonu in v fazi soočenja s civilno družbo predlagatelj ugotovil, da s to dikcijo povzroča, če ne drugega, davčni upravi velike administrativne težave, ki se bodo pojavljale. Za kaj gre? Gre za to, da se stanovanjski objekti delijo na rezidenčne in nerezidenčne objekte. Mi s tem amandmajem predlagamo, da se ločevanje stanovanjskih nepremičnin na rezidenčne in nerezidenčne objekte izenači, da se to ločevanje odpravi zaradi številnih administrativnih zadev, ki jih bo takšno ločevanje potegnilo za seboj. V evidenci nerezidenčnih objektov bodo starejši objekti na podeželju, ki so zaradi takšnih ali drugačnih razlogov ostali prazni, lastniki so po večini dediči teh objektov. In kaj se bo zdaj zgodilo? Vi ste rekli – ja, na ta način bomo lastnike praznih objektov prisilili, da jih bodo prodali. Saj to je lahko reči, samo vemo, da je v temu času takšne objekte, sploh nekje na podeželju, zelo težko prodati. Lahko bi pa takšen objekt prišel prav, da bi lastnik–starš reševal stanovanjski problem svojih otrok na takšen način. Po neki legalni poti bo moral s svojim otrokom podpisati najemno plačno pogodbo, da bo ta objekt okarakteriziran kot rezidenčni objekt. Sem pa prepričan, ker smo Slovenci zelo iznajdljivi in se bodo sorodniki dogovorili, da bo na ta objekt nekdo prijavil stalno prebivališče. Ta objekt ne bo več nerezidenčen, ampak bo postal rezidenčen objekt, s to razliko, da bo planiranih bistveno manj prihodkov v proračunu [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Pri prejšnjem glasovanju sem povedala, da v primeru, če bi bil amandma sprejet, je četrti amandma brezpredmeten. Ker ni bil sprejet, je sedaj gospod Mihael Prevc podal obrazložitev v imenu poslanske skupine za četrti vloženi amandma Poslanske skupine SLS. Želi še kdo v imenu poslanskih skupin obrazložiti glas? Gospod Zvonko Černač, izvolite.
Hvala. Tudi v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo ta amandma podprli zaradi vsebine in razlogov, ki so bili v obrazložitvi predhodnika omenjeni, predvsem pa zaradi tega, ker ste zavrnili vse 3 prej predlagane amandmaje. S podporo temu amandmaju ohranimo člen odprt, kar nam omogoča, da lahko v tretji obravnavi še vedno vložimo amandma na bistveni del 6. člena, ki govori o davčnih stopnjah. Te davčne stopnje so tiste, ki so v tem zakonu najbolj problematične, ker so nesorazmerne, ne govorijo o tem, da se na nek normalen, pošten način obdavčuje nepremično premoženje, ampak govori o tem, da bodo tisti, katerih premoženje je manjvredno in manjše, po novem plačevali več kot doslej, na račun tistih večjih, bogatejših, ki bodo plačevali manj. Bil je že omenjen primer velikih trgovskih centrov, ker ste zavrnili predlog, tako naš kot Slovenske ljudske stranke in Nove Slovenije, ki bodo po novem plačevali tri do petkrat manj. Bili so omenjeni konkretni primeri kmetije, ki sedaj plačuje 322 evrov nadomestila in ostalih davščin na nepremično premoženje, po novem pa bo plačevala 2 tisoč 300 evrov davka. Bil je omenjen primer neke šole v manjšem kraju, ki jo obiskuje 500 otrok, ki bo po novem plačevala 15 tisoč evrov davka letno, sedaj ga ne plačuje nič. Takšnih šol je v celi državi 600. In da ne pozabimo stanovanj, predvsem neprofitnih stanovanj, ki so v lasti države, predvsem republiškega stanovanjskega sklada občin, drugi največji lastnik – je bilo povedano – je mestni sklad Mestne občine Ljubljana in še nekateri ostali. Tega davka, ki ga je danes nič evrov, ker se za ta stanovanja ne plačuje nadomestila, bo po novem preko 10 milijonov evrov. Kar pomeni, da bo na področju stanovanjske politike izgubljenih vsaj 150 novih stanovanj letno, ki jih ne bo za tiste, ki ne morejo zagotavljati bivalnih enot s svojimi lastnimi sredstvi. Vse to so zgrešeni cilji, ki govorijo o tem, da se neka politika, ki se je začela vzpostavljati v preteklosti vsaj do neke mere, s tem členom popolnoma uničuje. In najmanj kar je, bi bilo potrebno v tem členu te stvari korigirati. Zaradi tega bomo ta amandma podprli in če bo dobil podporo tudi s strani tistih, ki ste ta neustrezen zakon predlagali, potem bi tudi v okviru tretje obravnave predlagali ustrezne korekcije na ta način, da bo ta zakon na eni strani zagotavljal tisto, kar govorite, neke fiskalne vire, vendar na račun razumne obremenitve.
Izvolite, gospod Jožef Horvat v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala, podpredsednica. Poslanska skupina Nove Slovenije bo podprla amandma kolegov iz Slovenske ljudske stranke. Vsebina je že bila povedana, ne bom ponavljal, gre pa spet za zdaj že mojo četrto prošnjo, naslovljeno na kolegice in kolege, prijatelje in prijateljice iz koalicije, da vendarle razmislite in podprete ta amandma zgolj zaradi tega, da bo člen odprt in da v tretji obravnavi skušamo najti optimalne davčne stopnje, ki so izjemno pomembne v temu zakonu. Jaz izjemno cenim mojega spoštovanega poslanskega kolega že iz mandata 2004–2008 gospoda Bojana Starmana, ki je na spletni strani Državljanske liste prvič lepo naslikan, drugič pa pravi: "S povečevanjem davkov si režemo vejo, na kateri sedimo."
Prosim, v imenu svoje poslanske skupine.
In zdaj pridem na poslansko skupino. Nova Slovenija - Krščanski demokrati je v kongresno resolucijo napisala prav to, Nova Slovenija - krščanski demokrati smo za nizke davke zato, ker smo za gospodarsko rast, ker gospodarstvo potrebuje kisik. In sedaj imamo to možnost, da to naredimo, slovensko gospodarstvo je vendarle na intenzivni negi. Ali ga želimo zadušiti ali pa mu želimo dovesti kisik. Nekaj možnosti je še in tudi to s podporo k temu amandmaju. Poslanska skupina Nove Slovenije, ki smo proti dvigovanju davkov, bomo amandma kolegov iz SLS podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi kdo obrazložiti glas v lastnem imenu? Želite. Odpiram prijavo na obrazložitev glasu in potem prehajamo na glasovanje. Prvi ima besedo gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Če se konkretizira v življenje, vsi tisti na podeželju, ki so zgradili t. i. dvojčke in so starši lastniki teh hiš v enem od vhodov, pa bi živeli mladi ali živijo, pa so tudi prevzeli kmetijo, bodo starši za to stanovanje plačevali višji davek. Skratka, če to ni pritiskanje na pobiranje denarja s podeželja in iz kmetijstva po vseh možnih frontah, ki obstajajo in ki ne obstajajo, se temu ne more drugače reči. Po drugi strani so takšne hiše nastale, kot sem že govoril, tukaj v naši državi smo Slovenci nekoliko posebni, imamo veliko nepremičnin v rabi, v lasti kot posamezniki. V drugih državah je večina v najemu, ampak to bi morali pustiti, to bi morali podpirati. Namesto da na ta način ustavljamo kmetije, da jih uničujemo, da podeželje na ta način uničujemo, mlade vlečemo v mesta, obdržati ljudi na podeželju je daleč najcenejše, tudi vzdrževanje celotnega področja. V mestih moramo imeti komunalne službe in tako dalje, na podeželju pa tisti, ki tam živijo, tudi poskrbijo za urejeno okolico. In danes, ko so v lokalnih skupnosti občine veliko investirale v kvaliteto življenja, da bi mladi ostali na podeželju. Lepo vas prosim, vladna koalicija, ne terjajte mladih s podeželja.
Besedo ima gospod Franc Bogovič.
S tem amandmajem na ta odstavek, s črtanjem tega odstavka in besedo "rezidenčne" smo želeli opozoriti na to, da bo s takšno dikcijo – in zdaj, ko bo treba kontrolirati, spet nadzirati, ali je neko stanovanje polno, prazno ali je bila pogodba pravočasno sklenjena, ni bila pravočasno sklenjena – s tega naslova nastala cela vrsta problemov, špekulacij in tudi neresničnih podatkov. Zato mi predlagamo, da bi bila zadeva enostavnejša, da je za vse enote ta obremenitev enaka. Veliko primerov je, ko so na podeželju prazna stanovanja, ker so se izpraznile razne domačije, in to bo kar na enkrat 3,5-krat skoraj več obdavčeno, kot če bi tam živel še en od družinskih članov. Verjemite, da bi ti ljudje z veseljem kdaj tudi prodali takšno domačijo ali jo dali komu v najem, vendar je žal realnost takšna, da se tega ne da narediti. Na drugi strani imamo celo vrsto praznih stanovanj tudi po mestih, ki so stanovanjske narave, in so nezasedena. Iz tega naslova bodo spet novi pritiski na tiste, ki so ta stanovanja gradili, bodisi bo to pritisk na upnike, ki v stečajnih postopkih čakajo, kako bi se te zavožene investicije prodale in podobno. Mislim, da bo imel ta davek poleg tega, da bo prav navajal in vodil ljudi k temu, da bo spisal neke špekulativne pogodbe, imel tudi kar nekaj drugih slabih učinkov. Velik problem je tudi to, da v primeru, če ima družina dve enoti in če gre otrok živeti v to enoto, npr. v mesto ali da se nekdo umakne in prepis še ni urejen, bo kar na enkrat ta mlada družina imela spet 3-kratno stopnjo. Mislimo, da je cela vrsta pomanjkljivosti. Če bi naj bili zakoni enostavni, čim bolj enostavni tudi za izvajanje, za nadziranje, bi po našem prepričanju ta amandma morali sprejeti in to anomalijo umakniti iz zakona.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo o četrtem amandmaju Poslanske skupine SLS k 6. členu. Glasujemo, navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 35, proti 46. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k petemu amandmaju Poslanske skupine SLS. Želi kdo obrazložiti glas? Želi, gospod Franc Pukšič v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa. Gospe in gospodje, da ne bo ta slika, ki jo je gospodarstvo narisalo in napisalo pred mano, še katastrofalno slabša že v naslednjem letu, vas pozivam k malo razuma. Torej vklopite razum, da boste pustili lokalni politiki v skladu s petim odstavkom 6. člena, kjer je zapisano, da občine lahko same vplivajo na posamezne davčne stopnje, zvišujejo ali znižujejo glede na svojo prostorsko in ekonomsko politiko, ne da jih s tem omejujete. Zato predlagamo črtanje šestega odstavka tega 6. člena, kjer občinam prepovedujete v naslednjih 3 letih upravljati na svojem področju. Dejstvo je, da boste s tako spremenjenim zakonom občanom v občini Ptuj pobrali dvakrat več, kot se jim je pobiralo z Zakonom o nadomestilu stavbnega zemljišča. Dornavi trikrat; Juršincem, to sem že včeraj povedal, štirikrat več; Lenartu trikrat; Kobaridu petkrat; haloški občini Majšperku štirikrat, v Ljubljani se bo pobralo dvakrat več, v Velenju pa dvakrat manj kot do sedaj, v Novi Gorici za 1,5-krat več. In še ena gromozanska razlika je. Prej naštete občine bodo imele tudi finančno izravnavo manjšo zaradi tega, v Dornavi za 20 tisoč evrov, v Kobaridu za 155 tisoč evrov, v Majšperku za 50 tisoč evrov in tako dalje. Ali drugače povedano, v tem prehodnem obdobju namesto da bi lokalne skupnosti razpolagale tako, kot so do sedaj s 191 milijoni, bodo razpolagale – zapomnite si, čez leto dni bodo podatki na mizi – z približno 120 milijoni. Od kod ta podatek? Podatek iz ene izmed občin, kjer je država izračunala – bojim se, da je to žal zavajanje, kasneje pa bodo rekli , da bo bile evidence drugačne – da bo občina dala za davek svoji lokalni skupnosti samo 87 tisoč evrov. Dejanski izračun, ki so ga v občini naredili, ki poznajo zadeve, pa je preko 206 tisoč evrov. To pomeni za 2,5-krat več. In zato bodo občine razpolagale s toliko manj denarja [[...]] [[izklop mikrofona]] .
Mag. Andrej Šircelj v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa. Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke bo podprla ta amandma, ker je po celem svetu davek na nepremičnine oziroma premoženjski davki so vir financiranja lokalnih skupnosti, krepitve lokalne samouprave in tudi povečanje kvalitete storitev v posameznih lokalnih skupnostih. Z drugimi besedami, povsod se lokalnim skupnostim daje možnost, da vodijo politiko obdavčevanja s premoženjskimi davki. In davek na nepremičnine je premoženjski davek, tudi v primeru, če mora dati dodaten denar nekaterim občinam. To je po celem svetu in po celi Evropi. V Sloveniji centraliziramo premoženjske davke, v Sloveniji s predlogom Alenke Bratušek ukinjamo lokalno samoupravo na finančnem področju. Zakaj? Zaradi tega, da bi nekatere občine bile v veliko slabšem položaju, kot so danes. To velja po izračunih občin za podeželje, na podeželju so namreč tiste občine, kjer izgubljajo s tem davkom tudi zaradi tega, ker bodo kmetijske površine, kmetijska poslopja veliko bolj obdavčene kot so po sedanji obdavčitvi. To, da ta vlada misli, da lahko iz enega centra upravlja lokalne politike na področju prostora, na področju sociale in na področju konkurenčnosti, je zmotno mišljenje. To ni mogoče. In to pomeni centralizacijo, ne pa decentralizacije Slovenije. In to seveda pomeni, da bo kvaliteta storitev, ki bo nudena na lokalnih ravneh, za državljane in državljanke veliko manjša. Zato bomo v Slovenski demokratski stranki podprli amandma Slovenske ljudske stranke in s tem zagotovili večjo samoupravo in večjo kvaliteto storitev na lokalni ravni.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima gospod Jožef Horvat.
Hvala, predsedujoča. Poslanska skupina Nove Slovenije bomo podprli amandma kolegic in kolegov iz Slovenske ljudske stranke k 6. členu, ker ta amandma vsaj delno blaži permanentne kršitve načela subsidiarnosti, ki jih ta vlada počenja, ker omalovažuje sistem lokalne samouprave, ki je še eden od edinih podsistemov, ki v državi dobro delujejo. Drugi razlog, zaradi katerega bomo podprli ta amandma, je, da že 99-krat prosimo, kolegice in kolegi iz koalicije, da podprete ta amandma iz razloga, da bo člen številka 6, ki določa davčne stopnje, odprt in da bomo v tretji obravnavi določili vsi skupaj in bomo tudi mi nosili odgovornost – mi ne bežimo od odgovornosti, mi želimo, opozicija, Nova Slovenija, Slovenska demokratska stranka in Slovenska ljudska stranka, mi ne bežimo od odgovornosti. Mi želimo prevzeti odgovornost in želimo sodelovati pri tem členu, ki bi v tretji obravnavi določil optimalnejše davčne stopnje. Predvsem pa v tem smislu, da bi razbremenili gospodarstvo. Kolegice in kolegi, včeraj smo prejeli sporočilo Evropske komisije z naslovom "Letni pregled rasti", s podnaslovom "Evropski semester 2014: utrditev gospodarskega okrevanja". Kje smo že mi in Ciper? Edini mi in Ciper! Ja, mene to skrbi. Evropska komisija zato ostaja pri svoji uravnoteženi strategiji za gospodarsko rast in delovna mesta ter petih glavnih prednostnih nalogah za prihodnje leto: prvič, uresničevanje diferencirane rasti prijazne konsolidacije javnih financ; drugič, obnovitev bančnih posojil gospodarstvu; tretjič, spodbujanje gospodarske rasti in konkurenčnosti za danes in jutri; četrtič, odpravljanje brezposelnosti in socialnih posledic krize; in petič, posodobitev javne uprave. Posodobitev javne uprave! Naredimo ta korak, lepo prosim, podprimo ta amandma, da bo člen številka 6 odprt. Poslanska skupina Nove Slovenije bo podprla ta amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v svojem imenu? Gospa Jasmina Opec.
Hvala lepa za besedo. Ob začetku krize, ko državna politika ni bila sposobna pravočasno sprejeti ustreznih ukrepov, so določene občine hitro odreagirale na nove razmere. S spremembo občinskih odlokov so znižale nadomestila za uporabo stavnega zemljišča, predvsem v obrtno-podjetniških conah, s čimer so privabile določene investitorje, odprle delovna mesta in gospodarstvo je cvetelo. Občine niso, kot to marsikdo želi prikazati, sovražnik te države, še manj sovražnik ljudi. Ravno v časih, ko državna politika zataji in ko ni sposobna pravočasno sprejeti določenih ukrepov, so občine tiste, ki lahko s pravimi ukrepi rešijo marsikatero stvar. In mi jim moramo to omogočiti, ne pa da jih pri tem zaviramo. Amandma bom podprla.
Hvala lepa. Gospod Franc Bogovič, izvolite.
Hvala lepa. Govorimo o petem in šestem odstavku 6. člena. Ta dva odstavka omogočata občinam, da za polovico zvišajo ali znižajo ta davek. V naslednjem, šestem odstavku, pa se po tej dikciji to prepoveduje, da bi se znižale davčne dajatve v občinah, kjer je finančna izravnava. Kolegice in kolegi, tri četrtine slovenskih občin ima finančno izravnavo. To pomeni, da prepovedujete oziroma ukinjate lokalno samoupravo, princip subsidiarnosti v treh četrtinah slovenskih občin. Sam sem tudi županoval v občini, kjer smo imeli finančno izravnavo, in smo se celo v poslovni coni, ki smo jo zgradili, tri do pet let odpovedali nadomestilu za stavbno zemljišče, samo da je kdo prišel v to poslovno cono. Dobro veste, da ima škarje in platno pri financiranju občin država. Ta minister, ki dela zelo slabo za lokalno samoupravo, bo spravljal občine v obupen položaj in bo finančna izravnava potrebna v vedno več občinah. In vi, kolegice in kolegi, trem četrtinam slovenskih občin prepovedujete, da bi izvajale svojo politiko; in upam, da se zavedate, kaj se počne s tem členom. Tu se ena od evropskih določil, ki izhajajo iz Listine o lokalni samoupravi, močno krši in to je tudi ena od naših ustavnih pravic, da se zagotavlja kvalitetno lokalno samoupravo in kvalitetne vire. S tem zakonom posegate tudi na to področje in mislim, da nam res ni treba, da to počnemo, zato predlagamo, da ta amandma sprejmete in da se bodo občine lahko samostojno odločale o svojih virih, o svoji politiki. Največkrat je tam, kjer je finančna izravnava, tudi za ljudi najtežje živeti in zato je nesprejemljivo, da bi te davke povečevali. Še več. Te občine bodo prva 3 leta denar prelivale iz podeželja v mesta, ker vemo, da bo ta priliv ostal nekaj let enak, tako da 3 leta gre denar v mesta, od tam naprej pa se prepoveduje, da bi se eventualno znižala obdavčitev. Mislim, da gremo na [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Besedo ima gospod Zvonko Lah.
Tudi jaz bom podprl ta amandma. Kdor je dobro preučil ta zakon, predvsem tiste člene, ki določajo, da je prva 3 leta to prihodek države in da velika večina podeželskih občin, ki pobira manjši NUSZ, kot bo polovica tega davka, bo dobila po izračunih 20 % od tistega, kar bo v občini pobrano 3 leta nazaj. Tri četrt občin ima finančno izravnavo. Kaj s tem členom prepovedujemo? Prepovedujemo tistim revnim, da ne smejo zniževati in zviševati, tako in tako gre 80 % tega davka v državo oziroma v večje mestne občine. Če to ni v nasprotju z Zakonom o lokalni samoupravi, z Evropsko listino o lokalni samoupravi, pa tudi z Ustavo, potem ne vem, kaj je še vse. Norca se delate iz teh občin. Po drugi strani pa zahtevate, da vse javne gospodarske službe opravljajo. Od kod? Vplivi vseh teh zakonov, ki jih boste zdaj sprejeli – davek na nepremičnine, zakon o financiranju občin in zakon o izvrševanju proračuna – boste nekaterim občinam vzeli 10 % primerne porabe. Izračunajte si. Koliko jim ostane še za financiranje investicij? Do konca 2015 je potrebno počrpati še ne vem koliko milijard, ne milijonov evropskih sredstev, večino projektov pa izvajajo občine. Sami sebi jamo kopljete. Od kod bodo zagotavljali svoja lastna sredstva. Občina Kočevje bo ob milijon 297 tisoč evrov na leto [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala lepa. Še želite obrazložiti glas. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Prijava poteka. Prijavljeni so trije poslanci. Gospod Franc Breznik ima besedo.
Predsedujoča, hvala za besedo. Tudi sam bi podprl amandma Slovenske ljudske stranke, ker je zelo smiseln, ne samo da je smiseln, to je življenjski amandma, ki je normalen. Mislim, da ste vsi pred kratkim lahko videli enega izmed prispevkov na 1. programu slovenske nacionalne televizije, kjer so govorili o občini Rogaševci, ki je dokaj revna občina, ima največjo stopnjo brezposelnosti in kako je župan s svojo upravo v tistem času poskušal zmanjšati nadomestilo stavbnega zemljišča samo zaradi tega, da bi nekaj družin ostalo v tej občini. Takšnih občin imamo tudi v Slovenskih goricah polno; občine Cerkvenjak, Benedikt, Lenart, Jurovski Dol in Sveta Trojica so imele zmerno stopnjo nadomestila za stavbno zemljišče in bodo zdaj prikrajšane, nekatere do 3-kratno. Zato pozivam k neki zmernosti. Verjamem, da nekateri razen Ljubljanske obveznice kaj drugega niste videli, pa vas pozivam, da pridete v Slovenske gorice, ne samo takrat, ko pridete po ozimnico, pridite si pogledati, kje se ustvarja neka vrednost. Te občine z župani in vsemi ostalimi so se močno trudile, da bi ljudje ostali na teh težkih razmerah, dostikrat so zelo hribovita področja, ki se težko obdelujejo, in vseeno so preživeli leta in leta. Pozivam vas k zmernosti, k zdravemu razumskemu razmišljanju, spoštovane kolegice in kolegi, da podprete amandma Slovenske ljudske stranke, ki je zelo življenjski. Država mora imeti nek smisel glede tega, da nekako poudarja tiste obronke Slovenije, ki so zelo neposeljeni, da poskuša z nekaterimi ukrepi prihraniti to, da bodo ljudje živeli na teh oddaljenih delih in tam ustvarjali neko vrednost. Zato vas še enkrat prosim in pozivam, da podprete amandma Slovenske ljudske stranke. Najlepša hvala.
Hvala. Gospod Franc Pukšič ima besedo.
Hvala lepa. Jasno, da bom tudi sam, kot v imenu poslanske skupine, podprl ta amandma. Kolegice in kolegi, postavlja se vprašanje zdravega razuma v tej državi. Če predsednik stranke Socialnih demokratov pove, da je dvig davkov 4-krat bolj uspešen mehanizem od zmanjševanja porabe, potem se vprašaj, kje je tukaj še razum. Pa ne samo to. Kako je škodljiva takšna politika, kako je to škodljivo za to državo, kako je to škodljivo za podeželje. Veliko evropskih sredstev ni bilo porabljenih, pripravljena je Perspektiva 2014-2020, vse druge države so na to pripravljene, mi nikakor. In s tem mehanizmom, ko občinam ne bomo dovolili, da same avtonomno gospodarijo vsaj z deležem, delom prihodkov lokalnih skupnosti, jim jemljemo možnost za črpanje evropskih sredstev. To je edini investicijski denar in v zadnjih dveh, treh letih se je pokazalo, če ne bi imeli občin, če ne bi imeli lokalnih skupnosti, sploh ne bi počrpali niti tega dela, ki smo ga, pa še od tega bo žal veliko ostalo v Bruslju. Seveda pa je elementarni greh vsega tega vladanje prejšnje vlade v 3 letih, ko ste zapravili 7 milijard evrov, to je bil rop stoletja.
Obrazložitev glasu!
Podpredsednica, tudi vi ste bili v tisti koaliciji, zato vem, da to boli, če na to opozorimo, ampak to je resnica. Zdaj pa priznajte in podprite vsaj kakšen amandma, ki bo popravljal ali vsaj saniral te napake, odpraviti jih ne more.
Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Pripravil sem si tabelo, ki se nanaša na ta člen in na ta amandma; amandma bom podprl, da me ne boste potem vprašali. V nadaljevanju bom povedal nekaj številk. Ljudem se mogoče zdi popolnoma brez veze, da se kregamo in ne vem kaj vse. Pazite, 6 občin, kjer sem bil jaz izvoljen, koliko več bodo ljudje plačevali. Šmarje pri Jelšah 128, Rogaška Slatina 66, Rogatec 57, Podčetrtek 231 % gor in Kozje – nekoč smo rekli, da je to najmanj razvit del Slovenije – 273 % gor in Bistrica ob Sotli 135 % gor. Po formuli, ki je predpisana v tem členu, in po delitvi sredstev pa bodo občine imele naslednje odstotke manj denarja. Poudarjam – manj denarja! Šmarje 21, Rogaška Slatina minus 16, Rogatec minus 28, Podčetrtek minus 31, Kozje minus 33 in Bistrica ob Sotli minus 20 %. Boste rekli, kam pa je ostalo zdaj šlo? Ja, Jankoviću ste dali, dajte to priznati. Pa še nekaterim večjim ostalim mestom. Vidite, to je problem in zato je potrebno ta amandma podpreti, ljudje pa morajo vedeti, zakaj se kregamo. Ker se ne kregamo, gre za pravico, gre za resnico in gre za laži na drugi strani, mislim na vas, gospe in gospodje, nasproti mene. Hvala.
Hvala. Prehajamo na glasovanje k petemu amandmaju Poslanske skupine SLS pri 6. členu. Glasujemo, navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 48. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k 7. členu in k prvem amandmaju Poslanske skupine SLS. Želi kdo obrazložiti glas? V imenu Poslanske skupine SLS, gospod Franc Pukšič.
Šele potem v svojem imenu. Spoštovane kolegice in kolegi, zakaj smo se v Slovenski ljudski stranki odločili, da smo vložili amandma k 7. členu? Gre za obdavčenje nelegalnih gradenj. Vi predlagate, da se nerezidenčna stanovanja obdavči za pol procenta več; ostale za trikratnik. V Slovenski ljudski strani predlagamo, da ta člen črtamo. Naša poslanka Jasmina Opec je postavila poslansko vprašanje, dobila je od vlade 6. septembra naslednji odgovor: Aktivnosti za izboljšanje stanja na tem področju pospešeno tečejo in se bodo prioritetno izvajale do konca letošnjega leta. V Slovenski ljudski stranki se strinjamo, kar je legalno, je legalno, kar je na črno, je pa na črno. In tisto, kar je na črno, se moramo odločiti in čas je, da to domačo nalogo opravimo, ali se legalizira ali pa se podre. Vmesne poti ni, da bi z dvigovanjem in nekim zviševanjem davkov to reševali. Seveda nas je bolela glava, ko smo ta odgovor Vlade brali naprej, ki pravi, da je cca. 24 tisoč nelegalnih gradenj. V desetih letih pa so inšpektorji izdali cca. 9 tisoč odločb. S tem sporočate državljanom in državljankam, da še naslednjih 20 let tako ali tako ne bodo prišli na vrsto. In še nekaj, nelegalna gradnja in obdavčitev nelegalne gradnje je šele takrat, ko je za to pravnomočna sodba. Ker je bilo v tem odgovoru zapisano tudi, da je nadaljnje delo odvisno predvsem od dodeljenih finančnih sredstev ter kadrovskih in organizacijskih možnosti, očitno imajo organizacijske in kadrovske zadeve zelo slabo urejene. Po mojem prepričanju bi se dalo tukaj sigurno kaj več narediti. Po konkretnem dejstvu, ki ste jih izvajali, se je zgodilo naslednje; v letu 2013 ste imeli denar, da ste Kuzmiču porušili tisto majhno hišico. Jaz verjamem, da je za to bilo potrebno malo denarja. Bistveno več denarja bi rabili, če bi hoteli Jakliču, Maherju in tako dalje, takšnim tipom porušiti premoženje.
Gospod Pukšič, imate obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Ja, saj ga že ves čas razlagam, zakaj smo se odločili, da 7. člen črtamo, da država na temu področju naredi red. Nelegalne stavbe oz. črne gradnje: ali jih bomo legalizirali ali rušili, vmesne poti ni.
Hvala lepa. Želi kdo obrazložiti glas v lastnem imenu? Želi? Odpiram prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prva ima besedo gospa Jasmina Opec.
Hvala lepa za besedo. V tem členu se še dodatno kaže zgrešeni koncept Zakona o davku na nepremičnine. Lahko bi rekli, da zakon prehiteva samega sebe. Če bi resnično želeli sistemski zakon, ki je pravičen, bi najprej uredili področje črnih gradenj. Najprej popis in potem odločitev, kaj se s temi črnimi gradnjami naredi. Ali se jih poruši, ali se jih legalizira, seveda v zameno za plačilo in nekaj odškodnin. In šele nato se lahko stopi na naslednjo stopnico. Na tak način pa se povzročajo le še dodatne krivice, zmedenost v sistemu nejasnosti in posledično tudi kaotično stanje, ki bo sledilo z morebitno uveljavitvijo tega zakona. Amandma bom podprla.
Gospod Franc Bogovič ima besedo.
Tudi sam bom amandma podprl. Mislim, da se nekega problema, ki je resen in velik problem v Republiki Sloveniji, zopet lotevamo z napačno diagnozo, z napačnimi zdravili. V nepremičninski zakon želimo strpati tudi to veliko večjo obremenitev, trikratno. Če bi zdaj želeli malce obrniti, kakšne bodo posledice tega zakona, bi človek dejal lahko celo, da je država zainteresirana, da bo čim več črnih gradenj, da bo čim več priliva v proračun Republike Slovenije. Verjetno namen ni takšen, vendar poznam te probleme tudi iz prakse na lokalnem nivoju, kako je urejeno področje prostorskega načrtovanja v Sloveniji in koliko časa traja v Sloveniji, da lahko nekdo neko zadevo uredi. Mislim, da so ta leta, ki tečejo v Sloveniji – 5, 8 let – daleč predolga, da bi morali najprej to področje urediti in potem imeti zelo jasen pristop. Tudi sam podpiram, da kar je zgrajenega na črno in ogroža okolje, je treba čim prej porušiti, za vse ostale pa najti neko hitro legalizacijo, ne pa da se z drugimi davčnimi primeži lotevamo teh zadev. Mislimo, da je v tem primeru mogoče celo manjši problem, kot so kateri drugi v tem zakonu, še enkrat pa kaže na nekonsistentnost tega zakona. Zato smo ta amandma predlagali in ga bomo tudi podprli.
Prehajamo na glasovanje o vloženem prvem amandmaju k 7. členu. Naj povem, če bo ta amandma poslanske skupine SLS pod to točko sprejet, potem postane amandma pod točko 2 brezpredmeten. Glasujemo, navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, 50 proti. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju k 7. členu, to je amandma poslanske skupine SDS. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 84 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 50. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k 8. členu, h kateremu so vloženi 4 amandmaji. Prehajamo na prvi amandma poslanske skupine SLS. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Gospod Jani Möderndorfer v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Hvala lepa, predsedujoča. V Pozitivni Sloveniji in tudi v ostalih koalicijskih partnericah smo v razpravi na seji Odbora za finance in tudi kasneje v razpravi na seji Državnega zbora ves čas kolebali, kaj in kako narediti, da bomo primerno, ustrezno regulirali humanitarne organizacije. Ves čas je bila rešitev bodisi znižati davčno stopnjo ali iti na drugo ustrezno rešitev. Predvsem zaradi tega, ker je bila dilema na nek način priti do nekega znižanja in oprostitve samo pri določenih humanitarnih organizacijah ali celo pri vseh tistih, ki so v razvidu pri Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve ter pri Ministrstvu za zdravje. Takšnih je približno 150. Zato smo se odločili ne samo, da bi naredili kapico na 0,5 % obdavčitve, ampak smo prišli do odločitve, da se jih tega davka tudi oprosti. Da bomo lažje izpeljali takšno odločitev, pa smo se odločili za naslednje korake. V prvi vrsti, da podpremo ta amandma SLS in kasneje tudi glasujemo proti koalicijskemu amandmaju, ki smo ga sami vložili, v tretjem branju pa vložimo nov koalicijski amandma, s katerim bomo uredili samo rešitev, torej da humanitarne organizacije oprostimo tega davka. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Matevž Frangež v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Tudi socialni demokrati bomo glasovali za izvzetje humanitarnih organizacij iz zavezanosti za plačilo davka in bomo podprli amandma Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Bogovič v imenu Poslanske skupine SLS.
Res so bili koalicijski poslanci doslej bolj redkobesedni, zato ste najbrž dali besedo prej njim kot pa predlagateljem amandmaja, glede na to da sem takoj dvignil roko. Ampak me veseli, da bo tako kot na Odboru za finance tudi tu naš amandma sprejet. Amandma je zelo jasen. Ne zdi se nam smiselno, da bi se za humanitarne organizacije, ki se v teh težkih časih trudijo za to, da bo našim državljanom, ki so v najtežjih stiskah, malce lažje, da bi jim na ta način pobrali okoli 100 tisoč evrov davka na nepremičnine. 100 tisoč evrov za proračun Republike Slovenije ni veliko, je pa zelo veliko, če preračunamo v humanitarne pakete, ki jih ti ljudje zbirajo s svojim delom, s prispevek posameznikov, različnih podjetij in organizacij. In na ta način imajo tisti, ki so v teh težkih časih v najslabši situaciji, boljše življenjske pogoje. Resnično upam, da bo šel vsaj ta amandma skozi, da se ne bo zgodilo tako, kot se je z amandmajem, ki je bil na odboru sprejet, pa kasneje ukinjen. Verjamem, da se danes pred očmi javnosti to ne bo zgodilo. Mislim, da bi morali pri humanitarnih dejavnostih in pri vsem tem, če odpiramo 8. člen, ki ga bomo očitno zdaj odprli, razmisliti še o drugi zadevi, in sicer še o drugih, ki se ukvarjajo s humanitarno dejavnostjo – to so slovenski gasilci in gasilke. Včeraj bilo je na vprašanje gospoda Horvata zelo jasno pojasnjeno, da tisti gasilci in gasilke, ki opravljajo to dejavnost v objektih, ki niso v njihovi lasti, bodisi so v lasti krajevnih skupnosti, občin ali pa zasebnikov, bodo plačevali davek podobno kot vsi ostali. Tako kot je na nekaj 100 številk možno prešteti humanitarne organizacije, je ta številka, hvala bogu, na Slovenskem bistveno večja pri gasilcih. Vendar verjemite, pri gasilskih domovih res ne bo moglo priti do špekulacij ali zavajanj. Vsi dobro vemo, kje so gasilci in kje niso. In če bo koalicija šla v popravek amandmaja pri humanitarnih organizacijah, vas pozivam, da zmorete še korak več in slovenskim gasilcem in gasilkam, ki na podoben način zbirajo sredstva tako iz javnega dela kot od ljudi in podjetij, omogočite, da bodo lažje opravljali svojo dejavnost.
Hvala lepa. Se opravičujem, ker nisem videla vaše roke. Res sem gospoda Möderndorferja videla najprej in mu tudi dala besedo. Gospod Franc Jurša v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Hvala lepa, podpredsednica, za besedo. V samem začetku moram povedati, da bomo v naši poslanski skupini podprli amandma Slovenske ljudske stranke. Povedati tudi moram, da sem ves čas v koalicijskem usklajevanju opozarjal na to možno rešitev, moram pa tudi povedati to, da je bilo okoli samih gasilcev nekaj žolčne razprave. V samem začetku nastajanja tega zakona sem mogoče med prvimi spregovoril o problemu gasilstva in o obremenjevanju gasilca z davkom na nepremičnine. Ampak ko sem malo bolj poglobljeno v te zadeve pogledal, sem ugotovil, da 50. člen Zakona o gasilstvu to problematiko gasilcev rešuje na ustrezen način, saj v zakonu piše, da se davčno ne obremenjujejo. Striktno pa tam piše za nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala, podpredsednica. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Zelo sem zadovoljen in vesel, ker izgleda, da bo ta amandma dobil soglasno podporo, seveda tudi naše glasove Poslanske skupine Nove Slovenije. Mislim, da bi bilo resnično preveč kruto, da ne rečem brutalno, če bi država pri humanitarnih organizacijah, ki danes v Sloveniji opravljajo resnično svoje človekoljubno poslanstvo, če bi od recimo evropskih paketov, ki jih na tisoče, sto tisoče pride iz Evropske skupnosti v Slovenijo, da bi si država najprej pobrala svoj del, svoje število paketov; ne bi bilo korektno. Ne bom več jemal časa, zadovoljen sem. Kaj več o objektih, namenjenih zaščiti in reševanju oziroma gasilskih domovih pa pri naslednjem amandmaju. Torej, iz naše strani podpora in hvala vsem vam, ki ste to podporo že tudi najavili.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine SDS, gospod Marijan Pojbič.
Spoštovana podpredsednica. Jaz bom z veseljem podprl amandma Slovenske ljudske stranke, ker sem prepričan, da je k temu pripomogla tudi moja razprava v parlamentu, da se je koalicija tako odločila. Poglejte, kako znamo stopiti skupaj, ko gre za pomembna vprašanja, zato pričakujem od koalicije, da bo zavrnila tudi ta zakon, o katerem danes razpravljamo. Mi v Slovenski demokratski stranki bomo ta amandma z veseljem podprli, ker smo prepričani, da je humanitarne organizacije potrebno oprostiti plačevanja davka na nepremičnine prav zaradi tega, ker v tem stanju, v tej situaciji, ko je socialna slika v tej državi izjemno problematična, so humanitarne organizacije edine v skrajni situaciji, ko skočijo na pomoč in priskočijo na pomoč socialno ogroženim. Včeraj sem govoril tudi o tem, kolikšne kolone ljudi čakajo pred Rdečim križem pa pred Karitasom in tako naprej. In če se zavedamo, kako pomembno nalogo opravljajo, kako pomembno funkcijo opravljajo humanitarne organizacije v tej situaciji, je jasno, da moramo storiti čisto vse, da jim priskočimo na pomoč, da lahko svoje delo opravljajo tako, kot ga opravljajo. In zato se mi zdi, da je ta amandma Slovenske ljudske stranke izjemnega pomena in prav je, da jih oprostimo plačila davka na nepremičnine.
Hvala lepa. Gospod Rihard Braniselj v imenu Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala lepa. Čeprav je odlika vsakega dobrega zakona, da ima čim manj izjem, si humanitarne organizacije to izjemo zaslužijo. Zato smo se v Državljanski listi odločili, da podpremo ta amandma Slovenske ljudske stranke, ki je dober. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi kdo obrazložiti glas v lastnem imenu? Odpiram prijavo na razpravo, nisem pričakovala, da bo še v lastnem imenu toliko želje za obrazložitev glasu. Prva ima besedo gospa Sonja Ramšak.
Hvala. Podprla bom amandma Slovenske ljudske stranke, ker že iz mojih razprav [[...]]
Prosim za koncentracijo.
[[...]]k nekaterim drugim amandmajem sem opozorila na to, da je zelo pomembno, da se ne obdavčijo objekti humanitarnih organizacij. Bila bi zelo vesela, če se ne bi objekti, namenjeni gasilcem, kajti samo nekateri gasilski domovi ne bodo izvzeti iz tega, bodo pa plačevali vsi tisti, ki so v lasti – kot je že povedal kolega – krajevnih skupnosti, občin ali v privatnih rokah. Mislim, da vse te organizacije opravljajo izredno pomembno delo, prostovoljno brez nadomestil in da jim na ta način nekako vračamo, da se dobro z dobrim vrača. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Včasih je tako malo treba, če bi se poslušali in slišali, bi lahko za te državljanke in državljane naredili bistveno več. Vendar odgovornost na tem poslušati in se slišati je na tistem, ki ima večino, torej na koaliciji. Včasih, ko smo bili koalicija, smo to delali.
Vljudno prosim za zbranost.
Jaz bi prosil, če mi ustavite čas in da se tam uredi. To smo delali in ni to izjema, pa ne bo to izjema, da bomo humanitarni organizaciji omogočili, da ne bodo plačevali davka na nepremičnine. Veste, izjema je v naši državi, da potrebujemo toliko humanitarnih organizacij. Izjema je v naši državi, v EU, da smo na zadnjem mestu na gospodarski rasti oziroma še vedno v padanju. In to je izjema, da v naši državi živi preveč ljudi na robu revščine. Ta delež 100 tisoč evrov ali petindvajseta tisočinka na celotni davek je tako malo, da je to dobro, da se to splača narediti, pa vendar upam, da boste imeli vsaj toliko razuma pri ZIPro, da bomo gasilcem dali 3 milijone evrov.
Hvala lepa. Gospod Borut Ambrožič, izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Seveda bom amandma kolegov iz Slovenske ljudske stranke z veseljem podprl, saj se tisti, ki smo dobršen del svojega življenja tudi sami aktivni v humanitarnih organizacijah, še predobro zavedamo potrebnosti takšnega ukrepa, ki bi v obratni smeri, torej če ne bi bil sprejet, pomenil veliko škodo v nudenju pomoči posameznikov. Verjamem, da smo vsi prejeli dopis Rdečega križa, ki je sicer le ena od 207 humanitarnih organizacij, ki nosi status, na podlagi katerega bo oproščena plačila tega davka. In že ta številka, ki jo navajajo v dopisu, [[...]]
Prosim za pozornost v dvorani.
[[...]]da se je v letu 2012 pomagalo več kot 150 tisoč socialno ogroženim posameznikom, pove vse, kako veliko in pomembno delo takšne organizacije opravljajo. Še enkrat, amandma bom podprl in tudi vse sorodne, ki se nanašajo na ranljive skupine prebivalstva.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 74, proti nihče. [[Za je glasovalo 74.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma k 8. členu soglasno sprejet. Prehajamo na drugi amandma k 8. členu, katerega je vložila Poslanska skupine Nove Slovenije. Izvolite, gospod Jožef Horvat.
Hvala, predsedujoča. Spoštovane kolegice in kolegi! Še enkrat se zahvaljujem za podporo pri prejšnjem amandmaju. Ob 21. uri in 25 minut nam je začelo iti dobro in ne bom na dolgo razlagal vsebine našega amandmaja, že včeraj smo ga razložili. Med drugim gre tudi za objekte za zaščito in reševanje ter za funkcionalna zemljišča k tem objektom, ki jih želimo med drugim oprostiti davka na nepremičnine. Kolega Franc Jurša je po medijih res najbrž prvi začel govoriti o gasilskih domovih in kritiziral namero, da bi bili gasilski domovi obdavčeni, tudi mi se s tem nikakor ne moremo strinjati. Eksakten odgovor je dala državna sekretarka Mateja Vraničar, se ji tudi zahvaljujem s tega mesta, obdavčeni bodo torej gasilski domovi, ki niso v lasti gasilskih društev. In to ni dobro. Imamo okrog 2 tisoč gasilskih domov po Sloveniji. Mi danes ne razpolagamo s podatki, kakšen je delež gasilskih domov, ki niso v lasti prostovoljnih gasilskih društev. Pa veste zakaj niso, ker so nekatere gasilske domove zanalašč prenesli v lastništvo občin, da bi se lahko občina prijavila na razne razpise, pridobila sredstva, tudi evropska, in te gasilske domove ohranila pred propadom, jih obnovila in tako dalje. Zato so morda začasno v lasti občin ali krajevnih skupnosti. Mislim, da bi bilo dobro sporočilo tega večera slovenski javnosti, predvsem pa 151 tisoč prostovoljnim gasilcem, 1400 prostovoljnim gasilskim društvom, da jim danes s tega mesta povemo, da gasilski domovi oziroma širše rečeno objekti za zaščito in reševanje ne bodo obdavčeni oziroma bodo izvzeti. Lepo prosim za podporo temu amandmaju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje k drugemu amandmaju k 8. členu Poslanske skupine Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 46. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Izvolite, gospod Franc Pukšič, postopkovno.
Podpredsednica, jaz sem stisnil na gumb, pa se mi ni prižgala lučka. Prosil bi, če je možno, da glasovanje ponovimo, ker bi želel, da sem pri glasovanju zraven. Hvala lepa.
Spoštovani gospod Pukšič, to opozorilo bi moralo biti med glasovanjem, zatorej sedaj ne bomo ponavljali glasovanja, vendar v zapisniku bo vaše opozorilo in vaša prošnja. Prehajamo na tretji amandma, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Želi kdo obrazložiti glas? V imenu Poslanske skupine SDS mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Slovenska demokratska stranka predlaga, da se oprostijo davka na nepremičnine kmetijska zemljišča in nepremičnine za javno rabo. Mislim, da je razlaga popolnoma logična, namreč kmetijska zemljišča so tista zemljišča, kjer se ustvarja dodana vrednost in ki prinašajo številnim ljudem pridelke in pomenijo tudi preživetje. Nepremičnine v javni rabi pa so nepremičnine, ki so pomembne za vse ljudi v tej državi in so pretežno v lastništvu same države, občine, paradržavnih institucij, skratka tistih, ki imajo širši pomen; nepremičnine, ki se uporabljajo v zdravstvu, v šolstvu; nepremičnine, od katerih imajo ljudje določene koristi. Obdavčitev nepremičnin, ki so v javni lasti, predvsem pa v lasti tistih oseb, tistih pravnih oseb, ki dobijo denar iz javnih sredstev, pomeni, da se bo davek na eni strani pobiral, na drugi strani pa bo moral proračun financirati ta davek ali pa se bo zgodilo, da bodo imeli ljudje nižjo kvaliteto storitev. To pomeni, da je na nek način precejšen nesmisel, da se tovrstne nepremičnine obdavčuje. V Slovenski demokratski stranki zato predlagamo, da se nepremičnine, ki se uporabljajo za javno rabo, in kmetijska zemljišča ne obdavčujejo s tem davkom.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Želi v lastnem imenu? Gospod Robert Hrovat in potem gospod Andrej Čuš.
Hvala za besedo. Osebno bom ta amandma podprl. Že prej sem dejal, da kmetijska zemlja ne more biti nek poligon za iskanje fiskalnih rešitev države. Apeliram na koalicijo, zdaj ne moram več na vlado, predlagam, da se ne eksperimentira s kmetijstvom kot s ključno panogo nacionalnega preživetja s takimi fiskalnimi idejami. Dejstvo je, da ta davek, ki ga danes uveljavljate, ne bo zapolnil tiste luknje, o kateri vseskozi govorite. Govorim o primanjkljaju. Evropska komisija je jasno povedala, da bo za naslednje leto milijardo in pol večja luknja, kot jo je napovedala vlada Alenke Bratušek. To je dejstvo. In vi ste se odločili, da boste uveljavili davek na nepremičnine zato, da boste zapolnili tisto vrzel, ki vam manjka. Manjka vam bistveno več. To bo pomenilo samo eno petino tistih sredstev, ki jih boste dobili oziroma ki jih potrebujete za zapolnitev te vrzeli v proračunu. Torej je to, kar počnete, navadno obremenjevanje ljudi in zdaj, ko se pogovarjamo o kmetijskih zemljiščih, je navadno obremenjevanje slovenskega kmetstva. Ne sme biti kmetijska zemlja poligon za reševanje fiskalne politike države. Na zemlji, na kmetijski zemlji se ustvarja hrana. Polna usta so nas, sploh ministra, samooskrba, samooskrba. Kakšna samooskrba, če boste zdaj obdavčili kmetijsko zemljo in to po kakšni stopnji! To je nedopustno, to ni prav.
V lastnem imenu, gospod Andrej Čuš, izvolite.
Čeprav smo pred nekaj minutami potrdili en amandma, se mi še vseeno zdi, da to zdaj ni nekaj, da bi vam čestitali, ker v končni fazi je zakon slab, ni pravičen in ni socialen. Naj povem, da bom podprl predlog Slovenske demokratske stranke, da se iz obdavčitve oprosti kmetijska zemljišča in nepremičnine za javno rabo. Če malo pomislim, nepremičnine za javno rabo, šole, vrtci, občinske stavbe, zdravstveni domovi. Na primeru vrtcev, ki bodo morali po novem plačevati nepremičninski davek, je zelo verjetno pričakovati, da bodo stroške nepremičninskega davka te institucije dale na tiste posameznike, ki te institucije obiskujejo oz. potrebujejo. In če po tem sklepamo, pomeni to, da bodo posledično tudi vrtci dražji, vedno dražji. S tem davkom dodatno in spet po nepotrebnem obremenjujemo gospodarstvo. Letos smo že v pol leta naredili oziroma ste potrdili toliko negativnih ukrepov proti slovenskemu gospodarstvu, da bi lahko rekli, da ste svetovni prvaki v iznajdbah in obremenjevanju gospodarstva.
V lastnem imenu obrazložite amandma.
Je v lastnem imenu. Tudi kar se tiče tega, da predlagamo, da se iz davka na nepremičnine izvzame kmetijska zemljišča. Davek na nepremičnine bo spet po žepih udaril slovenskega kmeta. Tokrat se načrtuje oziroma pričakuje v proračunu 30 milijonov evrov dodatnih sredstev samo od slovenskih kmetov. Mislim, da je to nepošten in nekorekten ukrep, rezerv je ogromno na drugih straneh. Ob tem se sprašujem, vse plača slovenski kmet in kako bi mi sploh motivirali mlade, da ostanejo na podeželju oziroma na kmetiji.
Hvala lepa. Še vidim interes, odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Prvi ima besedo gospod Franc Breznik.
Predsedujoča, najlepša hvala za besedo. Tudi sam pozivam svoje kolegice in kolege, da podprete amandma Slovenske demokratske stranke glede tega, da se oprosti kmetijska zemljišča in objekte za javno rabo. Rad bi poudaril, da je Slovenija v lanskem letu glede samooskrbe s hrano uvozila za 1,5 milijarde evrov hrane. 1,5 milijarde evrov hrane! Ta podatek je zastrašujoč glede slovenske samooskrbe. Slovenske kmetije so povprečno velike 6,5 hektarja. Dostikrat se prideluje na manjših kmetijah sadje in zelenjava, ki je nujno potrebna za zdravo populacijo, ki je nujno potrebna v samooskrbni verigi, je tudi lahko neka dodatna dejavnost na neki kmetiji. Vas pozivam, da to podprete, ker se mi zdi, da je bilo kmetijstvo v Sloveniji zanemarjeno. Z vsem tem, kar delate danes s tem nepremičninskim davkom tudi na kmetijske površine, pa boste dodatno osiromašili proizvodnjo slovenske zdrave hrane. To je v čistem protislovju, kar govori vaš minister, kmetijski minister v vseh medijih. Na eni strani govori o samooskrbi, po drugi strani pa udarja po kmetih. To je protislovno, je nerazumevajoče in verjamem, da imamo vsi interes uživati zdravo, doma pridelano hrano, hrano iz lokalnega okolja, hrano, ki v oskrbni logistični verigi v radiusu nekaj ur na naših mizah. Ta amandma je dodatek k tem kmetijam, da bodo manj obdavčene, da bodo lahko pridelovale več sadja in zelenjave. Jaz vas pozivam, da podprete, ker je stvar logična in razumevajoča, gre v prid dvigu slovenske samooskrbne verige. Menim, da boste ta amandma Slovenske demokratske stranke kot prijatelji Slovenije, kot prijatelji zdrave hrane tudi podprli. Najlepša hvala.
Hvala. Opozarjam, da obrazložitev glasu v lastnem imenu pomeni, da se ne polemizira niti z ostalimi poslankami, poslanci, niti z vlado, ministri, torej v lastnem imenu. Gospod Tomaž Lisec ima besedo.
Hvala, predsedujoča. Podprl bom ta amandma. Najprej par besed glede oprostitve glede kmetijskih zemljišč. Polna usta so ministra o tem, kako je treba kmeta razbremeniti, kako mu je treba dati delo, na drugi strani pa imamo v zakonu to, da se kmetijska zemljišča obdavčujejo. Naš predlog je to, čemur sledimo že v 6. členu, da se oprostijo kmetijska zemljišča davka na nepremičnine. Slovenski kmet je že itak udarjen z različnimi tegobami, pa ne bom govoril o naravnih nesrečah, ampak o katastrskem dohodku, ki ste ga letos skušali nenormalno dvigniti. Kmetom obdavčujemo tisto, od česar živijo, to je njihova zemlja, to je nedopustno, zato prosimo za podporo. Kar pa se tiče nepremičnin za javno rabo, prenašanje denarja iz enega v drugi žep je malo mimo, prinaša samo administrativne stroške, nič drugega. Poleg tega bo to prineslo na koncu strošek za vse tiste, ki uporabljajo vrtce, zdravstvene domove, na koncu bo to strošek tudi za občine. Dokler imamo še občine, imamo tudi občinske stavbe in tudi za te bo treba plačati davek. Skratka, iz levega v desni žep, popolnoma nepotrebno. Če podprete ta amandma, boste naredili nekaj dobrega za slovenskega kmeta in vse tiste, ki uporabljajo nepremičnine za javno rabo.
Hvala lepa. Gospod Franc Pukšič.
Kolegice in kolegi. Zelo malo je dobre volje potrebno, da premaknemo tukaj in tam kakšen kamen v tem mozaiku. 8. člen je člen oprostitev. V tem členu je 8 predlogov za oprostitev in kar v tem členu predlagajo Socialni demokrati, oprostitev plačila davka za kmetijska zemljišča in nepremičnine za javno rabo, v naslednjem pa Slovenska ljudska stranka tudi kmetijska zemljišča, je v tem mozaiku tako malo potrebno, da bi to enostavno morali narediti. Kolegice in kolegi, gre za naše podeželje! Koliko naše države se je zaraslo? Koliko zemljišč je neobdelanih? Kaj če bi naredili drugače. Namesto da kmetijska zemljišča obdavčimo, bi raje dali subvencijo tistim, ki bi ta zaraščena zemljišča obdelali. To bi bila prava politika. Mogoče namesto politike socialnih pomoči raje politika "dati ribo ali ribo loviti?". Torej dajmo ribo loviti in iz tistega področja namenimo, da se bodo kmetijska zemljišča, ki so zarasla, obdelala. Taka pa so v funkciji pridobivanja hrane, pa jih moramo obdržati za vsako ceno, ampak odgovornost, kolegice in kolegi, je na vas. Moja je samo toliko, da sem kriv, ker sem tukaj.
Hvala lepa. Še je želja. Odpiram prijavo za obrazložitev glasu k tretjemu amandmaju k 8. členu predlagatelja Poslanske skupine SDS. Gospod Zvonko Černač ima besedo.
Ja, lapsus lingue se je zgodil kolegu Pukšiču, ko je rekel, da ta amandma predlagajo Socialni demokrati. Verjamem, zakaj se mu je to zgodilo, ker v javnosti njihov minister Dejan Židan govori, kako to podpira, in govori ljudstvu, kmetom – "podpiramo, da ni davka, ga ne bo", je rekel junija. Potem je pa prišel na vlado in je rekel: "Ne, mi bomo ta davek, tako kot je danes na mizi, podprli." In je normalno, da se je kolega Pukšič zmotil, ker je ta dvoličnost po mojem zdaj že toliko izrazita, da ljudje tega ne morejo spregledati, ne pri socialdemokratih, ne pri [[...]]
Govorite, prosim, o amandmaju, ne o Socialnih demokratih.
O tem govorim in nadaljujem na tej točki, kjer gre za oprostitev davka od kmetijskih zemljišč in od objektov v javni rabi. Glede kmetijskih zemljišč in objektov v javni rabi, dajte mi razložiti, zakaj humanitarne oprostiti, tega pa ne. Kje je razlog? Tam ste potrdili amandma, tega pa zdaj ne boste. Zakaj ne? Kakšna je razlika pri tem? Ali je kmetijska dejavnost pri nas visoko profitabilna, je ne moremo še podpirati s subvencijami, da sploh obstaja. In kar se tiče objektov v javni rabi. Kaj se bo dogajalo? Davek se bo odmerjal za vrtce, šole, v prvih letih se bo stekal v državni proračun, na drugi strani bo pa morala država zagotavljati ta ista sredstva za delovanje teh istih institucij. In po tistem, ko se bo davek delil pol-pol, nekaj podobnega tudi občine, iz enega žepa v drugi žep pa spet nazaj, vmes pa en kup administriranja, en kup enih nepotrebnih postopkov. Če je kje smiselna podpora tudi koalicije poleg opozicije, je pri tem amandmaju. Mislim, da se bo odpravil kup problemov, kup nepotrebnega administriranja; finančnih učinkov iz tega dela pa ne bo nobenih.
Hvala lepa. Gospod Franc Bogovič ima besedo.
Tretji in četrti amandma k 8. členu sta amandmaja, ki so jih vložili kolegi iz SDS-a, in zadnjega četrtega Slovenska ljudska stranka. Obema je skupno to, da se uvaja oprostitev za plačilo za kmetijska zemljišča, v tem pa je oprostitev tudi za nepremičnine za javno uporabo. Predlagam, da podpremo že tretji amandma, pa je potem četrti brezpredmeten, kot vidimo. Zagotovo je prav, da se tako za kmetijska zemljišča kot za objekte, ki so v javni rabi, uvede ta oprostitev. Povedano je bilo, kaj pomeni, da bodo zdaj občine po novem, kolikor bodo davka plačevale za svoje objekte, polovično prikrajšane, kajti davek bo ostal na državnem nivoju. Na kmetijskem področju smo pa že nekajkrat opozorili, podobno kot opozarjajo tudi obrtniki, kako se kar sumirajo ukrepi, ukrep za ukrepom. Velika bojazen je, da tudi ta še ne bo zadnji. Na področju kmetijstva smo se v letošnjem letu veliko ukvarjali s katastrskim dohodkom, ki ima posledice že v letošnjem letu, in smo potem tudi tam postavljali določene kapice. V naslednjem letu je sprememba v kmetijstvu to, da bo približno 15 milijonov novih obremenitev kmetijstva zaradi večjega vključevanja subvencij v dohodnino, zdaj pa prihaja še novi davek na kmetijska zemljišča. 30 milijonov bo bruto efekt v naslednjem letu, kot sem že dejal, 3 % od bruto realizacije. Tisti, ki ste se in ki smo se ukvarjali z ekonomijo, vemo, kaj pomeni od bruto realizacije, ne od kakšnega ostanka dohodka, ki ga je v kmetijstvu zelo malo. In vsakdo, ki bi imel v neki dejavnosti procent ostanka od prometa, bi bil danes zelo vesel. Tu pa, kolegice in kolegi, govorimo o naslednjem letu, 3 % manj denarja od realizacije v kmetijstvu, zato podprite ta amandma. Sam bom amandma podprl.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala za besedo. Podprl bom ta amandma k 8. členu, ki predlaga, da se iz obdavčitve izvzamejo kmetijska zemljišča in nepremičnine za javno rabo. Nova Slovenija - Krščanski demokrati smo za družinske kmetije, ampak poglejte, kakšno sporočilo boste, kolegice in kolegi iz koalicije, dali slovenskim kmetom, predvsem naslednikom kmetij, mladim generacijam, ki jim danes kažete velike davke, tudi s tem zakonom, da ne govorim zdaj o drugih zakonih, ker ne smem, ker je obrazložitev glasu.
Prosim za red v dvorani!
Hvala lepa, predsedujoča, da ustvarjate red – sicer, kot zgleda, brez uspeha. Pozivam, resnično prosim, lahko tudi pokleknem v imenu slovenskih kmetov, da podprete ta amandma, ki bo iz obdavčitve izvzel kmetijska zemljišča, ker se bo drugače dogajalo to, kar se že dogaja, da je oče predal kmetijo sinu, ta pa mu jo je zaradi tega zakona, zaradi predloga zakona, vrnil. Če imate takšen odnos do slovenskih kmetov, ki obdelujejo to lepo zemljo, to lepo krajino, in da prihajajo tuji turisti, ki občudujejo našo lepo krajino, potem v redu. S trdim kamnom v srcu boste lahko črtali in ne podprli tega amandmaja. Nova Slovenija ga bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? [[Ne.]] Pričenjamo glasovanje, in sicer o tretjem amandmaju k 8. členu, ki ga je predlagala Poslanska skupina SDS. Če bo sprejet ta amandma, postane amandma pod točko 4 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 45. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na četrti amandma, ki ga je vložila Poslanska skupina SLS. Besedo v imenu poslanske skupine ima gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, podpredsednica. Kolegice in kolegi! Prof. Zagožen, naš nekdanji kolega izpred nekaj mandatov, je naredil odlično primerjavo glede dohodkovnih pogojev kmetovanja na avstrijskem Koroškem in v Sloveniji. Mislim, da si je dobro te primerjave prebrati. Kar se tiče našega amandmaja, smo že ob prejšnjem amandmaju poudarjali pomen kmetijskih zemljišč kot osnovno sredstvo za kmetijsko proizvodnjo in kot tako je zagotovo upravičen naš amandma, da se kot osnovno sredstvo ne sme obdavčiti. Konec koncev je kmetijsko zemljišče obdavčeno tudi s katastrskim dohodkom in zato zagotovo ni primerno, da je obravnavano na dva način oziroma obdavčeno na dva načina. V poslanski skupini bomo naš predlog amandmaja podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije, gospod Jožef Horvat.
Hvala, predsedujoča, za besedo. Upanje umre zadnje, pravijo. Poslanska skupina Nove Slovenije bo podprla amandma kolegov Slovenske ljudske stranke, ki iz obdavčitve izvzema kmetijskega zemljišča. Kolegice in kolegi, tisti, ki prihajate iz podeželja, iz vasi, najbrž imate izračunan ali poznate delež, koliko je pravzaprav sploh še kmetov na podeželju, na vasi. Kakšnih 10, 20 %, nič več. Koliko so stari? Vprašajte se sami. Kakšni so njihovi dohodki? Recimo, kmečka penzija. Kako visoka je kmečka penzija? Kako naj še poleg davka, ki ga že imajo preko katastrskega dohodka, sedaj pade še na pleča ta davek na nepremičnine ali konkretno na kmetijska zemljišča. Kdo bo še tako nor, da bo obdeloval kmetijska zemljišča? Tisti, ki jih želijo prodati Skladu kmetijskih zemljišč, pa čakajo, kot mi tukaj piše eden od kmetov iz Pomurja, pa čakajo dve do tri leta, da ne govorim o odkupni ceni. Ta cena je polovico nižja od tiste, kar je osnova za davek. Zato je nujno in edino pametno, da ta amandma podpremo. Nova Slovenija ga bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine? Želi še kdo v lastnem imenu? Odpiram prijavo za obrazložitev glasu. Prijavljeni so štirje poslanci in poslanki. Gospa Jasmina Opec ima besedo.
Hvala lepa. Zagotovo se vsi strinjamo, da moramo povečati samooskrbo in da za dobro zdravje naših državljank in državljanov potrebujemo kvalitetno slovensko hrano. Vendar razlika med nami je, da vi mislite, da se bo samooskrba povečala z okrepljeno promocijo slovenske hrane. Mi pa smo prepričani, da slovenska hrana ne bo zrasla na TV oglasih in na plakatih, ampak na kvalitetnih poljih, na kmetijah, ki imajo urejene osnovne pogoje za svoje delovanje. Kmetijsko zemljišče ni luksuz, to je osnovno sredstvo za preživetje, pa ne zgolj kmetov, da ne bo pomote, ampak slehernega od nas. Amandma bom podprla.
Hvala lepa. Gospod Franc Pukšič.
Najprej opravičilo kolegom iz Slovenske demokratske stranke. Ampak da boste vedeli, kolegi, imel sem v mislih socialdemokrate, njih sem nagovarjal, da bi vaš amandma podprli. Žal me niso poslušali. Ko Slovenska ljudska stranka predlaga med oprostitve kmetijska zemljišča, se spomnimo, ko ste bili socialdemokrati na oblasti, vzeli ste 16 tisoč državnih pokojnin. Komu? Tistim, ki so bili starejši od 65 let. Koliko ste jim vzeli? Koliko so imeli čez tisoč evrov ti ljudje penzije? Saj bodo rekli, naj se ustrelim v glavo, ko take neumnosti govorim. Njihove penzije so bile pod 188 evrov.
Gospod Pukšič, osredotočite se na amandma in ne polemizirajte.
Osredotočam se, gospa podpredsednica, na amandma. Tudi vi prihajate iz kmetijskega področja in tudi vaši kmetje vam bodo povedali, da bi bilo prav, če bi glasovali za amandma Slovenske ljudske stranke, ki govori, da bi kmetijska zemljišča dali med oprostitve. Če bi dali kmetijska zemljišča med oprostitve, bi lahko kaj več naredili, bi doma pridelali hrano, bi v lokalnem okolju naše otroke in njihove kuhinje napajali z domačim zeljem, z domačim jabolkom, skratka z doma pridelano hrano, ne pa na takšen način kot sedaj, ko hočemo še to, kar imamo, zapreti. Ni prav, to ni prava politika, to je politika Alenke Bratušek, ki to državo pelje na pogreb.
Postopkovno, gospod Matjaž Han.
Spoštovana predsednica, vse ima svoje meje, mi lahko marsikaj zdržimo v Socialnih demokratih, poslušamo vse vaše izjave, vaše obrazložitve glasu in se zavedamo, da sprejmemo težak zakon. Ampak, lepo vas prosim, vi sami veste, da ne moremo replicirati, da ne moremo odgovarjati in ne nas na nek način vleči za jezik. Predsedujoča, prosim, da tiste, ki hočejo polemizirati s poslansko skupino, s posamezniki v poslanski skupini, nek način še enkrat opozorite. Mislim, da je vse lepo in prav, ampak smo tudi kolegi, delati bomo morali še nekaj časa in jaz mislim, da je prav, da se malo tudi spoštujemo.
Hvala lepa. Sprejemam vaš postopkovni predlog in opozarjam vse poslanke in poslance in vas pozivam, da se držite obrazložitve glasu ali v imenu poslanske skupine ali v osebnem imenu. Imate postopkovni predlog, gospod Franc Pukšič.
Res je, podpredsednica, moj postopkovni predlog je ta, da bi kolega, ki ga je predlagal, povedal, kaj predlaga, pa tega žal ni naredil. Pričakoval sem, da bo demantiral, da sem povedal, kaj je narobe. Očitno sem povedal čisto resnico in resnica je takšna, kakršna je.
Hvala lepa. Jaz sem zelo dobro razumela postopkovni predlog gospoda Matjaža Hana in sem tudi razumela njegov razlog, ker ste jih omenjali. Besedo ima gospa Iva Dimic.
Hvala lepa za besedo. Kako polna usta so vseh, ko govorimo o pomembnosti hrane, o ohranjanju in povečevanju samooskrbe. Ampak veste kaj, kolegi poslanci iz koalicije, mene pa zanima, tiste, ki prihajate iz podeželja [[...]]
V osebnem imenu brez polemiziranja, če ne, vas lahko ustavim.
[[...]]kako naj lahko pogledamo staršem v oči, sosedom v oči, ki imajo kmetijska zemljišča, to se sprašujem. Ne zdi se mi sprejemljivo, da je tako. Ja, res je, gospa Potrata, kako boste pogledali? Hvala.
Gospoda Andrej Čuš ima besedo. Prosim, brez polemiziranja.
Hvala za besedo. Vidim, da so se strasti malo ogrele, tako da bi vseeno prosil za malo korektnosti od kolegov in kolegic. Če sem vas prej skušal malo prepričevati, da se zdi dobro podpreti predlog Poslanske skupine SDS in da se iz obdavčitve nepremičninskega davka izvzame – kot je bilo predlagano – kmetijska zemljišča in nepremičnine za javno rabo, pa bi vas zdaj prosil, da podprete predlog, ki bi iz obdavčitve vzel kmetijska zemljišča. Še enkrat bi rad povedal, davek na nepremičnine je izključno namenjen polnjenju proračuna in to se mi ne zdi pošteno. Posebej zato, ker bo spet nepravično bremenil slovensko podeželje in kmete, ki pridno in pošteno delajo celo življenje. Že zaradi trenutne situacije in novih davčnih bremen, ki jih žal kasira podeželje, so mladi vse manj motivirani za delo na kmetijah in za ohranjanje slovenskega podeželja. Veliko je bilo pod tem amandmajem tudi govora o raznih subvencijah in socialnih pomočeh našemu kmetijstvu, ampak glejte, kolegice in kolegi, če bi mi imeli na eni strani stimulativno okolje in neke normalne ukrepe v podporo kmetijstvu, se o subvencijah in socialnih pomočeh sploh ne bi rabili pogovarjati. In dovolite, da za konec citiram Churchilla: "Le dva kraja obstajata, kjer socializem deluje, v nebesih, kjer ga ne potrebujejo, in v peklu, kjer ga že imajo." Hvala.
Ali obstaja še želja? Še obstaja želja. Odpiram možnost za obrazložitev glasu. Prosim za prijavo. Prijavljeni imamo 2 obrazložitvi glasu. Prvi gospod Franc Bogovič. Izvolite.
Hvala za besedo. Tisti, ki so lastniki kmetijskih zemljišč, za katere predlagamo oprostitev v tem amandmaju, so hkrati tudi lastniki stanovanjskih nepremičnin. Običajno so bile doslej vse te nepremičnine, ki imajo slabšo komunalno opremo, tudi nižje obremenjene z nadomestilom za stavbno zemljišče in podobno usodo. Kot vse državljanke in državljani bodo kmetje najprej deležni povišanja davka na nepremičnino na stanovanjskem delu. Iz razloga, ker je na podeželju manj komunalne opreme, bo ta skok še toliko večji. Temu se dodaja davek na vsak hektar kmetijskih zemljišč, do 20 evrov navzgor je to limitiranje, gozdovi in tudi kakšno kmetijsko poslopje je potrebno za to, da se ta dejavnost lahko opravlja. Resnično bodo šle te obremenitve na kmetijah z malce več kot povprečno površino slovenskih kmetij, ki je tam 6,4 hektara. Za eno 10 hektarsko kmetijo bodo te obremenitve skupaj z objektom za prebivanje in kmetijsko dejavnost med 200 in 300 evrov iz kakšnih 50 evrov povprečno doslej. Gre za zelo velik skok in kot sem že dejal, se bodo dvignile tudi druge dajatve, zato bo velika obremenitev za podeželje in tiste, ki so na podeželju lastniki kmetijskih zemljišč, bodisi da je to njihova ustavna dejavnost ali pa samo bivajo na kmetijskem področju in tudi obdelujejo manjšo površino teh kmetijskih zemljišč. Mislim, da je prav, da jemljete takšen amandma v tem kontekstu, da ljudje, ki bodo že tako ali tako delili usodo povečanja teh davščin iz naslova nepremičnin, bodo za te površine povsem na novo obdavčeni, ker doslej tega davka ni bilo. Po kakšnem dobrem pogajanju, če dobiš nov davek, se ne moreš pogovarjati, zato predlagam oprostitev.
Hvala lepa. Naslednji je gospod Jožef Horvat, imate besedo, izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica, vas najprej lepo pozdravljam na mestu predsedujoče današnjemu zboru. Seveda bom ta amandma Slovenske ljudske stranke podprl. Gre za to, da se kmetijska zemljišča oprostijo davka po Zakonu o davku na nepremičnine, ker so že itak enkrat obdavčene. Gre za to, da so to osnovna sredstva slovenskih kmetov, torej pridelovalcev slovenske hrane. Če bo šlo tako naprej, kolegice in kolegi, bomo slovensko hrano lahko promovirali samo še na slikah, ker je preprosto več ne bo. Mladi se ne bodo odločali, da bi prevzemali kmetije, in ne vem, če se nam dobro piše. Po drugi strani pa prosim za podporo pri tem amandmaju, bom zelo iskren, zaradi mojega rojaka ministra Dejana Židana, ki je, kot je bilo videti, na letošnjem sejmu Agra varuh slovenskega kmetstva. Obžalujem, da ga zadnje čase zelo poredko vidim, ampak verjamem, da sam nekje v srcu trpi zaradi tega, ker mora tudi kot podpredsednik slovenske vlade pristati na brutalni Zakon o davku na nepremičnine. Podpiram in podprl bom ta amandma.
Hvala lepa. Ali lahko preidemo na glasovanje? Torej glasujemo o četrtem amandmaju k 8. členu. Predlagatelj amandmaja je Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Odpiram glasovanje. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 47. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o 9. členu, in sicer o prvi točki 9. člena, prvemu amandmaju, ki ga je vložila Slovenska ljudska stranka. Ali obstaja želja po obrazložitvi glasu v imenu poslanske skupine? Obstaja. Gospod Bogovič, imate besedo.
Gre za to, da poskušamo s tem amandmajem popraviti sistemsko napako, ki jo uvajate v ta zakon. Gre za to, da je povsod po Evropi nepremičninski davek, davek, ki gre v proračune lokalnih skupnosti, občin. Ta unikum bo v Sloveniji, da se davek deli; in še drug unikum, da se v Sloveniji krizo rešuje na način, da se krizno uvaja nepremičninski davek. Se pravi, dvakrat nesistemske stvari in zato predlagamo s tem amandmajem, da ta davek ostane v Evropi, da Slovenija ostane evropska država in z evropskimi normami in da se lokalni skupnosti prizna tisto, kar ji sodi. Tudi v sami slovenski ureditvi lokalne samouprave, o čemer bomo jutri spregovorili, verjamem, da tudi na dolgi seji odbora, kjer bomo govorili o bodoči organiziranosti in tudi financiranju lokalne samouprave, da bi bilo zelo modro, tudi če bi ostalo zdaj po vašem, da bo za eno leto, dokler bo zakon veljal, če bo uveljavljen, kot ga predlagate, več sredstev, da občine ta sredstva dobijo. Verjamem, da bi bilo prav, da bi se potem tudi na hitro dogovorili, katere pristojnosti bi še dali občinam, lokalni samoupravi, kajti dokazalo se je v 20 letih lokalne samouprave, da se na občinskem nivoju, nižjem nivoju, kot je ta državni, tudi bistveno bolje gospodari s tem denarjem in so učinki veliki. Na drugi strani je tudi čas, ko bo treba v naslednjih 2 letih porabiti veliko evropskih sredstev, ki bi jih z lahkoto porabili na lokalnem nivoju, tam so projekti, tam so operativne skupine, ki znajo izvajati te projekte. Če bi na takšen način zagotovili dodatna sredstva, bi se tudi dalo to uvesti. Sicer smo v osnovi želeli, da ta polovica sredstev ostane na enakem nivoju, kot je bila doslej, očitno je koalicija zaprisežena, da ta nivo sredstev podvoji, da bo zdaj pobranih 400 milijonov evrov tega davka. Nič zato, še vedno je ta amandma zelo aktualen in mislim, da bi lahko v Sloveniji bistveno bolje gospodarili, bistveno bolje upravljali, če bi ta denar prišel na lokalne skupnosti. Predlagam, da amandma k 9. členu, ki ga je predlagala Slovenska ljudska stranka, podobno kot bomo storili mi, podprete tudi ostali.
Hvala lepa. Še v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Šircelj, izvolite.
Hvala lepa. Slovenska demokratska stranka predlaga podoben amandma, vendar bomo podprli že amandma Slovenske ljudske stranke iz razloga, ne samo to, da je dajatev, ki se nanaša na premoženje oz. nepremičnine, izvirni vir financiranja lokalnih skupnosti, ampak zaradi tega, ker uničevanje lokalne samouprave pomeni tudi manjšo demokracijo v državi. Namreč, ljudje svoje interese uresničujejo v lokalnih skupnostih, v občinah. Tam so jim ti interesi najbližje in najlažje je zadovoljevati svoje interese na tej ravni, veliko težje kot na republiški ravni. In s tem, ko se lokalnim skupnostim odvzema del izvirnih in izvornih prihodkov, se zmanjšuje demokracija v državi. Lahko pogledate tudi Evropsko listino o lokalni samoupravi, lahko pogledate razvoj v posameznih evropskih državah, lahko pogledate razvoj v Avstriji, Nemčiji, Franciji, skandinavskih državah; povsod se goji in razvija lokalna skupnost, samo v Sloveniji ne. Zakaj se v Sloveniji pod vlado Alenke Bratušek ne razvijajo demokratični standardi in zakaj se ne razvija demokratičnih standardov in zagotavlja lokalnim skupnostim vir prihodkov, kajti le na lokalni ravni župani vedo, kateri so interesi ljudi, veliko bolj kot na republiški ravni. Ali bo nekdo iz Župančičeve, Gregorčičeve lahko ugotavljal, katere potrebe potrebujejo v slovenskih občinah, v vseh slovenskih občinah od vzhoda do zahoda, od severa do juga. Ne! To, da se odvzema vir lokalnim skupnostim in izvirni vir – in še posebej v letu 2014 s prehodnimi določbami – pomeni ne samo napad na podeželje, ampak tudi napad na demokracijo v državi.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske? Gospod Jožef Horvat, izvolite.
Hvala, predsedujoča. Poslanska skupina Nove Slovenije bo podprla ta amandma. Ocenjujemo, da vrača vsaj za nianso evropskost temu zakonu. Amandma namreč sledi prizadevanjem, da prihodki od davka na nepremičnine ostanejo v celoti prihodki lokalnih skupnostih, kar je v skladu s prevladujočo prakso v Evropski uniji. Že večkrat sem povedal, morda je zvenelo kruto, zato se sedaj po nasvetu kolega Matjaža Hana držim nazaj, ker ga zelo spoštujem. Lahko rečem, da si ne bom več prizadeval za bolečine njegovega kolega ministra, čeprav me v srcu boli, ampak gre za to, da resnično ta zakon v večjih svojih določilih "de facto" ukinja slovensko lokalno samoupravo. "De iure" ne, ker smo politika, opozicija in stroka ministru Virantu stopili na prste, se pa sedaj lokalnim skupnostim jemlje denar. To pomeni "de facto" zavora v razvoju lokalnih skupnosti, da ne rečem ukinjanje lokalnih skupnosti. Zato je nujno potrebno, da ta amandma podpremo in tako bomo ravnali v Novi Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? V svojem imenu? Odprla bom možnost za prijavo. Prosim za prijavo. Imamo šest obrazložitev glasu. Kot prvi dr. Vinko Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Amandma Slovenske ljudske stranke je za podpreti in sam ga bom podprl. Temu zakonu daje na nek način [[…]]Ne vem, predsedujoča, se bo kaj dalo povedati. Mislim, da gre za kongres.
Izvolite, imate obrazložitev glasu.
Prav. Jemanje denarja slovenskemu podeželju je na vsak način zločin nad veliko večino slovenskega prebivalstva. Kakorkoli gledate, na slovenskem podeželju še vedno živi večina ljudi. Še vedno živijo načeloma slabše in v manj ugodnih razmerah, v težjih pogojih, kot živijo ljudje v mestih. In amandma Slovenske ljudske stranke daje možnost, da gre denar tja, kjer je tudi pobran. To pa je na slovensko podeželje, kjer je večinsko pobran. Sedanji sistem, ki ga predlagate v koaliciji, pa je tak, da večinsko pobrani denar slovenskemu podeželju, za svoje okolje sem odstotke povedal prej, gre v večja mesta. Med njimi največ v tisto mesto, ki se imenuje Ljubljana, ki je že več kot 10 let, od leta 1994 do leta 2007, krivično in na račun slovenskega podeželja dobivala več. In to je tisto, kar je narobe, in to je tisto, kar je razlog za to, da je amandma Slovenske ljudske stranke vreden moje podpore. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Franc Pukšič, izvolite.
Kolegice in kolegi, če sprejmemo ta amandma, delitev davka, da je to prihodek lokalnih skupnosti in ne države, država v proračunu ne izgubi ničesar. Popolnoma ničesar, ker se s to razliko zmanjša finančna izravnava slovenskim občinam. In veliko občin na ta način postane finančno samostojnejših. Kakšna je kontrola nad denarjem v lokalni skupnosti – bistveno boljša: občinski sveti, nadzorni sveti. Z bistveno manj denarja gre čez bistveno več kontrolnih mehanizmov, preko Zakona o lokalni samoupravi, Zakona o nadzoru javnega naročanja, Računskega sodišča, davčne uprave in tako dalje. Skratka, nadzor je boljši. Kakšni so trendi v Evropi, katere države so bolj razvite, imajo manjšo brezposelnost, boljšo kvaliteto življenja, mlade zaposlene, gospodarsko rast, investicije, naložbe – vse tiste, ki so razdelile GDP bolj na regionalno in lokalno raven. Čim manj ga je ostalo na državni ravni, čim več je šlo na regionalno in lokalno raven, temu primerna je tudi razvitost. Kvaliteta življenja državljank in državljanov je boljša. Ali vam gre za to, da bo kvaliteta življenja v naši državi boljša? Ali imate odgovornost do državljank in državljanov? Vi, ki ste v koaliciji, morate imeti toliko večjo odgovornost, toliko pomembnejšo. Na nas je, da vam pomagamo v tej smeri. In na vas je, ali poslušate ali ne poslušate. Preko 70 tisoč državljank in državljanov se je izreklo za to v enem tednu. Podprite ta amandma!
Hvala lepa. Gospod Janez Ribič, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovana podpredsednica Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci! Predlog zakona o davku na nepremičnine res zgleda, da je prava tema, saj danes že nekaj ur, z nekaj prekinitvami, skorajda vsi sodelujemo in vsi smo tudi prisotni v dvorani. Vsi se na nek način borimo. Vi se borite, da bi zakon nekako spravili pod streho, mi pa se borimo z amandmaji, da bi bil ta zakon pravičen. Zato je strpnost med obema stranema še kako pomembna. Amandma Slovenske ljudske stranke podpiramo, zakona pa ne, saj ogroža vse državljane Republike Slovenije. Zakon vzpostavlja na nek način tiho nacionalizacijo slovenskega podeželja. Vzpostavlja še večjo centralizacijo. To ni evropsko primerljiv zakon, saj tam pobrana sredstva od davkov pustijo 100 % na razpolago občinam in lokalnim skupnostim. S tem zakonom predlagamo 50 %, kar pomeni, da uničujemo občine in jemljemo tisti denar, ki ga imajo namenjenega za investicije. Namesto da bi spodbujali, da bi občine lažje koristile tudi evropska sredstva, da bi imele tudi svoj delež, kajti ta sredstva bi naj bila namenjena njim in bi potem lažje tudi koristile ta evropska sredstva. Da ne omenjam še plačila davka na občinske nepremičnine, kot so šole, vrtci, kulturne dvorane, ki so jih ljudje gradili s prostovoljnim delom. Res ni potrebno spreminjati in ukinjati občin, saj bodo na takšen način same [[…]] [[izklop mikrofona]] .
Hvala lepa. Gospod Franc Breznik, izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Tudi sam bom podprl amandma, ki ga je predstavila Slovenska ljudska stranka v tem, da so prihodki iz davka nepremičnine prihodki občin. Spoštovane kolegice in kolegi! To so prihodki v vseh normalnih evropskih državah, so prihodki občin. Občine so tiste, ki morajo po Zakonu o lokalni samoupravi upravljati številne naloge s področja komunale, s področja šolstva, s področja socialnega varstva. To je tisto, kar je potrebno. Zato je ta davek direktni davek, ki ga morajo občine dobiti in ta davek razporejajo ter financirajo tudi vse te dejavnosti. To je nujno potrebno in menim, da je to logično. Po drugi strani, če se ta amandma ne bo podprl, je to protievropska politika. Evropa v obdobju med 2014 in 2020 začne graditi novo regijsko politiko, kjer se bodo regije priključevale, iskale nove rešitve. To pomeni slovenski del Štajerska z avstrijsko Štajersko, del Primorske s Furlanijo - Julijsko krajino. Tukaj se bo gradila cela vrsta projektov. Vi s tem davkom tudi občinam na dolgi rok odvzemate ta sredstva, celo vrsto sredstev, ki bi jih lahko uporabljale za širše evropske projekte, ki bi dali celo vrsto multiaplikativnih učinkov v naslednjih letih zoper te občine. Mi želimo predvsem to, da ta davek ostane v občinah, občine bodo s tem izkoristile ta davek, racionalno ga bodo porabile v nekih projektih, ki bodo v naslednjih letih dali nova delovna mesta na podeželju. Jaz vas še enkrat prosim, da podprete amandma Slovenske ljudske stranke, ki menim, da je normalen, da je evropsko primerljiv in da je tisti, ki bo lokalni samoupravi dal prepotrebna sredstva za razvoj, za decentralizacijo Slovenije. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Gospod Branko Grims, izvolite.
V Evropski listini o lokalni samoupravi je ena temeljnih vlog občine tudi zaščita pred samovoljo državne oblasti. Na nek način naj bi bila lokalna samouprava omejevanje vsemogoče državne oblasti in zato naj bi na tak način imela tudi posebne prihodke, da bi sama odločala o svoji usodi. Dosedanje nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča je tako tudi funkcioniralo. Ta zakon pa je v popolnem nasprotju z duhom Evropske listine o lokalni samoupravi, prav v delu, na katerega se nanaša. Zato bom vsekakor predlagani amandma podprl. Kakšen bo končni učinek za občine, če bo zakon v sedanji obliki sprejet? Občinam bo ostal kup nepremičnin, ki jih nihče ne bo hotel in s katerimi občina dejansko ne bo imela kaj početi, bo zato siromašnejša. Ljudje bodo siromašnejši, kajti država bo pobrala denar njim in občini in ga zapravila. Občina pa ne bo mogla več suvereno gospodariti in ne bo mogla normalno funkcionirati. To je v popolnem nasprotju z Evropsko listino o lokalni samoupravi. Zdi se, da je edina naloga sedanje vlade, da dokaže, da vlada Boruta Pahorja do sedaj ni bila najslabša možna, kot so takrat tudi sami radi dejali, in uspeva ji to dokazovati vsak dan. Ta zakon je v tem delu res za to najboljši dokaz. Namreč tako podlega zakona, da bi usmerjal bes ljudi na občine, dejansko pa jih bo osiromašil, jim bo vzel denar, ga dal na državo, ki bo ta denar zapravila, tako podlega zakona doslej še ni bilo. To ste sposobni narediti samo vi.
Hvala lepa. Prosim vse kolege, da se malo skoncentriramo, res je dolg dan, ampak vseeno bi prosila malo miru in se poslušajmo. Jasmina Opec, imate besedo.
Hvala lepa. 21. člen Zakona o lokalni samoupravi določa naloge občin, med drugim: občina pospešuje vzgojno-izobraževalno, informacijsko, dokumentacijsko, društveno in drugo dejavnost na svojem območju. Občina pospešuje službe socialnega skrbstva, za predšolsko varstvo, osnovno varstvo otroka in družine, za socialno ogrožene, invalide in ostarele. Gradi, vzdržuje in ureja lokalne javne ceste, javne poti, rekreacijske in druge javne površine v skladu z zakonom; ureja promet v občini ter opravlja naloge občinskega redarstva. Še bi lahko naštevali. Kljub temu da so že z Zakonom o lokalni samoupravi naštete naloge občin, jim z novimi in novimi zakoni nalagate nove in nove obveznosti. Vedno znova pa na drugi strani zmanjšujete sredstva, namenjena za financiranje lokalnih skupnosti. Ta politika lahko pripelje tako daleč, da občine ne bodo več sposobne izpolnjevati osnovnih nalog, ki jih na podlagi zakonov morajo izpolnjevati. In kdo bo potegnil pri tem najkrajšo? Župani ne. Ti pridejo in gredo. Ljudje, ki živijo na območju teh občin, pa ostanejo. Ti bodo potegnili najkrajšo. Amandma bom podprla.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje o amandmaju k 9. členu Slovenske ljudske stranke. Ob tem vas moram spomniti, če je sprejet amandma pod to točko, postaneta amandmaja pod točko 2 in 3 brezpredmetna. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 44. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev v imenu Poslanske skupine SDS, gospod Šircelj.
Hvala lepa. Slovenska demokratska stranka predlaga, da prihodki od davka pripadajo proračunu občine, na območju katere se nepremičnina nahaja. Poleg tega smo v Slovenski demokratski stranki tudi predlagali, da občine ne izgubijo suverenosti, ko določajo davčne stopnje, kar pomeni, da jih lahko zvišujejo ali znižujejo. Z drugimi besedami, občine lahko same ugotavljajo in tudi pridobivajo prihodke zato, da bodo nudile storitve na področju zdravstva, šolstva, socialnega varstva, otroškega varstva na lokalni ravni. To je naloga občin. To ni naloga republike. S tem zakonom in še posebej s prehodnimi določbami želi vlada Alenke Bratušek popolno centralizacijo. In ne samo to, s prehodno določbo, kjer posebej določa, da bodo občine dobile le toliko denarja, kolikor so ga dobile od nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča, prerazporeja sredstva, javna sredstva, ki pripadajo občinam. To pomeni, da bodo na slabšem predvsem tiste občine, ki so na podeželju. Te bodo kaznovane na račun občin, ki so industrijsko močnejše, mestnih občin. To pomeni napad na podeželje. V Sloveniji ne bomo imeli enakomernega razvoja. In tudi tista enakomernost, ki smo jo zagotovili do sedaj, bo propadla. Ne vemo niti razlogov, zakaj vlada Alenke Bratušek to dela. Kateri so razlogi, ki so v ozadju tega zakona in tega predloga? Ni drugega, kot da želi centralizirati denar in da želi locirati denar predvsem mestnim občinam. To pa pomeni manjši razvoj oziroma večji zaostanek podeželja. Zato v Slovenski demokratski stranki predlagamo, da prihodki iz naslova tega davka pripadajo izključno občinam. Tako je po celem svetu, gospe in gospodje. Poglejte si mednarodne primerjave, komu pripadajo davki od premoženja in od nepremičnin. Lokalnim skupnostim. Zakaj je v Sloveniji drugače? Morda to ve samo Alenka Bratušek. Predlagam, da nam to razloži.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? V svojem imenu? Odpiram možnost za prijavo k obrazložitvi glasu. Prijavljeni so štirje razpravljavci. Kot prva je prijavljena gospa Sonja Ramšak.
Hvala za besedo. Vsekakor bom amandma Slovenske demokratske stranke podprla. V razvitih demokracijah je običaj, da je to izvirni prihodek občin, ne pa države. Očitno se je vlada Alenke Bratušek odločila, da bo polnila državni proračun na račun vseh državljank in državljanov in vseh tistih, ki bi en evro znali pretvoriti v dva evra, to pa so vsekakor občine. Ko boste z ZIPro jemali občinam sredstva za investicije, vas bom opozorila tudi na to, da tudi tukaj jemljete občinam njihova sredstva. Na ta način, če bi občina imela ta sredstva, bi lahko pognala gospodarski razvoj. Na ta način bi lahko tudi stimulirala in podpirala gospodarstvo na svojem območju. Tako pa vidimo, kako ravna država, ko ministrstvo kar svojemu ministru dodeli državna sredstva. Spoštovane kolegice in kolegi, mislim, da bi bilo prav, da podprete ta amandma Slovenske demokratske stranke, da delujete v dobro državljank in državljanov in da ne ravnate tako in podpirate tega, kar dela država, da daje nepremičnine države v najem za en evro, potem pa najemniki te nepremičnine dajejo bogato naprej v najem. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Zvonko Lah, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bom podprl ta amandma. Bistvo davka na nepremičnine je, da je to izvirni prihodek občine, vendar si je ta vlada namenila uvesti ta davek samo za polnjenje državnega proračuna, ker bo prva 3 leta to prihodek državnega proračuna. Vsi trije ukrepi, tudi ukinjanje oziroma znižanje po 21. členu za polovico in nov zakon o financiranju občin, bistveno znižujejo sredstva občinam. Jaz vam povem učinek tega davka prva 3 leta za Občino Metliko: pobrali bodo 950 tisoč evrov na leto, nazaj v občino pa bodo dobili samo 172 tisoč evrov. To je borih 18 % pobranega od občanov v tej občini. Občina Radeče, kjer je bil gospod Han dolgoletni župan, bo pobrala skoraj pol milijona evrov od svojih občanov, nazaj pa bo dobila samo 77 tisoč evrov. Kaj je to drugega, kot siromašenje podeželja. Ne vem, kako bo to lahko razložil svojim občanom, če pa pogledamo na še ostale, pa bo Občina Radeče dobila po vseh teh ukrepih skoraj 10 % manj primerne porabe, ki pripada občini; in Občina Metlika 6,5 %. Ne vem, kako bodo investicije še potekale v teh občinah, ker imajo verjetno za 2014 proračune že sprejete in zagarantirana investicijska sredstva, ki pa jih po sprejetju vseh teh zakonov ne bo več.
Hvala lepa. Proceduralno, gospod Han, izvolite.
Že prej sem vas prosil, predsedujoča, le da je bila druga gospa na tem mestu, da bi opozorili take razpravljavce. Gospod Lah, ko vas tako za Občino Radeče skrbi, žal mi je, da vas ni bilo takrat, ko je šla papirnica v stečaj, pa niste imeli toliko moči, da bi takrat pritisnili glas "za", da bi dobila takrat sredstva. Zdaj pa moralizirate pred vso slovensko javnostjo, da vas ni sram.
Očitno bomo morali ob tej pozni uri na nulto toleranco. Upam, da še imamo toliko razuma, da bomo to speljali do konca. Proceduralno, gospod Šircelj.
Predsedujoča, moj proceduralni predlog je, da v teh razpravah, ki so kvalitetne in se nanašajo izključno na člene, o katerih govorimo, zagotovite neko mero demokracije, ki je normalna za ves demokratičen svet. To, da boste šli na nulto, da sploh ne boste dovolili razprave o tem, kar želite doseči, to ni demokratično. In danes govorimo o občinah in o delitvi sredstev med občinami. Občin je več kot 200 in primeroma je gospod Lah uporabil podatke za dve ali tri občine. Eno občino, ker je imel samo toliko časa, mogoče bo v naslednji razpravi za drugo. Predsedujoča, še vedno govorimo o občinah in o delitvi sredstev za občine in da bodo imeli ljudje na lokalni ravni manj denarja. Zaradi tega prosim, da zagotovite demokratično razpravo. K tem amandmajem se lahko prijavljajo vsi.
Lahko ste prepričani, da bom zagotovila demokratično razpravo, zagotovo pa danes v temu trenutku ni več razprav, ampak govorimo o obrazložitvi glasu. Torej ne bo razprav, obrazložitve glasu pa bodo in z vaše strani je odvisno, kakšne bodo le-te. Jaz sem prepričana, da bomo zmogli. Gospod Franc Pukšič je naslednji, ki bo obrazložil svoj glas.
Saj ne vem, če bi katerega iz vladajoče koalicije vprašal, da bi stavke naprej napisal, pa mi naj jih obkljuka, o katerih smeš govoriti in o katerih ne smeš več govoriti. Jaz bom amandma Slovenske demokratske stranke podprl in predlagam, da ga tudi druge kolegice in kolegi podprete. Če sem že prej govoril, koliko več bodo v posameznih občinah prav na podeželju od tri do petkrat plačevali za ta davek o nepremičninah, bi bilo prav, da ta sredstva ostanejo v občinah – če že, če smo že to naredili oziroma če boste to naredili. In če ta sredstva ostanejo v občinah, bodo občine izpeljale ali pa so blizu tega, da izpeljejo, program čiščenja odpadnih voda. Do leta 2017 bi moralo biti to urejeno. Kaj bo takrat? Bodo ljudje, ki ne bodo imeli zgrajenih kanalizacij, bodo pa zaradi tega vendarle plačevali, ker ne bodo čistili odpadnih voda. S tem, če damo ves ta pobrani denar nazaj v lokalno skupnosti, nismo nič prikrajšali državnega proračuna, popolnoma nič. Manj finančne izravnave bo potrebno in nič drugega. In če je manj finančne izravnave, postanejo občine tudi finančno bolj samostojne in bolj bodo samostojne, več možnosti je tudi za nadaljnji razvoj. Več možnosti je za to, da bodo podeželska zemljišča obdelana, da bodo mladi ostajali doma, da bomo s tem ustvarjali delovna mesta; in to je odgovorna politika. Kolegice in kolegi v vladajoči koaliciji, ki imate argument moči, vzemite in poslušajte tudi naše argumente.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospa Irena Tavčar.
Hvala za besedo, predsedujoča. Jaz želim obrazložiti glas k amandmaju Slovenske demokratske stranke, ki govori, da prihodki od davka pripadajo proračunu občine, na območju katere se nepremičnina nahaja. V včerajšnji razpravi je bilo zaslediti nekaj mnenj, da bodo tiste občine prikrajšane, ki so imele visoko stopnjo nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča. To je res, vendar so bila ta sredstva uporabljena izključno za uporabo v teh občinah. Ta sredstva, ki bodo sedaj pobrana iz naslova davka, se bodo delila. Naj navedem samo nekaj mojih okoliških občin: iz moje matične občine Gorenja vas – Poljane je bilo lansko leto pobrano 241 tisoč evrov nadomestila za stavbno zemljišče. Po tem zakonu bomo plačali 922 tisoč evrov davka. Torej bomo namenili državi polovico, to je 461 tisoč evrov. Povprečno na gospodinjstvo je lansko leto gospodinjstvo plačalo 120 evrov nadomestila za stavbno zemljišče, medtem ko bo davka plačalo 461 evrov. To je povprečje. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo za obrazložitev glasu? Odpiram možnost za prijavo. Še štiri obrazložitve glasu. Gospod Andrej Čuš, obrazložitev glasu, izvolite.
Jaz bi rad povedal, da bom podprl predlagan amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Rad bi tudi povedal nekaj zadev, ki se tičejo organiziranosti lokalne samouprave oziroma tega amandmaja. Pretekli teden sem imel novinarsko konferenco s kar nekaj župani s Spodnjega Podravja, v to so spadali tudi župani občine Podlehnik, Juršinci, Markovci, Dornava, Kidričevo. Vsi smo se enotno strinjali, da je obstoječ nivo organiziranosti lokalne samouprave kot tudi ukrepi, katere vodi vlada Alenke Bratušek, uperjen izrazito proti občinam. Posebej proti manjšim. In s tem, kar nepremičninski davek predlaga, se finančno uničuje občine. Po drugi strani pa, kolegice in kolegi, pozabljate na nekaj, da so slovenske občine, kljub temu da jih imamo veliko, edino zdravo jedro lokalne samouprave na Slovenskem. Po drugi strani vzdržujejo slovensko gospodarstvo še vsaj malo, da diha, in so edine, ki vlagajo v razvoj in investicije na podeželju. Zato popolnoma podpiram predlagan amandma Poslanske skupine SDS in bi vseeno rad dejal, da kljub temu, da vlada namerno ruši razvoj slovenskega podeželja, občine niso krive za vse škodljive odločitve in posledice, katere so sprejele vlade tranzicijske levice v preteklosti.
Hvala lepa. Gospod Ribič je naslednji, izvolite, obrazložitev glasu.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica Državnega zbora. Spoštovani poslanke in poslanci! Podeželske občine izgubljajo s tem zakonom. To pomeni centralizacijo, še večjo centralizacijo podeželskih občin in vse skupaj bi se naj dogajalo tukaj v Ljubljani. Če bi občine dobile toliko sredstev, kot se jih tukaj danes omenja, kot jih dobivajo zdaj po Zakonu o nadomestilu za uporabo stavbnih zemljišč, in če od tega še odbijemo, koliko bodo občine morale plačevati za svoje nepremičnine, kot so vrtci, šole, kulturne dvorane in druge občinske ustanove, pomeni zelo malo denarja, ki jim še ostane za investicije. Zato se mi ne zdi prav, da razmišljamo v to smer. Zato tudi podpiram amandma, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka.
Hvala lepa. Gospod Tomaž Lisec, izvolite.
Hvala, predsedujoča. Spoštovani! Če že z visokimi davčnimi osnovami počasi uničujete gospodarstvo in kmetijstvo, bi bilo vsaj toliko fer, da ta skupni znesek prepustite v upravljanje občinam. Občine so sploh še edine, ki investirajo. In ne investirajo samo v ceste, investirajo v šole, vrtce, zdravstvo in tako naprej. Če želimo, da mladi ne bežijo iz Slovenije, da ostanejo tudi na podeželju – dovolite občinam, da to ostane njim. Občine se sedaj srečujejo s tem, ko pripravljajo proračune za naslednja leta, in vsi se sprašujejo, kaj jim bo država sploh še dodelila. Ali samo milosten strel s strani antiministra za lokalno samoupravo, ki s tem členom pritlehno uničuje slovensko podeželje oziroma lokalno samoupravo. Ali lahko pričakuje kakšen evro tudi iz Ljubljane. Včasih so rekli, ves denar gre v v Beograd, sedaj bo očitno ponovno, ves denar gre v Ljubljano. Občine izgubljajo, to je dejstvo. Ne samo Radeče, tudi moja občina, verjetno tri četrt občin, tudi glavno mesto. Ampak glavno mesto ima to srečo, da ima še Zakon o glavnem mestu. Na področju lokalne samouprave bomo imeli s tem, če ne bomo podprli tega amandmaja, kmalu samo še Zakon o glavnem mestu in nič več. Reforma ministra Viranta o tem, kako je treba izbrisati oziroma uničevati lokalno samoupravo, se s tem amandmajem postopoma uresničuje. Jaz temu nasprotujem, zato bom podprl amandma SDS.
Hvala lepa. Gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Ta amandma je amandma, ki uzakonja centralizacijo. Tudi tisti prihodki občin, ki so bili sedaj izvorno občinski, postajajo državni. Na koncu bo ostalo, če bo šel ta trend naprej, samo še glavno mesto. Sprašujem tudi samega sebe, ko gledam podatke, ki jih imajo kolegi poslanci, kako nekateri gledajo na te stvari, recimo predstavniki občine Kočevje, ki bo po tem programu izgubila milijon in 200 tisoč evrov. Gre za občino, okraj ali upravno enoto, ki ima eno najvišjih stopenj nezaposlenosti v državi. Izgubila bo prihodke v višini milijon in 200, imajo požgano šolo v Stari Cerkvi, ki je ne morejo obnoviti že tri četrt leta. Nobenih virov za to, da bi se investiralo v poslovne cone, obrtne cone, da bi se izboljševala lokalna infrastruktura, pa imajo 2 poslanca v Državnem zboru, tudi predsednika Državnega zbora. Vidi se, da je ta hegemonizcija tako močna, da se je enostavno ne da ustaviti. In govorimo o tem, ali bomo obnovili Kočevsko progo. S čim in kako? Koncept, ki ga zagovarjate in ga uveljavljate v proračunu in spremljajočih zakonih, gre popolnoma v nasprotno smer. Ni virov za periferna območja. Ni virov za občine, ki so na periferiji. In na tak način enostavno ne bo možno storiti nič, razen da se bodo pokrile luknje, ki nastajajo v tajkunskih projektih, bankah in tudi ostalih. Kmalu bo na vrsti tudi Slovenski državni holding z istimi projekti.
Hvala lepa. Še kdo? Bom odprla možnost za obrazložitev glasu. Imamo dve obrazložitvi. Kot prvi gospod Zvonko Černač, izvolite.
Ta amandma Slovenske demokratske stranke, ki ga podpiram, je dobesedni prepis prvega odstavka 2. člena zakona, ki so ga socialdemokrati oblikovali 15. julija 2010: prihodki od davka pripadajo proračunu občine, na območju katere se nepremičnina nahaja. Jaz razumem to nervozo, ki se dogaja pri njih, ker bodo morali danes glasovati proti svojim lastnim konceptualnim rešitvam iz pred 3 let. Razen če si ne bodo zadnji trenutek premislili, mogoče bi bilo dobro, če bi kolega Han vzel 45 minut pavze, da se posvetujejo glede tega. Ampak poglejte, ni Slovenska demokratska stranka zakuhala tega problema s tem zakonom. Vi ste ga. In podatki, ki so navedeni v obrazložitvi tega zakona, so tisti, o katerih je govoril kolega Lah. Tudi glede občine Radeče, tudi glede občine Kočevje in vseh ostalih. Ni kolega Lah kriv, če se bo davek od nepremičnin, ki ležijo na območju vaših občin, ki ga bodo plačevali vaši občani, če se bo ta davek, preusmerjal v metropolo in v ostala naselja. To je problem tega zakona. Torej, spoštovana predsedujoča, jaz sem hotel prej proceduralno, ampak bom kar v okviru tega časa, ki ga imam. Pri vratih že nekaj časa opazujem del ekipe ministrov in ministric, ki, moram reči, povzroča nemir v dvorani, predvsem pa moti koalicijske poslance, da ne morejo zbrano poslušati argumentacije amandmajev. Bilo bi prav, da se usedejo v klopi, ki so jim namenjene, in da še 5 ali 10 ur počakajo do glasovanja o zaupnici, ne pa da pustijo v klopeh državno sekretarko, na kateri je, kot sem povedal, očitno celotno breme te koalicije. Zakaj je treba to početi, saj niso ministri portirji, da bi stali pri vratih, ampak predstavljajo državo in zagovarjajo svoje mnenje. In pričakoval bi [[...]]
Obrazložitev glasu, gospod Černač!
Dovolil sem si kar proceduralno nadaljevati [[...]]
Ste si, ja.
[[...]]zaradi tega, ker nisem [[...]] [[izklop mikrofona]] [[...]]
Izvolite, imate proceduralno. Morate počakati eno minutko. Medtem res še enkrat pozivam, naj bo med obrazložitvami glasu mir v dvorani, da bomo lahko nemoteno izpeljali ta del seje. Izvolite, gospod Černač. Nekaj ni v redu. Ali lahko gremo dalje, pa vam potem dam proceduralno? V redu. Torej, dajem zdaj besedo gospodu Francu Brezniku in potem proceduralno. Izvolite, obrazložitev glasu, gospod Breznik.
Predsedujoča, najlepša hvala. Moram reči, da sem bil prej prekinjen s strani predsednika Državnega zbora, ko sem govoril, da bi bilo v redu, če bi bil vsaj del ministrov v Državnem zboru. In me je uslišal, za kar se mu zahvaljujem. Hvala lepa, da ste prišli na to razpravo. Še enkrat bi prosil, da podprete amandma Slovenske demokratske stranke glede prihodka od davka na nepremičnine, da to ostane dohodek občin. Predvsem pa je pomembno, da pogledamo naše glavno mesto, kjer je proračun 313 milijonov evrov. Tu imajo sedež skoraj vsa državna podjetja, razen redkih izjem, Pošte Slovenije in nekaj direkcij. Tu so vsa zastopstva večine tujih podjetij, tu so vsa predstavništva tujih držav, cela vrsta multiplikatorjev, zato je tu standard nekajkrat večji. Nekdo, ki se cele dneve vozi okoli ljubljanske obvoznice, ne more vedeti, kaj se dogaja na podeželju
Obrazložitev glasu!
To je obrazložitev glasu, ker se gre v ponovno centralizacijo te države, če boste osiromašili prihodek občin. Na simbolni ravni nas je obiskala tudi ministrica za Slovence po svetu. To bo najbolj množično ministrstvo, ker bo večina Slovencev počasi odšlo iz naše preljube domovine. Lahko rečem, da bo večina podeželja osiromašenega. Ostale bodo vasi, kjer bo samo duh domoval. Zato vas še enkrat prosim, da podprete amandma Slovenske demokratske stranke, da bodo prihodki, ki jih bomo dobili z nepremičninskim davkom, ostali v lokalni samoupravi, torej v lasti občin. Najlepša hvala.
Hvala. Gospod Černač, imate proceduralni predlog.
Hvala lepa. Ne bo čisto proceduralen, ampak vseeno.
Proceduralnega bi želela, ker ste se za proceduralnega prijavili.
Predsedujoča, jaz bi od vas pričakoval, da to sejo vodite v skladu s poslovnikom. [[smeh v dvorani]] Zaradi tega ste tam, kjer ste. In ne samo med mojim kratkim izvajanjem v dveh minutah, kolikor jih imamo na voljo, ampak že med prejšnjimi izvajanji so tamle trije, štirje ministri in ministrica pri vratih klepetali, se pogovarjali, razpravljali o ne vem čem in motili govornika. Ne samo govornika, pač pa motili zbranost koalicijskih poslancev, ki so končno po nekaj urah nehali z belo stavko in so se začeli oglašati. In moj namen je bil, da omogočimo tudi koalicijskim poslancem, da se v miru vključijo v razpravo in da na nek način prekinemo to aroganco, ki se dogaja ne samo na ravni posameznih ministrov, ampak tudi na ravni vodje največje poslanske skupine. Verjamem, da je on zelo razburjen, ker mu stalno nekaj odzvanja po ušesih, vendar naj te svoje razburjenosti ne prenaša v delo Državnega zbora. Glede moje razprave sem želel povedati samo to, da ta amandma, ki ga predlagamo, vrača namenskost tega davka nazaj tja, kamor sodi. To je lokalni davek. Povsod okrog nas in povsod po svetu. To je davek, s katerim razpolagajo občine in ki ga pametno usmerjajo v razvoj svojih lokalnih okolij. Nikjer v svetu tega davka ne porabljajo za prikrivanje [[...]]
Zlorabljate proceduralni predlog, ki ste ga dobili.
O tem boste lahko govorili takrat, ko boste sejo vodili v skladu s poslovnikom in opozorili tiste, ki to sejo motijo.
Seja je vodena v skladu s poslovnikom že od vsega začetka, ne glede na to, kdo tukaj sedi. Jaz bi prosila, da se držimo, da se poslanci držite, kar je proceduralni predlog, je proceduralni predlog, kar je obrazložitev glasu, je obrazložitev glasu. To je odvisno tudi od vas, ne samo od predsedujočega. Prosim za mir v dvorani. Če vam je vsem prav, gremo na glasovanje. Še obrazložitev glasu. Torej odpiram možnost za obrazložitev glasu. Imamo dve obrazložitvi. Kot prvi gospod Jožef Horvat, izvolite.
Najlepša hvala, predsedujoča. Bom čisto kratek. Povedal bom to, da bom amandma Slovenske demokratske stranke k 8. členu podprl iz nekaj razlogov. Zdaj obrazložitev. Slovenska lokalna samouprava je najuspešnejši projekt slovenske tranzicije. V demokratičnih državah jo zagotavlja ustava, v Republiki Sloveniji seveda Ustava Republike Slovenije, natančneje 9. člen, in zakoni. Na ta način je lokalna samouprava in lokala skupnost kot njen nosilec umeščena v celotni pravni red in je zavarovana pred neupravičenimi posegi države. Če nastopi konflikt med državo in lokalnimi skupnostmi, v demokratični ureditvi tak spor rešuje neodvisni organ: Ustavno sodišče Republike Slovenije, Upravno sodišče RS, Vrhovno sodišče RS. In ker država ne sme posegati v izvorne prihodke lokalne samouprave, je potrebno sprejeti ta amandma. Zato ga bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Res bi prosila, tudi tam pri izhodnih vratih, da se malo umirimo, stopite v dvorano ali ven, to je odvisno od vas, ampak za boljše vzdušje je morda bolje tako. Mislim, da je imel gospod Tanko proceduralni predlog.
Hvala lepa, predsedujoča. Ravno to sem mislil predlagati, da se ministrico in oba ministra povabi na mesto, kjer je rezerviran prostor za vlado. Vsak ima določen svoj sedež, ni se treba bati, za nobenega nimamo še pripravljene interpelacije. Ne razumem tega strahu, da bi se pokazali tukaj, sedeli in spremljali sejo, če so se že namenili, da ob tej pozni uri spremljajo sejo Državnega zbora. Kar se dogaja ob tem, ko niso na svojih mestih, ampak sedijo v poslanskih klopeh ali pri vratih, pa dejansko povzroča velik nemir zato, kar se zbirajo tam skupine. Ne vem, kaj sicer debatirajo, vendar ovirajo obrazložitve glasov pri temu zakonu. In naslednjič, ko se bo pojavila ta priložnost, da bo prišel minister, pa če sam ne ve, kje mu je mesto, bi lepo prosil, da ga predsedujoči povabi, da se usede tja, kjer ima rezervirano. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Tanko. Vaš proceduralni predlog je bil izveden, še preden ste ga sploh objavili. Nadaljujemo z obrazložitvijo. Gospod Pojbič, izvolite.
Hvala, spoštovana podpredsednica. Jaz bom amandma, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, podprl. Prepričan sem, da je treba slediti temu amandmaju, ker je zelo pomembno, da ostaja ta nepremičninski davek izvorni prihodek lokalnih skupnostih. To pa zato, ker je izjemnega pomena, da se ta država tudi v prihodnje razvija enakomerno. Dejstvo je, da si nihče, ki sedi tukaj v parlamentu, ne želi nove in še močnejše centralizacije, kot smo je deležni v Republiki Sloveniji. Dejstvo je, da v tem parlamentu sedi veliko poslank in poslancev, ki prihajamo iz periferije. Vidimo, kako se naše občine razvijajo in kako se razvija lokalna samouprava oziroma kako se razvijajo občine, ki imajo svoje prihodke, na podlagi katerih lahko izvajajo tudi aktivnosti, ki so še kako pomembne za to, da se tudi obrobne občine, obrobni del naše Republike Slovenije razvija koliko toliko primerno. Če bi ostalo tako, da bi ostal ta prihodek iz tega zakona o nepremičninah v velikem delu prihodek državnega proračuna, bi se zgodilo to, da bi se ta lokalna samouprava oziroma te občine razvijale še počasneje, še manj bi bilo stvari urejenih, še manj stvari narejenih v teh urbanih okoljih, kot so do sedaj. Ko sem 2004 prišel v parlament, sem z marsikatero poslanko in poslancem v tistem času govoril. Kar veliko jih je bilo, ki niso vedeli, da obstaja Občina Kungota v tej državi. In to je tisto, kar se meni zdi ključno. Prav je, da tisti poslanke in poslanci, ki sedimo v parlamentu in zastopamo lokalno, ruralno okolje, storimo vse, da ta davek ostane izvirni prihodek naših lokalnih skupnosti.
Hvala lepa. Ali lahko preidemo na glasovanje? Prehajamo na glasovanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 9. členu. Če bo ta amandma sprejet, postane amandma pod točko 3 brezpredmeten. Pričenjam glasovanje. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 48. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na 3. točko in na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije. Sprašujem, ali je želja po obrazložitvi glasu v imenu poslanske skupine. Gospod Horvat, izvolite.
Najlepša hvala. Kolegice in kolegi, amandma Poslanske skupine Nove Slovenije je sicer zelo podoben prejšnjemu amandmaju kolegov iz Slovenske demokratske stranke, vendar gre nekoliko bolj na roko vladi in trenutni javnofinančni situaciji. Kot veste, Nova Slovenija - Krščanski demokrati močno podpiramo in si želimo močne lokalne skupnosti, močne občine, podpiramo lokalno samoupravo. V tem amandmaju pravimo, da se prihodki od davka na nepremičnine po predlogu zakona delijo na državni in občinski proračun, vsakemu do 50 odstotkov. Ok. Ampak taka ureditev je primerna le za čas reševanja javnofinančne krize, zato pravimo, da gremo s tem razumevanjem nekoliko bližje vladi. Se pravi, za čas reševanja javnofinančne krize, ko so v državnem proračunu potrebni dodatni viri za pokrivanje javnofinančnega primanjkljaja. Gotovo se povsem vsi strinjamo. Taka situacija mora biti začasna, dokler je to potrebno za reševanje – in izključno za reševanje javnofinančne krize. Davek od nepremičnin mora v svojem bistvu ostati izključno občinski proračunski vir. Tako ureditev ima večina držav članic Evropske unije. Zato nepodpora prejšnjemu amandmaju s strani koalicije in če bo nepodpora tudi temu amandmaju Nove Slovenije iz strani koalicije ali kogarkoli, to pomeni, da Zakon o davku na nepremičnine toliko hitreje drvi v neevropskost. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Še obstaja želja v imenu poslanske skupine, gospod Šircelj.
Hvala lepa. Koalicijske poslanske skupine so zavrnile 2 amandmaja, ki sta bila predlagana v želji, da bi občine dobile vir za delovanje in tudi vir za razvoj – in to v celoti. Nova Slovenija predlaga nek kompromis, ki določa, ko država pride iz krize, bodo prihodki od tega davka v celoti pripadali občinam. Navsezadnje je v predlogu Nove Slovenije tudi postavljeno merilo, ko bo rast 2,5 % ali več. Tudi to je neka obljuba občinam, da lahko pripravijo načrte tudi za večje investiranje za obdobje, ko bo Slovenija dejansko prišla iz krize. In če je vladi Alenke Bratušek kaj do tega, da država pride iz krize, potem bo pokazala to voljo, da bi ta amandma podprla. In podpreti bi ga morala tudi koalicija. Zakaj? Tukaj bi pokazali, da resnično mislite in želite, da Slovenija pride iz krize. Ko bo Slovenija prišla iz krize, bodo občine dobile svoj izvorni del prihodka. Zato bomo v Slovenski demokratski stranki amandma Nove Slovenije podprli in vabimo tudi vas, da ga podprete.
Hvala. Še kdo v imenu poslanskih skupin? Še obstaja želja. Gospod Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. Tudi v Slovenski ljudski stranki bomo amandma Nove Slovenije podprli. Če bi bil prejšnji, ali amandma Slovenske ljudske stranke ali amandma Slovenske demokratske stranke, sprejet, bi bil ta brezpredmeten. Ker noben od njiju ni bil sprejet, je vprašanje oziroma če bo ta sprejet, bom rekel, obstaja neko upanje državljank in državljanov, da vladna koalicija misli resno in misli v svojem mandatu priti vsaj do gospodarske rasti 2,5 %. Če bi to bilo, bi to pomenilo obrnjeno sliko, ki jo je narisalo oz. napisalo slovensko gospodarstvo. Potem bi se verjetno začele tudi tuje investicije, ne pa tako kot sedaj, ko so se v tem letu zmanjšale za več kot 85 %. Verjetno bi se začelo tudi zaposlovanje, kar bi imelo pozitivno posledico, da se mladi ne bi več izseljevali iz države. Glede na napovedi Evropske komisije, ki je proračunski primanjkljaj ocenila za več kot 3 % slabše, kot ga vladna koalicija napoveduje, bi s podporo tega amandmaja vladna koalicija demantirala napovedi Evropske komisije. V pozitivnem smislu za vladno koalicijo je ta amandma Nove Slovenije. V Slovenski ljudski stranki ga bomo podprli Jasno je, začenja se obdobje 2014–2020, 2007–2013 je bilo zelo neuspešno oziroma bo žal zelo neuspešno za črpanje evropskih sredstev. S tem bi pa občine vedele vnaprej, s koliko sredstvi bodo razpolagale iz tega naslova. Istočasno bi bile bistveno bolj finančno samostojne ob gospodarski rasti Več pozitivnih kazalcev bi se nabralo enega na drugega, in bi s tem omogočili nadaljnji razvoj slovenskega podeželja, celotne infrastrukture, tako gospodarske kot družbene, istočasno pa tudi koriščenje sredstev iz nove evropske perspektive.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? Morda v svojem imenu? Odpiram možnost prijave za razpravo v svojem imenu. Dva prijavljena imamo. Prvi je gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa. Bom čisto kratek, da ne bo zvenelo, da gnjavim, ampak, kolegice in kolegi [[...]] [[oglašanje iz dvorane]]
Prosim za mir v dvorani za obrazložitev glasu!
Lahko govorim?
Lahko. Izvolite.
Hvala lepa, gospa predsedujoča, vem, da imate s koalicijo velike probleme. Gre za to, da nekako gojim upanje, in kot sem uvodoma povedal, ta amandma gre na nek način na roko Vladi, in mi v Novi Sloveniji razumemo težko javnofinančno situacijo. Poglejte, kolegice in kolegi iz koalicije. S sprejetjem tega amandmaja bi lokalni skupnosti, občankam in občanom dali vsaj neko upanje, da ne boste vsega denarja nakopičili v Ljubljani, ampak da bo nekoč – saj ste prebrali amandma –, ko bo rast bruto domačega proizvoda presegla 2,5 %, spet vse normalno in da bo takrat to, kar je evropsko, ta davek, izvirni prihodek lokalne skupnosti. Ali je pri tem kaj narobe? Če želite, lahko predlagam 45 minut pavze za razmislek v koaliciji, sicer pa še sam povem, da bom ta amandma podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Gospod Gorenak je naslednji.
Hvala lepa. Boljše bi bilo, če bi prejšnji amandma podprli, ampak tudi ta amandma ni slab, tudi ta amandma je dober in bo dobil mojo podporo. Sedaj vam bom na številkah pokazal, ker govorimo o lokalnih skupnostih, pobiranju davkov in lupljenju revnih. O tem govorimo pri tem amandmaju in zato vam bom povedal nekaj številk. Kje je občina Podčetrtek, večina od vas ve. V občini Podčetrtek so do sedaj pobrali 188 tisoč evrov davkov. Na novo bodo ti ljudje, gospodarski subjekti in vsi ostali plačali 626 tisoč. Plačali bodo 231 % več, ampak občini pa ne bo ostalo 188 tisoč, ampak 31 % manj, tam okoli 120, 125 tisoč evrov. Še na slabšem je občina Kozje. Tam gospodarskih subjektov ni več, ker je vse propadlo, ne obstaja nič. Vemo, kaj je nič. Davke bodo torej plačevali izključno in samo ljudje in občina tisto, kar bo za šolo, drugega pa tam tako ni. Drugega tam ne obstaja. Tam so pobrali 63 tisoč evrov davkov. Po novem jih bodo 238 tisoč evrov ali 273 % več. Občini pa bo ostalo 33 % manj oziroma namesto 63 tisoč evrov bodo imeli nekaj nad 38 tisoč evrov. Kje je razlika? Dajmo povedati tem ljudem. Zavoljo koalicije je ta razlika v Ljubljani, pri gospodu Jankoviću in nekaterih drugih mestih, ker ste plačali uslugo Ljubljančanom, ki so vas izvolili. Očitno je tako. Meni je žal, da poslanci, ki prihajajo iz podeželja, tega ne vidijo. Amandma bom podprl.
Hvala lepa. Še je želja po obrazložitvi glasu. Odpiram prijavo. Imamo dva prijavljena. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Verjetnost, da pod to vlado, tudi če bi vladala pet mandatov, pridemo do 2,5-odstotne gospodarske rasti na letni ravni, je izredno majhna oziroma je praktično ni. Vseeno bom ta amandma podprl, ker gre v isti smeri, kot jo zagovarjamo tudi sami, in je bila malo prej pri glasovanju zavrnjena. Gre v smeri, da ta davek ostane lokalni davek, ker je to lokalni davek povsod okrog nas. Predpisujejo ga občine, tako je bil koncipiran tudi v tem zakonu, ki sem ga danes že večkrat omenjal, iz leta 2010. Tam je bila določena minimalna stopnja 0,03 in pravica občinam, da v skladu z lokalno specifiko določajo konkretne stopnje po posameznih dejavnostih in območjih, tako kot to počnejo občine danes pri NUSZ, kjer glede na lokalno specifiko upoštevajo lego posamezne nepremičnine, njeno namembnost in tudi strategijo razvoja posameznega lokalnega okolja. Tega v tem zakonu ni. Zaradi tega bodo ta nesorazmerja še toliko večja. Poleg tega, kar je že bilo omenjeno, da bodo ljudje, ki imajo nepremičnino v neki revni občini, plačevali iz naslova tega davka davek bogatejšim občinam, se bo zgodilo tudi to, da bodo v nekaterih okoljih ljudje plačevali tudi 20-krat večji davek kot danes, ker so nekje zasledovali določene cilje in so imeli relativno majhne obremenitve. Zaradi tega je ta davek neustrezen. Ta zakon je neustrezen, tako kot je koncipiran, in zaradi tega ga je treba z amandmaji popraviti vsaj v tistem delu, da pridemo do nekih normalnih razmerij in da se celoten projekt tej vladi v končni fazi ne sesuje, ker sem prepričan, da če ta zakon ne bo na ustrezen način amandmiran, se bo kot bumerang vrnil naslednje leto tej vladi nazaj.
Hvala lepa. Gospod Pukšič, izvolite.
Če bo vladna koalicija podprla ta amandma, nje to sploh ne bo zadevalo, ker niti slučajno v tem času ne more priti do gospodarske rasti 2,5 %. Bistveno več možnosti je, da se bo začela gospodarska rast dvigati, ko bo ta koalicija končala svoje delo. Mogoče simbolno so pri vratih prej stali ministri, ker že očitno počasi odhajajo in se zavedajo, v kakšnem položaju smo. Veste, proti temu davku so vsi v tej državi, tako stroka kot ljudje, edino vladna karavana gre tukaj žal naprej. Vsekakor bi vendarle bilo to treba narediti – če nič drugega, bi dali neko upanje. Upanje ljudem v občini Juršinci, ki danes poberejo 50 tisoč evrov in katerim boste po tem davku pobrali 200 tisoč evrov, najmanj 4-krat več. Gre za eno – veliko takšnih občin je v tej državi – izrazito kmetijsko občino, izrazito vinogradniško in sadjarsko usmerjeno občino. Če nič drugega, bi vsaj upanje imela, da bo nekoč lahko nadaljevala s svojo izgradnjo, svojim razvojem, z vsem tem, kar so naredili, tudi zaradi tega, ker so se ljudje odpovedali svoji lastnini v korist infrastrukture, ki so jo zgradili, saj so se zavedali, da so delali ne samo zase, ampak tudi za to, da so ohranili mlade na podeželju, da so jih spodbujali na ta način, da imajo komu predati kmetijo. S tem zakonom jih ubijamo. Vsaj ta amandma, če ga podprete, bo dal nek tanek žarek upanja.
Prehajamo na odločanje o tem amandmaju. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije, to je amandma k 9. členu. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 49. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o 10. členu, in sicer k prvi točki tega člena in amandmaju koalicije. Zato sprašujem, če ima kdo željo po obrazložitvi glasu. V imenu poslanske skupine, gospod Möderndorfer, izvolite.
Glede na to, da smo prej predlagani amandma SLS podprli pri 8. členu, je samo po sebi logično, da bomo pri 10. členu zavrnili koalicijski amandma s prejšnjo obrazložitvijo, da nisem predolg, in temu primeru bomo pripravili nov amandma v tretji obravnavi. Hvala.
Hvala lepa. Še kdo? V svojem imenu? Če ne, prehajamo na odločanje. Odločamo o amandmaju koalicije k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za sta glasovala 2, proti 53. [[Za sta glasovala 2.]] [[Proti 53.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na drugo točko in odločanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 10. členu. Za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Ta amandma se v večini navezuje na 5. člen tega zakona. V Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da gre za enega zelo pomembnih amandmajev, ki bi ta zakon, bi rekel, vsaj malo poskusil uravnotežiti. V javnosti smo lahko zasledili, da je vrsta prvorazrednih nepremičnin v Sloveniji ocenjena po smešno nizkih cenah. Zaradi tega ta amandma predlaga, da bi v primeru prodaje nepremičnine ali pa dedovanja, v primeru, da bi prodajna cena odstopala 30 % nad oceno Gursa, lastnik moral povrniti državi razliko v davku. V primeru, da bi koalicija naš predlog zavrnila, bi lahko verjetno to zadevo interpretirali tudi v smislu, da nekdo direktno oškoduje proračun in tretjemu omogoča premoženjsko korist. Prej bi pričakoval, da bi takšen predlog predlagala koalicija oziroma Ministrstvo za finance, kajti s tem amandmajem zajezimo možnost, da tistemu, ki ima po Gursu smešno ocenjeno nepremičnino – videli smo, da je teh primerov kar precej –, to nekako uravnotežimo. Glede na vse skupaj, kar lahko sedaj beremo, vsaj v medijih, da bo Vlada nekaj pripravljala v zvezi s spremembo Gursa in možnosti nekih pritožb, mislim, da te postavke v Gursu ne boste mogli spremeniti, da ne bo to vaš izgovor. Še enkrat opozarjam, v primeru, da bi koalicija naš amandma zavrnila, bi lahko interpretirali, da nekdo direktno oškoduje proračun in omogoča premoženjsko korist tretjemu, kajti drugače si ne moremo predstavljati, da bi takšen predlog lahko zavrnili. V Slovenski demokratski stranki bomo takšen predlog amandmaja podprli, kajti v interesu nam je, da skrbimo za stabilnost javnih financ, in nismo proti temu, da z zakoni oškodujemo proračun in da nekomu tretjemu omogočamo premoženjsko korist. Mislim, da je teh primerov v Sloveniji kar precej. Upam, da bo tudi med poslankami in poslanci koalicije prevladal razum in da boste ta člen podprli. Drugače pa predlagam, da si vzamete pavzo, premislite pred glasovanjem in odločite.
Hvala lepa. Še kdo v imenu poslanske skupine? V svojem imenu? Izvolite, gospod Krivec.
Hvala za besedo. Rad bi še podkrepil razpravo, ki jo je imel kolega Marko. Absolutno podpiram amandma tudi zaradi vseh razprav, ki ste jih imeli o 5. členu, ko na nek način niste želeli, da se omogoči poprava tistim, ki imajo previsoko ocenjene nepremičnine, kar bi bilo pošteno. Zato apeliram, da bi vsaj v tem primeru, ko so podcenjene nepremičnine, kjer bo zelo težko ugotoviti v danem trenutku, ali ta cena na nek način velja, ko pride do prometa s temi nepremičninami, in v nekih drugih postopkih, ki lahko nastopijo s to nepremičnino, dodali varovalko, ki vseeno povrne v državni proračun tisti del davka, ki bi ga nekdo na ta način lahko utajil – seveda ob pomoči nepravilne ali netočne Gursove ocene. Mislim, da je ta varovalka, tako kot je bilo že s strani predhodnika povedano, dobra. Prinaša dodaten izplen za proračun, prinaša pa tudi več pravičnosti v sam zakon. Res bo nerazumljivo, če koalicija našega dobronamernega predloga ne bo upoštevala. Ne gre za to, da nekoga sedaj obremenimo, ampak da se v primeru prodaje ali nekega drugega pravnega akta s to nepremičnino dejansko ugotovi vrednost, in v primeru, da bi bila ta vrednost bistveno podcenjena, tudi poplača ta davek državi.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 10. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 26, proti 49. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o 11. členu in 1. točki, to je amandma Poslanske skupine Nove Slovenije k temu členu. Gospod Horvat, imate besedo za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine.
Najlepša hvala. Nova Slovenija skrbi za predvsem večje slovenske družine. S tem amandmajem želimo narediti neko olajšavo za davčne zavezance, ki, po domače rečeno, imajo v svojih hišah mladoletne otroke, rejence, posvojence, pastorke. Predlagamo, da bi se za vsakega od mladoletnih otrok davčna stopnja znižala za 0,02 odstotne točke. Kaj to pomeni? Družina, ki živi v eni hiši, bo danes po predlogu zakona plačala davek na hišo po stopnji 0,15 %. Če ima tri mladoletne otroke, bo plačala za 0,06 odstotne stopnje nižji davek. Davčna stopnja se bo znižala z 0,15 % na 0,09 %. Mislim, kolegice in kolegi, da smo lahko toliko rahločutni in sočutni do slovenskih družin, predvsem večjih, in da se najbrž tudi v državnem proračunu ne bo poznalo, če bomo tukaj izglasovali ta amandma in izrazili neko dobrohotnost do slovenskih družin. Razen, seveda, če kdo misli, da jih imamo preveč in da nam niso všeč. Prosim za podporo. Jasno je, da bo Poslanska skupina Nove Slovenije ta amandma podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še gospod Šircelj v imenu Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa. Sedaj govorimo o amandmajih, ki se nanašajo na socialno komponento tega zakona. K temu členu je tudi Slovenska demokratska stranka dala amandma, ki govori o tem, da se prizna posebne olajšave pri davku od nepremičnin, če v njih bivajo otroci oziroma vzdrževani člani. V Slovenski demokratski stranki bomo, tudi zaradi tega, ker koalicijske stranke ne podpirajo nobenega amandmaja, ki ga predlaga opozicija, amandma Nove Slovenije podprli, predvsem zato, ker ta davek nima nobenih določb, ki bi določale socialno politiko v tej državi oziroma ki bi določale družinsko politiko. Vemo, da imajo vsi davki, celo davek na dodano vrednost, v sebi komponento socialne oziroma družinske politike. Socialne politike v tem primeru, ko, na primer, znižajo davčno stopnjo obdavčenja določene storitve oziroma določenega blaga. Ta davek je namenjen izključno fiskusu, saj ne upošteva socialnih in družinskih razmer v državi. Z drugimi besedami, vsak davek bi moral upoštevati tudi dejansko gmotno stanje ljudi, in običajno je, da imajo družine z več otroki tudi večje stroške, imajo večje stroške za življenje zato, da lahko otroci študirajo, zato, da lahko otroci postanejo zrele osebe. Zaradi tega podpiramo, da se v zakon vključi socialna oziroma družinska politika, in to bo prinesel eden izmed naslednjih amandmajev, če ga boste podprli. Mislim, da ne bo velikega fiskalnega učinka, če se v zakon vključijo olajšave za velike družine. Tak amandma ima tudi socialno naravo. V Slovenski demokratski stranki bomo ta amandma podprli.
Hvala lepa. Še gospod Bogovič v imenu Slovenske ljudske stranke.
Pri 11. členu smo tudi v Slovenski ljudski stranki vložili amandma, ki ima družinsko komponento. Poleg tega, da se želi s tem členom in s tem amandmajem vzpostaviti te olajšave, ki so bile sicer v vsakem amandmaju na drugačen način, gre tudi za spoštovanje tega, da tisti, ki imajo več družinskih članov, potrebujejo tudi večji življenjski prostor. Davki so že v preteklosti omogočali določene olajšave, odpustke na določeno površino zaradi tega, ker se je v teh objektih nahajala družina, nahajali so se ljudje, in na takšen način, če dajemo, tako kot smo mi predlagali, za vsakega otroka 12 % olajšave, naredimo to, da ne bodo tisti, ki imajo večje družine, več otrok plačevali več, ker tudi potrebujejo več prostora. Mislim, da je prav, da se v Sloveniji zavedamo, da bo Sloveniji lepše, če bo v Sloveniji več otrok, in da tisti, ki imajo otroke, zato ne bodo na takšen način, z dodatnimi potrebami po prostoru še posebej obdavčeni skozi ta zakon. V tem zakonu se poskuša reševati, če hočete, črne gradnje, skuša se reševati prazna stanovanja, zato mislim, da bi bilo vredno in prav, pravično, pošteno, da se tudi spoštuje in da na nek način možnost za boljše življenje družinam z več otroci. Zato predlagam, da podprete enega od teh treh amandmajev. V Slovenski ljudski stranki bomo podprli vse tri, ker verjamem, da ne bo na drugi strani podpore, da bi lahko že pri prvem amandmaju prenehali glasovati, saj bi bila druga dva amandmaja takrat brezpredmetna. Podpiram in predlagam, da tudi ostali podprete te amandmaje.
Hvala lepa. Želi še kdo v svojem imenu ali imenu poslanske skupine? Bom odprla možnost za prijavo. Prosim za prijavo. Prijavljene imamo štiri obrazložitve glasu. Prva je gospa Sonja Ramšak.
Hvala za besedo, predsedujoča. Napovedujem podporo amandmaja Poslanske skupine Nove Slovenije. Tako kot je bilo že s strani kolega Širclja povedano, ta zakon ni socialen, in prav je, da podpremo predlog, ki nekako sanira tisto, kar s tem zakonom rušite – socialno in pravično državo. Podpirate bogate, dajete njim, medtem ko pozabljate na tiste, ki danes komaj preživijo. Le del tega lahko vrnemo na način, da družinam omogočimo olajšavo za otroke, podobno kot pri dohodnini, ampak pri dohodnini je to druga stvar. Absolutno bom podprla ta amandma. Želela bi si, da bi podprli tudi amandma Slovenske demokratske stranke, ki nekako širi ta nabor upravičenj. Vsi tisti, ki tako radi razlagate, da ste socialno naravnani, da je politika vlade Alenke Bratušek socialna, moram reči, da ste me izredno razočarali, in upam, da boste podprli amandma Nove Slovenije.
Kot naslednja je prijavljena gospa Romana Tomc.
Hvala lepa za besedo. Amandma bom podprla. Načeloma zagovarjam politiko, da je v davčnih zakonih čim manj izjem. Izjeme namreč rušijo neka splošna pravila in so velikokrat plod lobističnih pritiskov. O tem, zakaj je temu tako, sem govorila že v prejšnjih amandmajih. Ampak Vlada se je odločila, da bo kljub vsemu v zakon vnesla nekaj izjem. Takoj se postavi vprašanje, zakaj ravno te izjeme in zakaj ne še katere druge. Zato v naši poslanski skupini predlagamo, da vnesemo še določilo, s katerim mladim družinam omogočamo, da bodo plačevale nižji davek. Ne da bodo mlade družine z več otroci oproščene davka, pač pa da bodo plačevale nižji davek. Varovalka temu, da teh olajšav vendarle ne bi bilo preveč, pa je na koncu tega člena, kajti le-ta pravi, da se olajšave med seboj izključujejo. Zavezanec bo lahko koristil prvo, drugo ali tretjo olajšavo, nikakor pa ne vseh skupaj. Ob tem bi opozorila samo še na to, da si ministrstvo za delo z vsakim zakonom oziroma spremembo zakona, ki ga prinese v parlament, prizadeva nekako izboljšati družinsko politiko in vnaša vedno nove subvencije, olajšave za mlade družine z več otroci. To, da vnesemo eno tako komponento tudi v ta nepremičninski zakon, posebej zato, ker mlade družine, kot vsi opozarjate, izredno težko pridejo do stanovanja – in ko pridejo do svojega stanovanja, jih bomo še dodatno obdavčili. Prav je, da so deležni olajšave.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat, izvolite.
Hvala lepa. V lastnem imenu še enkrat: podprl bom ta amandma Nove Slovenije. Razmišljali smo, kje, v kakšen člen v tem zakonu dodati vsaj delček tiste socialne note oziroma socialne komponente, in ko smo videli, da je predlagatelj prav 11. člen namenil področju zniževanja davka za posebne kategorije zavezancev, smo rekli: O. K., posebne kategorije zavezancev so tudi večje družine. Če ste slučajno šli delati izračune, kakšne absolutne številke bi v smislu zmanjšanja davka na hišo prinesla ta znižana stopnja, ki jo predlagamo za velike družine, je to drobiž. Gre zgolj za to, da damo neko sporočilo večjim družinam, da zakonodajalec, Državni zbor, ta trenutek misli tudi na njih. Zato je smiselno – verjamem, da, kolegice in kolegi, vsi ne prihajate iz visoke družbe, da prihajate tudi iz povprečnih družin. Verjetno nas je večina takšnih, ki vemo, kaj pomeni skrb za eksistenco družine s 3, 4, 5 otroki. Dajmo danes ta signal tem družinam in podprimo amandma Nove Slovenije. Že vnaprej se vam zahvaljujem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Danijel Krivec, izvolite.
Hvala za besedo. Tudi sam bom te amandmaje podprl. Gre za dopolnitev olajšav, ki jih že sami predvidevate v tem zakonu. Smo pa mi predvideli poleg družin, o katerih so kolegi govorili, tudi olajšavo, ki je primerljiva z evropsko primerljivimi zakoni, ki obdavčujejo nepremičnine. Ko se pri pripravi tega zakona ves čas sklicujete na to, da smo imeli do sedaj nek anahronizem in da sedaj uveljavljamo evropsko primerljive zakone, bi bilo prav, da si pogledate tudi olajšave, ki jih drugi zakoni v drugih državah vpeljujejo v nepremičninsko sfero. Zanimivo, ena od olajšav, predvsem v alpskem prostoru, primerljive države, s katero se lahko primerjamo, uveljavlja tudi olajšave za višinske domačije, višinske nepremičnine, in to za nepremičnine, ki so nad tisoč metri nadmorske višine. Pa da ne bo strahu, da je teh nepremičnin v Sloveniji res veliko. Predvideli smo, da se v tem primeru, tako kot je evropska praksa, razpolovi ta davčna obremenitev. Če kdo misli, da je v tem sklopu tudi Kranjska Gora, ga lahko potolažim, da tega ni. Je pa kar nekaj kmetij na Pohorju in verjetno na Idrijsko-Cerkljanskem, kjer so zelo veliki objekti, ki imajo velike površine, imajo težave z dostopom in imajo verjetno bistveno več stroškov kot vsi drugi objekti v dolinah. Prav bi bilo, da ob vpeljavi takega davka mislimo tudi na težave, ki jih imajo take lokacije. Zato bi bilo pravilno, da podprete ta amandma, ki je povzet iz evropske regulative, iz primerljivih zakonov, ki so v evropskem prostoru na voljo. Vem, da vam gre na smeh, ampak verjetno se je lažje v Ljubljani sredi zime sprehajati kot pa nad tisoč metri nadmorske višine in še ustvarjati ob tem.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v svojem imenu? Odpiram prijave. Imamo še tri prijavljene. Prvi ima besedo gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsedujoča. V tem zakonu smo si dovolili določene oprostitve, zato ni nič čudnega, da smo nekateri predlagali tudi določene skupine, za katere predlagamo znižanje davka. Pri tem, ko koalicija predlaga oprostitve za socialno najšibkejše, za invalide, gredo takšni amandmaji še malo naprej. V Slovenski demokratski stranki mislimo, da si tudi mlade družine oziroma družine, ki imajo več kot tri otroke, zaslužijo znižanje davka za posebne kategorije zavezancev, torej za 50 %. Kot je že ena od predhodnic rekla, ne gre za to, da se znižanje davka nalaga enega na drugega, ampak, kot zagotavlja naš amandma, zavezanec uveljavlja možnost, ki je zanj ugodnejša. Kot je rekel eden od predhodnikov, zavezancem, katerih nepremičnina leži na več kot tisoč metrov nadmorske višine, se davek zmanjša. Mislimo, da je tako prav. Veliko je bilo v tem mandatu in tudi v prejšnjih govora o gorskih kmetijah, kako naporno je življenje tam, in verjamemo, da bi s tem amandmajem marsikomu, ki se na tak ali drugačen način zaradi svojih bivalnih razmer težko preživlja iz dneva v dan, s to oprostitvijo oziroma znižanjem davka naredili dodaten plus v življenju. Verjamem, da bo koalicija prisluhnila vsaj kateremu od amandmajev. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Andrej Čuš, izvolite.
Hvala za besedo. Tudi sam bom podprl predlagani amandma, pa ne samo zato, ker je to amandma Poslanske skupine SDS, ampak tudi zaradi tega, ker vse raziskave s področja mladine v Republiki Sloveniji v zadnjih letih kažejo, da število mladih upada. Podatek, da se bo do leta 2050 število starejših na enega mladega potrojilo, je več kot alarmanten. Zato se mi zdi predlog, da podpremo in da razbremenimo večje družine, več kot na mestu. Upam na razum, ker mladi danes svoje prihodnosti v Republiki Sloveniji več ne morejo načrtovati, predvsem zaradi brezidejne politike vlade Alenke Bratušek, ki je inovativna predvsem v iznajdbah novih in novih bremen, novih davkov in dajatev, katere morajo plačevati predvsem tisti posamezniki in tiste skupine, ki za to niso nič krive. Zato pozivam poslanke in poslance: dajmo podpreti večje družine, dajmo spodbuditi mlade k temu, da ostanejo doma in da načrtujejo svojo prihodnost v Republiki Sloveniji. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Robert Hrovat, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Glede na razpravo do sedaj je več kot očitno, da se je koalicija odločila, da ne bo podprla naših amandmajev. Koalicija se je očitno tudi odločila, da bo ta zakon o davku na nepremičnine sprejela.
Obrazložitev glasu.
Ja, seveda. Moti me pa predvsem nekaj. Moti me ta socialna naravnanost strank, ki tvorijo koalicijo. Moti me zagovarjanje družinske politike s strani ministrice za delo, družino, socialne zadeve in invalide dr. Kopač Mrak. Kadarkoli sem jo poslušal, kadarkoli gledam njene nastope, govori o družinski politiki. Ni isto, ali na 80 kvadratih živita dva človeka ali če živi tam 8 ali pa 9 ljudi. To v Sloveniji obstaja. Verjemite mi, da tiste družine, ki imajo veliko otrok [[...]]
Tišina v dvorani, prosim!
v večini živijo tudi v manjših stanovanjih. Lepo vas prosim, ne govorite več o socialni naravnanosti, o družinski politiki in tako naprej, če tega amandmaja, ki ga predlaga Nova Slovenija in potem v nadaljevanju tudi Slovenska demokratska stranka, ne boste podprli. Če tega ne boste podprli – temu rečem eno veliko sprenevedanje, čeprav verjamem, da v tem trenutku trpite vsi v koaliciji. Redkokateri človek v koaliciji ali pa član koalicije se strinja s tem zakonom, ampak očitno imate komando, da ta zakon morate podpreti. Premislite še enkrat, govorimo o velikih družinah, in mislim da je prav, da naš amandma oziroma amandma Nove Slovenije podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ali še obstaja želja po obrazložitvi glasu? Še. Odpiram možnost za prijavo. Še tri obrazložitve glasu. Prva ima besedo gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Naš amandma bom podprla. Velikokrat pravimo, da na mladih svet stoji, in smo bili pred časom, pred nekaj leti veseli novic, ko se je nataliteta dvignila. Prej smo ves čas beležili negativne trende in vsako leto se je število rojstev zmanjševalo. Ko so se nekatere stvari v državi uredile, se je očitno uredila tudi nataliteta oziroma se je povečalo število rojstev, česar smo bili zelo veseli. Zato smo v SDS tudi vedno vodili pozitivno družinsko politiko. Sedaj z novimi in novimi obdavčitvami ponovno kaznujete družine, kaznujete tiste, ki imajo več otrok, čeprav je to naša prihodnost. En moj znanec pravi, da mora vsaka slovenska družina imeti tri otroke, enega za mamico, enega za očita in enega za državo, ampak zadnja leta temu ni bilo tako. Namesto, da bi bili prijazni do takih družin, družin z več otroki, ki potrebujejo tudi večje stanovanje, več prostora, da se lahko ti razvijajo tako, kot si želimo, in bodo nekoč državljani, ki bodo plačevali davke in skrbeli za svoje starše in za vse skupaj – temu ne želite slediti, zato predlagam, da podprete naš amandma. Strinjam se tudi s tem, da bi znižanje davka morali nameniti tudi zavezancem, katerih nepremičnina leži na več kot tisoč metrih nadmorske višine, kajti tam so manj ugodne razmere. Poznamo gorske kmetije, ki ostajajo prazne, zapuščene, se podirajo, zato podpiram tudi to rešitev, ki jo predlagamo z našim amandmajem.
Hvala lepa. Gospod Marijan Pojbič, izvolite.
Hvala, spoštovana gospa podpredsednica. Amandma Nove Slovenije bom z veseljem podprl, ker sem absolutno prepričan, da je treba storiti vse, kar je v naši moči, da ustvarjamo pogoje za velike družine, da ustvarjamo pogoje za rodnost, da ustvarjamo pogoje za mlade, da ustvarjamo možnosti, da se lahko mladi razvijajo, imajo svoje možnosti, in da bodo pogoji, ki jih mora državna politika ustvariti, takšni, da bodo zanimivi oziroma da bodo toliko kvalitetni, da bodo ljudje imeli interes ustvarjati velike družine. Potrebujemo mlade ljudi v Sloveniji. Smo majhna država in vemo, v kateri smeri teče naša starostna zgodba, zato je izjemnega pomena, da skrbimo za to, da se maksimalno angažiramo vsepovsod, na vseh linijah, in ustvarjamo pogoje za to, da bodo te mlade družine, velike družine imele boljše pogoje kot manjše družine, ker imajo bistveno več stroškov in vsega tega za preživetje. Mislim, da je eden izmed teh problemov tudi davek na nepremičnine, obdavčitev in tako naprej. Če jim ustvarimo ustrezne pogoje za to, sem prepričan, da bodo te mlade družine imele več otrok, povečale svoje družine, kar se mi zdi, da je za Slovenijo še kako pomembno. Hkrati pa bi rad poleg tega, kar sem sedaj povedal, poudaril samo še to: neverjetno je, pred nekaj sekundami sem videl eno fotografijo, kjer štirje ministri, med njimi tudi ministrica, praktično ležijo v preddverju parlamenta, mi pa v parlamentu ob tej uri delamo in se maksimalno angažiramo za to, da bi pomagali slovenskim družinam [[...]]
Obrazložitev glasu!
Ja, ravno to. To je [[...]] [[izklop mikrofona]]
To je bila zloraba obrazložitve glasu. Gospod Han, proceduralno.
Tretjič opozarjam. Vem, gospe in gospodje iz SDS, da ste navdušeni, ker ste pred 25 minutami dobili tvit, v katerem vas Janez Janša hvali, kako dobro nastopate, kako se borite za standard. To mi je jasno, in da ste dobili vsak svojo čebelico za nastope, ampak [[...]]
Prosim za mir v dvorani, da slišimo proceduralni predlog.
Prosil bi, da nas gospod Pojbič ne žali. Samo to bi prosil. Verjamem, da so navdušeni, šef jih je pohvalil, ampak to na nas ne vpliva nič.
Hvala lepa za ta proceduralni predlog. Gospod Pojbič, imate kakšen drugačen proceduralni predlog? Izvolite, imate proceduralni predlog.
Spoštovana gospa podpredsednica! Neverjetno je, da si vodja Poslanske skupine Socialnih demokratov dovoli tak komentar. To, kar sem govoril – če to vidi sleherni Slovenec v Republiki Sloveniji, se zjoče. Vi si dovolite mene kritizirati, da govorim nekaj, kar ni res, kar ni v redu in kar je v nasprotju z nekimi načeli in tako naprej. Dejstvo je to, kar sem povedal. Neokusno, skrajno neodgovorno in nesramno je, da štirje ministri ležijo v parlamentu.
Gospod Pojbič, prosim, da tudi vi izbirate besede [[...]]
Spoštovana gospa podpredsednica [[...]]
Prosim za mir v dvorani! Gospod Pojbič, preidite na proceduralni predlog!
Gospa podpredsednica, lepo vas prosim, da pozovete kolege iz Pozitivne Slovenije, ki so v parlamentu, da svoje ministre in ministrico zbudijo.
Mislim, da smo dosegli točko, ko so eni in drugi spremenili retoriko v neprimerno retoriko Državnemu zboru. Prosim za mir v dvorani! Naslednji je k besedi prijavljen za obrazložitev glasu gospod Jerovšek. Prosim, gospod Jerovšek, obrazložitev glasu. Mir v dvorani!
Hvala lepa. Na temo teh amandmajev je bilo rečeno praktično že vse. Svojo obrazložitev bom izkoristil tudi za to, da povem, da sem praktično vse govoreče poslance že kdaj slišal, da se zavzemate za pravice otrok in za družino. Zaradi tega vas ne bom milo prosil, da podprite ta amandma ali enega od teh, ampak izkoriščam to za poziv, da je vaša dolžnost, da glasujete za en amandma. To je moralni ukaz. Hvala lepa.
Proceduralni predlog, izvolite.
Hvala lepa. Glede na to, da se tako sklicujemo na pravice otrok in družine, bi vas prosil, da čim prej zaključimo, ker imamo mi mlade. Naše mamice imajo doma otroke, ki potrebujejo mame, ki potrebujejo tudi primerno družinsko okolje. Prosim, ne zavlačujte in ne delajte tukaj dodatnih scen, kako vam je mar za družine. Poslušajte, z davki bomo lahko zagotavljali družinam, da bodo normalno živele, da se bodo otroci šolali, da bodo imeli socialno varnost. Ne tukaj delati neke scene in iz sebe prav malo smešne poslance. Hvala.
Hvala lepa. Saj si vsi želimo, da bi se ta seja lahko nemoteno odvijala naprej. Gospod Tanko, ali imate morda kakšen povsem drugačen proceduralni predlog? Obrazložitev glasu, gospod Tanko? Ali obstaja še želja po obrazložitvi glasu? Bom odprla prijavo. Prosim, prijavite se k obrazložitvi glasu. Obrazlagamo amandma Poslanske skupine Nove Slovenije. Gospod Jože Tanko, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Družinska politika in odnos do tega se ustvarja z zakoni, ki jih sprejemamo, in to na daljše obdobje. To, kar vas ta trenutek moti, je enkraten dogodek, ki ga moramo speljati v Državnem zboru, ker je koalicija to zadevo tako postavila. Če pa hočete neke trajnejše rešitve, sistemske rešitve, potem pa so za to na voljo zakoni in amandmaji, ki jih sprejemamo. Pred seboj imate nekaj amandmajev pri tem členu, ki omogočajo dobro družinsko okolje, ki omogočajo družinam, ki imajo več otrok, da pridejo do določenih olajšav pri davku na nepremičnine. Ali pa se da dobre pogoje tistim, ki živijo v nekih okoliščinah, recimo nad tisoč metri višine. Tu so pred nami ukrepi, ki jih je treba podpreti, če nam je res toliko do tega, o čemer govorite. Ni potrebnih nobenih procesnih predlogov, nobenih ne vem kakšnih velikih besed. Če hočemo za družinsko politiko kaj narediti, potem je dovolj, da stisnete tipko – lahko je čisto tiho. Ni treba čisto nič biti glasen ali kogarkoli obtoževati. Mislim, da je prav, da bi tistim, ki imajo več otrok, znižali davek na nepremičnino, da to storimo. To je majhen ukrep med vsemi temi, ki bi lahko tem družinam nekaj pomagal ali pripomogel. Podobno kot tistim, ki živijo v neugodnih okoliščinah, na višinskih kmetijah in podobno. Za vse drugo je škoda besed.
Hvala lepa. Ali je še želja po obrazložitvi glasu? Če ne, bomo prešli na glasovanje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k 11. členu. Če je sprejet amandma pod to točko, postaneta amandmaja pod točkama 4 in 5 brezpredmetna. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 46. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na 2. točko oziroma na amandma koalicije k 11. členu. Sprašujem, če ima morda kdo željo po obrazložitvi glasu v imenu poslanske skupine. V svojem imenu? Nima, zato lahko preidemo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 2. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na 3. točko oziroma na amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Sprašujem, če želi kdo besedo. Gospod Bogovič želi obrazložiti glas v imenu poslanske skupine. Izvolite, gospod Bogovič.
Zelo na kratko. S tem amandmajem zvišujemo znižanje davka za tiste družine, ki imajo družinskega člana, ki rabi invalidski voziček. Predlagatelj je predvidel 30-odstotno olajšavo. V poslanski skupini smo trdno prepričani, da bi morala biti ta olajšava večja, večja kot je v nadaljevanju za tiste, ki so prejemniki socialne pomoči, ki so upravičeni do 50-odstotne olajšave. Zato predlagamo, da je s tem amandmajem ta olajšava za družine, v katerih je eden izmed družinskih članov priklenjen na invalidski voziček, 80-odstotna. Mislim, da je ta amandma zelo na mestu. Zagotovo vsi poznamo kakšno takšno družino in vemo, kaj to pomeni, tudi koliko več je stroškov z urejanjem stanovanj in podobno. Zato mislim, da bi na takšen način vsaj malce pomagali takšnim družinam.
Hvala lepa, gospod Bogovič. Želi še kdo besedo v imenu poslanske skupine? Gospod Šircelj, izvolite.
Hvala lepa. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo amandma, ki ga predlaga Slovenska ljudska stranka in ki pomeni manjšo obdavčitev za tiste družine, kjer je invalidna oseba, podprli. Menimo, da je tudi ta amandma del socialne politike, ki mora biti vključena v ta zakon. Navsezadnje posebna ureditev velja za invalide v Zakonu o dohodnini in velja tudi v nekaterih drugih sedanjih zakonih. Menimo, da bi morala takšna ureditev biti vključena tudi v zakon o davku na nepremičnine. Dejstvo je, da vsaka davčna politika vodi na eni strani v to, da se z davkom dejansko pobere nekaj denarja ob upoštevanju posebnih razmer pri davčnih zavezancih. To so lahko velike družine, to so lahko invalidne osebe, to so lahko neke posebnosti v družini. Davčna zakonodaja mora vključiti tudi tovrstne člene, tovrstne rešitve v samo zakonodajo. Davčna zakonodaja nima samo fiskalnega učinka, ima tudi ekonomski, gospodarski, socialni, okoljevarstveni učinek in še marsikaterega drugega. Ta zakonodaja, ki jo predlaga vlada Alenke Bratušek, ima žal izključno fiskalni značaj – ob velikih sistemskih napakah, ki jih ta zakonodaja tudi ima. Zaradi tega bomo podprli amandma, ki zmanjšuje obdavčitev tistih, ki so invalidni, ki potrebujejo pomoč, ki potrebujejo solidarnost. Navsezadnje smo socialna država, in to piše v ustavi. Ustavna ureditev mora zagotavljati socialno državo, ta pa se izvaja preko zakonov, ki določajo socialno komponento. V Slovenski demokratski stranki menimo, da je treba socialno državo ustvariti ne le na deklarativni ravni, ampak tudi dejansko. Zaradi tega bomo ta amandma podprli.
Hvala lepa, gospod Šircelj. Izvolite v imenu poslanske skupine, gospod Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Najavljam podporo Poslanske skupine Nove Slovenije amandmaju, ki so ga spisali kolegi iz Slovenske ljudske stranke. Obenem resnično obžalujem, da je bil pred nekaj minutami zavrnjen amandma Nove Slovenije. Bilo vas je strah, kolegice in kolegi iz koalicije, da bi veliki družini, ki ima, recimo, tri otroke, pustili 40 evrov. Za to vam gre. 40 evrov niste upali pustiti družini, ki ima tri otroke. Od tega trenutka naprej resnično več ne razumem nič, in oprostite, da me čustva izdajajo. Tukaj naredim piko.
Želi še kdo obrazložitev glasu v svojem imenu? [[Ne želi.]] Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 47. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na četrti amandma k temu členu, ki ga je vložila Poslanska skupina SDS. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Izvolite, gospod Šircelj.
Hvala lepa. Kot sem že omenil, je Slovenska demokratska stranka pripravila amandma k temu členu, in sicer, da se tistim zavezancem, ki vzdržujejo več kot tri otroke, davek zmanjša za polovico. Ta amandma je zelo enostaven. Davčna uprava lahko pridobi podatke o tem, koliko družinskih članov je v posamezni družini, in na ta način se zagotovi socialna oziroma družinska komponenta v tem zakonu. Če govorimo o socialni državi, potem se mora socialna država izraziti v posameznih predpisih, še posebej v davčnih predpisih, in tudi v tem zakonu, o katerem danes govorimo. Zaradi tega predlagam, da ta amandma podprete, še posebej zato, ker, kot razumem, so vse stranke v tem parlamentu podpirale in podpirajo določeno socialno politiko. Davek je treba pobrati tudi glede na posebne razmere v družinah in glede na gmotno situacijo v posamezni družini. Poleg tega Slovenska demokratska stranka predlaga tudi nižji davek za nepremičnine, ki ležijo na višini več kot tisoč metrov, predvsem zaradi tega, ker je na tej višini in nad to višino življenje težje. Navsezadnje to ugotavljajo tudi, če želite, evropski predpisi, ugotavljajo ljudje v Evropski komisiji, saj za tovrstne kmetije namenjajo posebne subvencije zato, da se te kmetije ohranjajo, zato, da se tudi razvijajo in zato, da ljudje tam lažje živijo. Glede na to, da ste tudi v ostalih razpravah poudarili pomen teh kmetij in poudarili posebno okoljsko in kmetijsko politiko, menim, da bo ta amandma enotno podprt s strani vseh vas. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Gospod Horvat, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. To je zelo skrbno napisan amandma. Zato bo dobil našo podporo, podporo Poslanske skupine Nove Slovenije. Mi namreč trdimo, da če gre za dobro družinsko politiko, gre tudi za dobro demografsko sliko neke države. Normalno je, da mora to biti tudi državi v interesu, če so demografski kazalniki boljši, če nam prebivalstvo narašča z drugimi besedami. Skozi prizmo države gledano pomeni tudi to, da nam število davkoplačevalcev narašča, in to bi moralo biti državi v interesu, ampak očitno ni. Sedaj pa že res počasi izgubljam upanje v to, da bo kateri od tovrstnih amandmajev, ki izboljšujejo družinsko politiko, kolikor se je pač v tem zakonu da izboljšati, in ki so predlagani s strani opozicije, podprt. Ta amandma bomo podprli. Je dober, in gojim upanje, da bo vsaj kakšen glas s strani koalicije tako razmišljal kot mi. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Horvat. Še kdo v imenu poslanske skupine? Gospod Pukšič, izvolite.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi! Če smo državljankam in državljanom pobrali dvakrat več kar tako z zamahom ene roke, in prej, ko sem govoril tudi o številkah, po nekaterih občinah nekajkrat več – to bodo seveda plačali ljudje, v glavnem podeželje, v glavnem tisti, ki imajo manj –, potem bi bilo prav, da bi vsaj v tem primeru dali to olajšavo pri družinski politiki. Ne boste verjeli, ampak ljudje očitno spremljajo, in eden mi je napisal: "Če zavrnete ta amandma, potem se pokaže, da tiste stranke, ki imajo v svojem imenu besedo socialno, niso socialne stranke, ampak to samo izkoriščajo." Prav bi bilo, da to podpremo. Mogoče še nekaj modrosti, ki so bile izrečene pred davnimi leti s strani blaženega Antona Martina Slomška: "V besedi resnica, v dejanju pravica." Ker velikokrat radi govorite z lepimi besedami, predvsem v vladni koaliciji, z dejanji pri tem amandmaju dokažite, da vam je mar do družinske politike, če vam že do vseh ostalih subjektov te družbe ni.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas v svojem imenu? Izvolite, gospod Tanko.
Hvala lepa za besedo. Niso edino enostarševske družine tiste, ki si v tej državi zaslužijo pozornost. Zagotovo med tiste, ki jim je treba dati posebno pozornost, spadajo tudi velike družine, družine, ki imajo tri ali več otrok in s tem tudi sorazmerno večje težave pri zagotavljanju pogojev za življenje. Mislim, da je povsem smiselno, da se družinam, ki imajo tri ali več otrok, ta nepremičninski davek, ki bo zarezal v njihov žep, zniža vsaj za polovico. Glede na to, da je dohodninska osnova tudi v tem primeru podlaga za to, da se to olajšavo prizna, ni ne tehničnih, ne vsebinskih, ne kakršnihkoli drugih razlogov, da se tega ne bi omogočilo. Prav tako se mi zdi, da bi morali, če želimo ohraniti slovensko podeželje poseljeno, tistim, ki imajo težje pogoje življenja – to so visokogorski predeli –, dati določeno olajšavo oziroma stimulacijo. Če ste jim že bistveno dvignili davke, potem jim dajte vsaj na pogoje življenja nekaj olajšave. Mislim, da je zelo nerazsodno, če ne eni ne drugi skupini te olajšave ne omogočimo. Ta amandma bom podprl.
Hvala lepa. Prej je bilo izraženih več želja po razpravi, zato odpiram možnost za prijavo za obrazložitev glasu v svojem imenu. Gospa Sonja Ramšak, izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana podpredsednica. Amandma Slovenske demokratske stranke bom podprla, in sicer iz razloga, ker so demografski kazalniki v Republiki Sloveniji izjemno neugodni. Država mora voditi družinsko politiko v smeri, da imajo družine možnost imeti več otrok, in prav ta predlog Slovenske demokratske stranke gre v tej smeri. Družine, ki imajo več kot tri otroke, bi naj bile oproščene 50 % davka na nepremičnine. Država z vedno novimi davki namreč močno vpliva na socialni položaj družin, in vsi ti amandmaji opozicije k temu členu kažejo na to, da ima opozicija velik posluh za družinsko politiko in za socialne stiske ljudi. Pomembno je, da tudi tistim, ki živijo na višinskih kmetijah oziroma na višinskih predelih nad tisoč metri, omogočimo olajšavo, kajti dostop do njihovih nepremičnin je običajno otežen. Na ta način država lahko vpliva tudi na to, da se bo morda še kakšna družina ali posameznik odločil za življenje na teh nadmorskih višinah, in s tem bi spodbujali tudi turizem na gorskih kmetijah. Kot sem že napovedala, bom vsekakor podprla ta amandma.
Hvala lepa. Dr. Gorenak, izvolite.
Hvala lepa. Zelo na kratko. Amandma bom podprl. Ampak treba ga je prebrati. Zakaj? Zaradi tega, da ga ljudje slišijo. Saj drugače je brezveze, kajne? Davčnim zavezancem, ki imajo več kot tri otroke, bi znižali davčno olajšavo za 50 %, in tistim, ki živijo na višini tisoč metrov ali več, tudi za 50 %. Si predstavljam, zakaj. Sam sem živel pod Roglo, kamor danes vsi hodite smučat, in sem moral v šolo hoditi približno 5 kilometrov peš. Lahko si predstavljam tako življenje, zato je povsem normalno, da bom ta amandma podprl. To je tudi povsem logična zadeva, če hočemo kaj narediti za številčnejše družine in če hočemo kaj narediti za podeželje. Zato moja podpora temu amandmaju. Pa ne misliti, da nas mediji ne spremljajo. Mediji nas spremljajo, in tu berem poročanje, da razpravljam za čebelico Janeza Janše. Ne, ne razpravljam za čebelico Janeza Janše, ampak za to, da podprem ta amandma. Mimogrede, v Državnem zboru ležeči ministri še niso v medijih, čeprav ležijo tamle zadaj. Če bi to naredil kdo iz naše vladne ekipe, bi bili v petih minutah vsi v vseh elektronskih medijih in naslednji dan bivši ministri. Vidite, to je problem slovenskega medijskega prostora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje. Pred tem vas opozorim [[...]]Oprostite, nisem vas videla. Odpiram prijavo. Gospod Zvonko Černač, izvolite.
Je razumljivo, da ste me spregledali. Ob tem brenčanju in vrvenju v vladnih klopeh je zelo težko spremljati sejo. Gre pa na nek način za pomemben amandma, ki ga bom podprl in ki govori o določenih specifikah, ki bi jih bilo gotovo lažje uveljavljati, če bi bil sprejet koncept zakona, ki so ga trasirali Socialni demokrati pred tremi leti s tistim zakonom, ki sem ga že omenil, z dne 15. julija, pri čemer je bila podpisana za zagovornico tudi državna sekretarka gospa Mateja Vraničar in bi vse te specifike urejale lokalne skupnosti, občine, kajti tega je še veliko več. Kar se tiče velikih družin, davčna politika pozna podobne prijeme, kot je ta, ki ga predlagamo mi, tudi pri nekaterih drugih obremenitvah. Poznamo takšen prijem pri davku na motorna vozila za večje družine. Neuspešno je bilo prizadevanje pri novem delu vinjet. Marsikatera država pozna tudi na tem segmentu drugačen pristop, in normalno je, da se razbremeni, kar se tiče davčnih obremenitev na nepremičnino, tiste, ki to nepremičnino bolj uporabljajo za lastne potrebe. Najbolj normalno bi bilo, da bi bila prva nepremičnina, tista, v kateri ljudje živijo, neobdavčena, tako kot je to urejeno v marsikateri od držav okoli nas. Takšen pristop imajo države, ki nekaj dajo na svoje ljudstvo in svoj narod, ki želijo svoje ljudstvo in svoj narod krepiti in podpirati. Tega pod to vlado ni mogoče pričakovati, ker deluje proti lastnemu ljudstvu in proti lastnemu narodu. Velja pa ta amandma podpreti tudi zaradi tega, ker vsaj v enem delu blaži tiste nepravičnosti, ki se bodo zgodile, ko bodo ti veliki, bogati trgovski centri plačevali po sto tisoč evrov manj tega davka, tukaj pa bodo vse te velike družine in tisti, ki imajo slabše pogoje za gospodarjenje, plačevali bistveno več. To je nepošteno in nepravično. Majhna korekcija bi bila, če bi bil ta amandma potrjen.
Hvala lepa. Gospod Jožef Horvat, izvolite.
Hvala lepa. Čisto na kratko še v osebnem imenu. Razlog za mojo podporo tega amandmaja je sama vsebina, in tudi, kolegice in kolegi, vsi smo dobivali, gotovo tudi vi iz koalicije, veliko pisem od družin, od različnih društev, zavodov in ne vem kakšnih še asociacij, ki delajo v podporo in se borijo za družine, predvsem za večje. Veliko nam pišejo. Ne vem, najbrž nimamo vsi tako trdega srca, da bi ta pisma metali kar v koš. Kolegice in kolegi, nekako obžalujem, da družine nimajo tako močnih sindikatov, kot jih v Sloveniji poznamo. So tako močni, da vodijo to državo, in zanimivo, da teh sindikalistov sedaj, ko sprejemamo ta davek, ki bo vse obremenil, ki bo zaustavil to državo, nikjer ni. To je neverjetno. Res je, da je ura pozna in da v tem času najbrž gospodje že spijo, ampak zanimivo, nikjer jih ni. To pomeni, da odobravajo te nove in nove davke, ki jih vlada Alenke Bratušek sprejema za slovensko ljudstvo, za državljanke in državljane, za gospodarstvo in vse. Ampak pri tem amandmaju gre za družine. Še enkrat vas prosim, čeprav nekako kršim poslovnik in se opravičujem, za podporo. Še je čas, da naredimo ta zakon vsaj malo bolj socialen, malo bolj družinski in malo manj hladen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Lahko glasujemo ali želi še kdo obrazložiti glas? Pred glasovanjem vas obveščam, da če bo sprejet ta amandma, postane ta amandma pod 5. točko brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 46. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Razpravljamo še o amandmaju, ki ga je vložila Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Želi kdo razpravljati? Gospod Franc Pukšič, najbrž v imenu poslanske skupine.
Hvala za besedo. Če ste zavrnili amandma Slovenske demokratske stranke, predlagamo, da glasujete za amandma Slovenske ljudske stranke, da se kazalci na gospodarski uri začnejo spreminjati – ne še sedaj, ampak vendarle nekje v prihodnosti. Zavezancem, ki imajo na nepremičnini poleg svojega stalnega bivališča prijavljeno tudi stalno bivališče za enega ali več otrok, se za prvega otroka davčna osnova zmanjša za 12 % in za vsakega naslednjega otroka nadaljnjih 12 %. To smo vzeli iz Zakona o dohodnini, tako da je vse tako, kot mora biti. Dejstvo je, da vsak otrok šteje, in prav bi bilo, da bi se davek na nepremičnine za vsakega otroka znižal. Namreč, vsak otrok rabi svoj prostor. Da bi vendarle dali nek pozitiven signal družinam z več otroki, je prav, da bi ta amandma sprejeli. Dejstvo je, da so davki poraz vladajoče politike. To pomeni, da če vladaš in dviguješ samo davke oziroma da vladaš z dvigovanjem davkov, priznaš, da nisi sposoben, da nimaš drugih instrumentov, tako kot je Lukšič rekel, da je 4-krat lažje pobrati davke, kot pa karkoli drugega narediti. Če bi to rekel predsednik kakšne ortodoksno desne stranke, bi človek še nekako zamižal, da pa to reče predsednik Socialnih demokratov, pa boli, in je potem res tako, kot je bilo prej v esemesu zapisano, da imajo nekateri v svojem imenu samo ime Socialni demokrati, nimajo pa nobenega čuta, kaj šele razumevanja. Glede na to, da me prej ni bilo, in mi je žal, da sem manjkal v tistem trenutku, ko niste podprli zmanjšanja davka tudi za invalide – ne vem, česa so krivi, da so tako obdavčeni. Krivi so tega, da so živi, in tudi družina je očitno kriva, ker ima več otrok, in bo zaradi tega plačevala enako kot tisti, ki tega nimajo. Treba se je zavedati, da slovenske družine niso za to, da bi reševale nasedle tajkunske investicije, in dragi moji, milijarde bodo šle za pokrivanje luknje v bankah. Prav je, da ta amandma podprete. V Slovenski ljudski stranki ga bomo.
Hvala lepa, gospod Pukšič. Želi še kdo obrazložiti glas? Izvolite, gospod Šircelj, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Vsi ti členi govorijo o družinski in socialni politiki, in glede na to, spoštovana koalicija, da ste zavrnili vse amandmaje, ki so se nanašali na družinsko in socialno politiko, vseeno pričakujem, da si boste vzeli razmislek in da boste ugotovili, da je verjetno v ta zakon treba vključiti tudi tovrstne davčne rešitve. To gre v korist ljudem, in če gre v korist ljudem, mislim, da je treba, tudi glede na to, da je to minimalni davčni izpad, voditi neko konsistentno politiko in konsistentno tudi zagotavljati, da je Slovenija socialna država. V Slovenski demokratski stranki bomo ta amandma podprli.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Če ne, glasujemo. Pardon. Bom posebej pozorno gledala na ono stran. Gospod Černač, izvolite.
Saj ne zamerim. Morate bolj na levico gledati, ker je bolj nemirna, in zaradi tega vas razumem. [[oglašanje iz dvorane]]
Gospod Černač ima besedo.
Kolega, ki se je ravnokar oglasil, ni mogel iz svoje kože, da se še pri tem ne bi oglasil, tako da je jasno razvidno, kdo je nemiren. Tisti najbolj nemirni so pa sedaj šli in noge počivajo na foteljih. Vsaj to je prednost za to razpravo. Ta amandma je pomemben. Pomemben je zaradi tega, ker se moramo vprašati, in zaradi tega ga tudi jaz podpiram, kako je sedaj to področje urejeno. Kot vemo, do sedaj vsi tisti, ki so si na novo uredili svoja stanovanja, hiše, bivališča, 5 let niso plačevali nadomestila. 5 let so bili oproščeni plačila NUSZ. Tega sedaj ni več. Vse te mlade družine, vsi ti, ki si na novo urejajo družinska razmerja, vsi ti, ki si nekako urejajo gnezda, če želite, ki se postavljajo na noge, bodo takoj udarjeni. Takoj, tisti trenutek, ko se bodo vselili. Zaradi tega je ta amandma še toliko bolj pomemben, da bi bili vsaj tisti, ki so del neke družinske politike – naj bi jo imeli v tej državi, vendar je očitno nimate, kar je absurd, še posebej zato, ker se razglašate za levo vlado –, pri tem podprti. Podpremo jih lahko tako, da so te obremenitve nižje. V Slovenski demokratski stranki sicer mislimo, da bi bilo treba uveljaviti celovito rešitev, ki bi omogočila vsem tistim, ki so si na tak ali drugačen način sami rešili te stanovanjske probleme, da bi bila ta obremenitev pri njih manjša. Ampak kot smo rekli že na začetku, glede na koncept zakona, glede na to, da je preprečeno, da bi ga lahko oblikovale občine oziroma lokalne skupnosti, je treba te minimalne stvari urediti v tem zakonu, in uredimo jih lahko samo tako, da sprejmemo amandmaje. Zaradi tega bom ta amandma podprl.
Hvala lepa. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa. 10 ur ali še več se prebijamo skozi ta zakon, in praviš, da pri vsakem amandmaju opozarjamo na to, da rešitve tega zakona niso pravične, da niso bile pravične pri obremenitvah, pri tistih, ki jih ta davek zadene, in da niso pravične niti pri olajšavah. Prav zanima me, kako boste komentirali to pravično obremenitev in pravično porazdelitev bremen. Vrsta zakonov je bila sprejetih v času levih vlad. Vedno se je to zapakiralo v nek lep model in neko leporečje o pravični porazdelitvi bremen, na koncu pa so pokasirale najtežje socialne skupine. V tem primeru je popolnoma enako. V tem mandatu smo sprejeli samo eno rešitev, ki je prinesla olajšave, in to olajšave tistim, ki so zavozili dve banki. Tam se je tisto breme, ki bi ga morali prevzeti tisti, ki so banke zavozili, porazdelilo po vseh državljanih. Ko pa v teh primerih predlagamo, da bi se za tiste, ki imajo nek težji položaj, sprejela neka olajšava pri davčnem bremenu, pa greste popolnoma hladno preko tega, kot da ni nič. Težko si predstavljam, da imate sploh ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve. V tej vladi ga ne potrebujete. Potrebujete ministrstvo za gojenje in razvijanje privilegijev, za pokrivanje tistih, ki so kaj zavozili in tega ne potrebujejo. Samo takšni ukrepi se sprejemajo. Predlagam, da ta amandma podprete. Sam ga bom. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Gospod Horvat, izvolite. Naslednji je gospod Pukšič.
Hvala lepa. Tudi v lastnem imenu najavljam podporo amandmaju Slovenske ljudske stranke. Poslanke in poslanci Nove Slovenije imamo vedno pred seboj življenje družin, predvsem večjih družin in predvsem v teh težkih kriznih časih. Koliko ljudi je brezposelnih, v veliko primerih tudi oba starša. Otroci se želijo šolati – saj sami veste, kolegi in kolegice iz koalicije. Zato vsak minimalen napor in vsako rešitev, ki vsaj majčkeno izboljšuje situacijo velikih družin, podpiramo. Zato je logična podpora temu amandmaju tudi z naše strani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Pukšič.
Da ne boste rekli, da nimamo predlogov. Imamo jih. Umaknite ta zakon. 4 milijarde evrov je plačne mase za javni sektor. Vsi se lahko 5 % odpovemo, pa je to krizni davek za leto dni. Dvignite gospodarsko rast in se tega rešimo. Več bodo plačali tisti, ki imajo večje plače, manj tisti, ki imajo manjše plače v javnem sektorju. Gospodarstvo je že dovolj plačalo. V Sloveniji imamo vsakega četrtega mladega brezposelnega, 25 %. V Evropski uniji smo tokrat tudi na prvem mestu. Še eno prvo mesto imamo v Evropi – obremenitev na bruto plačo. Kje je tukaj, dragi moji, vaš socialni čut? Ali nismo pred kratkim v Državnem zboru sprejemali nacionalni program za mlade? V njem piše, kako se bodo izobraževali, zaposlovalna politika, stanovanjska politika in tako dalje. "V besedi resnica, v dejanju pravica" – Anton Martin Slomšek blaženi je to izjavil, ampak vi nič od tega. Vi samo davek na davek, po formuli Alenke Bratušek davki na kvadrat. Podprite ta amandma ali pa vse skupaj umaknite iz Državnega zbora in gremo na krizni davek. 5 % se bomo mi lažje odpovedali, kot pa da s tem davkom obremenjujemo tudi družine z več otroki. Ni pošteno, kar delate. Ta amandma bom podprl.
Hvala lepa. Samo trenutek, gospod Meh. Samo opozorila bi vas, da opažam, da je spet nastal nemir v dvorani. Mislim, da se z lepimi priprošnjami tega nemira ne bo dalo rešiti. Zato vam sedaj povem, da če boste preveč motili tiste, ki obrazlagajo glas, bom prekinila sejo. Želi kdo besedo? Postopkovno, gospod Meh.
Postopkovno, gospa podpredsednica. Opravite svojo vlogo. Gospod Pukšič ni govoril o členih. Govoril je o vsem drugem, samo o členu ne. Če nam govorite, da moramo imeti primeren odnos, se z vami strinjam. Potem zagotovite, da bodo poslanci in poslanke govorili o tistem, o čemer je tema. Govorili smo o amandmaju. Besede ni bilo o amandmaju. Razpravo smo imeli včeraj in predvčerajšnjem in vse ostalo. Tako da sem pripravljen, kakor dolgo hočete. Veste, poslušati to tukaj trikrat eno in isto – res ni tistega, ki bi to z veseljem poslušal. Zato pravim, da vi naredite svoje, mi bomo pa svoje.
Gospoda Pukšiča sem zelo jasno razumela, da podpira ta amandma in družinsko politiko. Vi pa niste podali nobenega predloga. Predlagam, da gremo naprej. Besedo ima gospod Čuš.
Moj predlog je bil nedvoumno jasen. Naredite to. Kot predsedujoča morate. Moj predlog je bil: naredite. Kar vi razumete, je vaše, ampak lepo prosim, vodite sejo in ga opozorite, kadar ne govori. Če je na koncu rekel, da podpira amandma – ni bilo govora o amandmaju. Govoril je o vsem drugem.
Hvala lepa za te vaše sugestije, gospod Meh. Gremo naprej z obrazložitvami glasov. Želi še kdo? Postopkovno, gospod Pukšič.
Postopkovno predlagam, da se k postopkovnemu predlogu prijavljajo vsi tisti, ki bodo celotno razpravo tistega, ki govori o obrazložitvi glasu, tudi poslušali.
Hvala lepa. Moram reči, da je bil tokrat vaš postopkovni predlog malce nejasen. Izvolite, gospod Čuš, imate besedo za obrazložitev glasu.
Hvala za besedo. Vidim, da je že kar naporna seja za marsikoga, ampak bi vseeno pozval vse kolegice in kolege, da poskusimo biti konstruktivni in korektni do vseh kolegic in kolegov. Že prej sem rekel, da bom podoben amandma podprl. Prav tako bom podprl ta amandma. Zakaj? Ni problema, takoj povem, zakaj. Na prejšnji seji Državnega zbora smo sprejemali Resolucijo o Nacionalnem programu za mladino in so prav vse poslanske skupine bila polna usta o tem, kako so mladi prihodnost, da na njih stoji svet. Mislim, da je to ena izrabljena politična floskula, ki pride res odlično na vrsto v času en teden do volitev in potem še mogoče en dan po volitvah, potem pa do naslednjih volitev tega ni na agendi. Res ne vem – če je vsem toliko do mladih, da jih podpiramo in da nekaj dobrega naredimo za njih, potem pa dajmo nekaj pozitivnega narediti za mlade v tej državi, končno, ker v tem letu nismo nič, in podprimo ta amandma, ki bo podprl tudi večje družine. Že prej sem povedal, veste, kakšno razmerje bo v Sloveniji v roku 20, 30 let? Število starejših na enega mladega se bo potrojilo. Ne bi rad razpravljal ali pa govoril o tem, kakšne posledice bo to imelo na medgeneracijsko solidarnost, ko tako radi govorite, pokojnine, da ne govorim o drugih javnih financah. Če vam je nekaj do, recimo, malo boljše prihodnosti, kot se nam obeta, dajmo to podpreti, pa da vidimo, kaj se še da v tem nepravičnem zakonu popraviti.
Hvala lepa, gospod Čuš. Še kdo želi obrazložitev glasu? Če ne, glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 42. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k amandmaju k 14. členu. Imamo vložen amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Želi kdo besedo? Gospod Bogovič v imenu poslanske skupine.
V kombinaciji s 5. členom, ki žal ni bil sprejet, bi bil relevanten tudi 14. člen, ko bi lahko ljudje vlagali pritožbe in imeli pravno sredstvo. To je ena tistih stvari, ki v tem zakonu zagotovo sedaj manjkajo, kajti zakon, ki bo obremenil skoraj vse Slovenke in Slovence, ne more biti brez pravnega varstva, in o tem se bo v prihodnje še veliko govorilo. Predlagam, da umaknemo ta amandma glede na to, da je usoda teh amandmajev zelo problematična.
V tej fazi vaš predlog ni sprejemljiv, ni poslovniški, zato bomo opravili glasovanje o tem amandmaju. Želi še kdo obrazložiti glas? Gospod Šircelj v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. Amandma Slovenske ljudske stranke spreminja 14. člen tega zakona, ki določa pravna sredstva glede obračuna plačila davka na nepremičnine. 14. člen je poseben člen, je postopkovni člen. Celoten postopek obračunavanja in plačevanja davkov pa ureja Zakon o davčnem postopku. Zakaj je dan ta 14. člen v ta zakon? Zaradi tega, ker ne bo možna pritožba na davčno osnovo, ampak le na elemente, kako se določa davčna osnova, kar pomeni elemente, ki jih določa Geodetska uprava. Z drugimi besedami to pomeni, da bo davčni zavezanec dobil domov položnico z odločbo. Davek bo moral plačati, ne bo se pa mogel pritožiti na davčno osnovo. Zaradi tega je ta člen izredno sporen tudi z zornega kota zagotavljanja človekovih pravic. Pravna varnost je tudi to, da ima davčni zavezanec pravico, da se pritoži na vse elemente, ki so v davčni odločbi, in ključen element v davčni odločbi je davčna osnova, za katero smo že govorili, da je neka posplošena tržna vrednost, neka modelska vrednost, ki ustreza ali ne ustreza tržni vrednosti. Zaradi tega je določba, ki natančneje določa in zagotavlja večjo pravno varnost, izredno pomembna za vse davčne zavezance. Verjetno bo to tudi predmet številnih sporov, verjetno tudi na Ustavnem sodišču – določba, da ni možne neposredne pritožbe na davčno osnovo. V Slovenski demokratski stranki bomo ta amandma podprli.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Če ne, glasujemo. Proceduralno – izvolite, gospod Möderndorfer.
Predsedujoča, v skladu s poslovnikom pred tem amandmajem Poslanska skupina Pozitivne Slovenije želi pol ure odmora, da se posvetuje o odločitvi. Hvala lepa.
Ura je deset minut do enih. Nadaljujemo dvajset minut čez eno.
Kolegice in kolegi! Nadaljujemo prekinjeno sejo. Želi gospod Möderndorfer obrazložiti? Izvolite.
Po posvetu smo se žal odločili, da tega amandmaja ne moremo sprejeti.
Hvala lepa. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 48. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo k 15. členu, h kateremu sta vložena dva amandmaja, ki sta identična, zato bomo razpravljali in glasovali o obeh skupaj. Gre za amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke in amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Želi kdo obrazložiti glas? Izvolite, gospod Šircelj, v imenu poslanske skupine.
Hvala lepa. 15. člen govori o zavarovanju obveznosti za plačilo davka. Z drugimi besedami to pomeni, da bo davčni zavezanec lahko pri davčnem organu podal vlogo, in sicer zato, da bo zavaroval davčni dolg s prepovedjo odtujitve te nepremičnine. Prepoved se bo zaznamovala v zemljiški knjigi. Z drugimi besedami to pomeni, da tisti davčni zavezanci, ki ne bodo mogli plačati davka zaradi svojega socialnega položaja oziroma gmotnega položaja, ne bodo imeli denarja, bodo pa lahko to nepremičnino predali, da tako rečem, davčni upravi, in davčna uprava jo bo na tej nepremičnini zaznamovala v zemljiški knjigi. To bo pomenilo, da se bo ta davčni dolg, verjetno pri določeni nepremičnini, povečeval iz leta v leto, in ta davčni zavezanec ne bo mogel odtujiti te nepremičnine in navsezadnje poravnati davčnega dolga. V Slovenski demokratski stranki smo proti takšni rešitvi in menimo, da je tovrstne težave, ki jih bodo imeli davčni zavezanci, treba reševati v skladu z Zakonom o davčnem postopku. Zakon o davčnem postopku izključno določa, na kakšen način davčni organ opravi izvršbo, in navsezadnje v Zakonu o davčnem postopku velja nek vrstni red, kako davčni organ postopa. Tudi praksa kaže drugače in tudi v skladu z Zakonom o davčnem postopku davčni organ lahko davčnemu zavezancu da obročno plačevanje davka, lahko mu davek tudi odpiše glede na njegove gmotne razmere. Res tukaj ta določba temelji na prostovoljnosti, ker govori o tem, da lahko to naredi, vendar se bojim, da bodo davčni zavezanci prisiljeni v to, da prepustijo svoje nepremičnine davčnemu organu, da se bo ta dolg iz leta v leto večal, da davčni zavezanec ne bo imel pravice razpolaganja, in zaradi tega bodo na nek način "prisiljeni". V Slovenski demokratski stranki smo proti takšni rešitvi. Menimo, da bo ta rešitev za določene davčne zavezance pomenila enostavno to, da bodo to nepremičnino izgubili.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Izvolite, gospod Frangež, v imenu poslanske skupine.
Vzemimo štirisobno stanovanje nekje v središču Maribora. Takšno stanovanje v Mariboru je vredno okoli 100 tisoč evrov po sedanjih vrednostih, in davka na letni ravni bo zanj treba plačati 150 evrov. Potrebnih bo 666 let, da bi znesek davka, če bi se ta vsako leto prelil v zavarovanje obveznosti z vknjižbo zastavne pravice v korist države, dosegel vrednost nepremičnine. 666 let davčni zavezanec torej ne bo plačeval davka, da bo vrednost davčnega dolga dosegla vrednost nepremičnine. Kaj poslušamo že dva meseca?! Da ta davek nacionalizira nepremičnine slovenskih ljudi. Spoštovane in spoštovani, to je tipičen primer globokega zavajanja, ki spremlja uvajanje tega davka. Če mene vprašate, ker je ta davek nekaj, kar izhaja iz nepremičnine, tudi dolg od tega davka – če ga zavezanec ne more plačevati, ostaja na nepremičnini. Tukaj pa sam vidim dve možnosti. Bodisi bo po smrti zavezanca ob prenosu na dediče treba poravnati ta davek. Ne pozabite, da se davčni dolg, ki je vezan na nepremičnino, obrestuje po zelo ugodni obrestni meri, ki velja po evropski medbančni obrestni meri, da je nizko obrestovan, in takrat ga bodo bodisi poravnali dediči ali pa bo v primeru prodaje iz kupnine poravnan ta dolg. V tem členu kljub prepovedi odtujitve ne izključujem možnosti, da bo davčni zavezanec v situaciji, ko se bo mogoče trg sprostil, davčni upravi predlagal, da izbriše prepoved odtujitve, to stanovanje proda in iz kupnine plača dolg. Če mene vprašate, je ta instrument, vgrajen v ta zakon, ena od ključnih stvari, zaradi katerih ni treba strašiti naših ljudi z velikimi socialnimi posledicami tega davka. Mislim, da gre za razumen ukrep, nizko obrestovan, ki bo breme davka vezal na nepremičnino, nikakor pa ne pomeni nacionalizacije in drugih apokaliptičnih razsežnosti, ki mu jih pripisujete. Zato bom predlog, da se ta člen črta [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] Ne bom podprl tega predloga, da se razume. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Frangež. Izvolite, gospod Pukšič, v imenu Poslanske skupine SLS.
Hvala lepa. Pravkar smo slišali eno teoretično razpravo, ki v življenju ne drži. Življenje je pač nekaj realnejšega. Kolegice in kolegi, ker je k 15. členu predlog Slovenske demokratske stranke in Slovenske ljudske stranke, da se člen črta izključno zaradi tega, da ne bi s to možnostjo, da se davčna uprava, država, občina [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Seveda je zelo smešno, tudi za vašo upokojenko, kolega iz DeSUS, je smešno, s 400 evri pokojnine, v enem stanovanju in z eno hčerjo, ki ni v službi. Ona danes preživlja, živi, tudi tako, da zadnji teden v mesecu nima za kruh. Z vašim davkom, tudi s tem davkom, bo pa seveda preživela in ne bo dopustila, da bo nepremičnina obremenjena z davki, tako da pač dva tedna v mesecu ne bo imela za kruh. To je seveda smešno za vas, zame pa ne. Državljanke in državljani so se že odpovedali marsičemu na predlog sprejete socialne zakonodaje – socialni podpori in varstvenemu dodatku. Tema dvema so se odpovedali. Cca 10 tisoč ljudi se je odpovedalo tako varstvenemu dodatku kot socialni podpori, vendar davku na nepremičnine se pa ne morejo odpovedati. Kakšen je izračun za gospo, ki ima 183 evrov pokojnine, ki ima kmečko hišo, kmetijsko gospodarstvo in 6 hektarjev zemlje? Kakšen je pa tukaj izračun? Tudi ta ženica, ki je na koncu ostala sama, ne želi in ne bo pustila, ker to je v genih slovenskega naroda, obremenjene kmetije za dediče po njeni smrti. Ne bo, ampak odpovedala se bo vsemu. To pomeni, da bo mogoče res nekaj privarčevala pokojninska blagajna, ker ne bo rabila več plačevati pokojnin, ker bo – tako kot sem že prej rekel, minilo vam je veselje do upokojencev – prej zapustila to zemeljsko oblo. Tudi zaradi tega ni pošteno. Zato predlagam, da amandma k 15. členu, da se drugi odstavek 15. člena črta, podprete.
[[oglašanje iz dvorane]] Razpravljamo o 15. členu, o amandmaju k 15. členu. Želi še kdo obrazložiti glas? Gospod Horvat, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Za amandma kolegov iz SDS in SLS k 15. členu najavljam podporo Poslanske skupine Nove Slovenije. Dejansko se ta 15. člen, čeprav ima naslov zavarovanje obveznosti, bere kot nacionalizacija. Da sem bolj natančen in da nekako omilim svoje izjave, je nacionalizacija na dolgi rok ali pa delna nacionalizacija. Ker če ste lastnik neke nepremičnine samo 99 %, imate problem – morate dobiti soglasje tudi lastnika tistega 1 %. Nedopustno je, kolegice in kolegi, da je predlagatelj zakona že pred začetkom izvajanja zakona predvidel, kako nekateri zavezanci davka na nepremičnine ne bodo mogli plačati. Zato člen predvideva, da se bo davčni dolg kopičil na nepremičnini in bo pozneje bremenil tako dediča kot tudi morebitnega novega lastnika. De facto gre za tiho nacionalizacijo premoženja v korist države oziroma občine – kar je manj verjetno –, da si bosta preko tega instrumenta počasi, a z zanesljivo prilaščali nepremično premoženje socialno šibkih, in to je problem. Zato ta amandma zasluži podporo. In mi jo najavljamo. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Horvat. Želi še kdo obrazložiti glas? Mogoče v svojem imenu? Vidim, da je več želja za razpravo oziroma za obrazložitev. Prijavite se vsi, ki želite obrazložiti glas v svojem imenu. Prijavljenih je 5 razpravljavcev oziroma tistih, ki bodo obrazložili svoj glas. Prvi je na vrsti gospod Andrej Šircelj.
Hvala lepa za besedo. Ta amandma bom podprl predvsem zaradi tega, ker prenaša del lastnine posameznika, nepremičnine na občino. Tukaj bi bilo zelo veliko vprašanje, ali se lahko davčni zavezanec, v tem primeru lastnik nepremičnine, dogovori z davčno upravo, da lahko vse proda in potem povrne dolg in tako naprej. Žal Zakon o davčnem postopku teh rešitev nima.
Ali lahko prosim malo tišine? Kolegi, prosim.
Žal Zakon o davčnem postopku teh rešitev ne vsebuje. Ni možen dogovor med davčnim zavezancem in davčno upravo o tem, da bi davčna uprava sprostila to nepremičnino, da bi se pogodila z njim, da bi naredila z njim pogodbo, kdaj bo plačal ta davek. Ta varianta ni možna v Zakonu o davčnem postopku. Še več, po zakonu o davčni upravi in davčnem postopku je prepovedano kakršnokoli dogovarjanje med davčno upravo in davčnim zavezancem. Zaradi tega bo, tudi če bo to minimalen davčni dolg, ta minimalen davčni dolg dosegel to, da te nepremičnine davčni zavezanec ne bo mogel prodati in ne bo mogel zaradi tega poplačati tega davčnega dolga. Zaradi tega smo v Slovenski demokratski stranki za to, da se ta člen črta.
Hvala lepa. Gospod Jerko Čehovin, izvolite.
V nasprotju s predhodnikom menim, da gre za olajšanje, predvsem starejših ljudi, ki se bodo na ta način lahko na nek način zadolžili. Ne bodo bili podvrženi davčni izvršbi. To je odraz neke "Blut und Boden" filozofije, češ da se nič ne sme. Mi lahko obdavčimo vse delo, vso potrošnjo, bog ne daj, da pa se kaj takšnega zgodi z nepremičnino. Mislim, da bi to morala biti neka vrsta obratne hipoteke, ki jo imajo vse normalne države. Pri nas je pa to še vedno tabu. Zato bom glasoval proti temu amandmaju.
Hvala lepa. Gospod Pukšič, izvolite.
Nekdo še ni slišal – ne bom imenoval – obrestno obrestnega računa. To pomeni, da ni več 666 let, ker je našel ugodno obrestno mero, ob tem pa se je treba vprašati, ali je namen zakona, da starejši ljudje puščajo davčno obremenjene nepremičnine, kjer bosta solastnici država in občina. Je to dediščina? Jasno, ni tako, kot je bil prej omenjeni teoretični primer, ampak ali se zavedamo, na kakšen način so nastale te nepremičnine? Ali se zavedamo na kakšen način so tisti, ki so kupili, ne vem, 70, 80 kvadratov veliko nepremičnino v Mariboru, prišli do tega? Za nekatere, ki imajo danes po 10 nepremičnin, vemo – na tajkunski, lopovski način. Tisti, ki so pa pošteno delali, bili v stanovanju in ga potem odkupili, pa ne. Ni pošteno, da danes, ko ostajajo v tem stanovanju, ne morejo dostojno odživeti svoje starosti, da ne bi imeli bremena, kaj vse je treba narediti, da tega stanovanja ne obremenijo. Pošteno bi bilo, da bi prva stanovanjska enota, ne glede na to, kakšna je, ker je takšna, kakršno nekdo ima, ostala brez obremenitve. Za naslednje se pa strinjam in bi bil zelo za, torej za tisto, kar je bilo špekulativno nabavljeno, 3., 5., 10. in tako dalje, da bi se obdavčilo. Če pa danes ena ženica živi na kmetiji v stanovanjski enoti z 200, 300 kvadrati in z gospodarskim poslopjem, naj tam doživi svoje življenje do konca.
Hvala lepa, gospod Pukšič. Izvolite, gospod Černač.
Ta 15. člen je problematičen iz več razlogov. Zaradi tega ga je treba črtati in podpiram ta amandma. Nanaša se samo na zavezance iz prvega odstavka 11. člena tega zakona, samo na en del zavezancev, ne na vse, ki lahko vpišejo ta tako imenovani davčni dolg, in nanaša se na tiste, ki ste jim že znižali to davčno breme za polovico. Kaj nam to govori? To nam govori, da bo to davčno breme zelo veliko, visoko, in ga ti z nizkimi dohodki, z nizkimi pokojninami ne bodo zmogli. Kot rešitev jim ponujate, da se jim zaplombira ta nepremičnina, v kateri živijo. Lepo vas prosim. Še tisto malo, kar imajo in v katerem živijo, se jim bo s to prepovedjo odtujitve in obremenitve zaplombiralo. Drugi del, ki je problematičen, je pa ta, da če tak zavezanec, tisti, ki ima že tako ali tako pravico do polovičnega plačila tega davka, živi v denacionaliziranem stanovanju, lahko zaplombira nepremičnino, če ne more tega plačati, tistega, ki je lastnik tega stanovanja. To je nesprejemljivo. Ta člen ne rešuje popolnoma ničesar. Treba ga je črtati, da spravimo zakon vsaj v neke normalne formalne okvire, in na koncu se vprašamo: zakaj pa vse to? Zakaj bodo vsi ti, ki do sedaj niso imeli nobenih problemov s plačevanjem tega lokalnega davka na nepremičnine, ki se mu je reklo nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, kar naenkrat imeli tako grozne probleme, da tega ne bodo zmogli, in zaradi tega se jim kot "rešitev" – to je za njih najslabša rešitev, da se jih zakolje s tem, da se jim blokira nepremičnino – ponuja vpis tega davčnega dolga. Zakaj? Zaradi tega, da bodo plačevali višje davke za tiste, ki jih zmorejo in ki bi jih morali plačevati, pa jih zaradi vaših odločitev ne bodo plačevali. Še več, prej smo pokazali na konkretnih primerih, kateri bodo plačevali bistveno manj davka kot doslej, pa bi ga lahko brez problemov plačevali še naprej takega, kot so ga doslej.
Hvala lepa. Gospa Ramšak, izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Mislim, da se ne zavedate, kaj pomeni, če ne boste podprli amandmaja Slovenske demokratske stranke. Namreč, če bo imela mlada družina nepremičnino, na katero ne bo mogla plačevati davka, zaradi tega, ker bo morda nekdo ostal brez službe ali iz kakršnihkoli drugih razlogov, bo to pomenilo, da bo na to nepremičnino vpisan davčni dolg. Kaj sledi temu? Takoj, ko imaš davčni dolg, ne moreš poslovati z nobenim prometom. To pomeni, da si mlada družina ne bo mogla vzeti nobenega kredita, da se ne bo mogla samozaposliti kot espe ali pa odpreti podjetja, ker dokler nimaš poravnanih vseh obveznosti do države, tudi ne moreš izpolnjevati nekaterih drugih stvari. To je izredno nesocialen zakon, na kar smo vseskozi opozarjali, in mislim, da ne izhajate iz prakse, ampak ščitite bogate, ker kdo ne bo mogel plačati davka na nepremičnine – prav gotovo tisti, ki so najbolj socialno ogroženi. Hvala. Se opravičujem, seveda bom podprla amandma.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Samo trenutek. Prosim, prijavite se za obrazložitev glasu. Še 5 poslank oziroma poslancev želi obrazložiti glas. Prva je na vrsti gospa Kotnik Poropat.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Želela bi se oglasiti in povedati, da bom proti temu amandmaju. Pri tem pa bi rada opozorila na to, da ko govorimo, da bomo sedaj te starejše ljudi obremenili z nekim novim knjiženjem na njihovo nepremičnino – že doslej smo imeli to, pa smo verjetno pozabili: varstveni dodatek. Zakaj se ljudje odpovedujejo varstvenemu dodatku? Zato, ker jih to obremenjuje, ker se tudi to knjiži, če imajo nepremičnino. Drug primer je, da če starejši, ki imajo nepremičnino, odidejo v dom, ker ne morejo plačati za svojo pokojnino, ker imajo premajhno, se tudi občina vknjiži na to njihovo nepremičnino, tako da to ni prvi primer, in spomnimo se, kdo je bil tisti, ki je to predlagal. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospa Kotnik Poropat. Še enkrat vas prosim, in tokrat drugič opozarjam, tretjič pa ne bom več, in bomo prekinili sejo za eno uro. Lepo prosim, umirite se, da lahko ljudje obrazložijo svoj glas. Še 15 minut je, potem pa ne bo več te nevarnosti. Na vrsti je Marko Pavlišič.
Hvala za besedo. Amandma bom zavrnil. Treba je prebrati, kaj pravi 15. člen, in sicer v svojem prvem odstavku pravi: "Zavezanec iz prvega odstavka 11. člena tega zakona lahko pri davčnem organu poda vlogo," in tako naprej. Poudarek je na besedici "lahko". Kaj to pomeni? Da zavezanec, če želi, lahko svobodno izrazi svojo voljo in lahko vloži to vlogo, da se potem ta davčni dolg vpiše. Tisti, ki boste podprli ta amandma, o katerem je sedaj govora, nasprotujete svobodni volji posameznika in mu odvzemate možnost, da sam odloči, kaj želi narediti. Tukaj nikomur ne predpisujemo, kaj mora storiti, ampak mu dajemo neko možnost, za katero se prostovoljno odloči. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Braniselj, izvolite.
Spoštovani kolegice in kolegi, predvsem iz opozicije! Če nasprotujete 15. členu, je to nekaj takega, kot da bi nasprotovali hipoteki iz Stvarnopravnega zakonika. Povsem enako funkcijo ima 15. člen, ki govori o zavarovanju obveznosti, kot jo ima hipoteka. Hipoteka verjetno ta trenutek ni za nobenega sporna, to je pa kar naenkrat sporno. Glasoval bom proti temu amandmaju, in ni nikakršne argumentacije, da bi bil 15. člen kakorkoli sporen.
Hvala lepa. Dr. Gorenak, izvolite.
V veliko veselje mi je, da lahko povem, da bom amandma podprl. Imam priložnost odgovoriti gospe Poropat. Spraševala je opozicijo, kdo je že podprl varstveni dodatek, pa potem tiste variante, ko greš v dom, pa se ti občina usede na premoženje. Gospa Poropat, predlagala je vlada Boruta Pahorja, podprli so pa: Erjavec Karl – ga poznate? Žnidaršič Franc – ga poznate? Zanoškar – ga poznate? Je še tukaj nekje. Rezman – ga poznate? Godec in Klavora. Veste, to so bili tisti gospodje, ki so to podprli. Mi tega nismo podprli. Vidite, to je zanimiva zadeva, ker je to bil predlog vlade Boruta Pahorja. Res pa je, da je zakon začel veljati 1. januarja 2012 in so potem ljudje preprosto mislili, da je to Janševa vlada. Glejte, to je hudo, hudič, da imam jaz tak spomin, veste. To je pač hudo. Gremo naprej. Ta amandma je treba podpreti, in vam predlagam, gospa Poropat, da ga podprete, za vašo dušo, ker bo lažje potem napram tem tipom, ki so to podprli, veste, in sedaj so bili [[...]]Neverjetno, neverjetno. Ampak, poglejte, bodimo resni pri tej situaciji. Gre za resno stvar. Gre za to, da tistim, ki imajo že tako ali tako najnižjo socialno podporo in 50 % manj – tistim se usedate gor! Tem se boste gor usedli. Sedaj bodo šli v kak šotor ali kam bodo šli? Ker imajo že sedaj kolibe, ki niso nič vredne. Malo več samokritičnosti, gospa Poropat. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti svoj glas? Se opravičujem, gospa Mirjam Bon Klanjšček, vi ste še v tem krogu. Izvolite.
Hvala lepa. Tega amandmaja ne bom podprla, predvsem zaradi tega, ker se popolnoma strinjam z izračunom, ki ga je podal kolega Frangež. Moram reči, da sem na hitro preračunala in videla, da je pri tem bil upoštevan obrestno obrestni račun. Bi pa rada opozorila na to, da je danes kolega, ki je očital, da ta račun ni bil upoštevan, že uporabil prvi Kirchoffov zakon iz fizike in je uporabil ta obrestni račun. Občutek imam, da pozna samo pojme, ne vem pa, ali zna kaj iz tega izračunati.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Gospod Meh, izvolite.
Za tisto, da je to 15. člen, se opravičujem. Ne morem podpreti tega amandmaja, ker bistveno posega v vsebino zakona in na ta način tudi prepreči, da bi lahko ljudje brez skrbi, normalno uživali svoje premoženje, ga hasnovali in v tem premoženju potem stanovali ali karkoli že. Komu se usedemo gor? Nikomur se ne usedemo gor. Nekdo, ki ima premoženje, najbrž ni socialni revež, ima pa majhne prejemke. Takšnega ni treba vreči iz njegove nepremičnine, ni mu je treba vzeti. Takšen človek bi lahko mirno živel, kot je Frangež izračunal – koliko si rekel, 600 let? Ne želim si tako dolgega življenja. Se pravi, da bi vseskozi lahko bil na tem premoženju in ga hasnoval. Problem je nekaj drugega – mi delamo negativno propagando. Ljudje se bodo tega bali, tega instrumenta se bodo bali, kot se bojijo instrumenta varstvenega dodatka, ker ne bodo otrokom mogli česa zapustiti, ker ne bodo drugim zapustili svojega premoženja, ki ga imajo. Zato je naša naloga, da ljudem povemo: tisti, ki imajo premalo, da bi lahko živeli, in imajo pogoje, naj vzamejo varstveni dodatek, naj se ta dodatek vpiše na njihovo premoženje, saj zato ga imajo. Saj zato to premoženje je, saj to premoženje ni zato, da ga nekomu pustijo, in če ga, mora ta tisto premoženje oziroma kar je gor napisano, potem poravnati. Mislim, da je ta amandma škodljiv in ga ne bom podprl. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Meh. Želi še kdo obrazložiti glas? Izvolite, gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala za besedo. Kljub temu, da je pozna ura, skoraj dve zjutraj, se moram vseeno nekako oglasiti. Predvsem bi rad pri 15. členu povedal svojim kolegicam in kolegom, da podpiram predvsem tisti amandma, ki nekako izničuje ta člen, ker ta člen je nekaj takšnega, kot da nekoga pozivaš na samomor, potem pa mu ponudiš nož ali štrik. Prva zadeva, ki je pomembna, je predvsem – morate si pogledati, kako živijo ljudje na podeželju. Živijo v skromnih hišah, ne v stanovanju za 100 tisoč evrov, živijo zaradi tega, ker je pri nas ena specifična – ljudje z najnižjimi dohodki, z zelo slabimi stavbami, energetsko neučinkovitimi, živijo na podeželju. Ko danes to govorite, jemljete vsem upokojencem, vsem tistim, ki živijo v groznih socialnih stiskah, kjer se prilagajajo s kurjavo, z vsem, da lahko to plačujejo – odvzemate jim smisel življenja. Vse, kar mogoče ostane, tisti ponos, ki ga imajo, je ta nepremičnina, ki je bila do sedaj neobremenjena, ker je bil davek na nepremičnine majhen, gospod Meh. Vse te nepremičnine bodo sedaj vsaj 3-krat bolj obdavčene, in sam namen zakona se točno vidi v vašem 15. členu, da že točno veste, kaj se bo zgodilo z vsemi temi občani, ki živijo na podeželju, ki imajo zelo skromne hiše, ki bodo nekajkrat obdavčene. To, kar sedaj govorite in kar ponujate tem ljudem, je klasična hipoteka, v katero se bo vknjižil dolg, in nič drugega. To je totalno sprenevedanje vsega tega davka, ki je. To je še ena sramota tega davka, ki je. Jemljete smisel vsem tem ljudem na vasi, nič drugega.
Hvala lepa, gospod Breznik. Želi še kdo obrazložiti glas? Ne vidim nobenih želja več. Glasujemo o obeh amandmajih skupaj. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 48. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandmaja nista bila sprejeta. Prehajamo k 17. členu in amandmaju koalicije. Želi kdo obrazložiti glas? Če ne želi nihče obrazložiti glasu, potem glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 4. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo k 20. členu in amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Tukaj sta bila vložena dva amandmaja. Najprej razpravljamo o prvem amandmaju. Želi kdo obrazložiti glas? Izvolite, gospod Šircelj.
Hvala lepa. Vlada Alenke Bratušek je predlagala drakonske kazni, če nekdo ne sporoči podatkov o spremembi na nepremičninah – celo do 10 tisoč za pravne osebe, za fizične osebe 2 tisoč. V Slovenski demokratski stranki predlagamo, da se te kazni bistveno znižajo, še posebej zaradi tega, ker enostavno ni smiselno in tudi ni v skladu z neko kaznovalno politiko, da so za to, da nekdo ne poroča o spremembah, tako velike kazni. Pred časom smo, in tudi danes bomo še obravnavali ali pa jutri na tej seji, zakon o izvrševanju proračunov, kjer so določene kazni za predstojnike javnih zavodov, javnih agencij, torej paradržavnih institucij, kjer je določena maksimalna kazen 2 tisoč 500 evrov, če predstojnik ne naredi kadrovskega načrta, če ne naredi načrta, kako bo saniral izgubo v tem javnem zavodu – neke kazni za neke prekrške, ki dejansko pomenijo tudi zmanjšanje finančnega stanja v državi oziroma lahko pomenijo tudi to, da je zaradi tega, ker nekdo nekaj ne naredi v teh inštitucijah, treba povečati davke. Tam je maksimalna kazen do 2 tisoč 500 evrov. Tukaj je kazen do 2 tisoč evrov, če nekdo ne sporoči teh podatkov. Mislim, da je tukaj kaznovalna politika v Vladi neusklajena. Mislim, da je tudi nepravična, in zaradi tega predlagamo, tako kot je v amandmaju napisano, znatno znižanje kazni, tako da je za pravne osebe maksimalna kazen tisoč evrov. Seveda se pa potem tudi znižuje za fizične osebe na 100 evrov, 200 evrov in nič več za te prekrške.
Hvala lepa. Želi še kdo obrazložiti glas? Če ne, glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 46. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na drugi amandma, ki ga je vložila koalicija. Želi kdo razpravljati o tem amandmaju? Če koalicija ne želi, bomo kar začeli z glasovanjem. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 47, proti 17. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 17.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo k 22. členu in k amandmajema, ki sta ju vložili Poslanska skupina SDS in Poslanska skupina SLS. To sta tudi edina amandmaja, ki ju imamo k temu členu. Ker sta identična, bomo razpravljali in tudi glasovali o obeh skupaj. [[oglašanje iz dvorane]] Lovite me na besedo, gospod Frangež. Seveda se ve, da obrazlagate svoj glas ali v imenu poslanske skupine ali v svojem imenu. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Šircelj.
Hvala lepa. [[oglašanje iz dvorane]]
Saj se razumemo najbrž. [[oglašanje iz dvorane]] Bom zelo pozorna, gospod Möderndorfer. Upam, da boste tudi vsi ostali, ko boste obrazlagali svoj glas. Mag. Šircelj, izvolite.
Hvala lepa. Predlagamo, da se ukine prehodno obdobje glede uporabe stopenj in da so stopnje takšne, kakršne so, ne pa da se za leta 2014, 2015 in 2016 predlaga posebna ureditev.
Želi še kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne, zato prehajamo na odločanje. Odločamo o prvem in drugem amandmaju k 22. členu skupaj. Predlagatelja sta Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 47. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandmaja nista sprejeta. Prehajamo na odločanje o amandmajih k 23. členu. Prvi in drugi amandma sta identična. Vložili sta ju Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke in Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Želi kdo obrazložiti glas? Izvolite, gospod Pukšič, v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa. 23. člen pravi: "Delitev prihodka od davka v letu 2014." V Slovenski ljudski stranki predlagamo, da se ta člen črta. Gre za delitev prihodkov od davka v letu 2014, in sicer na državo 50 % in na lokalno skupnost 50 %. Danes smo že nekajkrat povedali, da če te delitve ne bi bilo, bi ves davek, ki je nepravičen, nekorekten, nepošten, pa vendar bi ostal tam, kjer bi se pobral. S tem bi bilo manj finančne izravnave. Ker bi to bilo bistveno bolj pošteno kot način izračunavanja, koliko let je potrebnih za plačevanje in za odvzem celotnega premoženja po formuli Frangeža, obrestno obrestnega računa, in po inštrukciji profesorice, ki ni formule povedala. Formula je sicer dokaj enostavna. Če bi računali, je na 4-odstotni davek to 1,04, na potenco 666 – ti kalkulatorji, ki jih imamo, tega ne znajo izračunati –, krat 150 evrov, draga moja, in bi se vrednost 100 tisoč izšla že v 166 letih, ne pa v 666 letih. O tem lahko naredimo tudi kakšno inštrukcijsko uro takrat, ko boste imeli pavzo za naslednjo malico. Bom kar brez stroškov to lahko naredil. V Slovenski ljudski stranki predlagamo, da naj te delitve ne bo, ker delitev na takšen način, kot ga v koaliciji razumete, pomeni oškodovanje države ne za 50:50 oziroma pomeni oškodovanje lokalne skupnosti vsaj še za dodatnih 20 %, tako da bodo občine zaradi tega dobile približno 70 % tistega, kar so pobirale z zakonom o nadomestilu stavbnega zemljišča. Amandma bomo podprli.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Ugotavljam, da ne. V lastnem imenu? Ali je interes za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine? Ne. Zaključujemo. Prehajamo na obrazložitev glasu v lastnem imenu. V imenu poslanske skupine? Gospod Černač bo obrazložil glas Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite, gospod Černač.
Hvala lepa. Zakaj je treba črtati 23. člen? Ta člen pravi, da prihodek od davka na nepremičnine v letu 2014 pripada v celoti proračunu Republike Slovenije, in občine dobijo toliko, kot so uspele zbrati oziroma obračunati tega nadomestila v letu 2012. Ta določba je izrazito nepravična. Obstaja tudi občina, ki ni zaračunavala tega nadomestila. Ta ne bo dobila nič po tej logiki. Potem bomo imeli primere, ki smo jih že omenjali pri nekaterih drugih členih, ko bodo občani neke x občine plačevali bistveno več davka kot v drugih občinah, prejemnik tega davka pa bo država oziroma druge občine. Prelivanje tega davka, ki je lokalni davek in je vezan na nepremičnino v določenem okolju, je nemogoče. Ne more nekdo, ki plačuje davek na nepremičnino v Bovcu, financirati proračuna neke druge občine oziroma države. To je nesprejemljivo. Ta določba je neustrezna in slaba. Če ne bo odpravljena, je velika verjetnost, da bo celoten zakon ravno zaradi te neusklajenosti padel na Ustavnem sodišču. Doslej me tega še niste slišali reči – namreč, da bo zakon padel na Ustavnem sodišču. To sem prvič rekel, zaradi tega, ker je to res določba, ki se jo da ne samo formalnopravno, ampak tudi po vsebinski plati razložiti, da je neustrezna, nepravična, nepoštena, in bo ogrozila izvajanje tega zakona v celoti. Sami sebe s slepim vztrajanjem na teh določbah streljate v koleno. Tako kot pri tisti določbi, o kateri je bilo govora malo prej, glede zemljiškega dolga, kjer ste spregledali, da je tisti, ki je zavezanec po amandmaju, ki ste ga sprejeli, tudi najemnik v denacionaliziranem stanovanju, in kot tak, če je prejemnik bonusa 50-odstotnega popusta pri davku na nepremičnine [[...]]
Gospod Černač, tukaj gre za delitev sredstev, in ostanite pri tem amandmaju. Tistega smo že opravili.
Ta je povezan s tem. Tisti, ki ima pravico do vpisa zemljiškega dolga ne nase, ampak na lastnika te nepremičnine, tega denacionaliziranega stanovanja ali hiše. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke, in kot vidim tudi v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke, je bil ta amandma vložen izključno z namenom, da koaliciji pomagamo, da sprejme nek zakon, ki ga bo na nek način sploh mogoče izvajati. Če ta amandma ne bo sprejet, ga ne bo mogoče izvajati.
Hvala. Prehajamo na prijavo za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Prosim? V imenu poslanske skupine? [[oglašanje iz dvorane]] Ne slišim, ne vem, kaj želite, gospod Frangež.
Prej ste pozvali k elektronski prijavi, in jaz sem se prijavil. Moje ime je bilo izpisano na ekranu, gospod predsednik.
Ponovil sem prijavo zato, ker sem prekinil vmes, ker je bila razprava oziroma obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Tako da delamo po tej, ki se je ravnokar pokazala. Prvi ima besedo gospod Zvonko Lah.
Hvala lepa za besedo. Da ne bom ponavljal tistega, kar je kolega Černač že povedal. Velika večina podeželskih občin je do sedaj pobirala nadomestila bistveno manj, kot bi ji po tem zakonu pripadala polovica davka. Niti polovico toliko, kot bi ji pripadalo po tem zakonu, če bi začel takoj veljati davek. Ker pa tri leta zakon ne bo veljal, bodo dobili nazaj samo toliko, kot so pobirali nadomestila minus plačani davek za svoje premoženje, in bo od pobranega denarja občini vrnjenih samo približno 20 %. Medtem bodo nekatere večje občine, ki so sedaj pobirale bistveno več NUSZ, kot bodo sedaj davka – na primer, občina Velenje je pobirala 7 milijonov NUSZ, sedaj pa bo davka v kompletu 4 milijone 400. Dobila bo sedaj vrnjenega davka države 6 milijonov in pol, po tem zakonu pa bi ji pripadala dobra dva milijona. Od kod bodo dobili ta denar? Od majhnih podeželskih občin, kjer se bo največ davka pobralo od stanovanj in od kmetijskih zemljišč. O tem je gospod Černač prej govoril. To je absolutno nepravično in protiustavno. Zato smo predlagali ta amandma, da se ta člen črta.
Hvala. Besedo ima gospod Andrej Čuš.
Pozdrav gledalkam in gledalcem ter vsem spečim poslankam in ministrom v Državnem zboru! Naj kar na začetku povem, da nameravam omenjeni amandma poslanskih skupin, tako Slovenske demokratske stranke kot Slovenske ljudske stranke, podpreti. Če povem nekaj na kratko. Predhodnika sta bila že kar konkretna. Davek na nepremičnine bi po mojem mnenju moral v celoti pripadati lokalnim skupnostim, in žalosti me, da je to še en ukrep, ki bo dodatno prizadel občine, predvsem manjše, in predvsem slovensko podeželje. Žalosti me načelo tega, da vse, kar je uspešno, vse, kar ustvarja – enako bodo tudi sedaj te občine za svojo uspešnost kaznovane, saj bodo mogle podpreti nesposobnost vlade Alenke Bratušek, ki s svojo brezidejno politiko ne ve, kako krpati proračun. Ravno to je ta paradigma, ki v Sloveniji odganja mlade iz države. Vse, kar je uspešno in kar ustvarja, je dodatno kaznovano in obdavčeno. Takih odločitev smo danes že kar nekaj sprejeli, in res pozivam k temu, da podpremo amandma. Kot že rečeno, gre za kaznovanje podeželja in manjših občin. Ne vem, mogoče to ustreza županu Mestne občine Ljubljana in še kakšnemu, Sloveniji kot celoti pa definitivno ne. Rad bi povedal, da bom amandmaja poslanskih skupin SDS in SLS podprl, bi pa kolegice in kolege vseeno pozval, da ne biti zato, ker enkrat delamo dlje kot natakarji in čistilke v Državnem zboru, slabe volje.
Hvala. Obrazložitev glasu ima gospod Matevž Frangež.
V osnovi trdite, da ni bilo dialoga o tem zakonu. Vendar vemo, da je imela Vlada številna usklajevanja, recimo, s predstavniki kmetov – mimogrede, kmeti so dosegli tudi največji premik v smeri zniževanja stopenj –, tudi s predstavniki tako malega gospodarstva kot tudi gospodarstva sicer, in tudi z lokalno skupnostjo. Tretji odstavek tega člena kaže na enega od kompromisov, ki je bil dogovorjen, v smeri stabilizacije občinskih prihodkov zato, da se zagotovi v naslednjih letih enak delež, kot so ga občine prejele v času veljave nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča. Naj pri tem omenim, da se kot nekorektna postavlja danes v razpravi teza, da so bile občine, ki niso zaračunavale nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča – v to so zavestno šle zato, ker so želele ustvariti prijaznejše okolje in gospodarstvo in ker prebivalstva niso želele obremenjevati, ampak na drugi strani, kolikor razumem, se jim to ni poznalo potem pri izravnavi, kar pomeni, da smo doslej takšne občine dodatno stimulirali z državnimi sredstvi, in je situacija obratna, kot trdite. Kar se pa tiče prejšnje razprave o obrestno obrestnem računu, priznam, da matematika ni bila nikoli moja močna stran, ampak hvala profesorici. Predvsem pa Pukšičev izračun ne vzdrži zaradi tega, ker evropska medbančna obrestna mera ni 4 %, ampak 0,55 %, če upoštevamo Euribor nad šestimi meseci.
Proceduralno, gospod Franc Pukšič.
Rad bi vedel [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Ne, ni treba. Zate bo verjetno bolj potrebno [[...]]
Gospod Pukšič, proceduralno imate, nimate polemike.
Proceduralno, ja. Polemiko so začeli [[...]]
Ne, samo proceduralno imate.
Vaši kolegi iz koalicije so začeli polemiko, ne jaz. Proceduralno bi pa rad vedel, gospod predsednik, kje se lahko naše državljanke in državljani, podjetniki, gospodarstveniki, obrtniki zadolžijo po takšni obrestni meri. Še po 4-odstotni obrestni meri ne, razen mogoče pri Zoranu Jankoviću.
Gospod Pukšič, to zagotovo ni bil proceduralni predlog, ki bi lahko bil umeščen v to točko. Želite obrazložiti glas? Vabim vas k prijavi. Besedo ima gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani! V današnji situaciji v Sloveniji res vlada finančna in gospodarska kriza. V državi praktično večjih investicij ni. Tisti, ki ta čas vodijo investicije v Sloveniji, so občine, in sedaj občinam ukinjamo tisti del sredstev oziroma jih obremenjujemo, da bo še tisti del razpršenega razvoja, razpršenega investiranja, ki so ga vodile po celi Sloveniji, s to obdavčitvijo in z zmanjšanjem sredstev občinam onemogočen. To je pravi napad na podeželje, in vse sledi k resni centralizaciji Republike Slovenije. To za državo ni dobro, in občine bodo izgubile tisti kondicijski, investicijski potencial, ki so ga imele. Občine so držale v tem kriznem obdobju še tisti drobni gospodarski razvoj v naši državi. To je zelo slaba pot in napačna pot.
Hvala. Obrazložitev glasu, dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Imam malo težav, predsednik. Ne vem, prej, ko je gospod Frangež napadel Pukšiča, je bilo vse v redu, ste se ukvarjali z nekimi papirji, potem, ko je pa obratno, dobi pa opomin [[...]]
Gospod Gorenak [[...]]
Saj je v redu, samo prosim vas, če tja gledate in mislite, da sedim zraven gospe Potrata. Amandma govori o prerazporejanju sredstev. To je problematična zadeva in to želimo preprečiti. Prej sem vam povedal dve, tri številke, nič več, in bom sedaj druge številke zato, da se ne ponavljam, ker se mi zdi utemeljitev na več primerih pomembna. Iz kakšnega razloga bi Šmarje pri Jelšah pobralo 933 tisoč, dobilo pa 324? Iz kakšnega razloga bi, recimo, Rogaška Slatina pobrala milijon 200, dobila pa 633? To želimo s tem amandmajem preprečiti. Zato je treba ta amandma podpreti, in jaz ga bom. Hvala.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Prvi amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke in drugi amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke sta identična, zato se glasuje o obeh skupaj. Če sta sprejeta, postane amandma pod točko 3 brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandmaja nista sprejeta. V odločanje dajem amandma pod številko 3, predlagatelj Poslanska skupina Nove Slovenije. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, gospod Horvat, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Na žalost je občina Rogašovci na Goričkem edina slovenska občina, ki ni vpeljala sistema nadomestila uporabe stavbnega zemljišča. Lahko sedaj te občane kaznujemo, lahko pa pokažemo kanček dobre volje in sledimo temu amandmaju ter rečemo, da bodo državljani plačevali davek na nepremičnine po tem zakonu. Amandma predlaga samo to, da v letu 2014 polovica teh sredstev ostane občini, polovico pa dobi država. V nasprotnem primeru bi država vse pobrala. Zakaj so se župani, prvi in sedanji, tako odločili, ne vem, noben ni blizu Novi Sloveniji. Ne vlagamo tega amandmaja, ker bi bila naša stranka tam zelo močna, to sploh ni res. Pred očmi imamo približno 3 tisoč 200 občanov, predvsem pa podatek, kolegice in kolegi, ki je frapanten. V zadnjih 50 letih se je število prebivalstva tam zmanjšalo za 40 %. V letu 1963 je bilo približno 5 tisoč 350 prebivalcev, danes 3 tisoč 200. Lahko zamahnemo z roko in rečemo: kaj me briga. To je problem, ker ta občina leži, kot rečeno, blizu slovensko-avstrijske meje, in tudi zaradi novele Zakona o dohodnini, ki ste ga včeraj ponovno potrdili, se bodo ljudje selili. To je izgon iz Slovenije. Ali pa lahko morda pokažemo kanček dobre volje – gre za drobiž. Kanček dobre volje pokažemo s sprejetjem tega amandmaja in rečemo: O. K., v redu, vam oprostimo malomarnost, kakorkoli se bo temu reklo, prejšnjega župana ali sedanjega župana. Ampak kot rečeno, mene tu župani ne zanimajo. Mislim, da tudi vas, tako kot mene, zanimajo ljudje, 3 tisoč 200 občanov. Pokažimo jim v tem zgodnjem jutru našo dobro voljo. Prosim za podporo temu amandmaju. Jasno je, da bo Poslanska skupina Nove Slovenije ta amandma podprla. Hvala lepa.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke? Ne, v svojem imenu. Prehajamo na obrazložitve glasu v svojem imenu. Prijavite se k obrazložitvi glasu. Besedo ima gospa Sonja Ramšak.
Hvala, predsednik. Napovedujem podporo amandmaju Nove Slovenije. Poslušala sem komentarje nekaterih poslank in poslancev Pozitivne Slovenije, ko je gospod Horvat obrazlagal amandma, ki ga je vložila Nova Slovenija, in moram reči, da je res, da sit ne more razumeti lačnega. V tem smislu bi lahko rekli, da že tako obubožano Prekmurje, Pomurje – tudi če občina do sedaj ni pobirala tega davka, je morda bil razlog v tem, da gre za manj razvita območja, da gre za to, da je morda občina namenjala denar tako ali tako raje za razvoj gospodarstva in podobno. Da bi sedaj ostali ti državljani, ki bodo plačevali davek, ki je namenjen občini v vsaki normalni demokratični državi, samo v Sloveniji ne, ko bo 50 % davka vzela za pokrivanje svoje luknje država – mislim, da bi bilo prav, da bi poslanke in poslanci prisluhnili Novi Sloveniji, njihovi obrazložitvi in podprli ta amandma. Jaz ga vsekakor bom.
Hvala. Besedo ima gospod Zvonko Lah.
Spoštovani! Ta zakon naj bi bil sistemski, evropski zakon. Povsod po Evropi ta davek pripada lokalnim skupnostim, predvsem za izgradnjo komunalne infrastrukture. Občina Rogašovci ni pobirala NUSZ, kot je že prej kolega povedal. V zadnjih 50 letih se je izselilo 40 % prebivalcev. Gre za občino na Goričkem. Ko smo bili poslanci na terenu, smo se pogovarjali. Župan je prosil, da napnemo vse moči, da ne bi ta občina ostala brez tega davka. V tej občini bodo pobrali 176 tisoč evrov davka na leto, nazaj pa ne bodo dobili nič! Sedaj mi pa povejte, ali je to pravično. Glede na zakon – lahko je reči, kot sem slišal: sedaj niso nič pobirali, nič jim ne pripada. Ne, gospodje, država jim bo vzela po 300 evrov na gospodinjstvo, nazaj pa ne bodo dobili nič. Ali je to pravično? Tako kot ni pravično za ostale manjše občine, ki bodo nazaj dobile samo 20 % tistega, kar bo pobranega na območju teh občin, ker so samo toliko NUSZ pobirali v primerjavi z davkom, ki bo pobran na območju teh občin. Kot je bilo rečeno, to ne more iti preko Ustavnega sodišča. Tisti, ki vehementno trdite, da je to prav, se norčujete iz podeželja. Norčujete se iz teh ljudi na podeželju, ki so največ naredili v teh letih na komunalni infrastrukturi, na tisti infrastrukturi, glede katere je država obljubila Evropi, da bo do leta 2017 vse zgradila – kanalizacije, vodovode, ravnanje z odpadki. Ta amandma bom podprl, čeprav ni primerljiv z ostalimi občinami, ker bi potem dobila ta občina več.
Hvala. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Hvala za besedo. Ta amandma bom podprl, ne samo zaradi tega, ker je nepravičen do zavezancev v občini Rogašovci, ampak zaradi tega, ker s tem odpremo možnost, da sistemsko popravimo tisto, kar ste zavrnili pri tem členu, v naslednji obravnavi, v tretji obravnavi zakona. Ta primer zelo jasno pokaže tisto, česar mogoče doslej ni bilo mogoče videti. Teh 176 tisoč evrov, ki jih bodo plačali lastniki nepremičnin, hiš, objektov v občini Rogašovci, bodo dobile, recimo, občina Velenje in ostale močnejše občine. Občina Velenje bo zaradi tega, ker je bilo nadomestilo v preteklih letih, konkretno v letu 2012, bistveno višje, kot bo sedaj davek, dobila toliko, kot je tega nadomestila pobrala v letu 2012. Kdo bo plačal razliko, tisto, ki je ne bodo plačevali lastniki nepremičnin v tej občini – celotna ostala Slovenija. Ta zakon s tako določbo ne bo prestal ustavne presoje, je ne more, ker je neprimerno, da nekdo, ki plačuje davek na nepremičnino, lokalni davek – da ga dobi nekdo drug na drugem koncu Slovenije. Tega ni nikjer, samo v Sloveniji se bo očitno to zgodilo.
Hvala. Prehajamo na odločanje – ne še. Vabim vas k prijavi za obrazložitev glasu. Besedo ima gospod Srečko Meh.
Tega amandmaja ne morem podpreti. Je lahko problem, ampak ga moramo reševati drugače. Treba ga je reševati sistemsko. Ni prav, da občine niso pobirale nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča. Danes govorite, da bodo občine dobile manj denarja, in vsa leta nazaj, 20 let niso pobirale nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča. Mi smo ga pobirali in smo nadpovprečno obremenili prebivalstvo. Če imajo Rogašovci 3 tisoč 200 prebivalcev in bodo pobrali tisoč 700 evrov nadomestila oziroma davka, koliko to pomeni na enega prebivalca? V Velenju – izračunajte: 7 milijonov razdelite na 33 tisoč prebivalcev, odštejte gospodarstvo in boste izračunali, koliko je v Velenju bilo. Nadpovprečno smo obremenili naše prebivalce in gospodarstvo. To kaže izračun, ker bo po vrednotenju, ker je Slovenija poenotena, enaka, z enakimi kriteriji, Velenje plačalo polovico manj. To so občine, ki so vseskozi pobirale veliko nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča, zato ne govorite, da bo Velenje od koga kaj dobilo. Vseskozi je nadpovprečno obremenjevalo svoje prebivalce.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Hvala kolegu Lahu, da je postregel z izračunom, ki sem ga prej pozabil. Ta amandma ne govori o Velenju, in še enkrat, ker se sploh ne poslušamo, občina Rogašovci v Prekmurju, blizu avstrijske meje, gospod Meh, je edina, ena z besedo in številko, ena in edina občina, ki ni imela vpeljanega sistema NUSZ. 3 tisoč 200 ljudi, še enkrat, pred 50 leti, leta 1963, pa jih je bilo približno 5 tisoč 350. Ne vem, zakaj župani niso vpeljali tega sistema. Ni prav, da niso vpeljali. Tu se strinjava, ampak ne tako trdo, gospod Meh. Veste, Prekmurci smo bolj mehki. Gospod predsednik, lepo prosim, da morda naredite izjemo, ker občina Rogašovci je izjema v tem sistemu. Gre za občane, ne gre za župana. Prosim, gospod predsednik, da naredite izjemo in gospe državni sekretarki daste besedo, in naj pove, ali bo v letu 2014 proračun Republike Slovenije padel, če Republika Slovenija ne bo dobila 88 tisoč evrov. Hvala lepa, gospod predsednik, če boste to naredili.
Hvala. Žal ne morem upoštevati vašega predloga, bo pa mogoče dobiti ta odgovor tudi v okviru tretje obravnave. Mislim, da bo takrat to lažje. Naprej ima besedo gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani kolegi, posebno tisti, ki ste bili župani! Ali veste, da je bilo pobiranje nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča izključno lokalna in občinska domena? Ali veste to?! Sedaj pa država posega kot bič nad tiste občine, ki so bile nekoliko prijaznejše do svojih občanov, in to na osnovi za nazaj. Sedaj bodo tiste občine, ki so bile prijazne, plačevale razliko tistim občinam, ki so visoko obdavčevale [[...]]
Gospod Žnidar, govorimo o amandmaju, ki govori o občini Rogašovci. Samo toliko bi vas rad opozoril, ker se morate opredeliti do tega amandmaja.
Gospod predsednik, ali razločite razliko med neobdavčenjem in zelo visokim obdavčenjem?! O tem razpravljam in hočem poudariti to razliko.
Ampak ste pri amandmaju, ki govori o občini Rogašovci.
Ja, občina Rogašovci ni plačevala nič nadomestila, in sedaj država posega, da bo ta občina plačevala tistim ostalim slovenskim občinam, ki so to nadomestilo zelo visoko obračunavale. O tem razpravljam. Upam, da ste sedaj dojeli to mojo razpravo. To ni pravično, in ni na istem imenovalcu poseg države z ostrim bičem na tisti del prebivalstva, ki je dejansko vzdrževal poseljenost v določenem okolju določene občine, da se je lahko razvijalo. Sedaj bo tisti del prebivalstva za to kaznovan. To ni pravično.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Glasujemo o tretjem amandmaju k 23. členu, predlagatelj Poslanska skupina Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 48. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmajih k 24. členu. Prvi amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke in drugi amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke sta identična, zato se glasuje o obeh skupaj. Če bosta sprejeta, postane amandma pod točko 3 brezpredmeten. Želi kdo obrazložiti glas? Obstaja interes za obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Mag. Andrej Šircelj, izvolite.
Hvala lepa. Slovenska demokratska stranka predlaga črtanje 24. člena, ki določa delitev prihodka od tega davka v letu 2015 in letu 2016. Slovenska demokratska stranka zagovarja, da so prihodki iz tega davka izključno vir proračunov občin. Zaradi tega nasprotuje temu, da bi se s predhodnimi določbami določalo razmerje, koliko denarja dobijo občine in koliko denarja dobi republiški proračun. Kot smo že večkrat poudarili, svoje interese občani uresničujejo v občinah, v lokalnih skupnostih, in zaradi tega morajo lokalne skupnosti tudi financirati njihove interese in njihove potrebe, tako na področju šolstva, zdravstva, socialnega varstva kot tudi na ostalih področjih. V Slovenski demokratski stranki menimo, da je pripadnost tega davka republiškemu proračunu škodljiva za decentralizacijo in regionalizacijo v Sloveniji in tudi za izvajanje lokalne samouprave.
Hvala. Odpiram možnost prijave za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Ta amandma bom podprl. Nekaj podobnega, kot je predhodni člen urejal za leto 2014, ureja ta člen za leti 2015 in 2016. V Slovenski demokratski stranki menimo, da bi ta davek moral ostati lokalni davek, tako kot je bil do sedaj, samo, da se je imenoval nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča. Lokalne oblasti, župani so tisti, ki preko tega davka usmerjajo razvoj na posameznem območju. Zaradi tega so se v Velenju odločili, ker so videli, da lahko to naredijo, da bo v posameznih primerih to nadomestilo višje. Nekje drugje pa so se odločili, da ne bo višje. Nekje so se odločili, da ga sploh ne bo, ker so želeli določene dejavnosti ali pa ljudi na svoje območje privabiti. Na obali, recimo, so lokacije s pogledom na morje bile tudi 10-krat bolj obremenjene z nadomestilom kot tiste, ki gledajo v grmovje. Tega skozi ta zakon ne bo mogoče več uveljaviti. Popolnoma nedopustno pa je, da bodo sedaj nekatere občine še 3 leta plačevale tistim, ki so imeli večje prihodke iz nadomestila v letu 2012, kljub temu, da bodo ljudje, uporabniki, gospodinjstva, podjetja na območju teh občin plačala bistveno manj davka. To je pa popolnoma nesprejemljivo! Tega ne more prenesti nobena pravna ureditev, tudi slovenska ne, čeprav je naš pravni sistem res malo specifičen, predvsem če pogledamo pravosodno, tožilsko sfero oblasti, in je unikum v Evropi ali pa še malo širše. Ampak v tem delu je pa ta ureditev tako velik pravni anahronizem, da ne more vzdržati normalne presoje.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Če bi hotel biti najkrajši pri obrazložitvi glasu pri 24. členu, bi rekel: naredite copy paste obrazložitve pri 23. členu. Tam je šlo za leto 2014, tu pa gre za leti 2015 in 2016. Tudi v Slovenski ljudski stranki predlagamo, da se ta člen črta, ker, še enkrat ponovim, pravijo, da dvakrat v mlinu, trikrat nekje drugje, da vendarle ne bi bilo nič v škodo proračuna Republike Slovenije. Še več, bilo bi v korist, ker bi s tem občine lahko še bolj posegle v investicije in v koriščenje evropskih sredstev za naslednjo perspektivo 2014–2020. Upam, da bo 24. člen črtan iz tega zakona zato, ker takrat, ko bo leto 2015, bo veljala bolj normalna demokratična koalicija, v kateri bodo veljale socialne norme, v kateri bodo veljale norme, kot je skrb za slovensko podeželje, in v kateri ne bo samo besed o enakomernem, skladnem razvoju, ampak bodo besede tudi spremenjene v dejanja. Sam bom podprl amandma k 24. členu.
Hvala. Besedo ima gospod Zvonko Lah.
Ta amandma bom podprl. Če ne bo sprejet, občina Rogašovci še dve leti ne bo dobila nič. Za primerjavo naj povem – škoda, ker ni gospoda Meha tukaj –, da bo občina Velenje pobirala na stanovanje 48 evrov po prebivalcu in zbrala milijon in pol, občina Rogašovci pa 50,3 evra po prebivalcu, pa ne bo dobila nič, občina Velenje pa ne samo milijon in pol, ampak 6 milijonov in pol ta tri leta. Ali je to pravično? 6 milijonov in pol, od stanovanj bodo zbrali pa milijon in pol. Občina Rogašovci pa bo plačevala več, normalno, ker ne živijo ljudje po blokih, kjer so manjša stanovanja, ampak v stanovanjskih hišah, in bodo plačevali tudi več davka. V glavnem bodo pa plačevali od stanovanj in od kmetijskih zemljišč. Občina Velenje pa bo dobila denar tudi od gospodarstva, od javnih objektov, od poslovnih stavb, in to trikrat več kot od stanovanj. Tri leta bo dobivala dvakrat več kot ji pripada po tem zakonu, če bi začel takoj veljati. 2 milijona 200 bi dobili, bi jim pripadalo od polovice pobranega, dobili bodo pa 6 milijonov in pol, občina Rogašovci pa nič. Pobirali bodo pa po 50,3 evra po prebivalcu. Zato je to nepravično.
Hvala. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod točko 1 in točko 2. Predlagatelj pod točko 1 je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, pod točko 2 pa Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Sta identična, zato glasujemo o obeh skupaj. Če bosta sprejeta, bo amandma pod točko 3 brezpredmeten. Glasujemo o 1. in 2. točki. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 47. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandmaja nista sprejeta. V razpravo dajem amandma pod točko 3, predlagatelj Poslanska skupina Nove Slovenije. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima obrazložitev glasu gospod Horvat.
Hvala lepa. Večino sem že povedal, gospod predsednik, nisem pa morda povedal tega, da ima občina Rogašovci, ki ima tudi 12 % romskega prebivalstva – državna sekretarka Tamara Vonta mislim, da pozna vsakega od teh –, več mladih družin na delu v Avstriji, kjer si iščejo stalno prebivališče. Ne vem, gospod predsednik, če se kaj poslušamo, če se sploh slišimo, za kaj gre. Gre za izseljevanje prebivalcev, občank in občanov iz občine Rogašovci v sosednjo, zelo bližnjo Avstrijo. Mislim, da to ni v interesu te vlade, te koalicije. Če je, boste pa ta amandma gotovo zavrnili. Sedaj pa res prosim za razmislek in za podporo temu amandmaju. Že vnaprej se zahvaljujem članom Kluba pomurskih poslancev in tudi vsem tistim, ki ste po koreninah in po srcu Prekmurci. Če pa je v državi tako hudo, kolegice in kolegi, da bo zaradi 80 tisočakov država padla, potem jo zaprimo ta trenutek. Hvala lepa.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? V svojem imenu? [[oglašanje iz dvorane]] Ja, v svojem imenu boste obrazložili glas. Vabim vas k prijavi. Želi še kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Če prav razumem, ne želi nihče obrazložiti glasu v imenu poslanske skupine. Prehajamo na obrazložitve glasu v svojem imenu. Gospod Ficko, izvolite.
Poslanska skupina Pozitivne Slovenije bo glasovala proti. Bi pa rad kolegu Horvatu povedal naslednje, ker me je izzval kot Pomurca, Prekmurca, predsednika Kluba pomurskih poslancev. Predlog je sicer zelo všečen, oba pa veva, kolega Horvat, da imava zraven občine Rogašovci občino Kuzma, imava občino Cankova, imava občino Puconci – struktura prebivalstva z Romi in tako dalje, tudi vsi hodijo v Avstrijo, in vse tri ostale občine so pobirale, ljudje so plačevali. Edino Rogašovci niso plačevali. To ve prejšnji župan, in to ve tudi sedanji župan. Razlog ni v tem, da ljudje niso plačevali zaradi tega, ker so se izseljevali v Avstrijo, in to je zavajanje. To si dajva povedati. Zaradi tega zavajanja se s tem ne morem strinjati. Se pa zavedam, da tisti, ki bodo sedaj v Rogašovcih plačevali zaradi prejšnjih napak županov, bodo plačevali, pa od tega ne bodo imeli ničesar. Res pa je, da tudi s tem amandmajem tega ne bomo rešili, ampak moramo to reševati na drug način. Hvala lepa.
Še je interes za obrazložitev glasu, zato se prijavite. Besedo ima gospod Zvonko Černač.
Podpiram ta amandma iz enakega razloga kot predhodnega, zato, da se z njegovim sprejetjem odpre možnost, da se v tretjem branju ta člen na ustrezen način amandmira. V čem je problem, če nekatere občine niso zaračunavale nadomestila ali pa če so ene večjega, druge manjšega? Prej sem vam trikrat tu razlagal, poskušal na praktičnih primerih pokazati – povsod v svetu in Evropi je to lokalni davek. Z njim župani in občinski sveti kreirajo občinsko politiko razvoja občin. Tam, kjer želijo določene dejavnosti privabiti, dajo manjše obremenitve, kjer vedo, da lahko dajo večje, če je neka dobra lokacija ob obali in pridejo bogataši, lahko dajo večjo obremenitev. To je stvar lokalne politike, lokalnega razvoja, in ta denar se namenja razvoju lokalne komunalne in ostale infrastrukture. Povsod je tako, tako bi moralo biti tudi v Sloveniji in tako je v Sloveniji danes. Do konca tega leta bo tako. Če je neka občina menila, da njenemu razvoju škodi, če obremeni tiste, ki živijo na tem območju, z dodatnim davkom, pač tega ni počela. Saj ste imeli tudi do sedaj občine, ki so oproščale industrijskim obratom plačevanje komunalnega prispevka zaradi tega, da so privabile v okolje industrijske dejavnosti ali pa za gradnjo stanovanj in hiš, če so želele več poselitve. To je stvar lokalnega razvoja, lokalne politike. Zakaj bi pa sedaj morali po novem plačevati davek na nepremičnine ti, ki živijo v tej občini, koristi od tega davka, finančni efekt bo imela pa država in ostale občine? Tega pa ni razložil nihče. Trdim, da je to protiustavno.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa. Kolega Ficko je polemiziral. Gotovo boste tudi meni dovolili, gospod predsednik, da bom odgovoril. Poznam sosednje občine, ampak o čem govorim? Govorim o problemu, ki je nastal. Župani so ga zakuhali – to sem uvodoma povedal –, in sedaj izgleda, da je vaša politika takšna, da je treba kaznovati občane. Za to gre. Še nečesa nisem povedal. Rome sem naštel [[...]]Ja, ne vem, zakaj se je število prebivalcev v 50 letih zmanjšalo za 40 %. Oba župana govorita, da zaradi tega nista upala NUSZ uvesti, da sta vsaj neko ugodno okolje ustvarila in občanom pokazala, da naj ostanejo v občini Rogašovci. To so razlage, ampak še enkrat, mene župani ne brigajo, briga me 3 tisoč 200 teh občanov. Še nekaj moramo povedati, kolega Branko, pitne vode nimajo, in tudi ko bo pomurski vodovod zaključen – prav ta občina je tista, ki ne bo imela v celotni občini pitne vode. To veva in to bova v ponedeljek tudi slišala. Lepo vas prosim, ne biti tako trd in maščevalne politike uvajati. Gre za 80 tisoč. Če bo ta država imela v teh treh letih 80 tisoč v državni kasi ali ne – mislim, da je vseeno. Lepo prosim za podporo in za zdravorazumski razmislek.
Hvala. Še obrazložitev glasu. Več vas je. Predlagam, da se prijavite k obrazložitvi glasu. Besedo ima gospod Štefan Tisel. Ne želi. Besedo ima gospod Jožef Kavtičnik.
Hvala lepa. Tega amandmaja ne bom podprl. Kljub temu se mi ti ljudje smilijo, vendar poglejte, prej ste rekli, da nimajo pitne vode. Seveda nimajo pitne vode, če niso plačevali nič. Če niso plačevali davka, če niso bili nič obremenjeni, od kod bodo pa dobili potem? Nekaj so dobile posamezne občine. Tam, kjer so bili davki manjši oziroma jih sploh ni bilo, so dobili iz izravnave. Ne vem, ali je ta občina Rogašovci dobivala. Verjetno je dobivala. Ampak poglejte, če živimo v neki državi, potem moramo v tej državi vsi vedeti, da bomo morali plačevati davke, slej ko prej. V Ameriki Al Caponeja niso zaprli zaradi ubojev, ampak zaradi tega, ker ni plačeval davkov. Država, če želi biti država, mora imeti nek sistem, in sistem se gradi na plačevanju. To ves čas govorite. Če plačuješ, potem imaš lahko nekaj od tega. Kako bo država lahko normalno izvajala obveznosti, ki jih mora, če ne bo imela denarja, denar pa dobi iz davkov? Prepričan sem, tako kot je kolega Ficko dejal, da se bo tudi za to občino in te ljudi našla rešitev, vendar izven tega zakona. Več kot bomo imeli različnih posebnosti, tem slabši bo zakon.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala bogu, vesel sem, da je tudi vladna koalicija spoznala, da ne gre za občine, ki niso pobirale nadomestila stavbnega zemljišča, ampak gre samo za eno občino v tej državi. Tako je prav. Ker je vladna koalicija tako rekla, nimate pitne vode, in prav je, da je nimate. Niste plačevali dajatev, in prav je, da nimate pitne vode. Delali ste v tujini, niste bili na borzi dela, niste črpali iz socialnih transferjev in tako dalje, in zato nimate pitne vode in je ne boste imeli. Plačevali boste in mi vas bomo kaznovali. To je sistem pravičnosti po formuli Pozitivne Slovenije. Naj bi pa pravičnost veljala po naši ustavi. V 2. členu piše, da smo pravna in socialna država. Če bi to bilo res, potem bi veljalo, da bo pri nas pravni red veljal tako, da bosta veljali pravičnost in poštenost. Vsega tega žal ni bilo, ker če bi vsaj en od teh elementov veljal, potem ne bi že tretjič dokapitalizirali bank, potem ne bi imeli takšne slike, kot jo gospodarstvo piše tukaj pred nami na tej uri. Kolegice in kolegi, prav je, da pri tem ne delamo izjeme – nobene izjeme ne delamo, ampak sedaj bodo ljudje plačevali, in tisto, kar ostalim pripada, ne pripada občini, lokalni skupnosti. Nič ne bodo dobili ljudje v žep, ampak gre za kvaliteto življenja, da bodo tam ostajali. Še nekaj, župani niso bogovi, niso šerifi, ki so odločali – imeli so zraven tudi občinski svet. Občinski svet je že vedel, skupaj z županom, zakaj so se tako odločili. Dajmo jim verjeti. Ta amandma bom podprl.
Hvala. Obrazložitev glasu – več vas je, zato predlagam, da se prijavite za obrazložitev glasu. Dr. Vinko Gorenak ima besedo.
Hvala lepa. Zelo sem se potrudil, predsednik, da bi v tem amandmaju, o katerem sedaj govorimo, našel Al Caponeja. Nisem ga našel, tako kot ga je našel gospod Kavtičnik, ampak se bom držal amandmaja. Govorimo samo o eni stvari – ali bomo omogočili občini Rogašovci s 3 tisoč prebivalci, kjer nimajo vode in vsega ostalega – tam sem bil, in to prejšnji ponedeljek, – 80 tisoč evrov ali ne. Če mislite, da ne, je ne. Ker vi ste očitno zakon, sprejemate zakon, sprejeli ga boste brez mojega glasu, takšnega kot je. Sam bom ta amandma podprl. Ampak če ni to nekaj podlega, če ni to nekaj grdega, da se norčujete iz ljudi, ki nimajo vode, in ste pripravljeni glasovati za nek zakon, ki daje vašemu političnemu šefu Jankoviću več denarja – to pa je podlo. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Marijan Pojbič. Ostale pa prosim, da ne motite razpravljavcev. Izvolite, gospod Pojbič.
Hvala lepa, spoštovani gospod predsednik. Bom zelo kratek, vendar se mi zdi pomembno povedati, da bom ta amandma podprl. Podprl ga bom iz enega zelo pomembnega razloga. Neverjetno je, da lahko v Državnem zboru poslušam, da se je Državni zbor postavil na pozicijo, da ščiti interese nekoga, posameznika – župana, ki ni izpeljal nekih stvari, ki bi bile v interesu neke celotne skupnosti. Kakšna je naloga najvišje zakonodajne veje oblasti?! Prepričan sem, da je naloga najvišje zakonodajne veje oblasti, da ščiti interese vsakega posameznika, da ščiti interese državljank in državljanov Republike Slovenije, in nikakor ne nekega posameznika, ki je sprejel, ne glede na to, ali je bil politični funkcionar, takšne ali drugačne rešitve. Najmanj, kar bi pričakoval od vseh poslank in poslancev v Državnem zboru, je, da bi se tega še kako zavedali. Tukaj smo v interesu državljank in državljanov Republike Slovenije, in ljudje, ki živijo v tej občini, so državljanke in državljani Republike Slovenije. Ni šanse in ni korektnosti, ni poštenosti, ni pravičnosti, da bi Državni zbor sledil stvarem, ki jih je neka politična oseba naredila narobe. To moramo spremeniti in zapeljati v smer, ki je v interesu vseh in vsakogar v tej državi. Prepričan sem, da občanke in občani v tej občini nimajo s tem popolnoma nič, niso za to krivi, sedaj pa naj jih najvišja zakonodajna veja oblasti za to kaznuje. Ta zakon točno to dela. To je katastrofa, to je sramota.
Hvala. Prehajamo na odločanje [[...]]Prosim? Proceduralno, gospod Möderndorfer.
Gospod Pojbič je imel obrazložitev, ampak sploh ni povedal, kako bo glasoval.
Na začetku je povedal. Še obrazložitev glasu? Gospod Jazbec, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Saj vem, da je zgodnja ura, ampak dajmo se zresniti. Veste, kaj predlagate v opoziciji? Tukaj smo zakonodajno telo, in predlagate, da v neki občini nek zakon ne bi veljal. To je tako, kot da bi predlagali, da v neki občini prometni znaki ali pa registracija vozil ne velja, da lahko tam delajo po svoje. Dajmo se zresniti, prosim lepo. Ni možno podpreti tega amandmaja. Hvala.
Hvala. Proceduralno ima gospod Černač.
Prav bi bilo, da poslance, preden razpravljajo, opozorite, da preberejo, kaj je tema razprave. Ta zakon bo veljal tudi v občini Rogašovci. Še več, občani in podjetja bodo ta davek plačevali. Koristniki tega davka bodo pa druge občine in država.
Kakšen je bil vaš proceduralni predlog, gospod Černač? [[oglašanje iz dvorane]] Ne, poslušajte, javili ste se k proceduralnemu predlogu in vas moram vsaj opozoriti, da ste kršili poslovnik. Želi še kdo obrazložiti glas? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, in sicer glasujemo o amandmaju pod točko 3, k 24. členu, predlagatelj Poslanska skupina Nove Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 47. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 26. členu, predlagatelj Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, mag. Andrej Šircelj. Postopkovno ima pred tem gospod Matevž Frangež.
Spoštovani gospod predsednik, saj vem, da nas samo še dva amandmaja ločita od konca glasovanja o davku na nepremičnine, o katerem glasujemo že natanko 12 ur in pol, vendar bi želel vseeno predlagati, da nekoliko racionaliziramo pristop, in sicer bi bil moj proceduralni predlog ta, da ob vsaki odločitvi odprete krog za obrazložitve in hkrati pozovete, da se vsi, ki nameravajo obrazložiti svoj glas, prijavijo v tem prvem krogu. Vem, da je to nekoliko neobičajno, ampak dovolite mi trditi, da je nekoliko neobičajno, da slovenski parlament zaseda ob 3. uri zjutraj.
Hvala. Ta proceduralni predlog ne bo izvedljiv, ker če bo interes tudi po prvem krogu, bo treba dati možnost obrazložitve glasu. Ta hip ima besedo mag. Andrej Šircelj, da obrazloži glas Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, predsednik. Morda je res nekoliko nenavadno ob tej uri razpravljati v Državnem zboru, vendar je tema še kako pomembna. Tudi ko bomo obrazložili svoj glas, je to del razprave, odvisno, kako se posamezno besedo razume. Kakorkoli že, v Slovenski demokratski stranki v prehodnih določbah predlagamo, da se davčna osnova določi v višini 80 % posplošene tržne vrednosti. Sedaj je določena v višini 85. Med drugim to določamo predvsem zaradi tega, ker je trg nepremičnin danes mrtev, ker cene padajo, in tudi zaradi tega, ker bo prišlo do ocene vrednosti posameznih nepremičnin s strani mednarodnih organizacij, bo ta vrednost bistveno padla. Da bi davčni zavezanci plačali čim bolj realno ceno in realen davek, predlagamo, da se v tej prehodni določbi določi davčna osnova v višini 80-odstotne posplošene vrednosti nepremičnine.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti glas? Ugotavljam, da ne, zato prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 26. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o prvem in drugem amandmaju k 27. členu. Prvi amandma je vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, drugi amandma pa Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Amandmaja sta identična in bomo glasovali o obeh hkrati. Želi kdo obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Mag. Andrej Šircelj, izvolite.
Hvala lepa. V prehodnih določbah so določeni prihodki, ki pripadajo Republiki Sloveniji oziroma republiškemu proračunu na eni strani, in na drugi strani prihodki, ki pripadajo občinam. Tukaj je določeno razmerje, in v tej povezavi je tudi določeno, da se zavarovanje nepremičnin, če govorimo o 15. členu – se opravičujem, tukaj moramo iti nazaj na 15. člen, ker se tudi ta člen sklicuje na 15. člen. To pa je člen, ki določa zavarovanje obveznosti oziroma tako imenovani davčni kredit. Davčni zavezanec po 15. členu lahko zavaruje svoj davčni dolg z nepremičnino pri občini. Ker pa v tem primeru, v teh prehodnih treh letih pripada ta davek republiki oziroma republiškemu proračunu, je v tem členu določeno, da tudi nepremičnine, ki so zastavljene zato, da bi se poplačal davčni dolg, pripadajo republiki. Smo proti temu, in v tej povezavi predlagamo črtanje tega člena. Navsezadnje je tukaj že bila razprava o tem, kaj se bo s tem členom in kaj se bo s tem zavarovanjem zgodilo, kakšna nevarnost obstaja za nacionalizacijo, za prepoved odtujitve in tako naprej. To je sedaj enostavno za naslednja tri leta preneseno na republiko. Predlagamo, da se to ne zgodi in da se zaradi tega 27. člen črta.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti glas? Gospod Pukšič v imenu poslanske skupine, izvolite.
Hvala lepa. Tudi Slovenska ljudska stranka je predlagala amandma k 27. členu, da se 27. člen črta. Gre za zavarovanje obveznosti v letih 2014, 2015 in 2016, seveda v povezavi s 15. členom zavarovanja obveznosti, kjer bo davčni organ lahko izterjal ali pa tako rekoč obremenil nepremičnino za tiste, ki ne bodo zmogli tega bremena. Danes smo že povedali, da so se državljanke in državljani odločili proti vsem socialnim transferjem in pomoči, ker so se lahko odločili, da tega ne bodo sprejemali na račun obremenjevanja nepremičnine. To tudi zaradi tega, ker so te nepremičnine v Republiki Sloveniji nastale na nek drug način, po neki drugi formuli kot nekje drugje, v drugih državah. Zato je to specifika naših državljank in državljanov, ki so v veliki meri lastniki nepremičnin. V drugih državah so v veliki meri bolj najemniki kot lastniki. Ampak ker gre tu samo za zavarovanje v letih 2014, 2015 in 2016, bi bilo smiselno, da 27. člen črtamo v povezavi s 15. členom, ker verjamem, da bo po spremembi vladne koalicije na čim prejšnjih volitvah v Državni zbor, ponovnih, prišla koalicija, ki bo imela čut do celotne Slovenije, čut do državljank in državljanov in čut do podeželja, da se bo zavedala, da so ljudje vrednota, ne pa strošek, da se bo zavedala, da je treba v njih vlagati, ne pa jih obremenjevati, da se bo zavedala, da na ljudeh stoji ali pade, in da se bo zavedala tega, da državljanke in državljani niso samo takrat, ko jih prosiš za glasove na volitvah, ampak tudi takrat, ko upravljaš z državo. V Slovenski ljudski stranki bomo črtanje 27. člena pri teh dveh amandmajih podprli.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti glas v lastnem imenu? Ugotavljam, da ne, zato prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke in Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Amandmaja sta identična, zato glasujemo o obeh amandmajih skupaj. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandmaja nista sprejeta. Verjeli ali ne, končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Ugotavljam, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 4., 5., 8., 11., 17. in 20. členu dopolnjenega predloga zakona. Zato sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo k tem členom vložiti amandmaje. Besedo dajem gospodu Möderndorferju.
Hvala lepa. Tako kot smo napovedali, bomo v tretji obravnavi predložili amandmaje. Hvala.
Hvala. Besedo dajem gospodu Tanku.
Hvala lepa za besedo. Tudi mi napovedujemo, da bomo vložili k odprtim členom amandmaje. Hvala.
Hvala. Gospodu Bogoviču dajem besedo.
Tudi mi bomo vložili amandmaje.
Hvala. Glede na to, da so napovedani amandmaji za tretjo obravnavo, prekinjam to točko dnevnega reda, ki jo bomo nadaljevali takoj po končani 16. točki dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 18. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga energetskega zakona. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog energetskega zakona je primeren za nadaljnjo obravnavo. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 1. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Zato bo predlog zakona dodeljen v obravnavo Odboru za infrastrukturo in prostor kot matičnemu delovnemu telesu. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014. Preden preidemo na odločanje, naj vas opozorim, da je predsednica Vlade mag. Alenka Bratušek na sprejetje Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014 v celoti vezala vprašanja zaupnice Vladi Republike Slovenije, kot ji to omogoča predzadnji stavek prvega odstavka 117. člena Ustave Republike Slovenije. V skladu s prvim odstavkom 258. člena Poslovnika Državnega zbora je predsednica Vlade predlagala, da Državni zbor Predlog sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014 v celoti sprejme. Prehajamo na odločanje o splošnem delu predloga sprememb proračuna. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 31. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je splošni del predloga sprememb proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu predloga sprememb proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bom opravil na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 9. 11. 2013. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1540 – Urad Vlade Republike Slovenije za narodnosti. Pod točko 1 odločamo o amandmaju Komisije za narodni skupnosti k podprogramu Podpora manjšinam. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 47. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod točko 2 odločamo o amandmaju poslanskih skupin Pozitivne Slovenije, Socialnih demokratov, Državljanske liste in DeSUS k podprogramu Podpora manjšin. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti nihče. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1711 – Ministrstvo za notranje zadeve. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Podpora lokalni samoupravi ter koordinacija državne in lokalne ravni. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 47. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1714 – Policija in na odločanje o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. Najprej odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k podprogramu Javni red in splošna varnost ljudi in premoženja. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 48. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmajih k podprogramu Kriminalistična dejavnost. Pod točko 1 odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k podprogramu Kriminalistična dejavnost. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Jerovšek.
Hvala lepa. Dobro jutro celotni vladi oziroma tistim, ki ste tukaj! Za sabo imamo dolg dan in tudi noč, in morda je amandma, ki se glasi pospeševanje oziroma omogočanje dejavnosti kriminalistične službe, ravno pravšnji za budnico za Vlado, kajti Vlada je v osnutku rebalansa proračuna predvidela znatno zmanjšanje sredstev za kriminalistično službo. To pomeni, da ne želi preganjati gospodarskega kriminala in splošnega kriminala, organiziranih združb v tej državi, kljub temu, da je država izropana, da je bilo iz bank odnesenih, po podatkih profesorja Tajnikarja, 11 milijard evrov. Nima interesa, da bi vrnila nekaj tega izropanega denarja nazaj. To bi bil najbolje poplačan denar. Vendar te volje pri Vladi ni, in to je izjemno žalostno, ker pomeni, da podpirate to, kar se je zgodilo v naših bankah in skozi tajkune. Žal moramo ugotoviti, da je še vedno sprega med tajkuni v Sloveniji in sedanjo oblastjo, sicer bi bili prav gotovo zainteresirani, tako kot ostali naši državljani, da se prekine ta pošastna praksa v naši državi. Gospa predsednica Vlade, sem izjemno razočaran, da se lahko zgodi nekaj takšnega, da daste takšen simbolni znak do tega organiziranega kriminala, da izropanja naše domovine niste pripravljeni preganjati, niste pripravljeni povrniti tega denarja. [[oglašanje iz dvorane]] Gospa Kociper, brigajte se za lastne probleme.
Gospod Jerovšek, ne polemizirati, ker je obrazložitev glasu.
Saj ste jo slišali. Verjamem, da je tolažba sedanje oblasti, da nihče ne posluša in da bodo zamolčali to, kar je bilo rečeno s strani opozicije. Vendar je to izjemno pomembno, kajti drugače vas bo ljudstvo prisililo, da boste temu dali pozornost. Takšno pišmeuharsko obnašanje je neprimerno. Zato vas, koalicija, prosim, da podprete ta amandma, da bomo vsaj na simbolni ravni premaknili. Hvala.
Še je interes za obrazložitev glasu, zato predlagam, da se prijavite za obrazložitev glasu v svojem imenu. Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. Malo me je skrbelo ob nastopu gospoda Jerovška in hihitanju, da ne bom kakšnega grdega izraza uporabil, predsednice Vlade in ministrov. Gre za naš amandma, in podprl ga bom, da ne bo kakšne težave potem na koncu. Moram pa reči, predsednica, glede na to, da ste tukaj, da ko sem odšel iz notranjega ministrstva, je tam bilo planiranih približno 400 vozil, da jih bomo kupili. Bila je pa težava z denarjem na plačah. Na plačah ste zagotovili vse, ampak nič ne bo pomagalo, veste, če bomo imeli 8 tisoč 500 policistov in kriminalistov, ki nimajo avtov. Ne vem, če veste, da je povprečna starost 8 let. Ne vem, če veste, da je 200 tisoč kilometrov povprečje. Ne vem, kako se boste počutili vsi ostali, ministri in vi osebno, ko vam bo pri kakšni varovani osebi nekje za Brnikom kakšno kolo dol padlo. Ker tam je tudi po 200 tisoč kilometrov, tudi na vašem avtu, tako je. Zato je treba ta amandma podpreti, in prosim za podporo temu amandmaju. Nisem si mogel predstavljati, da bi lahko šli pod količino denarja, ki je letos zagotovljena za materialne stroške in investicije, pa vidim, da ste šli na najbolj občutljivi točki – to je kriminalistična dejavnost. Po drugi strani pa poslušam ministra, ki se na vsakem koraku pohvali, da ni več – kako že reče? Da ni več nedotakljivih in tako naprej. Mislim, da bodo spet nastali, če ne bo šlo drugače, vsaj če ne bomo vložili določenih sredstev v opremo kriminalistov, opremo policistov in tako naprej. Pa dobro jutro skupini spečih ministrov. Upam, da ste jih videli v medijih.
Hvala. Prehajamo na odločanje. Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k podprogramu Kriminalistična dejavnost. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 49. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod 2. točko odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k podprogramu Kriminalistična dejavnost. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 49. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 49.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1811 – Ministrstvo za zunanje zadeve. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k podprogramu Gospodarsko sodelovanje. Lahko odločamo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije, gospod Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovana gospa predsednica Vlade, ministrski zbor, vse vas prav lepo pozdravljam v imenu Nove Slovenije – krščanskih demokratov! Ta amandma bomo podprli zato, ker v okviru Ministrstva za zunanje zadeve močno podpiramo gospodarsko sodelovanje. Večkrat, kolegice in kolegi, tudi na Odboru za zunanjo politiko in drugih odborih Državnega zbora, ugotavljamo, da je Slovenija preveč zaprta, da ne rečem hermetično zaprta. Moramo se odpreti, in prav v okviru mednarodnega razvojnega sodelovanja imamo možnosti, da se odpremo, da nas svet spozna, da vzpostavimo gospodarske kontakte z drugimi državami, da privabimo tudi investitorje. Gospod predsednik, če dovolite na tej točki, ker smo pri Ministrstvu za zunanje zadeve, naj povem nekaj. Moram reči, da sem kot član Odbora za zunanjo politiko in kot predsednik Odbora za zadeve Evropske unije izjemno razočaran. Oba odbora sta sprejela zelo dobra sklepa za Ministrstvo za zunanje zadeve, in ta dva sta se nanašala na to, da se postavke iz naslova mednarodnih članarin Republike Slovenije prenesejo z Ministrstva za zunanje zadeve na Ministrstvo za finance in da se pri tem sredstva Ministrstva za zunanje zadeve ne zmanjšajo. Nihče nas ne bo prepričal, da je članarina Republike Slovenije za OZN stvar in dejavnost Ministrstva za zunanje zadeve. To je stvar Republike Slovenije. Zakaj sem razočaran? Zato, ker od Vlade ali pa od ministra za zunanje zadeve niti enega maila nismo dobili, ki bi sporočil, ne vem, karkoli že. Ali bi se zahvalil, recimo, pa ne rabimo – vsaj jaz ne rabim nobene hvale, ampak delali smo zato, da bi Ministrstvu za zunanje zadeve šlo dobro, ker mu gre trenutno slabo zaradi finančnih zadev. Tu je moja pripomba, in nihče me več ne bo učil, da je Odbor za zunanjo politiko tisti, ki pelje, ki diktira usmeritve slovenske zunanje politike. Temu ni tako zato, ker se nas ne posluša. Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanski demokrati bo ta amandma podprla, in vas vabim, da nam sledite.
Hvala. Lahko glasujemo? Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k podprogramu Gospodarsko sodelovanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1912 – Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k podprogramu Delovanje sistema za zaščito, reševanje in pomoč. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospod Hrovat.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani ministrski zbor, spoštovani minister za obrambo! V Slovenski demokratski stranki bomo podprli amandma, ki smo ga tudi predlagali. Vi kot minister za obrambo ali pa Vlada v celoti ste pokazali, kje so vaše prioritete, kar se tiče sestavljanja proračuna. V Slovenski demokratski stranki smo razočarani, ker ste se odločili, da boste Upravi Republike Slovenije za zaščito in reševanje vzeli znatna sredstva. Predvsem smo pa v naši stranki razočarani nad tem, da ste se odločili, da boste postavko Sofinanciranje nakupa gasilske, reševalne in zaščitne opreme za prostovoljna gasilska društva znižali na 0 evrov. To je prvič, odkar se je v letu 2003 vzpostavilo vračilo DDV za prostovoljna gasilska društva, in to pomeni veliko znižanje varnosti. Po drugi strani pa ste se odločili tudi, da boste znižali precej sredstev za sofinanciranje dejavnosti organizacij, društev in zavodov. Odločili ste se, da boste v proračunu, ki ste ga predlagali, znižali kar za 10 % sofinanciranje dejavnosti gasilskih enot širšega pomena, da boste za 7 % znižali sredstva za Gasilsko zvezo Slovenije, Gorsko reševalno zvezo Slovenije, Jamarsko zvezo Slovenije, podvodno reševalno zvezo, kinologe, Zvezo vodnikov reševalnih psov Slovenije, Zvezo tabornikov Slovenije in tako naprej. Tisto, kar posebej bode v oči, je, da znižujete sredstva tudi za posredovalce ob prometnih nesrečah v tunelih. Odločili ste se, spoštovani gospod minister oziroma Vlada kot takšna, da boste Upravi Republike Slovenije za zaščito in reševanje vzeli znatna sredstva. Prosim – sedaj se obračam na vas, spoštovani poslanke in poslanci –, da ste vi tisti, ki preprečite to zmanjševanje varnosti za državljanke in državljane in da podprete amandma Slovenske demokratske stranke, ki vrača 3 milijone evrov Upravi Republike Slovenije za zaščito in reševanje. S tem tudi povečujemo varnost državljank in državljanov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker vas je več izrazilo interes za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin, vas vabim k prijavi za obrazložitev glasu. Prosim? Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine je ta hip. Če se je kdo prijavil v lastnem imenu, vam še ne bom dal besede, ker je najprej na vrsti obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Bom neposredno vprašal: kdo želi obrazložiti glas v imenu poslanske skupine? Gospod Möderndorfer v imenu Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Hvala lepa, predsednik. Slišali smo obrazložitev Poslanske skupine SDS, in naj takoj na začetku povem, da to znižanje nikakor ne pomeni, tako kot je bilo predstavljeno, neke posebne nevarnosti, kar se tiče intervencije organizacij s področja zaščite in reševanja in tudi gasilskih enot za reševanje ob prometnih nesrečah, gorske reševalne službe in pri reševanju v gorah. Je pa res, in zato smo se tudi dogovorili v koalicijskih poslanskih skupinah, da bi podlagi Nacionalnega programa varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, ki je bil sprejet v letu 2009, lahko zavrla ta sredstva nadaljnji razvoj, kar se tiče nakupa osnovnih sredstev. Zato so se koalicijske stranke dogovorile skupaj, da bomo podprli ta amandma stranke SDS, in ta predlog podpira tudi minister za obrambo. Toliko, da ne bo nesporazuma. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi, ministrski zbor, lep pozdrav v teh ranih jutranjih urah! Če bi bilo pozno, bi rekli, da ste utrujeni ali pa smo utrujeni, sedaj pa smo sveži, ker so rane ure, zato v Slovenski ljudski stranki računamo, da boste dali zeleno luč svojim koalicijskim poslancem, da 3 milijone evrov ni takšna postavka v proračunu Republike Slovenije, da se brez tega ne bi dalo preživeti. Gre za nadomeščanje oziroma za povračilo DDV pri nabavi opreme gasilskih društev. Vemo, na kakšen način so nastajala, vemo, na kakšen način se oprema nabavlja. V veliki meri to opremo nabavijo gasilska društva s pomočjo prodaje koledarjev, s prostovoljni prispevki, s prostovoljnimi akcijami, ki jih izvajajo. Del k temu doprinesejo tudi občinski proračuni, in en del je bil vračilo plačila DDV. Glede na dogodke v zadnjih 8 mesecih vlade Alenke Bratušek, ko je vsaj 10-krat posegla tako ali drugače, ali preko zakonov ali preko drugih odredb, v davčne posege tako občanov kot lokalnih skupnosti, zmanjkuje tako državljanom kot tudi lokalnim skupnostim. Če bo sprejet zakon o davku na nepremičnine, potem bomo verjetno zapirali lokalne skupnosti. Marsikatero premoženje naših državljank in državljanov bo odšlo v neke tajkunske zgodbe, in s tem bomo uničevali tudi prostovoljno gasilstvo. Pa vendarle so gasilke in gasilci tisti, ki potrebujejo tako izobraževanje kot opremo. Kdaj jih potrebujemo – takrat, ko nam je najtežje, ko smo v nevarnosti. Takrat za ohranjanje premoženja in življenja teh državljank in državljanov riskirajo tudi svoja osebna življenja. Žal poznam konkretne primere, kjer so nekateri izgubili življenje v reševalnih akcijah. Ni enostavno, takšni dogodki ne prinašajo nasmeha na obraze in ustnice, ampak žalost in solze v oči. Pa vendar, ministrski zbor, dajte soglasje vladni koaliciji, da se ta amandma sprejme z amandmajem uravnotežene [[...]] [[izklop mikrofona]]
Hvala. Besedo ima gospod Rihard Braniselj.
Hvala lepa. V Državljanski listi bomo podprli ta amandma, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka, in sicer iz povsem enostavnega razloga: zaradi tega, ker ni dostojno in ni korektno do slovenskega gasilstva, da je na tej postavki planiran znesek nič. Slovensko gasilstvo si to zasluži in, kot rečeno, v Poslanski skupini Državljanske liste bomo ta amandma podprli.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Poslanska skupina bo z veseljem ta amandma podprla. Pozdravljamo odločitev Vlade, da je dala zeleno luč svojim poslancem oziroma obratno. Bilo bi, kolegice in kolegi, preveč, če bi sešteli vse negativne učinke, ki bi prizadeli slovensko gasilstvo. Sedaj tega negativnega učinka ne bo, ostaja pa še vedno, vsaj zame, izjemno grenak udarec po slovenskem prostovoljnem gasilstvu, ki bo moralo plačevati po zakonu o davku na nepremičnine tudi davek na gasilske domove, razen za tiste, ki so v lasti prostovoljnih gasilskih društev – razen če pravniki ne bodo odločili drugače. Pomembno je vedeti, kateri [[...]]
Spoštovani kolegice in kolegi, prosim za posluh v dvorani. Izvolite, gospod Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik, za vzpostavitev miru. Treba bo vedeti, in pravniki bodo morali odločiti, kateri zakon je kateremu nadrejen, ali je Zakon o gasilstvu nadrejen zakonu o davku na nepremičnine ali obratno. Šele potem bomo lahko rekli, ali bodo davka oproščeni vsaj tisti gasilski domovi, ki so v lasti prostovoljnih gasilskih društev. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospa Ljubica Jelušič.
Najlepša hvala za besedo. Lepo dobro jutro vsem skupaj, predvsem našemu ministrskemu zboru in tudi predsednici Vlade! V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov naj pritrdim temu, kar je povedal vodja Poslanske skupine Pozitivne Slovenije, gospod Möderndorfer, in sicer da bomo tudi mi podprli ta amandma. Gre za amandma, ki naj bi prinesel 3 milijone sredstev v enega od podprogramov uprave za zaščito in reševanje. Na upravi sta dva podprograma. Eden zadeva pripravljenost sistema za zaščito in reševanje, drugi pa govori o delovanju sistema zaščite, reševanja in pomoči. Ko gre za vprašanje delovanja, imamo pred očmi celo vrsto prostovoljnih gasilskih in tudi drugih reševalnih enot, gorskih reševalcev, jamarskih reševalcev, reševalcev s psi, skupin za prvo pomoč, Rdeči križ in tako naprej – celo vrsto različnih reševalnih enot, katerih razvoj in oprema morata biti vsaj delno sofinancirana s strani države, kajti velikemu številu prostovoljcev, ki sodelujejo v teh enotah, z ničemer, razen s "hvala lepa", ne povrnemo njihovega prizadevanja v primerih naravnih in drugih nesreč. Zato je pomoč pri njihovi opremi tako zelo pomembna. Rada bi opozorila na še eno posebnost. Nekaj kritik je bilo slišati, češ da imajo gasilske enote po državi kar dobro opremo in da je ta oprema slabo uporabljena oziroma manj uporabljena, kot bi bila lahko. Moram opozoriti na to, da je podprogram Delovanje sistema za zaščito, reševanje in pomoč, ko gre za sofinanciranje opreme reševalnih enot, namenjen enakomernemu razvoju in opremljanju bodisi vseh gasilskih enot nasploh bodisi gasilskih enot širšega pomena in drugih reševalnih enot. Gre za to, da na ravni celotne države dosežemo enakomerno razvitost vseh teh enot, tako v tistih občinah, ki imajo zelo veliko denarja, kot tudi predvsem v tistih, ki imajo manj denarja in računajo na pomoč države. Zato bomo ta amandma tudi podprli. Hvala.
Hvala. V imenu Poslanske skupine DeSUS, gospod Jurša.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav predsednici in vsem ministricam in ministrom! Prav je, da v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije povem, da bomo tudi mi podprli ta amandma. Želim izpostaviti tudi to, da so na nek način znotraj dela v Državnem zboru in v Odboru za obrambo gasilci moja neka posebna specialnost, saj sam pripadam slovenskim gasilcem. Slovenski gasilci s svojo marljivostjo, nenehnim trudom in zbiranjem sredstev ter z ogromnim prostovoljnim delom naredijo za samo državo in za gasilstvo veliko. Brez njihovega [[...]] [[oglašanje iz dvorane]] Gospod predsednik, prosil bi, če lahko malo utišate. Vem, da je težko, da sedimo tukaj že cel včerajšnji dan in skoraj že 4 ure današnjega jutra, ampak vseeno bi kazalo, da se poskušamo poslušati, da pripeljemo zadevo do konca. Da vam ne bi jemal preveč časa, ker je kolega Möderndorfer že povedal, da bomo poslanske skupine podprle ta amandma, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, z namenom, ker želimo vsi skupaj, skupaj z Vlado in z ministrom, slovenskim gasilcem predvsem dobro, in jih želimo tudi v prihodnje podpirati v taki meri, kot smo to počeli do sedaj. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Lahko glasujemo? Prehajamo na glasovanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim? Obrazložitev glasu še v lastnem imenu? Vabim vas k prijavi za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima gospa Mirjam Bon Klanjšček.
Bom glasovala za.
Hvala. Besedo ima gospa Sonja Ramšak.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana predsednica Vlade, ministrski zbor, spoštovani kolegice in kolegi! Vsekakor me veseli današnja odločitev koalicijskih poslank in poslancev, da so vas prepričali naši argumenti in da boste podprli amandma Slovenske demokratske stranke. Gospa Potrata, lahko se držite za glavo, ampak še včeraj ste v splošni razpravi koalicijski poslanke in poslanci nasprotovali našemu predlogu, čez noč pa se je nekaj spremenilo. Žalostno je, da samo ministrstvo za obrambo kot takšno in minister gospod Jakič ni tega sprevidel že ob pripravi oziroma predložitvi samega proračuna Ministrstva za obrambo. Šele na podlagi pritiskov je prišlo do vaše odločitve. Vesela sem v imenu vseh prostovoljnih sestav zaščite in reševanja. Kot je rekla gospa Ljubica Jelušič, ne gre samo za gasilce, ampak gre za vse, ki so prostovoljno vključeni v sistem zaščite in reševanja. Naj vas opozorim še na eno stvar. Če ne bi bilo sofinanciranja, bi lahko prišlo do tega, da bi ti prostovoljni sestavi lahko nabavljali opremo mimo meril, to pa bi bilo zelo slabo, ker bi potem razvrednotili ves sistem, kvaliteto opreme in varnost naših prostovoljnih pripadnikov zaščite in reševanja. Zato še enkrat, hvala vam za to podporo. Verjamem, da vam bodo hvaležni predvsem prostovoljci.
Hvala. Besedo ima gospod Matevž Frangež.
Za. Vzemite si dolžino za zgled.
Hvala. Lahko preidemo na glasovanje? Še ne. V lastnem imenu lahko obrazložite glas. Prijavite se. Besedo ima gospa Alenka Pavlič.
Jaz bom tudi glasovala za.
Besedo ima gospa Saša Kos. Ne želi besede. Besedo ima dr. Vinko Gorenak.
Hvala lepa. To pritiskanje na gumb je malo hinavsko, zato da potem tisti, ki ima kaj povedati, naj ne bi. Ampak dobro, poglejte, 3 milijone evrov za gasilce. To pozdravljam, bom za, ni nobenega dvoma, tako da povem, kako bom glasoval. Ampak temu, kar ste naredili, se reče hinavščina. Tako kot se reče hinavščina tistemu, kar ste rekli glede davka na nepremičnine pri humanitarnih organizacijah. Kaj se dogaja? Najprej ne, vsi mediji o tem pišejo, potem, ko je treba glasovati, pa dobro vedo, kaj boste naredili, tako kot ste pri humanitarnih organizacijah – 3 ure prej sporočili svojemu strankarskemu glasilu Delo, ki je že objavilo, da bo to sprejeto. To vnaprej vedo. Temu se reče manever v dogovoru z mediji, ki vam tako ali tako vedno sledijo. Potem je pa lepa koalicija, ki je dala 3 milijone gasilcem, pa davka ne bo pobirala od humanitarnih organizacij. To je tako, kot da rečemo: dam ti bombonček, ukradel ti bom pa 5 milijonov. To je hinavsko. Hvala lepa.
Hvala, gospod Gorenak. Ampak predlagatelj tega amandmaja je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Gorenak. Besedo ima gospod Jerko Čehovin.
Sveti Florjan 'ma vas rad. Podprl bom.
Hvala. Besedo ima gospa Renata Brunskole.
Hvala lepa. Lepo pozdravljeni! Bom tudi jaz kratka, z gasilskim pozdravom "Na pomoč!", in amandma bom podprla.
Hvala. Besedo ima gospod Matjaž Zanoškar.
Hvala. Tako kot sem dal obrazložitev že pri tem obravnavanju amandmaja, tudi sedaj – z velikim spoštovanjem do slovenskih gasilcev. To spoštovanje je pokazala koalicija s tem, ko podpira vaš amandma, s tem, ko podpira tudi amandma, ki določa, da gasilski domovi ne plačujejo davka na nepremičnine. Hvala.
Hvala. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Delovanje sistema za zaščito, reševanje in pomoč. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti nihče. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2330 – Ministrstvo za kmetijstvo in okolje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Odprava posledic naravnih nesreč. Lahko glasujemo? Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Spoštovana ministrska ekipa, spoštovana predsednica! Vesel sem, da smo podprli prejšnji amandma. Ta amandma je neko logično nadaljevanje, ki se v praksi izvaja. Gre za prerazporeditev sredstev s postavke Trajnostna raba voda in upravljanje z vodami, konkretno ravnanje z odpadnimi vodami, na postavko Odprava posledic naravnih nesreč, in to znotraj postavke ministrstva za okolje in prostor. To pomeni, da ne posegamo v sam proračun in da generalno ne spreminjamo nobenih postavk v proračunu. Gre enostavno za prerazporeditev znotraj samega ministrstva. Razlog, zakaj to predlagam, pa je ta, da bi želel temu ministrstvu in tej vladi prihraniti stroške, ki jih bosta imela, če se bodo projekti in izvajanja del pri odpravi posledic naravnih nesreč zaustavila. Gre za projekte in dejavnosti, ki so teku, v nasprotju s postavko, na kateri se sredstva jemljejo, ki se bodo šele v bodočnosti izvajala, če se bodo. Kajti za projekte ravnanja z odpadnimi vodami je treba najprej pridobiti projektne dokumentacije, gradbena dovoljenja in tako naprej. Zato menim, da je v tem trenutku smiselno to postavko prerazporediti in omogočiti, da se dela na odpravi posledic naravnih nesreč – gre za odpravljanje posledic po poplavah, po neurjih –, na plazovih velikega obsega in tudi na popotresni obnovi nadaljujejo brez kakršnihkoli zaustavitev in s tem brez nepotrebnih stroškov zaustavljanja gradbišč, plačevanja odškodnin gradbenim izvajalcem in tudi nepotrebnih sporov v samem okolju, pa tudi nepotrebne slabe volje znotraj lokalnih skupnosti, kjer so že tako udarjeni z naravnimi nesrečami. Mislim, da bi bilo smiselno, da to koalicija podpre tudi v duhu tega, da se poskuša zagotoviti neko smiselno izrabo proračuna, in se ne bo namenjalo sredstev za plačevanje, kot sem rekel, zapore gradbišč, plačevanje odškodnin gradbenim izvajalcem in še druge stroške, ki bi iz tega naslova nastali. Glede na veliko razumevanje, ki ste ga pokazali pri prejšnjem amandmaju, menim, da bi bilo smiselno tudi ta amandma, ki, kot sem rekel, ne posega v proračun v generalnem smislu, ampak gre samo za prerazporeditev, zaradi same vsebine, ki sem jo predstavil, z vaše strani podpreti.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo obrazložil glas gospod Samo Bevk.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! To področje je res podhranjeno. Podhranjene so tudi naše finance. Če govorimo, recimo, samo o sanaciji potresne škode po potresu v Posočju leta 2004 – prihodnje leto bo 10. obletnica –, bi potrebovali približno 3 milijone evrov, da bi se zadeve uredile. Sicer pa nam je minister zagotovil, da se bo sestal z vsemi župani celotnega območja, ki je bilo prizadeto. Mislim, da bo prvi sestanek že prihodnji teden v torek in potem še v nadaljevanju v decembru in januarju, ko bodo pregledali situacijo za vsa območja, ki so bila prizadeta tako v poplavah kot po potresu in drugih naravnih nesrečah. Tako da upam, da ko bo predsednica Vlade dobila nocoj, ali zjutraj ali dopoldne, zaupnico, da bo koalicija ponovno premislila, kako rešiti področje sanacije naravnih nesreč, kajti stvari se že predolgo vlečejo, in mislim, da je to treba rešiti. Zaradi tega, ker bi zaradi te prerazporeditve sredstev izgubili 100 milijonov evrov kohezijske pomoči, tega amandmaja ne morem podpreti.
Hvala. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Mihael Prevc.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani ministrski zbor, spoštovani kolegice in kolegi! Kolega Bevk me je razočaral s to predstavitvijo, kako bodo glasovali o tem amandmaju. Prepričan sem bil, da je vendarle koalicija od včeraj do danes spremenila svoje mnenje. Vsaj takšen občutek sem imel, kolega Bevk, ko smo to obravnavali včeraj na [[...]]
Gospod Prevc, obrazložitev glasu je, zato predlagam, da ne polemizirate.
Mislim, da je ta amandma tisti, ki bi ga bilo nujno treba sprejeti. Ne gre za velik denar. Gre za to, da bodo številne sanacije plazov, ki so že v teku, zaradi tega izpadle. Tako kot je že omenil kolega pred menoj, to pomeni, da bo ministrstvo moralo bistveno več denarja nameniti za sanacije, ki se bodo zgodile zaradi nesaniranih plazov v tem trenutku. Tako da, koalicija, sedaj je čas, da glasujete za ta amandma. Mislim, da bo potem, ko bo proračun sprejet, prepozno. Hvala.
Hvala. Želi še kdo v imenu poslanske skupine? [[Ne želi.]] V lastnem imenu? Predlagam, da se prijavite za obrazložitev glasu. Besedo ima gospod Danijel Krivec.
Hvala še enkrat za besedo. Še enkrat bi rad poudaril, da ne gre za rušenje proračuna, ampak gre za prerazporeditev. Sicer je bila razlaga mojega kolega, da se bo to, če se bo, enkrat v bodočnosti zgodilo, vendar nisem opozarjal samo na en segment znotraj odprave posledic naravnih nesreč, ampak na celoto, ki jo s tem proračunom postavljate v neenakopraven položaj z ostalimi postavkami. Gre za znižanje več kot 70 % na tej postavki, kar ni primerljivo z ostalimi v proračunu. Še enkrat poudarjam dejstvo, da s tako prerazporeditvijo naredimo več škode kot pa koristi, predvsem pa se je treba zavedati, da so naravne nesreče vsakodnevni pojav, in če ne odpravljamo teh posledic, se v naslednji fazi ti stroški kvečjemu povečajo. Nesmiselno je držati eno postavko v proračunu, ki bo lahko realizirana s koncem naslednjega leta, v istem trenutku pa zapostavljati projekte, ki tečejo. Upam, da to razumete, in tukaj apeliram tudi na predsednico Vlade, za katero verjamem, da razume neko logiko, ki mora potekati tudi znotraj proračuna. Gre se za likvidnost, ki jo moramo zagotavljati na nekih projektih, in ne držati nekih postavk na zalogi, na koncu se pa mogoče niti ne bodo zgodile in bo nekdo rekel: ja, saj bomo pa z naslednjim rebalansom dali za odpravo posledic naravnih nesreč. Mislim, da ta logika ni dobra, da ne bo pripeljala do dobrih rešitev, in bo kvečjemu povečala stroške in izdatke v tem proračunu. Zato še enkrat apeliram na vse vas, da ta amandma podprete, in ministrstvo vseeno lahko – glede na to, da gre za prerazporeditev znotraj enega resorja, če bo minister ugotovil, da tega ne more v celoti izpolniti, še vedno lahko sam prerazporedi ta sredstva nazaj na neko drugo postavko. S tem zagotovimo kontinuiteto izvajanja teh del, ki se izvajajo v tem trenutku, ne enkrat v bodočnosti.
Hvala. Lahko preidemo na odločanje? Še obrazložitev glasu, gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Mislim, da ni korektno, da obstajajo take slepe postavke v proračunu, ki so rezervirane za neke dogodke, ki se ne bodo zgodili, na drugi strani pa ni denarja tam, kjer se zadeve tekoče odvijajo. Včeraj smo pri obravnavi prišli do ene take pozicije, sedaj pa je tukaj, tako kot kaže po obrazložitvi, druga pozicija, in to ni korektno. Drug problem je pa v tem, da tukaj poslušamo, da bi se nekateri potem, ko bo proračun sprejet, nekaj pogovarjali in nekaj premikali. Korektna rešitev je, da se proračunske postavke postavijo tako, da so operativne in se lahko izvajajo. Ne moremo pristati na neke rešitve, kjer se potem naknadno nekaj dogovarja, premika, usmerja in tako naprej, in se vsi ti glavni nameni, ki so v proračunu definirani in o katerih tukaj izgubljamo čas, potem čisto deformirajo in spremenijo. Podpiram predlog, da se postavke v proračunu naredijo tako, kot je smiselno, da se lahko projekti odvijajo, da so sredstva rezervirana in da projekti lahko tečejo. Zato bom ta amandma tudi podprl.
Hvala. Lahko odločimo? Prehajamo na glasovanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Odprava posledic naravnih nesreč. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 45. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2430 – Ministrstvo za infrastrukturo in prostor. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Vzdrževanje javne železniške infrastrukture. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani predstavniki Vlade, spoštovani kolegice in kolegi! Dejstvo je, da je treba za vzdrževanje javne gospodarske službe na področju železniškega prometa letno zagotoviti 70 milijonov evrov, da se vzdržuje kvalitetno stanje zgornjega in spodnjega ustroja na samih železnicah. Naj še enkrat opomnim, da gre za javno gospodarsko službo prevozov železniškega prometa. S tem drastičnim znižanjem sredstev postavljamo to javno gospodarsko službo v nek nevarnostni okvir. Dvomim, da se bo minister nekako zadovoljil s tem oziroma da bo zavzel določene ukrepe. Ti ukrepi bodo drastični, treba bo ukiniti določene dele železniških prog v slovenskem prostoru, in druga alternativa je, da upočasni večino železniških prevozov na počasno vožnjo železniških prevozov v Sloveniji. Tako da naš amandma predvideva 50 milijonov za upravljanje javne gospodarske službe, in to je tisti minimum, ki je potreben, da se ta javna gospodarska služba vsaj obdrži na tem nivoju, na katerem je sedaj.
Hvala. Lahko preidemo na glasovanje? Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine, gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Bom čisto kratek. Poslanska skupina Nove Slovenije bo podprla ta amandma, imam pa tukaj spet eno kritiko. Na odboru za infrastrukturo, ki ga zelo kvalitetno vodi kolega Samo Bevk, smo zelo skrbno pripravili sklep in ga naslovili na Vlado. V tem sklepu priporočamo Vladi, da za železniško infrastrukturo ter tudi za vzdrževanje državnih cest za vsako leto, za leto 2014 ter tudi za leto 2015, zagotovi 50 milijonov evrov. Nobenega odgovora nismo dobili, tako da ne vem več, kolegice in kolegi, ali imamo v Sloveniji parlamentarno demokracijo ali vladno diktaturo. Hvala lepa.
Hvala. Lahko preidemo na odločanje? Obrazložitev glasu v lastnem imenu ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Sestavni del tega amandmaja je tudi nadaljevanje obnove železniške proge od Ribnice proti Kočevju. Če se hoče območje Kočevja odpreti in omogočiti uporabo železniške proge, razbremeniti promet, potem je treba zagotoviti tudi sredstva za dokončanje te proge. Leta 2006 je bila v poroštvenem zakonu prvič ta postavka vnesena noter – delna obnova –, kasneje pa so se te stvari dodajale iz drugih virov, vendar dokler ni nekega sistemskega vira, proračunskega vira, ni mogoče resno računati, da se bo ta projekt dokončal v fizičnem smislu. Predlagam, da amandma podprete.
Hvala. Želi še kdo obrazložiti glas? Če ne, prehajamo na glasovanje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Vzdrževanje javne železniške infrastrukture. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 47. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2431 – Direkcija Republike Slovenije za ceste, in na odločanje o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. Najprej prehajamo na glasovanje o amandmajih k podprogramu Upravljanje in tekoče vzdrževanje državnih cest. Pod točko 1 odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Upravljanje in tekoče vzdrževanje državnih cest. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani! V tem segmentu je situacija podobna kot na železnicah oziroma je še veliko bolj kritična. Rekel bi, da je s strokovnega vidika povsem neresna. Tu se sredstva zmanjšujejo za 90 %, z 82 milijonov evrov na pičlih 8 milijonov evrov. Gre za povsem nestrokoven, neresen pristop in odnos do slovenskih magistralnih in regionalnih cest. Po drugi strani smo pa zagovorniki varnosti, kvalitete prevozov. Ampak stališče ministrstva – ne vem, kateri so bili tisti strokovnjaki, strokovni svetovalci ministra, da mu svetujejo takšno anomalijo v odnosu do slovenskih magistralnih in regionalnih cest. Če vzamem v obzir, da je enako ali podobno tudi v letu 2015, to pomeni, da bo po dveh letih stanje na slovenskih cestah alarmantno. Potem se ne spraševati, kje je varnost. Jasno vemo, kdo so krivci. Tako neresen pristop do slovenske cestne infrastrukture je pa res strokovni absurd. Hvala.
Hvala. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, gospod Franc Bogovič.
Lep pozdrav, spoštovana predsednica Vlade! Dobro jutro, še posebej gospodu Virantu! Tudi v Slovenski ljudski stranki bomo podprli ta amandma. Imamo podoben amandma pri tem uporabniku. Strokovni sodelavci, ki so v pomoč ministrstvu, to je Direkcija Republike Slovenije za ceste, so na odboru za infrastrukturo zelo nazorno prikazali, kako velik problem je, če se bo uresničilo to, kar je sedaj zapisano v proračunskem dokumentu – da bodo slovenske ceste ostale brez vzdrževanja, brez investicijskih sredstev. Res je realno povedal, da je s tem zelo ogrožena varnost na slovenskih cestah, po drugi strani pa je tudi problem, da bo cela vrsta investicij, ki so začete, prekinjenih. Na ta način dajemo tudi zelo slabo sporočilo slovenskemu gradbeništvu, zagonu gospodarstva v Sloveniji. Prepričani smo, da bi zaradi takšnega stanja, v katerem se slovenske ceste nahajajo, zaradi tega, ker lahko na takšen način Vlada tudi s takšnimi investicijskimi sredstvi pomaga pri zagonu gospodarstva, bilo prav, da bi bil vsaj eden od teh dveh amandmajev sprejet. Podpiramo prvi in drugi amandma.
Lahko odločimo? Prehajamo na glasovanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Upravljanje in tekoče vzdrževanje državnih cest. Amandma je pod točko 1. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 45. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod točko 2 odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k podprogramu Upravljanje in tekoče vzdrževanje državnih cest. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 46. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmajih k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Pod točko 1 odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 46. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod točko 2 odločamo o prvem amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 45. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod točko 3 odločamo o drugem amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 47. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2611 – Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, in na odločanje o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. Najprej odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Denarna nadomestila brezposelnim. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospa Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. V Slovenski demokratski stranki bi bili zelo veseli, če bi se uresničile napovedi te vlade, da se bo brezposelnost zmanjšala. Ob trendih in napovedih, ki so precej slabe, poleg tega pa še ob vseh uničujočih ukrepih, ki jih sprejemate, verjetno temu ne bo tako. Ministrica sicer pravi, da se brezposelnost zmanjšuje, vendar to lahko trdi le zato, ker primerja neprimerljivo in pri tem ne upošteva sezonskih nihanj in sprememb, ki se zgodijo, ko se študentje ob zaključku študija pojavijo na zavodu za zaposlovanje. To je slabo. Na postavki nadomestila za brezposelne osebe zmanjšujete sredstva ob, kot sem rekla, napovedih in trendih, ki kažejo, da temu ne bo tako. Novih delovnih mest na vidiku še ni, tako da ocenjujemo, da bi morali zagotoviti več sredstev na postavki nadomestila za brezposelne. Če ti ljudje že ostanejo brez zaposlitve, je prav, da potem dobijo vsaj nadomestilo in prebrodijo tisti čas do nove zaposlitve, za katero upamo, da jo dobijo čim prej. Zato predlagamo amandma, ki to sanira, in predlagamo, da ga podprete.
Hvala. Lahko odločimo? Prehajamo na glasovanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Denarna nadomestila brezposelnim. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 47. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo še o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Štipendije. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3330 – Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Mediji in avdiovizualna kultura. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, gospod Andrej Čuš.
Dobro jutro vsem, tudi predstavnikom Vlade! Namen našega amandmaja je predvsem uskladitev z Zakonom o medijih. Ta v 4.a členu določa, da se za razvoj programskih vsebin radijskih in televizijskih programov s statusom lokalnega, regionalnega in študentskega oziroma nepridobitnega radijskega ali televizijskega programa nameni vsota, ki ustreza vrednosti 3 % zneska prispevka za RTV. V letu 2012, recimo, za informacijo, je bilo pobranih skorajda 92 milijonov evrov, in glede na to, da Vlada na tej postavki jemlje oziroma niža sredstva pod zakonsko postavko, se nam zdi prav, da je proračun usklajen z veljavno zakonodajo. Zato bi vsekakor bilo prav, da to podpremo. Za to rešitev so se zavzele mnoge poslanske skupine in tudi člani Odbora za kulturo že na seji Odbora za kulturo, ko je bilo prisotnih tudi kar nekaj drugih gostov, ki so k temu pozvali, skupaj pa sicer programi posebnega pomena – to so programi RTV Slovenija ter lokalni, regionalni, študentski in nepridobitni programi – predstavljajo eno četrtino vseh radijskih in televizijskih programov. Tukaj dovolite samo, da povem, da se je tudi Gospodarska zbornica obrnila na poslanske skupine Državnega zbora, in samo, da še naštejem izdajatelje televizijskih programov posebnega pomena, katerih obstoj želimo zagotoviti z našim predlogom amandmaja: Vaša televizija Velenje, Vaš kanal Novo mesto, RTS Maribor, ATV Signal Litija, Gorenjska TV, Kanal 10 Murska Sobota, Media TV Škofja Loka, Televizija Celje, TV AS Murska Sobota, ITV Ljubljana, Čarli TV Ljubljana. Potem so tukaj še radijski programi: Koroški radio, Murski val, Radio Celje, Radio Kranj, Radio Kum, Radio Ptuj, Radio Slovenske gorice, Štajerski val, Alpski val, Radio Gorenc, Radio Odmev, Radio Robin, Sora, Triglav, Univox Kočevje, Radio Velenje ter tudi Radio Ognjišče in Radio Študent. Če bomo sprejeli omenjen, tudi naš, predlagan amandma, bomo zagotovili, da bo medijska krajina v celotni Sloveniji vsaj na tej ravni, kot je danes, in da ne bo samo po ravni posvečenih. Hvala.
Hvala. Lahko odločimo? Prehajamo na glasovanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Mediji in avdiovizualna kultura. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 46. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3340 – Ministrstvo za kulturo. Pod točko 1 odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Mediji in avdiovizualna kultura. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima gospod Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Poslanska skupina Nove Slovenije bo ta amandma podprla, in prosim tudi druge kolegice in kolege, da ta amandma podprejo. Za leto 2015 naj povem, da je Vlada podobnemu amandmaju prisluhnila sicer samo do ene polovice predlaganega zneska. Kolega Čuš je zelo eksaktno opredelili in razložil zelo podoben amandma, ampak želim povedati nekaj drugega. Ko je parlamentarna delegacija Državnega zbora, ki jo je vodil predsednik Državnega zbora, bila letos jeseni na Madžarskem, smo predsedniku vlade Orbánu predstavili problem financiranja dvojezičnih šol v Porabju. Povedal je: "Sedaj, ko zaključimo ta pogovor, imam sejo vlade, in na tej seji vlade bom ta problem financiranja rešil." In ga je rešil, in sicer za vsako šolo mislim, da 15 tisoč evrov. V dveh urah je bil problem na madžarski vladi rešen. Zakaj govorim o tem? O tem govorim zato, ker mediji, ki jih zadeva ta amandma, iz Pomurja pokrivajo tudi življenje porabskih Slovencev. Mislim, da se razumemo, o čem govorim, in zato mislim, da moramo najprej mi prisluhniti, in to toliko bolj, če je madžarska vlada prisluhnila našim zahtevam, ko gre za Slovence v Porabju. Zato prosim za podporo temu amandmaju, kolegice in kolegi.
Hvala. Lahko odločimo? V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Franc Bogovič.
Pri tem uporabniku sta dva amandmaja. Eden je s strani naše poslanske skupine, zato bom ob amandmaju Nove Slovenije obrazložil tudi naš amandma in dal podporo tako vašemu amandmaju kakor tudi amandmaju, ki ga je vložila Slovenska ljudska stranka. Mediji so pomemben del družbe, in iz izkušenj lahko mirno rečem, da je glas regionalnih medijev zelo pomemben, predvsem z vidika, ker se na regionalnem mediju kdaj še prebije tudi kakšna dobra novica skozi, medtem ko so žal nacionalni mediji večkrat bolj podvrženi aferam in temu, kar se v družbi dogaja. Žal imajo dovolj materiala za svoje delo, tako da resnično dobre novice več ne pridejo v nacionalne medije. Zato mislim, da bi bilo za stanje duha v tej državi dobro, če bi pluralizem na medijskem prostoru podprli s tem, da bi s takšnim amandmajem regionalnim medijem omogočili tudi več sredstev. Mislim, da bo to dobra naložba, zato predlagam, da podprete prvi ali drugi amandma. Sam bom podprl enega in drugega, če bomo glasovali o obeh.
Hvala. Lahko odločimo? Prehajamo na glasovanje o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Mediji in avdiovizualna kultura pod točko 1. Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 45. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod točko 2 odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k podprogramu Mediji in avdiovizualna kultura. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 46. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu predloga sprememb proračuna v celoti. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 31. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je posebni del predloga sprememb proračuna v celoti sprejet. Prehajamo na odločanje o načrtu razvojnih programov. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 32. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih predloga sprememb proračuna. Sprašujem predstavnika Vlade, ali je predlog državnega proračuna glede prejemkov in izdatkov usklajen. Besedo ima minister Čufer.
Ne, zaradi sprejetih amandmajev na posebni del predloga sprememb proračuna za leto 2014 proračun ni usklajen, zato je treba pripraviti uskladitveni amandma. Vlada potrebuje 15 minut.
Hvala. Na podlagi mnenja Vlade ugotavljam, da predlog sprememb državnega proračuna ni usklajen. Vlada naj do 4. ure in 45 minut pripravi amandma za uskladitev predloga sprememb državnega proračuna. Do amandmaja Vlade se bo opredelilo tudi matično delovno telo. Seja Odbora za finance in monetarno politiko bo ob 5. uri v veliki dvorani na Tomšičevi. Postopkovno, gospod Han.
Spoštovani predsednik, sprašujem, če bi lahko šli kar naprej na proračun za leto 2015. Ne? Hvala. Se opravičujem.
Ne bo šlo. Torej, odbor se sestane ob 5. uri v veliki dvorani na Tomšičevi. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam tudi 47. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 5. uri in 15 minut.
Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je z obravnavo in glasovanjem o amandmaju Vlade za uskladitev Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014. Matično delovno telo je opravilo sejo. Poročilo odbora je objavljeno na e-klopi. Sprašujem, če želi mogoče besedo predstavnik Vlade za predstavitev amandmaja Vlade. [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik matičnega delovnega telesa, ki je obravnavalo uskladitveni amandma? Besedo dajem predsedniku odbora za finance gospodu Bojanu Starmanu.
Dobro jutro vsem skupaj! Na podlagi 42. člena in sedmega odstavka 166. člena ter ob smiselni uporabi 163. člena Poslovnika Državnega zbora je Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo pripravil dodatno poročilo k Predlogu sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014 [[DP2014]] EPA 1466 /VI. Odbor za finance in monetarno politiko je na 73. nujni seji 14. 11. 2013 kot matično delovno telo obravnaval uskladitveni amandma Vlade Republike Slovenije k Predlogu sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014. Na podlagi sprejetih amandmajev k posebnem delu Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014 je Vlada pripravila amandma za uskladitev predloga sprememb proračuna po posameznih delih. Na podlagi sprejetih amandmajev k posebnem delu predloga sprememb proračuna je namreč potrebna uskladitev splošnega dela in uskladitev ter sprememba načrta razvojnih programov. Odbor je uskladitveni amandma v besedilu, kot ga je predlagala Vlada, podprl, in predlaga, da se podpre. Hvala lepa.
Hvala. Sprašujem, ali želijo besedo predstavniki poslanskih skupin. Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. Preden preidemo na odločanje o amandmaju za uskladitev predloga sprememb proračuna, bi vas želel opozoriti, da v skladu s sedmim odstavkom 163. člena Poslovnika Državnega zbora Predlog sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014 ne bo sprejet, če ne bo sprejet uskladitveni amandma. S tem bi bila Vladi v skladu s prvim odstavkom 117. člena Ustave Republike Slovenije izglasovana nezaupnica. Prehajamo na odločanje o amandmaju za uskladitev predloga sprememb državnega proračuna. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 29. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o Predlogu sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014 v celoti. Ker je predsednica Vlade na sprejetje Predloga sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014 v celoti vezala vprašanje zaupnice, se bo s sprejetjem sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014 štelo, da je bila Vladi Republike Slovenije izglasovana zaupnica. Na podlagi 86. člena Ustave Republike Slovenije bo predlog sprememb sprejet, če bo zanj glasovala večina navzočih poslancev, to je tako imenovana navadna večina. Obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin? Predlagam, da se prijavite za obrazložitev glasu v imenu poslanskih skupin. Gospod Marko Pavlišič bo obrazložil stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo. V Državljanski listi bomo predlog sprememb proračuna za leto 2014 podprli. Predsednici Vlade s tem ne dajemo zgolj zaupnice, ampak ji tudi podaljšujemo odgovornost. Upamo, da bo celotna Vlada našo podporo razumela v smislu visokih pričakovanj, ki jih imamo glede potrebnih, nujnih ukrepov. Danes smo prijazni, jutri ne bomo več, pa ne zato, ker bi želeli nagajati [[...]] [[oglašanje iz dvorane]]
Prosim za mir v dvorani!
Ne zato, ker bi želeli nagajati, ampak ker se zavedamo, da edino s trdim in resnim delom lahko naredimo občuten korak naprej. Spoštovana predsednica Vlade, draga Alenka, srečno!
Hvala. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Matjaž Han.
Hvala lepa. Lepo dobro jutro, spoštovana predsednica Vlade, ministri, ministrice, spoštovani predsednik Državnega zbora, kolegice in kolegi! Naporen večer je za nami. Za nekatere je naporen teden, za večino ministrskega zbora in tudi tega pa napornih 6 mesecev. 6 mesecev je ta vlada, odkar je prevzela oblast, krvavo delala, sprejela pomembne odločitve, težke odločitve, in verjamem, da se bodo rezultirale tudi v naslednjem letu, da bomo Slovenijo popeljali na pota, ki si jih Slovenija tudi zasluži. Garant za to je predsednica Vlade z ministrsko ekipo, seveda pa brez podpore koalicije ne bo šlo. Vsem skupaj želim srečno in želim nam še veliko uspeha, predvsem pa veliko tovariškega vzdušja. Hvala lepa. Da ne pozabim, proračun bomo podprli in bomo s tem tudi podprli zaupnico predsednici Vlade.
Hvala. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovana gospa predsednica Vlade, ministrski zbor! Poslanska skupina Nove Slovenije sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014 ne more podpreti. Videli smo sami, da je bilo veliko zadrege v koaliciji, velikokrat smo videli stisnjene zobe, da so kolegice in kolegi iz koalicije pritisnili, odločili, čeprav z odločitvami niso bili zadovoljni. Tudi mi nismo zadovoljni. Še nekaj naj povem. Naj spomnim, da bi bilo, recimo, vsaj malo bolj higienično, če bi kakšen dan, dva počakali z današnjim odločanjem. Zakaj to govorim? Zato, ker je v Evropski uniji letos maja začel veljati evropski zakonodajni sveženj, dvojček, "two pack", ki nacionalnim vladam naroča, da predloge svojih proračunov pošljejo Evropski komisiji v mnenje. In prav danes, 15. novembra 2013, bo Komisija sprejela mnenja o osnutkih proračunskih načrtov, ki jih je predložilo 13 držav članic evroobmočja. 4 države s programi makroekonomske pomoči niso vključene. Res je, na področju evroobmočja še ni prakse. Preveril sem, da pa vseeno večina držav čaka z dokončnim odločanjem o proračunskih dokumentih za naslednje leto. Nam se nekako mudi. Bilo bi, kot rečeno, najmanj higienično, da bi to poročilo tudi videli. Pa da se razumemo, kolegice in kolegi, sem prvi v tej hiši, ki si želi, da bi bilo to mnenje dobro za Slovenijo, ker kakršnikoli slabi signali zelo slabo vplivajo na Slovenijo, na naše vzdušje, da ne govorim o finančnih trgih in tako naprej. To je naša pripomba. Dajem sicer odpustek Vladi za to, da ni čakala tega mnenja Evropske komisije, ker je to začetek. Ampak želim, da se to v prihodnje ne ponavlja. Kot rečeno, Poslanska skupina Nove Slovenije bo glasovala proti spremembam proračuna Republike Slovenije za leto 2014. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Mag. Andrej Šircelj bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa, spoštovani predsednik Državnega zbora. Spoštovana predsednica Vlade, ministri, državni sekretarji in sekretarke! V Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli sprememb proračuna za leto 2014. Prvi razlog za to, da tega ne bomo naredili, je, da je ta proračun nerealen. Nerealen je, prvič, zaradi tega, ker ne vključuje nekaterih odhodkov, ki izhajajo iz povečanja plač, in odhodkov, ki se nanašajo na izbrisane. Že zaradi tega je nerealen. Po drugi strani ta proračun ne vključuje denarja, za katerega se bomo morali zadolžiti, realnega denarja, zaradi sanacije bank. To nas šele čaka, in verjetno bo kmalu spet naslednja sprememba proračuna za leto 2014. Prav tako proračun ne izkazuje nobenega denarja iz naslova privatizacije. Kot kaže, je ta proces dejansko zastal ali pa ga nekateri delajo s figo v žepu, saj navsezadnje tudi javno govorijo, da je privatizacija nekaj slabega in ne dobrega. In ne nazadnje, proračun ne temelji na tem, da bi ustrezno zniževal tudi druge odhodke, kar je ta vlada navsezadnje obljubila tudi evropskim institucijam, predvsem Evropski komisiji, ko je zapisala v svoj program, da bo na strani odhodkov prispevek k primanjkljaju tega proračuna dvotretjinski, ena tretjina pa na strani prihodkov. Kaj je Vlada naredila od tistega, kar je morda obljubila? Nič drugega, razen to, da je zviševala davke, od davka na dodano vrednost, dohodnine, do davka na nepremičnine, do tega, da je povečala nekatere cene, cene vinjet in tako naprej. To bo prineslo v državno blagajno po izračunih Vlade približno pol milijarde evrov, kar z drugimi besedami pomeni, da bo vsak državljan oziroma državljanka Slovenije dodatno obdavčena za 250 evrov. Ne ve se, za kaj, za porabo. Ni nobenega razvoja, ni nobenega upanja, da bi Slovenija s tem proračunom, ki kaže ekonomsko, socialno in gospodarsko politiko, dejansko prišla iz krize. Zato v Slovenski demokratski stranki proračuna ne bomo podprli in tudi ne zaupnice predsednici Vlade.
Hvala. Gospod Jani Möderndorfer bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivne Slovenije.
Spoštovana predsednica, Vlada in zbor! V Pozitivni Sloveniji smo prevzeli največjo odgovornost, ko smo se odločili, da bomo ponudili premierko, ki je tudi sestavila uspešno vlado. V teh mesecih, kratkih mesecih je Alenka Bratušek naredila tisto, kar si prej ni mogla predstavljati nobena od slovenskih vlad – da bi lahko v tako kratkem času naredila tako velike korake. Vendar to ni dovolj, to vemo vsi. Še posebej, ko se pogovarjamo o proračunu za leti 2014 in 2015, vemo, da nihče v tej dvorani v resnici z njim ni najbolj zadovoljen. Eni ga kritizirate 12 ur in niti ne veste, kaj počnete, drugi pa vemo, da imamo zelo majhne možnosti – tisto, kar nam je dano. Prepričani pa smo, da se je s tem, ko je predsednica Vlade vezala zaupnico, odločila, da bo vezala zaupnico na najpomembnejši dokument, in to je proračun. S tem je dala jasno vedeti, ali gremo naprej s to vlado ali pa v resnici povemo, da se ne gremo več. Verjamem, in v Pozitivni Sloveniji verjamemo, da bo zaupnica tej vladi dala še večjo odgovornost, in ta odgovornost je, da Slovenijo povleče iz krize. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Franc Bogovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
V Slovenski ljudski stranki se zavedamo, da je Slovenija v težki situaciji. To smo preizkusili tudi kot del koalicije. Skoraj 8 mesecev bo, odkar je po 13 mesecih delovanja koalicije prišlo do nove koalicije, in v tem času ves čas poskušamo konstruktivno sodelovati. Mislim, da smo se pokazali takrat, ko smo poizkušali spremeniti Ustavo Republike Slovenije, zapisali v Ustavo spremembe glede referenduma in tudi zapisali fiskalno pravilo. Od takrat naprej lahko rečem, da ko je bila ta potreba po dvotretjinski večini porabljena, smo bili večkrat razočarani glede tega, na kakšen način se vodi Republika Slovenija. V zadnjih tednih še najbolj, ko se enostavno več ne slišimo, se ignoriramo, tudi na takšen način, da se v enem tednu zbranih 70 tisoč glasov nikogar ne dotakne, in se misli, da se gre lahko mimo njih, kot da se niso zgodili. Mislim, da v Sloveniji potrebujemo dialog in ga bomo potrebovali tudi v prihodnjih mesecih. Tega dobrega pol leta ste imeli težko delo. Skozi dokumente, ki ste jih poslali v Bruselj, ste v veliki meri na nek način realizirali to, kar je bilo lansko leto sprejeto v ZUJF. Bojim se, da se na odhodkovni strani kaj dosti več od tega ni zgodilo, in da se je ta arzenal na nek način izčrpal. Bili ste zelo pridni na drugi strani, kjer ste na pol leta napolnili približno od 200 do 300 milijonov novih davkov v proračun Republike Slovenije. Mislim, da se je ta igra novih davkov iztekla z danes po vsej verjetnosti sprejetim, samo upam, da ne uveljavljenim, davkom na nepremičnine. Manjka reformni paket. Nisem vas slišal govoriti o tem, katere reforme bi se sprejemale na področju odhodkovne strani, ki bi spremenile navade, ki smo jih v Sloveniji vpeljali v zadnjih 20 letih. Proračun, ki vas sedaj drži skupaj, je proračun, ki je na trhlih postavkah. Danes je že bilo slišati, koliko je teh neznank. Noben proračun v zadnjih desetletjih se ni objektivno sprejemal na tako neznanih osnovah, kot obstajajo v letošnjem letu. Zato sem trdno prepričan, da bi bila zaupnica, če bi šli glasovati po 13 mesecih, po enem letu, tako kot je bilo rečeno, se pravi naslednji marec, dosti bolj realna in tudi dosti težja. Do takrat nas vse skupaj čaka težko delo, zaupanje, ki bi ga naj sedaj imeli v IMF, OECD, Komisiji – upam, da ga bomo imeli tudi na finančnih trgih, ko bo treba naslednjo pomlad iskati velike količine denarja. Takrat bi bila zaupnica dosti bolj realna, dosti bolj bi imela pogled usmerjen že za dve leti naprej. Za današnjo vam čestitam, ker so se poslanske skupine tako izjasnile, in vam tudi želim veliko sreče.
Hvala. Gospod Franc Jurša bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik. Še enkrat lep pozdrav predsednici Vlade, ministricam, ministrom in tudi vam, spoštovani kolegice in kolegi! Na samem začetku moram reči, da je za nami eno lepo obdobje trdega dela na usklajevanju proračuna oziroma dopolnitvi proračuna za leto 2014. Istočasno pa moram reči, da je potekalo tudi usklajevanje za proračun za leto 2015. Pred nami je zadnji čin tega dejanja, to je izglasovanje spremembe proračuna za leto 2014. Poslanci Demokratične stranke upokojencev Slovenije bomo ta proračun potrdili. Predsednica Vlade, pred vami je novo naporno obdobje, v katerem bo treba vložiti ogromno energije v sanacijo bank in urejanje področja gospodarstva. Če boste te zadeve uspešno pripeljali do tiste točke, da bomo lahko rekli, da je Slovenija prišla iz krize, vam že vnaprej čestitam. Brez pomoči nas, ki tukaj sedimo – mislim predvsem na koalicijo –, in tvornega sodelovanja opozicije to ne bo šlo. Če bomo stopili vsi skupaj, potem Slovenijo in nas vse skupaj čaka lepa prihodnost. Že vnaprej čestitam, ker sem prepričan, da boste to zaupnico od nas tudi dobili.
Hvala. Lahko preidemo na glasovanje? Obrazložitev glasu v lastnem imenu? Predlagam, da se prijavite k obrazložitvi glasu v lastnem imenu. Besedo ima mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Spoštovana predsednica Vlade, spoštovani ministrski zbor! Osebno sprememb proračuna za leto 2014, najpomembnejšega dokumenta za državo, ne bom podprl iz več razlogov. Prvič, ta proračun je nerealen. Nerealne so že predpostavke in napovedi. Spomnimo se samo, da je narejen na napovedi Umarja z 0,8-odstotnim padcem BDP. Zadnja napoved EBRD je 2,5. Ocenjujem, da je nerealen, saj ni vključenih odhodkov za neusklajeno nesorazmerje plač, niso zajeti odhodki za odškodnine izbrisanih, kot največja postavka pa sanacija bančnega sistema. Ocenjujem, da 1,2 milijarde ne bo dovolj. Problematično in zaskrbljujoče je, da ta proračun nekateri ocenjujete kot socialno naravnanega, pri tem pa bomo gospodarstvo in davkoplačevalce v letu 2014 obdavčili s 550 milijoni novih davkov. Pot, ki ste si jo zastavili, davčnih obremenitev, podražitev ni pravilna in Slovenije ne bo popeljala iz krize. Samo vprašanje za vas, gospa predsednica Vlade: kdaj lahko pričakujemo rebalans proračuna, 15. januarja ali 1. februarja? Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Pukšič.
Hvala lepa. Proračuna za leto 2014 ne bom podprl. Kaj je največji problem Slovenije v tem trenutku? Bančna luknja, prezadolženo gospodarstvo, in še eden večjih problemov od vseh teh je nezaupanje v pravni sistem. Kakšno je stanje v našem gospodarstvu, kažejo gospodarstveniki. Danes boste, gospa predsednica Vlade, dobili zaupnico od vladne koalicije, to je od treh strank. Kaj bi bilo, če bi v sredo, 20. novembra, ko bodo gospodarstveniki sedeli skupaj, njih vprašali, ali si še zaslužite zaupanje, vodenje vlade naprej? Glede na to, kar so pokazali, kaj se dogaja v naši državi, bi vam verjetno povedali, da je bilo 8 mesecev dovolj, da ste pokazali, da enostavno ne znate ali ne zmorete. Ne samo v opoziciji, ampak tudi strokovnjaki, ekonomisti – dr. Bogomir Kovač je napisal: "Še nikoli v zadnjih 15 letih ni bilo toliko negotovosti, kot jih ima sedanji proračun." In vi, gospa predsednica, ste rekli: "Z davki omogočamo, da se državljani počutijo varne v lastni državi." Bog pomagaj taki izjavi! Z davki, s katerimi nadaljujete, in verjetno boste sprejeli tudi zakon o davku na nepremičnine, čeprav mu nasprotuje že več kot 70 tisoč prebivalcev te države, boste to državo dokončno pokopali. Ne želim sodelovati pri tem.
Hvala. Lahko odločimo? Še ne. Vabim vas k prijavi za obrazložitev glasu v lastnem imenu. Besedo ima mag. Andrej Vizjak.
Spoštovani predsednik, spoštovana predsednica Vlade z ministrskim zborom! Proračun za prihodnje leto in za leto 2015 se sprejema v relativno negotovih časih. Če je kaj gotovo, je gotovo to, da so napovedi za prihodnost negotove, in v takšnih razmerah, ko hkrati tudi gospodarstvo pada – beležimo namreč negativno gospodarsko rast oziroma gospodarski padec –, ko nam narašča stopnja brezposelnosti, bi pričakoval, da je prva prioriteta te vlade dvig gospodarske aktivnosti, spodbujanje gospodarstva in ustvarjanje novih delovnih mest. To je tisto, kar lahko Slovenijo pripelje iz teh nezavidljivih časov. Žal pa proračunski dokument za prihodnje leto in leto za tem temelji na ukrepih, ki zavirajo gospodarsko aktivnost. Povečevanje davkov na vseh nivojih tudi po priznanju predsednice Vlade in ministrov ne bo pozitivno vplivalo na gospodarsko aktivnost in tudi ne na nova delovna mesta, kar pomeni, da se bo ta problem lahko samo še poglabljal. Zelo pomembno je tudi, da ta proračun – vsi to veste – povsem ne pokriva potrebe po sanaciji bančnega sistema, ki jo bomo slišali konec tega leta. Sami veste, da 1,2 milijarde evrov v bilanci B ne bo dovolj za sanacijo bančnega sistema, in sami tudi veste, da ta proračun ne bo izvedljiv in da tudi škodi tistim, ki v tej državi ustvarjajo in ki edini lahko popeljejo to državo iz krize. Zato nikakor ne morem tega proračuna podpreti. Prav tako ne morem podpirati takšne politike, ki duši gospodarstvo in z davki obremenjuje prebivalstvo.
Hvala. Besedo ima gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala. Tudi sam lahko izkažem "ne" temu proračunu z več vidikov. Vlada, ki je nastopila, je vsaj v prvih 14 dneh ali pa v prvem mesecu kazala neko pot prejšnje vlade, ki se je nekako pokazala kot uspešna, predvsem v smislu tega – danes se moramo zavedati, da uspešnost ali pa zaupnico ali nezaupnico neki vladi kažejo predvsem tisti, ki nam posojajo denar. Naši pribitki, naše 10-letne obveznice so zrasle v tem trenutku vsega cca 6,15 %. In tukaj se kaže ta zaupnica ali pa nezaupnica vladi. Z izposojanjem denarja v drugem letu, ki bo v radiusu cca 5 milijard, po takšni stopnji ta država ne more nadaljevati svoje poti in bo kot takšna ekonomsko propadla. Vse, kar lahko povem v tem trenutku, je, da bo proračunski primanjkljaj, ki ga napovedujem, v radiusu od cca 5,5 do 6 %. Država je postala trajno nekonkurenčna. V zadnjih 6 mesecih niste pripravili niti ene resne strukturne reforme. Nujno je bila potrebna tudi reforma slovenskega šolskega sistema. Ne vemo, kaj bi naredili s strukturno brezposelnimi osebami v naši družbi. Z novimi davki ste v prvih mesecih morda nekaj nadoknadili, v naslednjem letu pa se pričakuje strašen zdrs. Predvsem slovensko poslovno okolje postaja trajno nekonkurenčno, in zaradi tega ne pričakujemo večjih vlaganj tujih vlagateljev v slovensko okolje. Prav tako na tako imenovanem dezinvestiranju, prodajanju državnega premoženja niste naredili ničesar, kar bi bila ključna rešitev v teh trenutkih za slovenski proračun. Napovedujem zlom, zato temu proračunu ne morem dati neke zelene luči. Lahko dam neko rdečo luč in nek opomin, da poskusite kaj narediti v tisti smeri, ki sem vam jo sedaj nakazal. Hvala.
Hvala. Lahko odločimo? Ugotavljam, da noben ni prijavljen k obrazložitvi glasu, zato prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 50, proti 31. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 31.]] Glede na izid glasovanja ugotavljam, da so bile spremembe proračuna Republike Slovenije za leto 2014 sprejete in da je bila s tem Vladi Republike Slovenije izglasovana zaupnica. Preden zaključimo, moramo še na podlagi osmega odstavka 163. člena Poslovnika Državnega zbora glasovati o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor pooblašča predsednika Odbora za finance in monetarno politiko Bojana Starmana, poslanca Alojzija Potočnika, Pozitivna Slovenija, in poslanca Ivana Grilla, Slovenska demokratska stranka, da v sodelovanju z Ministrstvom za finance ter Zakonodajno-pravno službo na podlagi sprejetih odločitev zbora pripravijo končno besedilo sprememb proračuna Republike Slovenije za leto 2014. Lahko glasujemo o tem sklepu? Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 76, proti nihče. [[Za je glasovalo 76.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Preden zaključim to točko dnevnega reda, sprašujem predsednico Vlade mag. Alenko Bratušek, če želi nagovoriti Državni zbor. [[Želi.]] Imate besedo za govornico. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Najprej, dragi poslanke in poslanci, se vam zahvaljujem za izkazano podporo. Zahvaljujem se tudi ministrom moje vlade, ki so v pol leta opravili dobro in težko delo. Zahvaljujem se predsednikom koalicijskih strank in celotni koaliciji, da kljub različnim programom, ki jih imajo naše stranke, znamo in smo do sedaj vedno znali najti kompromis, ki je dober za našo državo. Obljubo, ki sem jo dala, ko sem prevzemala vlado, sem izpolnila. Prav tako sem izpolnila obljubo, da se ne bom ukvarjala s preteklostjo, ampak bom gledala v prihodnost, in še pomembnejšo, to je, da bom naredila vse, da bomo svoje težave lahko rešili sami. Točno na tej poti smo. Svoje težave rešujemo sami. V sredo nam je Evropska komisija dala prvo potrdilo, da smo na svoji poti. Tudi glede tega, kar bo jutri dobila Slovenija, sem zelo optimistična. Poročilo bo predstavljeno jutri oziroma danes, se opravičujem – je že kar nekaj časa za nami. S takšnim delom kot do danes, če bomo naprej delali tako, bomo ob koncu naslednjega leta, v drugi polovici naslednjega leta prav gotovo beležili pozitivno gospodarsko rast, še manj brezposelnih. Verjamem, da bodo ob takšnem delu naše vlade tudi državljanke in državljani prav kmalu občutili pozitivne učinke našega dela. Še enkrat, hvala poslankam, poslancem, koaliciji ter ministricama in ministrom. Hvala.
Hvala tudi predsednici za nagovor. Hkrati čestitke za izglasovano zaupnico in z velikimi željami za uspešno delo Vlade tudi v prihodnje. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Dopolnjenega predloga proračuna Republike Slovenije za leto 2015. Prehajamo na odločanje o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Ali lahko odločimo? Smo pred odločitvijo o splošnem delu dopolnjenega predloga proračuna za leto 2015. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 31. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je splošni del dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 9. 11. 2013. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1711 – Ministrstvo za notranje zadeve. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Podpora lokalni samoupravi ter koordinacija državne in lokalne ravni. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 34, proti 44. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1714 – Policija. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Kriminalistična dejavnost. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 47. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1912 – Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k podprogramu Delovanje sistema za zaščito, reševanje in pomoč. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 33, proti 45. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2330 – Ministrstvo za kmetijstvo in okolje. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Odprava posledic naravnih nesreč. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 44. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2430 – Ministrstvo za infrastrukturo in prostor. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Vzdrževanje javne železniške infrastrukture. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 46. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2431 – Direkcija Republike Slovenije za ceste, in na odločanje o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. Najprej odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Upravljanje in tekoče vzdrževanje državnih cest. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmajih k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Pod točko 1 odločamo o prvem amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 32, proti 47. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod točko 2 odločamo o drugem amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 46. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod točko 3 odločamo o prvem amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 45. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 45.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Odločamo o tretjem amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 46. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Pod točko 6 odločamo o četrtem amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 47. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Opozarjajo me, da pod točko 4 nismo opravili glasovanja, zato predlagam, da odločimo tudi o amandmaju pod točko 4. Odločamo o drugem amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Investicijsko vzdrževanje in gradnja državnih cest. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 48. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2611 – Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Denarna nadomestila brezposelnim. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 80 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 48. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3330 – Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Mediji in avdiovizualna kultura. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 46. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 3340 – Ministrstvo za kulturo. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Mediji in avdiovizualna kultura. Lahko odločimo? Ne. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije, gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospod predsednik. Ne želim komplicirati, ampak prej izraziti zadovoljstvo, da je Vlada nekako, bi lahko rekel, povzela naš amandma in v svoji obrazložitvi napisala, da Vlada Republike Slovenije v dopolnjenem predlogu proračuna za leto 2015 smiselno povzema amandma ter predlaga zagotovitev enega milijona evrov za ta podprogram, kjer mi predlagamo dva milijona. Sprašujem gospoda ministra, dr. Čuferja, če je to res, če so res te številke v dopolnjenem predlogu. Hvala lepa.
Hvala. Žal v tej fazi ni mogoče dati besede Vladi. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 46. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Zaključili smo z odločanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu dopolnjenega predloga proračuna. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 30. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je posebni del dopolnjenega predloga proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o načrtu razvojnih programov. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 29. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo z odločanjem o posameznih delih dopolnjenega predloga proračuna. Sprašujem predstavnika Vlade, ali je predlog državnega proračuna glede prejemkov in izdatkov usklajen. Minister Čufer, izvolite.
Je usklajen.
Hvala. Ker je predlog proračuna usklajen, prehajamo na odločanje o predlogu proračuna Republike Slovenije za leto 2015 v celoti. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 31. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da je proračun Republike Slovenije za leto 2015 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 13. 11. 2013, ki ste ga prejeli na e-klop. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 15.a členu. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, mag. Marko Pogačnik.
Hvala za dano besedo, spoštovani predsednik. Upam, da boste sledili predlogu SDS, kajti mislim, da s kupninami iz naslova prodaje državnega premoženja ne moremo na takšen način delati. To je tudi že med besedami povedal minister za finance. Verjetno bi bilo tudi zanimivo vprašanje, kaj bi na to reklo Računsko sodišče, sploh ker naj bi bila ta kupnina namenjena enemu podjetniškemu skladu, vemo pa, da jih je v Sloveniji več. Predlagam, da predlog SDS podprete.
Hvala. Lahko glasujemo? Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 47. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 39. členu. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. V Slovenski demokratski stranki predlagamo, da se Republika Slovenija zadolži za milijardo 200 milijonov manj, kot je predvideno v zakonu o izvrševanju proračunov, in sicer zato, ker je navsezadnje, ko smo sprejeli proračun za leto 2014, določeno, da potrebuje Republika Slovenija milijardo 200 za sanacijo bank. Glede na to, da je vlada Alenke Bratušek predvidela zadolževanje v letu 2014, in sicer za kritje presežkov odhodkov nad prihodki v višini 4 milijarde 800, za izdajo dolžniških vrednostnih papirjev v višini milijarde evrov, za potrebe izvrševanja proračuna v višini 70 milijonov evrov, za intervencije na trgu dolžniških vrednostnih papirjev v višini milijarde 800 milijonov, in 2 milijona za dokapitalizacijo bank. Dodatno k temu zakon omogoča še milijardo 600 milijonov poroštev. Mislimo, da je to vse skupaj, če seštejemo, blizu 10 milijard, kar je vsekakor izredno veliko. Takšno zadolžitev, še posebej ob tem, da če pogledamo 10-letne obveznice na mednarodnih trgih, obveznice Slovenije, vidimo, da je obrestna mera okoli 6 oziroma skoraj 7 %. Po takšni obrestni meri je nesmiselna kakršnakoli zadolžitev te države, še posebej zato, ker s tem prenašamo breme obresti na prihodnje generacije. To zadolževanje pomeni, da se bomo zadolžili zato, da odplačujemo dolgove, tiste, za katere se je država že zadolžila, in na drugi strani ta zadolžitev ne pomeni nobenega razvoja. V Slovenski demokratski stranki smo proti temu, da se Slovenija v takšni višini dodatno zadolži. To tudi ni v skladu s fiskalnim pravilom, ki ga je sprejela ta vlada, in je bila s tem spremenjena tudi ustava. To fiskalno pravilo pomeni, da je treba potrošiti toliko, kolikor se ustvari. Takšno zadolževanje pa tega ne omogoča, zato bomo v Slovenski demokratski stranki podprli amandma, s katerim se zmanjšuje zadolževanje države.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine SDS k 39. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 45. členu. Tukaj vas opominjam, da če bo ta amandma sprejet, sta amandmaja pod točkama 2 in 3 brezpredmetna. Lahko odločimo? Ne. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. 45. člen zakona o izvrševanju proračuna spreminja višino financiranja občin, in sicer tako, da dobijo občine, ki so šibkejše in tudi na manj razvitem območju Slovenije, manj denarja, medtem ko Mestna občina Ljubljana dobi več denarja. Takšni prerazporeditvi tega denarja nasprotujemo. Z njim se ne strinjamo, saj menimo, da gre zaradi tega za neuravnotežen razvoj Slovenije.
Hvala. Lahko odločimo? Glasujemo o amandmaju pri 1. točki. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 31, proti 47. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije in o amandmaju Poslanske skupine SLS k 45. členu pod točkama 2 in 3. Amandmaja sta po vsebini enaka, zato se glasuje o obeh skupaj. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 48. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandmaja nista sprejeta. Pod točko 1 prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 46. členu. Tukaj opozarjam, da če bo ta amandma sprejet, sta amandmaja pod točko 2 in 3 brezpredmetna. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 30, proti 47. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije in o amandmaju Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke k 46. členu pod točkama 2 in 3. Opozarjam, da sta amandmaja identična, zato se glasuje o obeh skupaj. Če ne bosta sprejeta, postaneta oba amandmaja istih predlagateljev k 76. členu brezpredmetna. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 29, proti 48. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandmaja nista sprejeta. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 64. členu. Lahko odločimo? Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS, mag. Marko Pogačnik.
Trije razlogi so, zakaj je smiselno, da se ta člen črta. Prvič, določbo vsebuje že Zakon o Slovenskem državnem holdingu. Drugič, mnenje ministra je, da ni potrebno, da je ta določba v ZIPro. In tretjič, določba je širša kot v SDH, kar pa ni dopustno.
Hvala. Lahko odločimo? Še obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije, gospod Franc Jurša.
Hvala lepa za besedo. Zakon o SDH je tako imenovani materialni zakon, ZIPRS pa tako imenovani izvedbeni zakon. Določbe ZIPRS iz leta 2013 oziroma 2014, katerega predlagatelj je bila vaša vlada oziroma takrat naša skupna vlada, so bile, kolikor je nam znano, popolnoma neizvedljive. Nismo finančni strokovnjaki, zato tega ne moremo trditi, so nas pa podučili drugi, in tem drugim to verjamemo. Hvala lepa.
Prosim za mir v dvorani! Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 24, proti 50. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo k 76. členu. Ker amandmaja Nove Slovenije in Slovenske ljudske stranke k 46. členu nista bila sprejeta, sta amandmaja istih poslanskih skupin k 76. členu brezpredmetna. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavopredloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 75 poslank in poslancev, za je glasovalo 48, proti 27. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 17. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o davku na nepremičnine, nujni postopek. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona.Prehajamo na razpravo in odločanje o posameznih amandmajih in členih. V razpravo dajem 4. člen in amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ni želje po razpravi, zato zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 46. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na obravnavo 5. člena in amandmaja k 5. členu. Predlagatelj amandmaja je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo in dajem v odločanje amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 47. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V razpravo dajem 8. člen in tri amandmaje k 8. členu. Pod 1. točko je amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, pod 2. točko amandma Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke in pod 3. točko amandma koalicije. Odpiram razpravo. Želi kdo razpravljati? Gospod Franc Bogovič, izvolite.
Kolegi, predlagam, da podprete ne samo svoj tretji amandma, ampak tudi drugi. Drugi amandma k 8. členu govori o tem, da se tudi za gasilske domove, ki niso v lasti gasilskih društev, predvidi ta oprostitev plačila davka na nepremičnine. Mislim, da res ne bo nobene težave pri gasilcih ugotoviti, ali gasilci tam delujejo ali ne, in da izenačimo gasilska društva, kajti tista, ki imajo še kakšno najemnino ali kaj podobnega, ali pa so v lasti občine – res ni nobene potrebe, da bi pri njih zaračunavali davek na nepremičnine, pri ostalih pa ne. Pozivam vas, da tudi drugi amandma podpremo.
Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo. V odločanje dajem amandma pod 1. točko, in sicer amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 48. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod točko 2, predlagatelj je Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 28, proti 47. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 47.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V odločanje dajem amandma pod točko 3, predlagatelj je koalicija. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 75, proti nihče. [[Za je glasovalo 75.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odpiram razpravo o 11. členu in amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne, zato razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 11. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 48. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. V razpravo dajem 20. člen in amandma k temu členu. Predlagatelj amandmaja je Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Lahko odločimo? Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke k 20. členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 48. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z odločanjem o amandmajih. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista obvestili, da bi bil zaradi sprejetih amandmajev predlog zakona neusklajen. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Lahko odločimo? Ne – obrazložitev glasu. Predlagam, da se prijavite za obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. Postopkovno ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Zakon o nepremičninah se sprejema po nasilnem postopku. V poslanski skupini smo poskušali storiti vse, da bi se obravnava tega zakona peljala nekoliko bolj sprejemljivo, da bi se lahko opravila javna predstavitev mnenj, da bi obravnavo tega zakona preložili. Vložili smo tudi veliko število amandmajev, vendar noben od predlogov, ki smo jih dali, ne procesni ne vsebinski, ni bil pri obravnavi tega zakona sprejet. Glede na to, da niti civilne skupine niso bile primerno vključene v pripravo tega zakona, se nam zdi nesmiselno, da pri sprejetju tega zakona sodelujemo, zato napovedujemo obstrukcijo pri glasovanju. Hvala lepa in nasvidenje.
Hvala tudi vam in nasvidenje. Gospod Franc Bogovič bo obrazložil glas v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Verjamem, da veste, kakšna bo opredelitev. Glede na to, kar smo poizkušali v času nastanka tega zakona v Slovenski ljudski stranki narediti za to, da bi ta zakon izboljšali, še enkrat, v Slovenski ljudski stranki, in tudi tisti, ki so se nam kasneje kot nasprotniki, ki so se čutili zapostavljene, ignorirane v teh postopkih, pridružili, ne nasprotujemo, da se v Sloveniji uvede zakon o davku na nepremičnine, zagotovo se pa ne strinjamo s tem nujnim postopkom, ki je bil uporabljen za uvedbo tega zakona. Mislim, da je bila cela vrsta ljudi prikrajšanih za to, da bi lahko aktivno sodelovali v tem postopku, zato je bila tudi na koncu formirana ta skupina, ki je s podpisovanjem peticij, ki jih je zbrala preko 70 tisoč, v dobrem tednu pokazala, da je nekaj narobe oziroma da se ljudje s takšnim zakonom ne strinjajo. Večina jih je govorila ravno o tem, da se čutijo izigrane oziroma da jim ni bilo dopuščeno, da bi lahko aktivno sodelovali pri predlogu, ki se bo dotaknil slehernega od njih. Ključni problem zakona je, kot smo že omenili, ta, da je 200 milijonov novega kriznega davka skozi ta premoženjski davek, da gre za to, da se občinam jemlje avtonomijo na zakonu, pri čemer je v veliki večini evropskih držav, tistih, v skupino katerih sodimo, v kateri bi se radi čim bolj izenačili, to davek, ki ga uporabljajo lokalne skupnosti. Cela vrsta anomalij je v tem zakonu. Obžalujem to, da smo z dobrimi nameni vlagali amandmaje, in predvsem ti amandmaji, ki so bili amandmaji na 5. člen, na 14. člen, so amandmaji, s katerimi smo želeli sanirati po našem prepričanju in tudi po prepričanju pravnih strokovnjakov, ki so zakon na osnovi poročila, kakršno je bilo pripravljeno, pregledali, in opozarjali, da je v teh členih cela vrsta pasti. Zato postopek sprejemanja tega zakona zagotovo ne bo zaključen z današnjim dnem. Verjamem, da se boste udeležili tistih odborov, ki smo jih sklicali v želji, da bi imeli prosto razpravo, da ne bi toliko časa porabili v Državnem zboru – za danes so preklicani –, da se boste udeležili teh odborov, kajti verjamem, da bo pred vami še pomembno odločanje, ko bo po vsej verjetnosti Državni svet tudi odločal o tem zakonu. Po napovedih članov Državnega sveta se pričakuje, in tudi iz poročila se vidi, da je nasprotje. Obžalujem, da je šlo tako. Danes bomo pri glasovanju sodelovali. Nasprotovali bomo temu predlogu, tako kot smo ves čas. Še enkrat pa [[...]] [[opozorilni znak za konec razprave]] [[...]]se nismo uspeli pogovoriti, dogovoriti, in to manjka koaliciji na splošno, tudi pri ostalih stvareh, tudi pri proračunu bi bilo potrebno.
Hvala. Obrazložitev glasu še v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije, gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Čeprav sem sam, govorim v imenu Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov. Obžalujem, da je bil postopek sprejemanja tega zakona nekorekten. Kljub skromni strokovni pomoči smo si prizadevali vložiti kar veliko število amandmajev. Mislim, da smo se trudili, da bi jih korektno zagovarjali. Mislil sem, da smo naleteli na partnerski odnos med nami, opozicijo in koalicijo, a smo naleteli na zid praktično pri vseh amandmajih. Prizadevali smo si, da ne bi bilo tako hudo, kot sedaj je, prizadeto slovensko gospodarstvo zato, ker poslušamo, beremo napovedi Umarja, beremo napovedi Banke Slovenije in tudi poslušamo komisarja Ollija Rehna, ki je tudi naš komisar, kolegice in kolegi, in ki pravi in je že večkrat ponovil, da je slovensko gospodarsko v globoki depresiji. In izgleda, da se to nikogar ne dotakne. Obžalujemo, da je s tem zakonom zadana klofuta slovenski lokalni samoupravi. Obžalujemo, da pri predsednici Vlade oziroma njenem kabinetu tudi po 5-kratnem prosjačenju, da sprejme ZOS in SOS, to ni bilo uspešno. Hvala Ministrstvu za finance, da so se z njimi pogovarjali. Sami ste rekli, spoštovani gospe in gospodje – da ponovno citiram enega od predsednikov koalicijskih strank, ki pravi: "Z zakonom o davku na nepremičnine iščemo še zadnji drobiž pri ljudeh." To je res. To ste vi rekli, in to je res – ga pobirate. Zame bo ta vikend izjemno težak. [[oglašanje iz dvorane]] Ja, za vas očitno ne. Je pa še eno upanje ali pa najmanj dvoje: ponovno odločanje po vetu Državnega sveta, in napovedujemo romanje tega zakona na Ustavno sodišče. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Lahko odločimo? Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 6. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Želim vas samo obvestiti, da so odpovedane naslednje današnje seje delovnih teles: Odbor za zadeve Evropske unije in Odbor za zunanjo politiko, ki sta bila sklicana ob 8. uri, Odbor za obrambo, ki je bil sklican ob 9. uri, Odbor za zadeve Evropske unije, ki je bil sklican ob 9.30, Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo ter Odbor za finance in monetarno politiko, ki sta bila sklicana ob 12. uri, Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide, ki je bil sklican ob 12. uri, Odbor za gospodarstvo, ki je bil sklican ob 16. uri, Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo, ki je bil sklican 10 minut po skupni seji Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo ter Odbora za finance in monetarno politiko. Hvala za pozornost. Zaključujem tudi 47. izredno sejo zbora. Zahvaljujem se vam za izčrpno in dolgotrajno delo.