[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 10. ülését megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Vinnai Győző és Tordai Bence jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm mindazokat, akik figyelemmel kísérik a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett „Aktuális ügyeinkről!” címmel Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője. Jegyző úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! A Fidesznek nincs válasza a valódi problémákra, a fontos kérdésekben az emberek többsége az ellenzéki pártok mögött áll. És ez nemcsak egy vélemény, hanem egy friss kutatásnak a tényszerű, számszerű eredményei. Múlt héten jelent meg a Policy Solutions és a Friedrich-Ebert-Stiftung kutatása, A zöld baloldali politika lehetőségei Magyarországon címmel, és ebből megtudhatjuk [[Németh Szilárd István közbeszól.]] hogy a Fidesz-kormány politikája mögött nincs tartalmilag megalapozott társadalmi támogatottság.A legfontosabb kérdésekben a kormány rosszul teljesít vagy szembemegy a választók akaratával. A Fidesz-szavazók tehát, akik még vannak, egy átverés áldozatai. A közpénzből fenntartott agymosó propagandagépezet megpróbálja elhitetni velük, hogy Magyarország hajója egy „migráns-Soros-gender” Bermuda-háromszögben hánykolódik a háznagy asszony bólogat , és csak Orbán kapitány az, aki ki tudja vezetni ezekről a veszélyes vizekről az ország hajóját. [[Németh Szilárd István: Na, most igazat mondtál!]] A figyelemelterelés sokaknál még sikeres, de ha megkérdezik az embereket, hogy szerintük mik Magyarországon ma a legfontosabb kérdések, akkor a következő hatos listát állítják össze: az egészségügyi ellátások színvonala alacsony, alacsonyak a fizetések, túl magasak a megélhetés költségei, túl nagyok a társadalmi különbségek a gazdagok és a szegények között, alacsonyak a nyugdíjak, és hatalmas a korrupció mértéke. Tehát az emberek véleménye szerint ez a hat legfontosabb probléma ma Magyarországon. Lássuk egyenként, hogy milyen válaszokat ad erre a Fidesz-kormány, és milyen válaszokat ad erre az ellenzék! Az egészségügyi ellátás alacsony színvonalával 49 százalék ért egyet, a legfontosabb három probléma közé sorolja az emberek fele ezt a kérdést, hiszen látjuk az egészségügyi dolgozók elvándorlását, az üres praxisokat, a túlterhelt orvosokat és szakdolgozókat, és azt, hogy az elmúlt hetekben Magyarországon a harmadik legrosszabb számokat hozta a járvány, nem függetlenül attól nyilvánvalóan, hogy egy lúzer egészségügyi miniszterünk van, aki helyett a belügyminiszter irányítja a védekezést. A megoldás az, hogy a pénzt nem a focira kell költeni, hanem az egészségügyre, stadion helyett kórházat építeni, focistabér-emelés helyett egészségügyi dolgozói béremelésre van szükség. A következő legfontosabb probléma az emberek szerint, 44 százalék azt mondja, hogy a top 3-ban benne van az, hogy alacsony az emberek fizetése. A számok is azt mutatják, nemcsak hogy az Unió régi tagországaihoz nem zárkózunk fel, de a visegrádi országoktól is leszakadunk, már Romániában is magasabb a minimálbér, mint Magyarországon. Erre számtalan megoldást ajánl az ellenzék, amelyek jól összehangolhatók, ilyen a dolgozói alapjövedelem, ilyen a minimálbér-emelés, ilyen a közalkalmazotti bértábla emelése, amit a Fidesz tíz éve nem tett meg, ilyen az alacsony bérek adókulcsának a csökkentése, az uniós bérunió vagy a diplomás-minimálbér bevezetése éppenséggel. A harmadik legnagyobb probléma az emberek szerint, hogy túl magasak a megélhetés költségei, 43 százalék szerint ez benne van a top 3 problémában. Látjuk az elszabaduló inflációt, látjuk, hogy a bérek és a nyugdíjak nem tartanak lépést az áremelkedés mértékével, látjuk, hogy mindez nagyrészt Matolcsy György és a Fidesz-kormány gazdaságpolitikájának, a gyenge forintnak az eredménye, és látjuk, hogy van közben megoldás, hiszen lehet alapszolgáltatásokat ingyenesen biztosítani, lehet erősebb forintra játszani a gazdaságpolitikában, és akkor az embereket nem viselnék meg ennyire a megélhetési költségek. Túl nagyok a társadalmi különbségek gazdagok és szegények között. Magánrepülőgép, luxusjacht, helikopterezés, stadion és kisvasút a kert végében, Orbán sok száz milliárdos vagyona a gázszerelőnél, a vőnél, a kötélbarátnál, a szotyipartnernél és a többieknél, tehát fideszes urizálás orrba-szájba az egyik oldalon, és hónapról hónapra élő milliók a másik oldalon. A megoldás a felső tízezer megadóztatása. Alacsonyak a nyugdíjak, százszoros különbségek vannak a legkisebb és a legnagyobb nyugdíjak között, a nyugdíjemelés mértéke sehol. Hatalmas a korrupció, Orbán és Mészáros; Tiborcz, Orbán és Garancsi; Szijjártó és Szíjj László; Rogán, Lázár, Borkai, Mengyi, Boldog, Simonka György, és folytathatnánk a sort. Ehhez képest a migráció az emberek 8 százaléka szerint jelent komoly problémát, de a megoldásokra nagy a nyitottság. Az alapjövedelem támogatottsága 73 százalék, a munkanélküli-segély meghosszabbításáé 70 százalék, a többkulcsos adóé ellentétben a maguk egykulcsosával 78 százalék, a fideszesek között is közel 70, és az óriásvagyonok adóját 88 százalék támogatja. Úgyhogy a Fidesz politikájának a tartalma szembemegy a társadalom meggyőződésével, az emberek változást akarnak, mert ez a kormányzás nem legitim, és ezt a változást nem a hatalmi elit képviselői, hanem egy új garnitúra fogja elhozni, a mai ellenzéki pártok 2022-ben. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzottakra a kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Kicsit az volt az érzésünk, mintha egy válogatott beszédet tartana az elmúlt évek felszólalásaiból, úgyhogy az embernek kedve van feltenni azt a kérdést: nem tűnik fel önnek, hogy egy járvány kellős közepén vagyunk? Értem én, hogy idehoz tanulmányokat, akár még lehetne is vitatkozni az egyes témákról, de ha ön azt a kérdést teszi föl, hogy melyik az a kérdés, amelyik leginkább foglalkoztatja most az embereket, az a járvány, ezen belül két dolog: hogyan tudjuk megóvni az emberéleteket, és hogyan tudjuk megvédeni a gazdaságot, hogyan tudunk munkahelyeket teremteni. Úgyhogy engedje meg, hogy én ezzel kapcsolatban reagáljak, mert azt gondolom, hogy ez most a legfontosabb dolog.Az egészségügyet részben említette. Általában eregetnek mindenféle félrevezető állításokat; ugyanazokról van szó, akik korábban azt mondták, hogy Magyarországon a legrosszabbak a halálozási statisztikák, úgyhogy nézzük a tényeket! Önök is nagyon jól tudják, hogy egész Európában romlik a járványhelyzet. Az új fertőzések száma rekordot döntött többek között Belgiumban, Hollandiában, Csehországban, Olaszországban, Lengyelországban, Németországban, Portugáliában és Ausztriában. És kíváncsi vagyok, hogy ezekben az országokban az ottani ellenzék vajon veszie a bátorságot, hogy azt állítsa az ottani kormányokról, hogy szabadjára engedték a járványt merthogy önök ezt teszik. És ha a százezer főre jutó halálozások számát nézem, akkor mind a mai napig azt tudjuk mondani, hogy Magyarország az eredményesebben küzdő országok között van. És ami a tetteket illeti, mert az önéhez hasonló politikai vádaskodásokon túl azért a tettek számítanak: a kormány fontosnak tartja az emberélet védelmét, ezért kellett minden energiát arra mozgósítani, hogy az egészségügy felkészüljön az elmúlt hónapokban, és ezért kellett a napokban egyébként szigorítani többek között a maszkviselés szabályain. Önöknek is, mint akik gyakran beszélnek a tesztelés fontosságáról, tudniuk kellett, vagy már tudják, hogy egy újfajta tesztelési eljárást is bevezettek, az úgynevezett antigénteszteket, amelyek gyorsabbá teszik a diagnózist, ami nagy-nagy segítséget jelent az intézményeknek. Nem várjuk el önöktől, hogy ellenzéki pártként csukott szemmel, feltartott kézzel a kormány minden döntését aláírják és támogassák, de ettől függetlenül azért az a helyzet, hogy amikor az egészségügyi dolgozók, az egészségügyi rendszer működőképességét kritizálják, akkor a frontvonalban harcoló ápolók és orvosok teljesítményét vitatják el. [[11.10]] S ha önnek számít a béremelés, akkor legyen szíves, tegye hozzá, hogy az elmúlt évtizedek legnagyobb orvosibér-emeléséről döntött a kormány, miközben folyamatban van az ápolóibér-emelés, amely összesen a következő éveket is beleszámítva 72 százalékos lesz. A társadalmi különbségekről annyit, hogy ez a kormány sokkal jobban emelte a minimálbért, megduplázta, mint az önök szövetségesei akkor, amikor lehetőségük volt rá. Az a javaslat, amelyet önök erőltetnek, az alapjövedelem javaslata, az visszatérést jelentene egy olyan korszakba, ahol sokkal jobban megérte segélyből élni munka helyett. Ami egyébként még az önök hozzáállását, tetteit illeti, érdemes feltenni a kérdést, hogy önök, a baloldali önkormányzatok, vagy például az önök főpolgármestere mit tettek hozzá a járványügyi védekezéshez. Ha megengedő vagyok, akkor azt mondom, hogy tétlenséget, ebből fakadó másra mutogatást. De ha szigorúbb vagyok, akkor azt kell mondanom, hogy az elmúlt évek legborzasztóbb álhírkampányát. Az a helyzet, hogy ön, önök ezt itt hetente folytatják a Házban is. Az, hogy az egészségügy terén mire képesek önök, nagyon jól mutatják az idősotthonokról szóló tudósítások. Azóta sem tudjuk, hogy mit tettek az idősotthonok megerősített védelme érdekében. Nézzük a gazdasági kérdéseket! Ha jól értem, akkor önöknek ez számít. Tudjuk, hogy Budapest több mint százmilliárdos összegen ül, mégsem hajlandó ebből áldozni a bajba jutott ágazatok megerősítésére. Rovarhotelek, azok létesültek, most már van darázsgarázs is, de mentőöv a vállalatoknak, na, az nincs. Az nincs! Ami van helyette, az egy ötletelés egy vaskos adóemelésről. Ön is megerősítette ezt. Emelni akarják a vállalatok adóját. Úgy látszik, hogy a baloldalnak mindig mindenről ugyanaz jut eszébe, ez pedig az adóemelés; és nem egyedüli tervről van szó, mert tudjuk, hogy kétkulcsos jövedelemadót akarnak, tudjuk, hogy csökkenteni akarják a családi adókedvezményeket, és arra is jól emlékszünk, hogy hogyan flörtöltek az ingatlanadó gondolatával. Szóval, tisztelt képviselő úr, azt gondolom, hogy pár rovarhotel, pár darázsgarázs, kiegészülve Facebook-posztokkal és adóemelésről szóló gondolatokkal, nagyon kevés lesz egy nagyváros vezetéséhez és a járvány elleni védekezéshez is. Azt hiszem, eljött az idő ahhoz, hogy önök is érdemben kivegyék a részüket a járvány elleni küzdelemből. Erre nap mint nap van lehetőség, hát rajta! Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal, az LMP képviselője: „Beszéljünk a tényekről”. Öné a szó, képviselő úr. [[Tordai Bence elfoglalja helyét a jegyzői székben.]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az a helyzet, hogy a kormányzat egy újabb döntésével csúfolja meg az önkormányzatiságot, egy újabb döntésével veszi semmibe a választói akaratot. De hogy ne hagyjam kétségek között kormánypárti képviselőtársaimat, hadd pontosítsam, hogy miről is beszélek. A múlt héten, október 20-án kijött a 460/2020. kormányrendelet, amelyben újabb jogosítványokat vontak el az I. kerületi önkormányzattól, egy újabb olyan döntéscsomagot emeltek törvényerőre vagy rendeleti úton kötelezővé tettek, ami ellehetetleníti a helyi akarat megvalósulását a kerületben. De mit is tartalmaz ez a kormányrendelet? Részben tartalmazza, hogy gyakorlatilag a Várban a településvédelmi tájékoztatás és a szakmai konzultáció a beruházások kapcsán nem kötelező. Nem szükséges örökségvédelmi hatástanulmány akkor, ha ott egy kormányzati támogatású beruházás készül. Tartalmaz még olyan módosításokat, hogy az új építményekhez nem szükséges személygépjármű-parkolót építeni, illetve általában nemcsak gépjármű- vagy autóbusz-parkolót, -várakozóhelyet nem kell létesíteni, hanem még kerékpár-elhelyezési lehetőséget sem. Gyakorlatilag önök lehetővé teszik ebben a kormányrendeletben, hogy valamennyi épület tetőtere akár több szintben beépíthető legyen. Gond nélkül változhat az építmény belső udvari homlokzatmagassága, a gerincmagassága, a tetőidom hajlásszöge, illetve valamennyi épület esetében a terepszint feletti beépítettség legnagyobb mértéke elérheti a száz százalékot. Azt gondolom, erről érdemes beszélnünk, mert ezzel azt üzenik, hogy a szabályozások, az építési szabályok, amelyek egyébként érvényben vannak a különböző kerületekben, értelmetlen kekeckedések; azt üzenik, hogy az építésügyi szabályozás csak egy ilyen akadékoskodás, pedig az építésügyi szabályozás az egészséges és működőképes városi szövet kialakítása miatt fontos. Azt gondoljuk, hogy a környezetvédelmi szabályozás szintén fontos az egészséges környezet védelme miatt, valamint a műemlékvédelmi szabályozás az épített örökségünk megőrzése miatt volna fontos. Önök ezekkel mind nem törődnek, hiszen van egy elképzelésük, és sutba vágva a választói akaratot, sutba vágva azt a tényt, hogy önök elvesztették a választást a 2019-es önkormányzati választáskor, önök átlépnek a kerületi szabályozások felett. Például a mostani döntés 23 olyan helyet sorol fel, ahol építési felvonulási területet el lehet foglalni esetenként 2026-ig. Ne értsék félre, nem általában ellenezzük a fejlesztéseket, mert vannak jó példák is, például a Gellért-hegyi sikló esetében, ahol egy jó háromoldalú megállapodás körvonalazódik a főváros, az I. kerület, illetve a kormány között. De azt is látni kell, hogy ezek a szabályok átlépnek a választói akarat fölött. Azt látjuk, hogy már az eddigi döntések is döbbenetes következménnyel jártak, hiszen nézzük meg a történetet! Először elvette az állam a Budavári Palota körüli önkormányzati tulajdonú telkeket, mindezt ellentételezés nélkül; utána az önkormányzatnál is nagyobb hatáskört adott egy cégnek. És most ott tartunk, hogy amikor észrevették, hogy az önkormányzat nem hajlandó, hogy segédkezzen a rombolásban, például nem adott fakivágási engedélyt a Dísz tér 1-2. építkezés kapcsán, akkor önök ezt kiemelt beruházássá nyilvánították, megkerülték a megválasztott és felhatalmazással rendelkező önkormányzatot a jogosítványai tekintetében, és kormányzati kiemelt beruházáson keresztül gyakorlatilag átléptek az önkormányzat feje fölött. Kérem tisztelettel, hogy ne a saját vállalkozóik érdekeit képviseljék, hanem a választókét. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Csárdi Antal képviselő úr. A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először általánosságban tett az önkormányzatokra vonatkozó megjegyzést, aztán egy konkrét üggyel kapcsolatban fejtette ki álláspontját, így először az általános megjegyzésre reagálnék. Szeretném, ha tisztán látna e tekintetben is: Magyarország Kormánya partnernek tekinti az önkormányzatokat, valamennyi önkormányzatot, politikai hovatartozástól függetlenül. Ez egyébként a számok nyelvére lefordítva teljesen egyértelműen látszik, és azt jelenti, hogy például a járvány elleni védekezés miatti nehéz költségvetési helyzetben is a jövő évre vonatkozóan plusz 16 százalék költségvetési támogatás áll rendelkezésére az önkormányzatoknak. [[11.20]] A budapesti önkormányzatok esetében is igaz ez. Ráadásul azt látjuk az elmúlt évek statisztikáiból, hogy mind a fővárosi, mind a kerületi önkormányzatok iparűzésiadó-bevétele is jelentékenyen növekedett, nyilván nem függetlenül a vírust megelőző jó gazdasági teljesítménytől. Ezt csak azért tartottam fontosnak, mert az látszik, hogy ha az országnak jól megy, akkor ez a kormány odafigyel arra, hogy az önkormányzatoknak is jól menjen, politikai színezettől teljesen függetlenül. Azt gondoljuk, hogy ennek fordítva is igaznak kell lennie, tehát ha nehéz gazdasági helyzet van, akkor pedig minden szereplőnek össze kell fognia, és együtt kell működnie, hogy a koronavírus emberéletre, emberi egészségre és a munkahelyeinkre, a gazdaságra gyakorolt negatív hatásait ki tudjuk védeni. Mindenkinek részt kell vennie ebben a teherviselésben arányosan, megfelelő módon. Azt gondoljuk, hogy ez a rendszer jelen pillanatban működik, és azok az önkormányzatok, legyenek akár kormánypárti, akár ellenzéki vezetésűek, amelyek komolyan a helyzet megoldásán dolgoznak, nem is tiltakoznak. Jól látszik, hogy van pár olyan önkormányzat, amely politikai hisztériakeltésre szeretné használni ezt a helyzetet is, ugyanúgy, ahogy sok más helyzetet korábban. Tőlük hallunk a tényektől és a realitásoktól teljesen elrugaszkodott kritikákat. Szerintem ezeket nem érdemes ide a parlamentbe behozni. Egyébként pedig, képviselő úr, az általános önkormányzati szektort érintő felszólalása után a Nemzeti Hauszmann-programról, tehát a budai Vár felújításáról is beszélt. Engedelmével én beszámolnék egy-két dologról, hogy mit tudtunk elvégezni az elmúlt években. Ugyanis ön állított valamit, hogy a jövőben mi fog bekövetkezni, én meg azt tudom mondani, hogy nézze meg a program eredményeit. Ön valami olyat állít, hogy mi valamit el fogunk követni, ami nem jó, én meg arról beszélek, hogy nézze meg, hogy eddig az elmúlt években a programból mi valósult meg, és azt gondolom, hogy mind a budapestiek, mind az összes magyar ember a nemzet fővárosával összefüggésben az összes magyar ember véleménye számít a budai Várral összefüggésben is, és az ő véleményük támogató e tekintetben. Az elmúlt években megújult a budavári Palotanegyedben a karmelita épülete, újjáépültek az egykor ideológiai okokból lebontott épületek, a lovarda, a főőrség és több körlépcső. A lovarda multifunkcionális rendezvényteremként nyílik meg 2021 második felében. A környezet akadálymentesítése, rendezése zajlik. A főőrség épületében kávézó, a magyar testőröknek emléket állító kiállítás kapott helyet. Átadtuk a nagyközönségnek a komplexen felújított és megszépült Mátyás kútját, ez a Vár egyik legnagyszerűbb látványossága, még soha nem esett át ilyen rekonstrukción. Zajlik a Csikós udvar zöldítése és akadálymentesítése. Dolgozunk a Budavári Palota déli összekötő szárnyának és azon belül is a Szent István-teremnek a helyreállításán, és 2021. augusztus 20-án nyitjuk meg a nagyközönség előtt. Folyamatosan újítjuk fel a lépcsőket, sétányokat, parkokat, kerteket, a várfalakat körbejárhatóvá tesszük, rendbe tesszük a Budavári Palotához vezető összes sétautat. A páratlan panorámájú sétány több szakaszát már most felújítottuk, 2020-ban befejezzük a teljes sétány felújítását, és elkezdjük az azt körbevevő zöldterületek megújítását. Helyreállítottuk a Király-lépcsőt, a Hunyadi-lépcső alsó szakaszát. A Szent György teret és a Színház utcát akadálymentesítettük és visszaadtuk a gyalogosoknak. A térre számos virágot, új fát ültettünk, megkezdtük az utcák burkolatának javítását. Az ország történelmi főtere hamarosan még szebb lesz és kényelmesebben lehet majd sétálni rajta. Szerintem még kiemelést érdemel a Savoyai-teraszon lévő „Halászó gyerekek” kútjának felújítása, s valóban, a budai Vár látképéhez szervesen hozzátartozott, de ideológiai okokból lerombolt épületek rekonstrukciójának az előkészítése. A József főherceg-palota, a Honvéd Főparancsnokság és a Vöröskereszt Egylet székházának a rekonstrukciója is elindult. Azt gondolom, ezek olyan fejlesztések, amelyek a politikai logikán túlmutató támogatást érdemes lenne, ha élveznének. Újra régi fényében fog tündökölni a budai Vár, a főváros dísze lesz, zöldebb, családbarátabb, tisztább és helyilakos-barátabb is lesz. Azt hiszem, hogy ennek mindannyiunknak örülnünk kell. Köszönöm szépen a szót és a türelmet, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Oláh Lajos képviselő úr, a DK képviselője: „Ki a felelős a járvány elszabadulásáért?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Orbán Viktor azt mondja, hogy mindenki használjon maszkot. Ez egy fontos és jó mondat volt. De mindannyian emlékszünk arra, hogy tavasszal a 133 bátor képviselőből csak néhányan használtak maszkot. Önök akkor azzal, hogy nem használtak maszkot, azt mutatták az embereknek, hogy ez valami felesleges bohóckodás. Nagyon nehéz, képviselőtársaim, elmagyarázni az embereknek, hogy ugyanaz a vírus tavasszal nem bánt, ősszel meg bánt. Önök azzal, hogy tavasszal lekezelték a járványt és nem voltak hajlandók maszkot hordani, azt mutatták az országnak, hogy ezzel nem kell komolyan foglalkozni. S most azzal küzd mindenki, hogy elmondjuk, de igen, maszkot kell hordani. Persze jobb későn, mint soha. S ugyanez igaz a tesztelésre is. Önök most még azt mondják, hogy nincs szükség ingyenes, nagy mennyiségű gyorstesztre. Tisztelt képviselőtársaim, az élet sajnos meg fogja mutatni, hogy igenis szükség van, és önök, mivel nem hajlandók azonnal lépni, megint későn fognak erre reagálni. Szükség van ingyenes tesztre, mert ha ma például egy konditeremben dolgozó edzőnél az derül ki, hogy volt ott valaki, aki beteg és úgy edzett, nem fogják őt hivatalosan, állami szinten tesztelni, hanem saját zsebből kellene elmenni és kifizetni a 20 ezer forintot, mert önök nem csinálják meg a tesztet. S ez egy konkrét ügy, és nem valami kitalált történet. A tanári szobában két tanár covidos lett, a többieknek nem csináltatták meg a tesztet. Ha nem akartak hazamenni táppénzre és otthagyni a diákokat, hogy ne legyen tanítás, akkor saját zsebből kellett elmenniük megcsinálni ezt a dolgot. Amikor azt mondom, hogy sok tesztre van szükség, akkor arra kell önöket emlékeztetni, hogy az elmúlt időszakban végig azt mondták, hogy a WHO ajánlásainak megfelelően teszteltek. Nagy tisztelettel azt kérem, hogy tiszteljék meg a betegeket és az elhunytakat azzal, hogy nem állítanak valótlanságot a továbbiakban. Önök nem a WHO ajánlásainak megfelelően végezték a tesztet. Szeptember 10e óta a pozitív tesztek aránya 5 százalék fölött van. A WHO azt mondja, hogy amennyiben 5 százalék alatt tudják tartani, akkor van kontrollálva a járvány. Szeptember 10e ismétlem, szeptember 10e óta önök nem tudják kontrollálni a járványt a WHO szerint. Tehát ne arra hivatkozzanak, hogy a WHO szerint önök mindent rendben csinálnak, mert önök semmit nem csinálnak rendben a WHO szerint. 20-án 15,62 volt, utána 15,6, 12,4, 15,16, 15,2, 16,6, majd 23 százalékra jutott a pozitív tesztek aránya. Önök nem tudják kezelni a járványt, tisztelt képviselőtársaim, önök képtelenek arra, hogy megvédjék a magyarok munkahelyeit. Mert ha a járvány elszabadul, akkor a munkahely is veszélyben van, nem csak az egészség. Azt mondjuk, hogy gyorsan kellenek ezek a tesztek, merthogy számtalanszor van arra példa, hogy napokkal később jön meg az eredmény, s közben ezek az emberek bejárnak dolgozni és fertőznek, mert önök képtelenek voltak kiépíteni a kapacitást, tisztelt képviselőtársak. S a késedelem nemcsak őket veszélyezteti, hanem másokat is veszélyeztet, egészségileg és gazdaságilag is gondot okoz. Ha táppénzre kell menniük, akkor kevesebb pénzt visznek haza, és bajban lesznek a családok. Önök miatt kell majd lezárni az országot, mert mindig késve lépnek. Amikor Orbán Viktor azt mondja, hogy a halálozási rátát kell nézni, akkor az elmúlt héten Csehország és Románia után Magyarország a harmadik legrosszabb volt az egymillió lakosra jutó halálozást tekintve. Persze, a köztársasági elnök úr nem szólal meg ilyen helyzetben, biztos nem ér rá, mert pontyszezon van. Ahelyett, hogy idejönne és elmondaná, legalább ő, hogy álljon már meg, tisztelt Fidesz, valamit csinálni kell annak érdekében, hogy megvédjük az emberek egészségét, s megvédjük a gazdaságot és a munkahelyeket. Tisztelt Kormány! Tisztelt fideszes Képviselők! Legyen sokkal több tesztelési pont, legyen megfelelő kapacitás, vezessék be az ingyenes tesztet, hogy ne kelljen iskolákat bezárni, az iskolabezárások miatt ne kelljen a szülőknek otthon maradniuk, ne kerüljön veszélybe a megélhetésük és a munkahelyük. A járványt akkor lehet legyőzni, ha hisznek egy kormánynak, ha elhiszik, hogy amit mond, az úgy van. [[11.30]] Tekintettel arra, hogy önök szeptember 10e után nem voltak képesek arra, hogy a WHO ajánlásait betartsák, ugyanakkor végig ezt hazudták itt bent a parlamentben, ezért önöknek már nem hisznek, és ez a legnagyobb baj. A járványt csak akkor lehet legyőzni… Ezért azt kérem önöktől, hogy mentsék, ami menthető, vezessék be az ingyenes, nagy mennyiségű tesztet. Köszönöm, és elnézést, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, Oláh Lajos képviselő úr. A kormány nevében az elhangzottakra Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Látom azt a törekvést, hogy hétről hétre próbálnak olyan statisztikákkal előjönni, amelyekkel Magyarország eddigi teljesítményét kétségbe lehetne vonni.Mivel ön a százezer főre eső halálozások számát említette, ezért engedje meg, hogy én is erre utaljak először is. Tehát ha azt nézzük, hogy a járvány időszaka alatt százezer főre vetítve mennyien hunytak el [[Dr. Oláh Lajos: Az elmúlt héten!]] , akkor Magyarországon ez a szám 13; tehát, tisztelt képviselő úr, 13. Franciaországban 51 ez több mint a háromszorosa , Svédországban egy gazdagabb országról van szó 58, az Egyesült Királyságban 67, Belgiumban pedig 92, sokszorosa a magyarnak, pedig egy sokkal gazdagabb országról van szó. Tehát Magyarország mind a mai napig az eredményesebben védekező országok között van. Ami az alapvető körülményeket illeti, a járvány mindenhol felszállóágban van a világban, és újabb rekordokat dönt. A második hullám egy nagyon aktív szakasza zajlik, és ez alól sajnos Magyarország sem kivétel. Legalább 42 millióan fertőződtek meg eddig, és 1 millió 150 ezren elhunytak. Egész Európában romlik a járványhelyzet. Az elmúlt napokban a halálozások száma, tehát most a halálozások számát mondom, rekordot döntött Oroszországban, Szlovákiában, Horvátországban, Lengyelországban. [[Dr. Oláh Lajos: Magyarországon!]] Most, ami az egyes intézkedéseket illeti: én tudomásul veszem, hogy önök úgy gondolják, hogy jobban tudják, mint a járványügyi szakemberek, de hogyha a kormányt támadják, legalább azt tegyék meg, hogy az ő erőfeszítéseiket nem vitatják el, mert napról napra ezt teszik. Nem a mi erőfeszítéseinket vitatják el lehet, hogy ez lenne a céljuk , hanem az orvosokét és az ápolókét. Ami a konkrét döntéseket illeti: az előbb említett körülmények miatt a kormány arról döntött, hogy péntektől a szabadtéri rendezvényeken és a sporteseményeken is kell maszkot viselni. Nem mondok újat azzal, hogy vakcina hiányában a maszkviseléssel és a távolságtartási szabály betartásával lehet a leghatékonyabban védekezni. Amikor a kormány egy ilyen döntést meghoz, szeretném itt is hangsúlyozni, minden esetben a járványügyi szakemberek javaslata alapján teszi ezt. Hogy még egy konkrétumot említsek: már zajlik az influenza elleni védőoltások beadása. A kormány ezt most mindenkinek ingyenesen biztosítja. Az iskolák zavartalan működése érdekében azt gondolom, hogy ez közös érdek az őszi szünetben fertőtlenítő nagytakarítás lesz, és ahol visszatérő a fertőzés, ott a katonák is fogják segíteni a fertőtlenítést. Az adatokkal kapcsolatban, arra részben visszatérve, azért még szeretném elmondani, hogy az adatok gyűjtése nem egységes. Magyarország például minden olyan, akár halálos betegségben is szenvedő elhunytat a vírus áldozataként tart számon, akinél valaha diagnosztizálták ezt a betegséget. Egyes országokban azért ennél sokkal megengedőbb statisztikát vezetnek. Ami pedig a teszteket illeti, erre is utalt, szeretném önnek elmondani, vagy nem értesült róla, vagy szándékosan hallgat róla, de az elmúlt napokban rendszeresítették az úgynevezett antigénalapú gyorsteszteket. Amint a neve is mutatja, ez egy gyorsteszt, tehát gyors diagnózist tesz lehetővé. Azt gondoljuk, hogy ez nagy segítség az intézményeknek. Azt látjuk, hogy önök továbbra is kampányt építenek az elhunytak számára. Ezt továbbra is érzéketlennek és szívtelennek tartjuk. Legalább azoknak a méltóságára legyenek tekintettel, és a családtagjaik méltóságára, akik életüket vesztették. Ha jól veszem ki a mondandójukat, akkor önök szigorításért lobbiznak. Ha ez így van, akkor legyenek szívesek, és mondják meg, hogy mely területeken szigorítanának, tehát digitális oktatást vezetnének be, vagy netalán újra kijárási korlátozást akarnak. [[Dr. Oláh Lajos közbeszól.]] Mondják meg, és akkor ennél sokkal konkrétabb párbeszédet tudunk majd folytatni. Az egyik baloldali párt egyébként benyújtott egy javaslatot, az egyértelmű lépés az ország bezárása irányába. Nézzék meg a javaslatot, majd lesz rá lehetőségük. A mi alapelvünk ettől függetlenül az, hogy elsősorban olyan intézkedéseket érdemes hozni, amelyeknek magas a társadalmi támogatottsága. A jövőben is két alapvető szempontot kell érvényesítenünk: az emberélet védelmét és a magyar gazdaság védelmét. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, Dömötör Csaba államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harangozó Tamás, az MSZP képviselője: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Október 23-án egy szabadságszerető nemzetet ünnepel az egész világ. 1956. október 23-án a magyar nép megmutatta, hogy nem tűri a zsarnokságot és az elnyomást, és hogy egymástól teljesen különböző hátterű emberek képesek összefogni a közös célért.Idén október 23-án egy tízezres tömeg hömpölygött Budapest utcáin. Fejet hajtottak a hősök előtt, és kiálltak a Színház- és Filmművészeti Egyetem mellett, a tanszabadság mellett, az egyetemi autonómia mellett, a szabadság ügye mellett. A tízezres tömeg döntő többsége fiatalokból állt, de velük voltak az egészségügyi dolgozók, ápolók, orvosok, pedagógusok és a szakszervezetek képviselői is. Példás összefogás volt. Gulyás Gergely miniszter úr sietett is üzenni ennek a tömegnek. Honnan máshonnan, mint a polgári mulatóból viccelődve azt üzente nekik, hogy ők tulajdonképpen a kormányért és a kormány mellett álltak ki. Azt is elmondta miniszter úr ebben a beszédében, hogy egyébként senkit nem érdekel ez az ügy. Én is szeretnék most, akár önökön keresztül, államtitkár úr, akkor miniszter úrnak üzenni. Először is azt üzenném neki, hogy vannak dolgok, amikkel nem viccelünk. Emberek életének és karrierjének tönkretételével nem viccelünk. Gyermekeink, az ifjúság álmainak megölésével nem viccelünk. Pedig éppen ezeket teszik, tisztelt képviselőtársaim. Gulyás miniszter úr nemcsak hogy viccelődött, hanem cinikusan hazudott is. Azt állítja, és önök is azt állítják, hogy a Fidesznek és a kormánynak ehhez az ügyhöz semmi köze nincs. De hát kérdezem önöktől, képviselőtársaim: ki terjesztette be azt a törvényt, amivel nekiálltak szétverni az egyetemet? A magyar kormány, amelynek tagja Gulyás Gergely. Ki szavazta meg ezt a törvényt itt a parlamentben? A Fidesz-KDNP-frakció, amelynek tagja Gulyás Gergely. És kinek jutott eszébe egy Színház- és Filmművészeti Egyetem kuratóriumába a MOL stratégiai vezérigazgatóját meg nyilván nemzeti alapon a Slovnaft vezérigazgató elnökét kinevezni? Örkény István már itt hanyatt vágná magát, tisztelt képviselőtársaim. De nem álltak meg, mert kinevezték kancellárnak a gépesített lövész ezredest is. Árulják már el nekem, mit művelnek, meddig akarnak még menni! Ilyen eszközöket tényleg csak a legsötétebb kommunista és náci diktatúrában engedett meg magának a hatalom. Ez, amit az SZFE tönkretételével tesznek, felér egy könyvégetéssel, ahol a politikai hatalom a neki nem tetsző kultúrát és egyetemes emberi értékeket pusztítja el szándékosan. Ez az a hatalmi gőg és erőszakosság, amit nem tűrnek a magyarok, és a gyerekeik életével való szórakozást és viccelődést sem tűrik a magyarok. Tisztelt Képviselőtársaim! Erre nincs önöknek tovább út. Értsék meg, hogy minden lépés, amit a fiatalokkal szemben tesznek, koporsószög a rendszerükben! És igen, tönkretehetik az egyetemet, kirúghatják a tanárokat, kirúghatják a hallgatókat, de ennek következménye lesz az önök számára, úgy személyesen, mint politikai életük tekintetében is. Pürrhoszi győzelmet tudnak csak elkövetni. Arra kérem önöket, hogy álljanak meg, vagy, ha úgy jobban értik, hátraarc. A mai napon benyújtottunk egy törvényjavaslatot, amely nem szól másról, mint arról, hogy az itt a parlamentben szégyenteljes módon elfogadott 2020/72-es törvényüket hatályon kívül kell helyezni, visszaadni az ingatlan vagyont és az autonómiát az egyetemnek, és hagyni a tanárokat és a diákokat, hogy tisztességgel éljék az életüket, és teremtsenek a nemzet számára büszkeséget hordozó értéket továbbra is. Arra kérjük önöket, hogy önök most szavazzák meg ezt a törvényt, vagy a következő parlament fogja önök nélkül megszavazni. És, tisztelt képviselőtársaim, ha mindenképpen szükségük van udvari színészekre, akkor felhívom a figyelmüket, hogy Orbán Balázs magánalapítványába éppen most hordják ki a fél országot. [[11.40]] Csak találnak egy kastélyt vagy egy palotát, ahol az önöknek kedvező és tetsző színészeket vagy filmrendezőket taníthatják, de az SZFE-t hagyják békén! Azt gondolom, a tanulság világos: ez az ország nem tűri az elnyomást, nem szereti, ha szabadságjogokat lábbal tipornak, és ennek következménye lesz. Azt kérjük, hogy szavazzák meg a törvényünket, és vessenek véget ennek az ámokfutásnak. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Harangozó Tamás képviselő úr. A kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Abban egyetértünk, hogy 1956 hőseinek a legnagyobb tisztelet jár, és jó hallani ezt a kommunista utódpárt képviselőjétől [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból.]] jó, hogy legalább ebben egyetértünk. [[Dr. Orbán Balázs és dr. Völner Pál közbeszól. Az elnök csenget.]] De, tisztelt képviselő úr, ön tüntetésről beszélt, ’56-os megemlékezésről [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Nektek meg a felső vezetésetekben! Közbeszólások.]] és engedje meg, nem mehetünk el amellett szó nélkül, ami másfél évtizeddel ezelőtt történt. Önök 1956. október 23-ának az ötvenéves évfordulóját szétverették [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Így volt!]] egy olyan megemlékezést, egy olyan tüntetést verettek szét, amely a magyar hősök emléke előtt tisztelgett. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] isztelt Képviselő Úr! Ha van ha van! valaki, aki a szabadság ellen ment, azok pont önök voltak. Önök voltak azok, akik megkergettek idős embereket, megkergettek édesanyákat, megkergették az én édesanyámat is, megkergettek egyébként nőket és gyerekeket 1956. október 23-ának az 50. évfordulóján. Tisztelt képviselő úr, önöktől önöktől! ezek után nem fogadunk el kritikát. És, tisztelt képviselő úr, elmondtuk, és ezt elmondjuk most is, hogy mi a polgári Magyarországon biztosítjuk mindenkinek a lehetőséget a békés tüntetésre, nem lövetünk ki szemeket, nem veretünk meg embereket, nem kergetünk meg édesanyákat, és nem kergetünk meg idős embereket. [[Dr. Orbán Balázs dr. Harangozó Tamásnak: Próbáld ki, jó érzés!]] Tisztelt képviselő úr, ez a minimum. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! De hogy a Színművészeti Egyetemről is beszéljünk néhány mondatot, amit önök a saját politikai haszonszerzésükre akarnak kisajátítani, tisztelt képviselő úr, valójában évek óta senki nem vitatta még a balliberális oldalról sem, hogy az egyetem átalakításra szorul, változások szükségesek, és mindenkinek közös érdeke, hogy ott fejlesztések történjenek. Ebben éveken keresztül nem volt vita. És megszületett az a döntés, amelynek a segítségével erre a változásra valóban lehetőség nyílik, lehetőség nyílik arra, hogy egy jobb, minőségibb, versenyképesebb oktatás valósuljon meg ebben a felsőoktatási intézményben is. És valóban van egy vita, van egy vita a kultúra emberei között, a színházcsinálók között, a filmet csinálók között, hogy ez hogyan kell hogy működjön. Ebben a vitában szerintem nekünk politikusoknak nincs feladatunk és nincs szerepünk. Ezt a vitát a kultúra embereinek kell egymással lefolytatniuk. Tisztelt Képviselő Úr! Önök azt tudják hozzátenni ehhez az ügyhöz, hogy nem próbálnak politikailag rátelepedni erre a kérdésre, és nem próbálnak, tisztelt képviselő úr, fenyegetőzni. Az önök vezére, Gyurcsány Ferenc fenyegetőzik, fenyegeti mindazokat, akik azért küzdenek és azért dolgoznak, hogy a Színház- és Filmművészeti Egyetem valóban jobb, minőségibb és eredményesebb képzést tudjon biztosítani. [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból.]] És, tisztelt képviselő úr, a kormány ehhez minden segítséget és támogatást meg is ad, erről szól az, hogy több mint 3 milliárd forintot biztosítunk jövőre ahhoz, hogy jobb legyen az infrastruktúra, jobb legyen az oktatásban részt vevők bérezése, hogy szabadabb módon tudjanak működni az ott dolgozó tanárok, szabadabb módon tudjon működni az intézmény. Valóban az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy önök itt nem a szabadság oldalán állnak, itt sem a szabadság oldalán állnak, hiszen ez az új modell mindenütt másutt is, így ennél a felsőoktatási intézménynél is a szabadabb működést teszi lehetővé. Nem véletlen, hogy a modellváltó intézmények üdvözlik ezeket a változásokat, hiszen ők is pontosan tudják, hogy ez segíti az ő munkájukat, segíti az ő oktatási, kutatási és szakmai tevékenységüket. Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy azok a viták, amelyeket ennek kapcsán az elmúlt hónapokban itt már lefolytattunk, azt hiszem, minden kérdésre megnyugtató választ adtak. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Ander Balázs, a Jobbik képviselője: „Közös dolgainkról” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor néhány hónappal ezelőtt a botrányos módon hazamenekített fideszes nagykövet, az aberrált Kaleta Gábor kapcsán „Ne legyen kegyelem a pedofil szörnyeknek! A NER-hez közel állóknak sem…” címmel elmondtam napirend előtti felszólalásomat, akkor a házelnök úr rendre intett, a parlamenti jegyzőkönyv szavai szerint ezekkel a mondatokkal: „egy adott témában az ön által ostorozott, vélt vagy valós erkölcsi színvonalhoz nem muszáj a felszólalás stílusát is igazítani. Tehát lehetett volna ezt egy kicsit emelkedettebb és tisztességesebb stílusban is előadni.” Megfontolandó tanács, remélem, ott, a kormánypárti padsorokban is, és ettől kezdve akkor nem csak a mi szemünkben fogják majd önök a szálkát keresni. A hétvégén emlékezünk majd a XX. századi magyar történelem legjelentősebb paraszti származású kisgazda politikusának, Nagyatádi Szabó István halálának évfordulójára, akinek az apja még a Széchenyi család féltelkes jobbágya volt, és akinek az életútja, azt hiszem, nagyon sok útmutatással szolgálhat minden itt ülő képviselőtársam számára. Hazánk legnagyobb és legtöbb időt megélt teremtő és megtartó társadalmi alakzatának, a parasztságnak, valamint a nemzetet ezer éven át őrző vidéki Magyarországnak a jeles képviselőjeként dél-somogyi szülőfalujában ember tudott maradni, a parlamentbe kerülve pedig államférfivá tudott válni. Ugyan miniszteri rangja okán megjárt neki a „kegyelmes úr” titulus, de ő akkor volt a legboldogabb, hogyha egyszerűen csak „Pista bátyám”-nak szólították; hazalátogatva pedig mindig megsüvegelte és „mester uram”-nak szólította egykori elemi iskolai tanítóját. Persze, az még nem egy tudás- és értelmiségellenes korszak volt, akkor még eszébe sem jutott senkinek, hogy a népes rokonsággal összefogva a nyílt utcán verjenek agyba-főbe egy pedagógust, mint ahogy történt az nem olyan régen a Heves megyei Kompolton. Akkor szemben a mával az állam és a társadalom nemcsak anyagi, de erkölcsi értelemben is megbecsülte a tanári hivatást, és a legsanyarúbb körülmények között élőktől a miniszterelnökig mindenki tudta: a pedagógus nem ellenség, az iskola pedig sokszor az egyetlen lehetőség. Nagyatádi Szabó István Földművelésügyi Minisztérium elé állított szobrának talapzatán így szól politikusi hitvallása, jelmondata: „Nem sebeket ütni, hanem sebeket gyógyítani jöttünk a parlamentbe.” Most, amikor a tudományon át a művészetekig minden téren újra tombol a rákosista „aki nincs velünk, az ellenünk van” bolsevik, akarom mondani: nersevik szemlélete, akkor jó lenne, hogyha a hatalom birtokosai is elgondolkodnának ezen. Persze, Nagyatádi Szabó Istvánt nem az a felfogás vezérelte, hogy a pénzért és a hatalomért mindenre képes legyen. „Már kétszer hazamentem a bársonyszékből kapálni, harmadszor is meg fogom tenni, ha már nem lesz rám szükség” mondta egyszer. Halála előtt nem sokkal pedig így nyilatkozott: „45 kataszteri holdam van, de csak most, mióta a feleségem 15 holdat örökölt.” Ugye, milyen hihetetlen mindez a szinte semmiből százmilliárdos vagyonokat, több ezer hektáros uradalmakat összeharácsoló, luxusjachtozó, urizáló strómanok és politikusok világában? A végére pedig még egy, talán szintén tanulságokat hordozó anekdota. Amikor 1908-ban, 45 éves korában, első paraszti származású politikusként országgyűlési képviselővé választották, akkor ő ragaszkodott ahhoz, hogy az ülésteremben is viselje a csizmáját, a kisgazda öltözetet. Ekkor a fanyalgó urak állítólag őt mintegy lebüdösbunkózták, és béresnek csúfolták. Pista bátyánk nem volt egy sértődős ember, körbenézett, és csak annyit mondott: ennyi ökör mellé bizony elkelne egy béres is. [[11.50]] Nos, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, ha valamilyen csoda folytán feltámadna és itt lenne közöttünk Nagyatádi Szabó István, akkor gyanítom, megpödörné a bajszát, feltűrné az inge ujját, a markába köpne, és nekiállna kitakarítani Augiász istállóját, ahol bizony magasan áll a messzire bűzlő trágya. Tisztelt kormánypárti Képviselő Urak és Hölgyek! Kérdezem önöket, hogy így krumpliköztársaságot építve, átgázolva mindenen és mindenkin, hogy érzik, mennyire tudnak megfelelni ennek a dél-somogyi parasztember által alkotott, felállított mércének? Várom a választ. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[Gelencsér Attila elfoglalja a jegyzői széket.]]
Köszönöm szépen, Ander Balázs képviselő úr. A kormány nevében megadom a szót Farkas Sándor képviselő úrnak, aki válaszolni kíván az elhangzottakra.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy azok a gondolatok, amelyeket itt képviselő úr most előhozott, és Nagyatádi Szabó István korábbi nagyszerű mezőgazdasági miniszterrel kapcsolatban elmondott, azok valóságtartalma a miniszteri jellemzésben igaz, de az összevonása a mai képzetekkel, és a mai helyzetbe való ültetése viszont szerintem alaptalan. Már csak azért is, mert ha a magyar mezőgazdaság fejlődését és az elmúlt évtizedek lépéseit megnézzük, számtalan olyan eset történt, amikor igazából nem minden esetben és ez akár a kisgazda miniszterre is vonatkozik, ha nem is Nagyatádi Szabó Istvánra , azért voltak olyan vargabetűk a mezőgazdaság fejlődésében, értelmezésében, amit akár a mai napig sem tudtunk teljes mértékben kiheverni. Itt mondok egy aktuális példát: itt van a családi őstermelés, azt megelőzően pedig a kárpótlási törvényből fakadó nehézségek, amelyek a mai napig is meghatározók a magyar földbirtok-politikában. Hogy Nagyatádi Szabó István hogyan vélekedett, hogyan öltözködött, hogyan vett részt a közéletben, az már történelem, de ha most összehasonlítjuk és ez furcsán fog hangozni a számból a mai magyar agrárvezetéssel, azért, úgy gondolom, hogy ég és föld a két korszakot összehasonlítani. Nem is lehet, már csak azért sem, mert akkor teljesen más tulajdoni viszonyok és nem utolsósorban gazdasági fejlődés volt az agráriumban. Elindult már akkor is egy fejlődés, de ahogy az előbb említettem, annyi törés, annyi szakadás, annyiféle visszafordulás volt a több évtized során, amelyet mindig újra kellett tanulni, mindig újra kellett igazodni, újra meg kellett teremteni a lehetőségeket az agráriumban. Ez a szép az agráriumban, hogy nemcsak agrárpolitikában, hanem a természeti viszonyok közötti újrakezdés, a mindennapok újrakezdése, a mindennapok, nyugodtan mondhatom, tanulása adja annak a szakmának a nagyszerűségét, amit mi agrárosnak tartunk. Ugyanakkor meg kell említenem azt is, hogy a mai viszonyok között látjuk azt, hogy az a gazdasági fejlődés, amely a különböző támogatáspolitikákkal a gazdáknak, a gazdaszervezeteknek a megbecsülésével jár és ezt nyugodt szívvel merem mondani, nemcsak megbecsüléssel, hanem szakmai egyetértéssel, ugyanakkor kikérve természetesen ezeknek a szakmai szervezeteknek a véleményét , ezeket felhasználva tudjuk az agráriumot továbbfejleszteni, értékes ágazattá nyilvánítani. És most, amikor a koronavírus-járvány ideje van volt, van, és sajnos még talán lesz is egypár hónapig vagy ki tudja, meddig , egyértelmű, hogy az agrárágazatnak minden egyes dolgozója kivétel nélkül a kicsiktől a nagyokig, a kertésztől az állattenyésztőig, a növénytermesztőtől a traktorosig, és nem is tudom végigsorolni az összes szakmát, mind azért dolgozik, hogy ennek az országnak a biztonságos élelmiszer-előállítása, és nem csak az előállítása, megtermelése mindannyiunk asztalán legyen. Úgy gondolom, ez egy olyan óriási, nemcsak hogy önként vállalt feladat, hanem ez mindenkinek benne van a génjeiben, akik jelentős részben mezőgazdaságból élnek, részben örökségből, részben pedig a szakmaelsajátításból adódóan. Ez az a feladat, ez az az erő, ez ad számunkra minden felemelkedést nyugodtan mondhatom , az agrártársadalomnak a társadalmi megbecsülését, mert mondjuk meg őszintén, hogy az elmúlt 60 vagy 40 évben nem az elmúlt 10 évet jellemeztem, hanem az azt megelőző időszakban az agrártársadalomnak a társadalmi megbecsülése egyértelműen nem volt meg. Most eljutottunk oda, hogy igen, a magyar társadalom, a magyar emberek jelentős része ezt a munkát elismeri, és ezzel is tudjuk mi, akik az agrárium részben vezetéseként, részben aktív résztvevőjeként éljük az életünket, hogy oda tudjuk tenni az asztalra azt a teljesítményt, azt a jólétet, azt a biztonságot, amit akár élelmiszernek vagy akár más terméknek nevezünk az agrárágazatból kikerülve. Ehhez pedig azok a politikai intézkedések szükségesek, amelyeket már részben Nagyatádi Szabó István több évtizeddel ezelőtt elkezdett, ma pedig mi jelentős részben ezeknek az alapján a mai kornak megfelelően, a mai tudásnak, a mai technológiák figyelembevételével tudjuk ennek az ágazatnak a szerepét tovább növelni és erősíteni. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Farkas Sándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Juhász Hajnalka képviselő asszony, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A járvány második hullámának idején nagyon fontos a védekezés mellett arról beszélnünk, hogy hogyan őrizzük meg a magyar gazdaság működőképességét, mit teszünk annak érdekében, hogy megtartsuk a munkahelyeket és védjük a vállalkozásokat, hiszen a magyar kormány ennek érdekében számos komplex intézkedést tett. Ennek az egyik legfontosabb sarokköve volt a gazdaságvédelmi operatív törzs létrehozása, hiszen ez az operatív törzs annak érdekében jött létre, hogy felismerje, kiszűrje azokat az adminisztratív akadályokat, amelyek fékeznék a gazdaság újraindítását. A gazdaságvédelmi akciótervnek köszönhetően 6000 milliárd forint támogatásban részesült a magyar gazdaság, és ennek a gazdaságvédelmi akciótervnek és a bértámogatásoknak köszönhetően 280 ezer munkavállalónak segített. Nagyon fontos a szürkeállomány megtartása és megőrzése, és a magyar kormány kiemelten fontos szerepet tölt be a kutatók és az innováció kérdéskörében. A 17 milliárd forintos támogatásnak köszönhetően közel 23 ezer kutató- és fejlesztőmérnök tarthatta meg a munkahelyét. Ezek kiemelten fontos dolgok. A magyar kormány mindig is hangsúlyozta azt, hogy a családok védelme és a családok támogatása kiemelten fontos, és a családok támogatásán túl a magyar gazdaság megerősítése. Két támogatást szeretnék megemlíteni, mind a kettő 2021. január 1-jétől indul. Az egyik az otthonteremtési támogatás. Ennek az otthonteremtési támogatásnak köszönhetően az új építésű otthonok értékesítésének áfatartalma 27 százalékról 5 százalékra fog csökkenni, és a CSOK-ot igénybe vevő családok az 5 százalékos áfát is visszaigényelhetik. Emellett nagyon fontos az otthonfelújítási program. Ez is 2021. január 1-jétől indul, amelynek köszönhetően a legalább egy gyermeket nevelő családok vehetik már szintén igénybe. Ennek a célja az, hogy a felújítás legalább felét, de maximum 3 millió forint erejéig az állam állja. Ezek nagyon-nagyon fontos lépések. Ide kell emelnünk a hitelfizetési moratórium meghosszabbítását is, hiszen ez közel 400-450 milliárd forintot tart meg a magyar családoknál és a vállalkozásoknál. Ezt igényelhetik a közfoglalkoztatottak, a nyugdíjasok, a munkanélküliek, gyermeket nevelő családok, továbbá azok a vállalkozások, akiknek a bevétele nagymértékben csökkent. Szeretném hangsúlyozni, hogy ez a hitelfizetési moratórium a világon is egyedülálló, hiszen teljes körű, automatikus és 9 hónap erejéig kiterjed. Nem szabad elfeledkeznünk, hogy milyen fontos a turizmus és a turizmus segítése is, ezért a SZÉP-kártyára vonatkozó intézkedéseket a kormány a jövő évre is kiterjesztette, ennek köszönhetően a 800 ezer forintos keretösszeg megmarad, hiszen nem tudjuk azt, hogy mikor indul a külföldre vonatkozó turizmus és a hazánkba jövő turizmus, ez nyilván vakcina kérdése, de nagyon fontos az, hogy a SZÉP-kártyán keresztül is támogassuk a magyar szállás- és vendéglátóhelyeinket. Mindannyian látjuk azt a második hullám idején, hogy a gazdaság növekedése és a munkahelyek megtartása azonban csak egy rendkívül versenyképes gazdaságpolitikával és egy felelősségteljes gazdaságpolitikával valósítható meg. [[12.00]] Ezért nélkülözhetetlenek azok a beruházások, amelyek az innovatív ágazatokra, a digitalizációra vagy a zöldgazdaságra vonatkoznak, és ezzel kapcsolatosan engedjék meg, hogy kiemeljem azt a 6 milliárd forintos támogatást, amelyet a magyar kormány klíma- és természetvédelmi akcióterve keretében több mint kétezer környezetkímélő autó és robogó beszerzésére lehet fordítani. Ezzel is az a célunk, hogy a közlekedés zöldítését tovább támogassuk, és az alacsonyabb árkategóriájú elektromos autók elterjedését elősegítsük. Látjuk azt, hogy a magyar gazdaság erős és stabil pénzügyi helyzetben néz szembe a vírussal, és ehhez a magyar kormány felelősségteljes intézkedései nagymértékben hozzájárultak. A magyar kormány gazdaságpolitikájának köszönhetően 2013 óta olyan növekedési pálya indult, amelynek következtében az 1,5 százalékos uniós átlagos gazdasági növekedés mellett 4,9 százalékos növekedést produkált 2019-ben, ezért mindent megteszünk annak érdekében, hogy minél sikeresebben nézzünk szembe a vírussal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Juhász Hajnalka képviselő asszony. A kormány nevében az elhangzottakra Zsigó Róbert államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön beszélt a járványhelyzetről, a válságkezelésről, és beszélt külön az otthonteremtésről és a családtámogatásról is. Néhány gondolatot engedjen meg ezzel kapcsolatban nekem!Magyarországon is, ahogy a világban mindenütt, felszálló ágban van a járvány. A világot és benne Magyarországot is sújtó koronavírus-járványnak számos kedvezőtlen negatív hatása van, amely alól egyetlen állam sem tudja kivonni magát, így Magyarország sem. Amikor mi arról beszélünk, hogy Magyarországnak működnie kell, akkor mindenekelőtt a munkahelyek védelmét jelenti ez, és a családok életszínvonalát is szeretnénk megtartani, megerősíteni, és nemcsak megvédeni akarjuk azt a szintet és színvonalat, ahová tíz év alatt Magyarország eljutott, hanem azt is el szeretnénk érni, hogy ezután minden évben mindenki tudjon egyet előrelépni. De ha már a válságkezelést szóba hozta, akkor érdemes összehasonlítanunk, hogy 2010 előtt az akkori Gyurcsány-Bajnai-kormányok milyen módon álltak a válságokhoz, és mi történik ma. 2010 előtt a Gyurcsány-Bajnai-kormányoknak mindenről a megszorítás jutott eszükbe. Mindannyian emlékszünk még arra, hogy akkor elvettek egyhavi bért a közszférában dolgozóktól, elvettek egyhavi nyugdíjat az idősektől, megadóztatták a családi pótlékot, megemelték a nyugdíjkorhatárt, megemelték az áfát is, és megrövidítették a gyes időtartamát. Abban az időszakban eladósították az országot, és nehéz helyzetbe hozták a családokat. És mindenki látja, hogy ma mi történik, a polgári kormány most, a koronavírus-járvány okozta válsághelyzetben sem hagyja magára sem a magyar családokat, sem a magyar embereket, sem a magyar vállalkozásokat. Jövő év elejétől visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat, az eddigi legnagyobb mértékű orvosibér-emelés fog megtörténni, bevezettük és a múlt héten meghosszabbítottuk, ahogy a képviselő asszony is mondta, a hitelmoratóriumot, munkahelyvédő bértámogatást vezettünk be, és kamatmentes munkahelymegtartó kölcsönt adunk a vállalkozásoknak. Ebből a felsorolásból is látszik, hogy míg a korábbi baloldali kormányok csak megszorításokat vezettek be, mi minden eszközzel segítjük a magyar embereket. Tisztelt Országgyűlés! 2010-ben a polgári kormány a választói akarat alapján családbarát fordulatot hajtott végre, aminek alapeleme, hogy a magyar családokkal szövetségben, a magyar családokért dolgozva egy családbarát országot építsünk, amely nem sújtja, hanem segíti és támogatást nyújt a családalapítás és a gyermekvállalás előtt álló akadályok lebontásához, és amelyben a fiatal párok előtt reális lehetőségek nyílnak a gyermekvállalási terveik megvalósításához. A célunk az, hogy minden vágyott gyermek megszületését támogatni kell, a gyermekvállalás előtt lévő korlátokat pedig le kell bontani. 2010 óta, hogy csak néhány példát említsek, családi adókedvezménnyel segítjük a gyermeket nevelő családokat. 2015-ben bevezettük a családi otthonteremtési támogatást, a CSOK-ot, amelyet azóta többször bővítettünk, és babaváró támogatással is segítjük a gyermeket nevelők otthonteremtését, a három év alatti gyermekeiket nevelő édesanyák igénybe vehetik a gyed extrát, nagyszabású bölcsődefejlesztési programot hajtunk végre. 2020-ban pedig újabb mérföldkőhöz érkeztünk, minden idők legnagyobb otthonteremtési programját valósítjuk meg, amely növeli a családok életszínvonalát, élénkíti a gazdaságot, és új munkahelyeket is segít létrehozni, tehát nemcsak a családoknak jó, hanem a gazdaságnak is, jó a munkáltatóknak, és jó a munkavállalóknak is. Ennek érdekében, ugyanúgy, ahogy képviselő asszony is említette, 2021. január 1-jétől bevezetjük az új lakások vásárlására az 5 százalékos kedvezményes áfát, a CSOK-ot igénybe vevő gyermekes családok még ezt az 5 százalékos áfát is visszaigényelhetik majd. A gyermekes családok lakásfelújítását is támogatjuk a költségek 50 százalékának erejéig, maximum 3 millió forintig, és a CSOK-ot felvevő gyermekes családoknak mind az új-, mind a használtlakás-vásárlása illetékmentes lesz. Mint ebből is látszik, mi a járványhelyzetben is a családokért, a magyar családokért dolgozunk, segítjük a gyermekvállalást, segítjük a gyermeknevelést és az otthonteremtést. Azt akarjuk elérni, hogy minden gyermekes családnak biztos tető legyen a feje felett. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Zsigó Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bajkai István, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bár egyre hidegebb van odakünn, hamarosan novembert írtunk, mégis, Erzsébetvárosban egyre forróbb a helyzet, úgy is mondhatnánk, felvillanyozódott az önkormányzat [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , és melegség önti el a polgármesteri hivatal folyosóit, miután a nyomozó szervek házkutatást tartottak a VII. Kerületi Önkormányzat épületében.Tetten érték Niedermüller Péter polgármester jobbkezét, Oláh Lajos DK-s országgyűlési képviselő bizalmasát, a DK erzsébetvárosi elnökét, a DK korábbi országos elnökségének tagját, a Pénzügyi és kerületfejlesztési bizottság elnökét, Borka-Szász Tamást egy titkos bitcoinbánya üzemeltetése közben. A nagy teljesítményű szerver és számítógépes eszközök lefoglalása után néhány órán belül Borka-Szász Tamás lemondott képviselőségéről, párttagságáról, és elérhetetlenné vált. Bár a DK szeretné az ügyet elhallgatni, kisebbíteni, azonban rendkívül súlyos ügyről van szó, hiszen a bitcoinbányát működtető hivatali helyiségben rendszeresen megfordult, tárgyalt Borka-Szász Tamás pártbéli főnöke, Oláh Lajos DK-s országgyűlési képviselő és a kereszténygyűlölő Niedermüller Péter polgármester is. A DK-s szerver online kapcsolatban állt a dark webbel, az internet sötét oldalával, ahol terroristák, emberkereskedők, drogcsempészek, kódfeltörők, fegyvercsempészek, ipari és politikai kémek cserélnek egymással láthatatlanul pénzt és információt, feltört e-mail-fiókok, tárhelyek adatait, drogot vagy éppen fegyvert. Ehhez a nemzetközi bűnözőkkel teli hálózathoz kapcsolódott a DK-s Borka-Szász Tamás, nekik végzett bérmunkát, azaz a szerverének a számítástechnikai kapacitását biztosította a számukra, és ezért kapott olyan pénzt, amelyet sem az adóhatóság, sem pedig a bankok nem láthatnak. Az sem kizárt, hogy a sötét web bűnözői az önkormányzat internethálózatán keresztül hozzáférhettek az Erzsébetvárosi Önkormányzat adatbázisaihoz, állampolgárok, cégek, civil szervezetek adatait is megszerezhették, de annak a veszélye is fennáll, hogy az önkormányzat épületében működő kormányhivatal adataihoz is hozzáférhettek. S miután ez a nagy energiaigényű szerver semmilyen biztonsági eszközzel nem volt ellátva, fennállt a veszélye annak, hogy tüzet és tragédiát okozzon. Jogos a gyanú, hogy a bitcoinbányászat nem új keletű lopási formája a baloldalnak, hiszen az erzsébetvárosi DK frakcióhelyisége fölötti kapcsolószekrényben korábban túlterhelés miatt tűz keletkezett, és két éve a DK Teréz körúti székhelye is teljesen kiégett, ott szintén túlterhelés lehetett az ok. Azt mindig is tudtuk, hogy a baloldal kreatív módon leli meg a lopás útjait, náluk a lopás hagyomány, hiszen annak idején Erzsébetvárosban Hunvald György MSZP-s polgármester és jobbkeze, Gál György SZDSZ-es bizottsági elnök is találékony módon élte fel a kerület vagyonát mindaddig, amíg tevékenységüknek a rendőrségi elfogás véget nem vetett. [[12.10]] Ahogy a baloldal ismét hatalomra jutott Erzsébetvárosban, ott folytatta, ahol Hunvald és bűntársai abbahagyták. Az őszödi beszéd, a 2006-os rendőrattak, a szemkilövetés, Vidnyánszky Attila és mindannyiunk földönfutóvá tételének fenyegetése mind egy-egy bizonyíték Gyurcsány Ferencnek a legsötétebb rákosista, kommunista időket idéző nézeteire, amely szerint a hatalomért minden megengedett, a hatalomért bármi szabad, így a lopás is, és a vele szemben állókat pedig, ha tehetné, eltiporná. Mindezek tükrében az erzsébetvárosi titkos bitcoinbánya súlyos kérdéseket vet fel: vajon mióta termelt ez a titkos kriptovalutagyár? Vajon milyen összegben jutott a sötét web uraitól a DK-hoz? Vajon mire költötte a DK a láthatatlan pénzt? Aktivistákra, újságírókra, álcivilekre, párt- és kampányfinanszírozásra, lejárató blogokra, portálokra, kormányellenes, fizetett mozgalmárokra, zsoldosokra? Reméljük, hogy a nyomozás felderíti az erzsébetvárosi bitcoinbánya minden sötét titkát. Gyurcsány Ferenc a Gerő Ernők, az Apró Antalok, a Kádár Jánosok, a Biszku Bélák eszmei örököse. Az Internacionálé dúdolgatása közben neki egy baloldali diktatúra az igazi álma, és akinek a hazánkat fenyegető külföldi erők kiszolgálása jelenti a biztos hátteret, sőt, Borka-Szász Tamás bitcoinbányája erre a bizonyíték: a finanszírozást is. A gyurcsányista vezetés, ahogy a baloldalnál a lopás mellett ez szintén hagyomány, most is idegen erők szolgálatában áll, és akinek a szabadság, a demokrácia jelszavai csak goebbelsi megtévesztő szólamok és szirénhangok. E két baloldali hagyományt testesíti, egyesíti magában a DK-s bitcoinbánya. Hogy is mondta Niedermüller Péter Erzsébetvárosban az alakuló képviselő-testületi ülésen? „Köszöntöm a megalakuló MSZMP-frakció tagjait.” Majd, amikor figyelmeztették, hogy az MSZMP már nem létezik, akkor csak annyit fűzött hozzá: „Sajnos úgy van.” Isten óvja az országot ettől a mindenre képes galeritől, ettől a külföldi, magyarellenes erők szolgálatában álló internacionalista bűnszervezettől! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Bajkai képviselő úr. A kormány nevében, ha jól látom, Pogácsás Tibor államtitkár úr fog válaszolni. [[Nagy zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az emberi élet minőségét alapvetően befolyásolja a biztonság. A biztonság, amely a munkahelyek biztonságában, az egészség biztosításában vagy a közbiztonságban mérhető; és ugyanígy a biztonságot nagyban befolyásolja az, hogy azokban a politikai intézményekben megbízhatunke, amely az ügyeinket intézi, amely képvisel bennünket, amellyel napi kapcsolatban vagyunk. Az emberek joggal várják el tehát, hogy a helyi közügyek képviselője, a helyi közügyekben eljáró önkormányzatok az érdekeiket szolgálják, és munkájuk során jogszerűen és etikusan járjanak el. És nyilván a biztonsághoz, a közbiztonsághoz hozzátartozik az, hogy a rendőrség működjön, és a rendőrség mindenkivel szemben fellépjen, aki megsérti a törvényt. Mindenki számára biztosítjuk az élet- és a vagyonbiztonságot, valamint a védelemhez való jogot. Mindenkinek, egyformán. Jelen esetben is igaz az, hogy a rendőrség nyomozást kezdett, mely, mint minden valamennyi esetben, az összes tény és körülmény feltárását elvégzi, mérlegeli azokat, és eldönti a rendőrség azt, hogy megindítjae a nyomozást, illetve szükségese ennek a folytatása. A bűncselekmény észlelése, illetve tudomásra jutása esetén a hatályos jogszabályoknak megfelelően minden szükséges intézkedés meg fog történni. Abban az ügyben, melyet képviselő úr felvetett, a Budapesti Rendőr-főkapitányság VII. kerületi kapitányságához érkezett lopás és más bűncselekmények miatt feljelentés. A feljelentés szerint a VIII. kerületi önkormányzati hivatali helyiségben, amely helyiség egyébként kizárólagos használatba volt átadva Borkai-Szász Tamásnak, bitcoinbányászatot folytató gépet találtak, illetve ennek a működését észlelték. A büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény 370. §-a szerint kisebb értékre elkövetett lopás vétségének gyanúja merült fel. Ennek a büntetési tétele egyébként két évig terjedő szabadságvesztés lehet. A nyomozást a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Irodája folytatja le. A feljelentés adatait megvizsgálva megállapítható, hogy az eszköz üzembe állítása megtörtént, szükséges vizsgálni a működése során felhasznált energia mennyiségét, az ez alapján okozott kár mértékét, miután a jogosulatlan áramvételezés esetében a lopás tényállása megvalósulhatott. Az önkormányzat hivatali helyiségében 2020. október 16-án a jegyző közreműködésével hajtották végre a házkutatást, az eljárási cselekmény során a Nemzeti Nyomozó Iroda adatmentést végzett, illetve az érintett számítógépet lefoglalta. A kutatás során adatgyűjtést végeztek, további releváns információk megállapítása, tanúként kihallgatandó személyek azonosítása érdekében. Nyilvánvalóan egy ilyen bitcoinbánya üzemeltetése egy önkormányzat épületében nem elsődlegesen azért probléma, bár nyilván súlyos ügy az, hogy az áramot vagy az energiát lopták, de nagy valószínűséggel egyébként közpénzből vásárolhatták az eszközöket, és az egész üzemeltetésről a hivatal vezetése, a politikai vezetése és az országgyűlési képviselő is tudott, tudnia kellett, hiszen abban a helyiségben [[Arató Gergely: Honnan tudott? Lenyomozták? Nem igaz, hazudsz, mint a vízfolyás!]] amelyben az eszközök jelen voltak, ők is jelen voltak, és ennek a gépnek a működése teljes egészében nyilvánvaló; aki találkozik vele, annak a hasznosítását is ismernie kellett. A nyomozásnak tehát egyfelől ki kell terjednie arra, hogy milyen bűncselekmény valósult meg, ennek milyen büntetési tételei vannak, de azt gondolom, hogy nagyon súlyos politikai kérdést vet ez fel: önmagában a bitcoinbányászat, önmagában az, hogy egy politikus bitcoint bányászik, és különösen az, hogy mindezt egy önkormányzat hivatalos helyiségében, az önkormányzat eszközeivel végezhette, aminek következtében feltehetően korábban akár tűzeset is történt a DK irodája felett. Úgy gondolom, hogy egy súlyos ügy, mindenképpen nagyon pontos kivizsgálást igényel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Pogácsás Tibor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk.Felkérem Tordai Bence jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Dudás Róbert, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Csöbör Katalin, Fidesz; Farkas Gergely, független; Sneider Tamás, független; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Hajdu László, DK; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK [[Közbeszólások a kormánypárt soraiból: Halljuk, halljuk!]] , és Steinmetz Ádám, Jobbik.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Tekintettel arra, hogy egyetlen frakció sem kért elhangzásra interpellációt, ezen napirendi pont tárgyalására nem kerül sor. Most bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitájával folytatjuk munkánkat. Felhívom figyelmüket, hogy az ülésteremben lehetőség szerint csak a soron következő felszólaló és az azt követő két felszólalásra váró tartózkodjon. [[Számos képviselő elhagyja az üléstermet. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes szabályok megállapításáról és a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[12.20]] A kormány-előterjesztés T/13308. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Egyúttal emlékeztetem képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra legkorábban 13 órától kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A kormány-előterjesztés T/13308. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. október 22-én tartott ülésén megtárgyalta a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes szabályok megállapításáról és a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/13308. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság sürgős eljárás alapján 26 igen szavazattal, 1 nem szavazat és 6 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy röviden ismertessem a legfontosabb módosításokat! A járványügyi karanténnal kapcsolatos eljárások tömegessé válása a jövőben szükségessé teszi, hogy a jelenlegi ügyintézési szabályok módosításra kerüljenek. A javaslat adminisztratív könnyítéseket tartalmaz, melyek az egészségügyről szóló törvényben meghatározott három karanténfajta elrendelésével és végrehajtásával kapcsolatosak. Kiemelendő az a jelentős ügyintézési könnyítés, miszerint a személyes adatokat a karanténkötelezett a rendőrség hivatalos honlapján, a Magyarországra történő belépést megelőző 24 órával korábban közölheti, valamint a karanténlakás címét is előzetesen lejelentheti. Azokban az esetekben, amikor a fertőzés gyanújának megállapítása vonja maga után a karanténkötelezettség elrendelését, nem kerülhető el az egyedi döntéshozatal. Ezekben az esetekben a javaslat kivételes döntéshozatali eljárással kívánja gyorsabbá tenni az ügyintézést. Mindezek mellett szükség van a hatósági házi karantén megsértése miatt alkalmazható szankciók és a szabályszegések esetén alkalmazandó közigazgatási bírságok rendszerének átalakítására is. A hatékony védekezés érdekében a szabályokat mindenkinek be kell tartani, megszegésük esetén a karanténlakás helye szerint illetékes rendőrkapitányság bírságot szabhat ki a szabályszegést elkövető személlyel szemben, melynek összege 50 ezer forinttól 150 ezer forintig terjedhet. Tisztelt Országgyűlés! Fontos pontja a törvénytervezetnek, hogy a koronavírus terjedésének megállítása érdekében összekapcsolásra kerül az elektronikus egészségügyi szolgáltatási tér, a köznevelés információs rendszere és a köznevelési regisztrációs és tanulmányi alaprendszer. Ennek célja, hogy a koronavírus-fertőzéssel érintett oktatási intézmények könnyebben beazonosíthatók legyenek, melynek következtében a szükséges védelmi intézkedések gyorsabban és hatékonyabban meghozhatók. Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat támogatandó, hiszen a benne foglalt módosítások egyértelmű célja a járvány elleni védekezés gyorsabbá és hatékonyabbá tétele. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztők közül Orbán Balázs államtitkár urat, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK. [[Kocsis Máté: Jó szerencsét!]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Próbáltunk javaslatokat tenni ennek a törvényjavaslatnak a kapcsán az ügyben, hogy hogyan lehetne ezt észszerűbbé tenni, és hogyan lehetne elhagyni azokat az elemeket, melyek finoman szólva sem növelik a bizalmat aziránt, hogy ez a törvényjavaslat valóban közcélokat és valóban a járványügyi védekezést szolgálja.Többek közt javasoltuk, hogy hagyjuk el ebből a törvényjavaslatból azt a szabályt, ami az egészségügyi dolgozók korlátlan átvezényelhetőségét teszi lehetővé, lévén, hogy ez ilyen módon nyilván szükség lehet az egészségügyi dolgozók átvezénylésére egy egészségügyi válsághelyzet idején , ahogy ezt önök most írják és hozzáteszem, ahogy gyakorolják , nagyon komoly problémákat és kérdéseket vet föl, hiszen egyrészt gondot okoz azoknál az egészségügyi intézményeknél, ahonnan elhozzák a dolgozókat. Ott is betegellátás folyik, ott is nagyon súlyos kérdések vannak. Ha önök ilyenkor úgy döntenek, hogy onnan elvesznek minden szakdolgozót, minden szakorvost egyes szakterületekről, akkor ezzel ott kerülnek veszélybe emberek, más oldalról pedig természetesen vannak az egészségügyi dolgozóknak is személyes körülményeik, személyes szempontjaik, amelyeket figyelembe kell vagy kellene venni. Ehelyett egy bürokratikus eljárási rendszer van. Vezénylik jobbra-balra az egészségügyi dolgozókat, betömnek egy lyukat azért, de ezzel újabb lékeket támasztanak az egészségügy hajóján. Vannak dolgok, amiket nem lehet már rendbe hozni, mert az elmúlt évtized elhibázott egészségpolitikájának a következménye az, hogy kevés szakdolgozó van egy sor területen, és kevés orvos van. De ennek nem az a módja, hogy a meglévő egészségügyi dolgozókra ész nélkül és átgondolás nélkül raknak nagyobb terhet, hanem az, hogy megpróbálnak megállapodni egy olyan vezérlési rendben az egészségügyi dolgozókat képviselő szervezetekkel és magukkal a dolgozókkal, ami biztosítja azt, hogy egyébként a betegellátás az egészségügy egészében optimális módon folyhasson. Elképesztően nagy terhet kérünk az egészségügyi dolgozóktól az ország, úgy értem ebben az időszakban, és ez sajnos nem megoldható másképp. De legalább annyiban becsüljük meg az ő áldozatukat, hogy nem egy ilyen katonás parancsnoki rendszert vezetünk be, hanem belátással, észszerűen, a szükséglethez igazodóan és minden szempontot figyelembe véve próbáljuk vagy próbálja a kormány megoldani a felmerülő problémákat. A másik olyan pontja ennek a törvényjavaslatnak, ami szokásosan leleplezi azt, hogy azért a fő cél természetesen még ilyen rendkívül súlyos válsághelyzetben is a haverok kimentése, a haverok támogatása, ez a koncessziós törvény és a szerencsejáték-törvény módosítása. Nem volt képes a kormány egyik vitában sem sem az indoklásban, sem pedig a parlamenti és a bizottsági vitában értelmes választ adni arra, hogy erre miért van szükség. Az az ember gyanúja, hogy itt magánérdekekről van szó, az az ember gyanúja, amit megalapoz az önök tevékenysége a válság idején is, amikor mindig a Fidesz-közeli vállalkozók megmentése az elsődleges cél, és megalapozza általában is az egész kaszinóbiznisz kapcsán, amiből a NER egyik bár persze nem egyetlen nagy pénzkifizető rendszere lett, hogy itt is arról van szó, hogy bajba kerültek az önök haverjai, rokonai, barátai és üzletfelei, akiket a kaszinóbizniszbe beengedtek, és most próbálják őket valamilyen módon kisegíteni. Lehet, hogy ebben tévedek, nem tudom, még egyszer mondom, mert nem válaszoltak erre a kérdésre. Nem adtak magyarázatot arra, hogy miért kell a koncessziós törvényt és szerencsejáték-törvényt módosítani, mindenesetre erősen fönnáll az a gyanú, hogy erről van szó, ezért matatnak ezekkel a törvényekkel. A kaszinók és persze nemcsak a kaszinók, de más üzleti érdekek is vannak annak a hátterében, hogy önök megpróbálják a járványügyi védekezésre hivatkozva áttolni ezt a törvényjavaslatot. Mint mindig, megpróbáltunk kompromisszumot keresni, megpróbáltunk jó megoldást keresni a bizottsági vitában és a parlamenti vitában is, és mint mindig, elutasítottak minket. Azt kell mondanom, hogy ezek után teljesen természetes, hogy felelős ellenzék egy ilyen törvényjavaslatot, amelyben össze vannak keverve különböző elemek, nem tud támogatni. Ismét azt tudjuk mondani, hogy ami a járvány elleni védekezéshez kell, azt mindig támogattuk eddig is, és támogatni fogjuk ezután is, ami meg az önök politikai hatalmát és üzleti érdekeit szolgálja, ahhoz nem fogjuk a nevünket adni. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiban. Kocsis Máté: Szégyen!]]
Köszönöm, Arató Gergely képviselő úr. A következő hozzászóló Szakács László, az MSZP képviselője.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Hosszú vita volt erről a parlamentben, és akkor is elmondtam, hogy persze, látja az ember a szabályokat, és talán tavasszal megbocsátható volt az nagy volt a kapkodás , hogy azért voltak olyan szabályok, amelyeket nem lehetett betartani, nem megfelelő pontossággal voltak megfogalmazva, és valahogyan ennek persze ki kellett forrnia magát úgymond az életben. És aztán láttuk utána az akciókat, egyiket a másik után a kormánynál, ami nagyobbrészt kommunikációs volt, és kisebbrészt voltak ebben tettek. Láttuk, hogyan távolodik el a gazdaságvédelmi akciótervtől az egész kormány, kezdve a miniszterelnöktől, és hogyan vett ez valamilyen más irányt, amikor a gazdasági védekezésből aztán végül is csak Budapest-Belgrád-vasútvonal lett. Ezt csak azért mondom el, mert ezek a mi tapasztalataink. [[12.30]] Minden egyes ilyen esetben nekünk eggyel több tapasztalatunk lesz, mint amennyi illúziónk marad abban a tekintetben, hogy önök amikor beleállnak valamibe, és úgy gondolják, hogy azt megfelelően végig akarják csinálni, akkor azért mindig akad egy kerülő út, amiből vagy Mátrai Erőmű lesz, vagy Budapest-Belgrád vasútvonal lesz, vagy bezárják az országot, de azért futballmérkőzéseket lehet tartani közönség előtt, és még folytathatnám a sort. Ezt azért mondom el, mert ezeknél a szabályoknál nagyon nagy fontossága van annak, hogy ezt betartsák az emberek. Tavasszal az emberek, a magyar emberek iszonyatosan fegyelmezettek voltak, akkor is, ha ez a megélhetésüket, a munkájukat veszélyeztette, óvták a saját, a családjuk és a munkatársaik, ismerőseik egészségét, és ezért én azt gondolom, hogy Magyarország ténylegesen jól teljesített tavasszal; azért, mert a magyar emberek nagyon fegyelmezettek voltak. Ezért vártunk volna egy olyan, nagyon észszerűen összerakott, a tapasztalatokra építő javaslatot, amely ide bejöhetett volna, amely megfelelő módon szabályozza az életünket, megfelelő módon ösztönzi az embereket arra, hogy ezeket a szabályokat tartsák be, most pedig azt látjuk, hogy ebben a javaslatban az ösztönzés valójában a büntetés elkerülése. Másfajta dolgok is vannak, tisztelt képviselőtársaim, az ösztönzésre, mint a korbács meg a pénzbüntetés, természetesen ezekre is kellett volna valamilyen szinten hangsúlyt helyezni. Nem tanultunk abból sem a tavaszi úgymond országos leállás után, hogy bizony jó azt tudnunk, hogy mennyi beteg van közöttünk. Pontosan tudjuk, pontosan tudnunk kell, hogy mennyi beteg van közöttünk. Azt tudjuk, hogy kik a legveszélyeztetettebbek: orvosok, ápolók, a kiskereskedelemben dolgozók, a közszolgáltatásokban dolgozók. Azt gondolom, ők úgy a saját komfortjuknak, mint a családjuk komfortjának, a munkahelyük, munkatársaik komfortjának az érdekében, a biztonság érdekében megérnének annyit, ha már úgyis annyi emberrel találkoznak, elkerülhetetlenül nagyon sok emberrel találkoznak, hogy akkor őket az állam tesztelje le, állami forrásból biztosítsanak arra forrásokat, hogy ők, mondjuk, havonta kettő tesztet kapjanak; ha nem jut elegendő a drágábbikból, akkor az olcsóbbikból, de jusson nekik. Azt gondolom, ha az orvosainkra, az ápolóinkra vagy éppen a közszolgáltatásban részt vevőkre sem fordítunk megfelelő figyelmet, akkor nem látom be, hogyan látnák azt, hogy van egy tenni akaró kormány, és akkor ezért tenni akar valamit cserébe maga az állampolgár is. Ennek a törvénynek a szelleméből az következik, hogy a kormány mindenáron védekezni akar, és aki ezzel nem ért egyet vagy éppen másképpen gondolja, vagy éppen megszegi a szabályt, és lesz majd, aki megérdemli, és lesz majd olyan, aki nem érdemli meg, hogy ezért büntetést kapjon, azt önök meg fogják büntetni. Én az ösztönzés felé vinném el ebben a gondolkodást. Ugyancsak szó esett arról, hogy adminisztratív terheket az ellenzék nem akar levenni a hatóságok válláról. Dehogynem! Persze, mi is le szeretnénk venni adminisztratív terheket a hatóság válláról, de még jobban szeretnénk levenni az állampolgárok válláról, akik nem biztos, hogy épp annyira jártasak ezekben az adminisztratív esetekben, illetve eljárásokban, mint amennyire, mondjuk, ezt a hatóság tenné. Nem tudjuk, ki fog nekik segíteni, és nem tudjuk, hogy ebből mennyi kalamajka fog majd származni. Nem utolsósorban, de utoljára megemlítve: igen, szerencsejáték-koncesszió. Persze, gondolom, most majd meghallgatjuk, hogy meg kell őrizni a munkahelyeket. Pont a szerencsejáték-iparban biztosan most meg kell őrizni a munkahelyeket, és valószínűleg ez lesz majd annak az indoka, hogy hogyan kerül bele az életet, az egészséget védeni hivatott szabályok közé egy szerencsejáték-koncessziónak az ügye. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem bírták ki? Nem bírták ki, hogy ez jöjjön be egy külön törvényben, hogy ne kelljen beleszuszakolni ebbe, hogy milyen karanténszabályokat kell betartani, a következő oldalon pedig a szerencsejáték-koncesszió? Miért nem bírják ki, hogy ez bejön egy másik törvényben? Miért kell erre ráhúzni azt, hogy mert majd, gondolom, meg kell védeni a gazdaságot, és ez csak a szerencsejáték-koncesszió mai rendezésén keresztül mehet? Miért nem jutott ez eszükbe akkor, amikor kitömték pénzzel Mészáros Lőrincet, adtak neki 17,7 milliárd forintot akkor, amikor ő felvett 11 milliárd forintot a saját cégéből osztalékként, és elbocsátott és pokollá tette az életét 850 munkatársának? Akkor ez nem jutott önöknek eszébe, most a szerencsejátékon keresztül ez meg eszükbe jut. Azt kérem, hogy talán még mindig lehet ezzel valamit tenni hozzák ezt be egy külön törvényben, egyszer bírják ki! Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, Szakács László képviselő úr. A következő hozzászóló Nacsa Lőrinc képviselő úr, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Hosszasan vitatkoztunk erről a törvényről a múlt hét hétfő estéjén is, ám Arató Gergely azóta is csak nagyobbnál nagyobb hazugságokat tud kitalálni mind a törvénnyel, mind a védekezéssel kapcsolatban, illetve az ő szerepükről is a védekezésben, hiszen képviselő úr ismét memóriazavarral küzd, hiszen nem támogattak semmit a védekezéssel kapcsolatban, nem támogatták a felhatalmazást, nem támogatták a védekezéshez szükséges törvényjavaslatokat, nem támogatták a koronavírus-törvényt. Ott folytatják most ezt az aknamunkát, ahol abbahagyták tavasszal, ahol abbahagyták a múlt héten, és folyamatosan azt látjuk önöktől, hogy önök nemhogy kivonták magukat a védekezésből, hanem még hátráltatják is azt. Mit csináltak önök, DK-sok, az önök polgármesterei a járvány elleni védekezés kapcsán? Kitömték tízmillió forintokkal a bűnöző Czeglédy Csabát, és áramot loptak; ez az önök mérlege, a DK-s mérleg a járvány elleni védekezés kellős közepén. [[Arató Gergely közbeszól.]] Közben álhíreket és kamuvideókat gyártottak, ott ül, önhöz közel Korózs Lajos, és a kamuvideós stáb már felállt tavasszal, hogy hiteltelenítse a kormány védekezéshez szükséges politikáját, és folyamatosan álhíreket gyártanak. Van egy ilyen óriási verseny, érzem, itt a baloldalon, hogy ki tud nagyobb álhíreket mondani: Szabó Timea, Gyurcsány Ferenc, Dobrev Klára, Jakab Péter? Ki tud nagyobb álhíreket mondani a védekezéssel kapcsolatban? Hát, képviselő úr, ez egy nagyon-nagyon szomorú verseny, de azért mégiscsak önök nyertek ebben: az ön vezére és az ön vezérének a felesége nyerték meg ezt az álhírkeltő versenyt, ahol konkrétan emberéletek kerülnek veszélybe, és a védekezés sikeressége kerül veszélybe azáltal, hogy önök olyan híreket terjesztenek, mint hogy tízből nyolc teszt fizetős, ami hazugság ezt az ön pártelnökének a felesége mondta. Olyan híreket keltenek, és az önök egészségpolitikusa sajtótájékoztatót szervezett rá, hogy elfogytak a lélegeztetőgépek a Korányiban vagy éppen a Szent László Kórházban. Ez szintén hazugság, az érintett kórházak és a tárca is cáfolta, hogy bármi ebből igaz lenne. Ezekkel a hírekkel önök veszélyeztetik a járvány elleni védekezést. Mindig úgy tesznek, mint ha a kormányt akarnák támadni, és lehet, az is a szándékuk, de a végén mindig az egészségügyi dolgozókat támadják, a végén mindig a járványügyi szakembereket támadják, a végén mindig a védekezésben részt vevő összes munkatárs munkáját támadják ezzel, mert önök nagy hangon azt hiszik, hogy ezzel a kormányt támadják. De képviselő úr, önök azokat támadják, mint ahogy az ön párttársa, Varga képviselő úr tette ezt a tiszti főorvossal kapcsolatban és a többi védekezésben részt vevő szakemberrel kapcsolatban. Önök pontosan azokat a munkatársakat támadják, akikre most a legnagyobb szüksége van ennek az országnak. Ez a törvényjavaslat, mint ahogy azt elmondtuk, az elmúlt időszak tapasztalatairól szól, hogy egyszerűbb, gyorsabb legyen az ügyintézés, hogy könnyebb legyen a hatóságikarantén-ellenőrzés. És igenis a pénzbüntetés egy visszatartó erő, fontos emelni, azért is számítottunk volna az önök szavazataira, hogy a hatóságoknak egyszerűbb legyen, hogy kevesebben szegjék meg a kiszabott hatósági karantént és annak a szabályait. Nagyon fontos, hogy ezek a szigorítások az elmúlt hetek és elmúlt hónapok tapasztalatainak köszönhetően hatályba lépjenek, nagyon fontos, hogy ez a törvény hozzájáruljon az eredményes és sikeres védekezésünkhöz, és az, hogy önök megint megpróbálják kivonni magukat a védekezésből, azt gondolom, felháborító és szégyenteljes az egész baloldalra és az ellenzékre nézve. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Megadom a szót Rig Lajos képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, itt hétfőn késő esti órákig vitatkoztunk erről a törvényről, az ellenzék akkor is elmondta azokat az aggályokat, amelyeket most hallhattak, de érdemi válasz sajnos nem jött rá.Az rendben van és támogatható, ha egy járványügyi helyzetben olyan járványügyi védekezési intézkedéseket hoz a kormány, amelyekkel lassítani tudja a járvány terjedését, biztonságossá teheti a Magyarországon élő állampolgárok mindennapjait, és sikerül előbb-utóbb túllépnünk ezen a járványügyi helyzeten. [[12.40]] De én hétfőn is elmondtam, és most is meg tudom azt erősíteni, hogy ennek a járványügyi intézkedésnek a keretein belül nagyon nehéz elképzelni ezeket a játékterem-koncessziókat, azokat a játéktermeket, ahol az ördög bibliájával játszanak, és nem járványügyi védekezés folyik. Ha ezt kiveszik, én azt gondolom, hogy nagy része, 99 százaléka még támogatható is a törvénynek. Az ellenzék felhozta fő tényként, hogy bírságolni akarják az embereket. Valóban, tehát akik a járványügyi intézkedéseknek azt a részét, ami a hatósági karanténra vonatkozik, súlyosan megszegik, tehát ha a lakását, otthonát, azt az otthont, amit karanténkötelezettség alá vontak, elhagyja, ez valóban egy súlyos vétség. De ugyanolyan súlyos vétségnek számít az is, ha a karanténra kötelezett az e-mailben elküldött hatóságikarantén-elrendelést, illetve azt a kis piros papírt, cetlit nem helyezi ki az ablakába. Nagyon sok olyan élethelyzet van ma Magyarországon, ami elég gyakori, elég sűrű, például Kővágóőrsön Mariska néni, akinek nemhogy internete, még telefonhálózata sincsen, neki egy az, hogy nem tudják elektronikusan elküldeni; ha mégis lenne e-mail-elérhetősége, ő biztos, hogy nem fogja tudni kinyomtatni, nem is fog róla tudni, hogy azt ki kell nyomtatni, azt meg pláne nem, hogy az ablakába ezt ki kell helyezni. A mostani jogszabály és rendelet azt szolgálja, hogy ha Mariska néni ötször nem teszi ki felszólítás ellenére, amiről nem is tudja, hogy mit kell kitenni, akkor ő maximum 600 ezer forintig bírságolható. A maszk használata megint más kérdés. Én futballrajongó vagyok, a járványügyi intézkedéseknek a lényege az, hogy minimálisra csökkentsük a kontaktusok és a fertőzöttek számát, de véleményem szerint is nagyon nehezen fér bele járványügyi intézkedésbe az, amikor egy 15 ezres futballmeccsen egymás hegyén-hátán voltak az emberek. A másfél méterről már ne is beszéljünk, hogy azt megtartották-e. A maszkot meg megint ne említsük. Én nem hiszem, hogy ma Magyarországon dolgozna olyan virológus vagy járványügyi szakember, aki azzal a javaslattal él, hogy igenis így engedjük meg ezeket a rendezvényeket. Én nem azt mondom, hogy a sportrendezvényeknek a látogatását tiltsuk, de hogy erősebben szabályozzuk, az biztos. Az idősek védelmét is szolgálja egy-két intézkedés. Itt március-április környékén, sőt a mai felszólalásokban is hallhattuk azoknak a fontosságát és felelősségét, akik a Pesti úti idősek otthonában kitört járvány kapcsán felelősségre próbáltak mindenkit vonni, a főpolgármestert, az intézményvezetőt, végül már majdnem a dolgozókat is, orvosokat. Én bízom benne, ha az elkövetkezendő időben olyan intézményről derül ki, amely állami fenntartású, bentlakásos intézmény, és az ott lakóknak, illetve dolgozóknak a nagy többsége pozitív tesztet produkált az elmúlt napokban és itt most arról van szó, figyeljenek, hogy az elmúlt napokban , akkor ugyanilyen vehemenciával, ugyanekkora médiafelületen és ugyanilyen gyorsasággal keresik meg a felelősöket, hiszen a törvény mindenkire vonatkozik. Ha elfogadja a parlament ezt a törvényt mint mondtam, van benne olyan rész, amely teljes mellszélességgel támogatható, az adminisztrációs terheknek a levétele, illetve az ügyintézés gyorsítása. A hétfői napon saját családi példámat hoztam fel, amikor feleségemet karanténkötelezettség alá vonták, mert szoros kontaktusnak minősült egy pozitív tesztet produkáló kollégája esetében; de ennek a karanténkötelezettségnek nem október 7-én kapta meg az elrendelését, hanem október 14-én, visszamenőleges hatállyal október 7-éig, és 16-án, tehát két nap múlva már le is járt a karantén. Na most, ez nem egyedi eset, mert ha egyedi esetről lenne szó, akkor azt lehetne mondani, hogy ilyen előfordul, a bürokráciában elveszik valahol a papír, de nemrégiben történt meg az, hogy egy általános iskolában tanulónak a szülei is utólag tudták meg, hogy a gyereknek karanténban kellett volna lenni. Most jön a kérdés, és ami a legfontosabb, mert nem biztos, hogy aki karanténkötelezett, az fertőzött személy, de mi van abban az esetben, ha szoros kontaktus van, fertőző az illető, a karantén elrendelése nem történt meg, ugyanúgy jár iskolába, ugyanúgy fertőz, és egy visszamenőleges hatályú hivatalos papírt küldenek neki ki. Tehát én azt gondolom, a magyar jogállamban olyan, hogy visszamenőleges hatályú jogszabály, nem létezik, bár önök, ha jól tudom, hoztak a honvédelmi törvényre, illetve a fegyveres testületek szolgálati jogviszonyára való tekintettel. Ha ezeket az intézkedéseket, amelyeket eddig hozott a kormány, betartják az állampolgárok, akkor a járvány terjedését tudjuk lassítani, és a fertőzöttek számát minimalizálni lehet. De sajnos az elmúlt napokban főleg vasárnap egy óriási kiugrást láthattunk: több mint 3 ezer fertőzött. És ha megnézem az én megyémet, Veszprém megyét, ott volt egy dinamizmus, körülbelül 50-60 fővel emelkedett a napi fertőzöttek száma, majd vasárnap reggelre 217 fő. Vajon ez miből adódott? Nem az abban az állami intézményben teszteltekből lett annyi pozitív fertőzött? De bízom benne, hogy az azonnali kérdésemre, amely majd erről is fog szólni, konkrét választ fogok kapni, hiszen ha a Pesti úti intézménynél jogosan annyi egészségügyi dolgozót rendeltek oda, hogy mentesítsék az ott dolgozókat, és kórházba szállítsák a fertőzötteket, ugyanezt a vehemenciát, ugyanezt a határozottságot, ugyanezt a médiafellépést elvárjuk egy állam által működtetett, nagy létszámú bentlakásos intézményben is. Hiszen ez nemcsak a maguk érdeke, ez az ország állampolgárainak az érdeke is, hogy jussanak hozzá olyan információhoz, hogy ebben a megyében, ebben a térségben sajnos egy gócpont alakult ki. Azt, hogy a frakció hogyan szavaz, a későbbiekben maguk úgyis fogják elemezni, hiszen az lesz a kommunikációjuk, hogy az ellenzék nem támogatta a járványügyi intézkedéseket. De önök is nagyon jól tudják, hogy ez semmi másról nem szól, mint a koncesszióknak a trójai falóba csomagolt képét betolni járványügyi intézkedések kapcsán. Én megpróbáltam jóhiszeműen hinni önöknek és bízni önökben, ezért adott be az ellenzék nagyon sok olyan módosító javaslatot, amely külön kezelné ezeket a témákat, ha járványügyi intézkedés, ha orvosibér-emelés, ha a hálapénz kivezetése, az legyen egy csomagban, és ne legyen más olyan rossz dolog elbújtatva benne, hogy ellenzéki képviselők ne tudják támogatni. Önöknek is az lenne az érdekük véleményem szerint, hogy a teljes Országgyűlés egységben és pozitívan szavazzon ezekről a kérdésekről. Én még egyszer kérem önöket, hogy próbálják meghallgatni ezeket az aggodalmas gondolatokat, és a rossz részeket kivenni ebből a törvényből, így használható lenne. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, Rig Lajos képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom.Megadom a szót az előterjesztők közül Orbán Balázs államtitkár úrnak, aki nyilván válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Először is, szeretném megköszönni a több alkalommal, több bizottsági ülésen meg itt az általános vitában a plénum előtt elhangzott konstruktív és kritikus, de konstruktív hozzászólásokat, és engedjék meg, hogy a végén a kritikus, de alapvetően egyáltalán nem konstruktív, hanem destruktív hozzászólásokról is mondjak pár mondatot. [[12.50]] De ezek előtt a felmerülő témákat szeretném picit helyreigazítani, hogy a tényszerűség talaján maradjunk. Ennek a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos szabályok megállapításáról és módosításáról szóló törvénynek a koronavírus-járvány elleni védekezéssel és az emberi élet és az emberi egészség megvédésével összefüggésben a legfontosabb eleme az, hogy a karanténkötelezettségre vonatkozó adminisztratív terheket csökkenti. A félreértések elkerülése végett: az adminisztratívteher-csökkentés nemcsak hatósági oldalon, hanem állampolgári oldalon is teljesen egyértelműen jelentkezik. Semmi olyan a vitában nem hangzott el, ami azt mondaná, hogy ez csak a hatóságok számára hoz könnyítést. Pont azért csináljuk ezt a módosítást, hogy az állampolgárok számára is, ha már olyan nehéz helyzetbe keveredik valaki vagy az országhatár átlépése miatt, vagy például kontaktszeméllyé válás miatt, hogy neki hatósági karanténban kell eltöltenie hosszabb vagy rövidebb időt, akkor ezt minél jobban érthető, minél jobban alkalmazható, minél egyértelműbben jogkövető magatartással betartható szabályok szerint tudja megtenni. Tehát az adminisztratívteher-csökkentés mindkét oldalon jelentkezik. Gyakorlatilag kétfajta karanténkötelezettség van. Az egyik a határátlépés miatti automatikus karanténkötelezettség. Ez esetben szeretnénk gyakorlatilag a külön egyedi döntési lehetőséget is megszüntetni, mert ez is egy adminisztratívteher-csökkentés; nyilván teljesen egyértelműen fogalmaz a jogszabályi környezet, hogy mely esetekben kell határátlépés miatt valakinek karanténba vonulnia, és amikor ez megtörténik, amikor ennek a karanténkötelezettség-beállásnak az adminisztrálása megtörténik, akkor a lehető legkisebb fennakadás legyen. A másik típusú karanténkötelezettség esetében egyedi döntésről van szó, tehát egyedileg kerülnek elrendelésre a karanténok. Nyilván az egyedi döntést nem tudjuk megszüntetni, viszont ez esetben azt gondoljuk, hogy kulcsfontosságú az, hogy a karanténkötelezettségre vonatkozó szabályok be legyenek tartva. Ezek kifejezetten közlekedési, utazási, jelöléselhelyezési szabályok, karanténszoftver alkalmazásával összefüggő szabályok, karanténlakás elhagyására vonatkozó szabályok, közlekedési, utazási szabályok vagy a karanténlakásba történő bejutással összefüggő szabályok. Ha komolyan gondoljuk azt amiben látom, hogy az ellenzék csúszkál, a kormányoldal e tekintetben egységes , hogy másképpen kell védekeznünk, mint ahogy a koronavírus-járvány elleni védekezés első szakaszában tettük, és úgy kell az emberi életet és az egészséget megvédenünk, hogy egyébként az ország működőképességét fenntartjuk, akkor viszont azoknak az intézkedéseknek a megtartása, amelyeket az országos tiszti főorvos és az operatív törzs javaslatára a kormány elfogadott, a védekezés sikere szempontjából kulcsfontosságú. Ezért aztán szerintem indokolt közigazgatási bírság kiszabását a hatóságikarantén-kötelezettséggel összefüggésben elrendelni és akár e tekintetben szigorításokat is eszközölni. Szóba került itt az egészségügyi dolgozók átvezénylése. Én azt szeretném jelezni, hogy ezzel összefüggésben nyugodtan az ellenzék támogathatta volna a törvényjavaslatot, ugyanis ez a jogintézmény nem ebben a törvényjavaslatban kerül bevezetésre, hanem még egyszer ezzel összefüggésben pont az egyébként Arató képviselő úr által is egy fél mondatban említett adminisztratív nehézségeknek az egyszerűsítésére és bizonyos hatásköri kérdések rendezésére kerül sor. Tehát ha Arató képviselő úr tényleg azt mondaná, úgy gondolná, hogy az egészségügyi dolgozók tekintetében, amellett, hogy minden elismerést meg kell adnunk, és az anyagi ellentételezését is meg kell adni a védekezésnek, ezért jött az év közepén a félmilliós juttatás, és ezért döntöttünk olyan béremelés mellett, ami a rendszerváltoztatás óta még nem volt Magyarországon, de emellett sajnos a járvány elleni védekezéssel összefüggésben ilyen erőforrás-allokációt segítő átvezényléssel összefüggő szabályokra szükség van. Tehát ha ezt az alapvetést az ellenzék elfogadja, akkor bizony ennek a törvényjavaslatnak a támogatására sort tudnak keríteni; mert ez nem a jogintézményt szigorítja vagy teszi szélesebb körben elfogadottá, hanem egészen egyszerűen a kirendelés, kivezénylés hatásköri címzettjét jelöli meg egy jóval logikusabb módon. A másik, hogy mi a koronavírus elleni védekezéssel összefüggésben mindig hangsúlyozzuk azt, hogy ezt egy komplex kérdésnek tekintjük, amiben az élet- és az egészségvédelem mellett a gazdaság- és a munkahelyvédelem is fontos célként jelenik meg. Való igaz, hogy ezzel összefüggésben szintén, talán egy-két kivételtől eltekintve, a legtöbb intézkedésünket nem támogatták, de azért mégiscsak arról van szó, hogy ezeknek a munkahelyvédő és gazdaságvédő intézkedéseknek a következményeként a legújabb nyilvános adatok szerint a foglalkoztatás újra a járványt megelőző szintet érte el. Ennek ellenére, mivel a járvány második hullámában vagyunk, és bizonyos szektorok teljesen egyértelműen rövid távon nem fogják túlélni a járványt, tehát, mondjuk, külföldi turizmusra hogy egy konkrét példát mondjak nem nagyon fogunk tudni számítani, ezért folyamatosan hoznunk kell a Ház elé a járvány elleni védekezés gazdasági összefüggéseire vonatkozó szabályokat. Ezek a szabályok bizony-bizony szektorspecifikusak, mert annak van értelme, hogy olyan szektorokat célzottan tudjunk támogatni, amelyek a járvány miatt a legnagyobb leállást kénytelenek elszenvedni. Ilyen szektor a turizmus is, ott például a SZÉP-kártya felhasználásával összefüggő szabályokat igyekeztünk enyhíteni, és a SZÉP-kártya-felhasználáson keresztül a belföldi turizmust a következő évben élénkíteni, ilyen a koncesszióra és a szerencsejátékra vonatkozó szabályozás is, amely ennek a szintén válság által sújtott szektornak a támogatására tenne javaslatot. Amit Rig képviselő úr említett: én azt gondolom, hogy a karanténkötelezettséggel összefüggő szabályok elsősorban nem politikai kérdések, azok a tisztifőorvosi szolgálat által kerülnek elrendelésre, megállapításra, és ezek alapvetően szakmai kérdésnek tekinthetők. Én abban nem látok problémát, hogy ha én is kerültem hasonló helyzetbe megállapítást nyer az, hogy valaki például egy koronavírusos személlyel közeli kontaktnak minősül, akkor ez nyilván nem a kontakttá válást követő egy-két órában fog megtörténni, hiszen az is bekövetkezhet, hogy például aki utóbb koronavírusosnak minősül, az azzal kapcsolatos tesztelést csak azután végzik el, hogy ő tüneteket produkál. Tehát van egypár nap átfutás, ez a dolognak a természete, erről senki nem tehet, mert csak akkor minősülhet valaki szoros kontaktnak, és akkor állhat be a hatósági kötelezés, amikor arról a személyről kiderült, hogy ő pozitív. De ezt mindenféleképpen meg kell várni, és teljesen természetes, hogy a karanténszabályokat ezzel összefüggésben valahogy meg kell állapítani. Most itt két dolgot lehetne tenni. Az egyik dolog az, hogy annak az időpontnak a beállásától indulnak a szabályok, amikor kiderül ez a helyzet, de akkor nem arról van szó, hogy 14 vagy esetleg 10 napig lesznek karanténban olyan magyar állampolgárok, akikkel összefüggésben esetleg utólag kiderül, hogy ők, hála istennek, elkerülték a vírust, hanem sokkal tovább. Tehát ha jól értem, akkor a Jobbik arra tesz javaslatot, hogy ne azt csináljuk, amit eddig csináltunk, hogy 14 napról 10 napra hozzuk le a karanténkötelezettséget, hanem hogy növeljük meg és adott esetben vigyük ezt 20 nap fölé. Én azt gondolom, hogy a munkahelyek és a gazdaság védelmével összefüggésben ez szükségtelen lenne. De a dolognak van egy ilyen természete, ebben szeretném kérni mindannyiuktól a támogatást, és szeretném kérni önöket, hogy ahol csak lehet, magyarázzák el, és a tiszti főorvos asszonnyal, illetőleg a tisztifőorvosi szolgálattal egyeztessenek e tekintetben. Mert itt nem az az érdeke senkinek, hogy a magyar embereket félrevezessük, hanem az, hogy minden tájékoztatást megkapjanak. Végezetül, a kritikus és nem is konstruktív javaslatokkal összefüggésben én csak egy dolgot nem értek: miért van az, hogy idehozzuk a Ház elé a koronavírussal szembeni védekezéssel összefüggő javaslatokat életvédelem, egészségvédelem, munkahelyvédelem, gazdaságvédelem tekintetében, és mindig van egy indok, amibe az ellenzék belekapaszkodik, és nem szavazza meg ezeket a javaslatokat? Teljesen mindegy, hogy milyen javaslatokat hozunk ide, teljesen mindegy, hogy kinek volt igaza, hiszen a felszólalásokkor is elhangzott az, hogy az első hullámmal összefüggő védekezési szabályokat az ország jól alkotta meg. Tehát akkor mégiscsak arról volt szó, hogy amit a kormány tavasszal mondott, az úgy volt, és amiket a kormánypárti országgyűlési képviselők tavasszal támogattak, az helyes volt, mert ennek segítségével vagy ennek eredményeképpen is meg a magyarok összefogásának eredményeképpen is tudtunk hatékonyan védekezni a járvány ellen. [[13.00]] Most újra itt vagyunk, és nincs új a nap alatt. Újra hozzuk be azokat a szabályokat, amelyek ahhoz kellenek, hogy ebben a megváltozott helyzetben, egy megváltozott stratégiával összefüggésben sikeresek tudjunk lenni, és megint nincs új a nap alatt az ellenzék oldaláról sem. Úgy látszik, hogy önöknek a kormány politikai támadása fontosabb, mint a járvány elleni védekezés. Ez szomorú. Ez az első hullámmal összefüggésben is politikai mélyrepülésbe taszította önöket. Tehát ha már önöknek nem fontos az, hogy a koronavírus elleni védekezésben nemzeti összefogás valósuljon meg, akkor legalább a saját politikai céljaikat tartsák szem előtt, és ezért aztán ne ellenezzék, hanem támogassák ezeket az intézkedéseket. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Orbán Balázs államtitkár úr, a vitazárót. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a mai ülésünkön kerül sor. Mielőtt folytatjuk munkánkat, átadom az ülés vezetését Jakab István alelnöktársamnak. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Miután elfoglalták a helyüket, megkezdjük a szavazási eljárást. A szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját! [[Megtörténik. A jelenlévők száma: 152.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes szabályok megállapításáról és a járványügyi intézkedésekkel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/13308. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy a múlt heti döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot sürgősséggel tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13308/8. számon, összegző jelentését pedig T/13308/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja az 5. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Lukács László György és Rig Lajos képviselő urak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 39 igen szavazattal, 112 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/13308/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 116 igen szavazattal, 24 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/13308/11. számú egységes javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az egységes javaslatot 117 igen szavazattal, 23 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most, 13 óra 5 perckor áttérünk az azonnali kérdések tárgyalására. Két perc technikai szünetet rendelek el, míg képviselőtársaim csendben elhagyják az üléstermet. Köszönöm. [[Számos képviselő távozik a teremből. Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Kérem képviselőtársaimat, hogy szíveskedjenek a helyüket elfoglalni, folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter és Szilágyi György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr, megvárjuk Orbán Viktort.
Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője… bocsánat, a megértésüket kérem. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás és Lukács László György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonyt jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönjük szépen, megvárjuk Kásler miniszter urat.
Tájékoztatom, képviselő úr, hogy miniszter úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. [[13.10]] Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Járványügyi gócpont?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonyt jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Nagy tisztelettel elfogadom, igen.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Azt azért láthatjuk, hogy az elmúlt hetekben, illetve napokban rohamosan emelkedik a Covid-fertőzöttek száma. A vasárnapi lesújtó adat szerint körülbelül 3149-cel emelkedett a napi új, regisztrált fertőzöttek száma. Ha megnézzük az én megyémben, Veszprém megyében az esetek számát, az is egy nagy ugrásnak indult, itt 217 új fertőzöttet regisztráltak egy nap alatt. Veszprém megyében átlagban 50-60 új fertőzött volt az elmúlt időszakban.Egy héttel ezelőtt kaptam egy hírt, és ez alapján írásbeli kérdéssel fordultam az EMMI felé. Veszprém megyében található egy nagy létszámú bentlakásos intézmény, amely állami fenntartású, az SZGYF működtetése alatt áll, ez a Darvastói Foglalkoztató Intézet, ahol 280 ellátott beteg van egy intézményen belül, egy szobán belül 12 fő. Onnan kaptam két nappal ezelőtt a hírt, hogy felütötte ott is a fejét a Covid-járvány, több Covid-fertőzött van. Az első kérdésem az, hogy tudnake erről. Ha tudnak, akkor jelen pillanatban hány fertőzött van az intézményen belül? Mennyi a dolgozói létszám, aki fertőzött, mekkora az a létszám a benntartottak közül, aki fertőzött, a kontaktkutatás hogy áll, és a kieső dolgozókat hogyan próbálják pótolni? Ha ezekre nem tud választ adni, akkor majd segítek, államtitkár asszony, de én bízom benne, hogy ha a Pesti úti idősek otthonával kapcsolatban is pillanatok alatt ki tudják deríteni, hogy ki a felelős, és hány fertőzött van, akkor egy állami fenntartású intézménynél ez nem okozhat gondot. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonynak. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Igen, mi sem aludtunk Csipkerózsika-álmot a hétvégén, tehát mindenkinek feltűnt, azt gondolom, hogy nemcsak Magyarországon, hanem mondhatjuk, hogy Európa-szerte, sőt világszerte is mindenhol emelkedtek sajnálatos módon az elmúlt hét végén a fertőzöttek számai. Itt nem látok egyébként olyan tendenciát, hogy ez most innentől kezdve már mindig így lesz, hiszen már a mai napra is kevesebb lett a fertőzöttek száma, és azt gondoljuk, hogy összességében kell nézni, a vírus első hullámától számítva összességében kell azt nézni, hogy hogyan is állunk a fertőzöttek számával.Magyarország Kormánya elkötelezett abban, hogy a második hullám időszaka alatt is továbbra is megtegyünk minden intézkedést, amely a vírus behurcolásának, továbbterjedésének megelőzését, a járványügyi készültség megfelelő szintű fenntartását, a megbetegedések és halálozások számának csökkentését szolgálja. Ezeket az intézkedéseket természetesen kiemelten nyomon követjük az idősotthonokban, kiemelten nyomon követjük az általános iskolákban és mindenhol, ahol nagyobb tömegek gyűlnek össze napi rendszerességgel. Nagyon bízom benne, hogy amellett egyébként, hogy a kormányzatnak nyilvánvaló felelőssége van abban, hogy hogyan is alakulnak a számok, illetve maga a védekezés, azt gondolom, az egyéni felelősségnek is kiemelt szerepe van a járvány elleni védekezésben, ezért akár az idősotthonok gondozóinak, akár az idősotthonok fenntartóinak, és nemcsak a kormányzati, hanem az önkormányzati fenntartóknak is a felelőssége természetesen ebben nyomon követhető. Nem tudok arról egyébként, hogy kiemelten ott most egy járványügyi gócpont kialakult volna a hétvégén. Természetesen utána fogunk nézni, és minden szükséges járványügyi intézkedést meg fogunk hozni és be fogunk tartatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! Körülbelül tíz másodpercben beszélt egy nagyon fontos kérdésről, amit szerettem volna, ha pontos számokkal alátámaszt. Megpróbálom az információkat továbbadni. A csütörtöki és a pénteki napon az írásbeli kérdésem után kezdték el a teszteléseket. Az első információ az, hogy 120 tesztből 102 pozitív. Lesújtó! Ha ez tényleg igaz, és így van, az lesújtó. Az még lesújtóbb, hogy egy állami intézményről nem tudnak, hogy ilyen lenne. A tesztelést folytatják. Bízom benne, hogy azokat a járványügyi intézkedéseket, amelyeket a Pesti úti intézet során is bevetettek, itt is ugyanígy bevetik, és amit ott nyilvánosságra hoztak és médiafelületet adtak neki, ebben az esetben is megteszik, hiszen az állampolgároknak joguk van tudni, hogy mi folyik ezekben az intézményekben. Csak így tudjuk meggátolni a járvány továbbterjedését. Várom megtisztelő újabb válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár asszonyt. Államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Még egyszer hangsúlyozom, hogy mint mindenhol, természetesen az ön által említett idősotthonban is [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Nem is idősotthon!]] meg fog történni, és megtörténik folyamatosan is az a járványügyi intézkedés, amelynek ebben az esetben meg kell történnie. Meg kell történnie nyilvánvalóan a tesztelésnek, a kontaktkutatásnak, és ennek megfelelően meglesznek azok a számok napokon belül, amelyekre a kérdésében kíváncsi volt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Hogy is van ez Miniszterelnök Úr?” Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr, megvárnám miniszterelnök urat.
Tájékoztatom, képviselő asszony, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Varga László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Több támogatást az önkormányzatoknak!” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az önkormányzati választások óta eltelt egy évben számos kérdést tettem fel itt az Országgyűlésben, többek között azonnali kérdést az önkormányzatok finanszírozása, támogatása kapcsán, különös tekintettel szülővárosomra, Miskolcra. Érdekes volt most visszanéznem ezeket a kérdéseket. Az azokra kapott válaszokból szeretnék alkalmasint idézni. 2019. december 2-án a helyi közösségi közlekedés támogatása kapcsán kérdeztem itt az Országgyűlésben, egyébként a teremben tartózkodó Schanda Tamás válaszolt arra a kérdésemre, hogy megmarade az állami támogatás rendszere ebben a tekintetben, amely egyébként a szülővárosomat, Miskolcot 500 millió forinttal érinti. Ezt válaszolta: „Az a helyzet, hogy a kormány számára, ahogy ezt az előző felszólalásomban is elmondtam, kiemelten fontos az önkormányzatok támogatása a helyi közösségi közlekedéshez kapcsolódó feladataik ellátásában, és ugyanazt a támogatást, amit eddig megadtunk, ezt követően is meg fogjuk adni.” Ezt mondta államtitkár úr szó szerint. Most pedig Szabó Sándor képviselőtársam egyik írásbeli kérdésére adott válaszából kiderül, hogy ez a támogatási forma a jövőben nem marad meg, nem kapnak állami támogatást a helyi közösségi közlekedés feladataira a helyi önkormányzatok, pedig tőlünk nyugatabbra ezt egyharmad-egyharmad-egyharmad arányban szokták támogatni, tehát az állam legalább egyharmad részt vállal az emberek és az önkormányzatok mellett. Mi a helyzet ezzel, miniszter úr? 2020. február 24-én Szabó Sándorral közösen az iparűzési adó szabályairól érdeklődtünk, a Nemzeti Versenyképességi Tanács akkor sok vitát kiváltó javaslata kapcsán. Varga Mihály nyugtatott minket, aztán most azt halljuk, hogy itt is Damoklész kardjaként lebeg az önkormányzatok fölött az, hogy esetleg elvonások érintik őket. Arról nem is beszélek, hogy a gépjárműadó 450 millió forintos tételét a miskolci költségvetésből önök elvonták, és minden önkormányzattól elvonták a gépjárműadót. [[13.20]] Több támogatást az önkormányzatoknak, miniszter úr! Miért vesznek el az önkormányzatoktól ezt szeretném öntől megkérdezni , és milyen további átalakítások várnak az önkormányzatokra? Köszönöm, elnök úr.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Természetesen érthető az, hogy ön mint miskolci képviselő, a miskolci támogatások, akár az önkormányzati támogatás mellett emel szót, azonban azt teljes egészében figyelmen kívül hagyta a felszólalásában, vagy legalábbis nem is utalt rá, hogy ami itt történik, az nem egy rendes gazdálkodási évben történik, hiszen az elmúlt tíz évben senki nem vádolhatta azzal a kormányt, hogy ami egy költségvetésben az önkormányzatok fejezetében juttatásként szerepelt, azt ne adta volna minden évben oda. Sőt, ennél egyébként többet tettünk, mert a gazdaság növekedése folytán az önkormányzatoknak az iparűzésiadó-bevétele az elmúlt öt évben 50 százalékkal emelkedett, ami igen jelentős pluszforrást biztosít valamennyi önkormányzatnak. Ennek Miskolc is, azt hiszem, még az 50 százaléknál nagyobb mértékben is nyertese. Arról már nem is beszélve, hogy a 2010 utáni első ciklusban az önkormányzatoktól 1400 milliárd forint adósságot vállalt át a kormány. Tehát úgy gondolom, hogy önkormányzat-ellenességgel vádolni a kormányt nagyon nehéz. Ehhez képest egy olyan válságos évben, mint amit a koronavírus-járvány egész Európában és így Magyarországon is jelent, egy költségvetést fogadtunk el, a ’21-es költségvetést, amely a helyi önkormányzatok támogatását jövőre megnöveli, ez 16 százalékkal nagyobb összeg, mint ami az idei költségvetésben szerepel. Mindezekre tekintettel nem vitatom, hogy az önkormányzatok is elestek bevételektől a gépjárműadó-bevétel tipikusan ilyen , de összességében, úgy gondolom, hogy azokat a veszteségeket, amelyeket az állam is a gazdasági következmények miatt elveszít, csak a lehető legkisebb mértékben hárítottuk át az önkormányzatokra. Továbbra is nyitottak vagyunk az önkormányzatokkal való egyeztetésre és tárgyalásra, és közös érdek, hogy a lehető legkisebb mértékben viselje meg az ország egészét és benne az önkormányzatokat a koronavírus-járvány következtében előállt gazdasági helyzet. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszter Úr! A világon mindenhol a kormányok átcsoportosítanak kevésbé fontos területekről a védekezés frontvonalába ebben az időszakban azért, hogy a negatív társadalmi és a gazdasági hatásait ennek a járványnak csökkentsék, és az egészségügyet felkészítsék a védekezésre ez tiszta sor. De a védekezés frontvonalában vannak az önkormányzatok. Tehát én azt állítom, hogy önök a frontvonalból vonnak el forrásokat, és a gépjárműadó tekintetében és a helyi közösségi közlekedés támogatása tekintetében ezek döntések. Az önök válaszaiból az derül ki, hogy ezeket a forrásokat már nem fogják visszaadni a járvány után sem. Ez nem elfogadható, vonják vissza ezeket a döntéseket! Azt állítom, hogy ezek a források az emberek hétköznapjaiból fognak hiányozni, a kátyúzásból, önkormányzati cégek működéséből, beruházásokból, de egyébként óvodák finanszírozásából is. Kevesebb, rosszabb minőségű szolgáltatást tudnak egy nehéz időszakban nyújtani ezáltal az önkormányzatok, vagy különböző díjemelésekre kényszerülhetnek. Ez elfogadhatatlan, miniszter úr, ezért vonják vissza ezeket a javaslatokat. Én azt mondom önnek, ne vonjanak el muníciót a védekezés frontvonalából. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Őszintén remélem, hogy a helyi önkormányzatoknak juttatandó források tekintetében a jövő évi költségvetésben szereplő 16 százalékos emelés visszavonására nem kell érteni az ön szavait, az ön javaslatát. Úgy gondolom, hogy értékelendő az, hogy a kormány ebben a helyzetben többletforrást biztosít az önkormányzatoknak. Nem értünk egyet abban, hogy csak az önkormányzatok lennének frontvonalban; az egészségügy is frontvonalban van, a gazdaság egésze is frontvonalban van. Egy miskolci választópolgárnak másodlagos egyébként, hogy az önkormányzat biztosít a védekezéshez forrásokat, vagy pedig a magyar állam biztosít forrásokat. Azok a források, amelyek gazdaságélénkítésre mentek Miskolc és térségébe is, kifejezetten azt teszik lehetővé, hogy a munkahelyek megmaradjanak, és az a létszámbővülés, ami Magyarországon a foglalkoztatottságban bekövetkezett, a nehéz időszakban is megmaradjon, és az elmúlt hónapok adatai alapján ezt sikerült elérni. Szeretném azt is jelezni, hogy az óvodák költségvetéséből annak ellenére sem vont el semmit a kormány, hogy egyébként két hónapig az óvodák zárva voltak. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László képviselő úr, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hány új férőhelyet létesített a kormány idősotthonokban?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonyt jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ. [[Sebián-Petrovszki László: Igen, elfogadom.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Asszony! Sokéves gyakorlattal szakított a kormány ez év elején, ugyanis korábban nyilvánosságra hozták a szociális ellátásra és ezen belül is az idősotthoni elhelyezésre vonatkozók számát, és az adatokat havonta frissítették egy erre rendszeresített honlapon. Január óta viszont se kép, se hang, ezen a honlapon megnyitva ma egy nyilaskeresztet találunk, illetve ma reggelig egy szófelhő egy nyilaskeresztet formált. Semmi más érdemi adat nincsen ezen a honlapon.Hogy nagy baj lehet, azt az utolsó nyilvános adatok mutatják, ugyanis 2018 áprilisában az idős emberek, fogyatékkal élők, pszichiátriai és szenvedélybetegek együttesen mintegy 28 ezren várakoztak elhelyezésre, a 2019 végén közzétett utolsó adat, ami már csak az időskorúakra vonatkozott, azon a várólistán 32 ezer név volt. Vagyis másfél év alatt drasztikus növekedés történt ezen a téren, és az is tény, hogy ebből a megtapasztalt növekedési ütemből önök azt a következtetést vonták le, hogy nem kell ezeket az adatokat közölniük, ugyanis sem ezen az említett honlapon, sem külön sajtóérdeklődésre vagy egyéb érdeklődésre nem közölte a minisztérium, hogy mi történt. Mindösszesen annyi volt a válasz, hogy egy uniós projekt, ami a honlap megújítására vonatkozik, „A szociális ágazat módszertani és információs rendszereinek megújítása” nevű hangzatos projekt miatt nem lehetséges az, hogy most ezeket az adatokat közöljék; megjegyzem, semmilyen más módon, nem csak a honlapon nem. A kérdésem tehát az államtitkár asszonyhoz, hogy hányan várnak most és mondjuk azt, hogy szeptemberi adatot várnék, októberi nem lenne méltányos , 2020 szeptemberében idősotthoni elhelyezésre Magyarországon, miért nem akarják ezeket az adatokat közölni, és egyáltalán hány új idősotthoni férőhelyet létesítettek önök az elmúlt időszakban. Köszönöm szépen a válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonynak. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Hadd kezdjem azzal, hogy visszautasítom az önkényuralmi jelképre vonatkozó megjegyzését. Egészen biztosan nincsen ilyen jel a honlapon. [[Balla György: Az a Jobbiké, akivel szövetségben vagytok!]] Szeretném megjegyezni, hogy a magyar kormány folyamatosan szem előtt tartja a szociális gondoskodásból fakadó állami feladatokat. A szolgáltatások fejlesztése vonatkozásában az az elsődleges célunk, hogy a sérülékeny csoportba tartozók, a rászorulók minél tovább élhessenek saját otthonukban, ezért a legfontosabb számunkra az, hogy a segítségre szorulókat elsősorban saját, megszokott környezetükben, tehát az otthonukban támogassuk. A szociális ellátás feltételeinek biztosítása az állam központi szerveinek és a helyi önkormányzatoknak egyaránt a feladata, ugyanakkor egyházi és nem állami fenntartók is szerepet vállalnak e szolgáltatások működtetésében. 2019 augusztusában egy, a felnőtt lakosság körében elvégzett közvélemény-kutatás szerint a válaszadók többsége a saját lakókörnyezetében szeretné a szükséges támogatásokat megkapni. A válaszadók 74 százaléka a szociális ellátórendszer által biztosított házi segítségnyújtás keretében nyújtott szolgáltatásokat, 73 százalékuk az egészségügyi ellátórendszer keretében biztosított ápolói szakszolgálat hozzáférésének a javítását preferálja. A helyi igényekre reagáló szolgáltatásbővítést segíti a szociális igazgatásról és ellátásokról szóló törvény 2017-ben elfogadott módosítása, amely szerint megnövekedett igény esetén az önkormányzatok kapacitásbővítése automatikusan befogadást nyer a finanszírozási rendszerbe. 2020. január 1-jétől a hatályos módosítás megteremtette az olyan idősek otthona jogszabályi alapjait, amely a gondozási szükségletük alapján idősotthoni elhelyezésre nem jogosult idősek számára kínál megoldást az öngondoskodásra. Az újonnan létrejövő intézmények teljes mértékben a betölthető férőhelyek számát növelik. A 2021-27-es… [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Innen folytatom. Köszönöm.
Köszönöm államtitkár asszony válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. A két percben egyetlenegy adatot nem sikerült mondani, amit kérdeztem. Tehát a kérdés az, hogy hányan várnak idősotthoni elhelyezésre ma Magyarországon. Ez egy konkrét szám, valószínűleg egy több tízezres szám, én ezt várom öntől, államtitkár asszony. De azt is megkérdeztem, hogy vajon mekkora kapacitással számolunk ma, tehát hogy hány férőhely van ma Magyarországon. [[13.30]] Ezt azért kérdezem, mert a KSH adatait citálom önnek most: ’95 és 2006 között, tizenkét év alatt több mint a felével bővült, 50 százalékkal bővült a férőhely. Aztán a következő tizenkét évben 2018-ig már csak 10 százalékkal úgy, hogy ebben az elsőben a 2007-2010 közötti uniós pénzből való fejlesztések dobták meg igazából, és tavaly előfordult az, hogy negyedszázados trend tört meg, és először még az önök által üzemeltetett honlapon zárójel: ahol természetesen lementettük a nyilaskeresztet, és feljelentést tettünk , ott tavaly már ötszázzal csökkent a kapacitás. Soha ilyen nem történt huszonöt éven át. Kérdezem tehát akkor: mik a konkrét adatok, államtitkár asszony? Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár asszonyt. Államtitkár asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Nagyon nagy tisztelettel meg szeretném kérni képviselő urat, hogy ne próbálja megtéveszteni az embereket a pártpolitikai érdekeinek érvényesítése céljából. A szociális szolgáltatások igénybevételére kérelmet benyújtó személyek számának közzétételére vonatkozó szociális ágazati portálon korábban közzétett statisztikai célú tájékoztatás nem cél szerinti felhasználása alkalmas ugyanis az állampolgárok megtévesztésére.És hogy válaszoljak az ön által feltett kérdésre konkrétan is, az elmúlt tíz évben 7,2 százalékos fejlesztés valósult meg az idősek számára biztosított bentlakásos intézményi elhelyezés vonatkozásában. 2020 októberében összesen 58 810 férőhely áll rendelkezésre idősek bentlakásos ellátása kapcsán. A számadatok azt mutatják, hogy mára 4248 férőhellyel több férőhely áll rendelkezésre, mint 2010-ben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Pálinkát vagy ételt az asztalra?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Szeretném megvárni miniszterelnök urat.
Tájékoztatom, képviselő úr, hogy miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Hohn Krisztina, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi a szándéka a kormánynak?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonyt jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Nemrégiben már felszólaltam a háziorvosi praxisok okán, és akkor arról beszéltünk, hogy kevés a háziorvosipraxis-finanszírozás, mint az köztudott, vagy legalábbis sokak által tudott, 1,5 és 2 millió forint között van havonta. Ebből az asszisztens, a takarító bére és egyéb költségek fedezése után a maradék marad a háziorvosoknak.Nemrégiben az orvosbérek emeléséről szavazhatott a parlament, többek között azt is tartalmazta ez a törvény, és akkor ígéretet kaptunk arra, hogy nemsokára rendbe lesznek rakva ezek a bizonyos háziorvosi praxisok és ahhoz ehhez tartozó finanszírozások is. Egyébként az elmúlt időszakban sokféle hírt lehetett olvasni a sajtóban, sokféle előremutató vagy kevésbé előremutató hírt. Volt hír arról is, hogy államosítják a praxisokat, arról, hogy praxisközösségekbe kell vonulniuk a háziorvosoknak. Köztudott, hogy több mint kettőszáz tartósan betöltetlen háziorvosi praxis van, ez a gyerekháziorvosi praxisokkal együtt értendő. Van olyan, amelyik már több mint tíz éve nincs betöltve. Tudjuk azt is, hogy úgymond elöregedő a háziorvosi társadalom, ezért meg kellene mindent tenni annak érdekében, hogy ne maradjanak ellátatlan körzetek. A kérdésem az, hogy mi az oka annak, hogy a kormány a praxisközösségek létrehozásában, illetve nem létrehozásában, de erősítésében vagy akár kötelezővé tételében látja a megoldást, és hogy szabadon választhatnake a háziorvosok az önálló praxis és a praxisközösség között. Ezt azért kérdezem, több háziorvos keresett meg engem, illetve háziorvosok csoportja, hogy ezt a kérdést tegyem föl önöknek. Köszönöm szépen a választ.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonynak. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarország Kormányának az a célja, hogy minden egyes honfitársunk, függetlenül attól, hogy az ország mely szegletében él, egyenlő esélyekkel jusson hozzá az alapszolgáltatásokhoz, közszolgáltatásokhoz, így természetesen a háziorvosi szolgáltatáshoz is. Ennek érdekében rendkívül sok intézkedést, és azt gondolom, hogy rendkívül szerteágazó intézkedéseket tettünk az elmúlt tíz évben, hogy minél inkább javítsunk azon a helyzeten, amelyet képviselő asszony is említett, hogy azok a háziorvosi praxisok is betöltésre kerüljenek, amelyek jelenleg nincsenek betöltve.2010-hez képest 76 százalékkal több pénzt biztosítunk a háziorvosok és a házi gyermekorvosok támogatására. 2015-től ’18-ig minden évben havi plusz 130-130 ezer forinttal emelkedett a háziorvosi praxisok támogatása, most havi 520 ezer forinttal magasabb a díjazás. A fogászati alapellátásra fordított összeg is 2010 óta nő folyamatosan. Akkor 22 milliárd forint volt, idén már ennek közel másfélszerese, 33 milliárd forint. 2019-ben minden heti harminc órában működtetett közfinanszírozott fogorvosi szolgálat és szakrendelés esetében egyszeri másfél millió forint került kifizetésre. 2020. január 1-jétől a közfinanszírozott fogászati alap- vagy szakellátást működtető szolgáltatók rezsitámogatása 380 ezer forint/hó összeg lett. Ez a jelenlegi támogatáshoz képest 250 ezer forint plusztámogatást jelent havonta az alapellátási szolgálatoknak, és 380 ezer forint/hó pluszbevételt a fogászati szakrendeléseknek, akik eddig hasonló jogcímen juttatásban nem részesültek. Ha azt nézzük, hogy 2010-hez képest hogyan alakultak az átlagos bevételek, akkor azt látjuk, hogy 2010-ben egy háziorvosi praxis átlagos bevétele 867 570 forint volt, 2020. I-VI. hónapja között pedig 1 634 450 forint. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a tájékoztatást, bár én nem ezt kérdeztem, hanem azt, hogy kötelező lesze praxisközösségekbe vonulni a háziorvosoknak, vagy nem. Ez a legfontosabb kérdés, amely foglalkoztatja őket, illetve bizonyára tudják önök is, hogy sok olyan háziorvos van Magyarországon, aki már a kilencvenes évek elejétől, mondjuk, vállalkozóként folytatta a tevékenységét. Egy praxisjog mai értéke hat- és tízmillió forint között mozog. Ha praxisközösségbe kell vonulnia a háziorvosoknak, akkor megmarade a saját tulajdonukban a praxis, vagy ha nem, akkor megtérítie nekik valaki az ezért kifizetett vételárat, vagy pedig azt az összeget, amit belefektettek a praxis kialakításába? Magyarországon körülbelül hétezer háziorvos van, és ha egy praxis értékét átlagosan, mondjuk, hatmillió forintban határozzuk meg, akkor ez az összeg rendelkezésre foge állni a költségvetésben, és szándékában álle a kormánynak, hogy kifizesse? Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár asszonyt. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Ahogy említettem, rengeteg olyan támogatást nyújtottunk a háziorvosi praxisoknak, illetve a fogorvosoknak, amellyel azt szerettük volna megcélozni, hogy minél többen legyenek jelen. Nemcsak hazai költségvetési támogatást biztosítottunk egyébként, hanem európai uniós forrásokat is biztosítottunk. 2019-ben meghirdetett programjaink is igen sikeresnek bizonyultak, ezért bizonyos programok újbóli megnyitásáról döntött a kormány, amikor is orvosi eszközre 2 milliárd forintot fogunk biztosítani, orvosi szolgálati lakásra 3 milliárd forintot, illetve orvosi rendelők fejlesztése című alprogramra 2 milliárd forintot. Azt gondolom, hogy ezek az intézkedések mind-mind azt a célt fogják szolgálni, hogy minél több háziorvosi praxis legyen betöltve Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom a válaszadó személyét.
Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Ház! A járvány egészen két arcát mutatja, ha a tavaszi, illetve az őszi tendenciákat figyeljük meg. Nyáron egy ország érezte úgy, hogy talán megúsztuk, és őszre van idő felkészülni, és egy esetleges második hullám esetén pontosan tudni fogjuk, hogy mit kell tenni, hogy az ország a lehető legkisebb veszteséggel, akár az egészségügyi helyzetet tekintve, akár a gazdaság állapotát tekintve a legkisebb veszteséggel ússza meg a járványt. [[13.40]] Sajnos, a járvány ősszel Magyarországon a brutális arcát mutatja: a számok napról napra riasztóbbak. Egészen elképesztő az a felívelés, ami akár az esetszámok tekintetében is megfigyelhető. De ami ennél tragikusabb, az a halálozási adatok váratlan és durva felfutása. Tudom, hiszen a korábbi vitákban már szóba került, még a mai ülésen a napirend előtti hozzászólások tekintetében is, hogy a kormány szereti úgy tekinteni ezeket az adatokat, hogy a tavaszit és az őszit összeadva nézi a helyzetet. Ha egyszer majd túl leszünk a járvány egészén, akkor ezek az összegző számok bizonyára hasznos elemzésekre fognak majd okot adni. De ha most akarjuk meghatározni, hogy itt és most mi a dolgunk, akkor a legfrissebb tendenciákból kell kiindulni. Márpedig az európai számok, az európai összehasonlító számok tragikusak, az elmúlt 14 nap százezer főre vetített halálozási számát tekintve Magyarország az ötödik legrosszabb helyen áll Európában. Talán ezzel is összefüggésben egy másik szám tekintetében is rosszul állunk: ha az elvégzett tesztek számát nézzük, szintén százezer főre vetítve a legfrissebb számok tükrében, akkor pedig szintén azt látjuk, hogy Magyarországnál csak négy ország végez el százezer lakosra vetítve kevesebb tesztet. Miniszter úr, mi ennek az oka, hogy makacsul nem akarják teszteltetni az ország lakosságát? Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A járvánnyal kapcsolatos halálozási adatoknál üdvözlöm azt a méltányos megközelítést, hogy egészében érdemes a számokat nézni. Azt is elfogadom, hogy ki lehet ragadni rövidebb időszakot, egy hetet vagy két hetet, de javaslom, hogy akkor a tesztek esetén is tegye ezt. Ha az elmúlt öt nap tesztelését nézi, akkor az a magasabbak között van, hiszen az elmúlt öt napban radikálisan megnőtt a tesztek száma. Nyilván ez összefüggésben van azzal, ahogy a járvány terjed. Azt tudjuk mondani, hogy a magyar egészségügy felkészült arra, hogy a jelenlegi tendenciák folytatódása esetén is mindenkinek megfelelő színvonalú, a ma ismert, lehető legmagasabb színvonalú egészségügyi ellátást tudjuk nyújtani. Ezenkívül pedig természetesen van felelőssége az államnak, elsősorban az, hogy senki ne maradhasson ellátatlanul, másodsorban pedig mindannyiunknak van az a felelőssége, hogy azokat a járványügyi szabályokat, amelyeket az Országgyűlés, illetve a kormány meghozott, a lehető legnagyobb mértékben próbáljuk meg betartani. Ez egyébként nehéz, de ha ezt meg tudjuk tenni, akkor egyidejűleg fenntartható az ország működőképessége, és mérsékelni lehet azokat a károkat, amelyeket a járvány okoz az emberi egészségben és egyébként a gazdaságban is. Természetesen mi örülünk annak, ha az ellenzéki képviselők, pártok pozitív javaslatokat tesznek, és ezekre eddig is nyitottak voltunk, és ezután is nyitottak leszünk. Azt szeretném hozzátenni, hogy az egészségügyi védekezés alapvetően egy olyan szakmai kérdés, ahol a kormánynak az a feladata, hogy minden szükséges eszközt biztosítson. Ezt mi az elmúlt időszakban megtettük, ezután is meg fogjuk tenni. Korábban is sokszor elmondtuk, hogy a WHO-protokollnak megfelelően tesztelünk, ezután is ennek megfelelően fogunk tesztelni. Ahogy sajnos a fertőzés terjed, úgy nőnek a számok, így a tesztszámok is nőni fognak. Bárcsak azok olyan alacsonyan lennének, mint ahogy tavasszal okkal voltak, hiszen akkor Magyarországon nagyon kevés volt a fertőzés! Azonban, ha a terjedést nézzük, akkor Magyarországot ki lehet ebből emelni, de sok értelme nincsen, mindenhol ugrásszerűen, nagymértékben nő a fertőzöttek száma és sajnos a halálesetek száma is. Abban bízunk, hogy a magyar egészségügy később képes lesz ezt a helyzetet eredményesen kezelni, a feltételek mindenesetre ehhez adottak. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Maga Müller Cecília mondta, hogy a lélegeztetőgépekre kerülőknél azért nem kell rögtön a legrosszabbra gondolni, hiszen 50 százalékuk túléli ezt a stádiumot. Nézhetjük másik irányból is: 50 százalékuk viszont meghal.Tehát világos, hogy a cél az kell legyen, hogy minél kevesebben kerüljenek lélegeztetőgépre, ennek pedig nem az az iránya, hogy megtartják Európa egyik legszigorúbb tesztelési szabályát, mármint ami az ingyenes tesztelésre vonatkozik, hanem az lenne az irányvonal, miniszter úr, hogy elmozdulunk a szlovák magatartás irányába, ahol tudni lehet, hogy az egész országot le fogják tesztelni, éppen azért, mert ahogy ön is elismerte, a számok brutálisan romlanak. Nem akarjuk, hogy tömegével kerüljenek magyarok lélegeztetőgépre, mert ha a tiszti főorvos asszony szavaiból indulunk ki, sajnos az 50 százalékuknak szembe kell nézni akár a legrosszabbal is. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ha megnézi a szlovák számokat, akkor azok nem jobbak a magyarnál. Tehát azt kell hogy mondjam, meglátjuk, hogy milyen formában fognak tesztelni a szlovákok. Nyilván a gyorsteszteknek, az antigénteszteknek a megjelenése könnyíti a tesztelést, de önmagában a védekezés eredményessége és a tesztek száma közötti összefüggést ma semmi nem támasztja alá. Ilyen állítások elhangzottak már a tavaszi időszakban is, egyidejűleg azzal, hogy Magyarországon keveset tesztelünk, majd utána mindenki egyetértett, még most felszólalásában ön is, hogy Magyarország azon országok közé tartozott tavasszal, akik a legeslegeredményesebben védekeztek. Ebből is látszik, hogy ez a közvetlen összefüggés nem áll fenn.Ott áll fenn az összefüggés, hogy a lehető leghamarabb kell vakcinához jutni. Magyarország az Európai Unió azon tagállamai közé tartozik, amelyek lekötötték a lehetséges Covid-vakcinákat az Oxfordban folyó kutatások kapcsán, tehát ha az AstraZeneca cégnek sikerül fejlesztenie vakcinát, akkor Magyarország elsők között 6,5 millió adag oltóanyagot tud szerezni. Minden irányban tájékozódunk, emellett pedig azon gyógyszereket is beszereztük, illetve beszerzésük folyamatban van, ami enyhíteni tudja a betegség tüneteit. És ezenkívül pedig az egészségügyben is a szabad ágyak biztosítottak, a jelenlegi fertőzésszám sokszorosa mellett is mindenki ellátáshoz fog jutni. Ezek a jó hírek, egyébként természetesen a járvány egésze rossz hír mindenki számára, és reméljük, hogy minél előbb túl leszünk rajta. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Böröcz László, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrnak: „Mit tesz a kormány és mit tesz a baloldal a bajba jutott ágazatok megsegítéséért?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvánnyal már lassan egy éve vagyunk kénytelenek együtt élni, és lassan egy éve küzdünk ellene. Ez a vírus mindenütt pusztít, az elmúlt hét adataiból is láthatjuk, hogy Európában és a világ többi részén is romlik a helyzet, és ez alól sajnos Magyarország sem kivétel. Emiatt volt elengedhetetlenül fontos, hogy tavasszal az egészségügyi ellátórendszert sikerüljön felkészíteni a vírus elleni védekezésre, még ha ezt a baloldali ellenzék nem is fogta fel, és nem segített, ehelyett inkább a védekezés megakadályozását választotta. Ha az európai uniós fertőzési adatokat nézzük, Magyarország jelenleg a középmezőnyben van. De számok ide vagy oda, minden elvesztett emberélet fájdalmas veszteség. Fontos, hogy ebben az időszakban úgy védekezzünk, hogy közben Magyarország működjön. A kormány javaslata szerint az idei évre meghozott SZÉP-kártya-szabályokat 2021. június 30-áig meghosszabbítjuk, ezáltal támogatva a vállalkozásokat, a belföldi turizmust és a foglalkoztatottakat is. Mi a munkahelyek megvédését tartjuk szem előtt, ezzel szemben a baloldal a fővárosban adót emelne, mellyel veszélybe sodorja a vállalkozásokat és a munkahelyeket. Ennek hatásai pusztítóbbak lehetnek magánál a válságnál is. Miközben az embereknek és a gazdaságnak segítségre lenne szüksége, Karácsonynak a Gyurcsány óta ismert, kétbites baloldali recept jutott csak az eszébe: adóemelés, megszorítás és eladósítás. És ha ez esetleg nem jönne be, akkor is van még egy recept: adóemelés, megszorítás és eladósítás. Ez azért is szomorú, mert nem kell messzire menni a külföldi nagyvárosok jó példáiért: Bécsben és Prágában is voucherekkel ösztönzik az állami éttermi fogyasztást, és segítették az ágazatot. Berlin és Róma önkormányzata pedig nagy összegű segélyprogramot hirdetett a kultúra és a gazdasági élet újraindításának támogatására. Az elhangzottak alapján kérdezem államtitkár urat: hogyan lehet segíteni a járvány miatt bajba jutott cégeknek?
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A baloldal már számtalanszor megmutatta azt, hogy rájuk válsághelyzetben sem lehet számítani. A baloldal a koronavírus-járvány okozta veszélyhelyzet alatt az emberek és a munkahelyek, a gazdaság védelme érdekében semmilyen lépést nem tett, sőt ennél is rosszabb a helyzet: ahol csak tudták, akadályozták a védekezést. Emlékszünk jól azokra a fake newsokra, álhírekre, kamuvideókra, amelyeket baloldali képviselők aktívan terjesztettek, ezzel is veszélyeztetve a járvány elleni sikeres védekezést. [[13.50]] A járvány első hullámában ráadásul több baloldali vezetésű településen is megszorításokat vezettek be: fizetéseket csökkentettek, embereket küldtek el, és ahelyett, hogy segítséget nyújtottak volna az embereknek és a cégeknek, újabb és újabb terheket tettek rájuk. És valóban, most éppen Budapest gazdaságát döntené romba a főváros ellenzéki vezetése. Különadót vezetnének be, így az eleve a járvány következtében bajba jutott ágazatokon nemhogy nem segítenének, hanem sokkal inkább még nagyobb válságba, még nagyobb nehézségek közé sodornák őket. Az a helyzet, hogy ha a különadót bevezetik, az extra teher alá eső vállalkozásoknak egy jelentős része akár fel is számolhatja a tevékenységét Budapesten, ez pedig komoly veszély. Tisztelt Képviselő Úr! Ebből is látszik, hogy a baloldal ugyanazt a bukott politikát folytatja, amit 2010 előtti katasztrofális kormányzásuk során már megismerhettünk. Akkor is újabb és újabb terheket raktak az emberek vállára ahelyett, hogy segítették volna őket. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Elég egyértelmű, hogy ennek a válságos helyzetnek akkor lesz vége, ha lesz elérhető vakcina, és meg tudjuk előzni ezáltal a vírus terjedését, illetve a közvetlen kihatását az emberekre. Azonban amíg ez nem következik be és ezt előre nem lehet tudni, hogy mikor fog bekövetkezni , addig mindent meg kell tenni azért, hogy egyrészt az emberek életét megóvjuk, ezzel nyilván az egészségügyi intézmények felkészítése tavasszal megtörtént, ahogy említettem; másrészt pedig segíteni kell mind az embereket, mind a gazdasági szereplőket ennek a túlélésére, illetve a mindennapi életben való boldogulásra.Tehát a kormány amellett, hogy mindent megtett a gazdaság fellendítése érdekében, a baloldali önkormányzatok ezzel szemben tulajdonképpen a megszorításokon kívül nem csináltak semmit, és arra hivatkoznak, hogy egyszerűen a kormány elvonja tőlük a forrásokat, pedig ha miniszter úr mondandójára emlékszünk, pont az volt a lényege, hogy az önkormányzati források a duplájára emelkedtek sok esetben a pár évvel ezelőttihez képest. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! 2010 után is együtt jöttünk ki a válságból, most pedig újra sikerülni fog. A nemzeti-polgári kormány már bizonyította, hogy tud munkahelyeket teremteni. 2010 és 2020 között a foglalkoztatási ráta 54 százalékról 70 százalék fölé emelkedett, a munkanélküliségi ráta pedig a 2010-es 12 százalékról 3,3 százalékra csökkent.Tehát a kormány nem különféle különadókat ró ki az emberekre, nem sodorja bajba az egyébként is veszélyeztetett ágazatokat, ez ugyanis a baloldal elképzelése. Mi a gazdaságvédelem és a magyar emberek oldalán állunk. Ennek az első eredményei már látszanak is, hiszen június közepe óta folyamatosan csökken a regisztrált munkanélküliek száma. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Harrach Péter képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Milyen béremelések valósulnak meg az egészségügyben?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Miniszter Úr! A koronajárvány a magyar egészségügy számára az utóbbi évtizedek legnagyobb kihívását jelentette. Örömmel vettük, hogy az egészségügyi dolgozók megfeleltek ennek a kihívásnak. Ezt nemcsak mi, magyar állampolgárok, hanem a kormányzat is értékelte. Erre hívta fel a figyelmet, erre a hivatástudatra az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló törvény miniszteri előterjesztője, aki a múlt nagy orvosainak tudását és elkötelezettségét mint örökséget említette. A kormányzat elismerése az egyszeri 500 ezer forint juttatás is volt. De természetesen a járvány mai szakaszában is szükség van olyan intézkedésekre, amelyek az egészségügyi dolgozók, elsősorban most az orvosok helytállását ismeri el. Amikor a kormány egészségpolitikáját áttekintjük, akkor azt kell mondanunk, hogy a megelőzésre helyezte a hangsúlyt, és természetesen a betegellátás biztonságára. Az egészségügyi kiadások emelkedését is meg kell említenünk. 2009-ben 1300 milliárd forint volt a költségvetés támogatása, a ’21-es költségvetésben pedig 2115 milliárd forint lesz. Szintén egy másik béremelésről is kell szólni: 20 százalékkal emeli idén novemberben az ápolók és szakdolgozók fizetését a kormányzat. Ez a 72 százalékos béremelés harmadik része. Tisztelt Miniszter Úr! A kormány a második hullám idején is természetesen számít az egészségügyi dolgozók helytállására, és ahogy már több híradásban is hallottuk, ez a béremelésben is megmutatkozik. Azt kérdezem miniszter úrtól, hogy konkrétan milyen béremelések valósulnak meg az egészségügyben.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Az orvosi és szakdolgozói béremelés valóban, ahogy ön is említette, ’18-ban a korábbiaknál nagyobb mértékű béremelésről, szakdolgozói béremelésről hozott döntéssel indult, ez pedig az volt, hogy a kormány az EMMI javaslatára elfogadta azt, hogy a mögöttünk hagyott hét parlamenti ciklus mindegyikénél nagyobb mértékben emelkedjen a szakdolgozók bére az egészségügyben.Tehát soha nem volt olyan ciklus 1990 óta, bárki volt kormányon Magyarországon, amikor négy lépcsőben, de négy év alatt összesen 72 százalékos szakdolgozói béremelésre kerülhet sor Magyarországon. 8, 14, most november elsejével 20, majd ’22. január 1-jével további 30 százalékos béremelés az, ami összességében azt fogja eredményezni, hogy 2022-ben egy ápoló átlagosan két és félszeresét fogja keresni annak, mint amennyit 2016 előtt keresett. Félreértés ne essék! Így sem gondoljuk, hogy ezzel a Kánaán jönne el. Nagyon alacsonyak voltak a bérek, de azt látni kell, hogy ilyen mértékű emelésre soha korábban Magyarországon nem került sor. Az orvosbéremeléssel kapcsolatosan pedig: szép példája annak, hogy szakmai konszenzus, bár időnként úgy tűnik, hogy már nem hozható létre az Országgyűlésben, de ezek szerint ez tévedés, kivételes alkalmakkor mégiscsak létrehozható, miután a kormány elfogadta az Orvosi Kamara bérjavaslatát, sőt a három táblázatból, amit az Orvosi Kamara a kormány rendelkezésére bocsátott, a legnagyvonalúbb, a legnagyobb emelést tartalmazót fogadta el, ezért ennek megfelelően 2021. január 1-jétől az orvosok alapbére jelentősen meg fog nőni. Ez azt jelenti, hogy 41 év munkaviszony után majdnem 1 millió 700 ezer forintot fog egy orvos keresni, de a kezdet kezdetén is mintegy 500 ezer forintot, tehát még a kezdő orvos esetén is ez lesz alapbérben. Ez ’22-ben 41 év szolgálati idő esetén 2 millió 142 ezer forintra változik, és már a kezdetnél is 620 ezer forint lesz. ’23. január 1-jétől pedig közel 2 millió 400 ezer forint lesz egy 41 éves munkaviszonnyal rendelkező orvos esetén, és a gyakorlati [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] idő kezdetén is 700 ezer forinthoz fog közelíteni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Miniszter Úr! Jó volt hallani ezeket a számokat. Kétségtelen, hogy az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló törvény új fejezetet nyit a magyar gyógyítás történetében. A törvény minden intézkedése a betegellátás biztonságát szolgálja. Itt most nem az egészségügy strukturális átalakításáról vagy a rendszer finanszírozásáról van szó, hanem az emberről, arról az emberről, aki akár orvosként, akár szakdolgozóként, ápolóként áll a betegek rendelkezésére. A társadalomnak és ennek megfelelően a kormányzatnak és a parlamentnek is kötelessége ezeket az embereket úgy támogatni, hogy valamiképpen az ő munkájukat el tudjuk ismerni.Jó döntés volt ezért a kormány előterjesztése és a parlament támogatása is. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[14.00]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Szerintünk egy olyan kerettörvény rögzíti az új egészségügyi szolgálati jogviszonyt, amely lehetőséget ad arra, hogy a még fennmaradó esetleges vitás kérdésekben, az Orvosi Kamarával egyeztetve, a rendeleti szabályozás megnyugtató legyen, ugyanakkor világos kereteket jelöl ki. Ezért fogadtuk el az Orvosi Kamarának azt a javaslatát szinte szövegszerűen, amely megszünteti a hálapénzt, és annak elfogadását bűncselekménnyé nyilvánítja. Úgy gondoljuk, hogy három évtizeddel a rendszerváltoztatás után nagy lépést teszünk ezzel afelé, hogy tiszta viszonyok legyenek az egészségügyben, és hogy az állami egészségügy valóban állami egészségügy legyen, hiszen legyünk őszinték, a rendszerváltozás óta kialakult az a gyakorlat, hogy valójában sokaknak az állami egészségügyi ellátásért is, főleg egy komolyabb beavatkozás vagy műtét esetén fizetni kellett. Ezt el tudjuk kerülni, sőt ezt ki tudjuk zárni; az orvosokat az állam fogja megfizetni, tisztességes bérhez juthatnak ezáltal, ugyanakkor a hálapénz pedig egyidejűleg tiltható, büntethető és megszüntethető. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következne Székely Sándor független képviselő, ő azonban nem tartózkodik az ülésteremben, tehát folytatjuk munkánkat. Megadom a szót Csányi Tamás képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportjából, aki azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mennyire hiteles a kormány politikája?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Pogácsás Tibor államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kér választ. [[Csányi Tamás jelzésére:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tavaly is folytattunk már kollégájával egy rövid eszmecserét a belügyi dolgozók béremelése kapcsán, úgy tűnik, az idén is szót kell ezzel kapcsolatban ejtenünk. Számtalan keserű megjegyzés olvasható ugyanis a közösségi médiában mindarról, hogy a leszerelt vagy éppen leszerelés előtt álló rendőrök hogyan érzik magukat, úgy gondolják, hogy becsapták őket, nem azt kapták, amit önök ígértek számukra. A legfontosabb problémának a béremelés hiányát és a korkedvezményes nyugdíj eltörlését tekintik a belügyi dolgozók. Önök februárban 10 százalékos béremelésről beszéltek a sajtónak, azonban itt lehet némi zavar az erőben, ugyanis az általam megkérdezett rendőrök nem emlékeznek ilyen jellegű béremelésre, sőt éppen az ellenkezőjét erősítették meg: évek óta a fizetésükhöz nem nyúltak hozzá. Ön is jól tudja, hogy a rendvédelmi életpályamodell az illetményalap emelése nélkül gyakorlatilag nem biztosítja kellően a hivatás iránti kellő érdeklődést. A nagyobb mértékű béremelés érdekében az illetményalap emelésére lenne szükség, ezt a néppárti Jobbik tavaly is és idén is előirányozta volna a központi költségvetésben. A hosszú évek óta 38 650 forintos illetményalapot idén 50 ezer forintra szerettük volna felsrófolni, önök ezt nem támogatták. Megtudhatnánke, hogy miért nem? Azt is tudjuk, ön is és én is, hogy az elmúlt években tömeges leszerelési hullám volt tapasztalható a rendőrségnél, ez a folyamat csak a Covid-19-vírus kapcsán bevezetett korlátozó intézkedések okán szünetelhetett. Az állomány megtartása, illetőleg a pálya vonzóbbá tétele végett a túlórák kifizetése is kiemelten fontos feladat lenne. Erre a költségvetéshez 3 milliárd forintos módosító indítvánnyal éltünk, de önöknek ez sem volt kellően fontos annyira, hogy támogassák. Kérdezem azt is államtitkár úrtól, hogy miért. És azt is szeretném tudni, államtitkár úr, hogy a ruhapénzekkel kapcsolatban mi a helyzet, hiszen az állomány tagjaiban komoly kérdések merülnek fel ezzel kapcsolatosan. Lesze, marade a ruhapénz, arra használhatjáke föl és úgy, ahogyan eddig tették? Illetve kérem, térjen ki válaszában a kafetéria emelésére is, hiszen ez is be volt harangozva, azonban úgy tűnik, ez sem valósult meg. És kérem, hogy konkrétumokkal szolgáljon, mert ígéretekkel a zsaruk padlása is tele van. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! A közbiztonság, a közrend védelme rendkívül fontos, azt gondolom, ezt mindannyian tudjuk, és hogy ebben az elmúlt tíz év alatt a rendőrség a polgári kormány vezetése alatt óriási eredményeket ért el, az véleményem szerint elvitathatatlan, hiszen a bűnözési statisztikák minden ágban igen jelentős, 40-50 százalékos csökkenést mutatnak az elmúlt időszakban. Nyilván ennek az egyik feltétele az volt, hogy a megfelelően képzett és jól motivált rendőri gárda rendelkezésre álljon.A rendészeti életpálya három pillérre épül. 2015-ben indult el egy ötéves bérfejlesztési program, amelynek az utolsó ütemének a végrehajtására 2019-ben került sor. 2016-tól új illetményelem is bekerült a rendszerbe, az úgynevezett teljesítményjuttatás, amelyhez 2016-ban 8 milliárdot, 2017-től pedig évente 12 milliárdot biztosít a kormány. Második elemként megjelent a lakhatási támogatások kibővítése, illetve harmadik pillérként az egészségkárosodási ellátás bevezetése. 2019 decemberében egyszeri, egyösszegű, bruttó 500 ezer forint juttatásban részesültek a rendőrök. Ez az 56 660 fős belügyi hivatásos állományban nettó 332 500 forint juttatást jelentett. Az intézkedések eredményeként a 2019. január 1-jei illetményhez képest 10 százalék emelkedés valósult meg, és 2020-ban a 10 százalékos jövedelemkiegészítés is új juttatási formaként bevezetésre kerül, amelyet miniszteri rendelet szabályoz. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválasz illeti meg képviselő urat. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Az a baj az ön által elmondottakkal, hogy önök bort isznak és vizet prédikálnak ebben a kérdésben is. A múlt héten az ön főnöke, Orbán Viktor itt a parlamentben azt találta mondani, hogy zéró tolerancia van a korrupció kapcsán, miközben az ő közvetlen környezete emberi képzeletet felülhaladó módon gyarapszik, és a magyar parlamentarizmus két szégyenfoltjáról, Simonka Györgyről és Boldog Istvánról ne is ejtsünk szót, akik már lassan papírral fognak rendelkezni arról, hogy gazdasági bűncselekményeket követtek el, mégis itt ülnek bent a Házban. Ez felháborító, mint ahogyan az is felháborító, tisztelt államtitkár úr, hogy egy kezdő tiszthelyettesi bér a nettó 150 ezer forintot alig éri el, miközben egy pénztáros egy multinacionális cégnél körülbelül 200 ezer forint nettót vihet haza.Szóval, államtitkár úr, kevesebb lopás, több kormányzás, kevesebb pökhendiség, több odafigyelés, mert sokak maradtak az út szélén. A jólét és a szabadság minden magyarnak jár, államtitkár úr, még a rendőröknek is. Kérem, kezdjenek el végre ezen dolgozni! Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Értem én, hogy ön a választási vereséget nehezen tudja elviselni [[Csányi Tamás: Én nem kaptam ki!]] és a beharangozott nagy választási győzelemnek, a kétharmadnak a lebontása nem sikerült, ezért próbálnak mindent olyan módon egybe összesöpörni, aminek a valósághoz semmi köze nincs; így van ez a rendőri illetményekkel kapcsolatban is, és mindazzal, amit ön itt felsorolt. A belügyminiszter, ahogy az előbb már elkezdtem mondani, a garantált bérminimum emelkedése miatti hatások kiegyenlítése érdekében a tiszthelyettesi beosztásoknál a hivatásos pótlék mértékét megemelte, így garantált az, hogy havi bruttó 210 600 forint az az alap, amelyről a tiszthelyettesi szolgálati beosztások esetén a jövedelem indul, és ehhez jönnek a további pótlékok. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az azonnali kérdések első óráját már időkeretben meghaladtuk.Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Nem tudja a jobb kéz mit csinál a bal?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Pogácsás Tibor államtitkár urat jogosította fel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársak! Orbán Viktor miniszterelnök szeptember 11-én a Kossuth Rádióban bejelentette, hogy a rendkívüli helyzetre való tekintettel az idén mindenki, aki kéri, ingyen kaphatja az influenza elleni védőoltást. A miniszterelnök által tett kijelentés, miszerint mindenki megkaphatja ingyen az influenza elleni oltást, egyszerűen nem igaz, ezt önök is tudják. Azok kaphatják meg, akik mindenkit megelőzve be tudnak jelentkezni az oltásra, azok, akik gyorsabbak tudnak lenni másoknál, esetleg olyan kapcsolatokkal rendelkeznek, amelyek a sor elejére kerülésben segítik őket, vagy még ez sem elég. Nagyon örülünk neki, hogy Orbán Viktor az elsők között kaphatta meg a védőoltást, na de ez azokon nem segít, akik elmentek a patikákba, a háziorvosokhoz, és kérték, akár még pénzt kifizetve is, mert ha a patikába elment, kifizette volna a védőoltás árát, de nem juthatnak hozzá ehhez a védőoltáshoz. [[14.10]] Tudjuk nagyon jól, hogy kétfajta van, a háromkomponensű és a négykomponensű. A négykomponensűt a három év alatti gyerekek, a krónikus betegséggel küzdők kaphatják meg. Ezeket önök el is kobozták. Kaptam olyan levelet, akinek már felírta a háziorvosa, és ott volt a felhőben, hogy a patikában kiválthatná, mert krónikus beteg, és nem jut hozzá, mert azt mondta a patikus, hogy az operatív törzs válaszára várnak, hogy ő mint krónikus beteg megkaphatjae azt a védőoltást. Tudják, amikor minket vádolnak azzal, hogy álhíreket gyártunk, akkor az önök miniszterelnöke tesz a közrádióban olyan kijelentéseket, hogy ma Magyarországon mindenki hozzájuthat ehhez a védőoltáshoz, úgy, hogy tudják, nem áll rendelkezésre Magyarországon annyi vakcina, amennyit most ebben a helyzetben az állampolgárok kérhetnének. Ráadásul Gulyás miniszter úr azt mondta, ha igény lesz rá, akkor gyártunk. Ez a következő hazugság. Tudja nagyon jól a szakma, hogy nem lehet csak úgy gyártani, mert fél év, egy év [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] kell ennek a vakcinának a legyártására. Mikor hagyják abba a felelőtlen kijelentéseket és a hazudozást? Lesz elég vakcina, vagy nem lesz? Várom válaszát, államtitkár úr.
Képviselő asszony, köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Válaszadásra megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Asszony! Amikor önök hamis vádakat fogalmaznak meg videókban, amikor a Facebookon valótlanságok tömegét terjesztik, akkor nagyon furcsa, cinikus és visszatetsző az, amikor ön álhírgyártással vádolja meg a kormányt vagy a kormány bármely tagját vagy bármely kormánypárti politikust, amikor bejelentjük azt, hogy az influenza elleni védőoltást mindenkinek ebben az országban térítésmentesen biztosítjuk. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Ne mondjon ilyet, hogy nem igaz! Az influenza elleni védőoltás szezonja gyakorlatilag most kezdődik el, majd amikor lefutott és mindenki megkapta a védőoltást, akkor tessék ezzel kapcsolatban reagálni! A védőoltás beadása, hogy mindenkihez eljuthasson, és valóban ne a pénzügyi lehetőségei határozzák meg azt, hogy valaki a védőoltást megkapja, ezért lényeges, hogy megfelelő logisztikával minden olyan pontra, háziorvosokhoz, üzemorvosokhoz, foglalkozás-egészségügyi orvosi szolgáltatást nyújtókhoz eljusson a vakcina, akik ennek a beoltásában részt vesznek, ennek a logisztikáját, ennek a kihordását biztosítjuk. Ehhez a szükséges mennyiségű oltóanyag rendelkezésre áll, ezeket az oltóanyagokat a kormány megvásárolta, és biztosítva lesz, hogy mindenki, aki igényli, az megkapja. Bízunk benne, hogy az emberek élnek azzal a lehetőséggel, amelynek a példáját valóban a miniszterelnök is bemutatta, hogy a védőoltást magának beadatta, hogy mindenki, nemcsak a veszélyeztetettek, hanem mindenki ebben az országban az influenza ellen beoltassa magát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak egy percben. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár Úr! 1 millió 300 ezer vakcina áll rendelkezésre a háromkomponensűből, százezret foglaltak le a négykomponensűből. Igaz, látjuk, hogy az elmúlt években körülbelül a felét használta fel a magyar lakosság, de jól tették, hogy felszólítottak mindenkit arra, hogy aki csak tudja, főleg azok, akik krónikus betegségben szenvednek vagy a kisgyermeket nevelők, adassák be. De, államtitkár úr, ha most a lakosságnak több mint a fele úgy dönt, hogy be fogja adatni, vagy be akarja adatni, akkor ön most itt ki merie jelenteni, hogy ha ötmillió állampolgár azt mondja, hogy a következő egy hónapban vagy két hónapban mindenféleképpen be akarja adatni magának, akkor lesz ötmillió vakcina. Ön ki meri ezt jelenteni? Mindenki tudja, hogy az egész világban nincsen, mert nem lehet beszerezni, mert ez hosszú éveknek a rendelési folyamata, maga a szakma írja le. Ha meg mi gyártani szeretnénk, az több mint féléves folyamat, hogy a vakcinát legyártsuk; azt szokták, az influenza előtt fél évvel gyártják le. Államtitkár úr, akkor ön most ki meri jelenteni, hogy ha a lakosság fele be akarja magát oltatni, akkor lesz vakcina? Várom a válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Az influenza elleni védőoltás minden évben visszatérő lehetőség. Ebben az évben valóban térítésmentesen biztosítjuk azt a lehetőséget, hogy az emberek az influenza ellen beoltassák magukat. Az oltásnak nyilván van egy sebessége, amennyi idő alatt az oltás beadható. Jelen pillanatban a tavaly igénybe vett oltásnak több mint a kétszerese rendelkezésre áll, és az elkövetkezendő időszakban a szükséges mennyiség továbbra is beszerezhető. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Dr. Völner Pál: Így van! Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökének: „Mi lesz az árfolyamnyereséggel?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Bocsánat, pillanat türelmét kérem, képviselő úr! Tájékoztatom képviselő urat, hogy a Nemzeti Bank elnökének távolléte miatt válaszadásra Virág Barnabás alelnök urat jogosította fel. Kérdezem elfogadjae a válaszadó személyét.
Köszönöm szépen, természetesen igen.
Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Alelnök Úr! 2013-ban a fideszes kormánytöbbség elfogadott egy jegybanktörvényt, amely merőben szokatlan rendelkezést tartalmaz. Egészen addig az volt a szabály, hogy a jegybank veszteségeit a költségvetés finanszírozza, nyereségét pedig a költségvetésbe fizeti be. Az önök új szellemű törvénye értelmében viszont a Nemzeti Bank veszteségét továbbra is állja az állam, a nyereséggel viszont a jegybank rendelkezik. Azt hiszem, sokáig kellene keresgélni, amíg találnánk olyan vállalkozást, ahol a tulajdonosok a veszteséget bármilyen mértékig finanszírozzák, ámde a nyereséget a menedzsment arra költi, amire akarja. Idén önök úgy döntöttek, hogy a tavalyi év nyereségét csaknem teljes egészében befizetik a költségvetésbe. A mostani gazdasági válság speciális jegybanki nyereségének oroszlánrésze, 229 milliárd forint az árfolyameredményből, amellyel egyébként a magyar forint gyengült, bekerül az állami költségvetésbe. Ez pedig azt is jelenti, hogy egyébként ez az összeg volt az, amely a jegybank nyereségét növelte. Erről leginkább, hogy ez milyen hatással van, a devizahitel-károsultak, illetve az önök kezelésének károsultjai tudnak beszámolni. A 2019. év folyamán az árfolyam 2,6 százalékkal romlott, amit az árak emelkedésében az ország polgárai fizettek meg. A gazdasági válság miatt a forint gyengülése tehát a lakosságnak többletkiadást jelentett, ami a költségvetésbe befolyt, de egyfajta burkolt adóként az önök számára jelentkező hozam pedig maga azt jelenti, hogy számukra ez megszorítás. Idén az euró árfolyama 330 forintról 364 forintra emelkedett, a valamivel több mint 10 százalékos gyengülés és a trend az év hátralévő részében várhatóan nem változik. Kérdezem ezért önt, mi a szándékuk az idén várható 1000 milliárd forintos nyereséggel? Befizetike a költségvetésbe? A közpénzjellegét eltüntetve a fideszes alapítványok lesznek, amelyek ennek gazdáivá válnak? Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Virág Barnabás alelnök úrnak. Parancsoljon, alelnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a válaszomat szokás szerint egy nagyon rövid idézettel kezdjem a jegybanktörvényből, aminek úgy szól a 3. §-a, hogy az MNB elsődleges célja az árstabilitás elérése és fenntartása. Ugye, a kérdésben is szó volt az inflációról. Úgyhogy, amikor a jegybank teljesítményét szeretnénk értékelni, akkor legelsőként azt kell értékelnünk, hogy hogyan teljesítünk az árstabilitás terén. E téren, azt mondhatjuk, ugye, 2017 januárja óta 45 hónap telt el, ebből a 45 hónapból 41 hónapban a magyar infláció a 2 és 4 százalék közötti toleranciasávban alakult. Ez európai összevetésben is rendkívül sikeres, a legsikeresebb jegybank vagyunk Európában. Csak néhány számadatot említve: Csehországban ez az adat 35, Lengyelországban 23, az eurózóna esetében 13. Áttérve az eredménnyel kapcsolatos kérdésére, hiszen értelemszerűen a monetáris politikának vannak következményei a jegybank eredményét illetően: e tekintetben azt mondhatjuk, hogy 2013 óta a Magyar Nemzeti Bank minden évben pozitív eredményt tudott felmutatni a monetáris politika következményeként. Tehát a jegybank jó gazdaként működött, ezzel a hatékony működéssel minden évben nyereséget értünk el. [[14.20]] Hová került ez a nyereség? A nyereségnek két felhasználási módja volt: eredménytartalékba építettük be: ez azt jelentette, hogy 2013 óta 10 milliárd forintról 200 milliárd forintra emelkedett az eredménytartalék, illetve osztalékot fizettünk belőle, az elmúlt években 350 milliárd forinttal segítettük a költségvetést az osztalékbefizetésen keresztül. Miért fontos ez? Talán érdemes lenne visszaemlékezni 2012-13-ra. A 2012-es tervek szerint 2013-ban 203 milliárd forintos veszteséggel rendelkezett volna a jegybank, amit az akkori költségvetésnek megszorítással kellett volna ellensúlyozni, ehelyett jöttek ezek a nyereségek, és hangsúlyozom, 2019-ben már 250 milliárd forintos befizetést tudott a költségvetés számára biztosítani a jegybank. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, alelnök úr. Értem, hogy nem kívánja elárulni, hogy mit terveznek tenni a jövő évre várható 1000 milliárd forintos nyereséggel, amelyet egyébként a már elfogadott költségvetésbe illene befizetni. Értem, hogy nem akarja elárulni, mert egyébként 2014-ben önök egy harmadik megoldást választottak, amikor egyébként egy alapítványba fizették be a nyereséget, illetve azokat hozták létre. A pénz sorsát firtatókat azzal próbálták meg leszerelni, hogy az alapítványokba mentett nyereség úgymond elvesztette közpénzjellegét, de én azt gondolom, hogy 1000 milliárd forintnál egy ilyen gazdasági válság helyzetében önöknek egyértelműen ki kell zárni azt, hogy ezt bármilyen módon akarnák felhasználni. Igenis, a Magyar Nemzeti Banknak be kell fizetnie a nyereségét a költségvetésbe, akár törvénymódosítás útján is erre önöket kötelezni kell. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az alelnök urat. Alelnök úr, öné a szó.
A jövőt illetően azt tudom mondani, hogy ahogy 2013 óta tesszük, a jövőben is fennmarad a hatékony és jó gazdálkodásunk. Ennek megfelelően a jövőben az eredményfelhasználásunkról az MNB igazgatósága dönt, ez a belső szabályunk. Alapvetően három felhasználási módot látunk e téren: hasonlóan ahhoz, ahogy az elmúlt években tettük, osztalék formájában befizetjük; támogathatjuk mellette a zöldátállást, a zöldforradalmat Magyarországon; illetve az oktatási rendszerünk hatékonyságának, jövőjének a támogatása. Összességében azt tudom mondani, hogy az MNB eredményének felhasználása a jövőben is a magyar emberek, a magyar családok és vállalkozások érdekeit fogja szolgálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az alelnök úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Önöknek miért nem fontos a Kárpát-medence biológiai sokféleségének megóvása?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor államtitkár urat jogosította fel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Remélem, egyetértünk abban, hogy az Európai Unió közös agrárpolitikája alapvetően befolyásolja a jövőnket, nemcsak az élelmiszer-termelés mennyisége és minősége, hanem a klímaváltozás és a biológiai sokféleség megőrzése szempontjából is. Éppen ezért megdöbbentő volt a számunkra, hogy az Európai Parlament nem fogadta el a közös agrárpolitika zöldreformját. Mondhatni, győzött a profitérdek a józan ész felett, a kevesek kezében lévő iparszerű nagyüzemi gazdaságok érdekei érvényesültek az egészségesélelmiszer-termelés előtérbe helyezése, a vidéki élet, a családi és kisgazdaságok, valamint a természeti értékek és a biológiai sokféleség megőrzése helyett. Az LMP elfogadhatatlannak tartja, hogy a magyar kormány és a Fidesz európai parlamenti képviselői nem emelték fel a hangjukat ez ellen, megszavazták a jövőnket kockára tevő javaslatot. Az elkövetkezendő hét évre szóló európai uniós agrárpolitika áldozatává válhatnak a biodiverzitási célok, a talaj termőképességének a megőrzése, vizeink védelme és nem utolsósorban a vidék megtartóképességének biztosítása. A kisgazdaságok és ökológiai gazdálkodók helyett továbbra is a klímaváltozást gyorsító nagyüzemi mezőgazdálkodáshoz áramolnak az európai uniós források. Államtitkár úr, először is azt szeretném megkérdezni, hogy miért nem szavazták meg a közös agrárpolitika zöldreformját, és hogy hogyan viszonyul a magyar kormány az Európai Unió készülő biodiverzitás-stratégiájához, ami a múlt héten az Európai Unió környezetvédelmi minisztereinek a tanácsülésén szerepelt.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Önök a hétvégén egy közleményben jelezték, amely a magyar kormány álláspontját nem tartalmazza, és az európai parlamenti képviselők szavazás útján kialakított többségi véleményét jelenti ez a bizonyos szavazás, amit ön számonkér rajtunk. Az uniós agrárminiszterek közel két és fél éves tárgyalássorozata után a múlt héten, szerdán sikerült Luxembourgban a közös agrárpolitikára vonatkozó tanácsi álláspontot kialakítani, ahol reális kompromisszum született a versenyképességi és a zöldcélok összehangolásának tekintetében. A végső megállapodás az úgynevezett háromoldalú egyeztetéseken alakult ki, ahol az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság álláspontját kell közös nevezőre hozni, és nem kizárólag a környezet- és klímavédelmi intézkedések kérdésében. A kormány politikájában a mezőgazdasági alapanyag-termelés kiemelt fontossággal bír, ezt már ön nagyon sokszor hallhatta tőlünk. Ennek egyik oldala a mezőgazdaság hagyományos feladatai, céljai, mint az élelmezési és élelmiszer-biztonság, a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó termelők és a családjaik tisztességes jövedelmi helyzetének biztosítása, valamint a mezőgazdasági piacok stabilitása. Másfelől a társadalom irányából érkező környezet- és klímavédelmi elvárások egyre magasabbak. Fontos, hogy a klímaváltozás elleni küzdelemhez már eddig is hozzájárult a közös agrárpolitika, elég csak az első pilléres zöldítésre vagy a második pilléres agrár-környezetgazdálkodási, ökológiai, erdészeti vagy Natura 2000-es területeket támogató kifizetésekre gondolni. Az agrárpolitikának tehát valóban hozzá kell járulni a környezet- és klímavédelemhez, azonban hiba lenne kizárólag ettől az ágazattól várni a változást, hiszen az éghajlatváltozást számos egyéb tényező is befolyásolja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Államtitkár úr, szeretném hangsúlyozni azt, hogy nem született konszenzus, az európai zöldek, zöldpártok és zöldcivilek is egyébként tiltakoztak a KAP elfogadása ellen. Néhány adatot hadd mondjak!Hazánkban 2000 és 2018 között 7,1 százalékkal nőtt a természetes felszín beépítése, lebetonozása, a termőföldek 23 százaléka erősen lepusztult. Ezen a területen Magyarország a legrosszabb helyzetben lévő három európai ország közé tartozik, a különböző élőhelyek, ökoszisztémák 87 százaléka kedvezőtlen állapotú. Az elmúlt időszakban valóban a mezőgazdaság és az éghajlatváltozás összefüggései kaptak figyelmet, de szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy úgy, ahogy az elmúlt időszakban a klímaváltozással volt összefüggésben, az elkövetkezendő időszakban sokkal nagyobb figyelmet fog kapni a tekintetben, hogy a biológiai sokféleség drasztikusan csökken, már-már tényleg az emberi élet minőségét veszélyezteti. Az biztos, hogy a mezőgazdasági célokat és a biológiai sokféleség megőrzésének a céljait össze kell egyeztetni; nem látjuk, hogy a kormány ezt hogyan szándékozik megtenni.
Köszönöm, képviselő asszony. Viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Asszony! Annyiszor vitatkoztunk már erről a témáról, vagy cseréltünk gondolatot, azért engedje már meg, hogy egy olyan gondolatot is elmondjak, ami nagyon kevésszer hangzott el itt, a Parlament falai között. Először is, ha az önök politikáját alkalmazná az agrárium, határozottan merem állítani, hogy rendkívüli módon lecsökkenne az a biztonságos élelmiszer-mennyiség, ami jelen pillanatban is meghatározó az országban. Azokkal a feltételekkel, amelyekben önök gondolkodnak, nem lehet biztonságos mennyiségű élelmiszert előállítani. Ha már nem tudunk biztonságos mennyiségű élelmiszert előállítani, egy szűk rétegnek maradna az a drágább élelmiszer, amit így meg lehet termelni, ezáltal komoly társadalmi feszültséget és nem utolsósorban ellátási zavart okoznánk. Ebben meg kell találni az összhangot, és ebben ne támadjanak bennünket mert önök akkor azt akarják, hogy ne legyen Magyarországon megfelelő élelmiszer-ellátás? Higgye el, ezt a kérdést csak közösen, a környezetvédelmi feltételek részbeni figyelembevételével és a hatékony és nem utolsósorban versenyképes mezőgazdaság összehangolásával lehet megoldani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.30]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat jogosította fel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Írásban már kérdeztem önt a kunszentmártoni elkerülőút kapcsán, de nem sikerült érdemi tájékoztatást adnia. Remélem, hogy így szóban hajlandó majd erre. Jó lenne végre tisztességesen és korrekten tájékoztatni a helyben lakókat. Kunszentmártonban az elkerülőút hiánya nagyon sok bosszúságot okoz a helyi lakóknak. Az út mellett lévő házak falai megrepedeznek, az utcafronti szobákat alig lehet használni, aludni biztos nem lehet bennük. Ha ott elhalad egy nagy kamion, a szekrényekben csörömpöl az összes pohár. Az úttesten az átkelés több mint balesetveszélyes, s akkor a légszennyezésről még nem is beszélek. Az elmúlt években számos alkalommal fogalmazódott meg a kormányzat részéről ígéret, hogy ezt megoldják. Legutóbb július elején a fideszes Boldog István, a térség országgyűlési képviselője azt mondta, hogy előrehaladott tárgyalások vannak a kormány és a kivitelezők között, erről adott nyilatkozatot. A következő kérdésemet több mint 8 ezer kunszentmártoni kérdezi, államtitkár úr, ezért legyen olyan kedves a kérdésre válaszolni és a tényekről beszélni. Mikorra várható a kivitelezés megkezdése? Hol tart jelenleg a megvalósítás? Milyen stádiumban van az engedélyezési eljárás? Az elkerülőút a korábban tervezett és engedélyezett formában foge elkészülni? Egyáltalán vane bármi biztató fejlemény az elkerülőút kapcsán? Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Öné a szó, parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Erre a kérdésre írásban is válaszoltam már önnek. Engedje meg, hogy most is elmondjam, számunkra a közutak fejlesztése, új közutak építése és a közutak felújítása egy különösen fontos szakpolitikai cél. Különösen azért van ennek nagy jelentősége, mert azokkal a politikai erőkkel ellentétben, akikkel ön összeállt, és akik egyébként már voltak kormányon, számunkra fontos, hogy a magyar embereknek és a magyar vállalkozásoknak megfelelő úthálózat álljon rendelkezésre annak érdekében, hogy biztonságosan tudjanak közlekedni, hogy gyorsan tudjanak közlekedni, és a vállalkozásokat, a cégeket is megfelelő módon lehessen működtetni. Éppen ezért az útprogram keretéből jelenleg mintegy 3200 milliárd forintból valósul meg több mint kétszáz nagyszabású közúti fejlesztés, a program keretében összesen mintegy ezer kilométer új és fejlesztett útszakasz valósul meg a 2016-tól 2024-ig tartó időszakban. Ráadásul azt is el tudom önnek mondani, hogy az útprogramban megvalósítani tervezett fejlesztésekkel együtt 2 ezer kilométerrel nő majd hazánkban a gyorsforgalmi úthálózat teljes hossza. S ráadásul, amire különösen is büszkék lehetünk, hogy az ezt megelőző baloldali időszakkal ellentétben most nem az európai uniós források jelentik a kizárólagos fedezetét ezeknek a fejlesztéseknek, hanem az útprogram költségvetésének a többségét hazai forrásból biztosítjuk, és ezt egészítik ki a rendelkezésre álló uniós források. Csak idén 207 útfelújítási projekt valósult és valósulhat meg Magyarországon 670 kilométeren. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Ahogy írásban, úgy most szóban sem válaszolt egyetlenegy kérdésemre sem. Konkrétan kérdeztem az elkerülőút kapcsán. Legalább annyit mondana, hogy hol tartanak az egyeztetések, mikor számíthatnak a helyiek arra, hogy ott elkezdődik valami! Higgye el, hogy a kunszentmártoniaknak ez óriási probléma, tüntetéseket és aláírásgyűjtést is szerveznek ez ügyben. Az, hogy önök lassan fél éve mert nyáron kapták erről az első kérdést nem tudnak arra válaszolni, hogy mi van ezzel az üggyel, az egészen elképesztő és felháborító. Kérem szépen, hogy nézzenek ennek utána. A Szent Imre herceg úti és a Szent István király úti lakók várják önöktől a választ erre a kérdésre. Legyenek kedvesek ennek utánanézni!
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes urat is. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Az a helyzet, tisztelt képviselő úr és tisztelt Országgyűlés, hogy folyamatosan egyeztetünk a közúti fejlesztésekről, részben új utak építéséről, részben pedig a meglévő utak felújításáról. Nem arról van szó, hogy ne dolgoznánk. Azt tesszük, amit minden felelős kormánynak tennie kell, ellentétben azokkal az erőkkel, akikkel önök összebútoroztak. Nekünk van egy folyamatosan fejlesztett, folyamatosan frissített programunk, és erről rendszeresen beszámolunk. Most én is mondtam önnek információkat az útprogramról. S az a helyzet, tisztelt képviselő úr, hogy folyamatosan vizsgáljuk, folyamatosan egyeztetünk arról, hogy milyen fejlesztéseket, hol és milyen sorrendben szükséges beépíteni ebbe. De, tisztelt képviselő úr, nagyon nagy lemaradást örököltünk az önök barátaitól az úthálózat fejlesztése kapcsán is. Éppen ezért fontos, hogy a megfelelő prioritási sorrendben, a megfelelő ütemben, a szükséges források biztosításával együtt tudjuk ezeket az útfejlesztéseket a következő években is megvalósítani. Az a kérésem, hogy ne támadja ezt a tevékenységünket, hanem támogassa. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Budai Gyula képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Egy felfüggesztett ügyvéd láthate el feladatot önkormányzatnál?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A Vas Megyei Ügyvédi Kamara felfüggesztette Gyurcsány Ferenc ügyvédjének, a 6 milliárdos költségvetési csalással vádolt Czeglédy Csabának a kamarai tagságát. Jómagam már 2018-ban a Magyar Ügyvédi Kamara Etikai Bizottságához fordultam, amikor vádat emeltek a bűnszervezetben különösen jelentős értékre elkövetett költségvetési csalás bűntette miatt Czeglédy ellen. Örülök, hogy két év elteltével sikerült lépnie az ügyvédi kamarának. Bár a törvény úgy fogalmaz, hogy nem kell felfüggeszteni azt az ügyvédet, aki ellen büntetőeljárás van folyamatban, de a törvény betűje mégis mérlegelési lehetőséget biztosít a kamarának akkor, ha egy gyakorló ügyvéd ötévi vagy annál súlyosabb büntetési tétellel fenyegetett bűncselekmény vádlottja, azaz a tagsága ekkor felfüggeszthető. Megjegyezném, tisztelt államtitkár úr, hogy egy normális ügyvéd ilyen esetben önként felfüggeszti a tagságát és a tevékenységet. Mindezek hallatára Czeglédy Csaba, Gyurcsány ügyvédje kiakadt, fenyegetőzni kezdett a közösségi oldalán, és megtámadta az ügyvédi kamara elnökét. Koncepciós perről hadovált, majd azt is kilátásba helyezte, hogy zugügyvédként fogja folytatni a tevékenységét. Persze a baloldalon most síri csend honol. Szégyenteljes, hogy az adócsaló ügyvéd irodáját közpénzből tartják el a baloldali önkormányzatok azzal, hogy milliós nagyságrendű szerződéseket kötnek vele. Felháborító, hogy a jogállamiság mellett naponta lándzsát törő baloldal továbbra is pátyolgatja Czeglédyt, és azt sem veszik figyelembe, hogy milyen bűncselekmény vádlottja. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem, hogy egy felfüggesztett ügyvéd láthate el feladatokat az önkormányzatoknál. Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak, miniszterhelyettesnek. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, a Vas Megyei Ügyvédi Kamara felfüggesztette a büntetőeljárás hatálya alatt álló Czeglédy Csaba ügyvédi kamarai tagságát. Ez azt jelenti, hogy nem folytathat ügyvédi tevékenységet sem önkormányzatnál, sem más területen, mivel az ügyvédi kamarai tagság és annak akadálytalan gyakorlása feltétele az ügyvédi tevékenység gyakorlásának. Valóban, akkor függeszthető fel az ügyvédi tevékenység, illetve a kamarai tagság, amennyiben szándékos bűncselekményt követ el és ennek a büntetőeljárásnak a hatálya alatt áll az ügyvéd. A Vas Megyei Ügyvédi Kamara helyesen járt el ebben az esetben. Czeglédy egyébként nem kispályás és nem kezdő, hiszen már 2001-ben a Szombathelyi Városi Bíróság folytatólagosan elkövetett, adóbevételt jelentős mértékben csökkentő adócsalás, magánokirat-hamisítás, számviteli fegyelem megsértése és más bűncselekmények miatt nyolc hónap börtönbüntetésre ítélte, amit két évre felfüggesztettek. [[14.40]] Ezt a Veszprém Megyei Bíróság egy év négy hónapra súlyosbította a későbbiek során, tehát már akkor megalapozott vádak álltak fenn vele szemben. A jelenleg futó ügy, a Human Operator Zrt. ügye, számtalan alkalommal volt itt a tisztelt Ház előtt is, hiszen több mint 6 milliárd forint értékben követtek el bűnszervezetben költségvetési csalást Czeglédy Csaba és társai, közülük néhányan már a jogerős büntetésüket is megkapták a büntetőeljárás során. Ezenkívül jellemző az úrra, hogy folyamatosan provokációkat hajt végre a bitcoinpártnak is nevezhető Demokratikus Koalíció segítségével, amely az európai uniós listájára felvette, hogy mentelmi jogával élve kivonja a büntetőeljárás hatálya alól. Az pedig külön történet, hogy az önkormányzatok, mármint a baloldali önkormányzatok, akár az újbudai, akár a VII. kerületi, busás megbízásokkal vásárolják meg a hallgatását vagy az aktivitását. Remélhetőleg ez a lépés átmenetileg megakadályozza az ő tevékenységét. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Egy köztörvényes bűnözővel, Czeglédy Csabával akit már hasonló bűncselekmények miatt elítéltek az alábbi DK-s vezetésű önkormányzatok kötöttek megbízási szerződést több tízmillió forintos értékben. A Niedermüller Péter vezette VII. kerületi önkormányzat két megbízási szerződést kötött Czeglédyvel, egy 500 ezer forint plusz áfás plusz egy másfél millió forint plusz áfás összegű szerződést, összesen 29 millió forint értékben. A László Imre vezette XI. kerületi önkormányzat két szerződést kötött Czeglédyvel, szintén egy 500 ezer forint plusz áfa és egy 600 ezer forint plusz áfa értékű szerződést, 50 millió forint értékben, sőt a XI. kerületi önkormányzathoz tartozó Média 11 Kft. is kötött Czeglédyvel megbízási szerződést 200 ezer forint plusz áfa összegben. Továbbá Czeglédy Csaba látja el Varju László DK-s képviselő vádlotti képviseletét. Sajnálom, hogy elment képviselő úr, mert megkérdeztük volna, hogy mit gondol az ügyről, illetőleg nagyon várjuk a DK-s önkormányzatok vezetőinek a véleményét, hogy ebben az esetben mit gondolnak erről az ügyről, és mit fognak csinálni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Niedermüller Péter DK-s polgármester a VII. kerületben, ha valakik annyira nem tájékozódnának. Megállapította a kormányhivatal, hogy az általa kötött szerződés egyébként törvénysértő volt, ennek ellenére megújították, és a mai napig él. Most a másik oldalról természetesen Czeglédy akadályoztatása miatt egy új helyzet áll elő itt a felfüggesztés kapcsán. Egyébként a polgármester azt mondta a választási kampányban, illetve annak környékén, hogy: soha, de soha nem fogom megengedni, eltűrni, hogy az önkormányzatban, annak környékén bárki is lopjon, vagy bármilyen törvénytelenséget kövessen el majd ezek után egy elítélt ügyvéddel kötött szerződést. A mostani legújabb botrányban pedig, ahol áramlopás ami egy köztörvényes bűncselekmény mellett a bitcoinbányászat témája is felmerül, most már csak az a kérdés, hogy akkor miről beszél Niedermüller Péter, és Czeglédy Csaba mit keres a VII. kerületi önkormányzatnál. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Móring József Attila, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a családokért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „Melyek a legújabb otthonteremtési intézkedések?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Zsigó Róbert államtitkár urat jogosította fel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A 2002-ben hatalomra került MSZP-kormány választási ígérete ellenére két lépésben átalakította az első Orbán-kormány jól működő kamattámogatási rendszerét. Az intézkedések a következő lényeges változásokkal jártak. Megszűnt a fix kamatplafon, amely addig az új lakásoknál 5, a használt lakásoknál pedig 6 százalékban limitálta a kamat mértékét, és így gátat szabott a törlesztőrészletek későbbi esetleges emelésének is; mind az új, mind a használt lakásra felvehető hitel összege jelentősen csökkent, a használt lakások vásárlóit lényegében kizárta a támogatott forinthitelek felvevői köréből, és az akkorra egyre népszerűbbé váló devizaalapú hitelek irányába lökte. A kamattámogatást befolyásoló intézkedések mellett nagyon erősen hatott a személyi jövedelemadó területén meghozott megszorító lépések negatív hatása is. 2009-ben a Bajnai-kormány megszorításai újra nehezebb helyzetbe hozták a családokat. Felfüggesztették a lakástámogatásokat, amivel mintegy 205,5 milliárd forintot vettek ki a családok zsebéből. Emellett fokozatosan megszüntették a gáz- és távhő-kompenzációt is, amelynek következtében további 60-80 milliárd forint többletkiadása lett a leginkább rászoruló családoknak. A Fidesz-KDNP-kormányzat teljesen más szemléletmód alapján, pozitív intézkedések sorát hozta a családok támogatása érdekében. A kormány Magyarország teljesítőképességéhez mérten folyamatosan bővítette, bővíti a családtámogatási, otthonteremtési rendszert, és nincs ez másképp most sem, a koronavírus okozta válság idején. Tisztelt Államtitkár Úr! A megszorítás nem lehet alternatíva, főleg nehéz helyzetben. A KDNP-frakció éppen ezért minden olyan intézkedést támogat, amely a magyar családokat segíti. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, melyek a legújabb otthonteremtési és családtámogatási intézkedések. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Zsigó Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! 2010-ben a Fidesz és a KDNP választási programjának két leghangsúlyosabb eleme a család és az otthon volt, a választóktól kapott felhatalmazással élve ezért is hajtott végre a kormány családbarát fordulatot, amelynek célja az, hogy a családokat ne büntessük azért, mert gyermekeket vállalnak, hanem éppen ellenkezőleg, Magyarország olyan hely legyen, ahol minden vágyott gyermek megszülethet, és ahol tető lehet minden család feje felett. Közel tíz éve dolgozunk azon, hogy a magyar családok élethelyzetét javítsuk, a gyermekvállalást támogassuk és a gyermeknevelésben segítséget nyújtsunk. Tíz év alatt két és félszeresére emeltük a családokra fordított költségvetési forrást. Ez egyébként Európában is példa nélküli. 2020-ban pedig minden idők legnagyobb otthonteremtési programját hajtjuk végre. Ennek keretében 2021 januárjától aki új építésű otthont vásárol, annak már csak az 5 százalékos áfát kell megfizetnie az ingatlana után. Ha a lakást a családok az ismert és népszerű CSOK-kölcsönnel vásárolják, akkor még ezt az 5 százalékot is vissza tudják igényelni. A lakásvásárlás terheinek csökkentése érdekében a CSOK-ot felvevő gyermekes családoknak mind az új, mind a használt lakás vásárlása illetékmentes lesz. A gyermekes családok lakásfelújítását támogatva a költségek 50 százalékát megtérítjük, maximum 3 millió forintig. Azt kívánjuk elérni, hogy minden gyermeket nevelő családnak biztos tető legyen a feje felett. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Nagyon jó hallani ezekről az intézkedésekről. Azt szeretném kiemelni, hogy ez nyilván az egész országra vonatkozik, de szeretném azt hangsúlyozni, hogy a vidék megtartóképessége, a vidék megtartóereje is az előbb említett falusi CSOK-kal és a „Magyar falu” program forrásaival együtt jelentősen nő, hiszen ha biztonságos otthon, élhető falu és elérhető munkahelyek vannak, akkor ezek élhetővé teszik az életünket. Ezekben a programokban jelentős önkormányzati tulajdonú épületek, illetve utak, járdák, hivatalok, kultúrházak, óvodák, iskolák, bölcsődék újulnak meg, illetve épülhetnek. Ezek kiegészülve az előbb említett családtámogatási intézkedésekkel nemcsak a nagyvárosokban, hanem a kisebb településeken is jelentősen javítják az életminőséget. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Úgy igaz, ahogy mondja. Nagyon sokan vettek részt ebben a családpolitikában, az önkormányzatok is hangsúlyosan. A magyar családok mindig számíthatnak arra, hogy támogatni és segíteni fogjuk a kormányzati oldalról a boldogulásukat. Éppen ezért is működtetjük és bővítjük a családtámogatási rendszerünket, hogy egy család se kerüljön kiszolgáltatott helyzetbe, és legyen tető a fejük felett, és megpróbáljuk segíteni nekik a gyermekvállalás nehézségeit, akadályait lebontani.Szeretném kiemelni, hogy a családok otthonteremtése mellett számtalan más intézkedés, támogatás is elérhető, többek között a családi adókedvezmények széles köre, a nagycsaládosok autóvásárlási támogatása, a gyed extra, a diplomásgyed, a négygyermekes anyukák adómentessége, de bölcsődefejlesztési programot is indítottunk, amelynek következtében mini- és munkahelyi bölcsődék is rendelkezésre állnak a gyermekes családoknak. A gyermeket vállaló, a gyermeket nevelő családok továbbra is számíthatnak ránk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Igen vagy nem?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonyt jogosította fel. Öné a szó, képviselő úr. [[14.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Asszony! 2016 óta, mióta Mészáros Lőrinc bevásárolta magát az eszéki focicsapatba, a Fidesz-kormány évente ezermillió forint közpénzt utal át a Nogometni klub Osijek számlájára. De miért is? Azért, mert az eszéki focinak adott támogatás, az egyben a határon túl élő magyar kisebbség támogatásának is minősül? Hát, lássuk akkor a tényeket!A legutóbbi népszavazáson Eszék lakosságának kevesebb mint 1 százaléka vallotta magát magyar nemzetiségűnek. De vajon a 979 magyar emberből hány focizhat az Osijekben? Nem voltam rest, utánanéztem, és a közzétett adatok szerint mindösszesen négy olyan fiatalt találtam, akinek magyar hangzású a neve, és az Eszékben focizik. Lehetséges, hogy ennek a négy magyarnak tűnő játékosnak a képzése kerül nekünk, magyar állampolgároknak 4 milliárd forintjába? Tisztelettel kérdezem az államtitkár asszonyt: milyen nemzeti érdek alapján finanszírozzák a Magyarországon futballozó külföldiek mellett most már a külföldön futballozó külföldiek sportolását is? Ön szerint sportszakmailag indokolt közpénzből támogatni a nálunk amúgy is jóval erősebb horvát labdarúgást? Igen vagy nem? És a gazdasági válság dacára idén is szándékoznak ezermillió forintot utalni a Nogometni klub Osijek számlájára? Igen vagy nem? Várjuk megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonynak. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Bár az azonnali kérdések órája egy speciális parlamenti műfaj, én azért azt gondolom, azt elvárhatjuk egymástól, hogy tiszteljük meg egymás munkáját annyival, hogy egy picit többet sejtető kérdést tesz fel, mint hogy „igen vagy nem”. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Én azt gondolom erről egyébként, hogy a sport kapcsán az utánpótlás fejlesztését támogatja a kormány, és támogatjuk ezt mindenhol, ahol egyébként kisebbségben élő magyarok előfordulnak. Így van ez az ön által feltett kérdés esetében is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár asszony válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Államtitkár asszony, már ne haragudjon, ezt a kérdést én már korábban beküldtem az EMMI-nek szóbeli kérdés formájában, amikor még voltak szóbeli kérdések. Úgyhogy ha önöknek nem tetszik ez a műfaj, akkor állítsák vissza, és akkor nem lesz zsákbamacska! Egyébként meg tényleg jó lenne tudni, hogy ténylegesen hány magyar gyermek képzése valósul meg a mi közpénzünkből. És, államtitkár asszony, a somogyi emberek képviseletében kérem, hogy ne a fél Balaton-partot felvásároló Mészáros Lőrinc futballbizniszét támogassák évente ezermillió forintból, hanem inkább a sávolyi MotoGP-pálya-építést vagy éppen a marcali kórházat, és akkor talán akkor talán! nem kellene 15 hónapot várnunk egy szemvizsgálatra, vagy nem kellene a betegeket órákon át utaztatni csak azért, mert még mindig, az önök ígérete ellenére még mindig nincsen CT a marcali kórházban. Nem válaszolt a kérdésemre, a véleményére vagyok kíváncsi, ezért újra felteszem: idén is fognak ezermillió forintot utalni a Nogometni klub Osijek számlájára? Igen vagy nem? [[Az elnök csenget.]] Legyen kedves válaszolni erre a kérdésre! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár asszonyt. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A Házbizottság és hét parlamenti párt döntött az azonnali kérdések műfajáról egyébként engedje már meg, hogy ennyiben kiegészítsem!Az Emberi Erőforrások Minisztériumának és az Állami Egészségügyi Ellátó Központnak a munkatársai megkezdték egyébként a marcali kórház mint intézmény önállósítását. Tájékoztatom, hogy ez ügyben Móring József Attilának, a választókörzet egyéni képviselőjének a kezdeményezésére indult el ez a folyamat, aki maga is folyamatosan figyelemmel kíséri a történéseket. Az önállósodáshoz szükséges feladatok elvégzését követően az intézmény új jogi státuszban folytathatja a munkát Marcali és a környéken élő állampolgárok szolgálatában. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Önök már a saját szabályaikat sem tartják be? Az emberélet már nem fontos?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonyt jogosította fel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! A járványügyi eljárásrend szerint ha Covid-gyanú áll fenn, akkor a háziorvos saját és körzete védelme érdekében nem megy ki a pácienshez, ezért küldi ki a mentőt minta levételére, ráadásul telefonos csekklista alapján. Hajdú-Bihar megyében az egyik kistelepülésen van egy idősotthon, ahol alig harmincan laknak, és az alkalmazottak vannak még ott. Természetesen az idősotthonnál, mint más esetekben is, nem főállásban látja el a betegek ellátását az orvos, hanem a háziorvos teszi ezt meg. Történt az, hogy covidos beteg lett az idősotthonban, és láss csodát! mire kényszerítették a háziorvost? Nem a mentőt hívták ki, nem a mentő, a járványügy tesztelte le az idősotthon lakóit és az alkalmazottakat, hanem kötelezték a háziorvost az eljárásrend megszegése által, hogy csinálja meg a mintavételeket, és, államtitkár asszony, a mintavételi kémcsőért az intézmény vezetője ment be az ÁNTSZ megyei, járási hivatal ÁNTSZ-vezetőjének az utasítására, nem a mentő vitte ki, a háziorvosnak kötelezően le kellett tesztelnie, majd a háziorvosnak kellett gondoskodnia arról, hogy a minták bekerüljenek a megyeszékhelyre a laborba. Államtitkár asszony, hogyan fordulhat ilyen elő? Példátlan, hogy egy háziorvost kitesznek annak, hogy a mai naptól kezdve vonuljon karanténba, és a saját körzetét ne tudja ellátni, mert kötelezték a mintavételre! Államtitkár asszony, hogyan fordulhat elő, hogy a háziorvos jelezte attól függetlenül, hogy középkorosztályú , hogy nagyon súlyos immunbetegsége van, és nem teheti ezt meg, nem azért, mert nem akarja megcsinálni, hanem a saját egészségének a védelmében, és amiatt, hogy utána tudja folytatni a praxisát, és el tudja látni a betegeket ebben a vészhelyzetben is, kötelezi a megyei ÁNTSZ járási tiszti főorvosa arra [[Az elnök csenget.]] , hogy neki kell ezt a mintavételt eszközölnie? Hát már a saját szabályaikat sem tartják be? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vitályos Eszter Zsuzsanna államtitkár asszonynak válaszadásra. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Én nem tudom, hogy ez az ön által említett vagy idecitált eset valóban megtörténte, és valóban így történte meg, ahogyan ezt öntől hallhattuk. Az mindenképpen nyilvánvaló, hogy az NNK egy részletes eljárásrendet bocsátott mindenkinek a rendelkezésére, aki a járványügyi védekezésben részt vesz, és eszerint kell eljárnia mindenkinek. Természetesen a háziorvosok is kérhetnek tesztet a mentőtől ugyanúgy, illetve ez az eljárásrend szerinti kötelezettségük. Nem tudom, hogy ez az ön által említett eset valóban így történte meg, és egyáltalán megtörténte, utána fogunk járni, és meg fogjuk tudni az igazságot, a teljes igazságot ezzel kapcsolatban. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár asszony válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak.
Államtitkár asszony, itt van a levelezés a kezemben [[Felmutat néhány dokumentumot.]] és a megyei, járási hivatalvezetőnek a levele, amelyet a háziorvosnak küldött. A tesztelés elvégzése főszabály szerint az Országos Mentőszolgálattól megrendelt tesztelésen keresztül történik, innen rendelheti meg a háziorvos fertőzésgyanú esetén. A különböző eljárási protokollokat az NNK rendszeresen frissíti honlapján. Érdekesség, hogy a jelenleg hatályos protokollt 2020. október 9-én adták ki, az előzőt szeptember 21-én hát, azért ez nincs gránitszilárdságúan bevésve. Hozzáteszem, hogy persze a járvány is változik, látjuk nagyon jól, hogy hétről hétre mennyire erősödik. Államtitkár asszony, ne kérdőjelezze már meg azt, hogy én igazat mondtame vagy sem! A háziorvos hívott fel kétségbeesve a hétvégén, hogy nemcsak a saját egészségét félti, hanem azt, hogy a következő nap nem tud munkába állni, mert olyan dologra kényszerítik, ami nem az ő feladata. Államtitkár asszony, akkor legalább ismerjék el önök azt, hogy már nem tudják [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] kezelni a járványhelyzetet, kapkodnak (Az elnök csenget.) összevissza, és most már nem kell félteni a háziorvosoknak az egészségét…
Köszönöm, képviselő asszony...
…és nem kell félteni a magyar lakosságot sem, államtitkár asszony.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár asszonyt. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Ahogy mondtam, kivizsgáljuk az ön által említett esetet, de azért engedtessék meg nekem, hogy azt mondjam, hogy elég hiteltelen az, amikor önök és az egész baloldal bármit is mondanak a pandémia kapcsán [[Arató Gergely: Ez sokat segít a háziorvoson!]] hiszen önök voltak azok, akik már az Országgyűlés tavaszi ülésszakán is minden erejükkel azon voltak, hogy politikai tőkét kovácsoljanak a kialakult járványügyi helyzetből. Úgyhogy nagyon nehéz ezek után, azt gondolom, bármit is elhinni önöknek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[15.00]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a családokért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „Követie a magyar kormány a lengyel utat a nők jogainak csorbításában?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Zsigó Róbert államtitkár urat jogosította fel. Öné a szó, képviselő úr.
Államtitkár asszony válasza biztos megnyugtatta azt a háziorvost, aki aggódik magáért meg a betegeiért. Az egészen elképesztő, hogy önök bármire képesek ostoba politikai lózungokat mondani. Remélem, hogy államtitkár úrral nagyobb szerencsém lesz. [[Dr. Vitályos Eszter Zsuzsanna: Reméljük!]] Államtitkár úr, Minszk után immár Varsó utcáin is tiltakoznak az önök elvbarátai ellen. A lengyel nők és az őket támogató férfiak azért vonultak utcára, mert teljesen megszüntették a nők választási lehetőségét, döntési szabadságát Lengyelországban. A mostani döntés alapján abban az esetben is lehetetlenné vált a terhesség megszakítása, ha erőszak eredménye a magzat, vagy hogyha egészségügyi okok miatt sajnálatos módon nincs esély arra, hogy élve megszülessen. A magyar kormány ugyan azt állítja, hogy nem kívánja csorbítani a nők jogait, csak nehéz önöknek hinni, mert pont ugyanezzel egy időben írtak alá önök egy olyan nemzetközi nyilatkozatot, amelynek a célja azoknak a kormányoknak a támogatása, amelyek csorbítani kívánják a nők jogait. Jellemző arra, hogy ez egy mennyire szélsőséges, jogkorlátozó, mondhatnám azt is, hogy fundamentalista szellemű dokumentum, hogy 193 ENSZ-tagállamból összesen 31 írta alá. A Trump-féle amerikai kormány kezdeményezte, és ezen kívül olyan, női jogokat semmibe vevő államok támogatják ezt a javaslatot, mint Szaúd-Arábia, Bahrein, az Egyesült Arab Emírségek, Irak, Szudán, Dél-Szudán vagy Líbia. Európából összesen három ország írta alá ezt a nyilatkozatot: a már említett Belorusszia, a már említett Lengyelország és a magyar kormány. Hát, gratulálok ehhez a nagyszerű társasághoz! Ezek után már csak egyetlen kérdésem maradt: kit csapnak most be? A fundamentalista, konzervatív haverjaikat, akiknek megígérték a támogatást, vagy a magyar nőket, akiknek azt ígérik, hogy nem korlátozzák a döntési szabadságukat, a jogaikat? Köszönöm. [[Bangóné Borbély Ildikó tapsol.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Zsigó Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nem tudom, hogy velem több szerencséje lesze, mint másoknak, de megpróbálok önnek válaszolni.Magyarországon az abortusz kérdése jogilag rendezett, és a kormány ezen nem tervez változtatást. Az Alaptörvény teljesen világosan fogalmaz ebben a témában. Idézem: „Minden embernek joga van az élethez és az emberi méltósághoz. A magzat életét a fogantatástól kezdve védelem illeti.” Magyarország azért csatlakozott a nyilatkozathoz, mert szilárd meggyőződésünk, hogy a család minden erős, sikeres társadalom alapja, és a multilaterális fórumokon is meg kell erősíteni azt, hogy a családpolitikát csak nemzeti vagy helyi szinten lehet meghatározni. Önök, tisztelt képviselő úr, hitet tettek már többször is az Európai Egyesült Államok ideája mellett, mi azonban nem a nemzetek feletti, hanem a nemzetek közötti párbeszédben bízunk. Ez a nyilatkozat is ennek a szemléletmódnak a kifejeződése, az Egyesült Államok, Lengyelország, Magyarország és számos más nemzet közötti egyenrangú párbeszéd eredménye. Egyébként, képviselő úr, az abortuszok száma 2010-19 között minden évben csökkent Magyarországon, összesen 36 százalékkal. 2010 óta minden évben csökkent a terhességmegszakítások száma, idén is az első nyolc hónapban több mint 7 százalékkal. A családtámogatási rendszerünk 2010 óta, amire egyébként korábban nem volt még példa, számos támogatást, juttatást már a várandósság alatt, a magzatra tekintettel biztosít a leendő szülőknek. Ilyen a családi adókedvezmény, a családi otthonteremtési kedvezmény, a többgyermekesek kamattámogatott lakáskölcsöne, a babaváró támogatás, a nagycsaládosok autóvásárlási támogatása vagy a többgyermekesek jelzáloghitel-csökkentési támogatása. Mind elérhető már várandósság alatt, ezzel is kifejezve, hogy már a megfogant élet is számít számunkra. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Először is valóban szeretném megköszönni, hogy érdemben válaszolt a kérdésemre, még akkor is, hogyha nem volt a válasza számomra megnyugtató, mert az ön által idézett alaptörvényi rendelkezés éppen az, amelynek az értelmezése minimum számos lehetőséget nyújt a kormánynak vagy akár az Alkotmánybíróságnak mint ez Lengyelországban történt a nők választási joga szigorítására.Ennek alapján bármikor azt mondhatja az Alkotmánybíróság… ahol, tudjuk, hogy ma már csupa olyan alkotmánybíró ül, akiket a Fidesz nevezett oda ki, bocsánat, a Fidesz és a KDNP egyoldalú módon nevezett oda ki. [[Dr. Völner Pál közbeszól.]] Csupa olyan alkotmánybíró van, akik fölött, hogy mondjam finoman, önök rendelkeznek. Ezért aztán az aggodalom továbbra is indokolt, különösen azért indokolt, mert, még egyszer mondom, ha valaki megnézi ennek a nyilatkozatnak a szövegét, az nem a családok védelméről meg a nemzeti önrendelkezésről szól, hanem arról, hogy be lehessen tiltani bárhol az abortuszt. Az a kérdés, hogy ha a magyar kormány ezt támogatja, akkor mit tervez itthon. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Remélem, hogy képviselő úr olvasta is a nyilatkozatot, amiről kérdez, és nem csak a sajtóból tájékozódott ezzel kapcsolatban. Engedje meg, hogy felsoroljam a legfontosabb hivatkozásokat, hogy teljesen tiszta képet kaphasson ön is, hogy mihez is csatlakozott hazánk.Ilyen pontok vannak benne, idézem: „A nők emberi jogai elidegeníthetetlen, szerves és oszthatatlan részét képezik az emberi jogoknak és az alapvető szabadságoknak. A nőknek és a lányoknak egyenlő hozzáférést kell biztosítani a minőségi oktatáshoz, a gazdasági erőforrásokhoz és a politikai részvételhez, valamint a férfiakkal egyenlő esélyeket kell biztosítani a foglalkoztatásban, a vezetésben és a döntéshozatal minden szintjén.” Szintén szerepel benne egy mondat: „Minden embernek joga van az élethez.” Egy következő mondat szerint: „Az abortuszt semmi esetre sem szabad családtervezési módszerként támogatni.” Még egy mondat: „A család a társadalom természetes és alapvető alkotóeleme, és joga van a társadalom, valamint az állam védelmére.” Magyarországon mi ebben a szellemben dolgoztunk, és az elkövetkező időszakban is ezt fogjuk tenni. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Csöbör Katalin, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Meddig megy el Brüsszel a kettős mércében?” Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Völner Pál miniszterhelyettes urat jogosította fel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Volt már szó arról, hogy az Európai Bizottság a Magyarországról szóló jelentését nem éppen fair módon készítette el, hiszen a jelentéshez háttéranyagul szolgáló 12 NGO közül 11-et a Soros-hálózat finanszíroz. Ilyen például a Helsinki Bizottság is, amely 2010-től körülbelül 1 milliárd forint támogatást kapott már.Arról is beszéltünk már, államtitkár úr, hogy a jelentésért Soros György embere, Vĕra Jourová felel, és még a dokumentum elkészülte előtt megsértett minden magyar embert azzal, hogy azt mondta, Magyarország nincs olyan helyzetben, hogy döntéseket tudjon hozni a saját jövőjéről. Mindezzel ellentétben persze a belga rendőri erőszak elhallgatásáról szóló ügy részletei és Mark Rutte holland miniszterelnök saját maga által beismert rendszerszintű diszkriminációi nem jelennek meg az országjelentésekben. Mindemellett nyilvánvaló, hogy az egész jelentést politikai zsarolás motiválta, amit a baloldal a konzervatív-keresztény kormányok ellen furkósbotként használ. Az első Lengyelország, majd Magyarország, következett Bulgária, és ne legyenek illúzióink, felkészül most Szlovénia. Soros György immár nem a saját emberein és hálózatain keresztül befolyásolja az Európai Uniót, hanem direkt személyesen szólítja fel, hogy ugyan indítsanak már próbapert Magyarország ellen. És most következett egy következő abszurd jelenet, amikor az Általános Ügyek Tanácsának ülésén miniszter asszony, Varga Judit azt kérte, hogy legyen már nyilvános a Magyarországról szóló jelentés vitája. Természetesen ezt lesöpörték. Hát, ennyit érnek a baloldali brüsszeli politikusok transzparenciáról szóló szónoklatai. Államtitkár úr, meddig mehet ez még így tovább, hogy kettős mércét alkalmaz az Európai Unió, és hogy nem cáfolhatjuk nyilvánosan és nyíltan a hamis megállapításokat? Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Völner Pál miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban szemtanúi lehettünk a közelmúltban annak, hogy szervezetein keresztül, de közvetlenül is Soros György nyíltan Magyarország ellen uszítja Brüsszelt. [[15.10]] A napnál is világosabb, hogy a jogállamisági jelentés az ő megrendelésére, az ő szervezetein keresztül készült, és a bevándorláspolitikánkért folytatott bosszúnak a része. Gyakorlatilag egy olyan zsarolóeszközzel állunk szemben, amely azokat az ügyeket, amelyeket nem sikerül jogi úton, jogállami keretek között, kötelezettségkezelési eljárás formájában rendezniük, politikai jelentés formájában, jogi köntösbe bújtatva jelenítik meg. 2010 óta elviselhetetlen tény számukra, hogy ez az ország ki tudott jönni a túlzottdeficit-eljárás alól, hogy különadókkal be tudtuk vonni a közteherviselésbe a multinacionális cégeket, hogy rezsicsökkentéssel meg tudtuk védeni a legelesettebb rétegeket amelyeket egyébként a baloldalnak kellene megvédenie elsősorban az ideológiájuk alapján, és nem áremelésekkel sújtani , valamint sikerült rendbe tennünk azokat a jogi kereteket, amelyek hihetővé teszik azt, hogy Magyarország meg tudja védeni határait a migránsokkal szemben, amit egyébként a schengeni szerződés is előír. Vegyük észre, hogy egy olyan játéknak lettünk a részesei, ahol mi betartjuk a játékszabályokat, és a hátunk mögött mindenki más kijátssza azokat. Úgy tűnik, hiába hangsúlyoztuk a jelentés készítésekor, hogy az objektivitás, a transzparencia és a tagállamok közötti egyenlő bánásmód biztosítását elengedhetetlennek tartjuk, a kettős mérce győzött. Képviselő asszony említette akár a holland, akár a belga példákat, de mondhatnánk a finnországi médiahelyzetet is, amelyek korábbi jelentésekben szerepeltek, amelyeket diszkréten elhallgatnak. Pedig ha a szlovák állampolgár esetét vesszük, gyakorlatilag az amerikaihoz hasonló eset fordult elő, amikor a rendőrök gyakorlatilag megölték azt a férfit. Ha előretekintünk, akkor azt kell mondjuk, hogy nem adjuk fel a magyar érdekeket, és továbbra is kitartunk a magunk érdekei mellett. Köszönöm.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a válaszát, tisztelt államtitkár úr. Mindamellett, hogy egy héttel később a Vĕra Jourovával egyeztető Donáth Anna beismerte, hogy a Fidesznek és Varga Juditnak jogilag igaza van, ennek ellenére a brüsszeli magatartás elfogadhatatlan: igaztalan vádak, kettős mérce, szerződések és belső jogszabályok megsértése, és mindig Magyarország kárára. Az ok pedig tendenciózusan a politikai véleménykülönbség. Keresztény-konzervatív politikánk miatt pénzügyi szankciókkal és szavazati jogunk megvonásával fenyegetnek. Így október 23-a után, október második felében nem minden áthallás nélküli az a kijelentés, hogy nem vagyunk hajlandóak eltűrni, hogy politikai okokból ítéljenek el bennünket. ’56-ban egy nép azt mondta, hogy elég volt, és képesek voltak a magyarok szinte puszta kézzel, egyszerű Molotov-koktélokkal nekimenni a szovjet tankoknak a szabadságunkért és a függetlenségünkért. Elmúltak már azok az idők, hogy nem lehet szabad véleménynyilvánításunk vagy szabad akaratunk. Brüsszel több Európát akar, mi pedig több Magyarországot.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha belegondolunk, azért az ’56-hoz képest annyi módosulás van, hogy ahhoz a közösséghez akkor nem önként csatlakoztunk, hanem katonai megszállás eredménye volt, az Unióhoz pedig önként. Az Unión belül vannak olyan jogkörök, amelyeket a magyar állam, a magyar nemzet átengedett, hogy közösen gyakoroljuk, s vannak olyanok, amelyek a függetlenségünk, szuverenitásunk részét képezik, amelyeket nem engedtünk át. Bármilyen brüsszeli vezetés van, bármilyen Európai Egyesült Államok-vízió a baloldalon a liberálisoknál vagy a zöldeknél, ami megjelenik, ennek mi nem vagyunk a részesei. Mi a nemzetek Európájában hiszünk, és emellett tartunk ki továbbra is, és a függetlenségünket meg kívánjuk őrizni, s minden ilyen lopakodó jogalkotást, jogállamisági jelentést egy ideológiai gyarmatosításnak tekintünk. Mindegy, hogy migrációról van szó, LMBT-ről van szó, globalizmusról van szó, gyakorlatilag a nemzeti érdekeket továbbra is meg fogjuk védeni. Köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Tekintettel arra, hogy egyetlen frakció sem kért elhangzásra kérdést, ezen napirendi pont tárgyalására nem kerül sor. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, aki nem tartózkodik az ülésteremben, így felszólalásra következik napirend után Dudás Róbert képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Megadom a szót ötperces időkeretben: „Miért?” címmel.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársak! Az, hogy egy ország odafigyeljen a jövőjére, megtegyen mindent annak érdekében, hogy értelmes, értékes és jövőt építő társadalmat hozzon létre, számos szempontot kell figyelembe venni, ezek közül pedig az egyik legfontosabb az oktatás. Abban az esetben, ha gyermekeinknek megadunk mindent az oktatás terén, akkor bizton vallhatjuk, hogy sokat tettünk a jövőnkért, Magyarország jövőjéért. Az oktatás minősége mellett fontos viszont az is, hogy milyen keretek között, milyen minőségben tud folyni ez az oktatás, és ki kell hogy jelentsük, ezen a területen van bőven teendőnk. Lehet, hogy számos dologban a kormánnyal nem értünk egyet, ugyanakkor azt gondolom, hogy ezzel nincsen baj, sokkal inkább azzal van a baj, ha nem halljuk meg egymás hangját, és a konklúziót leszűrve nem vonjuk le azokat a következtetéseket, hogy merre építsük ezt a jövőt. Most viszont én nem az oktatásra mint szakmai kérdésre szeretnék kitérni, hanem azokra a körülményekre, amelyek jelenleg az oktatásban vannak. Az elmúlt években többször emeltem fel a szavamat a vidéki oktatás érdekében, egyes intézmények felújítása, míg mások magára hagyása kapcsán. Most sem tudok mást mondani, mint ahogy mindig is fogalmaztam: minden segítséget meg kell adni az oktatásnak, az oktatási intézményeknek, azokat kell támogatni, amelyek jól működnek, és nem pedig azokat, amelyek egyébként, már a felújítás előtt is tudvalevő, hogy egy-két, maximum három éven belül esetleg bezárnak, azokat pedig esetleg nem újítják fel mostanában, amelyekre égető igény lenne. Egy intézményt szeretnék most kiemelni, és az ő példáján bemutatni a rendszer hiányosságait. Nem bírálatot megfogalmazva szeretném ezt hangsúlyozni, sokkal inkább mindenkit arra buzdítva, hogy közösen találjunk rá megoldást. 1982-ben nyitotta meg kapuit Gyöngyösön a Kálváriaparti Általános Iskola, ami abban az időben egy kiemelten modern intézmény volt, és mindenki, aki csak tudta, örömmel íratta be ide a gyermekét. A vonzerő semmit sem kopott, köszönhető ez a kiváló oktatásnak, az oktatók magas szintű munkájának, az oktatás színvonalának, és mindenkinek, aki igyekezett valamit hozzátenni ezen intézmény működéséhez. Azonban mindez nem mondható el az épületről, annak energetikájáról, egyes esetekben statikájáról, sőt jelen állás szerint a mai nap már a biztonságáról sem. Hosszan lehetne sorolni és keresni a felelősöket, kik mit tettek az elmúlt 38 évben, és kik mit nem tettek meg. Azt gondolom, hogy ezzel viszont a megoldáshoz nem jutunk el. Le kell ülni, és meg kell találni azt a megoldást, hogy ennek a patinás iskolának elkezdődjön a felújítása, hogy az oktatás tovább tudjon folyni. Jelenleg 476 gyermek jár az iskolába, ami nem pusztán Gyöngyösön jelent vonzerőt, hanem a térség számos településéről érkeznek ide nap mint nap gyermekek. Az épülethez még hozzátartozik egy közétkeztetést biztosító konyha, és egy szakmunkásképző intézet, a kollégiumával együtt. Ezáltal nyugodtan kijelenthető, hogy ezer vagy annál több embert is érint ennek az intézménynek a működése avagy nem működése. Jelen helyzetben viszont nem működik jól, sőt küszöbön áll, hogy egyáltalán ne működjön, akár több száz család életét megkeserítve ezzel. 1982-ben készült el minden mással együtt értelemszerűen a fűtési rendszer is, ami már olyan szinten amortizálódott le, hogy iskolaszünetet is el kellett rendelni. A jelenlegi négy égőfejből mindössze egy működik, és itt még meg kell említenem az omladozó falakat, a lépcsőházban a leeső vakolatot, a már nem nyitható nyílászárókat az öltözőkben, hiányos fali és padlóburkolatokat. Ez elfogadhatatlan. Jelen helyzetben pedig, amikor a szülőknek már alig van szabadsága, és iskolaszünetet kell elrendelni, egyszerűen a szülők még egyszer mondom, több száz családot érintően ezt nem tudják megtenni. S mi lesz a következő? Meddig várunk a felújítással? Addig, míg, ne adj’ isten, tragédia nem történik a leomló vakolatból és más hiányosságokból? Először a 2016-os országos költségvetéshez nyújtott be a Jobbik költségvetési módosítót, majd a ’17-eshez is, és most nem sorolom, hogy számos alkalommal nyújtottunk be energetikai korszerűsítés kapcsán költségvetési módosítót. Ezt évről évre lesöpörték, ami nagyon nagy probléma, és jelen helyzetben ott állunk, hogy küszöbön áll az iskola leállása. Tavaly egy Heves megyei közgyűlési ülésen is szóba került ez, ahol a KLIK megyei tankerületi vezetője azt mondta, hogy ők nem tudnak erre forrást biztosítani, erre kormányzati forrás kell. Arra szeretném kérni nagy tisztelettel a kormányzat tagjait az általam most elmondottakat írásban is be fogom adni , hogy vegyék észre, hogy a 24. órában vagyunk. Ez nem pártérdek, ez nem városérdek, ez nem kormányérdek, ez a gyermekek, szülők, a társadalom és az oktatás érdeke. Nyújtsanak segítséget, kérem, mert nagy szükség van rá. Köszönöm szépen, elnök úr. [[15.20]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, az LMP-képviselőcsoport frakcióvezetője: „Székely Autonómia Napja” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kedvem lett volna az imént a legutolsó azonnali kérdéshez hozzászólni, nyilván erre nem volt lehetőség, amikor az Európai Unió működéséről, a nemzeti érdekek érvényesítéséről beszélt államtitkár úr. Azt gondolom, egy kicsit szereptévesztésben volt, és azt el tudom mondani, hogy nem minden ellenzéki párt gondolkodik Európai Egyesült Államokban. Mi itt például nagyon határozottan elmondtuk, hogy elutasítjuk az Európai Egyesült Államok utópiáját, és mi a nemzetek jó együttműködését szeretnénk, egy nem több, hanem jobb integrációt, demokratikusan, átláthatóan működő Európát.Alapvetően a napirend utáni felszólalásomban is sok tekintetben erről szeretnék beszélni. A tegnapi napon, október utolsó vasárnapján volt a székely autonómia napja, és örömteli volt, hogy ismét sok helyen fellobbantak az őrtüzek, amelyekkel azt fejezték ki mindenhol, nagyon sok helyen a Kárpát-medencében, itt, az anyaországban is, hogy Székelyföld nem mond le a jogos autonómiatörekvésekről. A mi politikai közösségünk megalapításunktól kezdve kiáll a határon túli magyarok jogaiért, és messzemenően egyetértünk a székelyföldi autonómiával. Mi azt gondoljuk, hogy egy jogos törekvés, de az a véleményünk, hogy nem elég erről csak beszélni, nem elég nyilatkozatokat tenni, cselekedni kell annak érdekében, hogy ezt el lehessen érni, vagy legalábbis közelebb jussunk ezekhez a célokhoz. Azt el tudjuk mondani, hogy ez nemcsak egy szimbolikus év ugye, száz évvel vagyunk a gyalázatos trianoni békediktátum után , de egy olyan év is, amikor tudunk is cselekedni. Ugyanis a Székely Nemzeti Tanács ezzel az üggyel, ezzel a fontos kezdeményezéssel erős összefüggésben elindította a múlt évben a nemzeti régiók támogatásáért, fejlesztéséért az európai polgári kezdeményezését. Idén januárban, látva azt, hogy nem halad túl jól az aláírásgyűjtés munkája, én magam kezdeményeztem egy határozati javaslatot, és nagyon örömteli volt látni azt, hogy itt februárban gyakorlatilag egy teljes politikai konszenzus alakult ki. Itt közösen kormánypárti és ellenzéki frakciók és képviselők be tudták bizonyítani, hogy ez a kérdés valóban elvonatkoztatható a pártpolitikától, és végül 158 egyhangú igen szavazattal fogadtuk ezt el. Látni lehetett azt is, és ez szintén örömteli volt, és azt gondolom, hogy az egyik legpozitívabb fejlemény ebben az évben, összefüggésben a nemzeti összetartozás évével, hogy az irdala.hu kampányához rengeteg közéleti szereplő, zenész, sportoló, politikus pártpolitikától függetlenül tudott csatlakozni, és egy valódi igazi magyar nemzeti összefogást teremtett ez az ügy, és mondhatjuk, hogy ez a magyar nemzeti összefogás példát mutatott egész Európa számára. Így május 7-éig több mint egymillió aláírás gyűlt össze a nemzeti régiókért indított európai polgári kezdeményezés mellett. Ugyanakkor láthattuk azt is, hogy sajnos, a koronavírus okozta különböző korlátozások miatt a nemzetközi feltételeket nem lehetett teljesíteni, így további feladat még, hogy négy további uniós országban a meghatározott kvótaszámot össze lehessen gyűjteni. Az nagyon fontos, hogy a határidő meg lett hosszabbítva, november 7-éig lehet még gyűjteni, tehát látható, hogy az idő már nagyon kevés, kevesebb mint két hét van vissza. Annak érdekében, hogy ezt a nemzetközi feltételt is teljesíteni lehessen, több mint száz polgármesternek írtam levelet, és arra kértem őket, hogy az európai uniós partnervárosaik, testvérvárosaik és más nemzetközi kapcsolataik segítségével próbálják jobban segíteni ezt az ügyet, és próbáljunk közösen dolgozni azért, hogy a nemzetközi feltételek is teljesüljenek, teljesülni tudjanak. Nagyon jó volt látni azt, hogy most már jó néhány város válaszolt erre, hogy valóban használják nemzetközi kapcsolataikat, használják testvérvárosi kapcsolataikat, és így is küzdenek az európai politikai térben, hogy gyűljenek az aláírások. Ezért köszönetemet szeretném kifejezni Szombathely, Kaposvár, Esztergom, Veszprém, Hódmezővásárhely, Kecskemét, Dunaújváros, Miskolc, Tököl és Baja város vezetőinek, hogy ezt a lépést már megtették, és köszönöm Budapesten belül Csepel és Budavár önkormányzatainak is, hogy szintén partnervárosaik, testvérvárosaik felé fordultak, és kérték, hogy ezt a nagyon fontos európai polgári kezdeményezést támogassák. A mai napon egy harmadik körben újra megkerestem a városvezetőket nagyon szűkös már a határidő, de azt gondolom, hogy ezt a hetet és a jövő hetet még aktívan és sikeresen fel lehet arra használni, hogy gyűjtsük nemzetközi szinten az aláírásokat. Ezzel együtt is arra kérek mindenkit, hogy az anyaországban is még nagyon-nagyon sokat segít minden egyes újabb aláírás, arra kérek mindenkit innen is, hogy az irdala.hu felületen, aki még nem tette, szánjon rá egy percet, támogassa ezt a nagyon fontos kezdeményezést, ami egyrészt egy fontos nemzeti ügy, másrészt azt hiszem, elmondhatjuk, hogy ez egy nagyon fontos európai ügy is, nagyon fontos európai értékekhez, az őshonos kisebbségek jogainak biztosításához kapcsolódik. Egészen biztos vagyok benne, hogy ha mindenki a maga módján, a maga frontján, a maga lehetőségeit kihasználva megteszi, amit tud, akkor a november 7-ei határidőig nemcsak bőven, sokkal-sokkal több mint egymillió érvényes aláírás áll majd rendelkezésre, de azt is teljesíteni tudjuk, hogy hét európai uniós országban meglegyen a szükséges kvóta, a szükséges aláírásszám, és így az Európai Bizottságnak kötelező jelleggel kelljen ezzel a nagyon fontos üggyel foglalkozni, és kötelezően kelljen egy olyan jogalkotást elindítani, amely az őshonos nemzeti kisebbségek jogainak szélesebb biztosítását és a nemzeti régiók fejlesztésének anyagi lehetőségeit is megteremti. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Csöbör Katalin képviselő asszony, Fidesz-képviselőcsoport: „Mikor egy nép azt mondta elég volt” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Minden évvel, amellyel távolodunk 1956-tól, egyre kevesebben vannak azok, akik részesei vagy tanúi voltak ezeknek a dicsőséges napoknak. 1990 óta nemzeti ünnepként emlékezünk meg október 23-áról, azonban nem hagyhatjuk, hogy egy egyszerű koszorúzási ünneppé váljon, hiszen máig aktuális üzenetet küld a magyarságnak. ’56, ahogyan röviden emlegetni szoktuk, a múlt századi magyar történelem legkiemelkedőbb és egyben világtörténelmi hatású eseménye volt. Érdemes visszaidézni, hogy mi vezetett el ’56 októberéhez.1948 és ’56 között több mint 40 ezer embert börtönöztek be, és 500 embert végeztek ki politikai okokból. 25-30 ezer embert internáltak, azaz vittek lágerba, vagy telepítettek ki, vagy földönfutóvá tettek, ahogy Gyurcsány Ferenc fenyegette meg Vidnyánszkyt és az összes többi jobboldali magyart. Az elnyomás, a terror, a bírósági perek és az ítéletek összesen több mint egymillió embert személyesen érintettek, és ez a tízmilliós Magyarországon. Ez volt a kommunista diktatúra, ami miatt a magyarok ’56-ban puszta kézzel mentek neki a szovjet tankoknak. Márai Sándor megrendítő erejű versében írja: „Miért, hogy meghasadt az égbolt, /Mert egy nép azt mondta: „Elég volt.” A szabadságharc leverése után [[Zaj. Az elnök csenget.]] új formában és új vezetéssel folytatódott a diktatúra. Szokás a Kádár-korszakot puha diktatúrának nevezni, de ez teljes félreértés, pontosabban, a köztünk élő posztkommunisták mesterkedése. Haynau a háromszor akkora Magyarországon 1848-49-ben 120 kivégzést rendelt el. Kádár, Biszku Béla és Apró Antal 1956 után 250-450 közötti halálos ítéletet hozattak, a megtorlás összes elítélt áldozata pedig közel 24 ezer fő volt. Az ’56 utáni Kádár-korszak egyenes folytatása volt a Rákosi-diktatúrának, és ezt kell megérteni nekünk, maiaknak, ez volt a valódi diktatúra. És ezzel a szóval dobálóznak tudatlanul, felelőtlenül és hazug módon ma az ellenzék, a baloldal politikusai. A mai zavaros politikai viszonyok közepette gyakran hallunk olyan hangokat európai vezetők és hazai baloldali vezető politikusok részéről, hogy hazánk nem jogállam, hogy hazánkban nincs demokrácia, és hogy diktatúrát építünk. Ezért kell felidéznünk és bemutatni az ’56 előtti és az azt követő diktatúrát. Tisztelt Ház! Október 23-án az 1956-os hősökre emlékeztünk, azokra, akik életüket adták azért, hogy az ország szabad és független legyen. A pesti srácok hősiességét állítjuk példaként a ma fiataljai elé, eközben a Momentum EU-képviselője épp a minap tett teljes értékű beismerő vallomást, és elmondta, hogy ő háromnaponta egyeztet és hívja fel az EU jogállamiságért felelős vezetőjét, hogy betanítsa neki, hogy mit is kell gondolni és mondani a magyar diktatúráról. ’56 hőseire emlékezünk, de közben a legvidámabb barakk egykori kápójának DK-s unokája [[Arató Gergely: Nana! Viselkedjünk!]] már legszívesebben megszüntetné Magyarországot és vele együtt az összes európai nemzetállamot. Gyurcsány Ferenc felesége [[Arató Gergely: Van neve is, Dobrev Klára.]] egyetlen internacionális Európai Egyesült Államokról álmodozik. Az Uniónak valójában nem jogállami problémája van a magyar kormánnyal [[Varju László közbeszól. Az elnök csenget.]] , ez csupán hívószó és ürügy. A magyar kormánnyal az EU mögött álló láthatatlan erőnek, a hatalmas bankoknak és multicégeknek az a bajuk, hogy nemzeti keretek között akarunk maradni. [[15.30]] Márpedig a magyarság független akar maradni, ezért a függetlenségért küzdöttek meg 1956-ban. Ma pedig nekünk az a dolgunk, hogy emlékezzünk az ’56-os mártírokra, és őrizzük meg azt a szabadságot, amit ők már nem élhettek meg. Gloria victis! Dicsőség a hősöknek!
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Farkas Gergely független képviselő: „Miért nem fontos a magát nemzetinek valló kormánynak az egyik legfontosabb történelmi emlékhelyünk?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon számos gyönyörű hely van, számomra az egyik legszebb az Ópusztaszeri Nemzeti Történelmi Emlékpark. De nemcsak azért szeretnék most ennek a parknak a sanyarú sorsáról beszélni, mert szívemhez oly közel áll, hanem azért, mert az összmagyarságnak egy fontos jelképe, az összmagyarság találkozóhelye volt régen és lehetne napjainkban is. A park alkotóelemei külön-külön is nagyon komoly értékkel bírnak minden magyar ember számára. Gondoljunk csak például a Feszty-körképre, önmagában erre a 120 méter hosszú, 15 méter magas, összességében 1800 négyzetméteres, fantasztikus hangulatú festményre, de lehetne sorolni a Rotundának más kiállításait, a hangulatos skanzent, vagy éppen a monumentális honfoglalási emlékművet, Szer monostorát vagy éppen a Csete-jurtákat, és számos más olyan látnivaló is van a parkban, ami említésre méltó lenne. Ugyanakkor a park sorsát firtató írásbeli kérdésemre kapott válaszban is egy hasonló megfogalmazást kaptam a kormány részéről. Ők úgy fogalmaztak, hogy az emlékpark alapvető célja, hogy az első országgyűlésünk helyszíneként a nemzeti összetartozás és az összmagyar kultúra jelképe legyen, erősítse a nemzeti identitást, és segítse nemzeti örökségünk megőrzését. Ez mind nagyon szép, és jól hangzik, ugyanakkor nagyon szomorú vagyok, hogy a gyakorlatban nem társul például olyan támogatás ennek a parknak a fenntartásához és fejlesztéséhez, amit véleményem szerint és ezen leírás szerint is, amit a kormány itt az előbb megfogalmazott, megérdemelne ez a park. Pedig úgy gondolom, hogy az előbb említett kulturális megfontolásból, de akár turisztikai szempont miatt is az államnak kötelessége lenne gondoskodni arról, hogy a jó állapotát megőrizze, és folyamatosan fejlessze. Ezzel szemben a kormány a terület fontosságához és 55 hektáros nagyságához képest nagyon alacsony összeget különít el a költségvetésben ezen célokra, ugyanis az évi körülbelül 220 milliós támogatás körülbelül az ott dolgozók bérére és néhány minimális javításra elegendő, és sajnos ez meg is látszik a park állapotán. Ezt bizony személyesen is megtapasztaltam néhány héttel ezelőtt, amikor ellátogattam Ópusztaszerre, és saját szememmel is láttam, hogy milyen állapotban van jelenleg. Sajnálatos módon azt kellett tapasztalnom, hogy nagyon meglátszik a parkon a pénztelenség. Néhány példával is szeretném ezt alátámasztani. Például a Csete-jurták közül mindösszesen kettő látogatható, az összes többi zárva van az állapota miatt. Számos más épület vagy épületrész sem látogatható, mert olyan állapotban vannak. Jó néhány szobrot fel kellene újítani, vagy éppen emléktáblák már olyan szinten vannak rossz állapotban, hogy nem olvashatóak a szövegek ezeken a táblákon, vagy a skanzennek is sajnos néhány épülete már olyan állapotban van, ami felújításra szorul. Fordultam már írásbeli kérdéssel a kormányhoz ezzel a témával kapcsolatban. Ott azzal védekezett a kormány, hogy akad egy-egy épület, amit az elmúlt években felújítottak már. De hát ez elég gyenge válasz ahhoz képest, hogy mondtam, hogy mekkora területről van szó, és összességében nem túlzás azt mondani, hogy akár száz épület is található ezen a nagyon nagy területen, és szégyenletes módon nagyon rossz állapotban vannak összességében ezek az épületek. A felújítás pedig nem pénz, hanem csak akarat kérdése. Nem nehéz azt belátni, hogy az elmúlt tíz évben itt a szükségesnél nagyobb nagyságrendű összegeket adott a kormány különböző célokra. Jól látható tehát, hogy lenne pénz a felújításra, csak éppen az akarat hiányzik, és azért egy konkrét példát is szeretnék hozni, párhuzamba állítva az Ópusztaszeri Nemzeti Emlékparkkal. Hogy ne legyen olyan nagyon tájidegen a példa, én Lakitelek példáját hoznám ide, ahol a Lezsák Sándor nevével fémjelzett terület több milliárd forintot kapott. Emlékeztetnék még egyszer mindenkit, hogy Ópusztaszer 220 millió forintot kap évente, a Lakiteleki Népfőiskola pedig több milliárd forintot kapott. Nem tudom, hogy ott pontosan mi zajlik, nem is azt szeretném kritizálni, arra szeretnék rámutatni, hogy igenis lenne pénz az Ópusztaszeri Nemzeti Parkra, amely ugyan nem egy fideszes képviselő neve mögött áll, meg nem olyan módon fut, de mégis nagyon fontos lenne, hiszen, ahogy már említettem, az összmagyarság jelképe ez az emlékpark. A félreértések elkerülése végett még felszólalásom végén azt szeretném elmondani, hogy nem az volt a célja a felszólalásomnak, hogy lebeszéljem az embereket, hogy meglátogassák ezt az emlékparkot, sőt ellenkezőleg, azt mondom, hogy még jelenlegi állapotában is olyan élményt tud nyújtani, amely egy egész család számára is, úgy gondolom, hogy tartalmas kikapcsolódást tud biztosítani. Ugyanakkor a felszólalásom célja a figyelemfelhívás volt, ugyanis ez egy olyan fontos emlékhelyünk, amelyre igenis fontos lenne, hogy a kormány sokkal, de sokkal több pénzt szánjon, és úgy gondolom, hogy egy ilyen ráncfelvarrás után egy méltó helyszíne lehetne az összmagyarságnak, és egy olyan kikapcsolódást tudna nyújtani akár magyarországi, akár határon túli magyarok számára, ami valóban megérné, hogy odalátogassanak. Bízom benne, hogy a kormány felismeri ezt, és mielőbb megteszi a szükséges lépéseket. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Sneider Tamás képviselő úr, független képviselő: „Munkából a temetőbe!” címmel. Megadom a szót, képviselő úr. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ma Magyarországon egy férfiember hét évet tölthet nyugdíjban, egy hölgy 21 évet. A magyar jogszabályok és a magyar férfiak korai halálozása mindössze ezt teszi lehetővé.Mi, magyar férfiak dicsekedhetünk el azzal, hogy Európában a legrövidebb időt töltjük el nyugdíjban, és azt a pár évet is többnyire betegen. Lakosságarányosan nálunk él a legkevesebb férfiember nyugdíjból. Szarkasztikusan fogalmazva, büszkék lehetünk rá, hogy míg Európa férfijai eltunyulva, nyugdíjasként henyélnek, addig mi, magyarok kemény férfiként beledöglünk a munkába. Ez mind annak a jele, véleményem szerint, hogy a Nyugat hanyatlik, dekadens, és biztos rossz úton jár. Horvátországban 10 évet, Szlovákiában 11 évet, Csehországban 13 évet, Olaszországban 14 évet, Franciaországban 18 évet tölthet el átlagosan egy férfi nyugdíjban. Természetesen Magyarországgal ellentétben mindegyik országban van lehetőség az általános nyugdíjkorhatárnál hamarabb nyugdíjba vonulni, így a valóságban még a felsorolt éveknél is többet töltenek nyugdíjban a hanyatló szomszédainknál és a hanyatló Nyugaton. Tisztelt Ház! Számtalanszor érveltem itt már azért, hogy a férfiaknak is legyen lehetőségük 40 év munkaviszony után nyugdíjba vonulni. Számtalanszor érveltem már, hogy legyen Magyarországon korkedvezményes és korengedményes nyugdíj újból. A Fidesz padsoraiból folyamatos az elutasítás. Mikor erről esik szó, sokaknak csak azok a szakmák jutnak eszébe, ahol a legnehezebben teljesíthető 55-65 éves korban a munkavégzési kritérium. Mint a kőműves, mentő, tűzoltó, bányász, és a többi. Sokan nem gondolnak bele az olyan könnyebb fizikai munkával járó szakmákba, mint a sofőrök, mozdonyvezetők, ahol a magas vérnyomás, cukorbetegség eleve lehetetlenné teszi a munkavégzést, és így 65 évesnél hamarabb elveszítik a munkahelyüket. Sokan nem gondoltak a postásokra sem, hiszen sokakban olyan kép él, amikor egy fiatal postás a kellemes tavaszi, verőfényes napon dudorászva jár házról házra. Nincs is ennél jobb munka, gondolhatnánk. Egész nap járkálni a jó levegőn, már önmagában fél egészség. Kevesen gondolják át, hogy a téli mínusz 15 fokban, jeges utakon, járdákon, az őszi hideg, szakadó esőben elázva és a nyári 40 fokban is ugyanezt kell tenni. Mert akkor is meg kell érkezni a nyugdíjnak és a leveleknek. Sokan nem gondolnak bele, hogy a postástáskának komoly súlya is van, amit közel fél évszázadon át kell cipelni. Álljon most itt egy tipikus eset is! 42 év kézbesítői szolgálat után porckorongsérvvel megoperálnak egy férfi postást. Fél évig táppénzen van, 60 évesen visszamegy a munkahelyére, hiszen mit is tehetne mást, de érthető módon nagyon fáj a háta, és képtelen a munkavégzésre. Elmegy újból az orvoshoz, de nem kap munkavégzésre alkalmatlan minősítést. Mit tehet? Felmond a munkáltatójánál, így a kollektív szerződés alapján 16 hónap végkielégítés illeti meg. Igen ám, de még mindig messze a 65 év! [[15.40]] Ezután jár neki három hónap munkanélküli-ellátás, de hát még mindig messze a 65 év. Ezután jár neki 64 400 forint jövedelempótló támogatás. 43 év munkavégzés után megalázó helyzetbe kerül. Alig fog tudni megélni, mire eljut a 65 éves korig, és ha eljutott, akkor az utolsó évek alacsony jövedelmének köszönhetően a nyugdíja is jóval kevesebb lesz, megalázó mértékű lesz. Azt hiszem, ezzel az esettel el is magyaráztam, miért élnek a magyar férfiak a legrövidebb ideig Európában. Ceterum censeo: mehessenek el nyugdíjba 40 év munkaviszony után a férfiak is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport: „Mi lesz a háziorvosokkal és a betegekkel?” címmel. Megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Én ott folytatnám, ahol az azonnali kérdéseket abbahagytam. Tavasszal, amikor Magyarországon is megjelent a koronavírus-járvány, akkor az első intézkedések között a kormány védeni akarta teljesen jogosan a veszélyeztetett korosztályú honfitársainkat, az időseket és az egészségügyben dolgozók közül azokat az orvosokat, ápolókat és egészségügyi dolgozókat, akik betöltötték a 65 évet. A háziorvosoknál és a kórházi orvosoknál a 65 év feletti orvosoknak úgymond nem kellett a frontvonalban szolgálatot teljesíteniük, mivel veszélyeztetett korosztálynak számítottak. Kitört a nyár, és most azt látjuk, hogy az ősz kellős közepén mindennap rekordot dönt a koronavírusos betegek száma, és lassan azt is elmondhatjuk, hogy mindennap egyre magasabb az elhalálozási szám is. Ehhez képest most nemhogy nem védjük a veszélyeztetett korú orvosokat, hanem olyan eseteknek tesszük ki őket, amit maga a járványügyi eljárásrend nemhogy nem enged meg, hanem nem ad rá lehetőséget. Hadd mondjam el még egyszer, hogy mi is történt Hajdú-Bihar megyében az egyik településen. Egy kistelepülésről beszélünk, ezerötszázan lakják, és működik egy önkormányzat által fenntartott idősotthon. Nincsenek harmincan a lakók. Az egyik idős bentlakó koronavírusos lett, és úgy, ahogy kellett, kijött a mentő, letesztelte, és ha jól tudom, elszállították kórházba. Majd az eljárásrendnek megfelelően úgy kellene történnie, hogy a háziorvos aki a legtöbb esetben az ilyen településeken nem főállásban látja el a betegeket, az otthonban lévő ellátottakat, hanem háziorvosként külön szerződéssel az eljárásrend szerint a járványügynek szól, kihívják a mentőt, és le kellene tesztelni az otthon lakóit és dolgozóit. Ehhez képest nem ez történt a hét végén, hanem a megyei járási hivatal ÁNTSZ-vezetője küldött egy levelet, hogy a háziorvosnak kell a mintavételt elvégeznie. Az intézményvezető bemegy a kémcsövekért meg az eszközökért, amivel le tudják venni a mintát. A háziorvos elvégzi a mintavételt, és utána a háziorvos kötelessége a megyei kórházba eljuttatni a mintát. Ez nemcsak azért van, hogy magukat a háziorvosokat védjük, hanem azért is van, hogy védjük a háziorvost és maga a háziorvos által ellátott körzeteket is, az állampolgárokat is. Mert maga ha a háziorvos covidosokkal kerül kontaktba, akkor ugyanaz az eljárásrend vonatkozik rá, mint az összes többi emberre: másnap neki karanténba kell vonulnia. Ma tudjuk nagyon jól az adatokat. Több mint 560 háziorvosi körzet tartósan betöltetlen, ami azt jelenti, hogy fél éve nincs háziorvos. Ez azt jelenti, hogy körülbelül 720 ezer honfitársunk napi szinten nem kapja meg az alapellátást. Ezt tetézheti még az, hogy olyan fejetlenség alakult ki a járványkezelés kapcsán, amit már nem mi, ellenzéki képviselők mondunk, hanem maga a szakma is azt mondja, hogy nem a szakma által van a járvány kezelve, hanem politikai szándék vezérli a járványkezelést, politikailag próbálja a kormány kezelni a járványt. Ez nagyon nincs rendben. Én azért mondtam el az azonnali kérdések órájában ezt a történetet, mert sem a háziorvosokat nem akarjuk ennek kitenni, és sem azokat az állampolgárokat nem akarjuk abba a helyzetbe hozni, hogy heteken belül arról számolhassunk be, hogy még több háziorvosi körzet marad ellátatlanul csak azért, mert felelőtlenül teszik ki a háziorvosokat olyan kényszermegoldásoknak, amit nem lenne szabad. A járványügyet külön rendeletben szabályozzák le, külön eljárásrend van, hogy mikor mit kell csinálni, mikor mit kell alkalmazni. Az azonnali kérdések órájában is elmondtam, hogy folyamatosan változik ez az eljárásrend, persze, változnia is kell, mivel maga a járvány is, látjuk, hogy hétről hétre hogyan erősödik Magyarországon. Külön kiemelném az államtitkár asszony válaszát, hogy azt gondoltam, hogy még vissza fogom sírni Rétvári Bencét [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ugyebár ma nem volt itt a parlamentben , Rétvári Bence államtitkár urat, még ő azért néha szokott szakmai választ adni. [[Az elnök ismét csenget.]] Csak arra kérem elnök urat is, és ha még van, tíz másodperc türelmet, hogy közösen védjük meg állampolgárainkat. Közös felelősségünk, hogy az intézkedéseket ma Magyarországon úgy valósítsák meg, hogy a lehető legkisebb veszélynek legyenek az orvosok, az egészségügyi dolgozók is kitéve és az állampolgárok is. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmét.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Mégis, kinek a kormánya?” címmel. Megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Én is egy egyszerű kis témával gondoltam napirend után hozzászólni, ami az ott élő emberek napi problémáját, a napi egyszerű kis problémáját jelenti, és azt gondolom, hogy a címét azért adtam, hogy „Mégis, kinek a kormánya?”, mert először én írásbeli kérdéssel fordultam a nemzeti vagyont kezelő tárca nélküli miniszterhez, ahonnan egy felöltöztetett, korrekt kérdésre korrekt választ vártam, de az elutasító volt. Rákospalota, a választókerületem egyik jellemzője, hogy MÁV-kerületnek hívják; a Pest és Vác közötti első magyar vasút megépítése 1846-ban, 174 éve itt történt meg. Ennek a térségnek a vasút hatalmas fejlődést jelentett. Új munkahelyek, új üzemek és új települések épültek a vasút köré, és így fejlődött Rákospalota is. A Nyugati pályaudvarnál induláskor ott volt egy nagy járműjavító műhely. Ez a járműjavító műhely természetesen kinőtte magát nagyon gyorsan, és Rákospalotán az istvántelki telken megépült az ország talán ma is legnagyobb járműjavítója. A vasút másik felén pedig Új-Rákospalota fejlődött ki. Maga a MÁV is egy ezerlakásos MÁV-szolgálati lakótelepet épített meg, és ahhoz, hogy a járműjavítóhoz át tudjanak járni az emberek, az új-rákospalotaiak is és a MÁV-dolgozói, egykori dolgozói és ma nyugdíjasai vagy aktív dolgozói, egy gyalogos-felüljáró épült meg éppen a járműjavító szakembereinek jóvoltából. Ez néhányszor föl lett újítva, hiszen ez már 100 éve működő felüljáró; mondhatni, ikonikus építmény. Minden előzetes egyeztetés és informálás nélkül, és azért szól a kérdés is így: „Mégis, kinek a kormánya?”, a kormányt képviselő ágazat úgy zárta le ezt a fölüljárót itt egy vasúti megálló is van, amely az elővárosi vasút okán egyre inkább nagy forgalmat bonyolít le; különösen a reggeli csúcsforgalomban elővárosi vasútként is működik, de nemzetközi vonal, három pár sín is van ezen a megállón , hogy nem egyeztetett a helyi önkormányzattal, nem egyeztetett a helyi lakossággal, kitett egy táblát, hogy életveszélyes, és nem lehet átjárni rajta. [[15.50]] Ebben az ügyben fordultam írásban, nem politikai ügyet csináltam belőle, korrektül kérdeztem, és mellékleteket raktam hozzá. Elutasították az ottani emberek kérését, igényét és azt a lehetőséget, hogy a jövőben szabályos körülmények között lehessen használni, hiszen a megálló egy középen lévő, két sín közötti állomás, tehát gyakorlatilag a felüljárón keresztül lehet csak megközelíteni. Ennek a felüljárónak a bezárása azt jelenti, hogy most a sínek között botorkálnak az emberek, kisgyerekek és mindenki egyéb. Hát, egy gondoskodó vagyonkezelő, egy gondoskodó kormány nem teheti meg, hogy nem is egyeztet, és még ráadásul azt írták, hogy életveszélyes a felüljáró, nem kívánják felújítani, el fogják bontani. Ez azt fogja jelenteni valószínűleg, hogy ez a vasúti megálló, amely több mint száz éve szolgálja Rákospalotát, a vasúti síneken keresztül fog működni. Tekintve, hogy nemzetközi vonal, úgy gondolom, felelős kormány ezt nem teheti meg, de mégse szeretnék ezt felújítani. Például a Budapest-Belgrád vasútvonal kapcsán felvettünk 700 milliárd hitelt arra, hogy ott egy soha meg nem térülő vasutat építsünk, de itt talán 50 millió is elegendő lenne egy gyalogos-felüljáró megépítésére. Egy gondoskodó kormánynak kell hogy legyen 50 milliója egy olyan építményre, amelyet száz év óta üzemeltetnek, és amely az Újpest és Rákospalota közötti hidat is jelenti egyben. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Újabb fontos döntések Újpesten” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház és mondhatnám úgy is, hogy Miniszterelnök Úr! Az ön kormánya embertelen, pusztító regnálása alatt összeomlott a magyar egészségügy. A válságban lepusztult a szakellátás, és most már a szakemberek vezénylésével, a hadigazdálkodás bevezetésével próbálják a látszatot a víz felett tartani. A Fidesz-kormányzás időszakának egyik elrettentő példája volt az a megdöbbentő eset, amikor agyhártyagyulladás miatt amputálni kellett egy hároméves kisfiú lábát. Amikor a szülők azzal hívták fel az ügyeletet, hogy a gyermeknek nagyon magas a láza, ahelyett, hogy orvost küldtek volna, az ügyeletes telefonon azt mondta, hogy adjanak a kisfiúnak lázcsillapítót. Mire a gyermek másnap kórházba került, már késő volt, ezért a kisfiúnak ujjak és lábak nélkül kell leélnie az életét. A Demokratikus Koalíció azonnali magyarázatot várt a kormánytól, de nem derült ki, hogy ki volt a felelős. Követeltük, hogy a kormány tegye ingyenessé az összes agyhártyagyulladás elleni védőoltást. Önök ezt nem tették, és most másra vár ez a megoldás. Szerencsére mára már vannak olyan példák, ahol a demokrata többségű önkormányzatok tudják, mit kell tenni a gyerekek és az emberek érdekében. Ilyen az újpesti önkormányzat is, ahol támogatási rendszert vezetnek be a rotavírus és az agyhártyagyulladás elleni védőoltás beadásához a kerületben élő kisgyermekes családok részére. Nekünk, Újpesten és Angyalföldön, a választókerületemben valóban fontosak az emberek, a magyar családok, ezért indítottuk el a „Nyárindító plusz jutalom” programot, hogy jobban megbecsüljük azokat, akik a legtöbbet teszik a gyermekeinkért vagy a rászoruló családokért. Az újpesti idős emberek fáradságos munkáját ismerjük el az „Újpest plusz megbecsülés” programmal. És itt a következő rendkívüli, fontos lépés: az újpesti kerületi vezetés azt tervezi, hogy a rotavírus és az agyhártyagyulladás elleni védőoltás árának egy részét a lehetőségeinek megfelelően támogatásként biztosítja az Újpesten élő családok számára. A tervek szerint már az idén, azaz a 2020. január 1-je után született gyermekek oltásához igénybe lehet venni a támogatást. A csecsemők számára adható, agyhártyagyulladás elleni háromadagos védőoltás-sorozat esetében az önkormányzati támogatás várhatóan 22 ezer forint, a rotavírus elleni kétdózisú védőoltásra biztosított önkormányzati támogatás 6 ezer forint lesz. Ezzel Újpest önkormányzata a fent nevezett védőoltások beadására a családokat gyermekenként 28 ezer forinttal támogathatja. Támogatom, hogy minden kisbabás újpesti szülő, ha a gyermeke egészsége érdekében élni akar ezzel a lehetőséggel, akkor azt megtehesse mert ugye, önöknek is az ember a legfontosabb érték? Szerintem mindez példa lenne az embereket magára hagyó egészségügyi kormányzat számára is, hogy mit kell tenni. Egyúttal a Fidesz okozta nehézségek figyelembevételével nagyon büszke vagyok arra az önkormányzatra, hogy ilyen nehézségek ellenére is mindent megtesz azért, hogy a rendelkezésre álló lehetőségek között képviseljék az újpestiek érdekét, és ilyen értelemben a jelenlegi jobboldal pártállami, központosító elvonása ellenére lehetőséget talált erre. Ez azért is különösen fontos, mert látható, hogy az állampárt megszorító intézkedései amikor elvontak a gépjárműadótól kezdve az iparűzési adón át sok mindent, sorolhatnánk, hogy mi mindent vettek el az önkormányzatoktól és vontak el , ezek a fideszes megszorítások az ilyen fontos kezdeményezések elől vonják el a forrást. Újpesten jövőre 2000 millió forinttal lesz kevesebb az, amiből gazdálkodni lehet ilyen lehetőségek felhasználására. Csak remélni merem, hogy a felelős és precíz gazdálkodással az újpesti önkormányzat képviselői, vezetése megtalálja a finanszírozás lehetőségét további olyan programoknak, amelyek valóban az emberek érdekeiről szólnak, és minden olyan lehetőséget megtesznek, hogy a családok, a gyermekek, az idősek és a fiatalok nagyobb biztonságban érezhessék magukat. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, DK-képviselőcsoport: „Debrecen polgármestere elismerte, hogy Kósa Lajos értelmetlenül vert el 750 millió forint EU-forrást az el nem készülő debreceni intermodális központra!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Napra pontosan egy héttel ezelőtt beszéltem egy furcsa debreceni anomáliáról, arról, hogy tíz éve csúszik, húzódik egy nagyberuházás megépítése, a debreceni főpályaudvar, a köré kapcsolódó közlekedési csomópont és a mellette lévő tér átalakítása. Arról beszéltem akkor, hogy a debreceniek már meg sem lepődnek azon, hogy csúszik az építkezés, hogy egy kapavágás nem történt ebben az ügyben, és azon is legfeljebb egy picit hökkennek meg, hogy mindez azért történik, mert Kósa Lajos és Lázár János összeveszett a beruházás költségein. Olyannyira nem hökkennek meg rajta, hogy a piacon makacsul tartja magát az a mondás, hogy mindez nem is a bekerülési, beruházási költségek miatt van, hanem az alkotmányos költségeken nem tudtak megegyezni a Fidesz nagyurai. Ami külön érdekességet ad ennek, amiről én most beszélek: múlt héten a debreceni közgyűlés napirendjére tűzte ismét ennek a beruházásnak a sorsát. Mondhatnám azt is, hogy az intermodális kabaré újabb fejezetét élhettük meg. Tudniillik a debreceni közgyűlés, természetesen a polgármester előterjesztésére, elfogadott egy újabb tervet ezzel kapcsolatosan, a polgármester előterjesztését, miszerint Debrecen közgyűlése rendelje meg a NIF-től, a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt.-től a főpályaudvar új megvalósíthatósági tanulmányait, az új költség-haszon elemzését, amit természetesen majd az önkormányzat fog fizetni. Mondanom sem kell, hogy mindez nekünk, debrecenieknek 35,5 millió forintba fog kerülni. És abba most ne is nagyon menjünk bele, hiszen nincs értelme, hogy a polgármester saját bevallása szerint is az immár sokadjára áttervezett beruházás eredeti terveiből, abból, hogy tehermentesíteni fogják a környéket a 4-es főúttól, és azt leviszik a föld alá, hogy a távolságibusz-pályaudvart is a föld alá viszik, hogy egy teljesen új intermodális közlekedési koncepció alakul ki, szinte semmi nem fog megvalósulni. Ne menjünk abba bele, hogy egy teljesen más műszaki tartalommal akarják ezt az egészet megcsinálni, mindezt úgy, hogy nem is Debrecenben fogják tervezni, hanem ezt valamelyik minisztérium íróasztalánál. A polgármester azt mondja, hogy ott a minisztériumban tudni fogják azt, hogy mi kell a debrecenieknek, a debreceniek viszont állítják, velem együtt, hogy dehogy tudják a minisztériumban, hogy mit akarunk mi. [[16.00]] Arról viszont mindenféleképpen érdemes beszélni, hogy a DK, a Demokratikus Koalíció képviselőinek az én kérdésemre beismerte a polgármester, hogy a projektre az elmúlt tíz évben mindazok ellenére, amit láttunk, a Kósa- és a Lázár-csörtéken kívül, úgy, hogy egy kapavágás nem történt, mégis elköltöttek megközelítőleg 800 millió forintot. 750-800 millió forintról beszélünk, ennyit fizetett ki a város gyakorlatilag néhány makettért, tervekért, tanulmányért, a nyilvánosság biztosításáért, felesleges kommunikációért, és a jó ég tudja még, miért, amit aztán, az egészet úgy, ahogy van, kidobtak a kukába. Papp László, Debrecen polgármestere az én hozzászólásomra elismerte a közgyűlés előtt, hogy az akkor még Kósa vezette önkormányzat, amelynek ő volt különben a gazdasági ügyekért felelős alpolgármestere, egy hibás és rossz koncepció miatt, ami ma már egy fabatkát nem ér, értelmetlenül dobott a szemétbe 750-800 millió forintot. De azóta már ő is önkritikát gyakorolt, mondja ő. Írd és mondd, 800 millió forintos önkritika lett ez, kérem szépen, amit a polgármester, Kósa Lajos és a kormány egyetlen cinikus vállrándítással intéz most el. A polgármester különben nyugtatja a kedélyeket, és fel is fedi ezzel a kormánypártok közpénzhez való viszonyát, azt mondta a közgyűlésben, hogy ugyan már, semmi nincsen, itt nem kell megijedni senkinek, nem a mi pénzünket költötték, ez európai uniós forrás volt. 800 millió forint. A Fidesz politikusai, kormánya számára a debreceni elszólás szerint az EU-s pénzek talált pénznek tekinthetők, kérem szépen, olyannak, amit nyugodtan el lehet költeni, égetni, a kukába dobni, a miniszterelnök veje zsebébe vagy Mészáros zsebébe tömködni, vagy akár alkotmányos költségként elsíbolni, mert azért nem kár. Ami a múlt héten nyilvánosságra került, az egy demokráciában azonnali vizsgálatot és súlyos büntetést vonna maga után, ott egy ilyen ügybe belebukna minden döntésben részt vevő politikus. Nálunk nem ez történik. Ez Orbán Magyarországa. Ez a Fidesz vezette egyik legnagyobb város, Debrecen ma. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám, Jobbik-képviselőcsoport: „A Somogyszob-Balatonszentgyörgy vasútvonal a szocialisták kritizálásán kívül mikor lesz személyszállításra is alkalmas?” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kistelepülések lakói végleg magukra maradnak a vasúti szolgáltatások nélkül. A megszüntetésre ítélt vasúti vonalak hossza közel ezer kilométer, ami a teljes magyar vasúthálózat hosszának több mint 12 százaléka. Ekkora mértékű vonalmegszüntetésre a magyar vasút történetében még nem volt példa. A nálunk boldogabb országokban a párhuzamos szolgáltatások kiküszöbölését éppen ellenkező módon oldják meg: az autóbusz-közlekedést szüntetik meg, hogy a környezetkímélő vasútra tereljék át a forgalmat. Míg Európában a vasút a reneszánszát éli, nálunk haldoklik. Ez példátlan egész Európában. A személyszállítás költségét a jegyárak sehol nem fedezik. A kormány kivéreztette a vasutat. Nos hát, ilyen és ehhez hasonló mondatok jelentek meg fideszes körökből, többek között Fónagy János volt közlekedési miniszter szájából is 2006 nyarán. Tisztelt fideszes Képviselőtársaim! Ha 2006-ban nem értettek egyet a vasútvonalak megszüntetésével, mert akkor még fontos volt önöknek a falun élők közlekedése, akkor ma miért nem az? Ha akkor még fontos volt önöknek a környezetünk védelme, akkor ma miért nem az? Akkor még önöknek nem számított, hogy a személyszállítás veszteséges miért, ma számít? Járva az országot, úton-útfélen azt látni, azt hallani, hogy Magyarország erősödik, Magyarország jobban teljesít, dübörög a gazdaság. Önök egyébként mind a mai napig rendszeresen felróják a szocialistáknak, hogy sok helyen megszüntették a vasúti személyközlekedést. Legutóbb Nacsa Lőrinc tette ezt a fülem hallatára múlt héten egy ülésen. De felmerül egy kérdés annak tükrében, hogy tíz éve önök kormányoznak: miért nem tetszett visszaállítani? Például a Somogyszob-Balatonszentgyörgy közötti vonalon a személyközlekedést. Tudják, ez az a közel 60 kilométer hosszú vasútvonal, amely a Balaton déli partját Belső-Somoggyal köti össze. Az immár 127 éves vasútvonalon a személyszállítás 2009. december 13-ától szünetel, csupán heti két-három tehervonat zötykölődik végig ezen a vonalon. Azért mondom, hogy zötykölődik, mert 20 kilométer/órás sebességgel tud haladni a rendkívül rossz és felújítandó állapotban lévő sínpályán. Pedig a nyolcvanas években még 80-nal száguldottak itt a vonatok. Erre mondják, hogy haladunk a korral. Hát, haladunk, csak rossz irányba. Fel kell újítani ezt a vonalat. De nem 90 milliárdból, ahogy Mészáros Lőrinc szokta tenni Somogyban, hanem a dél-balatoni vasútvonal felújítása során, illetőleg a nemrég szintén felújított Fonyód-Kaposvár vasútvonal során elbontott, de még jó minőségű, használható anyagokból. Úgy gondoljuk, hogy a vasúti fejlesztésekből marcali térségének is profitálnia kell. Mind az itt élő, az itt munkába járó embereknek, mind pedig az itt tevékenykedő vállalkozásoknak is ez óriási segítséget jelentene, egy jól működő vasút. A térségben élők szeretik ezt a vasútvonalat, és ennek tanújele az, hogy a minden évben megszervezett nosztalgiavonatozáson több száz ember jelenik meg, teszi tiszteletét, mint ahogy tették ezt legutóbb szombaton is. Tisztelt Képviselőtársaim! Legalább első lépésben a Böhönye mellett megrongálódott vasúti töltést kellene rendbe tenni. Biztos emlékeznek, július közepén a rendkívüli áradás tönkretette a vasúti töltést, és ezáltal vonattal már nem lehet Somogyszobig közlekedni. És amíg ezt nem teszik meg, addig ajánlom figyelmükbe Bencsik Gábor, a Demokrata újságírójának korábbi gondolatait, amit, ha megengedik, most szó szerint idéznék: „Újsütetű helikopteres milliárdosok vették kézhez az országot. A megfáradt bolsevikok helyét bárkin átgázoló KISZ-fiúk veszik át. Krédójuk egyszerű: ami nyereséges, az mehet, ami ráfizetéses, azt meg kell szüntetni. Megszűnik a posta. Megszűnik az iskola. Megszűnik a vasúti szárnyvonal. De az életet nem lehet ráfizetés szerint mérni. Aki ezt nem képes felfogni, annak nem kellene politikával foglalkoznia. És ha ezt nem látják be, akkor el kell onnan zavarni. Nem a szárnyvonalakkal van tehát baj. Hanem a hatalomba keveredett újsütetű milliárdosokkal. Az ő dáridójukat kell felszámolni. Mielőtt életek millióit teszik tönkre.” Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy az őszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2020. november 2-án kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Az ülést bezárom.