[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Ház! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 24. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Kereszténydemokrata Néppárt részéről Hollik István képviselő úr: „A Jobbik az agresszió pártja” címmel. Képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én kijövök ebből az erőtérből és meg fogom vívni a küzdelmeimet ezzel kapcsolatban házon belül és még házon kívül is; és meg is vívom - ezeket a mondatokat a szembenállásról, az ország megosztottságáról és a gyűlöletről mondta nem is olyan régen a Jobbik elnöke. Ezek szép gondolatok, de az elmúlt héten kiderült, hogy Vona Gábor szájából ez is csak egy hatalmas kamu volt, a Jobbik úgynevezett munkahete ugyanis semmi másról nem szólt, mint fenyegetésről, gyűlölködésről és erőszakról. Hétfőn a Jobbik egyik képviselője itt a parlamentben hőzöngött, ordibált, majd erőszakkal fenyegetett meg egy államtitkárt. [[Közbeszólás az MSZP soraiban: Aki bemutatott neki!]] A fenyegető mondatokat azért nem akarom szó szerint idézni, mert az nemcsak fékevesztett agressziót tartalmazott, hanem alpári stílusban is hangzott el. Szilágyi Györgytől a parlamentben eddig példátlan esetet követően egy cinikus bocsánatkérésre futotta a nyilvánosság felé, épp csak attól nem kért bocsánatot, akit valójában megfenyegetett. Kedden kiderült, hogy Szilágyi képviselőnek több követője is akad. Megtudtuk, hogy a Jobbik hatvani szervezetének elnöke, Rákócziné Lózs Csilla is durva erőszakot alkalmazna, sőt Vona pártelnök gyöngyösi bizalmasa is csatlakozott hozzá. A hatvani elnök asszony a miniszterelnök megverésével kapcsolatban is nyilvánosan ötletelt. Csak mondom pártelnök úrnak, hogy ezek az emberek a nyilvános adatok szerint a Jobbik képviselőcsoportjának a munkatársai a mai napig. A szerdai nap is úgy telt el, hogy a korábban fogadkozó pártelnök a nyilvánosság előtt nem tett semmit a pártján belül terjedő gyűlölködéssel és agresszióval szemben. Vona Gábor annyira volt képes, hogy csütörtök reggel gazdája tévéjében elmondja, hogy ő nagyon mérges és hogy Szilágyi mondata nem elfogadható. Persze azóta nem történt semmi. [[Dúró Dóra: Honnan tudod?]] Még a nap során, aznap csütörtökön egy újabb jobbikos, Lukács László György védte meg Szilágyi Györgyöt, magyarázta minősíthetetlen stílusban a fenyegetőzését, méghozzá a Törvényalkotási bizottság ülésén, sőt Lukács még rá is licitált társa mondataira. Ennyit a Jobbik elnökének párton belüli tekintélyéről. Csak zárójelben jegyezném meg, a közbeszéd miatt óriási álaggódást levágó LMP és MSZP is becsatlakozott, hiszen a Házbizottságban is szó volt erről a témáról, ahol ők nem támogatták Szilágyi szavainak semmifajta szankcionálását. Pénteken pedig nyilvánosságra kerültek Janiczak Dávid ózdi jobbikos polgármester munkatársaival folytatott beszélgetéseinek egyes részletei. Ezeket nem idézném, mert nem valók a parlamenti jegyzőkönyvbe, legyen elég annyi, hogy a korrupció gyanújába keveredett fűzfapoéta az egyik hölgykollégáját poénkodva gyakorlatilag nemi erőszakkal fenyegette meg arra az esetre, ha kibeszéli a kis titkukat. Az a helyzet, hogy a Jobbiktól, ha megnézzük, ezek alapján soha nem állt távol ez a hangnem, az agresszió végigkísérte a párt rövid történetét, kezdve a Magyar Gárda fenyegető meneteléseitől a zászlóégetésen át a parlamenti fenyegetésekig. Hiába a cicás szelfik, a cukiságparaván mögül mindig kilóg az agresszió. Múlt hét hétfőn Vona Gábor pártelnök azonnali kérdést tett fel, és az első mondata az volt, hogy 2018-ban a Jobbik alakít majd kormányt. Ezzel azonban két probléma is van. Egyrészt, hogy erről nem ő - bármennyire is szeretne -, hanem majd a választók fognak dönteni, másrészt: hogyan kormányoznának olyan politikusok, akik egy háromperces államtitkári választól is úgy elvesztik a fejüket, hogy agresszióval kezdenek el fenyegetni? Ilyen mentalitással, kedves jobbikos képviselők, nem lehet kormányozni. Volt, aki megpróbálkozott vele, úgy hívták, hogy Gyurcsány Ferenc, s láttuk, mi lett a vége: 2006-ban az utcákon békés embereket vertek össze. Ilyen kormányzásra nincs szüksége Magyarországnak. [[Mirkóczki Ádám közbeszól.]] [[13.10]] Összefoglalva elmondhatjuk, hogy a Jobbik hídépítésről zagyváló elnöke tehát ismét csak hangemberkedett. A jobbikos képviselők inkább a kibelezésben gondolkodó gazdájuk mosdatlan, agresszív és fenyegető stílusát követik. Vona Gábor ma már rendre gyengének bizonyul ahhoz, hogy bármit is tegyen a Jobbikban egyre durvábban terjedő agresszióval szemben. Úgy próbálom mondani, hogy a tisztelt pártelnök úr is megértse: körmetlen macskának nehéz fára hágni. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kor­mány­zó pártok padsoraiban. Közbeszólás az MSZP padsoraiból: Jaj!]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Látom, Vona Gábor pártelnök úr most személyesen jött be, hogy visszafogja a frakcióját, és senkinek egy szisszenése ne legyen. Ha majd kimegy, én attól tartok, ott fogja folytatni a Jobbik-frakció, ahol a múlt héten abbahagyta. Hiszen ez nem egy egyedi eset volt, nem egy egyszeri, véletlen alkalom az erőszakkal fenyegetőzésre, hanem ha a Jobbiknak a parlamenti történetét megnézzük, akkor bizony, ahogy a képviselő úr is felsorolta, hónapról hónapra mindig találhatunk egy-egy olyan ügyet, amik közül most éppen ez volt az, ami a médiában jobban megjelent. Ennek a Szilágyi-ároknak, ha hívhatjuk így, a Jobbik történetében sok előzménye volt, de mit várhatunk egy olyan párttól, amelynek alapvető identitását, fogantatását, kommunikációjának a kezdetét a kuruc.infóra vezethetjük vissza? Lehet, hogy próbálják lecserélni a kuruc.infót index.hu-ra, de ettől függetlenül az alapvetően agresszív hozzáállás ugyanaz marad. Ebben az előző ciklus egyik mélypontja kétségtelenül Zagyva György Gyula képviselő úr volt, aki hasonló módon a folyosón akarta megbeszélni az ügyeket, vagy nem is megbeszélni, de legalább elrendezni. De arra is emlékszünk, hogy ő nemcsak a Parlament falai között, hanem azon kívül is 2010-ben a Magyar Szigeten is interjúra hívott valakiket egy faházba, ahol aztán ostorral hadonászva fizikai erőszakkal fenyegette meg őket. De arra is emlékezhetünk, hogy az elmúlt évekből a Jobbik az a párt, amelyik a zászlóégetést a rendezvényein szokásos eseménnyé tette, és időről időre lángra kapott általában az Európai Unió valamelyik zászlója. Ez sem igazán általában a békés középpártok jellemzője Európában. Zagyva György Gyula a ledöféssel fenyegetésig és sok minden másig is eljutott, most pedig a Jobbik mintavárosában, Tiszavasváriban tudja felügyelni az ottani közfoglalkoztatotti tevékenységet. Megmaradt tehát a párt kebelén belül, továbbra is gondoskodnak a korábban agresszív folyosói veszekedéssel, verekedéssel vagy adott esetben akár parlamenten kívül erőszakkal fenyegető képviselőtársukról. De emlékezhetünk arra, hogy a híres listázási ügy is pontosan a Jobbik frakciójához köthető. És azt is tudjuk, hogy miként gyalázták meg a holokauszt áldozataira emlékező Duna-parti emlékművet, amikor az egyik cipőbe direkt beleköptek. Nyilván, ha ezután valaki hanukát köszönt, az kevéssé szívélyesen fogadott sok zsidó honfitársunk részéről. Ezekből a különböző eseményekből csak az látszódik, hogy az agresszió ott volt a Jobbik születésénél, és nem is változik meg, bár a hatalomért és a pénzért sok mindenre képes, de mindenhol kilóg a lóláb. [[Derültség a Jobbik padsoraiból.]] Lehet, hogy egy színtelen, szagtalan kommunikációt efölé oda lehet húzni, de az erőszakos szavakat a Jobbikban erőszakos tettek is követik. És nyilván, ha valaki ellenzékben a parlamenti képviselőtársaival szemben, kormánytagokkal szemben, államtitkárokkal szemben így reagál, nem lehet kétségünk afelől, hogy ha a kormányzás lehetőségét megkapná, akkor hogyan és miként tevékenykedne. Bízunk benne, hogy Magyarországot megkímélik a választók attól, hogy ezt a fajta agressziót parlamenti és kormányzati többség szintjére emeljék. Kutyából nem lesz szalonna - ismerjük a régi mondást. Van már ennek egy híres parafrázisa, amelyik arról szól, hogy kommunista kutyából nem lesz demokratikus szalonna, de radikális kutyából sem lesz mérsékelt szalonna, tisztelt képviselő úr. [[Szórványos derültség a kormányzó pártok padsoraiból.]] Nem várhatunk mást a Jobbiktól sem, mint azt, hogy azt folytatja, amit 2010-ben elkezdett. Ahogy bejött ide, Gárda-mellényben, agresszivitással, csoportok elleni erőszak keltésével vagy agresszió keltésével, ezt fogja a továbbiakban is folytatni. Ezért tiltakoztak ellene akkor is, amikor eléggé zűrös múlttal rendelkező alelnököt javasolt a parlament alelnöki székébe, és ezért tiltakozik most is mindenki [[Sneider Tamás közbeszól. Mirkóczki Ádám: És te hogy szavaztál…]] , aki a józanság oldalán áll. Bízunk benne, hogy a választók megőrzik a józanságukat, nem felejtik el azt, amit az előző években láttak, és éppen ezért nem az agressziót fogják támogatni Magyarországon. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Ugyancsak napirend előtti hozzászólásra jelentkezett „Egy igazságosabb Magyarországért!” címmel az MSZP frakcióvezetője, Tóth Bertalan úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Három héttel ezelőtt Japánban a fukusimai tragédia utáni újjáépítésért felelős miniszter mondott egy ostoba, bár korántsem vicces mondatot. Azt mondta, hogy még jó, hogy északkeleten történt a tragédia és nem Tokióban, mert ott sokkal nagyobb károkat okozott volna. Egy nappal később ez a miniszter bocsánatot kért és lemondott. Mindeközben Magyarországon Balog Zoltán egy eseményen azzal viccelődött, hogy a mentőszolgálatoknál dolgozóknak milyen alacsony a bére. Az az ember viccelődött ezzel, akinek a feladata lenne az egészségügy fenntartása és fejlesztése, és a feladata lenne az egészségügyben dolgozó munkatársak megélhetésének a biztosítása és fizetésének emelése. Ez nem vicces, hanem kifejezetten dühítő. [[13.20]] És Balog Zoltán nemhogy bocsánatot nem kért a mondataiért, hanem továbbra is teljes felhatalmazással rombolja az egészségügyet, az oktatást és a szociális ágazatot. Tisztelt Képviselőtársaim! Balog Zoltán jópofasága annak a cinikus pökhendiségnek az újabb példája, amelyet folyamatosan láthatunk Lázár „akinek nincs semmije, az annyit is ér” Jánostól, Rogán „helikopter” Antaltól vagy éppen Mészáros „nem stróman” Lőrinctől. Ez az a cinikus pökhendiség, amely igazságtalan Magyarországot eredményezett, ahol igazságtalan a közterhek elosztása és igazságtalan a közös torta újraosztása. Ezért mondjuk azt, hogy a Fidesz által benyújtott költségvetés az igazságtalanság és a korrupció költségvetése. Igazságtalan, mert a Fidesz a gazdagok adócsökkentését a kis keresetű dolgozókkal fizetteti meg. Igazságtalan azért, mert a gazdagoknak évente 400 milliárd forint adócsökkentést ad, miközben eltörölte a minimálbér adómentességét és 27 százalékra emelte az áfát. És igazságtalan, hogy a munkabérből élők és különösen a kisebb keresetű dolgozók adóterhei 2018-ban is az egyik legmagasabbak lesznek Európában. Ezeket az igazságtalanságokat meg kell szüntetni, a vagyoni különbségeket csökkenteni kell. Ezért mondjuk: tegyünk igazságot, fizessenek a gazdagok. Aki havi 1 milliónál többet keres vagy több mint százmilliós vagyona van, igenis vállaljon többet! Adja be a közösbe azt a kis többletet, hogy legyen miből fejlesztenünk az iskolákat, a kórházakat vagy éppen az idősotthonokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Tudják-e, melyik az a három terület, amelyekre arányaiban kevesebbet költ a Fidesz 2010 óta? Elmondom: az oktatás, az egészségügy és a szociális szféra. Ennek eredménye pedig már megjelent a PISA-jelentésekben, megjelent a romló egészségügyi közszolgáltatásokban és a növekvő szegénységi mutatókban. Mindezt úgy hozta össze a Fidesz, hogy 2010 óta ezt az időszakot tekintve GDP-arányosan több adót fizetünk. Hét éve több adót fizetünk; természetesen a gazdagok kevesebbet, míg a kis keresetű dolgozók pedig többet. Az elosztható pénz több lett, de az állam a valódi feladataira mégis kevesebbet költ, hiszen önöknek fontosabb a stadion, fontosabb a propaganda vagy éppen egy meg nem térülő atomerőmű. Ez a korrupció költségvetése, hiszen az ezekre a projektekre elköltött százmilliárdok valahogy mindig Orbán, Rogán vagy kormánytagok ismerőseinél, rokonainál landol. Erre mondjuk azt, hogy elég volt. Stadionokban nem lehet gyógyítani, a propaganda nem pótolja a minőségi oktatást, az Orbán-Putyin-paktum pedig Oroszország érdekeit szolgálja, amit még az unokáink is fizetni fognak. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi elutasítjuk a Fidesz társadalompolitikáját, elutasítjuk az igazságtalanság és a korrupció költségvetését. Abban hiszünk, hogy minden magyar egyenlő, és egyenlő esélyeket kell kapniuk, hogy a tehetség kibontakozását ne gátolja a család szegénysége. Ne feledjék, hogy ma egy volt Soros-ösztöndíjas, akinek a keresztneve Viktor, a Fidesz társadalompolitikája miatt soha nem jutott volna el egyetemre. Igen, arról a Viktorról beszélek, aki pincsikutyaként most kezelt le Erdoğannal, Putyinnal vagy Lukasenkával. Az a célunk, hogy felszámoljuk a létbizonytalanságot és a dolgozó emberek kiszolgáltatottságát. Az a célunk, hogy több pénz maradjon a kispénzű dolgozók, a közszférában dolgozók és az átlagemberek zsebében, és igenis a gazdagok vállaljanak többet, mert így lesz több pénz az oktatásra, az egészségügyre, a nyugdíjakra, a szegénység csökkentésére. Közös jövőnkért, egy igazságosabb Magyarországért! Köszönöm a figyelmet.
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Bevallom önnek, hogy a napokban elolvastam, átlapoztam az MSZP friss és ropogós programját, Botka László programját, és abban nagyon sok olyan gondolat volt, mint amit ön az imént is elmondott. Ennek a programnak az előszava úgy fogalmaz, hogy az a cél, hogy olyan Magyarországon éljünk, amelyre büszkék lehetünk, amely munkát, megélhetést és biztos jövőt tud adni az állampolgárainak. Az a helyzet, hogy ezzel a céllal egyébként mi még egyet is értenénk. Ezért is érthetetlen, hogy amikor az MSZP az országról és a gyarapodásról beszél, akkor miért söpri szőnyeg alá az eddigi eredményeket és a jövőbe mutató pozitív intézkedéseket. Mert az egészségügy kapcsán - szeretném önnek elmondani, ön ezt elhallgatta - a jövő évi költségvetésben, ha önök is megszavazzák, több mint 100 milliárd forinttal több áll majd rendelkezésre. Az oktatás esetében ez több mint 80 milliárddal jelent majd többet. Ha önöknek valóban fontos lenne a munkából élők helyzete, akkor nem támadnák a béremeléseket. Mint ismert, jövő évben a tervek szerint tovább nő a minimálbér: 8 és 12 százalékkal a minimálbér, illetve a szakmunkás-minimálbér. A szakmunkás-minimálbérek esetében ez azt jelenti, hogy azok összege jövőre meg fog duplázódni 2010-hez képest. Ennyit arról, hogy ki is segíti valójában a szakmunkásokat. Ha az MSZP-nek valóban fontos lenne a családok gyarapodása, akkor nem támadná állandóan a családtámogatási rendszert. Ez az a rendszer, amelynek a központi eleme a családi adókedvezmény, amely már több mint ezermilliárd forintot hagyott a gyermeket nevelő családok zsebében. A kormány számára - szeretném önnek elmondani, mert ön nem említette - a biztonság megerősítése is kiemelt célkitűzés. Az MSZP számára, úgy látom, hogy nem, mert a programjukban mintha nem is említenék ezt. Ha valaki megnézi Botka László programját, azt látja, hogy a szocialisták szinte semmit nem mondanak az Európai Unió egyik legsúlyosabb biztonsági kockázatáról, az illegális bevándorlásról. Sok csodálkoznivaló azért ezen nincs, tekintve, hogy az MSZP korábban azt mondta, hogy a migráció álprobléma, és Botka László maga is úgy nyilatkozott, hogy Szeged lakosságát nem zavarják a migránsok. Tisztelt Képviselő Úr! A Szocialista Párt plakátjain öles betűkkel az szerepel, hogy igazságot kell tenni, fizessenek a gazdagok. Önök tehát gyakran az igazságosságra hivatkoznak. De hadd kérdezzem már meg önöktől, hogy milyen igazságtétel várható azoktól, akik milliárdosokkal szerveztették a békemenetet, akik szegényekre hivatkoznak, de közben Rolex órát és óriási terepjárót titkolnak el, meg némi ingatlanrészt is, és milyen igazságtétel várható el azoktól, akik most is az adóemelést tudják a magyarok számára ajánlani mint szocialista csodaszert. Tisztelt baloldali Képviselők! Ha már mindenáron igazságot akarnak tenni, akkor hadd javasoljam azt, hogy mindenekelőtt a Szeviép-ügyben tegyenek igazságot. 11 milliárd forint tűnt el, több száz vállalkozást rövidítettek meg, és botrányos módon az ügyben tiltakozó állampolgárt bilincsben vezették el, az érdeklődő újságírókat meg nemes egyszerűséggel nácinak nevezik. Ez a radikálbaloldali tempó azt jelzi, hogy nemcsak a pártszlogenjüket, a plakáton szereplő pártszlogenjüket, hanem a közéleti érvkészletüket is az ötvenes évekből kölcsönzik. Egyébként szeretném önöket tájékoztatni arról, hogy Botka László programjában az is szerepel, hogy a 2010-es baloldali kudarc főszereplőinek - mármint a baloldalon - háttérbe kell vonulniuk. Ezek alapján háttérbe kell vonulnia többek között Mesterházy Attilának, aki frakcióvezető volt, Gőgös Zoltánnak, aki Gyurcsány Ferenc idején államtitkárként tevékenykedett, vagy mondjuk, Hiller Istvánnak, akire oktatási miniszterként emlékezhetünk. De egyébként Botka László feltételei alapján Botka László sem tölthetne be tisztséget egy Botka-kormányban, hiszen háromszor szavazta meg Gyurcsány Ferenc miniszterelnökségét, ebből kétszer az őszödi beszéd után. Így azt tanácsolom önöknek, hogy mielőtt más pártokat vagy a kormányt minősítik, jó lenne, ha odahaza tennének egy kicsit rendet, mert az MSZP miniszterelnök-jelöltjének mostani programja alapján nem számítana az MSZP mostani frakciójára. Mi a magunk részéről kitartást kívánunk ennek a helyzetnek a kibogozásához. A kormány addig is az adócsökkentésekkel és a béremelésekkel kíván foglalkozni. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az LMP frakcióvezető-helyettese, Schmuck Erzsébet asszony következik: „Az Orbán-rendszer károsultjai a munkából élők” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A 2018-as költségvetés benyújtásakor azt mondták, hogy ez a munkából élők költségvetése. Ennél nagyobb hazugságot nem is állíthattak volna, mert ez a költségvetés a munkából élők átverése. De kit is vertek át? Sajnos mindenkit. Mindenkit, aki a közszolgálatban, aki gyárban, termelő üzemben, aki kereskedelemben vagy más szolgáltatásban dolgozik. Az ő bérük alig változott az elmúlt hét évben, miközben az infláció 17 százalék volt. Bezzeg Matolcsy Györgynek 150 százalékkal ugrott meg a fizetése, 2 millió forintról 5 millió forintra. Az államtitkárok, a kormánybiztosok, a semmihez sem értő politikai kinevezettek hada óriásira duzzadt, milliós fizetéseket kapnak. Erre meg stadionokra meg Paks II.-re és hasonló értelmetlen gigaberuházásokra bezzeg van pénz; arra, hogy a munkából tisztességesen meg lehessen élni, nincs. Önök átverték a közszolgálatban értünk dolgozókat, különösen a mentősöket. Ilyen átverést ritkán láttunk. Amióta kormányoznak, az egészségügyi dolgozókat, köztük a mentősöket nyomorszinten tartották. Amikor a tömeges elvándorlás arra kényszerítette önöket, hogy valami béremelést adjanak nekik, akkor is csak morzsákat juttattak, ami az elmúlt évek inflációját alig fedezte. [[13.30]] Megjegyzem, a rendőröket már tavaly is megalázták, amikor késve fizették ki nekik a bérüket, a pótlékokat. Az idén pedig hosszas tárgyalások után 60 százalékos emelést ígértek nekik, majd benyújtották a költségvetést, és a miniszter képes volt mosollyal az arcán azt mondani, hogy milyen jó, 10 százalékkal emeljük a béreteket, az ígért 60 százalék helyett. Nem csoda, hogy a mentősök most sztrájkra készülnek. Önök átverték az ápolókat. Béremelésük alig haladta meg a hosszú évek inflációs veszteségét. De átverték a tanárokat is, az a sokat reklámozott életpálya megemelte ugyan a kezdő fizetéseket és a béreket is, ám ennek ára a pótlékok elvesztése és a leterheltség durva növekedése lett. Most a felháborító 5 százalékos emeléssel befejezettnek nyilvánítják a béremelési folyamatot, sőt bérplafont vezetnének be. Önök a szociális dolgozókat sem becsülik meg, akik a társadalom legrászorultabbjain igyekeznek segíteni. És átverték a közalkalmazottak nagy részét. A közalkalmazotti bértábla 2008 óta változatlan, folyamatosan csökken. És ahelyett, hogy emelnék, tovább trükköznek részleges emelésekkel és a bérbe be nem épülő pótlékokkal. És még nincs vége a sornak. Önök átverték a magyar kisvállalkozókat is, akik megszenvedik az egyébként szükséges minimálbér-emelést. A minimálbér-emelés terhét majdnem teljes egészében az ő nyakukba varrták. Eközben a multik 10 százalékos társaságiadó-csökkentést kaptak. A hazai kisvállalkozások és munkatársaik különösen azt szenvedik meg, hogy ma nem a munkából lehet megélni, nem a teljesítmény számít, hanem a Fideszhez való közelség. Az építőiparban, az energetikában, a turizmusban, és még sorolhatnám tovább a Fidesz által lenyúlt szektorokat, csak törleszkedéssel lehet megélni. Önök átverték a dolgozni akaró fiatalokat, és ez az egyik legnagyobb bűnük: fiatalokat átverni. A pályakezdő bérek olyan alacsonyak, hogy arra nem lehet családalapítást tervezni, és otthonteremtésről álmodozni. Önök még azokat a fiatalokat is átverték, akiket a „Vállalkozz itthon, fiatal” elnevezésű programmal hazacsábítottak. Ígértek nekik 3 millió forintos támogatást, ám azt egy év után sem képesek odaadni nekik, ellenben fizettetik velük a cégeik fenntartását és még az ötleteiket is lenyúlják. Ez azért mesterien cinikus átverés volt, ezt el kell ismerni. Végül önök nem egész egyszerűen átverték a dolgozó emberek 80 százalékát, akik nem voltak nyertesei az egykulcsos adó bevezetésének. Ők azóta várnak, hogy a jómódúak megtámogatása évi 500 milliárddal az ő pénzükből majd hozzájuk is lecsorog. Erre azonban hiába várnak. Ebből csak a Mészáros Lőrincek vagyona dagad. Ezért lenne azonnal szükség a személyi jövedelemadó sávos csökkentésére, adómentes minimálbérre, az átlagbér 38 ezer forinttal való megemelésére és a havi 1 millió fölött keresők pluszadóztatására. És ezért lenne szükség a minimálbéren alapuló közalkalmazotti bértábla megalkotására. Köszönöm. [[Ikotity István tapsol.]]
Válaszadásra ismét Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ezen a héten kezdődik a jövő évi költségvetés vitája valóban, és mint minden egyes költségvetésből, ebből is ki lehet olvasni, hogy amelyek a kormányzati politika főbb csapásirányai. Kicsit sajnálom, hogy nem olvasta el az ezzel kapcsolatos kommunikációkat, illetve a részletes előterjesztést, mert ha elolvasta volna, akkor nem vont volna le ilyen következtetéseket. Azért mondom ezt, mert az ön állításaival szemben a 2018-as költségvetés valóban a munkából élők költségvetése lesz. A cél a teljes foglalkoztatottság. Ön erről nem szólt, de eközben ön is nagyon jól tudja, hogy 2010-hez képest több mint 700 ezer új munkahely jött létre Magyarországon, ami eleve cáfolja az ön állításainak valóságtartalmát. Ezen új álláshelyek jelentős része, túlnyomó része a piaci szférában jött létre. Az új munkahelyek mellett a kormány ugyanakkor azt is fontosnak tartja, hogy meg is érje dolgozni Magyarországon. Ezért 2018-ban is folytatódnak majd a béremelési programok a közszférában és a piaci szférában is, ahol a munkát terhelő adók csökkentése teszi majd lehetővé a további béremeléseket. Azt gondolom, ön sem vitathatja el annak jelentőségét, hogy idén januárban 15 és 25 százalékkal nőtt a minimálbér és a szakmunkás-minimálbér, amit jövőre további 8 és 12 százalékos emelés követ majd. Ha jól vettem ki a szavaiból, ön támadja ezt a minimálbér-emelést. Szeretném arra kérni önt, hogy mindenekelőtt az érintettekkel közölje ezt az álláspontját. A kormány mindenesetre ragaszkodik a minimálbér-emeléshez. Ön is nagyon jól tudja, tisztelt képviselő asszony, hogy a munkából élők közül rengetegen nevelnek gyermeket. Nekik a kormány továbbra is jelentős támogatást kíván nyújtani, 2018 januárjától havi 35 ezer forintra nőhet a kétgyermekes családok havi adókedvezménye. Ami az egészségügyet illeti, ön az átverés szót használta. Azt gondolom, hogy a 207 ezer forintos emelés az orvosoknak, a 65 százalékos emelés az ápolóknak semmi szín alatt nem nevezhető átverésnek; még akkor sem, ha tudjuk, hogy még rengeteg a teendő. Továbbra is számíthatnak adókedvezményekre a fiatal házasok. A fentiek mellett a kormány az otthonteremtési programmal is kívánja támogatni a fiatalokat. Egyébként azokat is, akik úgy döntenek, hogy külföldi munkavállalás után Magyarországon képzelik el a jövőjüket. Erre a célra, tehát az otthonteremtésre 226 milliárd forint áll majd rendelkezésre jövőre a tervek szerint. Ami a kevésbé tehetőseket illeti, a kormány őket rezsicsökkentéssel, közfoglalkoztatással, a minimálbér emelésével, ahogy említettem már, és az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentésével segíti. Az sem lényegtelen, talán az ön számára sem, hogy a korábbi, kevesebb mint 100 ezer helyett ma már 320 ezer ember étkezhet ingyen Magyarországon, naponta háromszor. Tisztelt Képviselő Asszony! Önök sokszor beszélnek itt a Házban is oktatásról és egészségügyről. Ez nem is véletlen egyébként, hiszen valóban stratégiai területről van szó. Ezért is szeretném önnek is elmondani, hogy jövőre a mostani állapothoz képest több mint 100 milliárddal több jut majd egészségügyre, és több mint 80 milliárddal több jut majd oktatásra. Ön sem vitathatja el ennek jelentőségét. Ez az, amit dióhéjban el tudok mondani a munkából élők és a jövő évi költségvetés ügyében. Tudom, hogy egy év múlva választás lesz, és ilyenkor megkezdődik a szokásos baloldali marakodás a helyekért, de ez még nem ok arra, azt gondolom, hogy önök kétségbe vonják Magyarország teljesítményét; főleg nem egy olyan időszakban, amikor 700 ezer új munkahely jött létre, és sikerült a korábbi 12 százalékos munkanélküliséget 5 százalék alá csökkenteni. Ebből is látszik, hogy a munkából élők támogatása becsületbeli ügy a kormány számára. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most Vona Gábor frakcióvezető-helyettes úr következik, a Jobbik részéről: „Amiről Bözsi néninek senki sem szólt” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ha az elmúlt években beütöttük az internetes keresőbe Bözsi néni nevét, akkor egy olyan videóra leltünk, ahol egy Szaniszló nevű kisfiú két tyúkot visz Bözsi néninek a portája elé, de nem találja otthon. Ha ma beírjuk Bözsi néni nevét az internetes keresőbe, akkor a miniszterelnök úr videójára fogunk rálelni, ahol „első nyugdíjemelő” Viktor meglátogatja Nagygéc községben Bözsi nénit. Amíg az első videó humorosnak volt nevezhető, ez egy tragikus és megrázó videó. Miért? Azért, mert az egyik oldalon ott van egy kedves, szeretnivaló idős hölgy, a másik oldalon pedig a miniszterelnök zsebre tett kézzel, a szemkontaktust kerülve, ide-oda zavartan toporogva, úgy viselkedve, mintha az idős hölgy egy biodíszlet lenne. Azt gondolom, ez elszomorító. És tudják, képviselőtársaim, hogy mi volt az egyetlenegy emberi momentum, emberi pillanat ebben a hat-hét perces videóban a miniszterelnök részéről? Tudják, melyik volt? Amikor meglátta Bözsi néni sertését - ez volt az egyetlenegy pillanat. Amúgy az egész videóból az jött le, hogy a miniszterelnök, ha találkozik egy hús-vér nyugdíjassal, egy hús-vér emberrel, akkor megfagy, nem tud viselkedni - ami egyébként elszomorító. Ilyenkor előjön belőle a Döbrögi-mentalitás, előjön belőle a földesúri cinizmus, előjön belőle a kegygyakorló, hogy majd ő eldönti, egyes szám első személyben, hogy megadja-e az emelést, majd meglátja, meghatározza, hogy megadja-e ezt a kegyet holmi földi halandóknak. [[13.40]] Tisztelt Képviselőtársaim! Most komolyan kérdezem önöktől, kormánypárti képviselőtársaimtól: önök tényleg komolyan gondolták ezt a videót? Tényleg azt hitték, hogy ez egy PR-videó? Ez egy tragédiavideó! Ebből a néhány percből az sugárzik, hogy önök a nagyszüleik és a szüleik generációját nem tisztelik. A mérhetetlen cinizmus, arrogancia, a megvetés sugárzik ebből a videóból. Azt egyébként már eddig is tudtuk, hogy önök a fiatalokat nem tisztelik, hiszen az elvándorlás kapcsán, ahogy erről a kérdésről önök beszéltek, akár a miniszterelnök is, hogy kalandvágynak nevezték, ezt egyértelművé tette. És amikor mi ezt szóvá tettük, akkor a miniszterelnök azt mondta, hogy tiszteljük jobban ezeket a fiatalokat, akik elhagyják az országot. Hát mi tiszteljük jobban?! Mi tiszteljük ezeket az embereket, hiszen ezek az emberek, akik ma elhagyják az országot, a mi gyermekkori barátaink, a mi volt osztálytársaink, a mi barátaink, a mi generációnk. A mi generációnk hagyja el ezt az országot az önök politikája miatt. Persze, hogy tiszteljük őket! Önöknek is tisztelni kéne a fiatalokat, mint ahogy az időseket is tisztelni kéne, és nem a függő helyzetükből, megnyomorított helyzetükből politikai vámot szedni - mert ezt teszik. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Ha a Jobbik 2018-ban kormányra kerül, minden magyar embernek és minden generációnak meg fogja adni a tiszteletet [[Dr. Rétvári Bence: Múlt héten is láttuk!]] a fiataloknak is, a középkorosztálynak és az időseknek is - mindenkinek, ami jár nekik. A fiataloknak biztosítani fogjuk a munkát [[Az elnök csenget.]] biztosítanifogjuk az oktatás, a továbbképzés lehetőségét, és meg fogjuk oldani a lakhatási problémáikat, és végül, de nem utolsósorban az önök kormányzásának a despotikus bűze helyett egy szabad és demokratikus Magyarországot fogunk teremteni, ahol megéri majd a fiataloknak itthon maradni. [[Kósa Lajos: Akiket elküldtetek a fenébe!]] A középkorosztálynak jogbiztonságot, kiszámíthatóságot és európai mértékben is mérhető béreket fog a Jobbik-kormány biztosítani. Az időseknek pedig mit fogunk adni? Hát, elsősorban meg fogjuk nekik adni azt a tiszteletet, amit az önök miniszterelnökének, a fiatal demokraták vezetőjének nem sikerült megadni. És ennek pedig 2018 után gyakorlati eredményei, lépései, programpontjai is lesznek. Hadd mondjak csak párat! Aminek a népszavazását önök lesöpörték, hogy 40 évnyi munkaviszony után a férfiak is vonulhassanak el nyugdíjba, ezt a Jobbik-kormány meg fogja adni. A másik: a nyugdíjaskosárba tartozó termékeknek az áfáját a Jobbik érdemben fogja csökkenteni, hogy ezek az emberek olcsóbban hozzájussanak ezekhez a termékekhez. [[Dr. Rétvári Bence: Amit nem szavaztatok meg!]] És a harmadik: differenciált nyugdíjemelést fogunk végrehajtani 2018 után, hogy a kisebb és közepesebb nyugdíjak értéke sokkal jobban nőjön, mint a gazdag nyugdíjasok nyugdíja. És én önöket arra kérem, hogy ne a választások előtt szeressék a nyugdíjasokat, mert ez hiteltelen, és ne Gyurcsányhoz és ne Bajnaihoz mérjék a teljesítményüket, mert ez pedig szánalmas. Egyébként, tisztelt képviselőtársaim - itt mutogatnak, látom, ki vannak egy picit akadva -, teljesen mindegy, hogy mit kérek, mert úgyse fogadják meg, meg azért is mindegy, hogy mit kérek, mert önöknek tényleg csak egy évük van hátra. Egy év múlva lehet pakolni. [[Dr. Rétvári Bence: Ezt mondtad négy éve is!]] És tudják, miért? Tudják, miért? Két dolog miatt: egyrészt a korrupció miatt, mert önök azt hiszik, hogy mindent el lehet lopni, és ez örökké tart. Nem lehet mindent ellopni, és nem tart örökké. De a másik, ami miatt önök bukni fognak, és most is ezt látom az arcukon, az az elképesztő arrogancia, ami önöket jellemzi. Az, ahogy Balog Zoltán miniszter a mentődolgozókról beszél, ahogy Németh Szilárd egy megvert nőről beszél, és ahogy Orbán Viktor zsebre tett kézzel megaláz egy idős asszonyt [[Szászfalvi László: Nézzél balra, nézzél körül!]] , na, ez egy olyan típusú arrogancia, ami azt bizonyítja, hogy önök elszakadtak a valóságtól; hogy önöket nem érdekli a magyar emberek problémája; hogy önök érzéketlenek a magyar nép kérdései iránt. És ezért önöknek 2018-ban vége, önök 2018-ban meg fognak bukni. Köszönöm a figyelmet. [[Nagy taps a Jobbik soraiból.]]
Mielőtt Dömötör Csaba államtitkár úrnak megadnám a szót, megkérdezem így, költői kérdés gyanánt kormánypárti képviselőtársaimat, hogy láttak-e valami okot arra, hogy bekiabáljanak. Mert, ha nem, akkor legyenek szívesek a jövőben ettől tartózkodni. Köszönöm szépen. Államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Azért mégiscsak jó azon vitatkozni, hogy hogyan is születnek a döntések a nyugdíjemelésekről, mert idén is volt nyugdíjemelés, és jövőre is lesz, és még számos más intézkedés van, amellyel a kormány szeretné kifejezni megbecsülését az időseknek. Ami a fiatalokat illeti, a kormány többek között otthonteremtési programmal, családi adókedvezménnyel és béremelési programokkal segíti őket. Az, hogy a Jobbik hogyan becsüli meg őket, azt a helótás videóban aztán nagyon jól láttuk. Mindenkinek javaslom, hogy tekintse meg. Egyébként nem először fordul elő, hogy nem értünk egyet a Jobbik mondandójával, és mivel ez sorozatban fordul elő, ezért joggal tesszük fel azt a kérdést, hogy mi lehet az oka. Hát, nem kell sokat kapirgálni a múltban ahhoz, hogy rájöjjünk, hogy a nézeteltérések oka az, hogy a Jobbik hátat fordított saját magának, és amikor erre emlékeztetik, akkor egyfajta sértett kismalac módjára egyre agresszívabb módon reagál. Tiszteletteljes módon arra szeretnénk önöket kérni, hogy ne a tükörre legyenek dühösek vagy ne azokra, akik a tükröt tartják, nem mi tehetünk arról, hogy a tükör nem azt mutatja, amit a nemzeti szavazók reméltek. Hogy ne beszéljek általánosságban, mindjárt hozok is egy példát. Ön pár napja egy képet osztott meg a Facebookon, amelyen az állt öles betűkkel, hogy nincs jobb- és baloldal. A Soros-portálnak adott mai interjújában is erről mereng, coelhói magasságokban egyébként, miközben ön is nagyon jól tudja, hogy a Jobbik honlapján megtalálható ismertetőben még az állt veretes mondatokban, hogy, idézem: „A Jobbik Magyarországért Mozgalom célja az egyértelműen jobboldali nemzeti-keresztény gondolkodású társadalom önszerveződésének elősegítése.” Ön, tisztelt elnök úr, ezeket a mondatokat írja felül a nap 24 órájában. Ez a probléma. Ön, a párttanácsadó meg a főszponzor szisztematikusan kilúgoz egy korábban még nemzeti pártot. Ez a helyzet. És elvárja, hogy a párt képviselői ön mellett ezt naponta végignézzék. Így már nagyon is értjük, hogy miért nem támogatták meg a kormányt a kvótaellenes küzdelemben, és hogy miért működnek együtt egyre gyakrabban a baloldallal, akár az időközi választások során, akár itt az Országgyűlésben. Ilyen körülmények között egyre többen vonják le azt a következtetést, hogy a Jobbik egész egyszerűen megszűnt nemzeti pártnak lenni. Hogyha egy szófordulatban akarnám kifejezni azt, hogy mi történik, akkor azt mondanám: magyar zászló helyett macskás képek. Ez az ön dicsőséglajstroma nagyon szomorú, tisztelt elnök úr. Mindenesetre a nemzeti jelleg kisatírozása, a párt világnézeti kilúgozása más területeken is súlyos következményekkel jár, így fordulhat elő, hogy az ózdi polgármester nem tudta érdemben tisztázni azt, hogy tényleg belenyúlt-e egy közbeszerzésbe, hogy aztán a kiadások több tíz millió forinttal megugorjanak. Jó lenne, ha végre tisztáznák ezt. Azt gondolom, tisztelt Ház, hogy ezt az összevisszaságot alapvetően két dolog magyarázza: egyrészt a párt új gazdája, másrészt pedig a Jobbik hatalomvágya, és csak súlyosbítja a helyzetet, hogy ebben a nagy összevisszaságban a jobbikos képviselőknél bizony egyre gyakrabban szakad el az a bizonyos cérna. Tisztelt Ház! Ha a Jobbik netalán arra hivatkozna, hogy nem a félrecsúszott mondatok számítanak, hanem a tettek, akkor mindenkinek figyelmébe ajánlom, hogy a Jobbik fellegvárában, Tiszavasváriban 3 százalékkal nőtt a munkanélküliség az új városvezetés alatt, így már a magyar átlag háromszorosa. Közben az országban 2010 óta 700 ezer új munkahely jött létre. Na, ennyit a kormányzóképességről és arról, hogy a magyarok mennyire számíthatnak a Jobbikra az ország dolgainak előmozdításában. Tisztelt Elnök Úr! Ön a mai interjújában, amit, ha jól emlékszem, a Soros-portálnak adott, azt mondta, hogy nem az a lényeg, hogy honnan jött a Jobbik, hanem az, hogy merre tart. Ezzel egyébként mi még egyet is értünk, éppen azért szólunk, hogy az ön mostani útja egy lélektelen lejtő, ami már csak lefelé visz. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Utolsó napirend előtti felszólalóként Kósa Lajos frakcióvezető úrnak adom meg a szót, a Fidesz részéről: „Újabb korrupciós botrány az MSZP-nél, avagy meddig ér el az EMIR keze?”
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nyugodtan mondhatom, bombaként robbant a hír, miszerint az Európai Unió illetékes felülvizsgálata szerint Magyarországnak 18 milliárd forintos büntetést kell fizetnie azért a korrupciógyanús közbeszerzési sorozatért, ami 2003-2008 között valósult meg az előző európai uniós fejlesztési ciklus kapcsán. Az ominózus eset az úgynevezett EMIR-rendszerhez kötődik, ez volt az az elektronikai-informatikai rendszer, amely a teljes 12 000 milliárd forintos európai fejlesztési program összes pénzügyi és informatikai adatát kezelte. Ezt játszotta ki a Szocialista Párt hathatós támogatásával a Welt 2000 Kft.-nek a szocialista kormány, részben Medgyessy Péter, részben Gyurcsány Ferenc és Bajnai Gordon vezetésével, és a szocialista frakció teljes támogatásával. Nyugodtan mondhatom, hogy teljes támogatásával, mert akkor is számtalan figyelmeztetés érkezett nemcsak az Uniótól, hanem az ellenzéktől is a szocialista kormányzat felé, miszerint ez a közbeszerzés teljes mértékben szabálytalan. Tulajdonképpen nem is folytattak le közbeszerzést, egyszerűen rábízták ezt a több mint 18 milliárdos üzletet a Welt Kft.-re, amelynek a tulajdonosa szocialista önkormányzati képviselő volt a fővárosban, amelynek a vezetői ezer szállal kötődtek a Szocialista Párthoz; és hogy teljes és kerek legyen a kép, a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség jogelődjét ebben az időben egyébként Dobrev Klára irányította ebben a kérdésben. [[13.50]] Ő volt az elnökhelyettes, de ezt a kérdést teljes egészében - tudjuk az iratokból, jegyzőkönyvekből - magánál tartotta, így fordulhatott az elő, hogy egyetlenegy esetben sem voltak szabályosak. Sőt, az ügy több mint korrupciógyanús, hiszen akkor, amikor mindenféle versenyeztetés mellőzésével egy ilyen feladattal bíznak meg egyedi döntéssel egy kft.-t, akkor az semmi mással nem magyarázható, mint vastag és arcpirító korrupcióval. Ez az ügy egyébként a maga 18 milliárdjával azokat az ügyeket gazdagítja, amelyek a Szocialista Párt elképesztő, soha nem látott botrányos, korrupciós ügyeihez kapcsolódnak. Jellemző módon egyébként a szocialisták ebben a kérdésben hallgatnak, nem nyilatkoznak, nem határolódnak el, és nyugodtan mondhatom, ebben az ügyben minden olyan szocialista parlamenti képviselő kollaboráns, ludas, felelős, aki az erre a kérdésre vonatkozó ellenzéki interpellációk dacára a kormány maszatolós, elkerülő válaszát támogatták, és nem tették lehetővé, hogy legalább a tények kiderüljenek egy parlamenti vizsgálóbizottság számára vagy a parlament Gazdasági bizottsága számára. Tekintettel arra, hogy Botka Lászlótól Burány Sándoron át Hiller Istvánig terjed - mindenki, félreértés ne essék; talán méltánytalan is néhány nevet kiemelni ebből a körből -, mindenkinek a felelőssége az, hogy ez a 18 milliárd forintos korrupciós ügy fedve maradt, ezért azt lehet javasolni a szocialistáknak, hogy mielőtt bármilyen korrupciós ügyet felvetnének, úgy, ahogy a metróberuházás kapcsán is, itt is egy részletes, feltáró jellegű vallomást legyenek szívesek tenni. Hogyan lehetséges az, hogy ilyen korrupciós megbízás keretében valósult meg a Welt 2000 Kft. megbízása? Hogyan lehetséges az, hogy minden létező figyelmeztetést félresöpörtek ebben az időben? És hogyan lehetséges az, hogy egy ilyen korrupcióval terhelt ügyben 12 ezer milliárd forintnyi európai uniós fejlesztésnek az összes adatát átfolyatták egy olyan kft.-n, ami egyébként nem volt állami, sőt ennek a kft.-nek - teljes abszurditás - még a magyar államot megillető informatikai fejlesztési lehetőséget is visszaadták? Magyarul, még csak a lehetőségét is elvették annak, hogy egyébként az állam ezt a rendszert továbbfejleszthesse. Ez az a dolog, ami miatt azt gondoljuk, hogy a szocialisták korrupcióügyben csak részletes, feltáró vallomást tehetnek, és ha egy picit is komolyan veszik Botka miniszterelnök-jelölt úr mondását, akkor a komplett szocialista frakció feláll, veszi a kalapját, megjegyzem, Botka Lászlóval egyetemben, és azt mondja, hogy a magunk részéről - ahogy annak idején az SZDSZ - a 2018-as választásokon nem tudunk indulni, mert arra sem morális, sem erkölcsi alapunk nincsen. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Csepreghy Nándor államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Frakcióvezető Úr! A kérdés felvetése igenis aktuális, mert bár a szocialisták kormányzása hét évvel ezelőtt véget ért, ma mégis azt látjuk, hogy a Magyarországot Brüsszelből sújtó büntetések szinte mindegyike 2010 előtti korrupciós ügyekhez kötődik. Nemrég került nyilvánosságra a 4-es metró korrupciós ügye, ahol nem kevesebbet állít az Európai Bizottság, mint azt, hogy a Szocialista Párthoz, a Gyurcsány Ferenc, Bajnai Gordon és Medgyessy Péter miniszterelnökségéhez kötődő időszakban különböző cégek, állami cégek vezetői, piaci cégekkel összejátszva, 166 milliárd forinttal károsították meg a magyar adófizetőket. Ebben az ügyben most arról beszélünk, hogy az az informatikai rendszer, amely 2003-2004-ben került kifejlesztésre, és lényegében a 2007-14-es pályázati időszakban kezelte az európai uniós források felhasználásának a teljes rendszerét, az egy baráti cégen keresztül kiépített, lényegében pénzcsatorna volt, ami egy irányba lejtett, a szocialisták irányába, hiszen míg 18 milliárd forintot fizettek ki ennek a rendszernek a felépítéséért, további 18 milliárd forintos kárt okoztak a magyar adófizetőknek, hiszen büntetésként most ennyit kér vissza Brüsszel Magyarországtól. Érdekes ezt akkor végighallgatni, amikor rendszeresen találkozunk a baloldali képviselők részéről a nepotizmus vádjával, hiszen hogy szednék le a keresztvizet bármelyik kormányzati tisztségviselőről akkor, ha azt tapasztalnánk, ami a gyakorlati működés része volt Gyurcsány miniszterelnöksége alatt. Akkor, amikor Gyurcsány Ferenc még Medgyessy Péter tanácsadója, majd később sportminisztere lett, Dobrev Klára, a felesége az NFÜ, az európai uniós forrásokat kezelő Fejlesztési Ügynökség elnökhelyetteseként működött, nemcsak az elnökhelyetteseként, hanem konkrétan felelőseként annak az informatikai rendszernek a felépítéséért, amely informatikai rendszer szabálytalanságai és korrupciója miatt ma Brüsszel Magyarországot akarja megbüntetni. Nem mellékes szál ebben az ügyben, hogy ugyanebben az időszakban a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség egyik vezetője volt Heil Péter, az a Heil Péter, aki ma az Altus egyik vezető tanácsadója. És ha egy kicsit kilépünk ebből a képből, akkor az egy újabb pikáns helyzet, hogy amíg az Altus jelenlegi vezetőinek a korrupciós ügye miatt Magyarországot 18 milliárd forintra akarja Brüsszel büntetni, addig ugyanez az Európai Bizottság egy több milliárd forint értékű megbízást ad ugyanennek a cégnek többek között arra, hogy a magyarországi és a kelet-közép-európai uniós források felhasználásának a rendszerét monitorozza. Ezért szeretném megfogalmazni azt a javaslatot a miniszterelnök-jelölt castingjában szenvedő vagy küzdő baloldalnak, hogy amikor éppen a különböző pozíciók osztogatásán veszekszenek egymással, akkor szánjanak néhány percet arra, hogy megbeszélik egymás között, hiszen mindannyian ott ülnek egy asztalnál, hogy azt a 18 milliárd forintos kárt, amit a magyar adófizetőknek okoztak, azt hogyan, milyen forrásból és milyen arányban szeretnék visszafizetni. Hiszen egyértelműen látszik, hogy hét év sem volt elegendő ahhoz, hogy ezt az ügyet el lehessen felejtetni Brüsszelben, hiába rendelkeznek ott kiváló kapcsolatokkal; és most, hét év fideszes kormányzást követően egy olyan bírsággal kell szembenéznie Magyarországnak, amelynek az egyedüli és kizárólagos felelősei ott ülnek a mai ellenzéki padsorokban. 2003-2008 között az NFÜ korábbi vezetője, a 2010 előtti baloldali vezetők összesen 8 szerződést kötöttek a Welt 2000 Kft.-vel. A Welt 2000 Kft.-vel, egy olyan vállalkozással, amely annak ellenére, hogy a magyar állam részben rendelkezett ezzel a tudással, egyedüliként kapott lehetőséget arra, hogy az ország fejlesztési forrásainak a felhasználását kezelő informatikai rendszert fejlessze, sőt nemcsak ezt a fejlesztési munkát kapta meg a Dobrev Klára által vezetett NFÜ-től, hanem a továbbfejlesztés kizárólagosságának a lehetőségét is. Ezért akkor, amikor Magyarországnak 18 milliárd forintos bírságot kell Brüsszelnek befizetnie, azt gondolom, helyes, ha minden olyan baloldali politikus, aki ma a kormányváltás szükségességéről beszél, mélyen a tükörbe néz, és megkérdezi korábbi miniszterelnökét vagy párttársát, hogy az Altusból felvett milliárdos osztalékból hány milliárd forintot kíván a magyar adófizetők tehermentesítésére felajánlani. Köszönöm, elnök úr, a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Magyar Zoltán, Jobbik. A keddi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Teleki László, MSZP; Vejkey Imre, KDNP; Gulyás Gergely, Fidesz; Hegedűs Lorántné, Jobbik; Szél Bernadett, LMP. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Witzmann Mihály, Fidesz; Z. Kárpát Dániel, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Szávay István, Jobbik. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra senki sem jelentkezett.
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Most négy előterjesztés időkeretben történő tárgyalásáról határozunk. Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló országgyűlési határozat 37. § (1) bekezdése értelmében az Országgyűlés egyes napirendi pontok időkeretben történő tárgyalását határozhatja el. Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló T/15381. számú előterjesztést az Országgyűlés 30 órás időkeretben tárgyalja meg. [[14.00]] A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Tájékoztatom önöket, hogy a határozati házszabály 37. § (3) és (4) bekezdése értelmében a központi költségvetésről szóló törvényjavaslat tárgyalásánál nincs lehetőség az időkeretek duplázására. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 617 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 335 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 309 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 283 perc, az LMP képviselőcsoportjának 183 perc, a független képviselőknek pedig 73 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 30-30 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. Az Európai Parlament magyarországi képviselőinek felszólalási lehetősége az általános vitában a házszabály 37. § (2) bekezdés h) pontja alapján, amennyiben a képviselőcsoport vezetője útján jelentkezett felszólalásra: a képviselőcsoportot megillető időkeret terhére; amennyiben közvetlenül jelentkezett: a 30 órás időkereten felül, egy független képviselőt megillető, egyenként 7 perces időkeretben. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi szószóló felszólalására a házszabály 37. § (2) bekezdés g) pontja alapján összesen 60 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Házat, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést 30 órás időkeretben tárgyaljuk. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház az időkeretre vonatkozó előterjesztést 125 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül támogatta. Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/15429. számú előterjesztést az Országgyűlés 5 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt 5 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 103 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 56 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 51 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 47 perc, az LMP képviselőcsoportjának 31 perc, a független képviselőknek pedig 12 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 20-20 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi szószóló felszólalására a házszabály 37. § (2) bekezdés g) pontja alapján összesen 20 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Tisztelt Ház! Most ismételten határozathozatal következik. Kérdezem a Házat, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést 5 órás időkeretben tárgyaljuk. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház az időkeretes tárgyalásra vonatkozó indítványt 125 igen szavazattal, 28 nem ellenében, tartózkodás nélkül támogatta. Tisztelt Országgyűlés! Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15428. számú előterjesztést az Országgyűlés 5 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse ezt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt 5 órás időkeret megoszlása a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 103 perc, az MSZP képviselőcsoportjának 56 perc, a Jobbik képviselőcsoportjának 51 perc, a KDNP képviselőcsoportjának 47 perc, az LMP képviselőcsoportjának 31 perc, a független képviselőknek pedig 12 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 20-20 perces vezérszónoki felszólalások idejét is. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért nemzetiségi szószóló felszólalására a házszabály 37. § (2) bekezdés g) pontja alapján összesen 20 percben kerülhet sor, amely az időkeretbe nem számít bele.
Tisztelt Országgyűlés! Most határozathozatal következik ismételten. Kérdezem a tisztelt Házat, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést 5 órás időkeretben tárgyaljuk. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház az időkeretre vonatkozó indítványt 124 igen szavazattal, 29 nem ellenében, tartózkodás nélkül támogatta. Tisztelt Országgyűlés! Az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány azt kezdeményezi, hogy a magyar vidék gazdasági és társadalmi felemeléséhez szükséges lépésekről szóló V/15303. számú előterjesztést az Országgyűlés 4 órás időkeretben tárgyalja meg. A napirendi ajánlás tartalmazza az időkeret felosztását. A Fidesz, az MSZP, a Jobbik és az LMP képviselőcsoportja kérésére a házszabály 37. § (4) bekezdése értelmében az időkeretes tárgyalás elfogadása esetén a képviselőcsoport rendelkezésére álló időkeret a kétszeresére emelkedik. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse az időkeret felosztására vonatkozó indítványt.
Tisztelt Országgyűlés! A javasolt időkeret megoszlása az időkeret-emelésekre figyelemmel a következő: a Fidesz képviselőcsoportjának 82 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 164 perc; az MSZP képviselőcsoportjának 45 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 90 perc; a Jobbik képviselőcsoportjának 41 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 82 perc; a KDNP képviselőcsoportjának 38 perc; az LMP képviselőcsoportjának 24 perc, amelynek duplázását kezdeményezte, tehát összesen 48 perc; a független képviselőknek pedig 10 perc áll rendelkezésre. A frakciók részére biztosított időkeretek magukban foglalják a 15-15 perces vezérszónoki felszólalások idejét is.
Tisztelt Képviselőtársaim! Most határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, egyetért-e azzal, hogy az előterjesztést a jegyző által ismertetett, a Fidesz, az MSZP, a Jobbik és az LMP kérése alapján módosított időkeretben tárgyaljuk. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az időkeretre vonatkozó indítványt a Ház 130 igen szavazattal, 26 nem ellenében, tartózkodás nélkül támogatta. Tisztelt Országgyűlés! A Mezőgazdasági bizottság múlt heti ülésén az élelmiszerlánccal kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/15372. számú törvényjavaslathoz a házszabály 70. § (1) bekezdése alapján túlterjeszkedő módosító javaslatot terjesztett elő T/15372/3. számon. A házszabály 70. § (2) bekezdése szerint az Országgyűlés vita nélkül dönt arról, hogy a túlterjeszkedő módosító javaslat valamely szabályszerű módosító javaslat tartalmával való összefüggése vagy a házszabály 44. § (1) bekezdésében meghatározott szempontok érvényesítése miatt nyilvánvalóan szükséges-e. A döntést megelőzően a túlterjeszkedő módosító javaslatot benyújtó bizottság előadója, majd a bizottságban megfogalmazódott kisebbségi vélemény előadója szólalhat fel, összesen négyperces időkeretben. Ezt követően a törvényjavaslat előterjesztője ismertetheti álláspontját kétperces időkeretben. Kívánnak-e élni ezzel a lehetőséggel? [[Jelzésre:]] Elsőként megadom a szót Horváth Istvánnak, a Mezőgazdasági bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Mezőgazdasági bizottság május 9-én T/15372/3. számon nyújtotta be azt a módosító javaslatot az élelmiszerlánc-biztonsági törvényjavaslathoz, amellyel kapcsolatban hamarosan szavazásra kerül sor. A módosító javaslat a házszabályi rendelkezések szerint túlterjeszkedőnek minősül, mivel olyan törvényt nyit meg, amely nem volt része az eredeti törvényjavaslatnak. A túlterjeszkedő javaslat a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosítási kódok használatáról szóló 1996. évi XX. törvény módosítására irányul. A módosítás törvényi lehetőséget teremt egy adatkapcsolat létrehozására az élelmiszerlánc-biztonsági információs rendszer, vagy rövid nevén a FELIR, valamint egyéb személyazonosító adatbázisok között. Ennek a technikai biztosítása érdekében szükséges ez a törvénymódosítás. Az élelmiszerlánc-biztonsági törvény 38/B. §-ának (2a) bekezdése kimondja, hogy a törvény hatálya alá tartozó tevékenységet csak olyan személy folytathat, aki FELIR-azonosítóval rendelkezik. [[14.10]] Annak érdekében, hogy a törvény ezen rendelkezéseinek való megfelelés ellenőrizhető legyen, szükség van valamilyen adatkapcsolati lehetőség megteremtésére a FELIR adatbázisa és más személyazonosító adatbázisok között, szabályozni kell a kapcsolat létrehozásának és megszüntetésének módjait is, tartalmát tekintve tehát ezért szükséges a módosítás. A módosítás összefügg az élelmiszerlánc-biztonsági törvényjavaslattal. A házszabályi rendelkezéseknek megfelelően a következőkben erről fogunk határozni. Tisztelettel kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most az előterjesztő nevében Zsigó Róbert államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Annyit szeretnék csak mondani, hogy mivel a Mezőgazdasági bizottság által beterjesztett módosító javaslat megkönnyíti az ügyfelek elektronikus ügyintézését, gyorsítja az eljárásokat és csökkenti az adminisztrációs terheket, amennyiben az Országgyűlés úgy dönt, a kormány támogatja ezt a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Most tehát a döntés következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 70. § (2) bekezdése alapján megállapítja-e a T/15372/3. számú túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján megállapítja-e a T/15372/3. számú túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségét. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) A Ház 117 igen szavazattal, 11 nem ellenében, 20 tartózkodás mellett támogatásáról biztosította az előterjesztést. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés a túlterjeszkedő módosító javaslat szabályszerűségét megállapította, a házszabály 70. § (3) bekezdése alapján e módosító javaslatra az általános vita újra megnyílik. Tájékoztatom önöket, hogy a szabályszerű túlterjeszkedő módosító javaslathoz a vita lezárásáig lehet képviselői módosító javaslatot benyújtani. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett indítványokról döntünk. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az élelmiszerlánccal kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló T/15372. számú törvényjavaslathoz benyújtott túlterjeszkedő módosító javaslatra újra megnyíló általános vitára a lezárásig a csütörtöki ülésnapon utolsó napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. Ugyancsak a Fidesz képviselőcsoportja azt javasolja, hogy a szerdai ülésnap üléskezdésére 8 órakor kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a javaslatot elfogadta. Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy ma kezdődő ülésünkön, a határozathozatalok során az MSZP képviselőinek fegyelmi ügyeiben történő döntésekre nem kerül sor, tekintettel arra, hogy a képviselők az üléskezdésig nem nyújtottak be az Országgyűlésről szóló törvény 51/A. § (9) bekezdése szerinti kérelmeket. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában most előterjesztés bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Gazdasági bizottságot a Közbeszerzési Hatóság 2016. január 1. és december 31. közötti időszakban végzett tevékenységéről című, B/15539. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 111 igen szavazattal, 33 nem ellenében, tartózkodás nélkül a határozathozatalra felkérte. Tisztelt Ház! Személyi javaslatról való döntésre a mai napon nem kerül sor. Most, 14 óra 14 perckor áttérünk az interpellációk és az azonnali kérdések tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Szakács László, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Meddig süllyedünk?” címmel. A képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tömeges felmondások kilátásba helyezésével véleményezték a kormány 2018-as költségvetését a mentőápolók, a mentőtisztek. Világossá vált ugyanis, hogy a kormány csúnyán átverte őket, nagyjában-egészében az egyötödét kapják annak a béremelésnek, amit önök megígértek nekik, pedig mégiscsak egy olyan szakmáról van szó, ahol azért nagyon komoly hiányosságok vannak. Vannak olyan megyék, ahol nem tudnának egy rohamkocsit működtetni, nem is tudnak. Ezek után önök azzal hitegették őket, ezeket az alulfizetett dolgozókat, hogy nagymértékben - hogy a miniszter urat idézzem: brutálisan - növelni fogják a bérüket, és végre is meg is kapják azt, ami nekik jár, aztán szembesültek a valósággal. Nem így lett, nagy valószínűség szerint nem is így lesz, pedig hittek önökben, hittek önöknek, és nem értették önöket félre, mert önök egy vidéki kampánysorozaton, vidéki fórumsorozaton folyamatosan azt mondták, hogy meglesz ez a béremelés. Persze arra jut, hogy ügyvédek hadát arra foglalkoztassák, hogy a műhibaperekben minél kevesebbet kelljen fizetni, magyarán mondva, azoknak a betegeknek, akik rosszul jártak, ne kelljen kártérítést fizetni, de arra, hogy a betegek eljuthassanak a kórházba, kevesebb pénz jut. A betegjogok képviselete ugyanígy ezért nem áll ugyanennyire jól ebben a kérdésben, pedig ennek az árát megfizetik egyébként azok is, akik Magyarországon maradtak, orvosok, mentősök, ápolók, akik nagyon keményen teljesítenek, mindennap odateszik magukat, erejükön felül vállalnak, nagyon kevesen vannak, rengeteg embert kell ellátni, és nincsenek túlfizetve, miniszter úr. Ehhez képest most azt látjuk, hogy az ígéretek szertefoszlanak, és azt látjuk, hogy a szakszervezetek tiltakoznak. Másrészt ezt megfizetik persze a magyar emberek is, akik kifizetik az önök által kirótt összes közterhet, és az érte kapott szolgáltatások között szinte most már semmilyenfajta kapcsolat nincsen, hogy valaki mennyi közterhet fizet és milyen szolgáltatást kap. A magyar emberek megfizetik, és valójában csak bízhatnak abban, hogy egy olyan megyében lettek rosszul, olyan megyében lettek betegek, ahol jár a mentő, ahol el tudja őket vinni egy kórházba is, ahol esetleg a kórházban még van elég fertőtlenítőszer is, ahol nem kapnak majd semmilyenfajta kórházi fertőzést, és esetlegesen még lesz is majd olyan ápolónő, aki majd őket ápolni is fogja. Ennél sokkal többet érdemelnek a magyarok, én úgy gondolom, és annál sokkal többet érdemelnek a mentősök. Minden évben vita, miniszter úr, minden évben vita itt az EMMI költségvetésénél, hogy akár az olimpiai mozgalom többet kap, mint az Országos Mentőszolgálat. Ez minden egyes évben vita [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , ezért kérdezem a miniszter urat, hogy miért nem fizetik ki a mentősöket…
Ezt előbb kellett volna kérdeznie, képviselő úr, de megadom a lehetőséget ennek ellenére. Parancsoljon!
Miért nem fizették ki a mentősök bérét? Nem érzi-e a felelősségét, miniszter úr? És mi az, ami már nem túl nagy ár ehhez? Köszönöm szépen a figyelmet. Köszönöm szépen a türelmet.
A válaszadásra Balog Zoltán miniszter úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ezt a beszédet valóban érdekes volt hallgatni egy olyan párt képviselőjétől, amelyiknek a nevéhez fűződik a fizetős egészségügy bevezetése, illetve ennek a kísérlete, ezt sikerült nekünk 2008-ban megakadályozni. A legemlékezetesebb egészségügyi fejlesztésük a széfek bevezetése volt, amelyeknek az ajtaja még mindig ott leng a kórtermekben. Az ön interpellációjának szövege, megállapításai köszönőviszonyban sincsenek a valósággal, ön félrevezeti nemcsak a mentősöket, hanem a közvéleményt is. Ma Magyarországon minden megyében van mentős, van rohamkocsi, a rohamkocsihoz pedig tartozik kórház. Ideje lenne meglátogatni egy-két megyei kórházat [[Dr. Józsa István: Megvolt!]] , hogy lássa, 2010 óta milyen fejlesztések indultak el. Ami pedig a mentősök béremelését illeti, az Országos Mentőszolgálat működésének fejlesztésében, a mentődolgozók méltó megbecsülésében éppen a napokban léptünk egyet előre. Ez nem az első lépés, ez a második lépés, hiszen az egészségügyi béremelés már rájuk is vonatkozott, és nem is az utolsó lépés, mert tovább fogunk haladni: a kormány a jövő évben nem 10 százalékot, hanem plusz 10 százalékot tesz hozzá ahhoz a béremeléshez, ami egyébként az egészségügyben nemcsak eltervezett, hanem betervezett is. Ez azt jelenti, hogy három év alatt 67 százalékkal növekszik átlagosan a mentőknél dolgozók bére, és ez 2019-ben, az újabb ütemben egyébként körülbelül 80 százalék lesz, tehát ilyen szempontból sem igaz az állítása. Azt a tervezett többletforrást, a 4 milliárd forintot a 10 százalékos béremelésre azon felül kapják az Országos Mentőszolgálat dolgozói, ami egyébként nekik a 8 százalékkal, illetve eddig a 12 százalékkal járt. Ami a költségvetést illeti, ön az EMMI költségvetéséről beszél. Nem tudom, látta-e már a költségvetést, 100 milliárd forinttal több forrás jut az egészségügyre, a mentésre közel 40 milliárd forintot fordítunk; 2010-ben, amikor önöket távozásra kényszerítették a választók, ez 22,5 milliárd forint volt, csak az idei évhez képest plusz 7 milliárd forint van betervezve a költségvetésbe. Nem tudom, milyen csökkenésről beszél. [[14.20]] Ha jól emlékszem, 2006-2010 között önök 5,2 százalékkal csökkentették, nem növelték az Országos Mentőszolgálat támogatását. Mi 2010 óta plusz 76 százalékot tettünk ehhez hozzá. A mentős életpálya része a bér, a munkaruha - ez a következő lépés -, a mentőautók állapota, majd erről néhány szót még mondok és a mentőállomások kérdése. 2010 óta 23 új mentőállomás épült. A mentőállomások 37 százaléka újult meg. közel 500 új mentőautó állt forgalomba, ami a futó mentőautók 60 százaléka, és idén további 193 mentőautót szerzünk be. Ha ez meglesz, akkor ezzel minden eset- és rohamkocsit lecseréltünk. A mentőállomásokról azért hadd kérdezzem meg, ön 2010-ig Komló alpolgármestere volt: mikor újult meg a komlói mentőállomás? 2010 után, amikor ön már nem volt alpolgármester, a Fidesz-KDNP-kormány újította meg. [[Zaj a kormánypárti padsorokban.]] Ön itt ügyvédekről beszél. Azt el kell mondanom, hogy az az ügyvéd, aki szakszervezeti vezetőnek adja ki magát egyébként, és sztrájkról beszél, olyan ügyvéd, aki miatt fejenként másfél millió forintot kell fizetni azoknak a mentősöknek, akiket belerángatott egy vesztes perbe, ennyire lehet rá odafigyelni. Én azt tudom önnek mondani, hogy a mentőszolgálat ügye nekem személyes ügyem, azt is mondhatnám, hogy családi ügyem. Erre megvan a családi okom. Olyan áldozatot hozott az én családom ebben az ügyben, amit nem kívánok senkinek. Nekünk ezt meg kellett tenni. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérem, hogy ne különböző pártpolitikai hőbörgésekkel zavarja ezt az ügyet, hanem működjünk együtt az Országos Mentőszolgálat megújításában. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Így működnek önök: egy kis személyeskedés után gyorsan együttműködést kér. [[Balog Zoltán: Tényeket mondtam.]] Az egészségügy valójában most fizetős. Az egészségügy valójában most fizetős: a magyarok többet fizetnek a fizetős egészségügyben, mint az európai átlag, azért, mert a közfinanszírozásból igénybe vehető egészségügyet nem akarják igénybe venni annak a minősége miatt - már aki megteheti. Ez az önök kormányzásának eredménye. Én értem azt, hogy a szakszervezeti vezető mást mond, mint a munkahelyi vezető, ilyen van. Ön személyében támadja természetesen a szakszervezeti vezetőt. Akkor miért lesz tüntetés, ha mindent megkapnak? Akkor szerintem miniszter úrnak oda kell menni erre a tüntetésre; nem egy olyan ízetlen tréfával, mint legutóbb, amikor elment a mentősökhöz, bármennyire is személyes ez az ügy, hanem ízetlen tréfa nélkül menjen oda, miniszter úr, és nyugtassa meg őket. Nem fogadom el a választ. Köszönöm.
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e miniszter úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 108 igen szavazattal, 29 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Mirkóczki Ádám, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Bevallják-e végre, hogy 27 éve hazudnak!?” címmel. A képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! 27 évvel az úgynevezett rendszerváltás után és 27 évvel a remélt politikai, morális, közéleti megtisztulás után jószerivel még mindig ugyanott tartunk az antikommunista követelések tekintetében, mint 1990-ben. Nincsenek feltárva sem az ügynöklisták, nem férhetők hozzá az állambiztonsági múlt különböző dokumentumai, legalábbis abban a tekintetben nem férhetünk hozzá, ahogy azt mindenki szeretné, hogy legyen, és csírájában sem valósult meg a lusztráció, vagyis a megtisztulás. Természetesen mutogathatnak önök bárkire, és kezdhetik minden mondatukat azzal, hogy mit miért nem lehet. Azt azért szeretném tisztába tenni, hogy önök 27 éve a Magyar Országgyűlés parlamentjében frakciót alkotnak, és 11 éve önök kormányoznak. Teszik mindezt természetesen úgy, hogy retorikában, szavakban a legnagyobb antikommunista fordulatokat használják, és mindent megtesznek azért, hogy az önök polgári, konzervatív, keresztény értékrendje megmutatkozzon, és az antikommunizmusban gyakorlatilag mindenkit előzzenek. Ezzel szemben önök valójában azért tesznek meg mindent, hogy soha semmi senkiről ne derüljön ki. Erről szól az önök mindenféle félmegoldásokról szóló javaslata, amiket elfogadnak, és erről szól minden külsőség. Önök létrehozták az úgynevezett Nemzeti Emlékezet Bizottságát, amely valójában egy olyan gittegylet, amely az önök politikai akaratáról gondoskodik, vagyis arról, hogy ne férhessen hozzá senki semmi érdemi információhoz. Hazudnak akor is, amikor önök azt állítják, hogy mindez lengyel mintára készült. Szeretném itt is felhívni a figyelmet, hogy a lengyel Nemzeti Emlékezet Intézete csak és kizárólag nevében hasonlatos a magyar szabályozáshoz, valójában örülhetnénk, ha csak feleannyira sikerült volna lemásolni a lengyel mintát, mint amennyire önök azt gondolják vagy állítják. Tisztelt kormánypárti Képviselők! Önöknek még mindig nem tűnt föl, hogy a volt KGST és Varsói Szerződés országai közül egyedül mi maradtunk adósak ezekkel az elemi rendszerváltó igényekkel. Körberöhög minket Szlovákia, Románia, hogy például Lengyelországot ne is említsem. És az a legszomorúbb az egészben, hogy önök minden év október 23-án és november 4-én akár sokmillós, országszerte ha nézzük a viszonylatokat, akkor milliárdos színpadokat ácsolnak, és onnan szónokolnak nagyon szép antikommunista szólamokat, de valójában nem veszik észre, hogy ezzel éppen az ádozatokat és a megnyomorított családokat alázzák meg a legjobban. Hiszen azokkal a politikai kérésekkel és igényekkel, amelyek valójában tíz fillérbe nem kerülnének, azokkal a morális elvárásokkal, amelyek valójában befejeznék a rendszerváltást, azokkal szemben érdemben semmit nem tettek. Ezért kérdezem -, mivel már nem várunk önöktől semmit -, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] bevallják-e végre, hogy 27 éve hazudnak. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Kontrát Károly államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Legelőször is szeretném visszautasítani azokat a sértő szavait a képviselő úrnak, amelyben a kormányt, a kormánypárti képviselőket méltatlanul hazugsággal vádolta meg, és megvádolta a Nemzeti Emlékezet Bizottságát is. Ezeket a kijelentéseit visszautasítom, és azt is elmondom, hogy a kérdésére válaszoljak, hogy nem hazudtunk, most sem hazudunk. Éppen a Fidesz-KDNP-kormány az, amely a szocialista kormány tétlensége után érdemi lépéseket tesz ennek a nagyon fontos kérdésnek a rendezése ügyében. Elkészült a Nemzeti Emlékezet Bizottsága és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára szakértő munkacsoportjának jelentése az 1990 előtti állambiztonsági szervek mágnesszalagokon tárolt adatállományának vizsgálatáról. A dokumentum nyilvános, és teljes terjedelmében március 6-a óta elolvasható a bizottság honlapján. A munkacsoport megvizsgálta az Alkotmányvédelmi Hivatal kezelésében levő mágnesszalagokon rögzített adattartalom szerkezetét, teljességét és történeti értékét. Az elemzés befejezését követően a bizottság kezdeményezte, hogy a vonatkozó törvényi szabályozás módosítása után a mágnesszalagok kerüljenek át az Alkotmányvédelmi Hivatalból az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárának őrzésébe. A kormány 2017. március 8-ai ülésén tárgyalta meg a Nemzeti Emlékezet Bizottsága jelentését. Erről döntést hozott, és az abban foglalt összes kérést teljesítette, és a mágnesszalagokat át is adta a Történeti Levéltárnak. A levéltár nyitott, bárki által hozzáférhető, így a képviselő úr is vagy a frakciójuk is bármikor tájékozódhat ezekben a kérdésekben. Egyébként a szakértői munkacsoport jelenleg is végzi a nyilvántartásokban szereplő minősített adatok felülvizsgálatát, megteremtve ezzel az állampolgárok minél teljesebb betekintési jogosultságát és így a történeti kutatások lehetőségét is. A bizottság tagjaiból, valamint a levéltár munkatársaiból alakult közös munkacsoport a Belügyminisztériummal egyeztetett munkarend szerint végzi tevékenységét, és már 2015 szeptemberében megkezdte a mágnesszalagok feldolgozását. Az erről szóló kormányhatározat alapján a rendszerváltást megelőzően a Belügyminisztérium által keletkeztetett minősített adatokat 2017. június 30-ig kell átadni a levéltár számára. Az átadandó adatállományt a „G” operatív nyilvántartás, „H” hálózati nyilvántartás, illetve a „K” nyilvántartások, a központi kémelhárítási adattár tartalmazza. Az Alkotmányvédelmi Hivatal kezelésében levő titkosszolgálati adathordozók átadására pedig 2017. július 1-jéig kell sort keríteni. [[14.30]] A levéltár megnövekedett feladatainak ellátásához a szükséges feltételeket június 30-ig kell megteremteni, 2018. június 30-ig pedig gondoskodni kell a titkosszolgálati adathordozókon tárolt adattartalmak minősítésének a felülvizsgálatáról. Tisztelt Képviselő Úr! Nem lesznek titkok, éljenek a lehetőséggel, és kérem, hogy fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megkérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát.
Természetesen ezt a választ nem lehet elfogadni, már csak azért sem, mert ön is pontosan tudja, és mindannyian pontosan tudjuk, akik foglalkoztak a témával, hogy akár a levéltár tekintetében, akár a Nemzeti Emlékezet Bizottság tekintetében minden, amihez a kutatók egyáltalán hozzáférhetnek, az erősen anonimizált, cenzúrázott, komplett lapok, kartonok hiányoznak onnan, úgyhogy a teljes nyilvánosságról már nem beszélhetünk. Az önök antikommunizmusát egyébként tökéletesen jellemzi az, hogy a napokban egy újabb botrány világított rá erre, konkrétan az Ökumenikus Segélyszervezet volt vezetőjének munkássága tekintetében - Lehel Lászlóról van szó -, aki természetesen mindent tagadott, majd aztán bevallotta, hogy III/III-as volt valójában, és Magyarország legnagyobb segélyszervezetének vezetője lehetett, 27 évvel a rendszerváltás után. Na, ez a probléma! De ugyanúgy probléma az is, hogy soha senkiről semmi nem deríthető ki. Ha például rólunk, bármelyikünkről valaki is szeretne bármit megtudni, akkor derülne ki, hogy mennyire nem nyilvános. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
A képviselő úr nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 106 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Miért nem a munkából élők a költségvetés nyertesei?” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A jövő évi költségvetés a kormány állításával szemben nem a munkából élők költségvetése lesz. Akkor lehetne annak nevezni, ha a munkából valóban meg lehetne élni. Addig a felismerésig már eljutott a kormány, hogy legalább a szavak szintjén elismerje: rosszak a magyar bérek. Ha viszont megnézzük, hogy ez a felismerés mennyire köszön vissza a jövő évi költségvetésben, azt látjuk, hogy amit a kormány béremelésnek nevez, az legfeljebb a bérek reszelgetése; valódi megélhetésre, a fiatalok itthon tartására, a kivándorlás megállítására aligha elég. Folytatják az elrontott béremelési programot. Az idei év tapasztalatai azt mutatták, hogy az elmúlt évek „nesze semmi, fogd meg jól” emeléseihez képest nagyobb minimálbér-emelést a kisebb cégek alig vagy csak bizonyos elkerülő technikákkal tudták túlélni. Például kevesebb munkaórára jelentették be a dolgozót, vagy papíron szakképzettséget nem igénylő munkakörbe helyezték át. Szakszervezeteket is megkérdeztünk, milyen hatása volt a minimálbér-emelésnek a munkaerőpiacon, és bizony azt mondták, hogy amellett, hogy kis- és középvállalkozásokat sodort a csőd szélére, óriási bérfeszültségeket is okozott. Az általános béremelés ugyanis elmaradt. Nem maradt pénz a legkisebb bér fölött keresők fizetésének emelésére. A 2018-as költségvetésben pedig még tovább akar menni a kormány ezen az úton, ismét nem törődve azzal, hogy milyen károkat okoz. Az LMP szerint akkor lehetne a munkából élők költségvetéséről beszélni, ha a kisvállalkozásokkal megfizettetett béremelés helyett az adók csökkentésével emelnék a nettó béreket, és nem csak a minimálbér szintjén. Erre konkrét javaslataink vannak. A sávos adócsökkentés és az adómentes minimálbér a mostani nettó 85 ezer forintról jövőre 33 ezer forinttal növelné a minimálbért. Amit önök adnak jövőre a minimálbéreseknek, az mindössze 7 ezer forint. A garantált bérminimum szintjén az adócsökkentés révén 42 ezer forinttal nőne a nettó bér, vagyis a mostani nettó 107 ezer forint helyett 149 ezer forintot kapnának a dolgozók. Az átlagbér szintjén nettó 30 ezer forinttal növekednének a keresetek, méghozzá a vállalkozások terheinek növelése nélkül. Emellett szükség volna a közszféra bérrendezésére is, így tíz év után. A bérfeszültségek az állami szférában is elviselhetetlenek. Államtitkár Úr! Mikor szánják már rá magukat a valódi béremelésre? Várom megtisztelő válaszát.
Válaszadásra megadom a szót Cseresnyés Péter államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ha visszatekint egy-másfél évet, és az elmúlt időszak folyamatát megnézi, vagy éppen 2016 novemberét veszi figyelembe, volt egy tárgyalás, amely folyományaként azok a kívánalmak, amelyeket ön megfogalmazott, folyamatként teljesültek, hisz adócsökkentésekről volt szó abban a megállapodásban, és béremelésről volt szó abban a megállapodásban. Szeretnék majd a válaszaim másik részében kitérni erre, hogy ha elfelejtette volna, emlékeztetném arra, hogy a minimálbér és a garantált bérminimum megemelése azon a bizonyos novemberi tárgyalássorozaton nemcsak béremelkedéssel, nemcsak ezen kategóriák béremelésével, hanem jelentős adócsökkentéssel is foglalkozott, ami azt jelenti, hogy amit ön kívánalomként, kérésként és kérdésként megfogalmazott, az folyamatában teljesül. Természetesen egy költségvetés értelmezését sokféleképpen meg lehet nézni, és sokféleképpen lehet jellemezni, de szeretném elmondani, hogy tartjuk továbbra is azt, hogy a munkából élők költségvetése többek között ez a költségvetés. Többek között azért, mert továbbra is növekedik a gazdaság. A következő évben, ha az idei kedvező kilátásokat nézzük, és ez be is következik, akkor 4 százalékot meghaladó mértékben fog emelkedni a gazdaság, és az a folyamat, amelyik az elmúlt 6-7 évben folyamatként jellemezhetően megvalósult - márpedig a 700 ezer fő munkavállaló-növekedés azt jelenti, hogy egy jelentős pozitív folyamatot tudhatunk magunk mögött -, akkor ez folytatódni fog, hisz 2010 óta körülbelül 700 ezerrel növekedett a foglalkoztatottak száma. Tehát azt lehet mondani, hogy a kormány mindig is törődött a munkavállalókkal, és a foglalkoztatást szem előtt tartotta, hogy minél többen tudjanak megélni a munkájukból, a munkaerőpiacon minél többeket tudjunk foglalkoztatni. Szeretném megemlíteni azt is, hogy a közfoglalkoztatásból is egyre több embert szeretnénk átvezetni, és erre forrást is biztosít a költségvetés. Megemlítem, hogy 2018-ban ugyanúgy folytatódik a bérek emelkedése, mint az elmúlt 3-4 évben ez történt, jelentős mértékben, nemcsak nominálisan, hanem reálértékben is fognak növekedni a bérek. Ennek érdekében, ahogy említettem, a munkabérekre rakódó adóterheket csökkentettük. Szeretném emlékeztetni önt arra, hogy ebben az évben 5 százalékponttal fog csökkenni a munkabérekre rakodó teher, a következő évben 2 százalékponttal, és bizonyos feltételek teljesülése esetén a rákövetkező négy évben további 2-2-2 százalékponttal fog csökkenni a munkabérekre rakódó adóteher. Mi ez, ha nem adócsökkentés? Mi, ha nem ez segíti elő a munkavállalók munkájának a megtartását vagy pedig a foglalkoztatás növekedését? És egyben segíti a munkaadókat is, hogy a munkabéreket nagyobb mértékben tudják emelni, hisz kevesebb terhet ró rájuk az adókövetelmény. És hogy ennek van hatása, azért szeretném megemlíteni önnek, hogy az idei év első két hónapjában a bérek növekedése átlagosan 9,2 százalékos volt, ezen belül az 50 fő alatti cégeknél 14,5 százalékos, az 50-250 fő közöttieknél 11,8 százalékos, a 250 fő fölöttieknél pedig 6,5 százalékos volt. Mi ez, képviselő asszony, ha nem a munkavállalók érdekeinek a költségvetése? Mi ez, ha nem bérnövekedés? Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a választ.
Nem tudom elfogadni a választ. Államtitkár úr, itt gyakorlatilag egy rosszul végrehajtott minimálbér-emelésről és béremelésről van szó. Az LMP már néhány éve mondja, hogy alacsonyak, rosszak a bérek, általános béremelésre van szükség. Önök úgy emelik a minimálbért és a garantált bérminimumot, hogy egyszerűen tönkre fogják tenni a hazai kis- és középvállalkozásokat. Gyakorlatilag nemcsak a társadalmat szakítják szét, hanem szétszakították a gazdaságot is, egyre kevesebb multira és egyre több nagyon komoly nehézségekkel küszködő kis- és középvállalkozásra. A kis- és középvállalkozók a második szakaszát a minimál-béremelésnek már nem fogják tudni kigazdálkodni, trükközni fognak, önök arra kényszerítik őket, hogy trükközzenek; trükközzenek azzal, hogy más munkakörbe sorolják be az embereket. [[14.40]] Kis- és középvállalkozó mondta példaként azt is, hogy egy teljes komplett kisüzemnél a szakmunkásokat átminősítették, vagy heti egy munkaórában dolgoztatnak embereket. Ez így nem lesz jó, ezen változtatni kell, és általános béremelést kell megvalósítani!
A képviselő asszony nem fogadta el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 106 igen szavazattal, 23 nem ellenében, tartózkodás nélkül a választ elfogadta. Horváth István, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „Mennyit számítanak a százalékok?” címmel. A képviselő úré a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A korábbi évek költségvetéseiben folyamatos volt az élelmiszeráfa-csökkentések bevezetése. Emlékszünk: először az élő sertés és a hasított félsertés, majd egy következő körben az élő és a vágott szarvasmarha, később a juh és a kecske, valamint a belőlük készülő elsődleges húsipari alapanyagok kaptak kedvezményes áfakulcsot. Ezek a lépések egyértelműen az ágazatok fehéredéséhez járultak hozzá. Az elmúlt 2-3 évben olyan lépések is történtek, amelyek célja egyértelműen a fogyasztói árak letörése volt. Itt egyes késztermékek áfáját csökkentettük. Ennek köszönhetően a fogyasztók a sertéshúshoz, a baromfihúshoz, a tejhez és a tojáshoz a korábbiaknál jóval olcsóbban juthatnak hozzá. Látható, hogy a kormány az utóbbi időben megfontolt lépésekkel folyamatosan igyekszik csökkenteni az alapvető élelmiszerekre rakódó terheket, egyrészt az érintett ágazatok stabilizációja, másrészt a magyar családok pénztárcájának kímélése érdekében. A Medgyessy-Gyurcsány-Bajnai-érában ilyen jellegű intézkedéseknek még csak a nyomát sem tapasztaltuk. A balos színezetű kormányzás alatt 5 százalékos áfakulcsa egyetlenegy terméknek sem volt. Az élelmiszeripar egyes ágazatainak nemhogy a támogatására, de megmentésére sem történt semmilyen kísérlet. A fogyasztók magas áraktól való védelméről pedig ne is beszéljünk. Most nem mondom el többször és nem mondom el lassan, hiszen mindenki érti. A költségvetéshez kapcsolódóan az adótörvények idei megszokott módosítása újabb termékkörök általános forgalmi adóját csökkenti 5 százalékra. Jövőre a friss és hűtött vagy fagyasztott hal, valamint a halból készülő egyes termékek áfája csökken. Nyilvánvaló cél a sokat emlegetett alacsony hazai halfogyasztás élénkítése, ezáltal a hazai haltermelő ágazat forgalmának növelése és nem utolsósorban a lakosság egészséges táplálkozásának támogatása, amivel, azt hiszem, pártállástól függetlenül maximálisan egyet lehet érteni. Nekem személyesen is lennének további javaslataim, hogy mely köztes termékek áfáját lehetne még csökkenteni. Ilyen például az állati takarmányokra rakódó forgalmi adó, illetve a haszonállatok belsőségeinek, vágási melléktermékeinek, valamint a sertésszalonna általános forgalmi adója. De természetesen figyelembe kell venni a költségvetés teherbíró képességét, továbbra is szigorúan tartanunk kell magunkat a költségvetési hiány 3 százalékon belül tartásához. A már végrehajtott és a tervezett lépésekkel kapcsolatban tisztelettel kérdezem államtitkár urat: milyenek az eddigi áfacsökkentési lépések tapasztalatai? Fenntartható-e a korábbi csökkentések ármérséklő hatása? Milyen hatással vannak az adócsökkentések az érintett ágazatokra? A fogyasztási adatokban megmutatkozik-e az áfa mérséklésének hatása? Mire számít a tárca az új javaslatokkal kapcsolatosan? Milyen szakmai döntések indokolták az aktuális tervezett áfacsökkentési lépéseket? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Zsigó Róbert államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A mezőgazdaság legfontosabb ágazatainak fejlődése, valamint a fogyasztók érdekében alapvető fontossággal bír az egyes élelmiszerek általános forgalmi adójának mérséklése. Ez egy összetett folyamat, amelytől elsősorban a piaci tisztulás és a növekvő fogyasztás várható. Az első lépés 2014-ben az élő és félsertések áfájának csökkentése volt, és ez pozitív eredményt hozott, fehéredett a piac, nőtt az élősertés-felvásárlás, élénkült a tenyészállatok forgalma, nőtt a sertéstartók száma is, az alapanyag-termelés szintjén gyakorlatilag megszűnt az aggasztó mértéket öltő feketegazdaság. A kormány folytatta az áfacsökkentést, 2015. január 1-jétől 5 százalékra csökkent a szarvasmarha és a juh köztes termékek áfája, majd 2016. január 1-jétől, ahogy ön is elmondta, a sertéstőkehús áfája is 5 százalékra csökkent. Ez utóbbi lépéssel teljesült a teljes sertéstermékpálya lefedése, és ez a csökkentés a fogyasztókat is közvetlenül érinti. 2017. január 1-jétől a friss tej, a baromfihús és a tojás áfája is mérséklődött 5 százalékkal. Tisztelt Országgyűlés! A sertéstőkehús áfájának csökkentése az első fél év tapasztalatai alapján beváltotta a jogalkotói és az ágazati elvárásokat. Mivel a fogyasztói árban a termelési költségek is szerepelnek, a tavalyi év derekától megemelkedett alapanyagárak valamennyi drágulást is eredményeztek, ám a vizsgált termékek ára éves alapon még így is alacsonyabb volt, mint 2015 decemberében. Az áfacsökkentés nélkül a fogyasztók magasabb árakkal találkoztak volna az áruházakban, így egy 4 fős család akár évi 15 ezer forintot is megtakaríthatott. Tisztelt Országgyűlés! Az idén január 1-jén életbe lépett áfacsökkentéssel kapcsolatban az első tapasztalatok biztatók. A csökkentéssel érintett termékek forgalmában növekedés tapasztalható, amely az adott ágazat teljesítményében is észrevehetően mutatkozik. A meghatározó kiskereskedelmi láncok az áfacsökkentés hatását érvényesítették a fogyasztói áraikban is. 2018. január 1-jével az élő hal és halhús áfája mérséklődik 5 százalékra, amelynél fontos szempont volt az egészséges élelmiszerek hozzáférhetőségének növelése, a hazai halfogyasztás növelése, és az, hogy a hazai halfogyasztás az európai átlaghoz közelítsen. Nem kevésbé lényeges az a közel tízezer forint, amely így évente egy átlagos négyfős családnál marad, összesen akár 40-50 ezer forintra is emelve az eddigi és soron következő áfacsökkentések nyomán megtakarított összeget a családoknál. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány a gazdaság és a költségvetés teherbíró képességének figyelembevételével folytatni fogja a megkezdett munkát. 2018-at követően is tervezzük további termékek bevonását az áfacsökkentések közé, de még korai arról beszélni, hogy mely termékek lesznek ezek. Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a figyelmüket, és kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Viszonválaszra megadom a szót ismételten a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Örömmel hallom, hogy a folyamatos kontrollnak köszönhetően a valós tapasztalatok szerint is azok az áfacsökkentési döntések, amelyeket az elmúlt években közösen hoztunk, beváltották a hozzáfűzött reményeket. Egyetértek, valóban, egy áfacsökkentéshez két dolog kell: kell politikai bátorság és kell gazdasági erő. Nyilván a politikai bátorság folyamatosan megvan a Fidesz-KDNP-kormányban, a gazdasági erő meg az elmúlt időszakban a gazdaság teljesítőképességének köszönhetően megvan. Tehát szükségszerű további áfacsökkentések bevezetése. Azt gondolom, hogy jó úton járunk akkor, ha első körben a köztes termékekkel kapcsolatos áfacsökkentési javaslatokat fogalmazzuk meg, hiszen annak közvetlenül költségvetési kihatása nincs. De nyilván az a cél, hogy fehéredjen a gazdaság, és az a cél, hogy minél több pénz maradjon a fogyasztók zsebében. Összességében örömmel hallottam az államtitkár úr válaszát, és természetesen azt el is fogadom. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Ház! Most Tukacs István MSZP-s képviselő úr következik, aki interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Mit tesznek Önök a közmunkások kirablói ellen?” címmel. Mielőtt a képviselő úrnak megadnám a szót, felhívnám a figyelmét a házszabály 123. § (2) bekezdésére, amely szerint az elmondott interpelláció nem tartalmazhat olyan új tényt, amelyet az interpelláció írott szövege nem tartalmazott. Ettől eltérni csak az interpellált előzetes hozzájárulásával lehet. Azért tettem meg ezt az előzetes figyelmeztetést, mert az ön írásban benyújtott interpellációja meglehetősen szűkszavú volt. Tehát amennyiben ki kívánja használni a háromperces időkeretet, akkor, kérem, erre a házszabályi rendelkezésre ügyeljen. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az interpellációmat azzal kezdtem írásban, hogy Szabolcs-Szatmár-Bereg megye egyik kis faluja, Túrricse egy förtelmes ügyről híresült el. A polgármesternek kreatív ötletei támadtak, és a közmunkások bérét nem pénzben fizette ki, hanem a maga által gyártott utalványokban. Nem példátlan ez az ötletelés, hiszen sajnos a megyében pár helyen már előfordult hasonló vagy majdnem hasonló eset. Tette ezt mindazokkal szemben, akik egyébként is kiszolgáltatottak, hiszen nem jutnak jó munkahelyhez, és kevés pénzből kénytelenek megélni. [[14.50]] Jelen pillanatban, ha jól tudom, vizsgálat folyik a polgármester ellen, mint ahogy vizsgálat folyik néhány más település polgármestere ellen is. Azt ugye, nem kell ecsetelnem, hogy ez a helyzet, amit a polgármester előállított, visszaélt ezeknek a szerencsétleneknek a kiszolgáltatott helyzetével. Zárójelben mondom, úgy bukkant fel az ügy, hogy a szülők nem tudtak cipőt venni a gyereknek, mert készpénzük nem volt, a boltban meg nem volt cipő. Ezért azt szeretném kérdezni, államtitkár úr, hogy azon túl, hogy természetesen kötelezően sajnálkoznak majd az eset felett, mit akarnak tenni, hiszen van dolga a kormánynak, aki törvényeket tud benyújtani a parlamentnek, és van dolga a tisztelt Háznak is, hogy szabályokat alkosson. Mit akarnak tenni az ügyben, kérdezem, hogy megakadályozzák, hogy előfordulhasson az, ami előfordult ebben a faluban? Abban a faluban, azon a Magyarországon, ahol a falvak többsége félfeudális viszonyok között él, ha nincs legalább tíz, húsz vagy harminc munkahely. És hogy mire lehet gondolni? Olyan szabályokra, amelyek garanciát adnak, garanciát arra, hogy ilyen esetek ne fordulhassanak elő. Ezek a szabályok szigorúan kell hogy szankcionálják azokat, akik megszegik, nevezetesen: polgármestereket vagy polgármesteri hivatali dolgozókat. És elrettentő hatásúnak kell lenni, hogy ne tehessék meg azokkal az emberekkel, akiknek pont elég bajuk van anélkül is. Ezért tehát, tisztelt Ház, tisztelt képviselőtársaim, azzal a kérdéssel, kéréssel fordulok a kormányhoz, hogy alkosson szabályt, akadályozza meg az ilyen méltatlan, megalázó, aljas históriákat. Úgy gondolom, államtitkár úr, ha ez a kérdés nem jogos, akkor nyilván nem fog konkrét ügyekről beszélni. Mégis szeretném, ha konkrét kormányzati tervekről, kormányzati intézkedésekről, kormányzati törvényjavaslatokról beszélne a válaszában. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget, államtitkár úrnak pedig köszönöm a szót.
Pogácsás Tibor államtitkár úrnak adom meg a válaszadásra a lehetőséget. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Képviselő úr igyekezett a feladatot teljesíteni, és a rövid írásos szöveghez képest is igyekezett kibeszélni a három percet. De ez alatt a három perc alatt, amíg a képviselő úr erről az esetről beszélt, arról tett tanúbizonyságot, hogy nem ismeri vagy nem akarja ismerni a jogszabályokat, hiszen azt gondolom, képviselő úr, ön által is ismert tény, hogy a munkabér kifizetése a munkáltató kötelezettsége, kötelessége és felelőssége is. Ennek a részletszabályait tartalmazza a munka törvénykönyve. Igaz ez a közfoglalkoztatásban foglalkoztatottakra is, és ennek megfelelően akár a munka törvénykönyve alapján a munkabért készpénzben vagy a munkavállaló által megadott számlaszámra utalással kell megfizetni. Tisztelt Képviselő Úr! Itt általánosságokban beszélt arról, hogy több helyen előfordultak visszaélések meg hasonló visszaélések. Tájékoztatom arról a tisztelt képviselő urat, hogy 2016-ban a 4827 esetből, amelyek során a kormányhivatalok ellenőrzés alá vontak közfoglalkoztatási programokat, 30 program esetében volt szükség arra, hogy visszafizettessék a közfoglalkoztatáshoz nyújtott támogatásokat, és 14 esetben büntetőfeljelentésre került sor. Tehát az ehhez hasonló, vagy bármilyen közfoglalkoztatással kapcsolatos visszaélés megelőzésére a szükséges hatáskörrel rendelkeznek a kormányhivatalok és a járási hivatalok, és ezeket az ellenőrzéseket rendszeresen és folyamatosan végzik. Ezen túlmenően a Belügyminisztérium közfoglalkoztatási helyettes államtitkársága - mint a közfoglalkoztatási programok szervezője és felügyelője - is kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a közfoglalkoztatásra nyújtott támogatások szabályszerűen kerüljenek felhasználásra, azokkal visszaélések ne történhessenek. Nyilvánvalóan, ha valaki törvényt szeg, akkor a törvényszegésnek megvannak a következményei, szükségszerűen először egy feljelentés, egy bizonyítási eljárás következik, és azt követően pedig a bíróság dönthet arról, hogy a törvényszegésnek mik a következményei. Ezzel az üggyel kapcsolatban azt tudom elmondani a tisztelt képviselő úrnak, hogy több feljelentés is született a visszaéléssel kapcsolatban. Egyértelmű, hogy senki nem teheti meg azt, hogy munkabér helyett maga által készített papírfecniket ad a munkavállalóknak, akár piaci foglalkoztatásról, akár közfoglalkoztatásról beszélünk. Ennek megfelelően a feljelentések egyesítésre kerültek, és folyik a nyomozás. A nyomozás során a beszerzett adatok figyelembevételével a hamis magánokirat felhasználása gyanúján túlmenően felmerült a hivatali visszaélés, a jelentős vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás és a nagyobb hátrányt okozó csalás bűntettének mint céleseménynek a gyanúja is. A nyomozás jelenlegi határideje 2017. július 7-én lejár, azonban amennyiben szükség van rá, akkor természetesen a nyomozás határideje meghosszabbítható. Tehát a Belügyminisztérium, illetve azok a hivatalok, amelyek a közfoglalkoztatási programok ellenőrzésére hivatottak, működnek, jól működnek, a szükséges feladatukat ellátják. Az pedig, hogy a vádemelés megtörténik-e, illetve hogy a bíróság a képviselő úr kívánságának megfelelő ítéletet hoz-e, a bíró feladata. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Eszem ágában nincs a bíróságok szerepét átvenni, majd teszik a dolgukat. A probléma nem ez. Én két dolgot igyekeztem kérdezni: rendben lévőnek találják-e a jelenlegi jogszabályi környezetet, és terveznek-e valamilyen lépést? Ön a következőket válaszolta: a jogszabályi környezet teljesen rendben van, az ellenőrzés tökéletesen működik. Akkor mondja már meg, államtitkár úr, hogy az istenben csinálhatta ez az ember azt, amit csinált évekig!? Hogy?! Hogy a csudába történt az, tisztelt államtitkár úr, hogy a bolti árnál drágábban papírfecnikért árusított a saját boltjában? Hát, ha ez rendben van, államtitkár úr, akkor azt hiszem, hogy nekünk olyan nagyon vitázni nincs miről. Azért nincs miről vitázni, államtitkár úr, mert úgy gondolom, hogy pont ezeket a speciális helyzeteket kellene megelőzni, megakadályozni, büntetni, és ehhez kellene valamilyen szándék. Nem fogadom el a választ, elnök úr. Köszönöm a szót.
Képviselő úr élt a jogával, hogy ne fogadja el a választ. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadják-e államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 107 igen szavazattal, 20 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Az adatoknak legalább elhiszik, hogy rossz irányba kormányozzák az oktatást?” címmel. Képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tíz éve nem volt olyan magas a korai iskolaelhagyók aránya, mint tavaly. Bár 2010-es hatalomra kerülésekor az Orbán-kormány ennek az ellenkezőjéről beszélt és csökkentést vállalt, a mutató azóta folyamatosan romlik, 2016-ban már 12,5 százalékra emelkedett. Ez azt jelenti, hogy minden nyolcadik gyerek úgy kerül ki az oktatási rendszerből, hogy középfokú végzettsége sincs. Mindebben nyilvánvalóan szerepet játszik a tankötelezettségi korhatár 16 évre csökkentése, ami minden mutató szerint növelte ezt az arányt. Az adatok alapján tehát teljesen egyértelmű, hogy a kormány hibás döntést hozott ezzel az intézkedéssel is. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Ha más országok adataihoz viszonyítunk, akkor azt látjuk, hogy a visegrádi négyek között az utolsók vagyunk e tekintetben, ott nagyságrendileg feleannyian hullanak ki idő előtt a rendszerből, mint nálunk. Mindez egybecseng azzal a szintén aggasztó adattal, hogy a társadalmi mobilitás az Európai Unió országai között Magyarországon a legrosszabb. Az iskolák állami fenntartásba kényszerítésével önök azt ígérték, hogy csökkennek a különbségek, és a szegényebb családok gyerekei is esélyekhez jutnak. Mára az előbb említett adatok alapján is teljesen világos, hogy erre nemhogy nem került sor, de a helyzet egyre rosszabb, ahogy a PISA-eredményekből is láttuk. [[15.00]] Talán mondanom sem kellene, hogy azok a gyerekek, akik középfokú végzettség nélkül hagyják el a rendszert, később munkát is sokkal nehezebben fognak találni, és félő, hogy csak a tisztességes megélhetést nem biztosító közmunka lesz az egyetlen lehetőségük. Jelen pillanatban ez minden 8. fiatalra igaz. Mindezzel párhuzamosan magasabb a funkcionális analfabéták aránya is, ez most már közel 20 százalékos. Persze Balog Zoltán a miniszteri meghallgatásán azt is kétségbe vonta, hogy ez létezik, hiszen ahogy fogalmazott, ha valaki valamit el tud olvasni, az azt jelenti, hogy megérti. Amit tehát az Orbán-kormány oktatáspolitikája eredményezett, egyre távolabb van a tudásalapú társadalomtól, a XXI. század kihívásainak megfelelni képes, nemzeti öntudattal rendelkező, kreatív fiatalság nevelésétől. Mindezek alapján kérdezem államtitkár urat, hajlandók-e szembesülni a hibáikkal, és legalább az adatoknak elhiszik-e, hogy rossz irányba kormányozzák az oktatást. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Dúró Dóra képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ha egy-két adatot kivesz a többi közül, az lehet egy felszólalásra elegendő, de a valóság bemutatására kevésbé. Önök évek óta igyekeznek azt mondani, és ezt kórusban teszik az MSZP-vel, hogy ez a kormányzat igyekszik minél kevesebb érettségizőt képezni, hogy minél kevesebben fejezzék be a középfokú tanulmányaikat érettségi megszerzésével. Ezt mondják, és elég hangosan próbálják mondani akkor is, ha az adatok pontosan ennek ellenkezőjét mutatják. Hiszen, ha összehasonlítom, hogy 2012-ban és 2016-ban mennyien érettségiztek le, akkor azt láthatjuk, hogy a fiúknál 2,7 százalékos a növekedés, a lányoknál pedig 2,5. Átlagosan Magyarországon 2,6 százalékkal szereznek most már többen érettségit ebből a korosztályból, mint ahányan ezt öt évvel ezelőtt tették. Nőtt tehát egyértelmű mértékben, nagymértékben nőtt azok száma, akik megszerezték az érettségit, és ezeknek a fiataloknak a száma még inkább nőni fog. Hiszen a legutóbbi változások, a köznevelést és a szakképzést érintő változások terén az egyik legfontosabb előrelépés volt, hogy a 2016-17-es tanévben az új típusú szakközépiskolákban immáron 32 689 olyan tanuló kezdte meg a 9. évfolyamon a középfokú tanulmányait, akik a 11. évfolyam elvégzése után rögtön megkezdhetik az érettségire való felkészülést. Azaz szereznek egy szakmát, és a szakma után két évvel egy érettségit is meg tudnak szerezni. Ez az indoka annak, az ilyesfajta döntések az elmúlt hét évben és a jövőben is, hogy Magyarországon az ifjúsági munkanélküliség messze alulmarad mind az európai uniós átlagnál, pláne, ha még mediterrán országokkal hasonlítja össze, legfőképpen pedig attól a számtól marad el, ami 2010-ben volt jellemző a fiatalok munkanélküliségére. Nagyon nagy mértékben csökkent, kevesebb, mint a felére csökkent, többen szereznek tehát érettségit, többen tudnak elhelyezkedni. Ez köszönhető a kormányzat intézkedéseinek az elmúlt évekből. Ami a területi különbségeket vagy a fiatalok tudását, megszerzett tudását, úgynevezett kompetenciáját illeti, az országos kompetenciamérésben, amit a tavalyi évben is lefolytattunk, mint a korábbiakban is, az volt látható, hogy a 6. és 8. évfolyam között átlagosan szövegértésből 87 ponttal, matematikából 106 ponttal javult a korábbiakhoz képest a fiatalok teljesítménye. A 8. és 10. évfolyam között szintén javulás volt látható, szövegértésben 53 ponttal, matematikából is 24 ponttal; javult tehát a diákok eredménye. Ezáltal elmondhatjuk, hogy csökkent is a szakadék bizonyos diákok között. Ön hozott itt adatokat az oktatás kapcsán a kötelező tankötelezettségi korhatárral kapcsolatban. Csak azt felejtette el képviselő asszony elmondani, hogy mindeközben, ha ugyanezeknek a statisztikáknak egy másik oldalára lapoz, akkor ott azt találja meg, hogy a Magyarországon a magyar diákok által iskolában eltöltött évek vagy napok száma, és más országokban, ahol akár magasabb a tankötelezettségi korhatár, ugyanakkora. Tehát nem különbözik az iskolában eltöltött évek száma attól függően, hogy 16 vagy 18 éves kor a tankötelezettségi korhatár. Amikor Csehországgal, Lengyelországgal és Szlovákiával hasonlította össze az adatokat, akkor pedig azt felejtette el elmondani, hogy 2007-től kezdve ezeknek az országoknak messze az uniós átlag alatti lemorzsolódási vagy végzettség nélküli iskolaelhagyási statisztikái voltak. A magyar szám mozgása teljes mértékben megegyezik az uniós átlagmozgásokkal, ezzel szemben ennek a három országnak 2007 óta szignifikánsan más adatai vannak. Nehéz lenne összehasonlítani azt, ami immáron tíz éve más, mint Magyarországon. Ezeket az országokat hirtelen mégiscsak úgy állítja be, mint ha ugyanarról a nulla pontról indultunk volna, ugyanaz lett volna a kezdeti stádium, és ahhoz képest történtek volna a változások. Nem. Magyarországon az Európai Unióra átlagosan jellemző változások történtek ezen a területen is. Ettől függetlenül azt én is fontosnak tartom, hogy a végzettség nélküli iskolaelhagyás fontos kérdés, ezzel foglalkoznunk kell. Egy nagyon komoly középtávú stratégiát dolgoztunk ki, és ebben nyilván segít az is, hogy a pedagógusok bére, a nevelő-oktató munkát segítők bére igen nagy mértékben emelkedett. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem Dúró Dóra képviselő asszonyt, elfogadja-e az államtitkári választ.
Államtitkár Úr! Az önök kormányzása idején a korai iskolaelhagyás mértéke, a végzettség nélküli iskolaelhagyás mértéke növekedett. Ez tény. Az is tény, hogy a funkcionális analfabéták is egyre többen vannak, mióta önök kormányoznak. Balog Zoltán miniszter úr még ezt a tényt is letagadta, ennek a jelenségét is letagadta, nemhogy a probléma kezelésére tett lépéseket hangoztatta volna vagy mondta volna el válaszként. Én az Eurostat adatait mondtam, államtitkár úr. Az, hogy én ilyen hangerővel mondom, ezeket nem én találom ki, ezek tények, államtitkár úr. Az a feladata egy ellenzéki képviselőnek is, egyébként egy kormánypárti képviselőnek is, hogy a hibákra felhívja a figyelmet, és megoldási javaslatokkal éljen erre válaszul. És államtitkár úr, a mellé, hogy a fiatalkori munkanélküliség csökken Magyarországon, egy másik adatot kell odatenni: azt, hogy 78 ezer magyar gyermek született meg külföldön az elmúlt hat évben. Mindezek miatt a választ nem tudom elfogadni. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 105 igen szavazattal, 26 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Milyen változásokat hoz a 2018-as év a családok életében?” címmel. Szászfalvi László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Május 15-ét 1994-ben az ENSZ a családok nemzetközi napjává nyilvánította, amely felhíváshoz hazánk is csatlakozott. A kezdeményezés a figyelmet a családra, a társadalom legfontosabb intézményére irányítja. A család ösztönző erő, biztos háttér, menedék, energiaforrás. A család az a közösség, amely a legkilátástalanabb helyzetekben is megtart. Az elmúlt években a kormány számtalan intézkedéssel fejlesztette a családtámogatási rendszert. Ez természetesen találkozik a Kereszténydemokrata Néppárt legfontosabb célkitűzéseivel, amely szerint a család mint nemzetmegtartó egység támogatandó attól a ponttól, amikor két fiatal összeköti az életét, a gyermekvállaláson és a gyermeknevelésen át a többgenerációs nagycsaládokig. A tavaszi ülésszak kezdetén KDNP-s képviselőtársam mondott interpellációt és kérdezte miniszter urat a 2017. év kezdetéhez kapcsolódó családtámogatási változásokról, azon oknál fogva, hogy a gyermekvállalás ösztönözése, a demográfiai folyamatok megfordítása nemzeti sorskérdés. Minden ma befektetett forint sokszorosan térülhet meg a magyar családok életében és a magyar családokon át. A 2017. május 2-án benyújtott költségvetés értelmében 2018 januárjában havi 35 ezer forintra emelkedik a kétgyermekes családok havi adókedvezménye, így összesen már évi maximum 420 ezer forint kedvezményt kaphatnak. Továbbra is számíthatnak adókedvezményre az első házasok, és a fentiek mellett a kormány az otthonteremtési programmal is erőteljesen támogatni kívánja a családokat, amire 2018-ban még több forrás, 226 milliárd forint áll majd rendelkezésre. Tisztelt Államtitkár Asszony! A jövő évi költségvetés kijelöli az irányt, meghatározza a kormányzati prioritásokat. Éppen ezért kérdezem tisztelt államtitkár asszonyt, milyen további családtámogatási intézkedéseket tervez a kormány a családok életkörülményeinek javítása érdekében 2018-ban. Összességében mit hoz a 2018. esztendő a családok számára? Tisztelettel várom államtitkár asszony megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[15.10]]
Köszönöm, Szászfalvi képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Veresné Novák Katalin államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, ma van a családok nemzetközi napja, május 15-én, sőt május a családok ünnepe, a családok hónapja. Én viszont azt gondolom, hogy mindennap a családokat ünnepeljük, minden nap Magyarországon a családokról szól, hiszen mindennap azért dolgozunk, hogy a magyar családok érdekeit tudjuk a lehető legjobban képviselni, és hogy a magyar családok jólétét tudjuk növelni. 2010 óta ez a feladatunk, 2010 óta ezt tartjuk az egyik legfontosabb dolgunknak. 2010-ben egy valódi családbarát fordulatot hajtottunk végre, és azóta a kormányzati gondolkodást az jellemzi, hogy a családok érdekeit tartjuk leginkább szem előtt. Tekintettel arra, hogy most valóban a költségvetés tárgyalása következik, a 2018-as költségvetés tárgyalása, ennek apropóján említenék néhány olyan pontot, amely a 2018. évben is jelzi ezt az elköteleződésünket. 2018-ban a költségvetésben 1900 milliárd forint áll a családtámogatások céljára rendelkezésre. 1900 milliárd forint kizárólag közvetlenül a családok támogatását szolgálja a költségvetésben. Összehasonlításként mondom, hogy 2010-ben ez az összeg fele ekkora volt, tehát 8 év alatt duplájára tudtuk növelni a családok támogatására rendelkezésre álló költségvetési előirányzatot. Ez természetesen egy mutatószám, de talán jól mutatja az elköteleződésünket. A családtámogatásaink egyik nagyon fontos eleme a családi adókedvezmény, aminek az alapelve az, hogy szeretnénk a lehető legkevésbé megadóztatni azt a jövedelmet, amit munkával szereznek a gyermeket nevelő családok. Ezért a családi adókedvezményt a bevezetése óta, amit a mi kormányunk vezetett be, folyamatosan bővítjük, kiterjesztettük a járulékokra is, és most ismét egy bővítés következik, hiszen 2018-ban ismételten emelkedik a kétgyermekes családi adókedvezmény, most már havi szinten 35 ezer forintot tudnak megtakarítani a kétgyermekes családok, tehát minden hónapban nettó 35 ezer forinttal több marad a pénztárcájukban. A családi adókedvezmény teljes előirányzata így 316 milliárd forint lesz 2018-ban. Szintén az adókedvezményekhez tartozik a házassági adókedvezmény, amelynél egy újítás az, hogy most már akkor is a friss házasok igénybe tudják venni két évig ezt a kedvezményt, ha időközben gyermekük fogan. Ekkor párhuzamosan kapják a házassági és a gyermek után járó családi adókedvezményt. Szintén egy újdonság, illetve többletforrás az, amit a bölcsődék számára juttatunk, hiszen amellett, hogy a bölcsődében dolgozó szakemberek fizetését megemeltük, és a pedagógus-életpályába beemeltük a felsőfokú végzettségűeket, a középfokú végzettségűeknek is jelentősen tudtuk emelni a bérét, emellett fejlesztjük, bővítjük, jobban hozzáférhetővé és rugalmassá tesszük a bölcsődei rendszert, és a finanszírozását két és félszeresére emeljük az ideihez képest a jövő évben. Ez azt jelenti, hogy közel 37 milliárd forint áll majd erre a célra rendelkezésre, és igen, ez azt jelenti, hogy a fenntartóknak, az önkormányzatoknak vagy a civil fenntartóknak jobban megéri majd bölcsődét üzemeltetni, mint jelenleg. Kiemelném még a jövő év többleteiből a gyermekétkeztetést. Ez is egy nagyon fontos pont, hogy azt szeretnénk, hogy minél több gyermek tudjon háromszor vagy négyszer naponta ingyenesen étkezni. A gyermekétkeztetésre, a szünidőben, illetve az iskolaidőben lévő gyermekétkezésre most már közel 80 milliárd forintot fordítunk. Ez is két és félszeres emelkedés 2010-hez képest. Még egy ilyen pont a tankönyvellátás. A 9. évfolyamig kiterjesztjük jövő évtől fogva az ingyenes tankönyvellátást. Ez plusz 285 ezer gyermek családját jelenti, ami 40 százalékos emelkedés. Ennek köszönhetően több mint 1 millió gyermek fogja ingyenesen kapni már a tankönyvet a következő évben. Az is egy újdonság, hogy az anyasági támogatást azok is megkapják 2018. január 1-jétől, akik nem Magyarország közigazgatási határain belül vállalják a gyermeküket, illetve nem ott születik. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ez 64 ezer forint egyszeri összeget jelent. Tehát továbbra is azon dolgozunk, hogy a családokat a lehető legtöbb módon tudjuk támogatni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Veresné Novák Katalin államtitkár asszony. Megkérdezem Szászfalvi képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Asszony! A Fidesz-KDNP-kormány célja az, hogy Magyarország családbarát ország legyen. Ezért is döntött a kormány számtalan olyan irányban az elmúlt években, amelyek segítették a családjainkat. Azt hiszem, igazából véve egy kormányról az az igazi bizonyítvány, hogy a költségvetésben milyen előterjesztést tesz a kormányzat. Azt gondolom, amikor a költségvetési javaslatot látjuk, akkor azt láthatjuk, hogy valóban, a kormány ígérete szerint, ahogyan a családokat, a magyar családokat eddig is segítette, a következő esztendőben is úgy segíti, hogy egy lépést előre tehetnek. Öröm számunkra tehát, hogy a kormány költségvetési politikájában a családok, a családtámogatás prioritást jelent, ezért természetesen elfogadom államtitkár asszony megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Szászfalvi képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Hadházy Ákos, az LMP képviselői, interpellációt nyújtottak be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért titkolózik a Klebelsberg Központ?” címmel. Hadházy Ákos képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! 2013-ban 10 milliárd forint uniós és hazai költségvetési forráshoz jutott a Klebelsberg Központ jogelődje, a KLIK. A köznevelés az iskolában megnevezésű projektben olyan informatikai rendszer kiépítését vállalták, amely csökkenti az adminisztrációs terheket, és majd segíti a szakmai munkát. A projekt tervezett befejezésének időpontja 2015. december 31-e volt, de nem tudni, hogy mikor készültek el ezek a programok, ha egyáltalán elkészültek a fejlesztések, az viszont tény, hogy kifizették ezt a pénzt, mind a 10 milliárd forintot. Ebből körülbelül 850 millió forint volt a program. Az a kérdés, hogy mire fizették ki ezt a pénzt. A szóban forgó projekttel kapcsolatban korábban már találtam nagyon durva dolgokat. Találtam olyan teljesítésigazolást, kaptam olyan teljesítésigazolást, amelyeket ugyanazon a napon ugyanaz az ember írt alá, mint aki a tetemes hibalistát, és utána a 6 hónapos engedményt írta alá. Azonban újabb információkat is kaptam, és ezért szerettem volna megbizonyosodni arról, hogy valóban üzembe helyezték-e, használják-e ezt az új rendszert. Ismét adatigényléssel fordultam a Klebelsberg Központhoz és egyidejűleg az önök minisztériuma felé is. Hosszas és mérsékelten eredményes levelezés vette kezdetét, és most már fél éve, hogy sem az EMMI, sem pedig a Klebelsberg Központ nem ad igazán érdemi választ a kérdésre, hogy mióta és melyik iskolákban használják az új rendszert. Pölöskeinétől kaptam egy választ. Abban azt mondta, hogy létezik, működik a rendszer. Az első levélben azt mondta, hogy ez létezik és működik a rendszer, illetve azt mondta, hogy az iskolákban nem kell hogy működjön. Sajnos azt kell mondanom, mind a kettő hazugság. Az egyiket ők maguk cáfolták az elmúlt héten, amikor azt mondták, hogy nem minden eleme működik, majd egy része csak 2017. december 31-i. A másodikat pedig abban lehet tetten érni, hogy rendelkezésemre állnak az adatkérések, a specifikációk, amelyekben egyértelműen azt írják, hogy az iskolákban, intézményekben működniük kell ezeknek a programoknak. Azonban nem tudok arról, hogy működne. Számtalanszor, többször kértük volna, nagyon sok telefonnal próbáltuk megkérni, hogy hadd nézzük meg működés közben ezeket a rendszereket. Szeretném elhinni, hogy működnek. Most a sajtótájékoztató után kaptam egy időpontot, hogy majd két hét múlva esetleg az igazgató jelenlétében betekinthetek. Ez az informatikai rendszer, mint mondtam, 850 millió forintba került, és okkal merül fel a gyanú, hogy nem működik. Ha mégis működne, akkor miért nem nézhettem meg fél évig működés közben ezt a rendszert? Tisztelt Államtitkár Úr! Egyértelmű és világos választ szeretnék arra kérni, hogy hány iskolában és mióta működik rendeltetésszerűen a több száz millió forintból létrehozott integrált informatikai rendszer, és melyek ezek az iskolák. Ha beigazolódna a gyanú, hogy mégsem építették ki a rendszert [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , ezek szerint ezek a pénzek elfogytak, indul-e vizsgálat? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt kérjük képviselő úrtól, hogy ön se titkolózzon, és majd segítse azt a munkát, amelynek során kiderül, hogy azok a dokumentumok, amelyeket ön felmutatott a sajtótájékoztatóján, hogyan nem lelhetők már fel a Klebelsberg Központban, hogyan kerültek ki a Klebelsberg Központból, és úgy látszik, önnél megvan, de a projekt gazdájánál pedig nincsen. Ez egy nem szokványos dolog. Ezt úgy hívják, hogy adatlopási ügy, amikor olyan adatok kerülnek az ön birtokába, amelyekre felhatalmazást nem adott az adatgazda, nem is közérdekű adatok, és hiányoznak abból a rendszerből, ahol ennek elvileg lennie kellene. Bízunk benne, hogy a KLIK feljelentése nyomán ezekre a kérdésekre is választ kapunk. Ön pedig, mint arra célzott is, május 24-én saját maga, a saját szemével győződhet meg arról, hogy miként működik az a rendszer, amelyre ön kíváncsi volt a korábbiakban, a sajtótájékoztatóján, a levelezésében és most is. [[15.20]] Ebben a projektben egyébként mind módszertani fejlesztésre sor került, mind intézményfejlesztési részre sor került, partnerségi, szervezetfejlesztési és informatikai feladatokat egyaránt megvalósítottak. Nincs olyan sajtótájékoztatója vagy interpellációja, tisztelt képviselő úr, amelynek során valakibe ön bele ne rúgna, lehetőség szerint több tízezer fős csoportokra kell gondolni. Ebben a projektben is összesen 11 ezer pedagógus vett részt, állami fenntartású általános iskolák pedagógusainak közel a hatodát vontuk be ebbe a tevékenységbe, több milliárd forint volt az a díj, amit nekik kifizettünk, és úgy gondoljuk, hogy ez egy jó beruházás volt, hiszen 15 ezer diák vett részt ezeken az alkalmakon, 800 különböző fejlesztő eseményt tartottak ebből az összegből ezek a pedagógusok. De úgy gondoljuk, hogy abban a 315 állami fenntartású intézményben is jó befektetést tettünk, ahol különböző módszertani innovációt segítő eszközöket vásároltak meg. 48 ezer ilyen eszközt vásároltak meg. Ezek ott vannak az iskolákban, de a partnerségi és hálózatosodási modulban is úgy gondoljuk, hogy jó, hogy 200 iskola kapott 14 ezer különböző olyan eszközt, amelyekkel a programot meg tudta valósítani. Ha összességében nézem, hogy kik kaptak fejlesztő terápiás eszközt, természettudományos eszközt, könyvet, nyelvkönyvet, játékot, sportszert, hangszert, laptopot vagy más informatikai eszközt, akkor azt látjuk, hogy összességében 432 ezer ilyen eszköz került ki 171 állami oktatási intézménybe. Ez azt jelenti, hogy ha mindenki csak egyet kapna vagy egy jutna rá, akkor szinte minden második általános iskolás gyermekre jutna egy ilyen eszköz, ami ott van az iskolákban, és segíti az ott dolgozók munkáját. Ahogy arra ön is célzott, tisztelt képviselő úr, egy régebbi levelezésben van, március 9-én önnek egy nagyon részletes tájékoztatást adtak a Klebelsberg Központ munkatársai. A használatbavétellel kapcsolatos ütemezést is elmondták tájékoztatásként, amelynek a végső dátuma valóban 2017. december 31. A fenntartók számára épített informatikai rendszer pedig nyilván a fenntartóknál fut, és nem fenntartott intézményekben, az iskolákban. Ezt kérem, vegye tudomásul. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. Természetesen nem tudom elfogadni, hiszen egyetlenegy kérdés volt, azt kérdeztem, hogy hány iskolában mióta működnek rendeltetésszerűen ezek a programok. Ezek olyan programok, amelyek adatbekérő programok, beszerzőprogramok, HR-programok, minden specifikáció rendelkezésre áll, mindegyikben azt írja ki, minden ajánlatot úgy kértek, és teljesen logikus is az, hogy ezek az iskolában is vagy minden tanárnál, vagy pedig az intézményvezetőknél működnek. Teljesen logikus, hogy ezek működjenek, hiszen csak onnan juthatnak be azok az adatok, amelyeket majd a központ elemez. Nyilvánvalóan ezt a pénzt, ha ezek nem létesültek meg [[Dr. Rétvári Bence: Nem létesültek meg?]] , és kifizették ezeket a pénzeket, az egyértelműen hűtlen kezelés. Hiszen úgy fizettek ki pénzeket, hogy nem kapták meg azt, amit szerettek volna kérni. Ezt megerősítette ön is. Arra pedig én is nagyon kíváncsi vagyok, hogy hol vannak ezek a dokumentumok, amelyek egyébként nyilvánosak, európai uniós beszerzések dokumentumai. Ha ezek elvesztek valahogy a KLIK-ben, az tényleg borzasztó nagy baj, úgyhogy nagyon örülök, ha ki fog derülni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Képviselő úr az államtitkári választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 105 igen szavazattal, 30 ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Demeter Zoltán, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Hogyan segíti a kormány a válságövezetben élő keresztény fiatalokat?” címmel. Demeter Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A keresztény közösségek szempontjából válságövezetnek számító régiókban az oktatáshoz való hozzáférés esélyei, bátran mondjuk ki: nagyon rosszak. Ezen térségekben az oktatásból kiesett fiatalok magas számaránya a jövőben komoly gazdasági nehézségeket hordoz magában. A közel-keleti egyházi vezetők magyarországi látogatásaik alkalmával is jelezték, hogy olyan támogatásra van szükségük, amelyek közösségeik helyben maradását segítik elő. A válságövezetekben, elsősorban a Közel-Keleten, a nyílt háborús konfliktus felszámolását követő újjáépítésben, meggyőződésem, hogy nemzetközi szerepvállalás szükséges. Az anyagi környezet újjáépítése mellett a társadalmakat is fel kell készíteni a békés viszonyokhoz történő újbóli alkalmazkodásra, amelynek elsődleges eszköze az oktatás. Sőt, az anyagi erőforrások mellett a konfliktusokban széthullott közösségeknek biztosítani kell a képzési kapacitásokhoz való hozzáférést is. Örömömre szolgál, hogy ezen a kilátástalan helyzeten Magyarország Kormánya az „Ösztöndíjprogram keresztény fiataloknak” elnevezésű munkatervvel kíván segíteni. A diszkriminált keresztény közösségek fiataljai számára biztosított ösztöndíj lehetőséget nyújt magyarországi felsőfokú tanulmányok elvégzésére, hogy az itt megszerzett szaktudás birtokában hazájukba visszatérve hozzájáruljanak közösségeik megerősödéséhez és természetesen járuljanak hozzá közösségeik gazdagításához is. Mindezek alapján tisztelettel kérdezem államtitkár urat: hogyan segíti a kormány a válságövezetben élő keresztény fiatalokat? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Demeter képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Magyarország a Hungary Helps program keretében igyekszik valóban helybe vinni a segítséget. Mi egy okos segítséget kívánunk nyújtani minden olyan ország, minden olyan közösség számára, akik nehéz helyzetbe kerültek elsősorban a közel-keleti térségben. Én magam is jártam ott, több napot töltöttem Irakban. Találkozva helyi vezetőkkel, egyházi, világi vezetőkkel egyaránt, mindegyikőjüktől megkérdeztem, hogy kell-e abban segítség a közel-keleti csoportoknak vagy nekik, akik ott élnek a Ninivei-fennsíkon vagy annak a környékén, hogy Európába jussanak és Európában képzeljék el a jövőjüket. Mindegyikőjük egyértelműen és határozottan azt mondta, hogy nem. Ők nem abban kérik a nyugati országok segítségét, hogy tömegesen Irakból és más országokból Európába telepítsük az ottani családokat, hanem abban kérik a nyugati államok segítségét, hogy biztonság legyen a térségben, hogy betartsák a jogszabályokat, és hogy legyen jövőképe az ott élő embereknek. A jövőkép lerombolásában pedig vérmérséklettől függően mondták el a nyugati államok felelősségét. Itt nem Magyarországra gondoltak, hanem más észak-atlanti államokra, akik viszont a térség destabilizálása kapcsán nagy-nagy hibákat követtek el. Nem az Európába telepítés tehát az, amit kértek, hanem három fő iránya volt. Mindegyik vezető az elsődlegesnek és legfontosabbnak az oktatási segítséget tartotta. Ezért indítottuk el ezt az ösztöndíjprogramot is, amelyre a képviselő úr célzott, és ezért indítottuk el az erbíli iskola építését, ahol már a falakat is folyamatosan felhúzzák, és bízunk benne, hogy a következő tanévben már ott tanulhatnak a diákok. Azért tartják fontosnak ezek a vezetők az oktatási intézmények fejlesztését elsősorban, mert így nem kallódnak el a fiatalok, hiszen sokan több száz vagy akár ezer kilométerre élnek a saját eredeti szülőföldjüktől, nem járnak napközben iskolába, ha pedig nem járnak iskolába, könnyen elkallódnak, radikalizálódnak, és nem szerzik meg azt a tudást, amivel később munkát tudnak vállalni. A második ilyen fontos volt az egészségügyi segítség. Ezért segíti Magyarország a Szent József Kórházat is félévnyi gyógyszerkészlettel, amelyről Magyarország Kormánya már korábban döntött; illetve igyekszünk a Máltai Szeretetszolgálat segítségével a nemzetközi fejlesztési alapból is egy észak-szíriai külvárosi, ottani egyházi fenntartású kórház újjáépítésében segítséget nyújtani. A harmadik fontos dolog, amelyet ezek a vezetők a következő nemzedékek szempontjából is fontosnak tartottak, az pedig a házak, a települések újjáépítésében való segítség. Ha egy településről elmentek az ott lakók, és azt látják csak a hírekben, hogy azokat lerombolták, kifosztották, sőt a keresztények épületeit még inkább, hiszen azokat sok helyen megjelölték az N betűvel, mint a Názáreti követőit, éppen ezért a büntetőjogi védelem nem terjed ki azokra az épületekre, ott szabadon lehetett fosztogatni, gyújtogatni, rombolni. Nos, tehát, ha valaki csak ezt látja a híradóban, nagyon nehezen indul vissza egy menekülttáborból az eredeti településére. Ezért döntött úgy Magyarország Kormánya, hogy egy települést, Telskof települését, amely korábban száz százalékban keresztények által lakott település volt, újjáépít. [[15.30]] És ha összehasonlítjuk, hogy mennyibe kerül, akár csak ha anyagi szempontból nézem, bár ez itt másodlagos az emberi szempont mögött, mennyibe kerül valakinek az Európában való életkezdését segíteni, és mennyibe kerül az elsősorban kért, saját szülőföldjén való segítséget igénybe venni, akár ötvenszeres különbséget is látunk az Európai Bizottság által kilátásba helyezett egy főre eső büntetés és aközött, hogy mennyibe kerül egy házat felújítani. Ebből is látszik, hogy az okos segítség az, ami helyben segít, és ezt próbálja Magyarország is megtenni. Vannak tehát a segítségnyújtásaink között ápolási jellegűek és más jellegűek is. Ha viszont megnézzük, hogy az ösztöndíjprogramban mik voltak az ottani közel-keleti vezetők által jelzett és az ösztöndíjprogramban meghirdetett leginkább népszerű szakok, amelyekre az ösztöndíjat fogjuk adni, az a betegellátás, a gyógyszerészet, a gépészmérnöki tevékenység, olajmérnöki, gázmérnöki szakok. Mind olyanok, amelyek az újjáépítésben, ennek a térségnek a gazdasági fellendítésében szerepet játszhatnak. Bízunk benne, hogy ez a százfős keretszám csak a kezdet, és Magyarország minden közel-keleti ország számára valóban okos segítséget helyben tud nyújtani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem Demeter képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm államtitkár úrnak a válaszát, és nagyon örülök annak, hogy a magyar kormány valóban segíti a válságövezetben élő keresztyén fiatalokat, és örülök, hogy ezt nemcsak az oktatás területén teszi, hanem az egészségügy területén is, sőt az újjáépítés területén is. Azonban elszomorítónak tartom a XXI. században azt, hogy valakit a vallási hovatartozása miatt vagy a keresztyén hite miatt üldöznek és megbélyegeznek, és én magam is találkoztam már itt a parlamentben több ilyen fiatallal, és a személyes beszélgetések megerősítettek abban, hogy igenis nagyon határozott segítséget kell nyújtani. Örülök, hogy ebben Magyarország élenjár, és jó lenne, ha az Európai Unió tagállamai is bizonyságot tennének keresztyén értékrendjükről. Köszönöm, a választ elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, jegyző úr interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „A nyugdíjba vonulók miért nem tarthatják meg az adókedvezményeiket bizonyos betegségeik után?” címmel. Gúr Nándor képviselő urat, jegyző urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha valaki dolgozik, aktív korú, mondhatjuk, picivel könnyebb a helyzete, mint ha nyugdíjba megy, és ugyanabban a betegségben szenved akkor is. Miért? Hát egyszerűen azért, mert az aktív kor léte kapcsán gyakorlatilag a megkeresett jövedelméhez illesztetten adójóváírásokat érvényesíthet bizonyos esetekben, bizonyos betegségek kapcsán. Ezek az adókedvezmények a nyugdíjba vonulás pillanatában nyilván megszűnnek, ha az ember munkatevékenységet nem végez, hanem nyugdíjasként éli az életét. A betegség viszont marad, a betegség nem szűnik meg. Ráadásul nyilvánvaló, hogy az életkereset viszonylatához illesztetten a nyugdíj mértéke nem több, hanem kevesebb. Tehát egyfajta kétszeres hátrány alakul ki e tekintetben. Akár 75-80 ezer forintos évi kiadástöbblettel is kell számolnia ez esetben ezeknek az embereknek. Ha példákat nézünk, akkor adókedvezményt kaphat, mondjuk, az az ember aktívkorúan, mármint munkatevékenységet végzőként, aki laktózintoleranciával bír, tehát nem rendelkezik ellenálló képességgel, vagy lisztérzékenységgel bír, de mondhatjuk azt is, hogy a szénhidrát-anyagcserezavaros helyzettel megáldott emberek is ugyanebben a szituációban vannak. Ilyen például az első- meg a másodfokú cukorbeteg is. De még egyszer: ez az aktív korban igaz. Akkor, ha elérte a nyugdíjkorhatárt és nyugdíjba vonult, akkor nyilván az adójóváírás lehetősége megszűnik a számára. Kedvezmény csak az adóköteles jövedelmek után érvényesíthető. Mi a válasz ma erre a kérdésre? A válasz ma erre a kérdésre igazából az, hogy a helyi önkormányzatok oldják meg ezt a kérdést. A helyi önkormányzatoknak áll rendelkezésre bizonyos típusú forrás, ami gyakorlatilag ezeknek a kérelmeknek a kielégítésére szolgálhat. Ők - mármint a helyi önkormányzatok - saját hatáskörben dönthetnek ezekről a kérdésekről. Csak hát általában az a helyzet, hogy a helyi önkormányzatoknak a kötelező feladatok ellátására sincs meg a forrásfedezete a kormány részéről, ilyen értelemben elég nehéz helyzetbe kerülnek. A kérdés ilyen értelemben nagyon egyszerű, és nagyon világos választ szeretnék kapni e tekintetben, államtitkár úr. Mint mondtam, azzal, hogy az aktív kor befejeződik, és kezdődik a nyugdíjas időszak, azzal, hogyha az aktív korban adott volt a betegség, a nyugdíjkorban nem szűnik meg mindez. Azt szeretném tudakolni, hogy mikor fognak olyan helyzetet teremteni, hogy a nyugdíjba került emberek ne veszítsék el a korábban megszerzett úgymond jogosultságukat az adókedvezmény révén, még ha más jogcím alatt kapják is meg. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! 2012-ben a Fidesz-KDNP által elfogadott törvényre volt szükség ahhoz, hogy biztosítsuk a nyugdíjaknak az adómentességét. Ön arról beszélt, hogy milyen jó lenne, ha adókedvezményt vagy valami hasonlót kapnának a nyugdíjasok bizonyos tekintetben, de mi inkább azt mondtuk, hogy semmiképpen ne adóztassuk meg a nyugdíjakat, ne terhelje semmilyen adó a nyugdíjat, 2012-ben erre garanciát adtunk. Szemben az önök idejével, akik nemcsak hogy elvettek egyhavi nyugdíjat, ami szintén, ha valaki beteg, akkor eléggé hiányozhat azokból a gyógyszerköltésekből, amelyet akkor sokkal magasabb értékben kellett költeniük, mint most, hiszen akkor nem volt sem vaklicit, sem nem volt semmilyen más olyan gyógyszerárletörő mechanizmus, amely most már összességében tízmilliárdos nagyságrendben óvja a nyugdíjasok és a betegek pénztárcáját. Nos, tehát akkor mind az egyhavi nyugdíj azért hiányzott a gyógyszerek elköltésére félretett keretből az egyes nyugdíjasoknál, mind pedig a nyugdíj megadóztatása egy olyan veszély volt, amely továbbcsökkentette a jövedelmeket. Természetesen, ha valaki a nyugdíj mellett mint saját jogú nyugdíjas dolgozik, akkor fennáll a lehetősége minden kedvezményt érvényesíteni. De mi fontosnak tartottuk azt, hogy a szocialistákkal szemben ne adóztassuk meg a nyugdíjat; amelyik nyugdíjas a szocialistákra szavaz, azt kockáztatja, hogy ők újra bevonják az adóztatási körbe a nyugdíjakat. Ezzel szemben a szociális ellátórendszerben számos olyan más ellátási forma található, amely mind a fogyatékosságban, mind a tartós betegségben, mind az egészségkárosodásban szenvedő személyek számára biztosított, és a nyugellátásban részesülők számára is adható. Hogy ebből kettőt kiemeljek önnek, az egyik a fogyatékossági támogatás, amelyhez semmilyen keresőtevékenység-korlát nem kapcsolódik, nyugellátás mellett is igénybe vehető, sőt bármilyen időtartamban jövedelemkorlát nélkül is folytatható mellette keresőtevékenység. A másik ilyen, amit ön is ismer, hiszen ez egy nagyon széles körben igénybe vett lehetőség, természetbeni ellátás, a közgyógyellátás, amely olyan természetben nyújtott támogatás, amely a szociális biztonság védelmének, illetve megőrzésének célját szolgálja azzal, hogy a rászorultak részére az egészség megőrzésével és a betegséggel összefüggő kiadásokat kompenzálja. Az alanyi közgyógyellátás megállapításához pedig semmifajta jövedelemvizsgálatra nincs is szükség, a szociális igazgatásról szóló törvényben foglalt feltételek teljesítése esetén pedig az aktív korú személyekkel azonos módon a nyugdíjasokat is megilleti ez a természetben nyújtott ellátás. És azért azt megjegyezném, hogy aki fogyatékossággal éli az életét vagy egészségkárosodott, azok számára nyilván az utazási kedvezmények is ugyanolyan mértékben járnak, akár nyugdíjas, akár nem nyugdíjas. Ön azt mondta, hogy az önkormányzatok települési támogatásból tudnak rendkívüli szociális támogatást adni, és erre nincsen forrásuk. Olyan szempontból nem is kell hogy legyen forrásuk, hogy erre több mint 30 milliárd forintot a központi költségvetésből biztosítunk. Tehát az önkormányzatoknak nem saját bevételből kell, hanem a központi költségvetésből biztosított 30 milliárd forintból lehet ezeket kigazdálkodni. Ez egy bőséges forrás, azt hiszem, a szociális juttatások nyújtásához; ilyen ráadásul 2010 előtt nem volt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem Gúr Nándor képviselő urat, jegyző urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. A központi költségvetés 30 milliárd forintja, amire ön hivatkozik, nemhogy bőséges, hanem messze kevés. Messze kevés. Nézze, államtitkár úr, ha cinikus akarnék lenni, akkor azt kérdezném, hogy minden hülyeséget, sületlenséget ön felolvas, amit ön elé tesznek? [[Moraj a kormánypártok soraiból.]] De nem akarom ezt tenni, mert nem tud rá válaszolni, tehát vegye tárgytalannak a kérdésemet. Inkább szívesen hallgattam volna azt, hogy az elmúlt 7 év történése miről szólt az egészségügyet érintően, nem az egészségügy kifosztását, nem a kifosztását, hanem a fejlesztését érintően. Na, önök ezt tették, a kifosztást! Tudja, amikor ma Magyarországon 50 ezer forint alatt nagyjából 450 ezer teljes jogú nyugdíjas meg nyugdíjszerű ellátott él, akkor azt gondolom, hogy az a kérdés, amit én önnek feltettem, az teljes joggal fogalmazódott meg, és igazából nem oda kellene eljutni, ahová önök el akarnak, hogy még a 75 év felettiek onkológiai ellátását is meg akarják szüntetni. Egy szó, mint száz: a betegség a nyugdíjba vonulással nem szűnik meg, erről kellene gondoskodni önöknek, ezt kellene támogatni, ennek a megelőzését! Elnök úr, köszönöm szépen. [[Dr. Józsa István: Így van! Taps az MSZP soraiból.]] [[15.40]]
Köszönöm, képviselő úr. Képviselő úr a választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 100 igen szavazattal, 31 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Hány család marad az út szélén?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Trócsányi László igazságügyi miniszter felkérésére Völner Pál államtitkár úr fog válaszolni. Öné a szó, Z. Kárpát Dániel képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Minden áldott évben a kilakoltatási moratórium lejártát követő hetekben-hónapokban végeláthatatlan vitákat folytatunk azt illetően, hogy a Jobbik rendre számon kéri önökön azt, hogy egyre több és több kilakoltatással találkozunk, és sajnos nagyon sok esetben a kormányzat béna kacsaként viselkedik. Jelen pillanatban is a végrehajtók azok, akik egész egyszerűen nem tudnak több ingatlant elpasszolni a piacon, de nem a kormányzat helyes cselekvési terve szab gátat a hasonló folyamatoknak. Éppen ezért, államtitkár úr, az első konkrét kérdésem, és kérem, válaszoljon erre pontosan, szám szerint, hogy hány kilakoltatásra számít még Magyarország Kormánya idén, tehát hány hasonló eseményhez adja a nevét, hiszen önök a nevüket adják ehhez mindazzal a programmal, amit letettek az asztalra. Példának okáért azzal, hogy a Nemzeti Eszközkezelő érezhetően nehezebben és döcögősebben köt szerződést emberekkel - ez a megkötött szerződések számában is tükröződik -, mindemellett nem látjuk a költségvetési források megfelelő szinten történő elkülönítését azon eszközkezelő számára, amely végleges megoldást magyar embereknek nem nyújt. Átmeneti segítséget nyújthat azáltal, hogy elveszi az illető ingatlantulajdonát, ő bérelheti a saját lakását a továbbiakban, de engem kimondottan megijesztettek azok az államtitkári kiszólások, amelyek értelmében a Fidesz-KDNP szerint Magyarország legnagyobb bérlakásprogramja jelen pillanatban a Nemzeti Eszközkezelő. Tehát önök egy bérlakásprogramként tekintenek kvázi arra, hogy a bűnöző bankok bűneit helybenhagyják, legalizálják, aztán elveszik magyar emberek ingatlantulajdonát, és nem tudom, hogy milyen körülmények között, de talán majd átjátsszák ezeket az ingatlanokat a piacon bérlakás formájában másoknak. Ezzel szemben a Jobbik nemcsak a költségvetés vitájában, de minden szinten leteszi az asztalra azt az igényét, hogy egy állami hátterű otthonteremtési és bérlakásépítési programra van szükség, nemcsak a szerencsés társadalmi osztályoknak és onnan fölfelé - CSOK-kal, 10 milliós kedvezménnyel, egyebekkel -, hanem elérhető számú, mennyiségű és árú bérlakás biztosításával, akár tömeges építésével. Hiszen, államtitkár úr, a másik konkrét kérdésem, hogyan kívánja ön kigazdálkodhatóvá tenni Magyarországon azt, hogy egy átlagos fiatal vagy az életét elkezdő magyar ember nagyvárosban 130-150 ezer forint plusz rezsit fizessen egy bérelt lakásért. Nonszensz, hogy az önök válasza erre az, hogy a magyar ember jobban szereti a tulajdonolt ingatlant. Persze, hogy jobban szereti mindenki az ingatlantulajdont, de fájó bérlakásínség van a magyar piacon. Adódik tehát a másik konkrét kérdésem: az otthonteremtési válságot, amiből a devizahitelezés problémája is részben ered, hogyan kívánja ez a kormány orvosolni? Nem a tízmilliós kedvezményekre gondolok, hanem kimondottan fiatalok, kimondottan középosztálybeliek vagy akár nehezebb sorban élők számára, hiszen ezen kérdések megoldása nélkül Magyarországon a kivándorlás is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] tovább pörög, de alapvető problémáink sem rendezhetőek. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, az ön által felvetett kérdések lényegesen meghaladják egy interpelláció kereteit, de néhány, írásban is jelzett témában még szívesen válaszolok. A forintosítással lényegében a hitelezők egy jó részén tudott segíteni a kormányzat, tudjuk, hogy ma is magasabb a svájci frank árfolyama, mint amin ez történt. Figyelembe kellett vennünk itt a kúriai döntéseket, és gyakorlatilag a Nemzetgazdasági Minisztérium becslése alapján a háztartások csak ezzel a történettel 100-200 milliárd forint törlesztőrészletet takaríthattak meg. A középárfolyam bevezetett alkalmazása szintén ebbe a körbe tartozik, és amit képviselő úr is említett, a 2011 tavaszán meghirdetett otthonvédelmi akcióterv keretében a Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. létrehozta a Nemzeti Eszközkezelőt azzal a céllal, hogy a magyar állam nevében ne elvegye ezeket a lakásokat, hiszen ezeket nem elvesztették a tulajdonosok, hanem éppen hogy megmentette részükre, hogy bérlőkként a saját otthonaikban tudjanak maradni, és gyakorlatilag ezeknél a kellő fedezetet biztosította arra, hogy hosszabb távon a szociálisan rászorult hiteladósok lakhatását a piaci bérleti díjaknál jóval alacsonyabb bérleti díjak fizetésével megoldhatóvá tegye. A Nemzeti Eszközkezelő-program 2012-es indulása óta folyamatosan, 2017 márciusáig 29 236 lakóingatlant vásárolt meg az állam javára az eszközkezelő, és több mint 40 ezer kérelmet fogadott be. A folyamatosságot és az egyenletességet a kormány azzal biztosította, hogy a jogosultsági feltételeket 2012-től évről évre a gyakorlati tapasztalatokhoz igazította, hogy a leginkább rászoruló és a leginkább végrehajtással fenyegetett hiteladósok körét érintse ez az eljárás. A magáncsődeljárás szintén azt a lehetőséget nyújtja állami támogatással, hogy az adósságaik rendezésére az adósok lehetőséget kapjanak. Törlesztési támogatást kapnak, amelynek havi összege a 25 ezer forintot is elérheti, és ez öt éve már folyósítható. Az adósságrendezési eljárásban részt vevők száma, ha mérsékelten is, de növekszik, jelenleg 835 kezdeményezett eljárásról van tudomásunk, ez több mint 2 ezer főt érint. A jelenlegi eljárásokban már 1832 fő vesz részt. Az eddigi ügyek száma alapján célul tűztük ki, hogy a hitelezők és az adósok érdekeltebbek legyenek a magáncsődeljárásban. Bemutatjuk a jogi lehetőségeket, persze ezek attól függenek, hogy mennyire vannak túladósodva az adósok, időszakiak-e a pénzügyi problémáik, vagy pedig szabályozott eljárás keretei között önmagában már nem tudja az adósságot megfizetni, sem a fizetőképességet megnyerni, ha nem segít be az állam. Az elmúlt két év tendenciáit figyelembe véve 2017-ben várhatóan 4300-4500 között lesz a végrehajtással érintett ingatlanok száma. A bírósági végrehajtásról szóló törvény 2017. március 21-én ezért módosítással hatályba lépett, amelynek a hatásait még nem tudtuk felmérni az eltelt időszak rövidségére tekintettel. A sikeres árverések számát és a kilakoltatások számát ez jelentősen befolyásolni fogja, s lényegesen mérsékelheti 2017 vonatkozásában az önök által vizionált növekvő tendenciát. Kérem a tisztelt Házat, illetve képviselő urat, hogy a válaszomat fogadja el. Köszönöm. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Völner államtitkár úr. Megadom a szót Z. Kárpát Dánielnek, és kérdezem, hogy…
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elképesztően szórványos taps is jelzi, hogy bizony kellemetlen ez a téma a kormány számára. Én államtitkár úr felé elismerésemet fejezem ki, hogy legalább az egyik feltett kérdésemre megpróbált válaszolni, és elismerte, hogy ez a kormány az érintett időszakban több mint 4 ezer magyar ember lakásának a lehetséges kiürítéséhez járul hozzá azzal az abszolút elhibázott cselekvési programjával, amit hazug alapokra helyez. Hiszen, államtitkár úr, önöknek nem mondta a Kúria azt, és nem is utalt erre, hogy piaci árfolyamon forintosítsák ezeket az úgynevezett hiteleket, ne állítsanak ilyet, mert nem történt ilyen. Önöket senki nem hatalmazta fel arra, hogy aki 165 forinton vette fel az úgynevezett hitelét, annak 256 forintos, majdnem piaci árfolyamon váltsák ezt át. Önök egy százmilliárdos kifosztó mechanizmust legalizáltak, önök legalizálták a bankok kifosztó eljárását, és ennek bizony meglesz a következménye nemcsak azáltal, hogy elvesztették az érintett polgárok szavazatait, de önök ezzel hozzájárultak a gazdaság kiszárításához, az otthonteremtési válsághoz [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , kivándorlási kényszerbe taszítottak magyar embereket, mindez pedig megbocsáthatatlan történelmi bűn.
Képviselő úr, kérdezem, hogy elfogadja-e a választ.
Nem fogadom el a válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Nem fogadja el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 101 igen szavazattal, 31 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[15.50]] Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet és Ikotity István, a Lehet Más a Politika képviselői, interpellációt nyújtottak be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem biztosítanak kiszámítható feltételeket a diákoknak, miért jogsértő az érettségi?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az érettségi szabályok folyamatos variálásával a Fidesz-KDNP-kormány nehéz helyzetbe hozza a diákokat. A változtatások különösen sújtják a szakképzésben részt vevő fiatalokat. Vannak olyan intézkedések, amelyek csak hosszabb távon fejtik ki negatív hatásukat, ilyen a közismereti tárgyak kivonása az egyébként megtévesztő névvel illetett szakgimnáziumokból. A földrajz, fizika, kémia, biológia tárgyak oktatását részben összevonták egy úgynevezett komplex természettudományos tárgy elnevezéssel illetett tárgyba, amely a kormány állításával ellentétben nem valamiféle modern és innovatív megközelítése e tárgyak oktatásának, hanem egy óraszűkített, lebutított forma. A szakgimnáziumba járók csak a szakmájukhoz kapcsolódó tárgyakat tanulhatják rendesen, mást nem, így később érettségizni is csak legfeljebb nagy nehézségek árán tudnak majd belőlük. Az általános irányú továbbtanuláshoz erre szükség van mindenképpen. Igaz, akiket ezzel a tudáscsökkentő intézkedéssel sújtanak, azok csak évek múlva érettségiznek. Viszont az idei érettségi is tartogat kellemetlen meglepetéseket a most végző diákoknak. Februárban az oktatásügyi ombudsman is jogsértőnek találta, hogy csak négy hónappal az érettségi előtt derült ki, miből fognak pontosan vizsgázni, melyik az az ötödik érettségi tárgy, amelyből vizsgáznak a szakképzésben részt vevők. A kötelező szakmai érettségi követelményei decemberben váltak nyilvánossá. A felkészülést a tanárhiány, a helyettesítések, az átszervezések nehezítették. Az oktatási jogok biztosa szerint még idén év elején lehetett volna orvosolni a problémát egy törvénymódosítással. A sürgős eljárást egyébként pontosan ilyen helyzetekre kellene használni, amikor a diákok érdekeit szem előtt tartva kell korrigálni valamit gyorsan. A kormány sajnos rutinos jogsértőnek számít az érettségi lebonyolításával kapcsolatban. Az állandó változtatások miatt korábban sem sikerült nyugodt és kiszámítható felkészülési időszakot biztosítaniuk a végzős diákoknak. Tavaly azt kértük számon, hogy az agrárképzési területre jelentkezők számára a felvételi hajrá kellős közepén léptették életbe a módosításokat, ami a választható tárgyakkal kapcsolatos követelményeket illette; de a nemzetiségi nyelvű érettséginél is menet közben változtattak a szabályokon. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért variálnak állandóan az érettségi felkészülés kellős közepén? Miért nem biztosítanak kiszámítható feltételeket a diákoknak? Ki a felelős a jogsértésekért? Mi a garancia arra, hogy a jövő évi érettségi időszakban nem hoznak újabb végzős osztályokat hátrányos helyzetbe hozó változtatásokat? Várom a válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha visszapörgetnénk egy kicsit az idő kerekét, és tavaly februárban állnánk ugyanitt, akkor ön arról szónokolt, hogy teljes mértékben megértik az ellenzéki pártok az utcára vonuló pedagógusokat és a szülőknek az ellenérzéseit, hiszen túlságosan leterheltek a diákok, és csökkenteni kell azt a tananyagot, amit a diákoknak leadnak, csökkenteni az óraszámot, csökkenteni az anyag mennyiségét, mert ez elfogadhatatlan, hogy a diákok délután is milyen leterhelésnek vannak kitéve. Majd, ha ma nézi önt ugyanígy valaki, akkor azt látja, hogy túl keveset tanulnak a diákok, miért nincs több tananyag az iskolákban, miért nem akarnak többet átadni az órákon, ami azt jelenti, hogy nyilván több óra lenne, hosszabb tankönyvek, nagyobb leadandó tananyag. 14-15 hónapon belül tehát ugyanazt és annak az ellenkezőjét is követelik az ellenzéki pártok - ez csak azért van, mert nincs egy saját jövőképük arról, hogy pontosan mit szeretnének a magyar oktatásügyben. Ezért, ha úgy érzékelik, hogy az emberek most úgy gondolják, túl sok a tananyag, akkor azzal állnak ki, hogy sok; ha úgy érzik, hogy túl kevés, és többet kéne adni az iskolának, akkor azt követelik a parlamentben, hogy legyen több. Szerencse, hogy a kormányzat nem ingázik itt jobbra-balra. De ugyanígy lehet mondani, hogy 14 hónappal ezelőtt önök azt mondták, hogy nem elég naprakész a tananyag, elavult a tananyag, múlt századi a tananyag, most pedig azt mondják, hogy miért van folyamatos változás a tananyagban, miért frissítik azokat az anyagokat, amelyeket a diákoknak meg kell tanulni és abból utána le kell vizsgázni. Önök tehát ezen a területen mindent mondtak, és mindennek az ellenkezőjét is az utóbbi másfél évben. Mi viszont tartjuk azt, hogy egy teljesíthető érettségiben vagyunk benne, kiszámíthatóak az érettségi tantárgyaknak a tartalmai, és a megszervezések teljes mértékben a jogszabályoknak megfelelően zajlottak. Olyan részletek módosultak csak, amelyek vagy az új Nemzeti alaptanterv miatt kellett hogy módosuljanak, vagy a kerettantervek alapján módosultak, illetve az elmúlt évek tapasztalatai, és maguknak az iskoláknak a visszajelzései alapján döntöttünk úgy, hogy érdemes ezeket módosítani. Ha nem politikusok, hanem az érettségiben részt vevők szakmai visszajelzéseit nézzük, akkor ők önnel szemben azt mondják, hogy ezek kreatív változtatások, végre kompetenciaelvűek, és a munkaerőpiacon alkalmazható tudásra fókuszálnak azok a változtatások, amelyek megjelentek az érettségi rendszerben. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Ezt ki mondja?]] És szerencsére az elmúlt napokban valóban szinte teljes mértékben problémamentesen zajlottak le magyar nyelv és irodalom és a többi tantárgyból az érettségik, magyar nyelv és irodalomból középszinten 1167 helyszínen 71 954 vizsgázó részvételével, emelt szinten pedig 47 helyen összesen 1718 vizsgázó részvételével; matematika tárgyból középszinten 1239 helyen összesen 70 597 vizsgázóval, emelt szinten pedig 88 helyszínen 3527 vizsgázóval zajlottak le az érettségik; angol nyelvből középszinten 1157 helyszínen 52 522 tanuló tett érettségi vizsgát, emelt szinten pedig 129 helyszínen 10 273. A szakmai érettségik, amelyekre ön is célzást tett, május 17-én folytatódnak, az NSZFH-val együttműködésben a szakképzési centrumok ezt is megfelelőképpen igyekeznek előkészíteni. Ebben az új rendszerben a szakmai érettségi vizsgát eredményesen teljesítő vizsgázók számára viszont a vizsgatárgynak megfelelő munkakör betöltésére azonnal lehetőség - jogi lehetőség és tényleges lehetőség is - nyílik. Illetőleg az idei tanévtől kezdve az új típusú szakközépiskolákban most már 32 ezer tanuló részére megnyílik az a lehetőség, akik most 9. évfolyamosak, hogy a 11. évfolyam elvégzése után rögtön megkezdhetik az érettségire való felkészülést, azaz két éven belül lesz szakirányú végzettségük és érettségijük is. Ez is hozzá fog járulni ahhoz, hogy ők jobban és magasabban fizető állásban tudjanak elhelyezkedni, mint ahogy Magyarországon azért a fizetések több mint 60 ezer forinttal nőttek az elmúlt években, a foglalkoztatottak száma 700 ezerrel nőtt, az ifjúsági munkanélküliség pedig kevesebb mint a felére esett vissza. Ezek a változtatások ezt a pozitív eredményt hozták. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Ikotity képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Elnök úr, érdeklődve hallgattam az államtitkár úr válaszát, a rendelkezésére álló négy percből próbáltam megállapítani, hogy vajon mennyi az az idő, amit arra szán, ami valójában a kérdés - nem sikerült ilyet találnom, nem adott választ a kérdésekre. Az volt a kérdésem, hogy megállapította az oktatási jogok biztosa, hogy jogsértő az érettségi, februárban megállapította ezt, négy hónappal az érettségi előtt, nem változtattak ezen, és sajnos ez a rendszer most már állandónak mondható. Ugyanez történt tavaly is, hogy akkor változtatnak az érettségi szabályon, amikor már javában készülnek arra a diákok. Az, hogy nem veszik tudomásul, egyáltalán figyelembe se veszik, nem tekintik ténynek ezeket a problémákat, ami bizony több tízezer fiatalt, több tízezer érettségizőt érint, jelzi azt, hogy nem tudnak megoldást találni a problémára, hiszen a problémát sem látják. Nem tudom elfogadni, elnök úr, a választ.
Köszönöm szépen, Ikotity képviselő úr. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 103 igen szavazattal, 27 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Gelencsér Attila, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Hogyan alakul a belföldi szálláshelyek vendégforgalma és ez milyen hatással van a gazdaságra?” címmel. Gelencsér Attila képviselő urat illeti a szó. [[16.00]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy kiemelten fontos témában fordulok önökhöz interpellációmban. Csodálatos hazánk, Magyarország mindig is népszerű célpontja volt a külföldi turistáknak, és természetesen népszerű volt a belföldi turizmus is. Elég csak végigmenni egy kellemes nyári délutánon a városban, vagy ellátogatni egy gasztronómiai vagy zenei fesztiválra, az ember rögtön látja, hogy ez a népszerűség nemcsak hosszú ideje töretlen, de szemmel láthatóan még több is a turista, mint a korábbi években volt. A külföldi és belföldi turisták számára egyaránt nagyon fontos szempont, hogy akár éttermi, akár szálláshely-szolgáltatásról legyen jó, mindig korrekt feltételekkel és magas minőséggel találkozzanak. Magyarország messze földön híres gasztronómiájáról és kiváló kulturális programjairól, így nem véletlen, hogy különböző nemzetközi turisztikai felmérésekben számos alkalommal végez Magyarország vagy éppen Budapest előkelő helyen. Ehhez persze nemcsak a jó ételek és a színes programok járulnak hozzá, hanem a jó közbiztonság, a megfizethető árak is nagyot lendítenek népszerűségi mutatóinkon. A terrorizmus és a migráció elleni védekezés jelentősen meg tudja határozni egy ország turisztikai versenyképességét, hiszen senki sem akar olyan helyre utazni, ahol a pihenése alatt rettegésben kell töltenie mindennapjait. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt évek kormányzati intézkedései rendre alátámasztják, hogy kiemelkedően fontos terület a kormány számára a turizmus, hiszen szinte felsorolni is nehéz lenne, hogy hány és hány turisztikai fejlesztés valósult meg az elmúlt években állami vagy pedig európai uniós forrásokból. Ezek a fejlesztések és az elérhető szolgáltatások körének bővítése véleményem szerint elengedhetetlen ahhoz, hogy a belföldi turizmus jelentős mértékben növekedjen. Meg kell említsem a SZÉP-kártyát is, amely szintén nagyban hozzájárul a vendéglátóhelyek és szálláshelyek forgalmának bővüléséhez. Tisztelt Államtitkár Úr! A fentiekre tekintettel kérdezem, hogy a turisztikai szektorban végbement számos fejlesztés és beruházás meghozta-e a gyümölcsét, illetve hogyan alakul a belföldi szálláshelyek forgalma, és ez milyen hatással van gazdaságunkra. Várom az államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. [[Zaj a Jobbik-frakció mögötti páholyban.]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A turizmus a nemzetgazdaság kiemelt fontosságú ágazata… [[Az elnök csenget.]]
Államtitkár úr!
…jelentős mértékben hozzájárul…
Államtitkár úr, egy kis türelmét kérem!Kérem szépen a képviselőtársaimat, hogy a páholyban egy kicsikét halkabban… - köszönöm. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. A turizmus a nemzetgazdaság kiemelt ágazata, jelentős mértékben hozzájárul a gazdaság élénkítéséhez, a munkahelyteremtéshez, amit számos tényező alátámaszt. A turizmus jellemzően a kis- és középvállalkozások területe, az ágazat jelentős mértékben hozzájárul a fizetési mérleg egyensúlyának javításához. A Magyar Nemzeti Bank adatai szerint 2015-ben a nemzetközi utazásokból mintegy 5 milliárd euró, tehát mintegy 1500 milliárd forint devizabevétel származott - a magyarok által külföldön elköltött összeg ennél kevesebb -, a turizmus több mint 3 milliárd euróval javította a fizetési mérleg egyensúlyát. Ez az összeg 9,5 százalékkal magasabb, mint 2014-ben volt. A turizmuson belül is kitüntetett szerepe van a belföldi turizmusnak. A stabil belső kereslet ellenállóbbá teszi az ágazatot olyan külső hatásokkal szemben, mint például a terrorcselekmények, a természeti katasztrófák vagy egy pénzügyi-gazdasági krízis. Míg a nemzetközi forgalom rajtunk kívül álló okok miatt is hullámozhat, a magyarok állandó, kiszámítható keresletet jelentenek a turizmus és a vendéglátóipar számára. A belföldi forgalom területileg kiegyenlítettebben oszlik el, mint a beutazó forgalom: ez azt jelenti, hogy a külföldiek elsősorban Budapestre jönnek, a külföldi vendégéjszakák 59 százaléka Budapesten realizálódik, ehhez képest a magyarok döntően vidékre utaznak, a belföldi vendégéjszakák 92 százaléka vidéken keletkezik. A belföldi turizmus ezért különösen a vidéki szolgáltatók életében kulcsfontosságú, hozzájárul a vidéki munkahelyek megtartásához, újak létesítéséhez, ezzel pedig a vidék népességmegtartó képességének növeléséhez. Azok a magyarok, akik többet turistáskodnak itthon, és nem külföldön költik el a nyaralásra szánt pénzt, ezzel a magyar gazdaságot, a turizmust, jellemzően a családi kisvállalkozásokat segítik. Nem véletlen, hogy a kormány a SZÉP-kártyával hosszú évek óta ösztönzi a belföldi turizmust, tavaly 95 milliárd forint áramlott a turisztikai és vendéglátóipari vállalkozásokhoz a kártyának köszönhetően. A kártya jelentőségét jelzi, hogy 2016-ban a kereskedelmi szálláshelyek magyaroktól származó bevételeinek ötöde SZÉP-kártyás költés volt, 2016-ban a kereskedelmi szálláshelyek 7 százalékkal több, összesen 30 millió vendégéjszakát regisztráltak. A belföldi turizmus növekedésének üteme 2016-ban is meghaladta a beutazást, mind a kettő egyébként olyan 7 százalék körül mozgott. Ez a pozitív folyamat a belföldi turizmus motorjaként működő SZÉP-kártya mellett részben a családi adókedvezmények és a családtámogatás rendszerének, részben pedig adókörnyezet kedvező változásainak és az emelkedő munkabéreknek köszönhető. Az emberek egyre nagyobb mértékben költenek az egyre igényesebb kínálatnak köszönhetően emelkedő presztízsű belföldi pihenésre is. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Fónagy államtitkár úr. Megkérdezem Gelencsér Attila képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Hasonló tapasztalatokról tudok én is beszámolni a választókörzetemből, Kaposvárról, ahol hasonló élénkülés tapasztalható. A munkahelyek helyzete úgy alakult, hogy ma már 4 százalék alatti a munkanélküliség, amihez jelentősen hozzájárult a turizmus. Az önkormányzat turizmusból származó bevételei növekednek, most már ismerjük a város költségvetését. Számos kis- és közepes vállalkozó, ahogy ön is elmondta, ebből a szektorból keresi meg a mindennapi kenyerére valót. Úgyhogy úgy érzem én is, ez a koncentrált figyelem, amiről az interpellációmban beszéltem, és amire ön volt kedves a válaszában is kitérni, amit a turizmus kapott a kormánytól az elmúlt időszakban, megérte, mifelénk is meghozta a gyümölcsét. Természetesen a válaszát elfogadom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Gábor, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Őket is el akarják üldözni? avagy a felsőoktatási oktatók és a felsőoktatásban nem oktatói munkakört betöltő közalkalmazottak bérrendezéséről!” címmel. Harangozó Gábor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A felsőoktatásban dolgozó oktatók és a felsőoktatásban nem oktatói munkakört betöltő közalkalmazottak bére immáron tíz éve változatlan. A Magyar Rektori Konferencia és a Felsőoktatási Dolgozók Szakszervezete ezért többször kezdeményezte a helyzet rendezését, és legutóbb javaslatokat is dolgozott ki, hogy a kormány hogyan és milyen mértékben növelje a felsőoktatási béreket. Az, hogy ezeket a béreket emeljék, a szakma szerint egyértelműen az alapfeltétele annak, hogy a magyar felsőoktatás minőségi fejlesztését és versenyképessége fokozását a jövőben meg lehessen teremteni. Nem nehéz belátni ezt, hiszen a magyar oktatói bérek sem a versenyszférában, sem az európai oktatóbérekkel nem versenyképesek. Rendkívüli problémát jelent a jelentős külföldi és a hazai piaci elszívó erő, amely a felsőoktatási szakemberek és leginkább az utánpótlás biztosításában okoz komoly problémát. Emellett új problémaként jelent meg az is, hogy az érettségivel rendelkezők garantált bérminimumának a növelése miatt minimálisra csökkent a különbség a felsőoktatási intézményekben dolgozó jól képzett, pályájukon hosszú évek óta dolgozó kollégák fizetése és a pályakezdők fizetése között. Ez is azt indokolja, hogy a felsőoktatás egészében jelentős béremelésre van szükség. [[16.10]] Köztudott mindannyiunk számára, hogy a felsőoktatásban dolgozók jól képzettek, mobilisak, nagyon könnyen vállalhatnak külföldön is munkát, és keresik őket a hazai versenyszférában is. Ezért érdemes jelentős erőfeszítéseket tenni azért, hogy a legjobbakat bent tartsuk a pályán. Ezzel szemben egy egészen megmagyarázhatatlan dolog történt. A múlt héten Palkovics államtitkár úr bérmaximum bevezetését rendelte el a Budapesti Műszaki Egyetem tanárainál. A sajtóhírek arról szóltak, hogy az egyetemen a kutatói javadalmakkal együtt senki ne keressen többet, mint a minisztériumi osztályvezetők. Mindezt egy olyan területen, ahol egyébként egy jobb ösztöndíjjal rendelkező végzős hallgató is olyan versenyszférás szerződésekkel rendelkezik már, amivel most többet keres, mint az egyetemi kutatók. Tehát ezért, államtitkár úr, kérem, válaszoljon arra, nem érzi-e úgy, hogy legalább a kelet- vagy közép-európai egyetemeken oktatók bérszínvonalát el kellene érnünk a felsőoktatásban. Miért ígérnek folyamatosan béremelést, miért [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ígér háromlépcsős bérrendezést januárban Palkovics államtitkár úr, ha ezzel szemben most valami [[Az elnök ismét csenget.]] egészen mást tesznek? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Elég sokat kellett várni, amíg rákanyarodott arra, hogy tulajdonképpen mit is akar kérdezni, tisztelt képviselő úr. De ön mellett egy-két vonat elrobogott, úgy látom, az elmúlt években, amelyeket nem vett észre, de ez a pártja támogatottságán is látható. 2010-ben óriási adósságokkal, PPP-ből eredő kötelezettségekkel vettük át a felsőoktatás rendszerét. Az egyetemek PPP-projektjeinek jó részét sikerült kiváltanunk, ez már nem terheli az egyetemeket, korábbi főiskolákat. Sikerült az adósságot töredékére szorítanunk, és sikerült az egyetemek készpénztartalékát több tíz milliárd forinttal növelni az elmúlt években. Mindezek után, hogy az egyetemek gazdálkodását sikerült egyensúlyba hozni, elindítottunk egy bérfejlesztési programot már a tavalyi esztendőben 15 százalékkal, aztán idén 5 százalékkal, és jövőre még 5 százalékkal. Ez a három lépcső, tisztelt képviselő úr, hiszen már megtörtént az első lépcső tavaly, a második idén, a következő pedig jövőre fog következni. Így például egy egyetemi tanári munkakör I. számú fizetési fokozatban garantált illetménymértéke 437 300 forintról 528 ezer forintra emelkedett, ami már ránézésre 20 százalékos béremelésnek tűnik, és a következő évben ez tovább folytatódik. A jövő évi költségvetésben a fejezetek között, ha megnézi, 3 milliárd 243 millió forint többletforrás szerepel, pontosan azért, hogy a következő 5 százalékos béremelésnek is meglegyen a fedezete. Új kategóriák jöttek létre, pontosan az előrelépésre való ösztönzés területén, akár a mesteroktatók tekintetében, akár habilitált docensek tekintetében. Az oktatói-kutatói béremelés hatását mind havi mértékben is mérhetjük, mind pedig összességében is vizsgálhatjuk, így összességében 16 milliárd forint körüli az az összeg, amivel többet fordítunk most már oktatói-kutatói, tudományos bérekre. A következő években is vagy az előzőekben is évről évre bővült a felsőoktatás költségvetése. Ez a tavalyi évhez viszonyítva volt 6,8 milliárdos, tehát közel 7 milliárd forintos többletet láthattunk. Igyekszünk tehát minden fizetési fokozatba sorolás esetén növelni a béreket, és igyekszünk abban is közreműködni, hogy valakit előrébb is soroljanak. Ezért tettük kötelezővé - és ezt 2018. szeptember 1-jétől már be is kell vezetni, addig felkészülési idő van -, hogy ha valaki megszerzi tanársegédként a doktori fokozatát, akkor három éven belül adjunktusi munkakörben kell foglalkoztatni, hiszen sokakat doktori fokozat mellett is még tanársegédként alkalmaztak; úgy gondoltuk, kötelező nekik az előrelépést biztosítani. Szintén az orvosi egyetemi elméleti intézetekben dolgozók számára bérfejlesztést írunk elő, illetőleg a felsőoktatási intézményekben a nemzetgazdasági szempontból is jelentős kutatásokat végzők számára eltérő bérezésre adunk lehetőséget. Az előző időszakban megtörtént az intézmények minőségalapú differenciálása és a céltámogatások nyújtása. Korábban a kutatásoknak csak projektalapú támogatása volt. Ha az új „Nemzeti kiválóság” programot nézem, doktorjelöltek, fiatal oktatók, fiatal kutatók támogatására 2017-ben közel kétszeresére, 4 milliárd forintra emeltük a keretösszeget, amiből gazdálkodhatnak. A 2018-as költségvetésben, amiről majd ön is dönthet nemsokára, egyéni ösztöndíjra, intézményi kiválósági programra az emelkedés mértéke nagyon nagy: 15 milliárd forinttal emelkedik az így nyújtható támogatások mértéke. A kutatás-fejlesztési területen pedig egy új kutatástámogatási alap is létrejön, amely jelentősen megemeli az erre a célra fordítható forrásokat. Az a körlevél, amiből pedig ön idézett, az európai uniós forrásokra vonatkozott, hogy abból egy bizonyos szintű támogatást lehet a projekt vezetőjének, másoknak felvenni bérként. Ha ez nem így lenne, ön is nagyon jól tudja, fél év múlva majd ön jelentkezne, hogy milyen eltúlzott projektmenedzsment- és egyéb díjakat vesznek igénybe az európai uniós fejlesztési területen. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ez lenne a kritika tárgya. Mi úgy gondoljuk, hogy mindenki egyenlő mértékben részesüljön többletjövedelemből, de ez ne legyen aránytalan. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Harangozó Gábor képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ. [[Dr. Józsa István: Ki van zárva!]]
Államtitkár Úr! Elnök Úr! Nem az a kérdés, hogy én elfogadom-e, hanem az, hogy önök miért asszisztálnak ehhez, ami itt zajlik. Államtitkár úr, egy adjunktus 264 ezer forint bruttót keres ma Magyarországon a Műegyetemen! [[Dr. Rétvári Bence: Egyhavi bért vettél el tőle!]] Egy végzett egyetemista informatikus, ha elmegy a versenyszférába dolgozni, mennyit fog ön szerint keresni? Ennek a többszörösét! Ha egy egyetem meg akarja őrizni a versenyképes oktatóit, és ezért legalább olyan uniós pályázatokon indul, amivel ki tudják egészíteni az ő bérét, hogy ott maradjon, akkor az ön kollégája, azt kérdeztem, miért akadályozza meg az egyetemet abban, hogy legalább saját maguk erőfeszítéseket tegyenek arra, hogy meg tudják tartani az oktatóikat, ha már önök mint minisztérium nem tartották be az ígéretüket! És államtitkár úr, ön nagyon jól tudja, hogy a Rektori Konferenciával az államtitkár-kollégája megegyezett, hogy emelni fogják az idén a béreket, és ez az, amit nem csinálnak meg. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] És ezek után még vissza is fogják azt, amit az egyetem önerőfeszítésből megpróbál megtenni. Elfogadhatatlan, amit művelnek! [[Az elnök ismét csenget. Dr. Józsa István: Palkovics ebből élt!]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr nem fogadja el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 103 igen szavazattal, 30 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Áttérünk az azonnali kérdésekre. Egyperces, rövid technikai szünet következik. [[Rövid szünet. Zaj. Az elnök csenget. Szá­mos képviselő elhagyja az üléstermet.]] Kérem szépen, akik igyekeznek a folyosóra, akkor igyekezzenek, kérem tisztelettel! Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Az azonnali kérdések következnek. Mesterházy Attila, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez: „Új kihívás?” címmel. Az elnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Nagy Márton alelnök urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy az elnök úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Elnök úrtól személyesen kérem a választ. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Az elnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolni. Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszterhez: „Jól látjuk, hogy mire jut és mire nem?” címmel. Miniszter úr Fónagy János államtitkár urat jelölte ki a válaszadásra. Kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Köszönöm, én a miniszter úr szemeibe szeretnék nézni, és úgy szeretném föltenni ezt a kérdést, úgyhogy megvárnám, amíg befárad dolgozni. Köszönöm. [[16.20]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszterhez: „Kik akadályozták meg, hogy rajtaüssenek Voldemorton?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt Tállai András államtitkár urat jelölte ki válaszadásra. Kérdezem Harangozó képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Elfogadja. Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Mint emlékezetes, először a 168 Óra című lap adott hírt arról - rendőrségi iratokra és lehallgatási jegyzőkönyvekre hivatkozva -, hogy a magát általában Voldemortnak hívató Mengyi Roland fideszes képviselő 100 millió forintos uniós támogatás lenyúlására szőtt tervnek volt a részese. Eszerint szociális szövetkezetekre szerettek volna uniós pénzre pályázni, és az ügyben eddig meggyanúsított szereplők szerint Mengyi a megnyert pénz először 50, aztán 90 százaléka fejében segített volna nekik, hogy kifejezetten rájuk írjanak ki egy 500 milliós pályázatot. 2015 október végén - láss csodát! - ki is írták a „modellprogram a szociális szövetkezetek hálózatosodása…” elnevezésű pályázatot. Az újságcikk szerint az ügyben eljáró nyomozók már 2015 nyarán előkészítették a rajtaütést, amelynek eredményeként tetten érhették volna Mengyi Rolandot és társait, azonban az akciót nem engedélyezték. A sajtóértesülések helytállónak bizonyultak, és a napokban vádat emeltek Mengyi Roland ellen bűnsegédként különösen nagy vagyoni hátrányt okozó, bűnszövetségben elkövetett költségvetési csalás bűntettének kísérletével és vesztegetést állítva elkövetett befolyással üzérkedés bűntettje vádjával. A fentiekkel összefüggésben kérdezem Tállai urat mint a NAV elnökét: az újságcikkben olvasható információk alapján indult-e belső vizsgálat az ügyben, tudniillik hogy a nyomozók a helyszínen voltak, amikor is telefonon kértek engedélyt a rajtaütésre, de nem kapták meg ezt az engedélyt? Kinek kellett volna döntést hoznia a rajtaütés engedélyezéséről, azaz ki fogta a telefont a vonal túlsó végén, államtitkár úr, és miért nem engedélyezték ezt a rajtaütést? Várom válaszát.
Köszönöm, Harangozó képviselő úr. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném önnel közölni, hogy ön olyan adatot, információt kér nyilvánvalóan politikai céllal, ami törvénysértő és törvénytelen, ugyanis a nyomozó hatóságok munkáját törvények szabályozzák, így a nemzeti adó- és vámhivatali - mint nyomozóhatósági - munkát is természetesen a törvények határozzák meg. Nyilvánvaló, hogy a törvényben meghatározottak szerint kell eljárni, ezért ismertetem önnel, hogy a büntetőeljárásról szóló törvény 74. § (5) bekezdése értelmében a folyamatban lévő eljárásról felvilágosítás annak adható, akinek az eljárás lefolytatásához, illetve annak eredményéhez jogi - tehát jogi - érdeke fűződik. A vádirat benyújtásáig az ügyész, a bírósági eljárás során az eljáró bíróság elnöke az ehhez fűződő jogi - tehát nem politikai - érdek igazolása után engedélyezi az iratok megtekintését, illetve a szükséges felvilágosítás megadását. Javaslom önnek, hogy a törvények megismerését követően annak betartásával járjon el a jövőben, ha olyan információkat akar kérni, amiket csak a nyomozó hatóság tud megadni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Harangozó képviselő urat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tállai úr, arra, hogy a törvényeket be kell tartani, legyen kedves legközelebb fideszes képviselőtársai figyelmét felhívni. Azt gondolom, az, hogy a vádlottak padján ül bűnelkövető társaival egy bűnszövetségben elkövetett ügyben, az mindennél többet elmond. Kettő: államtitkár úr, az önt nem zavarta NAV-elnökként, hogy a lehallgatási jegyzőkönyvek szerint már 2015 őszén az összes gyanúsított arról beszél, hogy önök a minisztériumban már jelezték egy titkos iratban, hogy itt baj van? Az nem zavarta, hogy az a nyomozás érdekeire való hivatkozásra hogyan került ki a minisztériumból? Az nem okozott önnek problémát, hogy a gyanúsítottakat valaki tájékoztatta a minisztériumból, hogy nyomozás zajlik ellenük, és hogy titkosszolgálati eszközzel megfigyelik őket? Az nem zavarta önt, ugye?! Az, hogy én megkérdezem és szembesítem azzal, ami megjelent a nyilvánosság előtt, hogy valaki politikai indokból leállította a rajtaütést, amikor meglátták, hogy egy fideszes országgyűlési képviselő ül ott, arra önnek nincs válasza. Volt már a magyar történelemben ilyen, a rajtaütés után a képviselőt azonnal vitték is, talán emlékeznek rá. Most úgy tűnik, önök ahhoz asszisztáltak, hogy ezt megakadályozzák, ami szégyen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti Tállai államtitkár urat is.
Nézze, az az ön magánügye, hogy milyen újságot olvas, 168 Órát vagy mást, de akkor legalább olvasná el alaposan, ugyanis ez az ügy 2015 júliusában történik. Tudja, hol voltam én akkor? Ez az egyik. A másik, ha ismerné a törvényeket, például a 2016. január 1-jén érvényes NAV-törvényt, abban a következő áll: a 12. § (7) bekezdés kimondja, hogy a kijelölt miniszter és az állami adó- és vámhatóság vezetőjének a NAV bűnüldözési és nyomozóhatósági feladatainak ellátásáért felelős szakmai helyettesét a NAV bűnüldözési és nyomozóhatósági feladatainak ellátása köreiben egyedi ügyben nem utasíthatja. Ennyit az ön vádaskodásáról. Egyébként úgy látom, hogy ön jó gyurcsányi tanítvány, ő azt mondta, hogy hazudtak reggel meg éjjel, de úgy látom, ön napközben is hazudik a parlamentben. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Apáti István, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Ezt talán már ön sem hiszi el” címmel. Miniszterelnök úr válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat kérte fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Mindenképp megvárnám a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Szávay István, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszter úrhoz: „Ezt is Soros fizette?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem Szávay képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Jelzi, hogy igen. Szávay István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt hetek egyik legfőbb belpolitikai eseménye az a hadjárat volt, amit önök a civil szervezetek ellen, a komplett civil szféra ellen indítottak azzal az ürüggyel, hogy legyen világos, hogy külföldről milyen politikát befolyásoló kísérletek vannak Magyarországon. Amikor ez az ügy elkezdődött, az elejétől fogva világossá tettük az álláspontunkat, bármit is hazudott az önökhöz köthető kormánypárti sajtó. Elmondtuk több alkalommal, hogy a Jobbik egyetért a javaslat céljával, legyen világos az, hogy ha valaki a magyar politikába civilként beavatkozik, akkor annak legyen átlátható a háttere, lássuk azt, hogy ez milyen pénzből történik. De azt is hozzátettük, hogy ez nem terjedhet ki csak a külföldről való finanszírozásra, hiszen belföldről is lehet politikát befolyásolni, civil szervezeteket finanszírozni, és nem is titkoltuk, hogy mire gondoltunk: a CÖF-re, amelyről egészen eddig nem lehetett tudni, hogy milyen százmilliókból plakátolta teli az országot több alkalommal, vagy szervezett több tízezres buszos utaztatást a békemenetekre. Nos, az elmúlt napokban ezzel kapcsolatban is okosabbak lettünk. Én a nemzetgazdasági miniszterhez fordultam azzal kapcsolatban, hogy állami tulajdonú vállalatok adtak-e a CÖF számára támogatást. Kiderült, hogy a minisztérium nem, a CÖF ki is adott rá egy közleményt, amelyben közölte, hogy ők 2016-ig semmilyen állami támogatást nem kaptak. Aztán már másnap megbuktak akkor, amikor az Átlátszó kiderítette, hogy nem kevesebb, mint 508 millió forintot kaptak csak az MVM-től. Utólag ezt a CÖF korrigálta, vagy próbálta kimagyarázni, hogy ez 2016 végén történt, de hát ez ugyanaz az időszak volt; 2016 végén éppen akkor, amikor a Jobbik-ellenes plakátkampány, a bohócos plakátkampány elindult. Teljesen egyértelmű tehát, hogy a CÖF a Gyurcsány Ferencet és Vona Gábort ábrázoló plakátkampányát közpénzből, méghozzá az MVM-től kapott pénzektől finanszírozta. S innentől kezdve látható az is, vagy feltételezhető, hogy önök miért fektették el a civiltörvényt, államtitkár úr. Azért, mert az önök számára már kezd kellemetlen lenni. Az a kérdésem tehát, hogy mi lesz a civiltörvénnyel, vissza fogják-e hozni a Ház elé, hajlandók-e egy olyan civiltörvényt elfogadni, amely teljesen átláthatóvá teszi a politikai szervezetek finanszírozását, illetve a civil szervezetek finanszírozását. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy önálló gazdasági társaságról van szó, ilyen értelemben nem teljesen világos, hogy miért nekünk nyújtotta be a kérdést. De ha már megtette, akkor hadd mondjam el önnek, az, hogy erről a támogatásról egyáltalán itt beszélhetünk az Országgyűlésben, azért van, mert ezek nyilvánosak, ön is megismerheti őket; ellentétben azokkal az esetekkel, amikor külföldről támogatnak szervezeteket politikai céllal, és amely ügyekben 2014-ben a választási programjukban még önök is fellépést ígértek. [[16.30]] Egyébként érdekesnek tartom, hogy az a Jobbik beszél átláthatóságról, amelyik összevissza beszél azzal kapcsolatban, hogy mennyit költenek a kormányt támadó plakátokra. Először azt mondták, gőzük nincs, hogy mennyi plakát van, majd utána azt mondták, gőzük nincs, hogy mennyibe kerülnek, majd kitalálták, hogy azt válaszolják, hogy az egész banki hitelből van. A hitel bemondott összege jóval kisebb a Jobbik esetében, mint egy ilyen kampány piaci ára. Ez azt jelentheti, hogy a különbözetet egy milliárdos fizette ki a Jobbik helyett. Na, tisztelt képviselő úr, ez a burkolt pártfinanszírozás kockázata, ezért kell ellene fellépni. Én a magam részéről biztosan nem bíznék több közpénzt egy olyan csapatra, egy olyan alakulatra, amelyik azt sem tudja, hogy pontosan mekkora összeget költ el, mekkora kiadásai vannak, és egyébként meg jó nagy adósságokba veri magát. Mert voltak olyan pártok, amelyek ezt az utat választották; meg is lett az eredménye. Az MSZP-nek már székháza sincsen, az SZDSZ meg már rég eltűnt a süllyesztőben. [[Moraj a Jobbik padsoraiban.]] Mindezt azután, hogy az országot is adósságba verték. Jól emlékezhetünk arra, hogyan növelték meg az államadósságot több mint 80 százalékra. Na, ebből biztosan nem kérünk még egyszer. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége Szávay képviselő úrnak.
A kérdésem nem Simicska Lajosra meg a Jobbik plakátkampányára vonatkozott, hanem arra, hogy kiderült, hogy a CÖF hazudott, kiderült, hogy a CÖF-öt önök több száz millió forinttal kitömték annak érdekében, hogy a politikai ellenzéket lejárassák, és a kérdésem arra vonatkozott, hogy emiatt fektették-e el a civiltörvényt. Mi elmondtuk elejétől fogva, most is elmondom, ha önök hajlandóak olyan törvényt hozni, amelyik teljeskörűen szabályozza és átláthatóvá teszi azt, hogy milyen szervezetek és milyen pénzből befolyásolnak politikát Magyarországon, akkor azt mi tudjuk támogatni. Ha van Magyarországon olyan szervezet, amelyik belföldről a politikát befolyásolja, az éppen a CÖF. Sőt, a CÖF már lassan jobban befolyásolja a politikát, mint amennyire az a KDNP-től kitelik. És nem biztos, hogy egyedi esetről van szó az MVM 508 milliója kapcsán. Biztos vagyok benne, hogy ki fognak itt még más dolgok is derülni, és ha ez nyilvános lenne, államtitkár úr, mint ahogy nem az, akkor az elmúlt hat vagy hét évben már régen megtudhattuk volna, hogy a CÖF miből buszoztatott, meg miből plakátolt. Ezt nem tudjuk, csak sejtjük, hogy közpénzből. Éppen ezért a mai napon minden miniszterhez benyújtottam egy írásbeli kérdést, akiktől hasonló adatok szolgáltatását kérem a saját minisztériumukra vonatkozóan. Igen, államtitkár úr, abban egyetértünk, ez illegális párt- és illegális kampányfinanszírozás, és ezért önök felelni fognak. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Államtitkár urat is megilleti a viszonválasz.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! A felszólalását hallgatva az jutott eszembe, hogy az ön pártelnöke éppen a mai napon adott egy interjút az egyik Soros-portálnak, amelyik egyébként százmilliós tőkeinjekciót kapott a spekuláns egyik alapjától. Ha igazán érdekelné önöket az átláthatóság, akkor az interjúban legalább pár mondatban felhozták volna ezt a kérdéskört. Ahhoz kellett volna bátorság, nem pedig a macskás képekhez. Mindenesetre most már azért értjük, hogy miért támogatta meg a Jobbik a baloldalt az egyetem körüli politikai cirkuszban, miközben korábban a Jobbik még azt állította, hogy a CEU-nak adott támogatások akár választásokat is eldönthetnek. Pici kis kiragadott példa ez a Jobbik ezernyi fordulata közül. Nekem egyébként nincs pontos listám arról, hogy Soros György kiket és miket támogat, de Vona Gábor mai interjúja egész biztosan nem jöhetett volna létre nélküle. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkárúr. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Pénz nélkül lehet-e kormányozni?” címmel. A miniszterelnök úr válaszadásra Lázár János Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Szeretném megvárni miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „Miért jó a gödörben?” címmel. A miniszterelnökúr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Lázár János miniszter urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Szeretném megvárni miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „A végtelenségig nő a korrupció ára?” címmel. A miniszterelnök úr Lázár János miniszter urat jelölte ki a válaszadásra. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. Jelzi, hogy igen. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr, a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! 14 milliárdból immár 140 milliárd forintra nőtt a vizes vb tervezett költsége. Ez tízszerese az eredeti tervezetnek, és szinte nem telik el úgy nap, hogy ne emelkedne néhány száz milliócskával ez a projekt. A költségek brutális elszabadulásán túl a haveri vállalkozók kifizetése is figyelmeztet a korrupció veszélyére a beruházással kapcsolatban. Garancsi István, Orbán Viktor kötélbarátja tízmilliárdos megrendelésekhez jutott az uszoda felépítésével, nem is beszélve az okozott környezeti károkról. A Dagály fürdő egészséges fáit is kivágták, a Duna-partot is lebetonozták. Az LMP ezért kezdeményezte, hogy vizsgálóbizottság tárja fel a túlköltéseket. Az ellenzéki képviselők csatlakozása után a Fidesz-KDNP-n múlik, hogy elkezdheti-e a bizottság a munkáját. Tisztelt Miniszter Úr! Engedik-e ennek a vizsgálóbizottságnak a felállását, kivizsgálhatjuk-e a vizes vb irreális túlköltéseit? Hogyan szabadulhattak el a költségek a kezdeti 14 milliárdról 140 milliárd fölé? Hogy létezik, hogy a beruházás ára néhány év alatt a tízszeresére nőtt? Várom válaszát.
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Köszönöm szépen a kérdését. Bevallom hősiesen, hogy az LMP széles körű politikai tevékenységét áttanulmányozva sem jutottam arra a következtetésre, hogy ez lesz a kérdése. Bár nem adott arra Hadházy képviselő-társelnök úr alkalmat, hogy válaszolhassak föl nem tett kérdésére, de szerettem volna elmondani, hogy megfogadtam a tanácsukat, kérésüket, és elmentem Kistelekre, megnéztem, hogy a betonút hová vezet, és azt is megnéztem, hogy az ottani cégcsarnokokban mi van és mi nincs. Alkalomadtán szívesen beszámolok, mint ahogy ezt levélben le is írom Hadházy képviselőtársamnak. Tehát igyekszem minden egyes alkalommal az önök fölvetéseit komolyan venni és a kérdésekre komolyan válaszolni. Azt hiszem, abban kérdés nem lehet, hogy mindannyiunk érdeke, hogy Magyarország hosszú évtizedek óta először rendezzen egy olyan világversenyt, ami a magyar sport számára is óriási lehetőség, Budapest és az ország számára is nagy megmérettetés. Ebben, azt remélem, teljes konszenzus van közöttünk. Ez jó a magyar sport, a magyar úszás ügyének, és közösen álltunk ki emellett, amikor belevágtunk a verseny rendezésébe. Nem csökkentette, hanem növelte a költségeket az a tény, hogy nem 2021-ben, hanem 2017-ben kell megrendeznünk ezt a világbajnokságot, amiről a kormány, illetve a sportági szövetség közösen döntött, vállalva ennek minden következményét. Az eddig lezárt beruházások, ilyen a Dagály építése, pontosan annyiba került, mint amennyit a közbeszerzési eljárás kiírásakor a kormánybiztos, illetve a felügyelő minisztérium a közbeszerzési kiírás dokumentációjában meghatározott. Ott nem volt költségátlépés. Azt az összeget a lezárt beruházásnál tudtuk tartani. Hogy a verseny megrendezése mennyibe fog kerülni, azt csak a versenymegrendezés után tudom önnek tételesen elszámolni, amit a kormány kész megtenni a parlament és természetesen az ország nyilvánossága előtt is. Most a legfontosabb kötelességünk és dolgunk, ami nem kis feladat, hogy ezt a világversenyt magyar sikerrel és Budapest eredményességével tudjuk megvalósítani. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Ikotity képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Megijesztett, mert én tízszeres túlköltésről beszéltem, és ön arról beszélt, hogy majd amikor bezárul, befejezésre kerül a sportrendezvény, akkor lesz lehetősége a teljes költségről elszámolni. Azt látjuk, és annak idején ezért nem támogattuk ezt a kezdeményezést, mert roppantul féltünk tőle, hogy pontosan az fog megvalósulni, hogy ilyen rettenetes módon elszabadulnak a költségek, tízszeresére. Gondoljanak csak bele, ha más sportrendezvények, itt az elmúlt időszakban gyakran fölmerült, amelyek elindultak 700-800 millióról, hányszorosára növekedtek volna. Hiszen hányszorosára fog növekedni ez, ami már most tízszeresénél van?! És akkor beszélhetünk olyanról, hogy 3,5 milliárd forintot szórnak el 90 perces nyitóünnepségre. Beszélhetünk arról, hogy fölállítanak egy medencét a Dunában, amit utána egyszerűen elbontanak, vagy arról, hogy egy szponzoroknak szervezett 2 milliárdos rendezvényt hajtanak ennek keretében végre. Államtitkár úr, a vizsgálóbizottság létrehozását támogatják-e? - mert most lehet megállítani a költségeket. [[16.40]]
öszönöm szépen. Nem vonva kétségbe képviselőtársamnak azt a kötelező érvényű jogát, ami egy törvényhozásban munkálkodó képviselőt megillet a végrehajtó hatalom tekintetében, és ez az elszámoltatás kötelessége, joga és lehetősége, hadd mondjam azt önnek, képviselő úr, hogy egyrészről tízszeresére nem fognak a költségek növekedni. Korrekt elszámolást azonban a verseny megrendezése után lehet csak biztosítani, amikor rendezvényrészenként pontosan megnézhetik, és a nyilvánosság felé is minden egyes adóforinttal a kormánynak kötelessége elszámolni, pontosan megnézhetik, hogy mi mennyibe került és értékarányos volt-e. Arra az általános felvetésére, hogy általában drágulnak a sportrendezvények vagy az építési beruházások, általános érvényű állásfoglalásként tudom mondani, hogy Magyarországon az elmúlt 30 esztendőben ritkán fordult elő, hogy kiviteli terv birtokában írtak ki egy közbeszerzést. Van különbség, ha engedélyes tervre kér valaki ajánlatot, és van különbség, ha kiviteli tervre. Sajnos a magyar tervezési precizitás még nem tart ebben a stádiumban. Azt megígérem önnek, hogy tételes és részletes elszámolást fognak kapni. A magyar kormánynak és Magyarországnak az az érdeke, hogy egy nagyon sikeres versenyt bonyolítsunk le közösen. Kérem a megértésüket és a támogatásukat. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Lázár miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Budai Gyula, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrhoz: „Mennyi kárt okozhatott a Gyurcsány család?” címmel. Budai Gyula képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszter Úr! Újabb szocialista családi bizniszre derült fény, amelynek a szálai az Apró-Dobrev-Gyurcsány családhoz vezetnek. Az ügy előzménye 2002-ben kezdődött, amikor 2002 és 2004 között Dobrev Klára volt a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség egyik vezetője, és ő felelt közvetlenül az európai uniós források informatikai hátterének biztosításáért. Mit ad isten, ez alatt az idő alatt kiszervezték az informatikai rendszert, ezáltal kivonták az ellenőrzés lehetősége alól azokat az európai uniós forrásokat, amelyek 2004 és 2007 között érkeztek Magyarországra. Ennek a cégnek egyébként nyolc szerződése volt ebben az időszakban. Ezt a tevékenységét 2003 és 2009 között végezte. Ezt a szerződést nem más, mint Heil Péter írta alá, aki akkor a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség vezetője volt, és aki jelenleg egyébként az Altus Zrt. egyik vezető beosztottja. Ezen informatikai rendszeren keresztül közel 12 000 milliárd forint folyt keresztül, és ennek az ellenőrzése és irányítása e cég kezébe került. Azt gondolom, hogy ez egy olyan körülmény, amelyet mindenképpen vizsgálni kell, amelyet a kormánynak mindenképpen vizsgálat alá kell vonnia tekintettel arra, hogy az Európai Unió jelentésében három nagyon fontos dolgot állapított meg a 2007 és 2014-es időszak elemzése során. Egyrészt nem volt közbeszerzés, másrészt jogtalan volt a kiszervezés, harmadsorban pedig nem tették közzé a kiszervezést. Tisztelt Miniszter Úr! Egyrészt kérem a kormány határozott fellépését ebben az ügyben, és kérdezem öntől, hogy a Gyurcsány család családi biznisze mennyi kárt okozott Magyarországnak. [[Dr. Lukács László György: Ez lett volna az ön feladata! Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Budai Gyula képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak.
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Még mielőtt az indulatok elszabadulnának a Házban, engedjék meg, hogy röviden annyit… [[Gyöngyösi Márton: Jobb későn, mint soha!]] Igen, de annyit szeretnék elmondani nem megzavarva a vitát és az indulatokat a tényekkel, hogy az Európai Bizottság most zárta le azt a vizsgálatot, amely értékelte, hogy Magyarország 2002 és 2004 között hogyan készítette elő az európai uniós, mintegy 12 000 milliárd forintnyi forrás lehívását. Ez konkrétan az informatikai rendszer működtetésére vonatkozó vizsgálat volt. Kétségtelen tény, hogy 2009-ben is megvizsgálta ezt már az Európai Bizottság. Az nem világos számunkra, de vannak sejtéseink, hogy akkor miért nem tett megállapítást. Most azonban megállapítást tett. A megállapítás lényege az, hogy Magyarország törvénytelenül járt el, és ezért 17 milliárd 900 millió forintnyi bírságot, a teljes költséget kell visszafizetnünk az Európai Bizottságnak. Nem kevesebb történt, mint hogy a 2007 és 2014 közötti fejlesztési időszak forrásait 2004-ben egy olyan informatikai rendszerbe szervezték, amelyet törvénytelenül valósítottak meg az Európai Bizottság jelenlegi állásfoglalása szerint, és ráadásul, amikor elkészült az informatikai rendszer, biztos, ami biztos, még az informatikai rendszer tulajdonjogát is átadták az informatikai rendszert készítő cégnek. Ez volt az úgynevezett Welt 2000 Kft., amely jól bebástyázta magát szerződésekkel, óriási pénzeket vettek fel ennek a cégnek a képviseletében valakik. Az Európai Bizottság szerint először is teljesen értelmetlen volt ez a kiszervezés, a magyar államnak ezen informatikai rendszer működtetését magánál kellett volna tartania. Ez ma már rendben van, hiszen visszaszerveztük az informatikai rendszert, és ebben a fejlesztési ciklusban az állam végzi ezt a munkát. A másik észrevétel, hogy a kiszervezés, ami felesleges volt és nem az állam érdekében történt, az pedig törvénytelenül esett meg. Ennek a bonyolítója a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség volt, az illetékes alelnök Dobrev Klára volt, akik bonyolították, ma az Altusnál és az Európai Bizottság ügyet korábban nem vizsgáló csapatában dolgoznak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Lázár miniszter úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Budai Gyula képviselő úrnak. [[Dr. Lukács László György: Ez lett volna a feladata, hogy elszámoltassa! Akkor miért ülhet itt?]]
Tisztelt Elnök Úr! Hogy jobbikos képviselőtársamat megnyugtassam, szeretném önt tájékoztatni arról, hogy elszámoltatási kormánybiztosként 2010 és ’12 között vizsgáltam a Welt 2000 Kft.-t. [[Dr. Lukács László György: Nagyon eredményesen, látom!]] De mivel a 2007 és ’13 közötti időszak lezárása 2014 után következett be, a teljes dokumentációt az Európai Uniótól nem kaptuk meg, ezért a vizsgálatot nem tudtuk befejezni. Tehát amit ön felvetett, az butaság, és megkérem, hogy a közeljövőben nézzen utána. Én miniszter úrnak egyrészt köszönöm a válaszát, másrészt pedig azt kérem, hogy a kormány tegye meg azokat a jogi lépéseket, akár polgári, akár büntetőjogi lépéseket, amelyekre most a tények teljes ismeretében lehetőség van. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Budai Gyula képviselő úr. A viszonválasz megilleti Lázár miniszter urat is.
Köszönöm szépen. Csak tényeket szeretnék a figyelmükbe ajánlani és semmiféleképpen nem megelőlegezve a tények közötti összefüggéseket. Az első tény az, hogy Magyarországot megbírságolta az Európai Unió, és visszafizetési kötelezettségünk van. A második tény az, hogy 2009-ben folyt egy vizsgálat, amely nem állapított meg semmit sem, majd most egy újabb vizsgálat folyt. Az az igazság, hogy akik az első vizsgálatot lefolytatták, 2015-ben az Altus-csoportnak megbízást adtak az Európai Bizottságnál. Amikor ők kikerültek, ez a csoport az Európai Bizottság illetékes hatóságától, szervezeteitől, egy újabb vizsgálat következett, amiben törvénytelenség és visszaélés került megállapításra. Tehát nem kevesebbet mondok én, mint hogy az Altus-csoport tulajdonosa, vezetői attól az Európai Uniótól és Európai Bizottságtól kaptak megbízást, akik konkrétan az általuk megkötött szerződéseket is vizsgálták. Itt nyilvánvaló személyi összefüggések lehetnek, amit mi most részleteiben nem ismerünk. Ezért tettem büntetőfeljelentést a mai nap folyamán. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Lázár miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrhoz: „A CÖF-nek minden jár?” címmel. A miniszterelnök úr Lázár János miniszter urat jelölte ki a válaszadásra. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Dr. Varga László: Elfogadom.]] Elfogadja. Varga László képviselő urat illeti a szó. [[Hiszékeny Dezső helyét a jegyzői székben Hegedűs Lorántné foglalja el.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nemrég látott napvilágot az a hír, hogy az MVM 2016-ban a CÖF, illetve a mellette működtetett alapítvány mintegy 508 millió forintos, tehát mintegy félmilliárdos támogatásáról döntött. Ez több, mint bármelyik ellenzéki párt éves költségvetési támogatása, egy olyan álcivil szervezetnek, amely nyíltan a kormány politikáját támogatja, kiszolgálja, és nyilván támadja az ellenzéki politikusokat úgy, hogy őket senki nem választotta meg. Így folytatnak több száz milliós kampányokat, amely adott esetben a tiltott pártfinanszírozás gyanúját is felvetheti. Mit gondol, tisztelt miniszter úr, nem lett volna szerencsésebb, ha ezt az összeget adott esetben az MVM, mondjuk, oktatásfejlesztésre fordítja, mondjuk, olyan egyszerű célok megvalósítása érdekében, hogy ne a szülőknek kelljen a fénymásolópapírt bevinni az iskolába? Vagy adott esetben egészségügyi, higiéniás viszonyok megfelelő szintre hozására az egészségügyi intézményekben, mondjuk, hogy legyen WC-papír, vagy adott esetben WC-ülőke? Hiszen Észak-Magyarország régiója 263 régióból az utolsóelőtti az európai régiók összehasonlításában, már a román, bolgár régiók is előzik sajnos. Tehát volna helye egy ilyen félmilliárdos támogatásnak valóban Magyarországon, de elsősorban az oktatásban, egészségügyben, és nem feltétlenül egy ilyen tiltott pártfinanszírozás felháborító keretei között. A kérdés adott tehát: indítanak-e vizsgálatot ebben az ügyben az MVM-nél, és milyen típusú személyi következményei lesznek ennek a botránynak? Azt meg csak személyesen tenném hozzá, tisztelt miniszter úr, hogy mit gondolt volna ön ellenzéki politikusként egy hasonló helyzetről fordítva. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm, Varga képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. [[16.50]]
Köszönöm szépen. Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! A válasz olyan vagdalkozásokkal teli, ami képviselő úr munkájára korábban nem volt jellemző, ezért ne vegye személyes sértésnek, amit most fogok válaszolni. Az egyik megjegyzésem az, hogy a Magyar Szocialista Párt bármely képviselőjének szájából a Magyar Villamos Művek gazdálkodásával kapcsolatban kérdezni bármit is több mint pikírt, kifejezetten rosszízűnek tekinthető. A Magyar Szocialista Párt nyolcéves kormányzása alatt több tíz milliárd forintot loptak ki a Szocialista Párt hátországa, a Magyar Villamos Művekből. Ehhez képest mindenféleképpen evolúciós eredmény, hogy ma az MVM 500 millió forinttal az önök állítása szerint támogat egy civil szervezetet. Legalább nem lopják el ezt a pénzt a szocialisták vagy bárki más. Ilyen szempontból óriási eredmény, ami az MVM-nél történik. [[Moraj és közbeszólás a Jobbik soraiból: Ez is lopás, miniszter úr!]] Ha ez a pénz hiányzik a szocialisták kasszájából, akkor ezt kell megkérdezni. Tizenegynéhány büntetőeljárás indult az MVM korábbi vezetése, szocialista vezetése ellen, amelyek sajnos még most is folynak, vagy nem vezettek eredményre, de ma ebben az országban mindenki tudja, hogy az MVM vezetése a szocialisták kormányzása alatt súlyosan visszaélt a rá bízott közvagyon kezelésével. A másik megjegyzésem, politikai természetű megjegyzésem az, hogy ha jól értem, akkor az a helyzet, hogy ha a Fidesz, a KDNP vagy bárki, aki velük szimpatizál, megkérdezi az MSZP-től, hogy vajon miért támogatja Soros Györgyöt és az Open Society mozgalmat, a nyitott társadalom eszméjét, akkor erre az MSZP nem számol el korrekt válasszal, hanem visszakérdez, és megvádol bennünket, hogy de az MVM miért ad egy magyar, a Soros-birodalomhoz szemmel alig látható civil mozgalomnak pénzt. Azt gondolom, önöknek először azzal kellene az elszámolást kezdeni, hogy önök miért állnak Soros György mögött, és miért védik Soros Györgyöt. Erre a kérdésre nem az a válasz, hogy de az MVM miért ad pénzt a civileknek. Másrészről pedig az MVM nyilván köteles elszámolni minden forinttal. Az egy értelmes vita lenne, hogy az MVM-nek vagy bármelyik állami cégnek helyes üzletpolitikája-e, hogy bárkit egyáltalán támogat ebben az országban. De erre az MVM válasza az [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy a piaci bevételéből azt támogat, mint amit megtehet egy piaci cég [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Varga képviselő úrnak viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Sajnálom, hogy arra nem válaszolt, hogy több ez a támogatás, mint az ellenzéki pártok éves támogatása, bármelyik ellenzéki párté. Ez nyíltan torzítja a politikai versenyt. Ezt én szörnyűnek tartom, és azt gondolom, ebben az ügyben nyilván inkább vizsgálatot kéne indítani, de akkor megtesszük a feljelentést ebben, ha önök nem indítanak. A másik: az MVM támogatásai kapcsán többször kérdeztem egyébként önt is, hiszen például a választókörzetemben, Miskolcon is több fűtőművet működtetnek, és ezt nem érzik a miskolciak, hogy visszaforgatnák adott esetben a kulturális vagy a sportéletre. Mondhatnám azt is, hogy akkor a CÖF-nél landol a miskolciak pénze, ami nekik járna, hiszen őket is támogathatnák ebből. A másik: Böjte Csaba egy gyermekmissziós alapítványa 850 ezer forintot kap az MVM-től, és 600-szor ennyit kap a CÖF. Csak hogy a kettőt összehasonlítsam, számomra ez elfogadhatatlan. Nyilván Böjte Csaba alapítványa érdemelne sokkal több támogatást ebből a dologból. Azt gondolom, ez az ügy bűzlik, nincs ez rendben. Én azt kérem öntől, indítsanak vizsgálatot. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, Varga képviselő úr. A viszonválasz joga megilleti a miniszter urat is.
Az egyenlő pályák és egyenlő esélyek relativizmusáról Sándor György már nyilatkozott, amikor erre azt mondta, hogy egyenlő pályák, egyenlő esélyek, ő kerékpárral megy. Ez ismert mindenki számára. Ezt csak azért mondom, mert persze vissza lehetne kérdezni képviselő úr felvetésére, hogy akkor az mennyire méltányos, hogy Soros György a Brüsszelben Magyarország ellen dolgozó munkatársainak több pénzt ad, mint amennyi a magyar állandó képviselet bérezése, magyarul, több pénzt fordít Magyarországgal szemben politikai tevékenységre, mint ahogy egyébként Magyarország képes a saját munkatársait, akik az egész ország érdekében dolgoznak, megvédeni, illetve Magyarország munkatársait megfizetni. Szeretném hozzátenni, hogy ha feljelentést tesznek, lelkük rajta. Azt értelmes vitának tartom, képviselő úr, hogyha azt kérdezi meg, hogy általában az állami cégeknek bármilyen támogatáspolitikát helyes-e folytatniuk. Ha folytatnak támogatáspolitikát, akkor a piaci törvényeknek megfelelően kell ezt megcsinálniuk, illetve végrehajtaniuk, minden szabály betartása mellett. Az MVM-nek pedig számot kell adnia arról, hogy milyen alapon végezte ezt a támogatást, miért és hogyan tette. Biztos vagyok benne, hogy meg fogják tudni válaszolni a kérdést. Ott olyan cégvezetés van, hogy mindig tud minden kérdésre válaszolni, ezt önnek is ismernie kell. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[A jegyzői székben dr. Szűcs Lajost Földi László váltja fel.]]
Köszönöm szépen, Lázár miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Rig Lajos, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Vicc, vagy komoly?” címmel. A miniszter úr Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki a válaszadásra. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét.
Köszönöm szépen, elnök úr. Mivel valószínűleg miniszter úr elment valahova viccelődni, ezért kénytelen vagyok elfogadni államtitkár úr személyét. Tisztelettel elfogadom.
Öné a szó, Rig Lajos képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A múlt héten, a mentők napján egy botrányos vicc vagy komoly állítás hangzott el Balog Zoltán miniszter úr szájából, miszerint ő azt hitte, hogy a mentődolgozók mindennap ott reggeliznek. Ez már nem az első ilyen kijelentése. Ha visszaemlékezünk, Csató Gábor első debütálása, az Országos Mentőszolgálat főigazgatójának első debütálása a veronai buszbaleset kapcsán volt, és ott Balog Zoltán azt mondta, hogy Csató Gábor átesett a tűzkeresztségen. Kegyeletsértő, felháborító, undorító ez a kijelentés. Ugyanilyen felháborító és undorító az, hogy mentődolgozókról azt állítják - bárcsak így lenne -, hogy olyan helyre járnak reggelizni, ahol három-négy ezer forint a reggeli. Államtitkár úr, tudja, mennyit keres egy kétgyermekes családapa, aki az Országos Mentőszolgálatnál ápolóként dolgozik? 160 ezer forintot. 160 ezer forintot! Számolja ki, hogy hogyan lehet ebből reggelizni minden egyes napon! Az állam diktatórikus jellege az elmúlt időszakban is lecsorgott az Országos Mentőszolgálathoz, de most még jobban ott van. Felső vezetők hívnak fel, hogy nem mernek nyilatkozni, mert attól félnek, hogy elbocsátják őket. Dolgozók mentőállomásokról, akár Tapolcáról, Sümegről, Ajkáról, Veszprémből, az ország más részéről hívnak fel, hogy igenis utcára fognak vonulni. Mi ez az életpályamodell, államtitkár úr? Hol vannak az ígéretek? Az az életpályamodell része, hogy mentőgépkocsi-beszerzés, hogy ruha? Ön szerint mentőgépkocsi nélkül lehet vonulni? Lehet mentést csinálni? Ruha nélkül hogy néz ki egy mentődolgozó? Azt a véres és vérrel szennyezett ruháját vigye haza és otthon mossa ki, ahol a család a többi ruháját is mossa? Szégyelljék magukat! Ez önök szerint az életpályamodell? Kresz Géza forog a sírjában maguktól! [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormányzat, a mindenkori kormányzat többféle módon tudja kifejezni a tiszteletét a mentésben dolgozók iránt, a mentőtisztek iránt, a mentőorvosok iránt, a mentőápolók iránt, mindenki iránt, több ezer fő, majdnem tízezer fő iránt, aki a mentésben dolgozik. Ennek egyik formája és módja az anyagi megbecsültség, a fizetések emelése, a másik a munkakörülmények javítása, a munkafeltételek javítása. A harmadik pedig az, hogy amikor a mentőápolóknak, a mentésben dolgozóknak egy-egy ünnepük van, egy-egy napjuk van, akkor azokon a napokon bizony elismerjük az ő munkájukat. Ha az anyagi elismerést nézem, az a mentőtiszt, aki 2012-ben 242 300 forintot keresett, ha megvalósul a jövő évi béremelés az egészségügyben és az Országos Mentőszolgálatnál is, akkor ő 242 300 forint helyett 460 112 forintot fog keresni. Az a mentőorvos, aki 2012-ben 390 500 forintot keresett, 2018-ban a jövő évi költségvetés elfogadása után 645 ezer forintot fog keresni. Ez egy olyan mértékű fizetésemelés, olyan mértékű béremelés, amely már érezhető mindenki számára. Három év alatt, tavaly, idén és jövőre összességében több mint 60 százalékos, 67 százalékos lesz az a fizetésemelés, amit ők is tapasztalhatnak. Ehhez pedig a kormány a fedezetet az elmúlt években is biztosította, és most is biztosítja, hiszen úgy vettük át az Országos Mentőszolgálatot 2010-ben, hogy alig több mint 22 milliárd forint volt a mentőszolgálat költségvetése. Ez most a jövő évben 39 milliárd forint fölé emelkedik. Ez egy 17 milliárd forintos, 76 százalékos emelése lesz a mentőszolgálat költségvetésének. Ebből tudja kifizetni a megemelt béreket, ebből tudja elindítani az új munkaruha-beszerzést, amely korszerűbb lesz, és ebből tudja a munkaruha tisztításának a költségeit is beszerezni. Nyilván ez járult hozzá ahhoz, hogy az elmúlt években a munkakörülményeket úgy sikerült javítanunk, hogy 30 új [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] mentőállomást építettünk, 97-et felújítottunk, és 200 új mentőautó pedig a napokban, a következő hetekben munkába állhat. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra adom meg a képviselő úrnak a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Államtitkár úr a sablont elmondta, de leült, és így egyes is. A konkrét kérdésem az volt, hogy vicc, vagy komolyan gondolta a kijelentését, mert viccnek ez nagyon durva. Viszont ha komolyan gondolja, akkor neki le kellene mondania, nincsen helye itt a miniszterségben. [[17.00]] Tehát egy az, hogy nem tudja a mentők problémáját, ha viszont tudja, akkor ne viccelődjön vele, mert ez véresen komoly, ahogy a mentősök szokták mondani. Ön, önök, ahogy egymás között is mondani szokták, hogy a főnökömet meg kell védeni - tehát ez a diktatórikus, szicíliai kápórendszer azért működik önöknél. [[Lázár János: Pont Balog Zoltán?! De­rültség a kormánypártok soraiban.]] Ha ön most feláll, egy percben mondja el, hogy egyetért-e a miniszter úr ezen kijelentésével, ami elhangzott. Még egy hozzávetés, hogy nem önök szervezték azt a reggelit, hanem egy vendéglátói egység, tehát ne magukénak tudják. Balog Zoltán úgymond a mentősök körében csak egy megtűrt személy volt azon a helyen. Még egyszer kérdezem: egyetért a kijelentéssel vagy elhatárolódik tőle? Köszönöm.
Köszönöm. Viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Szerintem, amit ön mondott, az elsősorban az ön tájékozatlanságáról szól. Ha van olyan ember, aki személyesen is tudja, érzi és átérzi, és a saját családjának az áldozatvállalása kapcsán is átérzi azt, hogy mit jelent a mentősök helyzete, mit jelent a mentés, mit jelent mentősbérből élni, akkor az pont Balog Zoltán. Ha van olyan egészségügyért felelős miniszter az elmúlt 25 évből, aki a legnagyobb mértékű béremelést érte el, az pontosan az ő minisztersége. [[Rig Lajos közbeszól.]] Hiszen ön is megnézheti, az elmúlt években mennyivel nőttek 2012-től ’18-ig ezek a bérek. Az idei évben 6,4 milliárd forint többletet fordítunk erre, jövőre 7,5 milliárd forintot fordítunk erre többletként. Csak a januári béremelés többletforrásigénye 4 milliárd forint, és ezeket mind Balog Zoltánnak mint az emberi erőforrások miniszterének sikerült elérni. Úgy gondolta, fontos, hogy egy olyan rendezvényre, ahol a társadalmi felelősségvállalás körében meghív egy hely mentősöket is egy reggelire, oda is elmenjen, velük is megbeszélje. Higgye el, nem idegenként fogadták őt ott, hanem pontosan tudták, hogy közülük való, a családja közülük való, és ezért fogadták be maguk közé, és ezért érte ő el ezeket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a sikereket, a 76 százalékos emelést a mentőszolgálatnak öt év alatt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Rétvári államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Firtl Mátyás, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrhoz: „Hol tart az önkormányzatok információs rendszerének fejlesztése?” címmel. A miniszter úr válaszadásra Pogácsás Tibor államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Jelzi Firtl képviselő úr, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó, Firtl Mátyás képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-KDNP-kormány már a munkájának megkezdésekor az egyik legfontosabb céljául tűzte ki az állam közszolgáltató szerepének erősítését, a szolgáltatási minőség javítását. A helyi közszolgáltatási információs rendszer fejlesztése és bevezetése, a rendszer kiépítése megfelelő hátteret biztosít a kormány és az önkormányzatok, valamint az egyes települések közötti adatforgalomhoz. Az IKIR-rendszer olyan egységes, mindenhol használható webes felületet hoz létre, amely egyszerűbbé teszi a kommunikációt a kabinet és a települések között. Az IKIR-rendszer egyik célja, hogy észszerűen csökkenteni lehessen a kötelező adatszolgáltatások mennyiségét, emellett az adatok megfelelő rendszerezésével releváns következtetéseket lehessen levonni. Az IKIR alapvetően az önkormányzatok helyi közszolgáltatását modernizálja és a helyi állami szintű tervezést, valamint a helyi szintű operatív feladatellátás megszervezését támogatja. Ezzel pedig javítja a versenyképességet, megalapozottabbá teszi a javító szándékú döntéseket, így nyújt hosszú távú segítséget. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy egy jól működő államszervezet fenntartásának elengedhetetlen feltétele a közigazgatás folyamatos infrastrukturális fejlesztése. Az integrált és ügyfélközpontú munkaszervezés erősítése érdekében tett lépéseink a jövőben sokszorosan fognak megtérülni, az IKIR és hasonló informatikai fejlesztések pedig javítják az ország versenyképességét. Tisztelt Államtitkár Úr! Éppen ezért tisztelettel kérdezem: az IKIR milyen helyet foglal el az önkormányzatok információs rendszerének fejlesztésében, a közigazgatás modernizációjában? Hol tart az IKIR-rendszer fejlesztése? Milyen uniós vagy kormány által nyújtott anyagi támogatás [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] használható fel a rendszer fejlesztéséhez? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az önkormányzati rendszer az állam által biztosított közszolgáltatások jelentős részét juttatja el a polgárokhoz. Ugyanakkor a finanszírozás, az önkormányzatok finanszírozása, illetve ezeknek a feladatoknak a finanszírozása egy többlépcsős, illetve áttételes finanszírozás, amelynek következtében nehéz összehasonlítani azt, hogy az ország adott területén egy más területhez képest milyen költséggel, milyen hatékonyan történik a feladatellátás, illetve azt, hogy különböző méretű településeken milyen hatékonysággal történik a feladatellátás. Ráadásul az elmúlt időszakban az informatika fejlődése rendkívül sok lehetőséget nyit meg, amelyeknek csak egy részét képesek különösen a kistelepülések, kis önkormányzatok hasznosítani, hiszen nincs forrásuk ahhoz, hogy megfelelő informatikai fejlesztéseket hajtsanak végre. Éppen ezért egyfelől a most bevezetés alatt álló ASP-rendszerrel egy egységes informatikai támogatást biztosítunk az önkormányzatoknak, amellyel az állam felé a szükséges kötelezettségeiket az állam által garantált szoftvereken, az állam által garantált frissítésekkel és jogszabályi követésekkel tudják biztosítani. Másfelől ehhez kapcsolódó, de teljes mértékben független, de az adatokat közösen használó rendszer az úgynevezett IKIR-rendszer, amely a különböző feladatellátáshoz szükséges adatszolgáltatások nyújtását egyszerűsíti. Sokszor hallani azt az önkormányzatoknál dolgozóktól, hogy rendkívül sokféle adatot kell szolgáltatniuk, és ez az adatszolgáltatás rengeteg időt vesz igénybe, miközben ezeknek az adatszolgáltatásoknak sok esetben az értelmezése nem megfelelő. Az IKIR-rendszer azt teszi lehetővé, hogy a benyújtott adatokat egységesen kezelje az állam. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége a képviselő úrnak.
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a válaszát. Úgy gondolom, mindannyiunk érdeke, hogy - éljünk bárhol ebben az országban - ezzel a modernizációs törekvéssel éljünk. A most zajló ipari forradalom vagy a digitalizáció megköveteli, hogy éljünk - bárhol, ahol vagyunk az országban - az informatikai technológia minden egyes vívmányával, annak lehetőségével és annak hatékonyságnövelő erejével. Ahogy államtitkár úr is fogalmazott, az önkormányzataink modernizációjával érjük el azt, hogy valóban minél szorosabb kapcsolatban tudjon lenni az állam, illetve a települések egymás közt is ezzel a lehetőséggel élve. Úgyhogy még egyszer köszönöm, és kérem azt is, hogy valóban a lehető leginkább a forrásokat biztosítani tudják erre a fejlesztési területre. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Pogácsás államtitkár úrnak.
Köszönöm. Ez a rendszer lehetővé teszi azt, hogy anélkül, hogy az önkormányzati dolgozóknak a jegyzők hivatalánál további adatszolgáltatási kötelezettsége lenne, az IKIR-rendszer lehetővé teszi azt, hogy a már benyújtott, az államnál meglévő adatokat csoportosítsa, ehhez egy ilyen döntés-előkészítő, vezetői információs menüt adjon, amely megfelelő jogosultságokkal egyébként lehetővé teszi azt is, hogy az önkormányzatok is használják ezeket az adatokat, ami azért különösen hasznos véleményem szerint, mert a települések képesek lesznek összehasonlítani saját magukat, a saját maguk által ellátott feladatokat a más településeken ellátott feladatok költségeivel. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Így a színvonal egységesítése felé nagy lépést tehetünk. Ehhez egyébként európai uniós forrásokat használunk, és a program kiépítése megfelelően halad. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrhoz: „Mi a magyarázat?” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszter Úr! Egy általános problémára szeretném most tényleg őszintén a magyarázatot keresni. [[Dr. Rétvári Bence: Végre egy őszinte szó.]] Nagyon sokszor találkoztam ezzel. Egy konkrét példát mondanék. Egy állami intézmény informatikai eszközöket szerzett be európai uniós támogatásból, és programokat, számítástechnikai programokat, és mint minden közbeszerzésnél, megbecsülte az értékét, megbecsülte, hogy ez mennyibe fog kerülni. Úgy becsülte meg, hogy 4 515 246 109 forint lesz szerinte várhatóan a közbeszerzés értéke. [[17.10]] Amikor megkapta az ajánlatokat, akkor, csodák csodája, de tényleg szó szerint csodák csodája, 4 515 246 109 forint lett a megvalósulási összeg. Engem az érdekelne, hogy mi lehet erre a magyarázat. Kettő lehet: az egyik az, hogy csoda történt, matematikailag azért ez elképzelhető, csak rendkívül pici a valószínűsége; a másik az, hogy a későbbi nyertes ajánlattevő bizony ott volt már az ajánlat készítésénél, és ő volt, aki átnézegette apránként, és ő csinálta ezeket a becsléseket. Ez pedig törvénytelen, meg nyilvánvalóan ép ésszel sem kívánatos. Az lenne a fő kérdésem, hogy tud-e ön más magyarázatot erre. Nagyon nehéz elképzelni, egyébként ebben az intézményben körülbelül 800-an dolgoznak, nyilván van egy komoly számítástechnikai osztálya is ennek az intézménynek, úgyhogy az sem nagyon áll fenn, hogy véletlenül pont egy olyan szakértőt kérdeztek meg, aki véletlenül pont a későbbi nyertes cégnél dolgozik. Az sem igazán magyarázat, hogy egy speciális dologról lenne szó, mert nem arról van szó, de ráadásul rengeteg olyan cég van, amely tud informatikai eszközöket szállítani, és programokat tud szállítani. Tehát a kérdésem az, hogy hogyan lehet ez az egészen elképesztő, fillérre pontos egyezés. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Lázár János miniszter úrnak. Miniszter úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Megnyugodhatott az Országgyűlés, hogy most tényleg őszintén tette fel a kérdését. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Akinek eddig esetleg kételye volt azzal kapcsolatban, hogy korábban mennyire volt őszinte, az akkor most megerősítést nyerhetett ebben, úgyhogy külön köszönöm a jegyzőkönyv számára is, hogy aláhúzta, hogy most tényleg őszintén tette fel ezt a kérdését. Emellett szeretném, ha tényleg pontosabban is feltenné ezt a kérdést, hátha az egyperces reakcióban erre sor kerül, mert a konkrét kérdésre csak akkor tudok válaszolni, ha az informatikai beruházással vagy szervezetfejlesztéssel kapcsolatos konkrét ügyet megismerem, és mint ahogy minden, ön által szóba hozott ügyben, ebben is vizsgálatot fog indítani az európai uniós fejlesztésekért felelős államtitkárság, illetve a belső ellenőrzési csoportunk, vagy más hatóság is, amennyiben ez szükséges. Ami pedig a közbeszerzési eljárások értékbecslését illeti, én sajnálatos módon azt tapasztalom, hogy az esetek döntő részében és kevés kivételtől eltekintve az áll elő, hogy a becsült árnál magasabb a legolcsóbb ajánlat is. Tele van a sajtó azokkal a hírekkel, amelyek arról szólnak, hogy a közbeszerzés kiírója, legyen akár önkormányzat vagy állam, megbecsüli a közbeszerzés kiírásának pillanatában a beruházás várható költségét, és a legolcsóbb ajánlat is messze meghaladja a várható költségszintet. Ebből aztán természetesen számos kérdés adódik: finanszírozási hiány, illetve olyan döntéshozatali mechanizmusra kerülhet sor, amelyet az államnak szabályoznia kellett. A szabályozás ma úgy néz ki, hogy 15 százalékos többlet-kötelezettségvállalásra a minisztériumok kaptak mandátumot, 15-30 százalék között igazságügyi szakértőt von be a Nemzetgazdasági Minisztérium, és 30 százalék fölötti többlet-kötelezettségvállalásra pedig csak kivételes államérdekből van lehetőség. Tehát próbáljuk ezt a helyzetet kezelni és szabályozni. Én arra vezetem vissza a projekteket önnel ellentétben, hogy nem precíz, nem pontos és nem jó a projektek előkészítése, nagyon sok esetben kapkodás tapasztalható, ami később a lebonyolítás minőségére megy. De ha megkapom a konkrét ügyet, akkor konkrétan is tudok válaszolni, teljes őszinteséggel az ön kérdésére. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Egy picit csalódott vagyok, mert azt mondta, hogy minden korrupcióinfómat követnek és kivizsgálnak, ez a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen történt, tehát ahol egészen pontosan tűzfalakat, számítástechnikai programokat és eszközöket szereztek be 4 515 246 109 forintért, és ezt pontosan, fillérre így becsülték meg. Tehát ez továbbra is érdekelne, hogy mi lehet ilyenkor a háttérben. Én sajnos egyébként azt látom, hogy nagyon-nagyon sokszor van az, hogy fillérre pontosan megegyeznek az egyébként nagyon bonyolult közbeszerzések, amelyeknél nem arról van szó, hogy egy autót vagy bármit kellene venni, hanem egy olyan dologról, amit sok-sok hónapon át kell előkészíteni. Nyilván ha csak azt nézzük, hogy annak a cégnek, amelyik ott van az előkészítésnél, időben több hónapja volt, a másiknak meg esetleg csak néhány hete az ajánlatadásra, akkor nyilvánvalóan a versenysemlegesség sérült.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Lázár János miniszter urat. Parancsoljon, miniszter úr!
A közbeszerzési törvény semmiféle mentességet vagy felmentést nem ad az alól, ha egy konkrét specifikációra kell kiírni eljárást, és a konkrét specifikációra várhatóan egy ajánlat és egy minőség tud beérkezni. Polgármesterkoromból tudom, hogy ha a városban Ákos-koncertet akartunk tartani, akkor az Ákos-koncertre közbeszerzési eljárást kellett kiírni abban a reményben, hogy több Ákos is van az országban [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] aki Ákos-koncertet fog tartani, holott tudható volt, hogy egy Ákos van, aki a koncertet meg fogja tartani, mégis közbeszerzés-köteles volt. Tehát ne zárjuk ki azt, hogy a közbeszerzési eljárásban vannak sajnos európai uniós hülyeségek. Azért vagyok óvatos az ön által feltett kérdésekkel, mert legutóbb azt mondta, hogy Kistelekre elment, és van egy betonút, ami a semmibe vezet; felbosszantottam magam rajta, hazafele menet azonnal megálltam, végigjártam a betonutat, és a betonút nem a semmibe vezetett, hanem a szennyvíztisztító telephez [[Dr. Hadházy Ákos: Az má­sik volt!]] , tehát ebben sem volt igaza a képviselő úrnak. Ön azt mondta, hogy az inkubátorházban semmiféle tevékenység nem zajlik; ebben sem volt igaza, mert, igaz, szubtrópusi módon, de bálás szalmát tároltak az inkubátorházban, tehát valamire mégiscsak használták. [[Derültség.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Horváth Imre, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem kapják meg időben a nyugdíjasok a 0,5 százalékos emelést?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt hiszem, e Házban nagyon sok szó esik a nyugdíjas korosztályról. Azt gondolom, hogy ez a társadalmi réteg az, aki megtette már a magáét, és jelenleg is a családok fenntartásában, nevelésében számíthatunk ezekre a nyugdíjas emberekre. Szeretném azért az államtitkár urat vázlatosan emlékeztetni arra, hogy milyen intézkedéseket tettek, amelyek sértik a nyugdíjasok jelenlegi helyzetét. Az egyik legfontosabb dolog, hogy az Alaptörvényben már a társadalombiztosítás szó sem szerepel. A magánnyugdíjrendszert szétverték, a rokkantrendszert átalakították, szigorították, a korhatár előtti nyugdíjakat megszüntették, a járulékplafont eltörölték, a nyugdíjminimumot változatlanul hagyták. Ehhez még hozzájárul az, hogy a szociális szférában a segélyezések és az ellátás vonatkozásában is egy csomó szigorítást tettek. Ezért valószínű, hogy a nyugdíjasok nagy része, konkrétan 2016-ban 43 ezer nyugdíjas dolgozik bejelentetten, legálisan, de valószínű, hogy a szigorításokat követően, illetve ebből adódóan még több ember ilyen helyzetbe kerül. A rendelet, illetve a törvény szerint annak, aki társadalombiztosítást fizet nyugdíjasként, évente a bruttó fizetés 0,5 százaléka nyugdíjemelésként jár, ez megilleti. Eddig ezt kérni kellett, most nem kell kérni; olyan rendeletet hoztak, hogy 2017. október 31-éig visszamenőleg kell kifizetni ezt a 0,5 százaléknak megfelelő összeget. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Kérdezem az államtitkár urat: miért tartották vissza tíz hónapra ezt a kifizetést?
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azért az elmúlt évekből szerintem számtalan példát lehet felhozni, szemben a 2010-et megelőző időszakkal, amikor a nyugdíjasok igenis akár a jövedelmük növekedésében, akár a kiadásaik csökkentésében, de egy könnyebbséget tudtak érezni, hogy egy ledolgozott élet után megkapják azt a megbecsülést, amit 2010 előtt nem kaptak meg. Emlékezhetünk az öregecskedő feleségek lecserélésére Gyurcsány Ferenctől, vagy emlékezhetünk arra, hogy azon versengenek mostanában, hogy ki nyújtotta be és ki fogadta el a 13. havi nyugdíjnak az elvételét. Ezzel szemben a Fidesz-KDNP azt vállalta, hogy megőrzi a nyugdíjaknak a vásárlóértékét, 23 százalékkal emeltük a nyugdíjakat, ami 9,5 százalékos vásárlóérték-növekedést jelent. A biztos időskornak fontos része az úgynevezett helyettesítési ráta - ez azt jelenti, hogy ha valaki nyugdíjba vonul, akkor a fizetésének hány százalékára számíthat. A szocialista időkben ha valaki nyugdíjba vonult, akkor az aktív keresetének az 54 százalékára számíthatott nyugdíjasként, a Fidesz-KDNP-időszakban majdnem 70 százalékot jelent, 67 százalék az, amire most már számíthatnak, tehát nem bő felére, hanem több mint kétharmadára számíthatnak az aktív kori keresetükből. Mindemellett a rezsicsökkentéssel megtakarításaik voltak, társasházban, mondjuk, 88 ezer forint évente, de abban az esetben, ha ez távfűtéses, 83 ezer forint, családi házban 116 ezer forintos a megtakarítás. 40 év szolgálati idő és gyermekneveléssel töltött idő után az édesanyák vagy a nők nyugdíjba vonulhatnak, ez 190 ezer nőt érintett pozitívan. Fontos az is, hogy a nyugdíjba vonulás előtt valaki ne munkanélküli legyen, ne alacsony fizetés után számolják a nyugdíját, hanem minél magasabb legyen, foglalkoztatni lehessen. [[17.20]] Ma tíz, nyugdíj előtt álló személyből hétnek a foglalkoztatását a munkahelyvédelmi akcióterv segíti elő, mert igénybe veszik utána ezeket a kedvezményeket. Ez azt jelenti, hogy átlagosan havonta 340 ezer embernek 55 év fölött azért van munkája, mert a munkahelyvédelmi akció révén munkához jut. Azt pedig, amit tisztelt képviselő úr konkrét ügyként mondott, azt hiszem, sokak számára kedvezmény, hogy nem kell igényelni, hanem automatikusan ezt most már a nyugdíjbiztosító számukra biztosítja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Államtitkár úr, elnézést, de én nem történelemórára jöttem, én kérdést tettem fel önnek; én is tudnék még többet beszélni erről a dologról. Itt arról van szó, hogy 2016-ban 43 ezer ember kiegészítését, a 0,5 százalékos emelést önök visszatartották. Miért? Nincs pénz a nyugdíjkasszában? A másik kérdésem pedig: kifizetik-e ennek a tíz hónapi visszatartásnak a kamatait? Köszönöm szépen. Nem tudom elfogadni a válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Szerencsére nem is kell ebben a műfajban elfogadni a választ, azt ugyanakkor tudni kell, hogy a növelés visszamenőlegesen attól az időponttól kerül megállapításra, ahogy mondtam, automatikusan, amikortól az - kérelem benyújtása esetén - az érintettet a legkorábban megillette volna. Tehát én azt hiszem, hogy ezzel minden nyugdíjas jól jár, de legalábbis rosszul nem tud senki járni. Azt hiszem, hogy igyekeztünk az előzőekben az igazgatási eljárásban és máshol is a nyugdíjasok számára kedvező automatizmusokat beiktatni, ez a nyugdíjemelésnél is így van. Ennél az ön által említett félszázalékos szabálynál is így van. Ezeket most már automatikusan megkapják. Azt hiszem, mindenki számára ez igazából bürokráciacsökkentést jelent, hogyha ezekkel neki saját magaként nem kell foglalkozni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 21 perc van. Az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Most előterjesztés tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a Magyarország Alaptörvényének hetedik módosítása című, T/14990. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. [[Zaj.]] Képviselőtársaim, ha esetleg nem zavarom önöket, illő tisztelettel kérném, már a következő napirendet tárgyaljuk. Köszönöm. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Hadházy Ákos képviselő úrnak, a napirend előterjesztőjének, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Nem titok, hogy ez az előterjesztésünk is, ez a javaslatunk az alkotmánymódosításra nyilvánvalóan a paksi bővítésről szól. A paksi bővítésnek van három kockázata, az egyik a biztonsági kockázat, a biztonsági kockázat nyilvánvalóan nem olyan nagy, mint mondjuk, az előző erőműnél vagy régebbi erőműveknél volt, de ez a biztonsági kockázat nem nulla százalék. Létezik ez is. Azonban van egy olyan kockázat, aminél azt mondjuk, hogy majdnem 100 százalék. Ez pedig a pénzügyi kockázat, az, hogy ez soha nem fog megtérülni, legalábbis, amiket tudunk róla, azok a tanulmányok, amelyek nyilvánosak, azok mind azt mondják, hogy ez nem fog nekünk soha megtérülni, viszont 4000 milliárd forintba kerülne. Ez azt jelenti, hogy négymilliószor egymillió, tehát minden magyar családnak minimum egymillió forintot ebbe az üzletbe be kell tennie. A harmadik kockázat viszont nem nulla százalék, nem majdnem 100 százalék, hanem 110 százalék: ez pedig a korrupciós kockázat. Sajnos ma Magyarországon úgy működik, pláne felerősödötten a jelenlegi kormányzás alatt a rendszer, hogy biztosak lehetünk benne, hogy 10-20-30-40 százalékkal többe fog kerülni ez a beruházás. Tehát vannak igenis nagyon komoly kockázatok, arról nem is beszélve, hogy ha azt nézzük, hogy a biztonsági kockázat nulla százalékhoz közeli, de nem nulla százalék, akkor igenis mindenkinek kellene, hogy joga legyen ahhoz, hogy erről is döntsön. De a pénzügyi kockázatok annyira magasak, hogy egyértelműen ez igenis az emberekre tartozik. Emiatt tettünk egy olyan javaslatot, hogy egy bizonyos mértékű, bizonyos értékű beruházás felett kötelező legyen népszavazáson megkérdezni az embereket. Hiszen - még egyszer mondom -, hogyha belegondolunk: 4 milliárd forint az négymilliószor egymillió , tehát 4 millió családnak kell belefizetnie egymillió forintot minimum ebbe a buliba, akkor mindenképpen érdemes megkérdezni az embereket. Sajnos van egy aktualitása a dolognak, hogy ez a javaslat nem tenne kötelezően népszavazást a kelebiai vasútvonalnak az átépítéséről, a Belgrád-Budapest vasútvonal átépítéséről, pedig az is ezermilliárd forint, ott is ezermilliószor egymillió forintról van szó. Úgyhogy lehet, hogy módosítani is kéne, de jelen pillanatban nem nagy nyilván az esélye annak, hogy ez az alkotmánymódosítás meg fog történni. Tehát mindenképpen célszerű lenne. Magyarországon a jelenlegi kormány korábban ezt fontosnak tartotta, a népszavazás intézménye egy nagyon fontos intézmény. Korábban ennek a kormánynak is fontos volt, Áder Jánosnak is fontos volt, a miniszterelnöknek is fontos volt. Amikor idekérjük, és azt mondjuk, hogy nem elégszünk meg azzal, hogy tárgyalás nélkül a bizottság elutasítja ezt a kérelmünket, akkor szembesíteni akarjuk a kormánypártot saját magukkal, korábbi saját énükkel, amikor annak idején persze nagyon-nagyon fontosnak tartották ezt az intézményt. Még egyszer mondom, arra is emlékeztetném a tisztelt Házat, hogy az Igazságügyi bizottság hozzászólás és bármilyen indoklás nélkül ezt a javaslatot lesöpörte az asztalról, én kérném a támogatásukat ehhez. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Kepli Lajos képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim, alapvetően a Jobbik támogatja azokat az indítványokat, amelyek a népszavazások lehetőségét szeretnék megkönnyíteni vagy kiterjeszteni, hiszen hívei vagyunk annak, hogy az embereket megkérdezzük minden olyan kérdésben, amelyet fontosnak tartunk, hogy a demokrácia alapelvei szerint a nép közvetlenül döntse el. Abban nem vagyok ugyan 100 százalékig biztos, hogy a nukleáris energia békés célú felhasználásában, illetve egy atomerőmű-bővítés mint szakmai kérdés témájában valóban megfelelő szintű ismerettel látható-e el a társadalom annak érdekében, hogy egy objektív népszavazási eredmény szülessen ennek kapcsán. Hát láthattuk, ugye pró és kontra, akár az Fidesztől, akár az LMP-től, hogy kinek-kinek az érdekei mentén dőlhetnek el ezek a kérdések, és nyilvánvalóan az egyik oldal egy nagy anyagi hasznot lát a beruházásból, a másik oldal egy politikai lehetőséget, mintegy utolsó szalmaszálat, akár a parlamentben maradáshoz, hiszen nyilvánvalóan van néhány százezres tábor Magyarországon, akit ezzel mozgósítani lehet. Ha nukleáris energiánál tartunk, a Jobbik alapvetően sem nem ádáz ellensége, sem nem feltétlen pártfogója a dolognak. Azt szeretnénk, ha szakmai kérdések szakmai testületekben dőlnének el, azonban támogatjuk ennek a kérdésnek a tárgysorozatba vételét, pontosan azért, hogy az általános vitában bővebben is kifejthessük ezzel kapcsolatos érveinket, hogy miért gondoljuk ezt, amit gondolunk, és hogy miért nem tartjuk ez esetben feltétlenül megfelelő eszköznek a népszavazást ennek a kérdésnek az eldöntésére. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bár az Alaptörvény toldozgatását-foltozgatását nem szoktuk feltétlen támogatni, hiszen mi az eredeti Alaptörvény elfogadásában sem vettünk részt, de most azt kell mondjam, hogy egy újabb kivételt kell hogy tegyünk. Bár ennek a módosításnak van egy konkrét apropója, amit Hadházy Ákos előterjesztőként elmondott, hogy itt Paks II. kapcsán van-e konkrét javaslata az LMP-nek. Azonban ezen talán túlmutat ez a javaslat, hiszen konkrét értékhatár fölött kérné a választópolgárok véleményét tulajdonképpen a módosítás után vagy annak elfogadása esetén. Én azt gondolom, hogy helyes dolog a népszavazás intézményét szélesíteni. A népszavazás nagyon fontos demokratikus eszköz, a legközvetlenebb eszköze a választópolgároknak, hogy befolyásolják a politikai döntéseket. [[17.30]] Láttunk erre nagyon jó példákat is az elmúlt időszakban, hogy bár a Fidesz átírta a sarkalatos törvényeket, és jelentősen szűkítette a népszavazások lehetőségeit is Magyarországon, mégis két esetben például a Magyar Szocialista Párt kezdeményezései kapcsán hátrált meg. Ilyen volt például a vasárnapi boltzár kérdése, amikor a kérdés hitelesítése után visszavonták az eredeti előterjesztést - nem csoda, hiszen az emberek kétharmada ellenezte a vasárnapi boltzárat -, és ilyen volt a földértékesítések ügye is, amelyet leállítottak, amikor benyújtottuk azt végül a kellő számú aláírással az illetékesekhez, bár ott próbálták adminisztratív úton is ellehetetleníteni ezt a népszavazást. Tehát jó példák vannak arra, hogy a nép igenis kontrollálhatja a fideszes hatalmat a népszavazás eszközével, ezért minden olyan javaslatot támogatni fogunk, amely a népszavazások intézményét erősíti és kiszélesíti a köreit. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki felszólalni a frakciók részéről, további frakciók részéről. Jelentkezőt nem látok. Megkérdezem Hadházy Ákos képviselő urat, kíván-e mint előterjesztő válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen. Kétperces időkeret áll az ön rendelkezésére.
Köszönöm szépen. Talán túlzás ezt az eseményt vitának nevezni, hiszen a kormánypárt részéről megint nem szólt hozzá senki sem, sem a kormány részéről, sem képviselők részéről. Azt gondolom, hogy ez nagyon jól mutatja a változást a lelkükben a volt kollégáknak, azoknak a kollégáknak, akiknek korábban a népszavazás rendkívül fontos valami volt, most pedig egy határozati javaslatot, egy erről szóló határozati javaslatot úgy fognak majd leszavazni, hogy egyszerűen nem is indokolták. Nem túl jó dolog, amikor ellenzéki pártok egymással feleselnek, azért itt volt ebben az úgynevezett vitában egy hozzászólás itt ellenzéki kollégától, aki azt mondta, hogy ez az LMP-nek csak azért fontos, mert politikai tőkét hoz. Én még egyszer mondom, szerintem ők sem teljesen érzik ennek a súlyát. 4 ezer milliárd forint, 4 ezer milliószor 1 millió forintról van szó, amelyik lehet bizony 2 millió is családonként. Ez egy borzasztó nagy összeg, és azt hiszem, teljesen felelőtlen lenne egy ellenzéki párttól, ha azt mondanák, hogy ez nem egy fontos téma, és erről a magyar emberek nem tudnak dönteni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes külügyi igazgatási tárgyú törvények, valamint a tartós külszolgálat ellátásához kapcsolódó egyéb törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15069. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Tisztelt Alelnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-én a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta az egyes külügyi igazgatási tárgyú törvények, valamint a tartós külszolgálat ellátásához kapcsolódó egyéb törvények módosításáról szóló T/15069. számú törvényjavaslatot, s ahhoz a bizottság 24 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 9 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza egyrészről a Külügyi bizottság indítványát, másrészről a Törvényalkotási bizottság saját kezdeményezését, amely három pontban írja felül a szakbizottság javaslatát. A nyelvhelyességi és szerkesztési pontosításokon túl a támogatott módosító javaslat figyelembe veszi, hogy a rendvédelmi feladatokat ellátó szervekkel hivatásos szolgálati jogviszonyban álló személyek esetében is felmerülhet a tartósan harmadik országban való foglalkoztatás, ezért a törvényjavaslat kiegészítése indokolt e személyekre kiterjesztően. Továbbá felhívom a figyelmet, hogy a Magyarország által külföldi államoknak és egyéb külföldi szervezeteknek áru, pénz vagy technikai segítségnyújtás formájában juttatott segítség egy egységes program, az úgynevezett Hungary Helps program keretében fog megvalósulni. Erre tekintettel a törvény módosításában szereplő, a kormány számára adandó felhatalmazásban a program nevesítése szükséges. A javaslat elfogadásával a külügyi igazgatás még gördülékenyebbé válhat, ehhez kérem támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Mikola István államtitkár urat mint előterjesztőt, kíván-e felszólalni a vita e szakaszában. [[Dr. Mikola István: A végén.]] Igen, államtitkár úr jelzi, a végén kíván felszólalni. Akkor a végén összesen 10 perc áll a rendelkezésére államtitkár úrnak. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csenger-Zalán Zsolt képviselő úrnak, a Külügyi bizottság előadójának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat általános vitájában már beszéltünk arról, hogy a módosítás mindenekelőtt a kihelyezettek családjai szociális biztonságának további erősítését szolgálja. Akkor Mesterházy képviselőtársam azt mondta, hogy ez egy jó törvény, de nem elég átfogó; Bana Tibor képviselőtársunk pedig felrótta, hogy a kormány a magyar diplomatákon akar spórolni. Nos, ha vetünk egy pillantást a jövő évi költségvetés tervezetének a Külgazdasági és Külügyminisztériumról szóló fejezetére, akkor azt látjuk, hogy a külképviseleteken a személyi juttatásokra fordítható összeg az ideinek 180 százaléka; ezt én spórolásnak semmiképpen sem nevezném. A Jobbik azt is javasolta, hogy a diplomata-álláshelyekre minden esetben nyilvános pályázatot kelljen kiírni. Mi ezt nem tudjuk támogatni, hiszen a külszolgálat ellátását elsősorban a minisztériumon belülről kell megoldani. Annak kimondása, hogy minden egyes pályázatot mindenki számára elérhetővé kell tenni, azt jelentené, hogy a minisztérium dolgozóinak felkészültségét semmibe vesszük. Ugyanakkor azzal viszont egyetértünk, hogy abban az esetben, ha az adott szolgálati helyet belülről nem sikerül feltölteni, akkor nyilvános pályázatot lehessen kiírni. Erre elsősorban azoknál a beosztásoknál lehet szükség, amelyek speciális felkészültséget kívánnak, mint amilyen például a külgazdasági vagy az agrárattasé. A jogtechnikai kérdéseken túl az eredeti törvényjavaslathoz képest három jelentősebb módosítást javasolunk. Először: a jövőben a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnökének és elnökhelyettesének is jár a diplomata-útlevél, hiszen akár például a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, amely korábbi kiegészítéssel került be a jogosultak sorába, ez a hatóság is széles körű nemzetközi kapcsolatrendszerrel rendelkezik. Másodszor: bekerült a szövegbe egy pontosítás, amelynek megfelelően, amennyiben valaki külszolgálata során egyszerre több adminisztratív, technikai munkakört lát el, akkor a két feladathoz járó fizetés közül a magasabbat kaphassa, illetve még annál is néhány százalékkal többet. A harmadik, ahogy itt már szóba került, a Hungary Helps programra vonatkozik, és mivel ez túlmutat a törvényjavaslaton, néhány szót még engedjenek meg képviselőtársaim ezzel kapcsolatban. A magyar kormánynak meggyőződése, hogy a bevándorlás okait a helyszínen kell kezelni, vagyis nem a bevándorlókat, vagy úgy is fogalmazhatunk, hogy a problémát kell Európába behozni, hanem a segítséget kell a helyszínre, a válságövezetbe vinni. Az ellenzék sokszor hajlamos megfeledkezni arról, hogy Magyarország a határvédelmen túl, ami a schengeni szabályok szerint alapvető kötelességünk, számos erőfeszítést tesz ennek érdekében. Mindenekelőtt mintegy 150 katonával járulunk hozzá az Iszlám Állam nevű terrorszervezet elleni harchoz, és Afganisztánban is jelen vagyunk 100 fővel, pénzbeli felajánlásaink összege meghaladja a 30 millió eurót. Brüsszel 1300 bevándorlót akar ránk kényszeríteni, miközben mi a Stipendium Hungaricum program keretében 3000, azaz háromezer ösztöndíjast fogadunk, akiknek 60 százaléka muszlim országokból érkezik. A magyar állam finanszírozza a képzésüket, a szállásukat, de még a vízumukat és a biztosításukat is, ez mintegy 45 millió euróba kerül. Aki tehát azt mondja, hogy Magyarország nem segít, annak a tájékozottsága meglehetősen megkérdőjelezhető. [[17.40]] Tisztelt Képviselőtársaim! A Külügyi bizottság ülésén senki sem szavazott a törvényjavaslat ellen. Áttekintve a fenti aggályokat, úgy gondolom, minden reményünk megvan arra, hogy ez a végszavazáson is hasonlóképpen történik. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Röviden szeretnék reagálni a Csenger-Zalán Zsolt képviselőtársam által elmondottakra, aki visszautalt az általános vitára, amikor a Jobbik vezérszónokaként arról beszéltem, hogy a kormány a diplomatákon kíván spórolni, és érdemben nem történik meg a bérrendezés. Igen, az valóban igaz, hogy a javaslat alapján devizailletményre és átalány-költségtérítésre jogosultak lesznek az említett személyek, tehát történik bizonyos elmozdulás, ezt el kell ismerni. De összességében azt látjuk, hogy az a fajta anyagi megbecsülés és egyébként erkölcsi megbecsülés, amiről például Lázár János miniszter úr is beszélt korábban, nem valósul meg, hiszen miniszter úr arra utalt egy európai ügyek bizottsági meghallgatás során, hogy a magyar diplomaták voltak a legalulfizetettebbek, ezt felhozták a visegrádi négyek szintjére. Viszont most azt látjuk, hogy ez a módosítás igazándiból másik oldalról átfogóan nem teszi egyértelművé ezt a rendezést. Tehát ez az egyik komoly fenntartásunk a javaslattal kapcsolatban. Vezérszónokként is elmondtam már azt, hogy ha ezeket az aggályainkat nem tudják eloszlatni a kormány és a kormánypártok hozzászólói, akkor nem tudjuk támogatni ezt a törvényjavaslatot, és tartózkodni fogunk a végszavazás során. S valószínűleg ez így is fog történni már csak azért is, mert a másik esetben is, amiről szintén szó volt, a pályáztatás vonatkozásában, azzal kapcsolatban igenis van fenntartásunk, hogy a korábbiakhoz képest itt egy érdemi változás történik, és meggyőződésem szerint negatív irányban. Hiszen eddig a hatályos törvény szerint a diplomata-álláshelyet a külpolitikáért felelős miniszter pályázat útján hirdette meg, és ez most belső pályázatra módosul. Bizonyos esetekben ez elfogadható, de én nem hallottam itt érdemi érveket arra vonatkozóan, hogy miért kell az ő esetükben is ezt így tenni. Tehát ez az a két fő érv, ami miatt mi nem tudjuk támogatni ezt az előttünk fekvő javaslatot, amelynek - mint már elmondtam korábban is - természetesen vannak olyan részei is, amelyek előrevivőek, de összességében ezek is benne maradtak, és a zárt rendszer irányába ható lépésnek tekinthető ez egyértelműen, vagyis azért én nem gondolom azt, hogy itt a szakmai szempontok kellő mértékben előtérbe kerülnének, ahogy ezt Csenger-Zalán Zsolt igyekezett hangsúlyozni. Tehát én nyilvánvalóan nem azoknak az alkalmasságát kívántam és kívánom ezzel kritizálni, akik adott esetben már most állományban vannak, mondjuk, minisztériumi szinten, hanem azt mondom összességében, hogy ez a módosítás, ami a korábbiakhoz képest megtörténik, pont ellentétesen hat a szakmaisággal. Úgyhogy e fő érveink miatt és a módosító javaslatunk lesöprése miatt nem tudjuk támogatni ezt a törvényjavaslatot, és tartózkodni fogunk a holnapi szavazáskor. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csenger-Zalán Zsolt képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. A Bana képviselőtársam által felvetett kérdés miatt nyomtam egy kétpercest. A személyi juttatásokkal kapcsolatban én azt tudom jelenteni, hogy a matematika mai állása szerint 180 százalék az 180 százalék, ezen kár vitatkozni, ez van a költségvetésben. A másik kérdéssel kapcsolatban pedig azt gondolom, hogy a diplomatáknak, a karrierdiplomatáknak a megbecsülése és az ő különleges, hosszú-hosszú évek alatt felépített szaktudásának a megbecsülése az, hogy elsősorban a Külügyminisztérium belső köréből vannak a pályázatok. Abban az esetben, ha onnan nem sikerül, akkor van nyílt pályázat, vagy akkor, ha különleges képesítésre van szükség. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy időkeretben tárgyalunk, tehát minden frakciónak megvan a maga időkerete, úgyhogy még a rendelkezésre álló idő keretében nyugodtan hozzá tudnak szólni vagy fel tudnak szólalni. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, aki a független képviselők képviseletében szólal fel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Ez a törvényjavaslat, ami előttünk fekszik, soha nem volt jó, sőt azt kell mondjam, hogy rosszabb a helyzet, mint két évvel ezelőtt, amikor megalkották ezt a törvényjavaslatot, hiszen nagyon megkavarták az eddigi rendszert, és azokat a dolgokat, amik nagyon szépen eddig rendeletben voltak szabályozva, most beszuszakolták egy törvénybe, és annak ellenére, hogy azt ígérték, hogy átfogó törvényjavaslat lesz, ami kifejezetten a külszolgálati életpályára vonatkozik - és erre tényleg szükség lenne -, na, ehhez ennek a törvényjavaslatnak semmilyen köze nincs. Hozzáteszem, második év alatt a második módosítást úgy éljük meg, hogy a végrehajtási rendeletek fele készen sincs. Tehát látszik a kapkodás, szorgos munka látszatát keltve, egy abszolút könyvelői szemlélet. Őrületnek tartom azt, hogy most jönnek rá a második módosításnál összegző módosító javaslatban, hogy azokra, akik a Honvédelmi Minisztérium és a Belügyminisztérium állományába és az ő irányításuk alá tartoznak, azokra talán nem kellene vonatkozzon a törvény. Tehát azt gondolom, ez ténylegesen elképesztő. Arra is most kell rájönniük, hogy nem működik a készpénzes illetménykifizetés azokban az országokban, ahol a bankrendszer biztonsága nem teszi ezt lehetővé. Tehát őrület, hogy két év után kell ilyen dolgokra visszatérni. Nem tettek jót egyáltalán a diplomatákkal: minden, ingatlanokkal kapcsolatos ügyet nekik kell intézni, minden apró-cseprő dolgot. Totálisan marginális dolgokat szabályoznak törvényben, mint hogy egy lakás bútorozott vagy nem bútorozott. Én kíváncsi leszek, a következő módosítás lehet, hogy az lesz, hogy milyen kell legyen a fal színe a külképviseleteken. Tehát viccnek tartom az egészet, ez egy nagyon rossz törvény, ez az, amit 2018-ban azonnal hatályon kívül kell helyezni, és igenis meg kell alkotni egy átfogó, a külszolgálati életpályát érdemben szabályozó, kiszámíthatóságot teremtő törvényt, hiszen most egyébként ez a törvény körülbelül azt jelenti, hogy ingatlanjogi szakértők kell legyenek majd a diplomaták. Mikor lesz idejük a sok hülyeség mellett - bocsássanak meg, hogy ezt mondom - az ország érdekeit képviselni? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Nekik az lenne a dolguk. Úgyhogy nem támogatom ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm. [[Burány Sándor tapsol.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki az adott napirendi pont keretében felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Mikola István államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is szeretném megköszönni a bizottságoknak és mindazoknak, akik ehhez a törvényjavaslathoz megjegyzéseket tettek. Megfontoltunk minden észrevételt, minden megjegyzést, vagy legalábbis igyekeztünk ezt megtenni. Szeretném jelezni azt, hogy ebben a törvényjavaslatban tulajdonképpen a külszolgálati törvénynek egy olyan értelmű módosítása történt, amelyik figyelembe veszi az elmúlt időszakban bekövetkezett tapasztalatokat, észrevételeket, gyakorlati szempontokat próbált érvényesíteni, és bizonyos technikai pontosításokkal is élt. Néhány dologra szabadjon kitérnem: a belső pályázat ügye. A karrierdiplomata valahol kiképeztetik. Tehát a gyakorlat általában úgy szól, hogy a Külgazdasági és Külügyminisztériumban vagy korábban Külügyminisztériumban szakmai gyakorlatot, professzionális ismereteket szerzett kollégák mennek ki külszolgálatra, majd térnek vissza ugyanebbe a Külügyminisztériumba. Ez nem jelenti azt, hogy ez valami kötelezettség, amitől nem lehet eltérni, hiszen a gyakorlat is mutatja, hogy többször eltérünk ettől. De a legeredményesebb a külszolgálatok szempontjából a belül, a kormányzati szerven belül tapasztalatokat szerzett, professzionális ismereteket szerzett embereknek a külszolgálatba történő kiküldése. A személyi juttatásokhoz csak annyit szeretnék hozzáfűzni, hogy lehetne persze több is, és nemzetközi összehasonlításban - ezt el is mondtuk - nem állunk túl jól ebben a kérdésben, én ezt tapasztaltam is, hiszen én is négyéves külszolgálatot töltöttem. Általában a mellettünk dolgozó külképviseletek javadalmazása jobb, mint a miénk, de valami előrelépés ebben a törvényjavaslatban ezen a területen is felfedezhető. A bizottságoknak, a Külügyi bizottságnak és a Törvényalkotási bizottságnak köszönöm szépen a megjegyzéseit, ezeket itt hallottuk, figyelembe is vesszük természetesen. [[17.50]] S még egy fontos kérdésre szeretnék nagyon röviden kitérni. Nagyon jelentősnek tartjuk a Hungary Helps védjegyet, mert ez egy védjegy. A világ arra törekszik, hogy a fejlesztési-felújítási forrásokat globálisan összefogja, s ebben szerepeltesse a segélyezéseket is. Ezt a helyzet kényszerítette ki, hiszen szinte hetente veszünk részt olyan donorkonferenciákon, ahol óriási nemzetközi pénzfelajánlások történnek, az eredményeit viszont ennek a nagyon lelkes önkéntes hozzájárulásnak nem mindig látjuk. Tehát most része kívánunk lenni egy olyan globális folyamatnak, amely a globális fejlesztéstámogatási források és segélyezési források összefogásával mintegy beteljesíti azt az ENSZ történetében legnagyobb programot, amit a fenntartható fejlesztési célok implementációja, megvalósítása területén gondolunk. Tehát ez a Sustainable Development of 2030 Agenda néven elhíresült program, ami nemcsak arra szolgál, hogy fejlesztéseket eszközöljünk a világ különböző részein, hanem előbb-utóbb elérjük azt a nagyon kívánatos és hosszú távon elkerülhetetlen célkitűzést is, hogy azokban a krízishelyzetekben, a migráció szempontjából kibocsátóhelyeknek jelölt térségekben valamiféle konszolidációs program induljon el, és a fejlesztés-felújítási források megfelelő indikátorrendszereken és kiértékelő rendszereken, a korszerű menedzsmentnek minden technikáját felhasználva követhetővé, átláthatóvá váljanak, hogy az utolsó guruló forint, dollár vagy éppen euró is odakerüljön, ahol erre a globális szempontokat is figyelembe véve a legnagyobb szükség mutatkozik. A Hungary Helps egy védjegy lesz, ami Magyarország szempontjából fontos, hiszen összefogja azokat a forrásokat, amelyeket egy évben elköltünk, és a védjegy mindig fogja jelezni azt, hogy Magyarország nagyon aktívan részt vesz a nemzetközi közösség tagjaként a közös célok elérése érdekében. Végül nagyon röviden azt szeretném mondani, hogy mi, akik bőrünkön érezzük a külszolgálati szabályozás minden mozzanatát, úgy gondoljuk, hogy ez egy előrelépés. Demeter Márta képviselő asszonynak mondom, hogy természetesen nem tökéletes megoldás, ennél lehetne átfogóbb, mélyebb és talán hosszabb távra érvényes megoldást is találni. Azért mondom, hogy talán, mert a nemzetközi helyzet olyan gyakran produkál különböző eseményeket, vagy éppen nyitunk új képviseleteket, konzulátusokat, tehát annyira dinamikus és mozgó ez a terület, hogy nehéz elképzelni egy olyan szabályozást, ami akár évekre vagy pláne évtizedekre kiállja a próbált. Tehát valószínű, hogy a tisztelt Ház elé vissza fog kerülni még ez a kérdés többször, és ugyanúgy, mint most, igyekszünk majd a legjobb tapasztalatokat, a legjobb információkat, adatokat és a megoldásokat átvezetni a parlament segítségével az újabb és újabb megújuló rendszerekben. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek a hivatalos statisztikákról szóló 2016. évi CLV. törvény végrehajtásával összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15070. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Tisztelt Alelnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-i ülése alkalmával a tagok megtárgyalták az egyes törvényeknek a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény végrehajtásával összefüggő módosításáról szóló T/15070. számú törvényjavaslatot. A bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 2 nem ellenében, valamint 7 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza részben az Igazságügyi bizottság által elfogadott javaslatokat, valamint a Törvényalkotási bizottság néhány esetben kodifikációs pontosításokat vezetett át az előterjesztésben, azonban vita nem alakult ki a tárgykörben. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elfogadásra váró törvényjavaslat olyan törvényeket módosít, amelyek adminisztratív adatforrások kezelésének szabályait állapítják meg, és amelyek kizárják vagy korlátozzák azok statisztikai célú felhasználásának lehetőségét. Továbbá a módosítások a statisztikai törvény január 1-jei hatálybalépésével és az európai statisztikára vonatkozó európai uniós jogszabály végrehajtásával függenek össze, az azokkal való összhang megteremtése érdekében nélkülözhetetlenek. Meglátásom szerint a javaslatban foglaltak hozzájárulnak az adatszolgáltatók terheinek csökkentéséhez, és az adatok minőségének folyamatos javításában is közrejátszanak. Kérem, támogassák az előterjesztést. Köszönöm a meghallgatást. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Csepreghy Nándor államtitkár urat, hogy az előterjesztők képviseletében kíván-e most felszólalni. [[Csepreghy Nándor: Most nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Mivel a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót, most felszólalásra következik és megadom a szót Hartyányi Jaroszlava ukrán nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának. Szószóló asszony, öné a szó.
Шановний пане Голово! Шановні державні Збори! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A törvényjavaslatban foglaltakkal kapcsolatos, 2017. április 20-án elmondott hozzászólásomat fenntartva, az időközben beszerzett kiegészítő információk alapján azt a következőkkel egészítem ki. A KSH-ban - a hozzászólásomat követően - tartott megbeszélésem alapján a törvényjavaslatot előkészítő anyagot kaptam, amely a paragrafusok módosításának részletezésén túl előre jelzi és véleményezi is a várható észrevételeket, amely szerint 1. a törvényjavaslattal kapcsolatban „legvalószínűbben felmerülő aggályok adatvédelmi jellegűek lesznek”. Mivel még nincs végrehajtási utasítás, amely az eljárás módját és a garanciákat konkrétan tartalmazná, nincs módunk tételes véleményezésre. A KSH jelenlegi adatbekérő nyomtatványai a most érvényben lévő törvényekhez igazodóak, szenzitív adatokra nem térnek ki. Nincs információnk arról, hogy a jelen törvénymódosítás elfogadása alapján ezek az adatbekérések változnak-e, és ha igen, akkor milyen tartalmúak lesznek. 2. Az adatvédelem jogalapja mellett a vita során „felmerülhet annak a kérdése, hogy veszélyes lehet-e egy helyre összpontosítani ennyi - akár különleges adatot is tartalmazó - adatállományt”. Az előterjesztés szerint a személyazonosító adatokat vagy törölni kell, vagy különválasztva kell tárolni, amit hivatalos statisztikai célból, ideiglenesen lehet helyreállítani. Kérdés az, hogy milyen tartalmú lesz ennek a pontos szabályozása. Adatszolgáltatási kötelezettségről van szó. A KSH-tól kapott nyilvántartás szerint több mint 2 ezer helyi nemzetiségi önkormányzat van, amelyből 91 nevében működik úgynevezett adatbenyújtó, amely feltehetően együttműködési megállapodáson alapuló tevékenységet végez. Az adatszolgáltatásra vonatkozó úgynevezett együttműködési megállapodás elkészítéséhez - különös tekintettel annak több mint 2 ezres nagyságrendjére -, a törvény végrehajtási utasításához olyan iratmintát javasolunk mellékelni, amely lehetőség szerint kizárja az adatszolgáltatásra vonatkozó, a törvény 28. § (8) bekezdése szerinti megállapodásban rögzítendők százféle értelmezését és az utólagos módosítások szükségességét. Javasoljuk, hogy a megállapodást a helyi nemzetiségi önkormányzat nevében adatbenyújtóként eljáró helyi önkormányzat legyen köteles elkészíteni, és annak alapján eljárni a továbbiakban. Meg kell ismételnem, hogy a szenzitív adatok bármilyen célból történő kezelése és közzététele az adott magánszemély önkéntes hozzájárulásával lehetséges, tehát különösen fontos a célhoz kötöttség indoklása és annak érvényesülése. Az itt megfogalmazottak tételes és mindenre kiterjedő figyelembevétele és törvényjavaslatba történő beépítése mellett támogatjuk annak elfogadását. Щиро дякую за увагу! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[18.00]]
Köszönöm szépen, szószóló asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Kérdezem, kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Csepreghy Nándor államtitkár úrnak, aki az előterjesztő képviseletében kíván fölszólalni. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Engedje meg, hogy a kormány nevében megköszönjem az Országgyűlésnek a konstruktív vitát, ami a nyitóvita és a jelenlegi záróvita között megtörtént. Azt ígértük akkor, hogy a KSH nyitott minden olyan kezdeményezésre és találkozóra, ami segít eloszlatni azokat a kételyeket, amelyek akár itt az elmúlt vita során megfogalmazódtak. Bízom benne, hogy ez a törvényjavaslat közelebb visz bennünket ahhoz, hogy a KSH megtartsa azt a pozícióját, amelyet az Európai Unió különböző tagállamainak statisztikai hivatalai között kivívott magának szakmai munkájával. Örülök annak, hogy az elmúlt hetek alkalmasak voltak arra, hogy a politikai adok-kapok homlokteréből kikerülhessen ez a kérdéskör. Ezt még egyszer köszönöm a kormány nevében minden képviselőnek. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15063. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-én a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló T/15063. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 26 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 7 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a Törvényalkotási bizottság saját indítványát tartalmazza. A már létező „ügyleti megbízás” és „üzleti kapcsolat” fogalmak mellett, a gyakorlati tapasztalatokra tekintettel, a jogalkalmazás megkönnyítése érdekében szükségessé vált az „ügylet”, „ügyleti megbízás” és „üzleti kapcsolat” fogalmak egyértelműsítése, pontosítása a törvényjavaslatban. A módosító javaslat keretében új elemként kerül beépítésre a törvényjavaslatban az ügylet fogalma, amely az üzleti kapcsolat során a szolgáltató tevékenységi körébe tartozó valamely szolgáltatás igénybevételéhez tartozó műveleteket foglalja magába vagy az eseti ügyleti megbízásokat. Ez utóbbi minden olyan ügyletet tartalmaz, amely az ügyfél és a szolgáltató között a szolgáltató tevékenységi körébe tartozó szolgáltatás igénybevételére vonatkozó szerződéssel létrejött eseti jogviszony keretében történik. Ezen koncepcionális jellegű változást pedig szükséges következetesen végigvezetni a törvényjavaslat teljes szövegében az „ügylet” és az „ügyleti megbízás” kifejezéseknek az új fogalom szerinti használatával. A törvényjavaslat elfogadásával még hatékonyabbá válhat a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni fellépés, mindez pedig európai uniós, vagyis közösségi összefogással. Ehhez kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Hornung Ágnes államtitkár asszonyt, az előterjesztő képviseletében most kíván felszólalni, vagy a vita későbbi szakaszában. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Megadom a szót, államtitkár asszony, és tájékoztatom, hogy a rendelkezésre álló időkerete 10 perc. (Jelzésre:) A vita végén kíván szólni? Igen, államtitkár asszony, természetesen akceptáljuk kérését vagy jelzését. Tehát a vita végén lehetősége lesz államtitkár asszonynak fölszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Tájékoztatom önöket, hogy a vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség, mivel időkeretben tárgyalunk.Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vantara Gyula képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel arra, hogy a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényjavaslatot, valamint az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvényjavaslatot együtt tárgyalta a tisztelt Ház, így én itt most szintén így, együtt ismertetném a két javaslatot a záróvitában. A két törvény kidolgozottságát és szakmaiságát jól mutatja, hogy módosító javaslat mindösszesen egy érkezett, amit a Gazdasági bizottság április 25-i ülésén nem támogatott, bizottsági módosító benyújtására pedig nem került sor. Ugyanakkor a Törvényalkotási bizottság mindkét javaslat esetében megfogalmazott módosítási szándékokat a múlt heti ülésén, ezek közül a legfontosabbakat Vécsey László képviselőtársam az imént ismertette. Így azoknak én csak egy összefoglaló összegzését mondanám el. A T/15063. számú törvényjavaslathoz benyújtott TAB-módosítás által új elemként bekerült az „ügylet” fogalma, valamint számos nyelvhelyességi pontosításra tett javaslatot módosítás formájában. Továbbá a gyakorlati jogalkalmazás megkönnyítése érdekében szükségessé vált a „speciális képzés” kifejezés általánosabbá tétele, és ezt számos ponton vezette át a módosító. A T/15064. számú javaslat esetében pedig a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényjavaslattal összefüggésben fennálló összeütközést szüntette meg a TAB módosító indítványa. Ezen túl nyelvhelyességi módosításokat, pontosításokat fogalmaztak meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az általános vitában is elmondtam, meglátásom szerint az új javaslatok az előbb ismertetett módosításokkal együtt nagyban hozzájárultak a pénzügyi rendszer védelméhez a bűncselekményekből származó jövedelmek tisztára mosására, illetve a terrorista szervezetek pénzügyi támogatására irányuló kísérletekkel szemben. Ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a holnapi szavazáson támogassák majd mindkét indítványt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm a szót.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, független képviselő. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hát, az egyébként tényleg nagyon szuper és dicséretes, hogy úgy gondolják, hogy küzdeni kell a pénzmosás ellen és a terrorizmus finanszírozása ellen is. Ez alapvetően nyilván támogatható cél lenne. Hozzáteszem, hogy most is jelenleg hatályban van egyébként több jogszabály, ami viszonylag szigorú szabályozást biztosít. Az igaz, hogy mindig mindenen lehet még tovább szigorítani és biztonsági dolgokat beépíteni. De egy kérdésem van. Mit ér ez a törvény akkor, amikor közben a kormány törvényekkel másik kiskapukat nyit, pontosan ezeknek a szabályoknak a kijátszására? Most csinálnak egy új törvényt, kifejezetten a terrorizmus finanszírozása és a pénzmosás elleni küzdelemre, miközben például ott van a letelepedési kötvényeket létrehozó, ezt a konstrukciót létrehozó törvény, amire lehet azt mondani, hogy azáltal, hogy lehetővé teszi azt, hogy az államkötvényeket ne csak személyre szabottan lehessen értékesíteni, hanem a világon példátlan módon offshore cégek közbeiktatásával, isten tudja, hogy kik vásárolhatnak, és isten tudja, hogy milyen pénzből, milyen vállalkozások, milyen magánszemélyek vásárolhatnak magyar államkötvényt és mozoghatnak szabadon a schengeni övezetben és Magyarország területén is. Azt gondolom, ez agyoncsap minden olyan erőfeszítést, amit egyébként ténylegesen meg kellene tenni a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása visszaszorításáért. Tehát konkrétan a letelepedésikötvény-konstrukció egy pénzmosoda. Olyan pénzmosoda, amihez a magyar állam sajnálatos módon asszisztál. Hiszen ellenőrizhetetlen, hogy honnan jönnek azok a pénzek, amiket az offshore cégeken keresztül mosnak tisztára ezek a bűnözők. [[18.10]] Azt gondolom, hogy ez a törvény, amely most előttünk van, semmire nem tud addig garanciát jelenteni, amíg a kormány egy tollvonással kiskapukat nyit ennek a kijátszására is, úgyhogy nem támogatható ilyenformán ez a törvényjavaslat. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki az adott napirend keretében felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Hornung Ágnes államtitkár asszonynak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy ezt korábban is már említettük önök előtt itt a nyitóbeszédben, illetve a Gazdasági bizottság és a Törvényalkotási bizottság ülésén, az előttünk álló törvényjavaslat, a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényjavaslat elfogadásával több kiemelten fontos cél is megvalósul: egyrészt Magyarország eleget tesz az európai uniós jogharmonizációs és nemzetközi kötelezettségeinek, egyszersmind végrehajtja az Európa Tanács illetékes pénzmosás elleni bizottsága, a Moneyval által korábban elfogadott, az ország pénzmosás elleni rendszere megerősítését szolgáló ajánlásokat, másrészt az eddig szerzett hazai gyakorlati tapasztalatok is beépítésre kerülnek a szabályozás korszerűsítését szolgáló új törvénybe. Válaszul tehát azt tudnám mondani, hogy az előttünk álló törvényjavaslat az Európai Unió által megkövetelt jogharmonizációs feladatnak tesz eleget, tehát ezt a célt teljes mértékben teljesíti. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy ez szintén korábban elhangzott, a törvényjavaslathoz az általános vita során képviselői módosító indítvány, illetve a részletes vita során az Országgyűlés Gazdasági bizottsága által kezdeményezett bizottsági módosító javaslat nem került beterjesztésre. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslatai többségében kodifikációs, jogtechnikai jellegű és kollíziót feloldó módosításokat tartalmaznak. Ezen túlmenően bizonyos kérdésekben tartalmi jellegű módosítások is benyújtásra kerültek, amelyeket az előttünk felszólalók is kiemeltek. Ezen tartalmi jellegű módosító javaslatok célja egyrészt a rendeletalkotási felhatalmazó rendelkezések pontosítása, másrészt a Posta Elszámoló Központot működtető intézmény számára hosszabb felkészülési idő biztosítása, harmadrészt a gyakorlati jogalkalmazás megkönnyítése érdekében a már létező „ügyleti megbízás” és „üzleti kapcsolat” fogalmak mellett az „ügylet” fogalmának bevezetése, valamint szintén a gyakorlati jogalkalmazás megkönnyítése érdekében az elektronikus pénz vonatkozásában a törvényjavaslat szövegének pontosítása, illetve a szolgáltatók által biztosított képzések kapcsán a „speciális képzés” kifejezés általánosabbá tétele. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat elfogadásával, ahogy ezt már több körben kiemeltük, Magyarország jelentős mértékben tovább javítja a hazai pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni rendszer hatékonyságát, áttekinthetőségét és működőképességét, ezenfelül eleget tesz európai uniós és nemzetközi kötelezettségeinek, bizonyítva ezzel Magyarország töretlen elkötelezettségét a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni harc mellett. Mindezzel együtt szeretném én is megköszönni az Országgyűlés konstruktív munkáját a törvényjavaslat megalkotása során, illetve kérem, hogy mindezekre tekintettel a törvényjavaslatot, illetve a benyújtott módosító indítványokat szíveskedjenek szavazatukkal támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15064. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-én tartott ülésén megtárgyalta, illetve a tagok vitát folytattak az Európai Unió és az ENSZ Biztonsági Tanácsa által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló T/15064. számú törvényjavaslatról. A bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, valamint 7 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat mindösszesen kettő érdemi rendelkezést tartalmaz: egyrészről a nemzetgazdasági miniszter és a Magyar Nemzeti Bank elnöke számára biztosított rendeletalkotással kapcsolatos felhatalmazó rendelkezések pontosítása, egyértelműsítése vált szükségessé a teljeskörűség biztosítása és a felhatalmazás megfelelő végrehajthatósága érdekében, másrészről a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló imént tárgyalt törvényjavaslattal összefüggésben szükségessé vált a fennálló kollízió megszüntetése, aminek eredményeképpen a törvényjavaslatból, tekintettel az imént említettre, törlésre kerültek az érintett módosuló jogszabályi rendelkezések. Tisztelt Képviselőtársaim! Véleményem szerint a törvényjavaslat az eddigieknél is erősebben védi a hazai pénzügyi rendszert és a tisztességes többségi társadalmat, valamint támogatja a pénzmosás elleni nemzetközi együttműködésünket és a terrorizmusfinanszírozás elleni nemzetközi fellépés megerősítését is. Kérem, szavazataikkal járuljanak hozzá a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Hornung Ágnes államtitkár asszonyt, hogy a vita e szakaszában vagy később kíván szólni. [[Hornung Ágnes Anna jelzésére:]] Köszönöm, az államtitkár asszony jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván felszólalni; akkor majd tíz perc időkeret áll rendelkezésére. Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Természetesen a vita során kettőperces hozzászólásra az időkeretben történő tárgyalás miatt nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy kíván-e a képviselőtársaim közül valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Hornung Ágnes államtitkár asszonynak. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselők! Ahogy ez elhangzott, a nemzetközi terrorizmus intenzívebbé válása nyomán egyre jelentősebb erőforrásokat szükséges bevetni mind nemzetközi, mind hazai szinten a létező terroristaszervezetek működésének megakadályozására, finanszírozási lehetőségeinek csökkentésére. E küzdelem megerősítése érdekében nyújtotta be a kormány az előttünk álló törvényjavaslatot is, párhuzamosan az előbb tárgyalt törvényjavaslattal. A jelen törvényjavaslat az e téren fennálló uniós és ENSZ-kötelezettségek hatékonyabb végrehajtását, valamint a gyakorlati jogalkalmazás megkönnyítését biztosítja. Szintén elhangzott már az előző törvényjavaslat tárgyalása során, hogy ehhez a törvényhez az Országgyűlés által lefolytatott általános vita keretében egy darab önálló képviselői módosító javaslat került benyújtásra, amelyet ezt következően az Országgyűlés Gazdasági bizottsága tárgyalt meg. Bizottsági módosító javaslat végül nem került előterjesztésre, és így nem került elfogadásra. A törvényjavaslathoz az Országgyűlés Törvényalkotási bizottsága által ezt követően előterjesztett módosító javaslatok alapvetően kodifikációs, jogtechnikai jellegű, nyelvhelyességi, illetve a pénzmosás elleni törvényjavaslattal összefüggésben fennálló kollíziót feloldó módosítások. Tartalmi jellegű módosításként a javaslat felhatalmazó rendelkezéseinek pontosítása merült fel a teljeskörűség biztosítása és a felhatalmazás megfelelő végrehajthatósága érdekében. Ismét szeretném megköszönni a konstruktív hozzáállást a törvényjavaslat megalkotása során, a hozzászólások hiányából is látszik, hogy ez egy sikeres munka volt; illetve szeretném kérni, hogy szavazatukkal ezt a törvénymódosítási javaslatot is támogassák. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[18.20]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a reklámadóról szóló 2014. XXII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/14684. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-én a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta a reklámadóról szóló 2014. évi XXII. törvény módosításáról szóló T/14684. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 24 igen szavazat mellett, 10 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat a Gazdasági bizottság részletes vitát lezáró indítványát tartalmazza. A Törvényalkotási bizottság által támogatott módosító indítvány a reklámadó mértékét 7,5 százalékra csökkenti, továbbá biztosítja, hogy az adóalanyoknak már a 2016. adóévről szóló, 2017. június 30-áig benyújtandó bevallásukban kiszámított adófizetési kötelezettséget se kelljen teljesíteniük. Szükséges továbbá 2017. május 31-éig hatályba léptetni a 2017-ben fizetendő adóelőlegre vonatkozó átmeneti rendelkezést is annak érdekében, hogy ne képezzen adóelőleg-alapot a saját célú reklámadó kötelezettségének megszűnésével a saját célú reklám közvetlen költsége. Ahogyan a TAB ülésén is elhangzott, az Európai Bizottság versenyjogi főigazgatósága azt kifogásolta, hogy az adómérték sávos, ezért azt a döntést hozta, hogy a kormány a cégeknek fizesse vissza a befizetett reklámadót. Ameddig ez a visszafizetés kitart, addig a befizetendő adóból ezt levonhatjuk, tehát addig az adó biztosan nem emelkedik. Hozzáteszem, hogy a kormány az Európai Bíróság előtt - nagyon helyesen - megtámadta ezt a döntést. Az előttünk fekvő javaslat szerint az adóalap a korábbihoz képest egyébként szűkül, ennek pedig az az oka, hogy a Bizottság döntése értelmében a reklámadóban a most mentes részt de minimis támogatásnak minősíti a törvényalkotó. A törvényjavaslat célja tehát, hogy az alacsony reklámadó-alappal rendelkező vállalkozásoknak lehetőség szerint a továbbiakban se kelljen reklámadót fizetni. Ezért a törvényjavaslat szerint 100 millió forint mentes lenne az adó alól. Összességében a törvényjavaslathoz tehát ennyit. Ehhez kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A bizottságban megfogalmazódott kisebbségi véleményt Burány Sándor képviselő úr ismerteti, hétperces időkeretben. Megadom a szót, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A bizottság ülésén több árulkodó dolog is tanúskodott arról, hogy ennek a törvényjavaslatnak valójában nem a jogharmonizáció a célja. Az egyik ilyen árulkodó dolog volt, hogy a bizottsági ülésen részt vevő kormányképviselő egyszerűen képtelen volt válaszolni arra a kérdésre, hogy ha egyébként az Uniónak nem az adómértékkel, hanem önmagában a sávos adórendszerrel van gondja a reklámadó kapcsán, ahogy egyébként ezt kifejtette az előbb fideszes képviselőtársam, akkor ugyan mi indokolja, hogy nem egyszerűen a sávok megszüntetését javasolja a kormány, hanem a sávok megszüntetése mellett rögtön az adó mértéke százalékos kulcsának emelését is, amit egyébként az Európai Bizottság egyáltalán nem kért. Erre a kérdésünkre - bár elég egyszerű kérdés - a kormány képviselője egyszerűen képtelen volt válaszolni. A másik árulkodó dolog a sietség, hogy miközben van precedens arra, hogy Magyarország az Európai Bírósághoz fordul, ha egy uniós jog alkalmazásával kapcsolatban súlyos kifogásai vannak, míg ezt más ügyben nem követi ezzel párhuzamosan azonnali intézkedés, a végrehajtása, itt a kormány, miközben az Európai Bírósághoz fordul az ügyben, ugyanakkor azonnal teljesíti Brüsszel akaratát, és benyújtja a reklámtörvény módosítását. Ezért nagyon egyszerű a helyzet. Valójában itt az adó mértéke, a százalékos kulcsok mértéke emelkedik, és egyébként az, hogy milyen visszafizetés van, milyen rendszerben, az egy egyelőre homályos és időben elhúzódó valami, viszont az adó mértékének emelése azonnali hatályú lesz. Ennek következtében tehát tulajdonképpen nem beszélhetünk másról, mint arról, hogy a kormány és a Fidesz az adó eszközével, az adótörvények változtatásával - itt konkrétan a reklámadóról szóló törvény változtatásával - kívánja korlátozni a sajtószabadságot. Egyszerűen az a helyzet áll elő, hogy a kormánytól független sajtónak - amely még fel mer tenni kérdéseket, amely még utána mer járni az igazságnak -, annak az adója megemelkedik, míg a kormányhoz hű, a propagandagépezetet szolgáló lakájmédia adóját bőséggel ellentételezni tudják majd a kormány fizetett hirdetéseivel. Ez tehát a helyzet. Ennek a reklámadótörvénynek ez lesz a konkrét gyakorlati következménye. Ezért ez egészen egyszerűen támogathatatlan. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Tállai András államtitkár urat az előterjesztő képviseletében, hogy a vita e szakaszában kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kettőperces felszólalásokra nincs lehetőség, mivel időkeretben tárgyalunk. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez egy gyalázatos törvény, ez egy korbácstörvény akár a 9 százalékos változatban, akár a 7,5 százalékos változatban. Ez úgy van, ahogy Burány Sándor képviselőtársam mondta: önök durván bele akarnak avatkozni a sajtó, a média működésébe, és aki még esetleg talpon maradt a független médiából, azt egy durva, zsaroló adóval akarják tönkretenni, ellehetetleníteni. Tehát önök nem foglalkoznak azzal, hogy az Európai Néppárt már komolyan fontolóra vette, hogy önök egyáltalán fasiszta párt vagy még beletartozhatnak az Európai Néppárt fogalmába. [[A fejét ingató Bányai Gábor felé fordulva:]] Igen, képviselő úr, bármennyire is csóválja a fejét, a fasisztáknak volt ez a módszere, hogy minden más véleményt tönkretettek. Tehát önök rámennek most foci helyett a lábakra, labdát nem tudnak eltalálni, akkor megpróbálják szétrúgni a lábakat. Jó lenne, ha picit elgondolkodnának azon, hogy mennyire tisztátalan helyzetet akarnak ezzel teremteni, és mondjuk, a befektetésösztönzés elmaradása kapcsán mekkora kárt okoznak ezzel az országnak. Ugyanis ennek - különösen, hogy a média területén történik ez a brutális beavatkozás - azért híre megy a többi befektetési területen is. Tehát az már teljesen világos, hogy ha az uniós pénzeket nem számoljuk, akkor Magyarország már régen államcsődben lenne. Tehát önök arra ilyen vagányak, hogy évente több ezer milliárd uniós pénz érkezik az országba, konkrét számot mondok: 2014-ben a GDP 6 százalékának megfelelő pénz érkezett Magyarországra. Ebből önök meg tudtak valósítani, illetve az önök gazdaságirányítása mellett lett körülbelül 3 százaléknyi gazdasági növekedés; tehát 6 százaléknyi pénzből 3 százalék növekedés. Ez egy nagyon-nagyon gyenge arány, és ezt csak úgy lehetne valamelyest is biztatóbb pályára állítani, ha a befektetési bizalmat önök nem rombolnák, hanem megpróbálnák helyreállítani. [[18.30]] Ilyen és ehhez hasonló törvényekkel viszont éppen hogy a befektetési bizalmat ássák alá, mert egyetlen befektető sem tudhatja, hogy mikor indul meg a kormány egyes tagjainak nyálműködése, mikor indul meg a nemzet gázszerelőjének meg a főnökének a nyálműködése, hogy be szeretne kapni egy-egy területet, le szeretne uralni egy-egy piaci szegmenst, és akkor annak a befektetőnek lőttek a vagyonának. Látható, hogy hogyan tettek tönkre iparágakat akár pénzügyi területen, hogyan került magánkézbe az MKB, hogyan tagosították be, darálták be a saját érdekeltségi körükbe a takarékszövetkezeteket. Több tízezer kistulajdonos vagyonát önök eltüntették, eliminálták, és betekerték egy olyan vagyoni körbe, ami egyértelműen a fideszes holdudvar érdekeit szolgálja. Tehát ez, ami itt történik, egyrészt egy merénylet a sajtószabadság ellen, a szólásszabadság ellen, merénylet a független média ellen, és ugyanúgy merénylet a hazai jogbiztonság ellen, mert az a befektető, amely ilyen eseteket lát, és nem ez az egyetlen, nem fog nyugodtan jönni Magyarországra, mert azt tudja akár a saját tapasztalatából, akár a szakértői révén, hogy Magyarország az a hely, ahol nincs jogbiztonság, ahol bármikor előfordulhat ilyen eset, hogy a nem tetsző szektorok kapnak a nyakukba egy olyan extraadót, különadót, amit gazdasági versenyfeltételek között képtelenség elviselni. Úgy van, ahogy elhangzott. Az önök lakájmédiája a mi adófizetői pénzünkből meg fogja kapni azokat a pluszhirdetéseket, hogy átvészeljék ezt a különadót, akik meg a versenypiacon mennek, az önök számításai szerint tönkremennek. Ez egy cinikus, szemét hozzáállás, önök ezzel a demokráciát ássák alá. Szégyelljék magukat! Köszönöm. [[Közbeszólások az MSZP padsoraiból, köztük: Úgy van! Taps az MSZP padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Legény Zsolt képviselő úr, MSZP. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat roppant egyszerűen fogalmazva egy átrendezést próbál megoldani, ezt reklámadónak hívják, de gyakorlatilag a gazdaság vagy a gazdasági élet egy területén, egy szegmensén a kormánynak tetsző, a Fidesznek tetsző szereplőket próbál jobb helyzetbe hozni a többi szereplő kárára. Józsa képviselő úr úgy fogalmazott, hogy a magyar sajtószabadság is veszélybe került. Gyakorlatilag ebben semmilyen új elem már nincs. A Fidesz azt a módszert, amit eddig is, mondhatni, hogy a saját forgatókönyvét tekintve kőkeményen és nagyszerűen alkalmazott, most megpróbálják kiterjeszteni a médiapiacra is. Reklámadónak nevezik ezt az átrendezési elvet, és a lényege pedig annyi: a Fidesznek és a kormánynak tetsző médiumokat helyzetbe hozunk, sőt úgy hozunk helyzetbe, hogy állami megrendelésekkel, reklámnak álcázva állami megrendelésekkel kitömjük a nekünk kedvező vagy nekünk tetsző médiumokat, aki pedig nekünk nem tetszik, nekünk nem szimpatikus, azokat gyakorlatilag gazdaságilag még lehetetlen helyzetbe is hozzuk. A sajtószabadság sérülése egyébként ebben óhatatlanul szerepelni fog; azt gondoljuk, hogy példátlan. Sajnos, többször volt már arra példa, hogy ilyen megoldásokat próbált a kormány alkalmazni, nyilván meglepetést különösebben nem is tudna okozni, azonban mégiscsak el kell hogy mondjuk azt, hogy ezt kifejezetten visszautasítjuk, és kifejezetten károsnak tartjuk nemcsak a médiapiacra és nemcsak a gazdaság egy szegmensére, hanem az egész magyar közéletre nézve. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki felszólalni az adott napirendi pont keretében. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is rendkívüli eseménnyel kell hogy kezdjem. Józsa István képviselő úr szavait ki kell hogy kérjem magamnak, ugyanis a kormányzó pártokat lefasisztapártozta. Azt hiszem, hogy kicsit túllőtt a célon, képviselő úr. Lehet, hogy a Jobbikkal való versengés egy kicsit már eltántorítja önt is, vagy nem tudom, a listára való kerülés. Azt gondolom, hogy bocsánatot kell hogy kérjen. Javaslom, hogy most a napirend után ügyrendben kapja meg a szót a képviselő úr, és ezt tegye meg. [[Dr. Simon Miklós tapsol.]] Ami pedig a Magyar Szocialista Párt érdemi felszólalását jelenti a törvényjavaslathoz: Burány Sándor képviselő úrnak szeretném elmondani, hogy sávos adórendszer, nem sávos, mi a különbség. Tehát az előző törvényjavaslat nullaszázalékos adóként jelölte meg a 100 millió alatti árbevételű cégeket, és a másik kulcs 5,3 százalék volt. Ez a törvényjavaslat viszont mentesíti a 100 millió alatti árbevételű cégeket. Tehát ez de minimis támogatás lesz, és ez megfelel az Európai Uniónak. [[Burány Sándor közbeszól.]] Tehát az egyes pontra válaszoltam. A kettes: a sietség. Semmiféle sietség nincs, hiszen az Európai Unió Bizottságának határozata mondja azt ki, hogy meg kell semmisíteni ilyen formában a törvényt, és március 8-ig adott egyébként határidőt, addig kellett a parlament elé terjeszteni. Tehát sietség sincs, mi több, némi késésben vagyunk, de remélhetőleg ezt így el fogja fogadni az Európai Unió. Azt mondja, a visszafizetés homályos. Semmiféle homály nincs a visszafizetésben. A törvényjavaslat egyértelműen kimondja azt, hogy a hatálybalépést követően jóváírják az adott vállalkozás folyószámláján a befizetett reklámadót, és azzal ő fog rendelkezni az adózás rendjéről szóló törvény szerint, ami szerint választhatja, hogy visszautalja neki az adóhatóság, más adónemre vezeti át, vagy egyszerűen ott tartja a folyószámláján. Tehát a harmadik kérdésre is választ kapott. A negyediket nem is tudom értelmezni, hogy a sajtószabadság korlátozását jelenti ez az adó. Ezt Józsa úr is megemlítette. Ha bármilyen adónem bevezetésre kerül, akkor egyszerűen ezek szerint az mind korlátozná a sajtószabadságot, tehát ugyanúgy az áfa is, a társasági adó vagy a szociális hozzájárulási adó is. Az meg végképp értelmezhetetlen, hogy a kormányhoz hű médiák kedvezőbben fognak járni, hiszen a törvényjavaslatnak pontosan az a lényege, hogy mindenkire egyformán vonatkozik. Ez volt az Európai Unió elvárása, pontosan ezt teljesíti ez a törvényjavaslat. Azt tudom mondani önöknek, hogy a törvényjavaslat mindenben megfelel az Európai Unió elvárásának. És persze kritizálni lehet, mint minden adónem bevezetését, azért jelezném, hogy több európai uniós országban is létezik ilyen vagy ehhez hasonló típusú adózás. Tehát a nemzetközi gyakorlatban ez egyáltalán nem lesz újdonság. Ami pedig a kormánypárti képviselők felszólalását illeti, azt megköszönöm, és bízva abban, hogy holnap is fenntartják még támogatásukat, a parlament többsége, kormánypárti többsége a törvényjavaslatot megszavazza, és így elfogadásra kerül. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a víziközmű-szolgáltatásokról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15057. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az Országgyűlést ezúton szeretném tájékoztatni, hogy a Törvényalkotási bizottság május 11-én megtárgyalta a T/15057. számon benyújtott, a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 25 igen szavazattal, 7 nem ellenében, illetve tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Gazdasági bizottság által javasolt módosításokat, amelyeket a bizottságunk is támogatott. [[18.40]] Ezek a módosítási javaslatok alapvetően nyelvhelyességi és szerkesztési módosításokat, valamint jogtechnikai pontosításokat ölelnek fel. Néhány szóban azért szólnék magáról a javaslatról is. Definiálásra kerül a víziközmű-alap kifejezés, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal hatásköre kibővül az e-közmű rendszerébe szolgáltatott adatok vizsgálatával, valamint víziközmű-beruházásokra vonatkozó módosításokat is tartalmaz. Mindazonáltal az iromány egy jogharmonizációs kötelezettségnek is eleget tesz, így módosítja a védendő fogyasztókra vonatkozó rendelkezéseket, illetve pontosítja, hogy az ingatlan hálózatba történő bekötésének kötelezése hivatalból történő eljárás, amelyet a járási hivatal indít meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Hangsúlyozni szeretném, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat nem jelent a felhasználók részére semmilyen többletterhet, azaz nem jelenti a víziközmű-szolgáltatási díj növekedését. Az előterjesztés összhangban áll a kormány rezsicsökkentési célkitűzéseivel és annak eddigi vívmányaival. Mindezek alapján kérem a tisztelt képviselőtársaimat, a tisztelt Házat, hogy a szavazataikkal fejezzék majd ki a támogatásukat. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Szabó Zsolt államtitkár urat, hogy a vita e szakaszában kíván-e szólni. [[Dr. Szabó Zsolt nemet int.]] Az államtitkár úr jelzi, hogy mint előterjesztő a későbbi szakaszban kívánja az álláspontját ismertetni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Hegedűs Lorántné képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Azért is kértem szót, mert az általános vitában a Jobbik részletesen kifejtette az álláspontját ezen törvényjavaslattal kapcsolatban, és részletesen elmondtuk, hogy mi mindennel nem értünk egyet. Ugyanakkor kérdéseket fogalmaztunk meg államtitkár úr felé, amire sajnálatos módon a zárszóban sem kaptunk választ. Ezért most egy utolsó lehetőségként megpróbálom újra ezen kérdéseimet megfogalmazni. Nagyon szépen kérem az államtitkár urat, hogy érdemi választ adjon, tekintettel arra, hogy a törvényjavaslat egészében vannak olyan pontok, amelyeket a Jobbik tudna támogatni, ugyanakkor vannak olyan kérdéses és rendkívül problémásnak ítélt szakaszok, amelyek a törvényjavaslatban többször is visszaköszönnek, ezért így összességében nehéz is lett volna módosító indítványt benyújtani. De mégis az álláspontunk kialakításakor, hogy hogyan szavazzunk, nagyon sokban segíthet nekünk az államtitkár úr, ha érdemi válasszal megtisztel minket. Az első egyik ilyen pont a legkisebb költség elve, ami azzal kapcsolatos, hogy a különböző víziközmű-beruházások kapcsán az Európai Unió által is megkövetelt értékcsökkenési leírás, illetve az egész rendszer, amit e tekintetben felállítottak, rendkívül szigorú és nem életszerű. Tehát fontos lenne ennek a rendszernek a lazítása, illetve az is, hogy ezeket az értékcsökkenési leírásokat, az ezzel kapcsolatban elszámolt költségeket picit átütemezzék. Igen ám, de a kérdésünk úgy hangzott, hogy a magyar állam egykoron, még 2007-ben olyan módon kötötte meg a megállapodást Brüsszellel, hogy ezeket a szigorú feltételeket fogják megvalósítani, amelyeket aztán a későbbi támogatási szerződésekben érvényesítettek is, és az önkormányzatok, akik beruházói voltak ezeknek a víziközmű-fejlesztéseknek, elfogadtak magukra nézve. Tehát ez alapján lettek már a pályázati dokumentációkban is kiszámolva azok a bizonyos pluszköltségek, amelyekről most szó van, és amelyeket jelentős részt áthárítottak, áthárítanak most is a lakosságra. Amennyiben azt mondjuk, hogy ezeket a szigorú feltételeket mi úgymond felrúgjuk, nem ismerjük el, újragomboljuk a kabátot és azt mondjuk, hogy másfajta kulcsokat fogunk alkalmazni a jövőben, akkor bizony az ezek alapján kiszámolt és folyamatosan érvényesített alapdíjakban például ennek meg kellene jelennie; olyan módon is, hogy egyrészt mostantól kezdve a lakosságnak kisebb díjat kellene fizetni a vízszolgáltatásra, a csatornaszolgáltatásra, adott esetben a köbméterenkénti díjban is ennek meg kellene jelennie, és visszamenőleges hatállyal is, ha többet szedtek be a lakosságtól, mint amennyit kellett volna, akkor az visszajárna. Azt gondolom, hogy ez volna a fair, ez volna a tisztességes eljárás. Egyébként a lakosság ezt az igen komoly költséget folyamatosan fizeti be. Az ezzel összefüggő másik kérdésünk a víziközmű-alapra vonatkozik. A víziközmű-alapban is megjelenhetnek ezek a bizonyos beszedett összegek, de ezen felül a definíció szerint minden, a víziközmű-fejlesztés finanszírozására vonatkozó forrás a víziközmű-alapban jelenne meg. Tudjuk, hogy számtalan beruházás esetén nemcsak a támogatási szerződésekben biztosított források álltak rendelkezésre egy-egy ilyen projekt megvalósítására, hanem még ezen túlmenően az önkormányzatok például a BM-hez fordultak önerő-támogatásért. Tudjuk, hogy a kormányzat időközben a támogatási szerződésekben korábban rögzített támogatási százalékokat megemelte. Tehát korábban, mondjuk, 65 százalékos intenzitással támogatták ezeket a projekteket, a későbbiek során 85 százalékkal, végeredményben aztán 95 százalékkal is. Ehhez képest is igen méltányos volt ez a bizonyos BM-es önerő-hozzájárulás, amit az önkormányzatok kaptak. De ezen felül, ezen túlmenően még a lakosságtól is beszedtek érdekeltségi hozzájárulásokat. Nagyon sok esetben a lakosság felé tisztességes elszámolás nincs, nem is volt, de ezek után félő, hogy nem is lesz, azért, mert a víziközmű-alapba kerülnek ezek a pluszforrások, így aztán az egyes települések, a polgármesterek majd eldöntik, hogy hol lesznek utak leaszfaltozva. Mondok egy konkrét példát. Mit tetszik gondolni, államtitkár úr, egy Heves megyei településen mely utak építését finanszírozta meg ebből az önkormányzat? Hát, történetesen azt, ami a polgármester háza előtt visz el, azon túlmenően a polgármester úr drága anyósának háza előtt elmenő utat, valamint a víziközmű-társulat… [[Dr. Gyüre Csaba közbeszól.]] Hát, vannak olyan polgármesterek, igen, akik szeretik az anyósukat. És a víziközmű-társulat elnökének az utcáját is történetesen sikerült ebből a pénzből leaszfaltozni. A további 40 utcát, ami ehhez a településhez tartozik, véletlenül nem aszfaltozták le. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Azt gondolom, hogy igenis, a jelenleg hatályos törvények szerint tisztességesen el kell számolni. Ha önök akarnak egy ilyen víziközmű-alapot létrehozni, arra megvan a lehetőség, de csak azután, miután rendbe tették az eddigi beruházásokat. Most nagyon szépen kérem az államtitkár urat, hogy ne hozza nekem fel Ózd példáját, mert azt mondta, hogy ott is volt ilyesmi típusú beruházás, és még ott sem sikerült elszámolni. De időközben, ne felejtsük el, ott az állam magához vonta ezt a beruházást, a beruházás megvalósítását. Tehát ha valakinek el kell számolni, az az állam, vagyis önök, tisztelt államtitkár úr. Igen, várja Ózd lakossága, hogy majd az állam egyszer, amikor lezárul ez a projekt, amely előbb a KEOP-ból, majd később a KEHOP-ból lett finanszírozva, feléjük minden fillérről pontosan számoljon el. Végeredményben pedig még egy dolgot szeretnék felvetni, ez pedig az, hogy új bekötések esetén az ingatlanfejlesztők mentesülnének azon közműfejlesztési hozzájárulástól, amit egyébként minden egyszerű magyar állampolgárnak, ha házat vagy lakást épít magának, be kell fizetnie, már a csatlakozást megelőzően. Tehát mielőtt rákötne a vízre, csatornára, előtte ezt a nem kevés pénzt be kell fizetnie az önkormányzat, vagy a szolgáltató felé. De valami miatt most önök az ingatlanfejlesztőket ebből kiveszik, és ezentúl, ha Garancsi István, mondjuk, a Kopaszi-gáton több száz lakást akar építeni, ne adj isten, több ezret, vagy a korábbiakban elmondott példa szerint a Metrodom Újpesten szintén több ezer lakást akar építeni, abban a szent minutumban az ilyen jellegű fejlesztések milliárdos nagyságrendű hasznot fognak eredményezni, ha ebből a törvényjavaslatból egyszer törvény lesz. [[18.50]] Nem tudom, mi az, ami indokolja ezt a fajta kivételezést. Kértem volna államtitkár úrtól, kérem, mondja meg, mi a szakmai indoka annak, hogy ezeket az ingatlanfejlesztőket kivesszük a törvény hatálya alól. Tudjuk, hogy ezek a nagy léptékű ingatlanfejlesztések komoly kapacitást kötnek le. Tudjuk, hogy ez jelentős teher úgy egyébként a közösség egésze számára. Igenis, értelmezésünk szerint nekik is, illetve rajtuk keresztül azoknak, akiknek ezeket a lakásokat majd tovább fogják értékesíteni, részt kéne venni e teher viselésében, de úgy látszik, vannak egyenlők és egyenlőbbek. Nagyon kérem tehát államtitkár urat, hogy konkrét, mindenre kiterjedő választ adjon. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Szabó Zsolt államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. Azt az információt kaptam, hogy államtitkár úr csak most szól, tehát akkor 10 perc áll az ön rendelkezésére. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő víziközmű-szolgáltatásról szóló módosító javaslat a rezsi- és bürokráciacsökkentés mellett további fogyasztóvédelmi célt szolgáló, több esetben pontosító jellegű meghatározást eredményez. Szeretnék utalni a Vécsey képviselőtársam által megfogalmazott dolgokra, miszerint nyugodtan megszavazhatja valamennyi képviselőtársunk ezt a jogszabály-módosítást, mert többletterhet a lakosságnak nem jelent, sőt nagyon sok esetben mindenképpen könnyítő tényezőt tartalmaz. A törvényjavaslathoz Sallai R. Benedek és Ikotity István az LMP részéről módosító javaslatot nyújtottak be. Azt szerették volna kérni, hogy a 12. §-t töröljük, illetve hogy a hozzájárulásból eredő, a víziközmű-fejlesztési hozzájárulás csökkentéséből eredő tényezőt vegyük ki a jogszabályból. Nos, a kormány nem támogatja ezt a kérdést, hiszen a módosító javaslat kimondottan az új otthonteremtési programmal együtt mozog, és az építésügyi szabályok egyszerűsítése által, valamint az új lakáscélú ingatlanok építését - megkönnyítve ezzel a magyar családok új otthonhoz jutását - ösztönző programot segíti elő.Hegedűs Lorántné néhány kérdést feltett, azonban szeretném elmondani, hogy ha a törvénymódosító javaslatunk első vitáját megnézi, akkor jó pár dologra adtam választ, és nagyon szívesen válaszolok ismételten ezekre a kérdésekre. Az egyik dolog a CBA kérdése, amire rákérdez. Ez a költség-haszon elemzés mindig a pályázat benyújtásakor történik. A CBA azonban az akkori időpontra vonatkozik. Ha tíz év múlva, húsz év múlva, amikor is az értékcsökkenés még mindig tart, ezt átszámoljuk, akkor természetesen már változó tényezők lesznek benne. Az Európai Bizottság ezt így elfogadja, és nincs különösebb problémakör ezzel. Azonban az a fejlesztési alap, amelyről most beszélünk, azoknak az önkormányzatoknak nyújt segítséget, ahol a fogyasztási pontok száma annyira alacsony, hogy újrapótlásra, például egy szivattyú cseréjére nem gyűlik össze pénz. Ehhez a magyar kormány segítséget nyújt. Ez a fejlesztési alap kiegészíti az önkormányzatok és a víziközmű-szolgáltatók fejlesztési alapját, tehát pont hogy segítséget nyújtunk ezáltal. Felhozta az elszámolás kérdéskörét. Hála az égnek, a magyar kormány úgy döntött, hogy valamennyi szennyvizes és ivóvizes pályázat esetében 100 százalékos az intenzitás. Ezért többletforrással a lakosságot nem terheljük egyáltalán, nincs szükség lakossági hozzájárulásra. Ez megszűnt. A korábbi időszak szabályozása nagyon tiszta, akár a társulatok, az előző időszak, akár a későbbi időszakban a társulások kérdéskörében. Megvan, hogy mire lehet felhasználni a megmaradt pénzeket. Én azt kívánom, bárcsak minden településen út épülne. Nem tudom, azt tudja-e ön, hogy azon ominózus település, amit ön mond - és kérem, ennek nézzen utána -, az első három út építése után a következő három utat építi. Nyilván mind a hat úton a polgármester vagy valami rokona lakik. Nyilván ez van mögötte, ezt tudjuk. De induljunk ki abból, hogy pozitívan gondolkodunk, és egy település fejlődése témájában egy útépítésnek oltári és igen magas előnye van. Úgy gondolom, hogy ezt a gondolkodásmódot támogatnunk kell - bárcsak minden utat fel tudnánk újítani valamennyi magyar településen! Felvetődött a kérdéskör, hogy töröljük vagy ne töröljük. Pont ma az egyik kérdés során az ön képviselőtársa a frakción belül feltett egy kérdést, hogy a kormány mikor fog lakásokat építeni, fejleszteni, letelepedés, fiatalok. Én nem értem önöket! Egyeztetnek önök frakción belül ezekről a kérdésekről? Ugyanis most, jelen pillanatban mi azt mondjuk, hogy ösztönözni szeretnénk a lakásépítést, és ahogy egy családi háznál ezt a díjat elengedjük, akkor miért ne engednénk el egy egész lakótelep formájában? Miért ne engednénk el, amikor több lakás épül egyszerre, és segítjük ezzel a lakásépítési tendenciát? Ez most ellentmond mindenben annak a feltett kérdésnek, ami ma ebben a parlamentben, itt az Országgyűlésben, a Magyar Országgyűlésben elhangzott.Ehhez hozzáteszek még egy dolgot. Ezt a gondolatmenetet az első alkalommal már említettem. Csökkentettük az áfát nagyon sok alapvető élelmiszernél. Én ezt támogattam, és ezt a törvénymódosítást is fogom támogatni, tisztán azért, hogy lehet, hogy az áfacsökkentés teljes mértékben nem jelent árcsökkentést a vevőknél, csak részben - bízunk benne, hogy ez áttevődik -, de azzal is olcsóbbá válik. Bízunk benne, hogy ezzel a csökkentéssel, ha kismértékben is, de hozzá tudunk járulni ahhoz, hogy kelendőek legyenek az ingatlanok, és minél többen építsenek minél több ingatlant. Összességében akár egy költség-haszon elemzés, akár egy működési költség kérdésében, ami a visszapótlási kérdéshez kapcsolódik, nagyon szívesen állunk rendelkezésre. A lakosság a díjakban most azt téríti meg, aminek össze kell gyűlnie, hogy mondjuk, 30-40-50 év múlva, amikor az értékcsökkenés szerint is kötelező a társaságiadó-törvény mellékletében szereplő értékcsökkenést elszámolni önkormányzatok esetében, ebben az esetben is megtérül, és újból tudjuk a beruházást lefolytatni. Hála az égnek, azoknak az európai uniós előírásoknak, ami 75 százalék csatornázottságot jelent, eleget fogunk tudni tenni az időszak végére. A Gazdasági bizottság által benyújtott, részletes vitát lezáró, zömében nyelvhelyességi, szövegpontosító és kodifikációs javításokat tartalmazó módosító javaslatot támogatta a magyar kormány. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy mind a Törvényalkotási bizottság előterjesztését a módosító javaslattal kapcsolatban, mind pedig magát a törvényjavaslat tartalmát szíveskedjen támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15067. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán mindenki számára elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-én a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának előmozdításáról és a közlekedésben felhasznált energia üvegházhatású gázkibocsátásának csökkentéséről szóló 2010. évi CXVII. törvény módosításáról szóló T/15067. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 22 igen szavazat mellett, 7 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. [[19.00]] Az összegző módosító javaslat csupán és kizárólagosan a Fenntartható fejlődés bizottságának 8 pontos irományát tartalmazza, amely jogszabályszerkesztési és nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaz. A javaslat elfogadásával lehetőség nyílik a megújuló energia közlekedési célú felhasználásának további előmozdítására, kiterjesztésére. Ehhez kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Szabó Zsolt államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni. [[Jelzésre:]] Köszönöm, most nem kíván, majd a zárszóban. Megadom a szót Manninger Jenő képviselő úrnak, a kijelölt Fenntartható fejlődés bizottsága előadójának. Háromperces az időkeret, parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! A Fenntartható fejlődés bizottsága a tárgyi törvényjavaslatot megtárgyalta, a törvényjavaslat részletes vitáját lefolytatta. Megállapította: a javaslat célja, hogy a közlekedési célú megújuló üzemanyagokra vonatkozó uniós irányelvet átültesse a nemzeti jogba, az úgynevezett ILUC - Indirect Land Use Change - irányelvet, és a gazdasági ágazatok hozzájárulásának elérésével biztosítsa az üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó csökkentési vállalásokat. Magyarországon a 2010. évi CXVII. törvény rendelkezik a megújuló energia közlekedési, valamint ezek üvegházhatású gázkibocsátás-csökkentési keretrendszeréről, így a jelen javaslat legfontosabb feladata az irányelv változásainak ebbe való átültetése. A 2015. október 5-én hatályba lépett, a bioüzemanyagok használata kapcsán felmerülő, a közvetett földhasználat-változás jelenségének kezelése céljából elfogadott, már idézett irányelvet módosította, a 2009/28/EK megújuló energia irányelvét. Az egyes tagországoknak, így Magyarországnak is 2017. szeptember 10-éig kell elvégezni a kötelező jogharmonizációt. Az irányelvi változás többek között módosította a 2020-ra kitűzött 10 százalékos közlekedési hányad elérésének számítási módszertanát, szigorította a bioüzemanyagok fenntarthatósági követelményeit, 7 százalékban maximalizálta az úgynevezett hagyományos bioüzemanyagok, étkezési és takarmányozási alapanyagból készült bioüzemanyagok tagállami célbani elszámolhatóságát, valamint kibővített bizonyos bioüzemanyagokra vonatkozó tagállami jelentéstételi kötelezettségeket. A Fenntartható fejlődés bizottsága részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokat fogadott el, amelyek - amint az előbb hallottuk - jogszabályszerkesztési, nyelvhelyességi és jogtechnikai módosításokat tartalmaznak. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki a napirend szerinti időkeretben felszólalni. A vita során kettőperces hozzászólásra nincs lehetőség. [[Nincs jelzés.]] Mivel senki sem jelentkezett felszólalásra, a vitát lezárom. Most adom meg a szót Szabó Zsolt államtitkár úrnak, hogy válaszoljon az elhangzottakra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk található törvényjavaslat, mint ahogy a bizottsági felszólaló is említette, egy európai uniós szabályozási környezet átültetését, egy irányelv átültetését jelenti magyarországi jogszabályban. 2017. szeptember 10-éig szükséges Magyarországnak és valamennyi tagországnak ezt az irányelvet átültetni, ami nagyjából két fontos kritériumot tartalmaz. Egyrészt a 2020-ra kitűzött 10 százalékos közlekedési hányad elérésének a számítási módszertanát maga az Európai Unió módosította. Továbbá szigorította a bioüzemanyagok fenntarthatósági követelményeit, például 7 százalékban maximálta az étkezési, takarmányozási alapanyagból készült bioüzemanyagok tagállami felszámolhatóságát, és bővített bizonyos bioüzemanyagokra vonatkozó jelentési kötelezettséget. Magyarországon a jelen törvénymódosítás legfontosabb feladata a szóban forgó irányelv átültetése. Néhány módosító javaslat érkezett, köztük a Nemzeti Adó- és Vámhivataltól, ahol is az újonnan használt kombinált nomenklatúra átvezetését kérte a tisztelt hivatal, és így az úgynevezett Büat. törvényt módosította a ma használt eljárásrendnek megfelelően, ami kimondottan kapcsolódik a jövedéki törvény idevonatkozó változásaihoz. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatot terjesztett elő. Ezt az összegző módosító javaslatot maga a kormány támogatta. Kérem a tisztelt Házat, hogy a szavazás során jelen jogszabály-módosítást és a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatát szíveskedjen támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most soron következik az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15068. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-én tartott ülésén megtárgyalta az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló T/15068. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat - továbbiakban: határozati házszabály - 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 7 tartózkodás mellett fogadta el. A Törvényalkotási bizottság a részletes vitát lezáró bizottsági módosításban foglaltakat elfogadta, és kiegészítette azt egy, a hálózatüzemeltető együttműködési kötelezettségének tartalmát pontosító rendelkezéssel. Lényegét összefoglalva, ez a törvényjavaslat három kérdéskörben módosítja az elektronikus hírközlésről szóló törvényt. Az indtvány szabályozza a kiskereskedelmi barangolási díj vagy roamingdíj esetében többletdíj alkalmazásának engedélyezését, pontosítja a „Szupergyors internet” projekthez kapcsolódó szabályozást, és megadja a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete által fenntartott lista szerinti gyermekpornográf felvételek elérhetetlenné tételére vonatkozó felhatalmazást. Tekintettel a javaslat már ebből is következő fontosságára, kérem, hogy támogassák az előterjesztés elfogadását, amikor a szavazásra kerül a sor. Köszönöm a figyelmüket. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem Kara Ákos államtitkár urat, hogy most kíván-e felszólalni, vagy csak a zárszóban. [[Jelzésre:]] Köszönöm, majd csak a zárszóban. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kívánnak-e felszólalni a napirend szerinti időkeretekben. [[Jelzésre:]] Igen. Galambos Dénes képviselő úr kért szót, a Fidesz képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Vécsey László képviselőtársam a Törvényalkotási bizottság záróvitában elhangzott összefoglaló jelentését ismertetve tulajdonképpen azokat a főbb elemeket összefoglalta, amelyekről én most nem kívánok szólni a felszólalásomnak abban a részében, amely a záróvitához készült. Szeretnék három elemet kiemelni a záróvitában, ami fontos. A törvényjavaslat látszólag technikai elemeket tartalmaz és jogharmonizációs feladatoknak tesz eleget döntően. Azt gondolom, hogy azokat azért mindenképpen szükséges kiemelni, amelyek a tartalmi elemeket tartalmazzák, és amelyek miatt fontos ez a törvényjavaslat. Három területet szabályoz, ahogy Vécsey László is jelezte: ez a roaming-törvényjavaslat, a „Szupergyors internet” projekthez kapcsolódó egyes építésügyi szabályok finomhangolása és a Nemzetközi Bűnügyi Rendőrség Szervezete, az Interpol által fenntartott lista szerinti gyermekpornográf felvételek elérhetetlenné tételére vonatkozó felhatalmazás. Ezek azok a tételek önállóan is, amelyek a technikai és harmonizációs kérdés fontossága mellett kiemeltté teszik a törvényjavaslat e három kiemelendő részét. [[19.10]] Hiszen a roamingdíj 2017. július 15-től történő, uniós rendelkezések szerinti eltörlése kapcsán a nemzeti hatáskörben való szabályozás igénye merült fel, amely a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság számára ad feladatot, tekintettel arra, hogy azokban a kérdésekben, amelyekben szakértői állásfoglalás szükséges, és amelyekben a szolgáltatóknak kérelemmel kell élniük, ha roamingdíjjal kapcsolatos többletigényük merülne fel, azokat csak szakértői vizsgálat és a hatóság engedélyezése alapján lehet a későbbiekben a hatálybalépés után alkalmazni. Ez egy fontos elem, hiszen a barangolási rendszer olcsóbbá tételének egyik útja, és azt gondolom, hogy ez a fogyasztók irányában mindenképpen egy fontos hatósági kontroll és mindenképpen üdvözlendő. A szupergyors internethez való finomhangolása egyes építésügyi szabályoknak pedig szükségszerű, erre részletesen nem térnék ki, az általános vitában erről képviselőtársaim is szóltak, illetőleg az előterjesztő is. A harmadik elem nagyon fontos, hiszen az egyedi büntetőeljárások során alkalmazható szankciók mellett szükség van egy olyan felhatalmazásra, amellyel lehetővé válik az, hogy az Interpol-listán szereplő tartalmakat a szolgáltatók szűrhetővé tegyék. Ehhez viszont arra van szükség, hogy nemzeti hatáskörben is szabályozásra kerüljön, és azt gondolom, hogy nem szükséges hangsúlyoznom azt, hogy a gyermekpornográf-tartalmak elérésének a korlátozása és az ez irányba teendő hatékony lépések mindenképpen kiemelendőek és szükségesek, sőt nem lehet eleget tenni ebben. Minden lehetséges eszközt ebben szükséges igénybe venni. Így azt gondolom, hogy a törvényjavaslatnak az az elfogadottsága, amellyel összefüggésben szeretném jelezni, hogy a vitában részt vevő összes ellenzéki frakció támogatta a törvényjavaslatot, erre tekintettel is és magára a törvényjavaslat tartalmára is tekintettel kérem, hogy a holnapi zárószavazáson támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem a képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most adok szót Kara Ákos államtitkár úrnak, hogy válaszoljon a vitában elhangzottakra, illetve a zárszót elmondja. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm szépen az építő jellegű hozzászólásaikat most is és a korábbi vitaszakaszokban is. Az elektronikus hírközlésről szóló jelen törvénymódosítás elfogadásával jelentős újabb lépést teszünk annak érdekében, hogy Magyarországon mindenhová eljussanak a digitális fejlesztések eredményei. A kormány célja, hogy mindenki biztonságos és átlátható feltételek mellett vehessen igénybe vezetékes- vagy mobilinternet-szolgáltatást, és ezáltal hozzáférhessen az interneten elérhető szolgáltatásokhoz is. Való igaz, összefoglalásként én is szeretném a kormány részéről elmondani, hogy a törvényjavaslatnak köszönhetően az uniós szabályok mellett hazai eljárási szabályok, törvényi garanciák biztosítják, hogy a mobilszolgáltatások igénybevételével járó barangolásért többletdíjat a szolgáltatók csak kivételesen indokolt, kivételesen szabályozott esetekben vethessenek ki az előfizetőkre. Ezenkívül a törvényjavaslat a széles sávú hálózatok telepítésére vonatkozó építési szabályokat is tartalmaz. Szeretnék itt utalni arra, hogy a kormány egy átfogó rendszer keretében több lépcsőben az Országgyűlés döntéseivel úgy tudta befolyásolni a széles sáv kiépítésének a folyamatát Magyarországon, hogy lényegesen egyszerűbben és lényegesen gyorsabban tudunk haladni ezzel a fejlesztéssel. Ez azt jelenti, hogy az Országgyűlés döntésének, illetve a kormány helyes irányának megfelelően 2018 végére lényegében minden magyar háztartás számára csatlakozási lehetőséget tudunk nyújtani a szupergyors internethez. Én azt gondolom, hogy ez egy nagyon fontos dolog, nemcsak itt Magyarországon, hanem európai összevetésben is. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Köszönjük tehát a törvényjavaslathoz benyújtott, korábban tett módosító észrevételeket, köszönjük a mostani vitaszakaszban tett támogató javaslatokat, és valóban azt gondolom, azt gondoljuk, hogy ezzel a mostani javaslattal mindannyiunk érdekét, a „Digitális jólét” programjának a megvalósulását tudjuk szolgálni. Mindezekre tekintettel kérem szépen önöket, hogy támogassák a törvényjavaslatot majd a zárószavazáskor. És köszönöm szépen a figyelmüket és a türelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvénynek és a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló 2007. évi CXL. törvénynek az európai cégnyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerrel összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15052. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőnek a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Répássy Róbert képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ezúton szeretném tájékoztatni a Házat, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-én a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvénynek és a tőkeegyesítő társaságok határokon átnyúló egyesüléséről szóló 2007. évi CXL. törvénynek az európai cégnyilvántartások összekapcsolására szolgáló rendszerrel összefüggő módosításáról szóló T/15052. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 25 igen szavazat mellett, ellenszavazat nélkül, 7 tartózkodással összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat csupán az Igazságügyi bizottság ötpontos irományát tartalmazza, amely részben szövegpontosításra irányul, részben pedig jogharmonizációs változtatás. A törvényjavaslat elfogadásával lehetővé válik az Európai Unió tagállamai cégnyilvántartása közötti átjárhatóság, hozzáférhetőség, amely összességében az Európai Közösség versenyképességét is növeli. Ehhez kérem a támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy most kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem, csak majd a zárszóban kívánja összefoglalni a véleményét. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság előadót nem állított. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki felszólalni a napirend szerinti időkeretben. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, akkor igényt tart-e, hogy a zárszóban válaszoljon. [[Jelzésre:]] Nem. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, valamint az azzal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15066. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazott kisebbségi véleménynek az ismertetésére kerül sor, összességében 15 perces időkeretben, mégpedig úgy, hogy a bizottság előadója legfeljebb 8 percben, míg a kisebbségi vélemény előadója 7 percben ismertetheti álláspontját. A bizottság előadója Répássy Róbert képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[19.20]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-én tartott ülésén megtárgyalta a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, valamint az azzal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/15066. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY-határozat, tehát a határozati házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 7 nem ellenében, valamint tartózkodás nélkül fogadta el. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a háttéranyagban szereplő, az Igazságügyi bizottság által beterjesztett módosító javaslatokat, amelyek legfőképpen jogtechnikai pontosításokat tartalmaznak. Az összegző módosító javaslat egy érdemi javaslatot terjeszt elő, amire szeretném felhívni a szíves figyelmüket. A polgári törvénykönyv szerint a zálogjoggal biztosított követelés alzálogjog alapítása útján terhelhető meg zálogjoggal. Az alzálogjog tárgya a zálogjog és az általa biztosított követelés. A Ptk. értelmében az alzálogjogra a zálogjogra vonatkozó szabályok irányadók, azonban indokolt leszögezni a felszámolási eljárásban is, hogy az alzálogjog jogosultja a zálogjogosulttal azonos feltételekkel minősül biztosított hitelezőnek. A javaslat tehát hasonló módon rendezi ezt a csődeljárásokban is. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy az eljárások gyorsításával, hatékonyságának növelésével, a csődvagyon teljes körű összegyűjtésével, az esetleges visszaélési lehetőségek visszaszorításával és következetesebb szankcionálásával a felszámolási eljárások nagyobb megtérülését eredményezzék a hitelezők számára. Ezért kérem szíves támogatásukat. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kisebbségi véleményt Burány Sándor képviselő úr ismerteti. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Sajnálom, hogy Répássy képviselőtársam nem ejtett szót a bizottsági ülés egyik konkrét vitájáról, amely Tóth Bertalan képviselőtársunk módosító indítványa körül robbant ki. Tóth Bertalan képviselőtársam módosító indítványa a DRB-károsultak ügyében, annak hatására, az ügyük hatására keletkezett. Ismeretes, hogy a DRB felszámolása során mintegy száz baranyai családnak bő százmillió forintja ragadt bent a hitelintézetnél. A hatályos törvények szerint ez a száz család mint természetes személy, mint magánszemély olyan hátul áll a hitelezői rangsorban, hogy amikor a DRB megmaradt vagyonából megpróbálják a károsultakat kártalanítani, akkor ők már csak a sor végén kullognak, ezért gyakorlatilag az ő kártalanításukra már nem marad pénz, ez a százmillió forint odalesz, és ennek a száz baranyai családnak a sorsát ez nagyban megnehezíti. Megjegyzem, a módosító indítvány bár ennek az ügynek a hatására született, természetesen egyetemleges, azt célozza, hogy azoknak a magánszemélyeknek, azoknak a családtagoknak, akik hasonló helyzetbe kerülnek bármikor Magyarországon az idők folyamán, a hiteligénye ne hátul legyen a rangsorban, hanem előkelő helyen, s ezzel lehetővé váljon, hogy nem a sor végén kullogva a valódi igényeiket ki lehessen elégíteni minden más hasonló helyzetben, és természetesen bárhol az országban. Sajnos, ezt a módosító javaslatot a bizottság fideszes-KDNP-s többsége elutasította. Völner államtitkár úr említette a bizottság ülésén, hogy megpróbálnak erre a helyzetre valamilyen megoldást találni. Az a probléma, hogy jelenleg ígéretekből több van, mint megoldásokból. A károsultak egyébként figyelemmel követték a bizottsági ülésen történteket, s tudomásom szerint azóta írtak államtitkár úrnak egy levelet - legalábbis engem erről így tájékoztattak -, amiben egyrészt leírták a kormány különböző tagjainak, minisztereinek, államtitkárainak korábbi ígéreteit ebben az ügyben, és kérték, hogy ha a kormány valóban segítőkész és valóban meg akarja oldani ezt a problémát, ami ebben az esetben száz baranyai család százmillió forintját célozza, akkor a törvény megfelelő módosításával ezt a kormány minden további nélkül meg tudná tenni, ha akarná. Borzasztóan sajnálom, hogy erre a problémára a bizottsági ülésen a módosító javaslatunk elutasításával nem született megoldás. Azt reméljük, hogy a kormány, illetve a Fidesz-KDNP-többség a parlamentben még meggondolhatja magát, és segít ezeken a kárvallottakon, most konkrétan a DRB kárvallottjain, de a törvény megfelelő módosításával mindenkin, aki valamikor a jövőben esetleg, ne adj’ isten, ugyanebbe a helyzetbe kerülne. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Völner Pál államtitkár urat, hogy most kíván-e felszólalni. [[Dr. Völner Pál: Most nem.]] Most nem, majd csak később. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e valaki a megadott időkeretben felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, ennek megfelelően a vitát lezárom. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy most kíván-e a zárszóval élni. [[Dr. Völner Pál: Igen.]] Megadom a szót, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Miután Burány Sándor képviselőtársam a bizottsági ülésen elhangzottakat idézte: valóban volt egy ígéretünk, hogy bekérjük az adatokat. Ez megtörtént, de még nem érkeztek be. Ennek a kielemzése után azt ígértük, hogy a következő jogalkotási alkalommal ki tudunk térni ennek a helyzetnek a megoldására, bár nyilván tudjuk azt, hogy a betegbiztosítási alap nagyrészt lehetőséget nyújtott a kártalanításuk kifizetésére. A másik: végül is egy felszólalásnál bármeddig bővíthető a kör, hiszen egy bankkal megbízási viszonyban levő valamilyen feladatot ellátó személy, vállalkozó követelése mögött is, ha úgy vesszük, családok és magánszemélyek állnak. Tehát mindenképpen bevárjuk az adatokat, és majd akkor tájékoztatjuk a módosítást előterjesztő képviselő urat, hogy milyen következtetéseket vontunk le ezek alapján. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15065. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhetők. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. A bizottság előadója Répássy Róbert képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-én megtárgyalta a T/15065. számon benyújtott, az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 22 igen szavazattal, 7 nem ellenében, valamint 4 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza az Igazságügyi bizottság által javasolt módosításokat, amelyet bizottságunk is támogatott. A törvényjavaslat belső koherenciáját biztosító, elsősorban technikai, kodifikációs és nyelvhelyességi pontosításokat tartalmazó módosítások kerültek főként átvezetésre. Érdemi módosításnak bizonyult többek között, hogy a környezetvédelmi törvény olyan tartalmú módosítása szükséges, amely szerint a környezetvédelmi engedélyezés tekintetében a függő hatályú döntésben nem kell a kérelmezett jog gyakorlásáról rendelkezni. Továbbá a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztés az Országgyűlés részére történő benyújtás előtt áll, ezért a két tervezet koherenciáját biztosítja az összegző módosító javaslat. Tisztelt Képviselőtársaim! Hangsúlyozom, hogy a különböző ágazati eljárástípusok megújítását nem tűzte ki célul a törvényjavaslat. A jogalkalmazói tapasztalatok beszerzése, rendszerezése után kezdhető el egyáltalán az eljárási kódexek szabályozásának esetleges finomhangolása a hatálybalépésüket követően. Az elhangzottakra figyelemmel kérem szíves támogatásukat az indítvány elfogadása során. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Fidesz soraiban.]] [[19.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat mint előterjesztőt is, hogy most kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Most nem. Köszönöm szépen. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy a napirend szerinti időkeretekben kívánnak-e felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, kíván-e a nem elhangzott felszólalásokra válaszolni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a bírósági peres és nemperes eljárásokra adott általános meghatalmazások közhiteles nyilvántartásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések vitája. A kormány-előterjesztés T/15358. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhetők. Most megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Völner Pál államtitkár úr nem óhajt zárszót mondani. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény és egyéb kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/14461. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhetők. A vitában elsőnek a Törvényalkotási bizottságálláspontjának ismertetésére kerül sor [[Jelzésre:]] - ezek szerint nem kerül sor. Megkérdezem Bitay Márton Örs… [[Jakab István megérkezik az ülésterembe.]] Bocsánat, de igen. Most kaptam az értesítést, hogy Jakab István alelnök úr lesz a bizottság előadója. Megvárom, míg alelnök úr fölteszi a mikrofont. Alelnök úr, öné a szó. Parancsoljon!
Igen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-én a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény és egyéb kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/14461. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 24 igen szavazat mellett, 9 nem ellenében, tartózkodás nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Mezőgazdasági bizottság és a Fenntartható fejlődés bizottsága egyes módosító indítványait is, továbbá a Törvényalkotási bizottság saját javaslatát is, amely a sarkalatossági záradékot és az azzal összefüggő rendelkezéseket elhagyja, így a törvényjavaslat egyszerű többséggel elfogadhatóvá válik. A támogatott módosító javaslat rögzíti, hogy a fenntartható erdőgazdálkodás egyik alapvető elvárása, hogy az erdők természetességi állapota az erdőgazdálkodási tevékenység következtében ne romoljon. A törvénytervezet ennek az elvárásnak a következetes érvényesítése céljából az erdők aktuális természetességi állapotát bemutató törvényi kategória mellett - helyesen - bevezeti a természetességi állapotra vonatkozó alapelvárás fogalmát, illetve kategóriáját. A koherens szabályozás érdekében azonban a törvény több rendelkezésében indokolt a régi kategóriát az új kategóriával cserélni. Felhívom tisztelt képviselőtársaim figyelmét, hogy a támogatott módosító javaslatok között szerepel Gőgös Zoltán MSZP-s képviselőtársunk pontosító, garanciális szabályokat is tartalmazó indítványa. Győrffy Balázs képviselőtársam indítványa rögzíti annak fontosságát, hogy a folyamatos erdőborítás fenntartásával való erdőgazdálkodásra csak az arra alkalmas erdőkben szorítsuk rá az erdőgazdálkodókat. Ellenkező esetben a rendelkezéssel inkább ellenkezést váltunk ki, holott ezen a téren a konstruktív együttműködés, illetve kreatív kezdeményezőkészség nélkül nem lehet eredményt elérni. Ennek kapcsán indokolt figyelembe venni azt is, hogy a vágásos erdőgazdálkodás elhagyása természetvédelmi szempontból nemcsak előnyökkel, hanem esetenként hátrányokkal is járhat. A vágásos üzemmódban a 10-15 éves visszatérések, erdőnevelési beavatkozások sokszor jobban szolgálják az ott élő fajok élőhelyének háboríthatatlanságát, mint a faállomány és a talaj rendszeres évenkénti vagy kétévenkénti bolygatásával járó örökerdő üzemmód. Továbbá figyelembe kell venni azt is, hogy a természetes erdőfelújítások és a folyamatosan erdőborítást biztosító módszerek elterjedése révén természetvédelmi szempontból a vágásos erdőgazdálkodás terén is jelentős előrelépés történt az elmúlt két évtizedben. A madárvédelmi irányelvből levezethető elvárások tehát az erdőterv szerinti erdőgazdálkodás révén is biztosítottak anélkül, hogy az erdőgazdálkodás tartalmán, jellegén jelentősen változtatnánk. Győrffy Balázs irománya kimondja azt is többek között, hogy a Natura 2000-es rendeltetés megállapítása indokolatlan azon erdők esetében, amelyek nem minősülnek jelölő erdei élőhelynek. Így például az idegenhonos fafajokból álló kultúrerdők és faültetvényerdők esetében, vagy akár az olyan erdei élőhelyekre vonatkozóan, amelyek ugyan magasabb természetességi állapotúak, de az országban nagy gyakorisággal előfordulnak, jelölő erdei élőhelyként való kijelölésük nem merült fel.Tisztelt Képviselőtársaim! Felhívom figyelmüket, hogy a támogatott módosító javaslatok között szerepel lényegében Sallai R. Benedek LMP-s képviselő úr kezdeményezése is, amely az adattárhoz való hozzáférési lehetőségek körét pontosította. Az elmondottakból is következően, az előzetes egyeztetéseknek megfelelően és a támogatott módosító javaslatokból is adódóan az Országgyűlés akár konszenzussal is elfogadhatná az előttünk fekvő javaslatot, ha csupán szakmai és lelkiismereti szempontok döntenének. Én arra kérem önöket, hogy pártpolitikai szempontok helyett az előzőekre helyezzük a hangsúlyt, és valamennyi magyar polgár érdekében, a jövő generációinak az érdekében is támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Megkérdezem az előterjesztő képviseletében Bitay Márton Örs államtitkár urat, hogy most kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Most nem kíván. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kijelölt Mezőgazdasági bizottság előadót nem állított. A képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportjából Győrffy Balázs képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Magyarországon a jelenleg érvényben lévő erdőtörvény és természetvédelmi törvény nem teremtette meg a természetvédelmi korlátozások ellentételezését. A ’96. évi természetvédelmi törvény kártalanítási rendelete nyolc év késéssel jelent meg, és véleményem szerint ezt úgy alakították ki, hogy a leírtak alapján szinte lehetetlen kártalanítási igényt érvényesíteni a magyar erdőkben. [[19.40]] A helyzetet tovább rontotta aztán a Natura 2000-es területek s ezen belül hangsúlyozottan az erdőterületek erőltetett, a tulajdonosok, erdőgazdálkodók megkérdezése nélküli kényszerkijelölése, ráadásul a későbbi jogorvoslati lehetőségek kidolgozása során sem történt érdemi intézkedés. Ez a kijelölés az ország területének mintegy 22 százalékát érintette, összességében tehát a valamilyen természetvédelmi korlátozással érintett erdők aránya így eléri a 40 százalékot hazánkban, ami már az okszerű erdőgazdálkodás megbénítását jelenti, hisz nem egy esetben nemes nyáras és akác is kapott Natura 2000-es besorolást. A fentiek összességükben azt eredményezték, hogy az erdőtulajdonos a túlzó mértékű, szakmailag nem kellően alátámasztott természetvédelmi korlátozások miatt sokszor csak meghatározott időben és helyen léphet be a saját erdejébe, megfosztva a fenntartható erdőgazdálkodás folyamatos gyakorlásától; így vidéki munkahelyek ezrei szűnnek meg, a másik kísérőjelensége az úgynevezett nem működő, gazdálkodó nélküli erdőterületek létezése. Ma is a magánerdők több mint negyede, tehát 250 ezer hektár, ahol nem folyik gazdálkodás. Csak ezen területek termelésbe vonása megoldaná a tűzifahiányt, jelentős adóbevételeket hozna, és kenyeret adna nagyon sok vidéki lakosnak. A képviselői módosítók egy része azt célozza, hogy a törvényben is leírt eseteken felüli természetvédelmi korlátozások csak az erdőgazdálkodóval egyeztetve léphessenek életbe, s azokért arányos kompenzáció járjon. Európában már hosszú ideje bevett és működő joggyakorlat ez. Azt is el szeretnénk érni, hogy az erőltetetten, túlzó mértékben kijelölt Natura-erdőterületekből csak a legfontosabb természeti értékeket őrzők, vagyis a kiemelt közösségi jelentőségű erdei élőhelyek kapjanak különleges védettséget, elsődleges rendeltetésű besorolást. Hangsúlyozni kívánom, hogy a benyújtott módosító indítványok egyáltalán nem lehetetlenítik el vagy szorítják háttérbe a természetvédelmi szemléletű erdőgazdálkodást, a folyamatos erdőborítást vagy éppen a holt fák meghagyását erdeinkben, ugyanakkor megteremtik azt a már régen hiányzó összhangot és egészséges hangsúlyt, amire a magyar vidéknek égetően szüksége van egy olyan fontos területen, mint a 2 millió hektár erdőterületünk használata. A törvénymódosítás nagyban hozzájárul a magántulajdonú erdők hatékonyabb hasznosításához, ez félmillió fős erdőtulajdonosi kört, valamint közel 50 ezer fős erdőgazdálkodói kört érint pozitívan. A törvénytervezet az FM illetékes államtitkársága által az erdőgazdálkodókkal, az erdész szakma képviselőivel, illetve azok érdekvédelmi szervezeteivel, mint az Országos Erdészeti Egyesület, a Magán Erdőtulajdonosok és Gazdálkodók Országos Szövetsége, a Pro Silva Hungaria, illetve az állami erdőgazdálkodók, továbbá az erdő gazdasági, közjóléti és védelmi szolgáltatásai révén érintett további szakterületek képviselőivel több lépcsőben is egyeztetve lett. Javaslatainkat minden esetben megvizsgálták, és azokról bevonásunkkal döntöttek. A közel két és fél éves törvényalkotási folyamat végén a holnapi napon, a parlamenti zárószavazáson olyan erdőtörvény módosítását szavazhatjuk meg, amely jól szolgálja az erdő és az erdőgazdálkodás érdekeit. Ehhez kérem képviselőtársaim támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Magyar Zoltán képviselő úr jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Nem szeretném lefolytatni én sem az eredeti törvény teljes vitáját, általános vitáját, de azt azért meg kell említenem, hogy nagyon nagy előrelépésnek tartanám azt, ha például a magán-erdőtulajdonosok a természetvédelem miatti kiesésüket, a bevételhiányt tudnák kompenzálni állami vagy európai uniós forrásból. Ez egy régi vágya volt az erdész szakmának, de egyébként ez akár olyan szempontból is felmerülhet, hogy a közjónak, a jövő generációinak nagyon fontos, hogy fenntartsuk azokat a természeti értékeket, amelyekről itt sokszor beszéltünk, és épp ezért úgy gondoljuk mi, jobbikosok, hogy az államnak hozzá kell tudni járulnia ehhez a közfeladathoz ilyen formában is. Tehát ha elősegíti érdemben ez a módosítás ezt a szándékot, akkor az mindenképpen támogatandó és előrevivő. Nagyon fontos hangsúlyozni tehát, hogy a természetvédelmi szempontok az erdő tekintetében is kiemelt jelentőségű szempontok, de sok más egyéb dolgot is figyelembe kell venni, a már általam említett közjó szempontjait vagy éppen a tűzifa kérdését. Itt azonban felhívnám képviselőtársaim figyelmét arra, hogy itt legfőképpen az áfacsökkentés lehet az, ami érdemben javítani tud ezen a helyzeten, úgyhogy ha már itt a költségvetési vita küszöbén állunk, akkor arra biztatom kormánypárti képviselőtársaimat, hogy ebben is legyenek élharcosok, és próbáljuk meg a tűzifa áfáját egy jóval elviselhetőbb mértékre csökkenteni. Az állami erdőknél, a kétharmados résznél már komoly véleménykülönbség alakult ki közöttünk, és folyamatosan azzal érveltek, hogy nem kell aggódni, hiszen a 3 hektár alatti erdőterületek privatizációja azon speciális esetekben, amelyeket önök meghatároztak, nem okozhat problémát. Itt azért megragadnám a lehetőséget, ha már Bitay államtitkár úr bent van, mert az azonnali kérdéseknél éppen lecsúsztunk arról, hogy egy hasonló témában eszmét cseréljünk, tehát azért azt engedjék meg, hogy kormánypárti képviselőtársaimnak és legfőképp a kormány tagjainak nem hiszem el azt, hogy csupán szakmai szempontok szerint történne meg a 3 hektár alatti területek privatizációja. Hiszen azért Bábolnán már láttuk ennek az ellenkezőjét, ahol a teljes szaktárca Bitay államtitkár úrral az élen két éven keresztül szinte védte a történetet, és azt mondta, hogy teljesen normális az, ha 87 hektár egybefüggő 1/1-es állami területből kiveszünk 3-szor 3 hektárt, mindezt egyébként a megrendelő NFA neve alatt, hogy aztán majd privatizálni tudjuk. Államtitkár úr szájából tudom idézni azt, hogy ez a helyi gazdák igénye volt, ehhez képest most a Monsantóhoz került ez a földterület. Úgyhogy félek, hogy az erdőknél is ugyanígy járhatnánk. Engedje meg, hadd idézzek még innen, volt itt egy nagyon érdekes írásbeli kérdés közöttünk, illetve a szaktárca között. Ilyen válaszok érkeztek erre a konkrét földmutyis ügyre: „Jelen esetben nincs szó másról, mint arról, hogy a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet a jogszabályban foglalt hasznosítási kötelezettségeknek eleget téve, a sokéves gyakorlati tapasztalatok alapján az optimális hasznosítás érdekében úgy járt el, ahogyan az adott terület megkívánta.” Önöknek ez a válasz arra, hogy a Monsanto hozzájutott az állami földhöz az akkor hatályos jogszabályok - bőven mondhatom, hogy - kijátszásával és az állampolgárok tulajdonának az átjátszásával. Tehát ezen érvek alapján tudom azt mondani, hogy a kétharmados részt természetesen továbbra sem tudjuk támogatni, viszont azokat az előrelépéseket, amelyeket Győrffy képviselőtársunk elmondott, azokban mi is jó néhány tekintetben egyet tudunk érteni. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Bitay Márton Örs államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Bitay Márton Örs: Igen.]] Parancsoljon, államtitkár úr, 10 perc az időkerete.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Először is szeretném mindenkinek megköszönni a munkáját, akik részt vettek ebben a törvényalkotási folyamatban: az ellenzéknek és természetesen azoknak a szövetségeknek, egyesületeknek, akik szakmai szervezetként támogatták a munkánkat, vagy legalábbis jobbító szándékkal módosító javaslatokat fogalmaztak meg. Ahogy Jakab elnök úr is elmondta, a törvény körül valójában érdemi, komoly erdészszakmai vita nem alakult ki, most, a parlamenti szakasz végén politikai vita alakult ki ezzel a törvénnyel kapcsolatosan, de ezt természetesnek vesszük, velejárója ennek a munkának. Annak nagyon örülök, hogy nincs ma Magyarországon olyan erdészszakmai szervezet, amelyik a törvényt ne méltatná, ne élné meg komoly előrelépésként, legalábbis olyan szervezetről, aki ezzel ellentétes véleményt fogalmazott meg, nem tudunk, hozzánk ilyen vélemény nem érkezett. A természetvédelem oldaláról voltak megfogalmazott kritikák, valójában itt arról van szó, hogy jól bevált, ismert forgatókönyv és gyakorlat alapján halad tovább a törvény, ahogy figyelembe veszi a reális, észszerű és hatékony természetvédelem prioritását. Mi erre szavazunk, a reális, észszerű és hatékony természetvédelmi szabályokat továbbra is fenn kell tartani, és az elengedhetetlen a magyar erdők állapotának megőrzése érdekében. Magyar Zoltán képviselő úr néhány kérdést fölvetett, többségében ezeket már megbeszéltük, és támogatom is, jól tudja, a kormány is támogatja, hiszen a kártalanítás kérdését most részben a törvény - Győrffy Balázs elnök úr módosítóinak nyomán - orvosolja. Ezt örömmel vettük, habár nem ellenzéki, de kormánypárti módosító javaslatként érkezett a törvényhez, és megfogalmazásra került, ezt be is fogadtuk; az áfacsökkentést is, tudja, képviselő úr, a tűzifára, maximálisan egyetértünk vele. Amint erre költségvetési lehetőség lesz, úgy végiggondolandó ennek a lehetősége is. [[19.50]] A 3 hektár alatti területekkel kapcsolatosan, amit megemlített, figyelembe vettük az önök véleményét, éppen ezért nincs is benne a kétharmados területekben. Egyébként említette a félelmet ezzel kapcsolatosan. Általában a félelemnek a tudatlanság az oka. Ez a helyzet, amit itt elmondott példaként, a komáromi ügy kapcsán, hiszen egy teljesen más területről van szó. Három szót mondott: a Monsantóhoz került állami föld. Csak a jegyzőkönyv kedvéért szeretném megjegyezni, hogy nem föld, hanem kivett terület; nem állami, hanem magánterület; és nem a Monsantóhoz, hanem egy magánszemélyhez, aki négy évvel később eladta valóban a Monsantónak. Megjegyezném csak a jegyzőkönyv kedvéért, hogy ebben sincs közöttünk különbség, én sem örülök neki, és minden törvényes eszközt megragadtunk a kormányhivatalokkal közösen annak érdekében, hogy ezt a helyzetet kivizsgáljuk, és ha bármilyen fogás van rajta, akkor éljünk a lehetőséggel. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15344. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiük számára elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Kucsák László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. május 11-ei ülése alkalmával a tagok megtárgyalták az egyes törvények honvédelmi kérdésekkel összefüggő módosításáról szóló T/15344. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat, tehát a határozati házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 7 nem ellenében, valamint 1 tartózkodás mellett fogadta el. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a háttéranyagban található, Honvédelmi és rendészeti bizottság módosító javaslatait, amelyek egyrészt jogtechnikai jellegű rendelkezéseket, valamint nyelvhelyességi pontosításokat tartalmaznak, másrészt az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló törvény módosítására irányuló alcím elhagyását viszi véghez. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvénycsomag tehát a honvédséggel összefüggésben a magyar kormány gondoskodási csomagjának nevezhető, ugyanis a honvédek jogállását érintő egyes kérdések szabályozására, valamint a honvédség működését közvetlenül érintő kérdések rendezésére tesz javaslatot. Tekintettel arra, hogy a honvédelem mindannyiunk közös ügye, nemzeti ügy, kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm a szót. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Vargha Tamás államtitkár urat, hogy kíván-e most felszólalni. [[Vargha Tamás nemet int.]] Nem, majd a zárszóban. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a vita során kétperces hozzászólásokra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót a Fidesz képviselőcsoportjából Simon Miklós képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-Magyar Polgári Szövetség támogatja a törvénycsomagot, tekintve, hogy a honvédelem mindannyiunk közös ügye, tehát nemzeti ügy. Az előttünk fekvő javaslat célja a Magyar Honvédség személyi állományát és a honvédség működését közvetlenül érintő kérdések rendezése a hatékonyabb közfeladat-ellátás érdekében. Álláspontunk szerint a törvénycsomag egyértelműen tartalmazza azt a jogalkotói szándékot, amely még több megbecsülést és elismerést ad a honvédelemben szolgálatot teljesítők számára. Mindezekre tekintettel tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák önök is az előttünk fekvő törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem Vargha Tamás államtitkár urat, hogy kíván-e most a zárszóban válaszolni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. Tíz perc az időkerete. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szeretném megköszönni képviselőtársaim támogató hozzászólásait. Valóban, a törvényjavaslathoz a Honvédelmi és rendészeti bizottság kizárólag pontosító, szépészeti okokból adott be módosító javaslat, ezzel koherensebbé és tisztábbá vált a szöveg. A parlamenti szakzsargon salátatörvénynek szokta az ilyen típusú törvénycsomagot nevezni, én inkább Kucsák László képviselőtársammal értek egyet, aki gondoskodó csomagnak nevezte. Én ehhez még egy szót hozzátennék: gondoskodó és ösztönző, hiszen valljuk és hisszük, hogy a legfőbb érték az ember, a katona és a honvéd, és azt gondolom, hogy ezt ez a törvénycsomag is bizonyítja, hiszen nagyon sokat tesz azért, hogy a magyar honvédek szolgálata, élete, munkakörülményei javuljanak. Ezért arra kérem képviselőtársaimat, függetlenül attól, hogy melyik frakcióban ülnek, hogy a határozathozatalkor támogassák a törvényjavaslatunkat. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából „Kóny, Fehértó, Győrsövényház és Bezi problémáiról” címmel Magyar Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy most már többedik hete megszokhatták, így napirend után igyekszem a választókerületem néhány településének problémáira felhívni a figyelmet, de 75 település van, úgyhogy bele kell húzni. Ma Bezivel kezdeném, ami a Tóköz Hanság felőli részén helyezkedik el; 2015-ös adatokat tudok mondani, azok a pontosak: 517 lélek lakja. Változatos történelmet tudhat magáénak, ahogy a térségben több más település is, de azért a növekedés és a fejlődés a nehéz években is látható volt. Jó lenne, ha el lehetne mondani ezt a mostani évtizedekre is. Csak egy példát hadd emeljek ki: 1729-ben 23 jobbágy- és 21 zsellércsalád lakta, 1850-ben már 222 katolikus, 435 evangélikus és 130 zsidó lakója volt Bezinek. Ehhez képest ma siralmas állapotok vannak, hiszen ahogy említettem, 517-en lakják, és ez is a térségben egy öregedő településnek számít. Fehértót is érdemes részletesebben megemlíteni. Csornától 16 kilométerre fekszik, 481 lakója van. A falu közelében található tóról kapta a nevét, ami egyes feljegyezések szerint akkor feltűnően fehér volt, és így lett Fehértó. 1368-ból származik első írásos megemlítése. Győrsövényház szintén a Tóközben található, a Rábca mentén. 772-en lakják. A XIV. század végéig egyébként Sövényszád néven futott, ebből alakult át aztán ez a név. De van egy helyi népi monda, egy legenda, miszerint a Lébény felőli faluvégen jött egy ember, aki cölöpökből és vesszőfonatokból kezdett el készíteni magának házat, de aztán a víz folyamatosan kimosta, de ő nem adta föl, és végül is így létesült az első ház. [[20.00]] Kóny település a legnagyobb a ma említettek közül. 2640-en lakják. A Fertő-Hanság Nemzeti Park szomszédságában 250 hektár védett terület található, 60 hektárnyi tőzegtórendszer is van a környékén. Ezt jómagam is többször meglátogattam, még csónakázni is volt rajta módom. Aki csak arra jár, próbálja ki, tényleg egy ritka szép élmény ez itt kis hazánkban. Két dolgot említenék meg. A címerében a korona és a ló is megtalálható. A korona arra utal, hogy 1228-ban II. András alapító oklevelet adott a településnek. Kóny maga állítólag a szláv ló szóból származik, és a hagyományokban is sokszor megjelenik bizony a ló a községben. Ezen települések helyzete ma lesújtó, tehát mindegyikről elmondható, hogy a történelem során sok-sok fénykort élt. A mostani időszak biztos nem fog ezek közé tartozni. Annak ellenére, hogy a Rábaköz - hívjuk így ezt a térséget most így összefoglaló néven - az ország nyugati szegletében, sőt északnyugati szegletében található, amire képviselőtársaim gyakran mondják, hogy az ország egy szerencsésebb vidékéről van szó, tehát ennek ellenére Győr hatása vagy akár Sopron, Mosonmagyaróvár hatása már kevéssé érződik a településeken. Ha másként nem, akkor azért, mert buszokkal eljárnak oda dolgozni, akár havi több tízezer forintos bérlet árán is az ott élők. Az a szomorú helyzet állt elő, hogy a hajdanán híres mezőgazdaságához képest ezen településekről most már a falusiak, a vidékiek járnak be a városba vásárolni, nem pedig a városiak járnak ki vidékre, ahogy ez egyébként normális és szerintem egészséges lenne. Az infrastrukturális állapotokról annyit kell elmondani, hogy az úthálózat középkori minőségű, siralmas. Mindig el szoktam mondani, hogy az országban a második legrosszabb úthálózat a térségben található, a három legfontosabb paraméter mindegyikében katasztrofálisan teljesít ezen szinten a térség. Az egészségügyi rendszerekhez való hozzáférés rosszabb minőségben történhet meg, nagyságrendekkel rosszabb minőségben történik meg egy kisebb településen élő esetében, mint egy városban lakó számára. Ez azért is szomorú, mert az olló, ami ilyen szempontból egy kistelepülésen élő és egy városban élő között megvan, Ausztriában is hasonló mértékben megvolt még a 80-as évek elején is, de ott az európai uniós és a helyi források megfelelő felhasználásával ezt az ollót zárni tudták, és mára már Ausztriában nem jelent hátrányt az, ha valaki egy kisebb településen születik és éli le az életét. De még sok egyéb gondról is szót kell ejtenem, azt majd a következő napirend utániakban teszem meg. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalás végére értünk. Megköszönöm képviselőtársaim és az Országgyűlés Hivatala munkatársainak munkáját, köszönöm a jegyzőkönyvvezetést. Az Országgyűlés holnap reggel 9 órakor folytatja munkáját. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek jó éjszakát kívánok! [[Az ülésnap 20 óra 03 perckor ért véget.]]