[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek. Arató Gergely ülve marad. Soltész Miklós: Arató is föláll! Arató Gergely: Miért, beírsz az ellenőrzőmbe? Cseresnyés Péter: Neveltetés kérdése!]] Az Országgyűlés második rendkívüli ülésének 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és majd ha megérkezik Varga László jegyző urak lesznek segítségemre.Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Ha megengedik napirend előtti megjegyzés tekintetében, régóta készültem már erre, most ezt megteszem. Arató képviselő úrnak és a hozzá hasonlóknak mondom, hogy ha a házszabályt elolvasnák, akkor pontosan tudnák, hogy azzal, hogy fölállnak vagy nem állnak föl, amikor az ülésvezető elnök vagy alelnök beérkezik a terembe, egymást, illetve a választóikat tisztelik meg. Tehát sajnálom, hogy ön olyan képviselő ebben a parlamentben, aki sem a képviselőtársát, sem pedig a választókat nem tiszteli meg egy köszöntéssel. [[Taps a kormánypárti sorokból.]] Bejelentem, hogy a házszabály 3. §-a és 12. § (3) bekezdése alapján a Jobbik Magyarországért Mozgalom országgyűlési képviselőcsoportja Jakab Péter képviselő urat 2019. június 25-től a képviselőcsoport vezetőjének megválasztotta. Továbbá tájékoztatom önöket, hogy Lukács László György képviselő urat a Jobbik képviselőcsoportja június 25-től frakcióvezető-helyettesnek megválasztotta. Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében a megválasztott tisztségviselőknek eredményes munkát és sok sikert kívánjak. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Arató Gergely.
Köszönöm szépen. [[Soltész Miklós: Ülj le nyugodtan! Közbeszólások a kormánypárti sorokból: Ülve is jó! Most bezzeg feláll!]] Tisztelt Ház! Nyilván oka van annak, hogy elnök urat miért nem köszöntöm. Ezt ő jól tudja, de ez nem tárgya ennek a napirend előtti hozzászólásnak. [[Cseresnyés Péter: Mintha nem értetted volna az előbb!]] mi pedig a napirend előtti hozzászólást illeti, azt szeretném elmondani önöknek [[Németh Szilárd István: Jó napot kívánok!]] , hogy azt eddig is sejtettük, hogy önök csak beszélni szeretnek a klímavédelemről, önök csak arról szeretnek itt beszélni, hogy mit tesznek annak érdekében, hogy a gyermekeinknek, az unokáinknak legyen jövője, hogy ennek az országnak legyen jövője. De amikor cselekedni kell, akkor önök épp az ellenkezőjét teszik. Ennek újabb tanúbizonyságát adták akkor, amikor az Európai Unió állam- és kormányfőinek legutóbbi találkozóján Orbán Viktor csatlakozott a cseh, a lengyel és az észt miniszterelnökhöz, és úgy döntött, hogy megakadályozza azt, hogy közös klímacélokat dolgozzon ki, állapítson meg az Európai Unió, megakadályozza azt, hogy európai szinten vehessük föl a harcot azzal a veszéllyel, ami ma talán az emberiséget fenyegető legnagyobb veszély, a klímakatasztrófával. Nem tudni, hogy önök melyik iskolában tanultak [[Dr. Rétvári Bence: Rólad se tudni!]] melyik iskolában tanulták azt, hogy a pénz fontosabb, mint az élet, a jövő, a környezet, hiszen Orbán Viktor miniszterelnök úrnak annyira tellett, hogy azt mondja, hogy hát, amíg a pénzügyi kérdéseket nem rendezzük, addig itt nem fontos ez a kérdés [[Németh Szilárd István: Nem ezt mondta! Hazudsz!]] addig nem lehet támogatni. [[Németh Szilárd István: Hazudsz! Mozog a szád!]] A kormánymagyarázat szerint a vétó oka az, hogy nem lehet tudni, hogy ez mekkora terhet jelent a magyar ipar számára. Nyilván nagyon fontos az is, hogy a magyar ipar, az önök stratégiai partnerei, a multik meg az önök vállalkozó haverjai profitját ne veszélyeztesse ez a fajta klímaváltozási intézkedés, de talán mégiscsak fontosabb az, hogy lesze egyébként olyan ország, lesze egyébként olyan környezet, ahol élni tudunk mi magunk, a gyerekeink, az unokáink. A klímaváltozás nem kopogtat, már rég berúgta az ajtót. Ez akkor is így van, ha olyan vezetők, mint Donald Trump vagy Orbán Viktor erről nem vesznek tudomást. Szeretném azt is elmondani önöknek, hogy szerencsére nem csak országos és nem csak európai szinten lehet tenni a klíma védelméért. Egyrészt biztosítani akarom önöket arról, hogy a Demokratikus Koalíció európai parlamenti képviselői mindent meg fognak tenni azért, hogy kiharcoljanak egy erős európai uniós szabályozást, mert a klímavédelem is olyan ügy, ahol tagállami szinten gyengék vagyunk, még akkor is gyengék lennénk, ha meglenne a magyar kormányban a szándék, és nem éppen ellenkezőleg, kizárólag gazdasági és pénzügyi érdekek mozgatnák önöket. De ezen túl lehet cselekedni helyi szinten is. Talán önök is követik a híreket, és látják azt, hogy azokban az európai nagyvárosokban, ahol klímatudatos városvezetés van, ott felkészülnek a klímaváltozás hatásaira, és tesznek ellene. Anne Hidalgo, egy erőskezű polgármesternő Párizsban, már egy sor olyan intézkedést vezetett be, amely segít a párizsiaknak elviselni a következő időszakban a brutális hőséghullám által okozott veszélyeket és károkat. [[Németh Szilárd István: Na!]] Budapest vezetése persze semmit nem tesz, de ezt megszokhattuk. De ezt már nem kell túl sokáig eltűrnünk. Mi abban reménykedünk, abban bízunk, hogy itt olyan önkormányzat és olyan főpolgármester lesz ősztől, aki képes lesz kezelni a klímaváltozást, képes lesz megtenni azt, amit Budapestnek is meg kell tenni ebben az ügyben. Kálmán Olga programja ezért tartalmazza azt, hogy a tömegközlekedésben el kell mozdulni abba az irányba [[Soltész Miklós: Bravó! Nagyon jó!]] , hogy lehetőleg minél gyorsabban lecseréljük a buszokat elektromos buszokra, hogy zöldtetők épüljenek a budapesti épületeken, hogy több zöldterület legyen, hogy a 3-as metrót végre klimatizálja a főváros, hogy ne fulladjanak meg az emberek a 30-35 fokban vagy 40 fokban a metrók belsejében. Azt szeretnénk elérni, hogy végre olyan fővárosi vezetés legyen, amely segít abban is, hogy elviselhetők legyenek ezek a hatások. Hadd mondjak egy apróságot, mert most csak éppen ez jutott eszembe, ez is szerepel egyébként Kálmán Olga programjában, hogy olyan ivókutak legyenek ebben a városban, ahol tudnak az emberek az úton a nagy melegben inni, hozzáteszem, és legyenek ivókutak a kutyáknak is [[Dr. Völner Pál: A DK-nak is!]] , hogy a kutyáknak is módjuk legyen inni, nekik is fontos. Néhány példát szerettem volna csak felsorolni arról, hogy ha már önök, ha már ez a kormány nem hajlandó arra, hogy a klímavédelmet komolyan vegye, hogy megvédje a magyar emberek érdekeit, hogy megvédje a magyar polgárokat ettől a veszélytől, akkor tehetünk ez ellen városi szinten is, budapesti szinten is. Nagyon bízom benne, hogy rövidesen olyan főpolgármestere és Fővárosi Önkormányzata lesz ennek a városnak, akinek több felelőssége és több esze van, mint a magyar kormánynak. Köszönöm szépen. (Boldog István: Vastaps! Dr. Rétvári Bence: Kellett volna tapsolni!
Cseresnyés Péter államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselőtársam! Úgy látszik, hogy nem múlik el parlamenti nap anélkül, hogy egy fővárosi önkormányzati kampányt ne hallanánk az ellenzéki képviselőktől. [[9.10]] De az is tisztán látszik, hogy képviselő úr nem érti azt, hogy mi történt a múlt héten az Európai Parlamentben és az Európai Tanácsban, úgy, ahogy nem értette azt sem, hogy elnök úr mit mondott az előbb a parlamentnek és önnek címezve. Az rosszabb, ha nem akarta megérteni, mert ez azt jelenti, hogy tudatosan ferdíti el a tényeket, tudatosan próbálja meg félrevezetni az embereket, többek között akkor, amikor önhöz hasonlóan mások és ön is most szinte mantraszerűen hangoztatják azt, ami tisztán hazugság az önök szájából. Nem akarják tudomásul venni azt, hogy a magyar kormány klímavédelem területén mennyi mindent tett az elmúlt időszakban és tesz folyamatosan, például annak érdekében is, hogy a városban, a fővárosban élő embereket, ha egyfajta hőhullám ide is el fog érni, minél kevésbé érintse ez. Ha a mai felszólalásának egy igazán jó címet akart volna adni, akkor talán múlt időbe kellett volna helyezni ezt a címet, és azt kellett volna talán címül adni ennek a felszólalásnak, hogy „a szociális-liberális kormányzat hogy élte fel a jövőnket 2010 előtt”. Mert igazán az az időszak volt olyan, amelyik problémát okozott nekünk, és ami a jövő felélését jelentette. Az önök kormányzása volt az az időszak, amikor jelentősen nőtt a munkanélküliség, a gazdaság teljesítménye jelentősen csökkent, nagyon kevesen tudtak dolgozni, és volt olyan év, amikor a reálbérek csökkentek. Önök most azután, hogy egy nagyon komoly előrelépés történt ezeken a területeken, mind a foglalkoztatás területén, mind a munkanélküliség mutatószámai tekintetében vagy éppen a gazdasági fejlődés tekintetében, próbálnak olyan gondolatokat megfogalmazni, amelyek azt sugallják, hogy az emberek mást éreznek, mint a valóság. Nem akarok ideidézni egy olyan viccet, amelyik úgy fejeződik be, hogy „most nekem hiszele vagy a szemednek”, de tulajdonképpen arról van szó, hogy azt akarják az emberekkel elhitetni, hogy nem az a valóság, amit ők éreznek és látnak. De azon túl, hogy növekszik a foglalkoztatás, azon túl, hogy lépésről lépésre növekszik a gazdaság, azon túl, hogy emelkednek a bérek és nemcsak a nominális bérek, hanem a reálbérek is emelkednek , azon túl, hogy csökken a munkanélküliség, természetesen nem szeretném kikerülni azt a témát, amit ön idehozott a klímaváltozás területén. Szeretném újra leszögezni, bár tegnap szerintem négyszer vagy ötször hangzott el a kormány részéről az az önök állításával szemben megfogalmazott állítás, hogy a kormány mindent megtesz a klímavédelemért, mindent megtesz annak érdekében, hogy a klimatikus változások minél kevésbé érintsék a magyar polgárokat, és mindent, ami tőlünk telik, megteszünk annak érdekében, hogy a klímavédelem a legjobban, leghatékonyabban valósuljon meg Magyarországon. Hisz ki ne szeretne tisztább vizet, tisztább levegőt és elviselhetőbb klímát? Mindenki ezt szeretné, mi is ezt szeretnénk, és ennek érdekében teszünk nagyon-nagyon sokat. Például azzal, hogy az áramtermelésünk 60 százaléka ma is üvegházhatásúgázkibocsátás-mentes, ebből 50 százalékot az atomerőművünk produkál, és 10 százalékot jelent a megújuló energia. És amikor önök az üvegházhatásúgáz-mentes energia-előállításért kampányolnak, akkor fontolják meg, hogy például az atomerőművet támogassák, mert jelen pillanatban, a mai ismereteink szerint ez a leghatásosabb klímavédelem, az üvegházhatásúgáz-kibocsátás leghatékonyabban itt valósul meg. Ezen túl szeretnék még néhány adatot mondani önnek: hogy a kibocsátáscsökkentési vállalásunk 2030-ra 40 százalékos csökkentés az 1990-es időszakhoz képest, és ezt időarányosan nagyon jól teljesítjük, ez például azt jelenti, hogy a megújulóenergia-termelés részaránya terén a kötelező 13 százalék helyett 10,64 százalékot tűztünk ki magunk elé célul, amit már 2016-ban teljesítettünk, és egy kis átmeneti megtorpanás után újra előremutató fejlődés van ezen a területen. Emellett még azt is meg kell említeni, hogy a megújuló energia hasznosításán belül [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a napenergia-hasznosítás az elmúlt időszakban jelentős mértékben nőtt. Épp a napokban tettek le egy jelentős beruházásként Kaposváron egy olyan alapkövet, amely nagyon komoly…
Államtitkár úr, lejárt az öt perc.
…100 megawattos, napenergia előállítására alkalmas erőművet állít elő. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Az LMP részéről Demeter Márta képviselő asszony kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A mai magyar gazdaságpolitika nem titkoltan a bérek alacsonyan tartását és a munkavégzésre vonatkozó szabályoknak a munkavállalók terhére történő lazítását tekinti a versenyképesség alappilléreinek.Mi, az LMP-ben azért dolgozunk, hogy a multik országa helyett az emberek Magyarországát építsük, amely képes biztonságot és tisztességes megélhetést garantálni a magyar embereknek. A multinacionális cégek működésére észszerű szabályokat kell alkotni, világos és a társadalom jövőjét szolgáló adórendszer mellett arra kell késztetni a multicégeket, hogy vállaljanak sokkal nagyobb részt a társadalmilag hasznos ügyek megvalósításában, és működésük során azt az elvet kell alkalmazni, hogy a szennyező fizessen, ne pedig az emberek zsebéből vegyék ki a környezetük megóvásához szükséges pénzt. Emellett fel kell lépni a nagy cégek adóelkerülése ellen, ezért fel kell számolni az adóparadicsomokat. Mind az uniós, mind a hazai forrásokból mi a hazai kis- és közepes vállalkozásokat támogatnánk, amelyek helyben sokkal több munkahelyet teremthetnek, mint a nagy külföldi vállalatok, ezzel állítható meg ugyanis a tömeges elvándorlás hazánkból, aminek az elmúlt években mindannyian tanúi lehettünk. Előbb el kellene fogadni az európai uniós klímatervet, hiszen gyermekeink jövője múlik ezen. Egy olyan szabályozásra van szükség, amely végre tiszta levegőt, tiszta ivóvizet és jól működő hulladékgazdálkodást eredményez, és ezt tudja biztosítani a magyar emberek számára. Az uniós klímatervet azonban a lengyel, cseh mellett a magyar miniszterelnök vétójával gáncsolták ki. Ezzel elárulták a magyar embereket. Ennek a döntésnek olyan messzire ható és súlyos következményei lehetnek, mint a migrációs nyomás erősödése. Ám sajnos nem meglepő, amit a kormány csinál, hiszen a kormány európai szinten sem tesz mást, mint a multicégek érdekeit szolgálja ki, melyek elsődleges okozói mind a 2008-as gazdasági, mind pedig a 2015-ös migrációs válságoknak. [[9.20]] A magyar kormány egyik zászlóvivője a multik feltétlen kiszolgálóinak, ezért tartja tudatosan alacsonyan a béreket, kiszolgáltatva a magyar munkaerőt. Magyarország soha nem fog olyan javaslatokat támogatni Brüsszelben, ami rontaná a német és ezen belül a bajor autóipar helyzetét ezt jelentette ki Szijjártó Péter nem is olyan régen Münchenben. Ez újabb bizonyíték, hogy a kis- és közepes vállalkozások támogatása helyett a kormány megint csak azt lesi, hogy hogyan szolgálhatja ki a multicégeket, ellentétesen a magyar emberek érdekeivel. A magyar kormány nemcsak a nagy nyugati cégeket, hanem a külföldi állami tulajdonú társaságokat is kiszolgálja; teszi mindezt úgy, hogy a magyar cégek az ígéreteken kívül szinte semmit sem kapnak. Ha nyílik is lehetőség valamilyen üzletre a külföldi cégek árnyékában, arra gyorsan lecsapnak a NER-nek a zászlóshajói, Mészáros Lőrinc vagy a kiválasztott kör tagjai. Ilyen a Paks II.-projekt is, amit haladéktalanul fel kell mondani, mert veszteséges, drága, és súlyos biztonsági kockázatot jelent. A Roszatom mellett megjelenő nyugati nagyvállalati érdekeltség elnémította az Európai Bizottság kritikáit, zöld utat adva egy, a magyar embereket megkárosító és az egészségüket veszélyeztető projektnek. Hiába hitegette megrendelésekkel a magyar kormány a hazai cégeket, ezzel próbálva elfogadhatóvá maszkírozni a paksi projektet, a magyar cégeknek ígért 40 százalékos részesedés már rég köddé vált, az a kevés pedig, ami maradt, Mészáros Lőrincnél landolt. De vehetjük példának a Budapest-Belgrád vasútvonal ügyét is. A 2400 év alatt megtérülő vasútvonalból mintegy 300 milliárd forintot kaphatnak Mészáros Lőrinc cégei, a Dunakeszi Járműjavítót pedig úgy vásárolta meg a magyar állam, hogy az üzemet végül versenyeztetés nélkül annak az orosz cégnek játszották át, amely a légkondicionáló nélküli hármasmetró-szerelvényeket szállította. Az ilyen, magyar embereket megkárosító bizniszek felszámolása mellett természetesen szükség van a teljes gazdasági szerkezet átalakítására Magyarországon. Hiszen hazánkban a kormány által megvalósított vadliberális gazdaságpolitika révén a nagy külföldi cégek nem csupán a magyar kormány által szándékoltan olcsón eléjük vetett munkaerőt szipolyozzák ki, de Magyarországra a legnagyobb energiaigényű gyártási és munkafázisokat telepítették. Ezzel továbbra is ellehetetlenítik az energiabiztonsághoz szükséges, nagyon is sürgető átalakításokat. A magyar emberek érdekében tehát azonnal lépni kell, éppen ezért arra kérem a kormánypárti képviselőtársaimat, hogy amennyiben a magyar emberek érdekét tartják szem előtt, akkor támogassák haladéktalanul ezeket a javaslatokat. Köszönöm.
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nem vagyok könnyű helyzetben, tisztelt képviselő asszony, mert olyan témákat hozott fel vagy úgy hozta fel azokat, hogy egymással nem nagyon voltak összefüggésben bizonyos esetekben az egyes részek, úgyhogy megpróbálom sorba venni. Ami a multikat illeti, azért ez a kormány volt az, amelyik a korábbi gyakorlattal ellentétben a multikat megadóztatta [[Demeter Márta közbeszól.]] és javítson ki, az ellenzék, amikor erről vita volt, ezt a javaslatot egyáltalán nem támogatta. [[Soltész Miklós: MSZP-sként! Németh Szilárd István: Igen, akkor még ott járt.]] Úgyhogy erről ennyit. Ha egy mondatban kellene összefoglalnom, hogy ön mivel kapcsolatban aggódik, akkor, ha jól értem, többek között a bérekkel kapcsolatban, úgyhogy engedje meg, hogy pár tényt is felhozzak a vagdalkozásán túl. Azt gondoljuk, hogy annak, hogy a bérek növekedjenek, elsődleges feltétele, hogy több legyen az új munkahely, ezért nem mellékes az sem, hogy 8 ezer új munkahely jött létre 2010-hez képest. És ha azt kérdezi ön, hogy a béreket milyen módon lehet emelni a leghatékonyabban, akkor a kormány abban hisz, hogy adócsökkentésekkel lehet ezt elérni. Ezért fontos dolog az, hogy a 2010-es 27 százalék helyett most már 17,5 százalékos a munkaadói adó, tehát jelentősen nő a vállalatok mozgástere arra, hogy növeljék a béreket. Ez igaz a kisvállalkozásokra, igaz a közepes vállalkozásokra és igaz a nagyvállalkozásokra is. Ha máshonnan közelítem meg a bérek kérdését: 2010-ben például a minimálbér 73 500 forint volt, azok idején, akikkel önök rendre szövetkeznek, 2019-re 149 ezer forintra nőtt, a szakmunkás-minimálbér 89 500 forintról 195 ezer forintra nőtt, tehát 2010-hez képest mindegyik a duplájára nőtt. Ha a nettó keresetek felől közelítem meg ezt a kérdést, akkor 2010 óta 40 százalékos a növekedés, de ha a háromgyermekeseket nézem, akkor a keresetük reálértéke 65 százalékkal nőtt 2010-hez képest. Ha szektorálisan közelítem meg ezt az egészet, akkor elmondhatom önnek, hogy 400 ezer ember bére nőtt a szociális ellátás, az oktatás és az egészségügy területén; ez utóbbi igaz a szakorvosokra és az ápolókra is. A mentősöknél 67 százalékos emelés volt, miközben az állami vállalatok munkavállalói is részesültek béremelésben. Tehát mi azt gondoljuk szeretném önnek megerősíteni , hogy az adócsökkentés a legfőbb módja annak, hogy növekedjenek a bérek Magyarországon. Azzal egyetértünk, ha ön azt javasolja, hogy magasabb hozzáadott értéket kell biztosítani a magyar ipar számára; na ezért van az, hogy több tíz milliárd forinttal több áll majd rendelkezésre kutatás-fejlesztésre a jövő évi költségvetésben. Önt is arra biztatom, hogy legalább ezt az egy javaslatot támogassák. Ami a klímavédelmet illeti, szeretném önnek is elmondani, hogy egy dologban szerintem egyetértünk: talán önnek is és nekünk is közös nevező az, hogy élhető legyen a környezet, védjük a környezetet, a klímát, szeretnénk tiszta levegőt és tiszta vizet is. Ez az a közös alapállás, ahol állunk, de ahogy elnézem, a mikéntben, az eszközökben már vitatkozunk, de ez abból a szempontból nem baj, hogy egy hosszú távú kérdésről van szó. Az uniós csúcson ön is erre utalt megpróbáltak egy hosszú távú vállalást ráerőltetni a tagországokra 2050-ig úgy, hogy 2030-ig a magyar kormány a vállalásait teljesíti egyébként átlagot nézve jobban, mint más uniós tagországok. És azt is hozzátenném, hogy jobban állunk például az egy főre levetített szén-dioxid-kibocsátás terén, mint az éltanulónak elkönyvelt Németország. Mi egyetértünk a klímavédelmi törekvésekkel, de csakis akkor lehet felelős vállalásokat tenni, ha azt is tudjuk, hogy az Európai Unió a vállalásokon kívül milyen pénzügyi forrásokat biztosít, mert különben olyan óriási pénzügyi terhet fognak a magyar családok, a magyar állampolgárok és a magyar vállalatok nyakába rakni, amit nem tudnak elviselni. Tehát folytatni kell a tárgyalásokat, és ezeknek a tárgyalásoknak az ilyen hosszú távú vállalások minden következményére és részletére ki kell terjedniük, mert nem szeretnénk, ha előfordulna az, ami Németországban előfordult, hogy 2010-hez képest, miközben nálunk harmadával csökkent az energia ára, náluk 26 százalékkal nőtt. Úgyhogy ha ön biankó módon bármit aláírna [[Demeter Márta közbeszól.]] akkor nyugodtan mondja meg a választóknak Magyarországon, hogy fizessenek harmadával több áramot [[Demeter Márta: Így drágább…]] mert az önök javaslata, az, hogy mindent aláírnának, gyakorlatilag ezt eredményezné. Úgyhogy arra kérem, hogy a klímavédelemmel kapcsolatos vállalások minden következményére térjenek ki, amikor erről beszélnek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Korózs Lajos az MSZP részéről. Öné a szó.
Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Az elmúlt hetekben meglehetősen forró volt a hangulat a Suzuki Rt. magyarországi gyáránál Esztergomban. A Suzuki az a magyar multinacionális vállalat, amelyik az egyik legproblémásabb. Igaz, hogy az elsők között települt Magyarországra a rendszerváltás után, de ők azok, akiknek rendszerint hogy mondjam? rendezetlenek a munkaügyi kapcsolatai. Nézzük az előzményeket! Az előzményekhez hozzátartozik, hogy a múlt év végén, amikor az Országgyűlés tárgyalta a rabszolgatörvényt és jó néhány olyan törvényt, amely, azt hiszem, joggal váltotta ki az ellenzék ellenállását [[Nacsa Lőrinc és Németh Szilárd István közbeszól.]] , akkor nemcsak tüntetések, nemcsak sztrájkfenyegetések voltak ebben az országban, hanem nagyon komoly szakszervezeti megmozdulások is, lásd az Audinál, lásd a Hankooknál, illetve a Suzukinál. [[Dr. Varga László elfoglalja jegyzői székét.]] Ennek hatására a Suzuki Zrt.-nél megalakult a szakszervezet, igaz, nem a gyárban, mert ezt nem engedték meg nekik, hanem kinn a vállalati parkolóban, hivatalos jegyzőkönyv készült róla, tisztségviselőket választottak, ennek ellenére az ágazati szakszervezeti vezetőket nem engedték be a gyár területére, arra való hivatkozással, hogy nincs szakszervezet a Suzukinál, miközben persze van, csak ezt a cég vezetése nem kívánja vagy nem akarja elismerni. [[9.30]] Tudomásom van arról, hogy megküldték az alapító okiratot és az ehhez kapcsolódó dokumentumokat; igaz, a nem védett személyek nevét ebből kitakarták. Ennek ellenére a megválasztott szakszervezeti vezetőt néhány nap múlva kirúgták állásából, arra való hivatkozással, hogy nem jól végezte a dolgát. Közben persze ez nem igaz, hiszen közel másfél évtizede ott dolgozó fiatalemberről lévén szó, az előmenetele egyértelműen demonstrálja azt, hogy kiváló munkát végzett, ezért is emelték magasabb pozícióba a vállalatnál. Nézzük sorban, hogy miről is van szó ezen túlmenően! Képviselőtársaim pontosan tudják, hogy a szakszervezet nem egy önmagáért való dolog. A szakszervezet bértárgyalásokat kezdeményezhet, a szakszervezet a munkakörülményekről egyeztethet a vállalat vezetésével, de akár sztrájkolhat is. Igaz, a jelenlegi sztrájktörvény megnyirbálja a jogosítványait. Én azt gondolom, hogy Magyarországon mindenkinek be kell tartani a törvényeket, még a Suzuki Zrt.-nek is be kell tartania a törvényeket. Szeretném emlékeztetni a tisztelt Házat arra, hogy a Suzuki Zrt. a magyar kormánynak egy stratégiai partnere, és ebben a stratégiai partnerségi megállapodásban a következőket írják le, idézem: a jelen megállapodás általános célja a felek közötti folyamatos párbeszéd folytatása, a kölcsönös bizalom és a kiszámíthatóság. Kérem szépen, ebből világosan kiderül mindenki számára, hogy a Suzuki szinte napi kapcsolatban van a magyar kormánnyal, következésképpen a magyar kormány képviselőinek mindenről tudnia kell, ami a Suzukinál történik. Ezen túlmenően ebben a megállapodásban az is benne van, hogy a magyar Suzuki aktív szerepvállalásának megerősítése a magyar gazdaság teljesítményének és a nemzetközi versenyképességének növelését célzó kormányzati gazdaságpolitika megvalósítása, tehát ebben működik közre. Nincs is ezzel az égvilágon semmi baj, hogyha nem azt jelentené, hogy ez a gazdaságpolitikai célok érdekében tett gazdaságpolitikai lépés nem a kizsákmányolásra, nem a kizsigerelésre, nem az agyondolgoztatásra irányulna. Ahogy említettem, mindenkinek be kell tartania ezeket a törvényeket. A múlt évben láthattuk óriásplakátokon, hirdette a kormány több milliárd forintért, hogy ha Magyarországra jössz, be kell tartani a magyar törvényeket. Értem, de akkor tessék megmondani, hogy két vagy három héttel ezelőtt Suzuki úr Szijjártó Péter külügyminiszter vagy külgazdasági miniszter úrral miről tárgyalt, mert erről nem voltak igazából híradások. A tárgyalásoknak nyilvánvalóan lesznek valamilyen következményei, próbált is a szakszervezet lépéseket tenni ismételten. A múlt héten arról volt szó, hogy egyeztetést folytatnak az ágazati szakszervezeti vezetéssel, de a Suzuki-gyár vezetése csak a jogi képviselőjét küldte oda el. Szeretném megemlíteni, hogy a közelmúltban tárgyalta az Országgyűlés a gazdaságvédelmi akciótervet, és ebből számomra azt lehetett leszűrni, hogy ami jó a tőkének, az jó a magyar gazdaságnak. Csak én azt látom, hogy ami jó a tőkének, az nem mindig jó a magyar munkavállalóknak. Orbán Viktor az elmúlt években tökéletesen megvédte a magyar bankokat, megvédte a magyar multinacionális cégeket, most arra kérem, hogy a magyar munkásokat is védje meg. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Válaszadásra Bodó Sándor államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Amikor a képviselő úr hozzászólásra jelentkezett, egy olyan vélekedésem volt, hogy a múlt héten elkezdett, Varga László képviselő úr által indítványozott „Mi újság a Suzukiban? Hőségriadó” témában fogja folytatni, de aztán rájöttem, hogy nem erről van szó. Nem volt nehéz kitalálni, hogy miért, hiszen érkezett egy bejelentés június 14-én a munkavédelmi főosztályra, nevezetesen hogy a munkaidővel, munkaközi szünetek kiadásával, illetve a hőségriadóval kapcsolatosan milyen áldatlan állapotok vannak, és mindenképpen ellenőrzés indokolt. Nemcsak ezért, de ezért is természetesen a folyamatos és soron kívüli ellenőrzések azt a célt szolgálják, hogy vajon ténylegesen mi a helyzet ezekben a gyárakban. A válasz, ami az ellenőrzés során megszületett, tulajdonképpen már indokolja, hogy önök ezt a témát ejtették. Ejtették, hiszen a kollégáink ellenőrzési tapasztalata szerint nem találtak szabálytalanságot, sőt a törvényi előírásokon túlmenően a munkáltatónál olyan intézkedéseket is tapasztaltak, amelyek könnyítették és segítették a dolgozók munkatevékenységét. A jegyzőkönyvből idézek: a gyár területén körülbelül 200 darab ivókutat, hűtött vizes szódaautomatát, ballonos vízadagolót telepítettek, illetve a munkavállalók számára olyan speciális hűsítő kendőt osztottak ki, amely egész nap segít. Aztán nyilvánvalóan váltani kellett, és az volt a következő felvetése, hogy igen, de a munkaszervezés kapcsán még sincs minden rendben. Nos, emlékeztetem a képviselő urat, hogy a Suzuki volt az első olyan gyár talán az országban, amelyik a munka törvénykönyve tárgyalása során, illetve azt követően bejelentette, hogy ő a korábbi, eddigi gyakorlatán nem kíván változtatni, és a korábban is működő, eredményes munkarend szerint kíván foglalkoztatni. Innentől fogva nyilván következett az, hogy akkor a szakszervezeti vezetőkkel is lehet valami probléma, illetve a velük való kapcsolattartással. Engedelmükkel, a tárgyalás menetét biztosan nem segíti az a figyelemfelhívó propagandaakció, amelynek során az MSZP alelnöke odaláncolja magát a kerítéshez. Ez nem a párbeszéd formája semmiképpen hangulatkeltésre kiváló. Hogy a szakszervezeti vezetőkkel hogyan és miképpen tárgyalnak, illetve milyen lehetőségek vannak, ezzel kapcsolatosan továbbra is csak azt tudom mondani a képviselő úrnak, hogy a munka törvénykönyve szabályozza azokat a viszonyokat, amelyeket a szakszervezeti vezetők, szakszervezeti tagok, munkáltatók között értelmezni kell. Amennyiben valakinek valamilyen sérelme van, akkor bírósághoz fordulhat. Illetve föl lehet hívni a figyelmet nyugodtan, és tudják is az érintettek, hogy az Egyenlő Bánásmód Hatóságnál szintén kezdeményezhető olyan eljárás, amely nyilván a nevéből adódóan az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló törvény vonatkozásában értelmezhető. Egyértelmű tehát, hogy a kormánynak ilyen értelemben nem az ellenőrzés, a konkrét ellenőrzés a feladata, hanem annak a jogszabályi környezetnek a kialakítása, amely lehetővé teszi, hogy zavartalanul folytatódjon a munka. A kormánynak biztosítani kell tehát a jogszabályi garanciákat, és ahogy eddig tette, ezután is teszi. A jogok bármilyen sérelme esetén tehát bírósághoz lehet fordulni, illetve az előbb említett szervezetekhez. A stratégiai partnerség kérdése sem először jön elő. Nyilvánvalóan a stratégiai partnerségi megállapodás fontos, a kiszámítható gazdaságpolitika része. Magyarország Kormánya már több mint nyolcvan stratégiai megállapodást kötött, ezek egyértelműen szándéknyilatkozatok, amelyek a foglalkoztatotti létszám növekedését tartalmazzák hangsúlyosan, a jelentős hazai beszállítói körre való törekvést, vagyis mindenképpen egy együttműködés elmélyítéséről szóló szándékot. Magyarországon jelenleg körülbelül 160 japán cég működik, amelyek több mint 33 ezer magyar munkavállalónak biztosítanak munkalehetőséget, de természetesen a folyamatos kapcsolattartásnak, az ellenőrzésnek helye van a rendszerben. Én azt gondolom, hogy mindenképpen elismeréssel kell szólnunk azokról a munkavállalókról, akik ilyen hőségben is tényleg megfelelő körülmények biztosítása mellett eredményesen dolgoznak, és ezzel segítik nyilvánvalóan a magyar gazdaságot, a magyar gazdaság teljesítményét. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A Jobbik részéről Ander Balázs képviselő úr kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tegnap este, amikor ennek a felszólalásnak a szövegét írtam, egy pillanatig nem volt kétséges, hogy mivel kezdjem. Azzal, hogy hála a Jóistennek, számos pozitív példával, tapasztalattal rendelkezem, és nagyon sok olyan egykori cigány diákom van, akikre büszke lehetek, ugyanis érettségit vagy szakmát szerezve rendőrként, szakácsként, eladóként, szobafestőként, lakatosként megállják a helyüket, és becsületes, dolgos, építő tagjai a magyar társadalomnak.Viszont azt is el kell mondanom, tisztelt államtitkár úr, hogy van egy rémálmom, ez pedig nem más, mint hogy nem sikerül megoldanunk a XXI. század legfontosabb magyar nemzeti sorskérdését, a cigányság integrációjának az ügyét. Annak a cigányságnak a társadalom szövetrendszerébe illesztését, amelyik népcsoport az 1893-as népszámlálás óta megtizenötszörözte a lélekszámát a mostani ország területén, és amelyik cigányságnak a férfitagjai a rendszerváltás előtt ugyanakkora arányban dolgoztak, mint a többségi társadalomnak a tagjai. Aztán jött a rendszerváltás és az a neoliberális sokkterápia, amely a magyar társadalmat, gazdaságot és őket is bizony brutálisan hazavágta, mélyítve a szociokulturális nyomor bugyrait, erősítve a bűnözés melegágyát jelentő kívülállás antikultúráját, lovat adva azok alá, akik szeretik mindenért a többségi társadalmat hibáztatni, akik azt hangoztatják, hogy csakis az előítéletek, nem pedig a kisebbség és a többség együttélésének valós problémái miatt van Magyarországon cigánykérdés. Azok alá, akik a magyarságtól való elfordulás mesterségesen keltett etnonacionalizmusában látják a jövőt. [[9.40]] És ez a rémálom folytatódik. Az állam még inkább kivonul a halmozottan hátrányos helyzetűvé nyomorodott perifériákról, az etnikai zárvánnyá váló vidékeken pedig teljes lesz a kulturális-gazdasági-társadalmi összeomlás. Egész járások válnak olyanná, mint Borsodban Csenyéte vagy Lyukóvölgy, esetleg a baranyai Gilvánfa. Aztán pedig a társadalmi dezintegrációval párosuló népességrobbanás veszélyes elegyet alkot a no-go zónává váló térségekben, és beteljesül a mostanság jeles egyházi személyek által is potenciális veszélyként felfestett, új Trianonról szóló prófécia. Ha a cigányútra tévedt integrációt nem lehet sikerre vinni, akkor az elgettósodó nyomorrégiók párhuzamos társadalmai időzített bombaként fognak ketyegni a köznyugalom és az ország talpa alatt. Változnia kell a cigányságnak is, de nyilván mindenkinek be kell látnia, hogy az etnikai megbélyegzés jóra nem vezet, hiszen az kényszerítő azonosságtudatot építhet ki a távolról sem homogén cigányság azon tagjaiban is, akiknél ez egyébként egyáltalán nem belső igény. És eszük ágában nem lenne új Trianonon gondolkodni. De nemcsak a kisebbség és a többség, hanem az állam felelőssége is óriási. Az önöké! Az Európai Csalás Elleni Hivatal, az OLAF is nyomozást vár el a magyar szervektől a Farkas Flórián fémjelezte „Híd a munka világába” program 1,6 milliárd forintjának felszívódása kapcsán. Farkas Flórián nem maradhat országgyűlési képviselő. A „híd a lopás világába” projekt már a sokadik ügye, sokadszor nem tud elszámolni a közpénzekkel. Úgy tüntettek el Farkas Flóriánék 1600 millió forintnyi közpénzt, hogy a cigányság ebből jóformán nem érzékelt semmit, a felzárkóztatásukat egyáltalán nem szolgálta. Miért tartja a Fidesz Farkas Flóriánt, és miért tartotta korábban a Horn-kormány? A válasz végtelenül egyszerű: ő mindig a szavazatszerzéssel volt megbízva. Nézzük meg, hol tarolt a Fidesz! A legkiszolgáltatottabb, legiskolázatlanabb és a legszegényebb településeken. Kérdéses, hogy valóban aze a cél, hogy a mélyszegénységben élőket felzárkóztassák, hogy az emberek életét jobbá tegyék, vagy az, hogy tudatlanságban és szegénységben tartva, olcsón, száraztésztáért megvehető szavazógépként tudják őket felhasználni. Ennek az ügynek a kimenetele meg fogja mutatni, hogy elengedike Farkas Flórián kezét, vagy pedig az enyves kezek összeragadtak. Kiderül, hogy az integrációs ügyeknek az Emberi Erőforrások Minisztériumától a Belügyminisztériumhoz kerülése rendet jelente a területen, vagy csupán az őszi önkormányzati választások szavazatvásárlását készítik elő, azt kívánják szorosabban felügyelni. Baljós jelek egyébként máris vannak: amit például a valóban hihetetlen munkát végző és minden tiszteletet megillető tanodák kezelése kapcsán látunk, az több mint aggasztó és felháborító. Tudják-e, hogy az „Út a munka világába” programból az „út a csórás világába” züllesztett projekt millióit inkább ilyen célokra kellett volna áldozni, és megbecsülni azokat az embereket, akik a telepeken, a terepen dolgozva azon ügyködnek, hogy valóban felzárkóztassák a magyarországi [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] cigányságot, és megoldják ezt a kérdést?! Várom válaszát. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót válaszadásra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Először is szeretném visszautasítani azt a mondatát, amely már-már bangónéi mélységekbe lökte az ön felszólalását, amikor azt mondta, hogy iskolázatlanok a Fidesz szavazói. Ezt minden Fidesz-szavazó nevében kikérem öntől, tisztelt képviselő úr [[Felzúdulás, közbekiáltások a Jobbik padsoraiban: Ne hazudjál! Hazudsz! Ez egy ferdítés, csúsztatás!]] és azt a fajta liberális módszert, amelyet harminc éven keresztül hallhattunk Magyarországon, hogy ha a nemzeti oldalnak, a jobboldalnak, a kereszténydemokrata pártoknak sok szavazója van márpedig az elmúlt választásokon eléggé sok szavazónk volt szerencsére, amit köszönünk is nekik, hogy eljöttek és minket támogattak , akkor ezt csak ismerethiánynak, aluliskolázottságoknak tudják be; mert aki nyilván kellő ismeretekkel rendelkezik, aki kellő iskolázottsággal rendelkezik, az a liberálisok szerint csak a liberálisokra szavazhat.Nem tudom, hogy önök ezt hogyan értékelik, de mindenesetre nem csodálom, hogy egyfajta durcásság van önökben a választókkal szemben, hiszen a választók önöket rendre-rendre megbüntetik a választásokon, mióta elhagyták a saját elveiket, és aprópénzért eladták az egykori saját eszméiket, ha azok egyáltalán valósak voltak. [[Dr. Brenner Koloman: Száraztészta! Száraztészta!]] Így az ellenzék legerősebb pártjából pár év alatt az ellenzék egyik leggyengébb pártjává váltak, csak emiatt nem a választókra kell mérgesnek lenni, és nem őket kell különböző pejoratív jelzőkkel illetni. Bár a saját távozó országgyűlési képviselőjük is azt mondta önökről, hogy az egy európai parlamenti képviselői helyük, amit a Jobbik szerzett… [[Felzúdulás a Jobbik padsoraiban.]]
Uraim, nyugalom! Nyugalom!
…az EP-választáson, egy jelkép: a következmények nélküliség jelképe a Jobbikban. [[Dr. Brenner Koloman: Farkas Flórián!]] És egy másik párttársuk meg azt mondta, hogy mindazokkal szövetkeznek önök, ami ellen valamikor harcoltak, ez pedig nemcsak a választók, hanem önmaguk elárulása is. Az ön felszólalása pedig egy versenyfutás a Mi Hazánk Mozgalommal. Önök folyamatosan arról vívnak egy ilyen kis mikroháborút, hogy honnan lépnek ki többen [[Dr. Brenner Koloman: Ez a válasz? Egy hang a Jobbik padsoraiból: Ez a mi bajunk, nem a tiétek! Nagy zaj a Jobbik padsoraiban.]] , hova lépnek be többen, honnan lépnek át: a Jobbikból a Mi Hazánkba vagy a Mi Hazánkból a Jobbikba. Saját belső nyilvánosságukban erről folyik a harc, és nyilvánvalóan azért, hogy a Mi Hazánkba odalépő-visszalépő szavazók egy részét, akiket különböző, cigányokkal kapcsolatos felszólalásokkal lehet mozgósítani, visszacsábítsák, ezért önt most megpróbálják ebben bevetni, hogy hátha a Mi Hazánktól pár olyan embert, aki ilyesfajta cigányellenes retorikával visszacsábítható a Jobbikba, vissza tudják csábítani. De hát ez eléggé szánalmas próbálkozás, akárcsak az, amikor önök szépen hétről hétre megpróbálják Gyurcsány Ferencet is tisztára mosni, tisztelt képviselő úr. Úgyhogy javaslom, hogy gondolják meg, hogy ne olyan emberekkel szövetkezzenek, akiket néhány éve korrupt bűnözőnek neveztek. Ami az önök indentitásválságán túl az aktuális helyzetet jelenti, engedje meg, hogy egyrészről egy tényszerű tájékoztatást adjak önnek. Az EMMI ezen TÁMOP-konstrukció, az Országos Roma Önkormányzat Foglalkoztatási Szövetkezet „Híd a munka világába” című projektjétől a lefolytatott szabálytalansági eljárás eredményeként 2016. március 29-ei dátummal elállt. Az Országos Roma Önkormányzat az előírt 1 651 256 049 forint összegű követelés utolsó részét 2018. október 17-én visszafizette, így a követelés teljes összege maradéktalanul teljesült. [[Ander Balázs közbeszól. Dr. Brenner Koloman: 1300! Jogi következménye lesz?]] Az EMMI részéről, a kormányzat részéről ezzel a saját szerepünk lezárult, és a kötelezettségünknek eleget is tettünk. Ugyanakkor nagyon sok fontos cél van, amiért nap mint nap teszünk, és ezt szeretném itt ismertetni a hátralevő időkeretemben, tisztelt képviselő úr. A gyermekjólét területén a „Biztos kezdet” gyermekházakat, amelyekből 186 működik, 2500 gyerek látogatja a szüleivel, és 2012 óta ezt teljes mértékben költségvetési forrásból fizetjük. A térségi gyerekesélyprogramokban 31 járásban 80 ezer hátrányos helyzetű gyermeken segítünk. Az oktatás területén: a hároméves kortól kötelező óvoda révén, amellyel ingyenes étkeztetés is jár az esetek elsöprő többségében, a roma gyerekeknek most már 92 százaléka jár óvodába. Önök ezt soha az életben nem érték volna el! Azokon a településeken, ahol jobbikos polgármester van, egy centit nem léptek előre nyolc éve abban, hogy a cigányok helyzete javuljon Magyarországon. Semelyik településükön egy centit sem! [[Zaj a Jobbik padsoraiban. Dr. Varga-Damm Andrea: Tényleg?]] Mi egy intézkedésünkkel el tudtuk érni, hogy 92 százalékuk most már óvodába járjon. [[Nagy zaj a Jobbik padsoraiban.]] Az esélyteremtő óvodaprogramban 570 óvodában nyújtunk szolgáltatást gyerekeknek; eszközvásárlást, tapasztalatcserét. A tanodaprogramban, amelyet idén már hazai ellátórendszerből finanszírozunk, 200 tanodában 6000 tanulónak segítünk. [[Ander Balázs: De nem kapták meg a pénzt!]] A „Kollégium plusz” programban három tanévre szól kilenc helyszínen 250 gyermeknek a támogatása. Az Útravaló-ösztöndíjprogramban, a középiskolában érettségihez, szakmához vezető útban 13 ezer tanulónak segítünk, akinek körülbelül az 50 százaléka cigány származású. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A „Bari shej” programban, amely egyedülálló Európában, roma lányok tanulását segítjük elő több mint 1500 esetben és még sokáig fogom sorolni, ha ilyen kérdései lesznek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A korai, kora délelőtti órákra tekintettel indokolatlannak látom az idegeskedést. Ha valakinek a kialvatlanságból származik ez a problémája, akkor feküdjön le korábban, és legyen szíves, mérsékelje magát, amikor éppen nem nála van a szó. Tordai Bence következik. [[Dr. Rétvári Bence: Nyakkendő?! Szülinapod van? Közbeszólás a Fidesz padsoraiból: Farsang van?]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Orbán Viktor volt az egyike azoknak, akik megvétózták, hogy az Európai Unió kitűzze 2050-re önmaga elé a klímasemlegességet mint azt a célt, amelyet meg kell valósítanunk annak érdekében, hogy a Föld a következő évtizedekben is lakható maradjon. Orbán Viktornak mindig is álma volt, hogy bekerüljön a történelemkönyvekbe. Most, azt hiszem, sikerült neki ezzel, a legnagyobb klímabűnözők közé sikerült beverekednie magát. Ott van Donald Trump és a hozzá hasonló korlátolt vagy cinikus, sötét politikusok mellett, mert úgy látszik, hogy nem volt képes belátni, vagy ha képes belátni, akkor egyszerűen nem érdekli, hogy most a jövőnk a tét. [[9.50]] Tíz évünk van visszafordítani a klímaváltozást. Tíz évünk van arra, hogy megkezdjük az alkalmazkodást. Tíz évünk van arra, hogy végrehajtsuk azt a zöldfordulatot és az ehhez kapcsolódó igazságos társadalmi átmenetet, amely klímasemleges gazdasághoz és társadalomhoz vezet el minket. Orbán Viktor 2010 óta nemhogy semmit nem tett a kormánya élén a klímaváltozás elleni küzdelemben, hanem nagyon sokat rontott a helyzeten. Az eddigi pozitív folyamatok a 2010-es évek közepén visszájára fordultak, Magyarország azon kevés ország közé tartozik az Európai Unióban, ahol egyre nagyobb az üvegházhatású gázok kibocsátása, folyamatosan romlanak a környezeti mutatók. Orbán Viktor és kormánya egy klímagyilkos kapitalizmust támogat, egy ilyen gazdasági modellt épít, mert úgy látszik, hogy fontosabb neki az, hogy Mészáros Lőrinc, vagyis saját maga szénerőműve termelhesse a profitot, mint az, hogy gyerekeink és unokáink is élni tudjanak egyáltalán ezen a bolygón. De ez a klímagyilkos politika egyben egy öngyilkos politika is, és ezt a öngyilkosságot senki nem fogja maguknak elnézni. Amikor majd a történelem ítélőszéke elé kerülnek, akkor nagyon egyértelmű lesz az ítélet. Önök egyszerűen sötétek. Önök szürkék, mint az a beton és az a térkő, amit a nagyvárosokban a kivágott fák helyére tolnak. Önök barnák, mint azok a rozsdazónák, amelyeket hagynak tovább rohadni, ahelyett, hogy rekultiválnák, élővé tennék őket. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Ti meg vörösök.]] Önök feketék, mint az a szén, amit Mészáros Lőrinc, vagyis Orbán Viktor erőművében égetnek el, hogy aztán hatalmas koromfelhőket bocsássanak ki. Vagy önök olyan feketék, mint azok a koromfelhők, amelyek a BKV-buszok hátulján láthatók, hiszen önök erre sem fordítanak költségvetési forrásokat. Ezért is szól a budapesti főpolgármester-választás talán elsősorban a zöldügyekről, arról, hogy Budapest és egyébként az ország más városai is élhetőek legyenek, hogy be lehessen lélegezni a levegőt, hogy ne a szürke uraljon le mindent, hanem legyen zöld minden városunk, legyen élhető a környezetünk, ne haljunk meg időnek előtte a szállópor-szennyezettség és az egyéb, a levegőben terjengő mérgek miatt. Ezért van Karácsony Gergely programjában is kiemelt helyen az új budapesti nagyerdő megteremtése. Ez egy olyan projekt, mint annak idején a Városliget volt, csak még nagyobb léptékű, mert Budapestnek egy új tüdőre van szüksége. Hogy önök is értsék, ezer focipályányi területet kell beerdősíteni a városban. [[Dr. Rétvári Bence: Pillangó park? Arról beszélj!]] Ezért szerepel Karácsony Gergely programjában az a tíz kilométeres zöldfolyosó is, ami a Margitszigettől egészen a Római-partig húzódik majd. Ezért beszél most már mindenki arról, hogy egy zöld várost kell építeni, egy zöld országot kell építeni, és meg kell valósítani a zöldátállást. [[Dr. Rétvári Bence: A Pillangó parkban hány fát vágtatok ki?]] Mi már 2010-ben is zöldek voltunk, amikor önök még azt sem tudták, hogy a zöld nemcsak egy szín, hanem az egy politikai áramlat is. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] Mi akkor is ezt a felelősséget viseltük, amit önök még mindig nem tudnak komolyan venni. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük dr. Rétvári Bence: Akkor melyik pártban ültél?]] És ez a nagy különbség önök és mostanra mindenki más között itt a parlamentben, hogy egyszerűen elbújnak a jövő iránti felelősség elől. Önök felelősek lesznek azért, ha élhetetlen lesz ez az ország, ha élhetetlen lesz ez a bolygó. Önöket vádolom azzal, hogy elárulják a mi nemzedékünket és a jövő nemzedékeket. Önöket vádolom azzal, hogy klímagyilkosok, és egy kollektív öngyilkosságra készülnek, amibe mi nem egyeztünk bele, ami ellen minden jó szándékú értelmes ember tiltakozik minden lehetséges eszközzel. Igen, ez egy vádbeszéd, és ezt a vádbeszédet mondják el minden klímatüntetésen, de ezt a vádbeszédet visszhangozzák a kiszáradt földek és az árvizek által elsodort házak is. Ezt a vádbeszédet visszhangozza minden fölösleges halál, minden elkerülhető korai halálozás és minden izzadságcsepp, amely ebben a nyári hőségben az emberek arcán legördül. Ez egy hosszú és egyre hangosabb vádbeszéd [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét. Dr. Rétvári Bence: És véget is ért. Hosszú volt.]] és az ítélet is közeleg. Köszönöm.
Cseresnyés Péter államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nehéz megszólalni ezek után a mondatok és gondolatok után. Egyrészt azért, mert úgy néz ki, ön ebben a két napban vagy nem volt itt, vagy csak testben volt itt, vagy egyszerűen nem akarja megérteni azokat a mondatokat, amelyeket több alkalommal többen fogalmaztunk meg e területen, a klímavédelem, a környezetvédelem kapcsán. De az ön fölszólalásából egy biztosan kiderült mára számomra, miután különböző színekkel játszott, egy hasonlat a görögdinnyéhez. Ugyanis a görögdinnye is zöld kívül, de kiderül, ha fölnyitjuk, hogy belül vörös. [[Zaj, közbeszólások. Tordai Bence: Így van, zöld baloldali párt.]] Ugyanis az ön fölszólalása egyértelműen azt mutatja, hogy önök kik, kihez tartoznak nemcsak a frakción belül a frakciócsatlakozással, hanem egyébként is. Most látszik az, hogy mindannak a felelőtlen ígérgetésnek, amit önök megfogalmaznak, azoknak a felelőtlen mondatoknak, amelyeket önök megfogalmaznak, semmiféle valós alapja nincs, légből kapottak. [[Dr. Völner Pál: Bolsevik öntudat.]] Azt a fennhéjázó stílust pedig, ahogy ön előadja ezeket a gondolatokat azokkal a vádakkal, megfogalmazásokkal, határozottan vissza kell utasítanom; vissza kell utasítanom minden ember személyiségi joga védelmében és minden jóérzésű ember érdekében. [[Taps a kormánypártok soraiban. Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] De hogy néhány gondolatot megfogalmazzak arról, hogy mi forgott az én fejemben akkor, amikor önt hallgattam, milyen gondolatok forogtak az én fejemben arról, amit ön mondott, mikor önt hallgattam, hadd mondjam önnek. Úgy látszik, hogy ez a kapkodás, amit önök itt előadnak, nem másból adódik, mint hogy látják azt, hogy vesztésre állnak abban a roncsderbiben, amit az elmúlt időszakban mi követhettünk a nyilvánosság előtt televízióban, rádióban, újságban, amit előválasztásnak neveznek. Úgy néz ki, hogy kedvezőtlenül alakul a helyzet, hiszen a támogatók folyamatosan kiállnak az ön párttársa mögül, és most ön a parlamentet használja föl arra, hogy egy önkormányzati választás kampányhelyszínéül tudja ezt be a választói, ha vannak ilyenek, számára. Azon sem lepődnénk meg, ha az MSZP nemsokára kihátrálna nemcsak önök mögül, hanem Karácsony Gergely mögül is, rájőve arra, hogy esélytelen mindez, mindaz, amit önökről ők képviseltek. De nézzük, hogy mi várhat például a fővárosban az itt lakó emberekre abban az esetben, ha önök kerülnének véletlenül hatalomra. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Nagyon egyszerű, meg kell nézni, hogy mi történt abban az időben, amikor a szociális-liberális vezetés irányította ezt a várost. Az önök szövetségesének kormányzása idején például a BKV Zrt. 53 milliárd forint veszteséget hozott össze, a főváros pedig 217 milliárd forint adósságot halmozott fel úgy, hogy érdemi közlekedési beruházás ebben az időszakban nem fejeződött be. Egyébként érdemi zöldberuházás sem kezdődött el és fejeződött be ebben az időszakban. [[Tordai Bence folyamatosan közbeszól.]] Azt lehet mondani, ha olyan erős túlzással akarnék élni, mint amit ön mondott itt a felszólalásában, egyetlenegy fát, egyetlenegy fűszálat nem telepítettek önök a fővárosba. Ezzel szemben 2010 óta a kormányzat konszolidálta az önkormányzatokat, ezen belül a fővárost is; 700 milliárd forint értékű közlekedésfejlesztési beruházást valósított meg Budapesten, javítva az itt élők közlekedési helyzetét. Azért mondtam, hogy valószínűleg testben volt csak itt a parlamentben, mert pontosan, ha jól emlékszem, az ön kérdésére válaszoltam azt, hogy milyen zöldberuházások, parkfejlesztések, ligetfejlesztések vannak folyamatban és következnek be majd a következő időszakban, köszönhetően annak, hogy a kormányzat és a jelenlegi fővárosi vezetés is, élén Tarlós István főpolgármester úrral, nagyon komolyan odafigyelnek arra, hogy a főváros ne csak szép, hanem élhetőbb legyen. Ennek érdekében kezdődtek el és folynak olyan beruházások, ahol több ezer fa ültetése történik meg. [[Tordai Bence és dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Olyan beruházások fognak megvalósulni, amelyek az itt élő emberek kényelmét, pihenését, kikapcsolódását is szolgálják. Kérem, a válaszomat fogadja el, vagy ha megint csak testben volt itt, folytassa nyugodtan tovább az ez irányú felszólalásokat. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Hallom, Vadai Ágnes képviselő asszony is megérkezett. [[Derültség.]] Tisztelettel köszöntöm, jó reggelt, képviselő asszony! [[Dr. Vadai Ágnes: Jó reggelt, elnök úr!]] Hollik István következik a Fidesz nevében. [[Jelzésre:]] Bocsánat, a Kereszténydemokrata Néppárt nevében.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! „Együtt erő vagyunk, szerteszét gyöngeség.” fogalmazott egyszer bölcsen Wass Albert. A sikeres népek és nemzetek felemelkedésének ez a gondolat az egyik alappillére. [[10.00]] Mi itt, a magyar Országgyűlésben arra esküdtünk fel, és azért dolgozunk, hogy a magyar nemzet újra erős legyen. Ha így teszünk, akkor „A magyar név megint szép lesz, / Méltó régi nagy híréhez”, ahogy Petőfi írta. [[Tordai Bence közbeszól.]] Ennek azonban egyik szükséges előfeltétele, hogy mi, akik a magyar választópolgárok jóvoltából itt vagyunk, nemzetstratégiai ügyekben fogjunk össze, függetlenül attól, hogy sok kérdésben vitában állunk egymással. A határon túl élő honfitársaink ügye éppen ilyen nemzetstratégiai ügy. Az értük vállalt felelősség pedig nem önként vállalt csupán, hanem az Alaptörvényben rögzített kötelesség. Ezért döntött úgy múlt héten az Országgyűlés, hogy a 2020. év, emlékezve a trianoni békediktátumra [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] és annak igazságtalanságára, legyen a nemzeti összetartozás éve. Sajnos azt látjuk, hogy az ellenzék vezető ereje azonban nem osztozik ebben a felelősségben, hiszem múlt kedden egyedüli pártként a DK mondott nemet a nemzeti összetartozás évére. Ha hatalmi osztozkodásról van szó, akkor persze azonnal képesek az összefogásra a többi ellenzéki párttal, azonban nemzeti sorskérdésekben ebbéli kötelezettségeiknek nem tesznek eleget. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem te fogod megmondani, hogy mi a kötelezettsége!]] Gyurcsány Ferenc és pártja szánt szándékkal nem akarja észrevenni a magyarságot érintő kérdéseket, amelyek minden vitán felül állnak, ugyanis vannak ügyek, amelyek nem lehetnek a pártpolitika martalékai. Éppen ezért örömteli volt látni, hogy amikor az ukrán állam megszavazta a magyar kisebbséget egyértelműen diszkrimináló nyelv- és oktatási törvényt, akkor ez ellen képesek voltunk egységesen fellépni minden párt részvételével. Múlt kedd óta tudjuk, hogy ez csak kérészéletű kegyelmi pillanat volt, hiszen Gyurcsány Ferenc és pártja [[Dr. Vadai Ágnes: Demokratikus Koalíció!]] gyorsan visszatért a saját nemzetével szembeforduló politikájához azzal, hogy egyedüli pártként nemet mondott arra, hogy a 2020. év a nemzeti összetartozás éve legyen. Ez ékesen bizonyítja, hogy számukra nem a magyarság ügye az első, hanem saját kicsinyes, hatalmi szempontjaik. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Az európai parlamenti választási kampány is bizonyította ezt. Persze, az ellenzéken belül ezzel a politikával lehet sikereket elérni, hiszen ma nem kérdés, hogy melyik párt vezeti az ellenzéki roncsderbit. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Gyurcsány Ferenc pártja bolsevik módszereinek [[Dr. Vadai Ágnes: Liberális!]] szalámitaktikájának és aknamunkájának sikerét mi sem igazolja jobban, mint az összeomlott Jobbik, a bejutási küszöbre szédült MSZP [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] és még a viccpárt által is megelőzött LMP. A bolsevik tempóban Gréczy Zsolt DK-s képviselő még azt sem vette észre [[Dr. Vadai Ágnes: Liberálbolsevik! Segítek! Liberálbolsevik!]] hogy amíg a szavazás előtti hétfőn a múlt tagadása miatt aggodalmaskodott egyik felszólalásában, addig kedden a szavazással önmaga tagadta meg a múltat azzal, hogy nemmel szavazott az összetartozás évére. Megtagadta Trianon emlékét [[Dr. Vadai Ágnes: Jézusom!]] [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Gyurcsány Ferenc pártja bolsevik módszereinek (Dr. Vadai Ágnes: Liberális!), szalámitaktikájának és aknamunkájának sikerét mi sem igazolja jobban, mint az összeomlott Jobbik, a bejutási küszöbre szédült MSZP (Z. Kárpát Dániel közbeszól.) és még a viccpárt által is megelőzött LMP. A bolsevik tempóban Gréczy Zsolt DK-s képviselő még azt sem vette észre (Dr. Vadai Ágnes: Liberálbolsevik! Segítek! Liberálbolsevik!), hogy amíg a szavazás előtti hétfőn a múlt tagadása miatt aggodalmaskodott egyik felszólalásában, addig kedden a szavazással önmaga tagadta meg a múltat azzal, hogy nemmel szavazott az összetartozás évére. Megtagadta Trianon emlékét (Dr. Vadai Ágnes: Jézusom!), és ismét megtagadta a határon túl élő magyarságot. (Dr. Vadai Ágnes közbeszól.) Tisztelt Képviselőtársaim! Azonban a múlt ismeretében azt kell mondjam, hogy ez nem kapkodásból eredő figyelmetlenség volt, merthogy a saját nemzete ellen való fordulásban nagy rutinja van Gyurcsány Ferencnek. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Ahogy 2004-ben szembefordult a határon túli magyarokkal, ahogyan 2010-ben nemmel szavazott a határon túli magyarok kedvezményes honosítására [[Dr. Vadai Ágnes: Még!]] [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Ahogy 2004-ben szembefordult a határon túli magyarokkal, ahogyan 2010-ben nemmel szavazott a határon túli magyarok kedvezményes honosítására (Dr. Vadai Ágnes: Még!), úgy nem okozott számára erkölcsi dilemmát kiadni a parancsot frakciójának, hogy nemmel szavazzanak az összetartozás évére. (Dr. Vadai Ágnes közbeszól.) Aki a Demokratikus Koalíció frakciójából jelen volt, az tanúbizonyságot tett arról, hogy nekik nem számítanak az Erdélyben, a Felvidéken, a Kárpátalján vagy éppen a Vajdaságban élő magyarok [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] a brüsszeli utasítások végrehajtása és az európai egyesült államok építése annál inkább. [[Font Sándor: Úgy van!]] Szavazatukkal ismét megtagadták a múltat, letagadták Trianon fájó emlékét, semmibe vették a határon túl élő honfitársainkat, és újra magyart magyar ellen akartak fordítani. Csakhogy, tisztelt Gyurcsány-frakció [[Dr. Vadai Ágnes: Demokratikus Koalíció!]] a múltat ezúttal sem fog sikerülni végképp eltörölni. [[Soltész Miklós az ellenzék felé: Igyál még egy kicsit!]] Éppen azért, bár lehet, hogy ez felesleges, hiszen csak Vadai Ágnes ül itt, azért mégis a [[Dr. Vadai Ágnes: Nem tudom, ez az én napom?! Az elnök csenget.]] DK-frakció figyelmébe ajánlom [[Dr. Vadai Ágnes: Letelt az ideje, elnök úr, igaza van!]] Szent Ágoston gondolatait, amely a mi politikánkat meghatározza: nagy dolgokban egység, egyebekben szabadság, de mindenben szeretet. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra Potápi Árpád János államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2010-es kormányváltás egyben radikális irányváltást is jelentett a nemzetpolitikában. [[Dr. Vadai Ágnes: Azt látom!]] Amikor átvettük a kormányzást, egy olyan nemzetet találtunk, amely még alig tudott felocsúdni a december 5-ei népszavazás okozta megrázkódtatásból, amelynek tagjait az egymás iránti bizalmatlanság jellemezte. Ha az elmúlt évek nemzetpolitikájából csak egyetlen eredményt kellene kiemelnünk, akkor az a nemzet közjogi újraegyesítése lenne. [[Dr. Vadai Ágnes: Gratulálok!]] Annak a munkának köszönhetően, amely a külhoni magyarok kedvezményes honosításáról szóló döntéssel [[Dr. Vadai Ágnes: Mennyiért vettétek a szavazatokat, arról beszéljetek!]] és a nemzeti összetartozás melletti tanúságtételről szóló törvénnyel vette kezdetét 2010-ben, ma már minden magyar ember érzi és tudja, hogy tagja az egységes magyar nemzetnek, amelynek köszönhetően végre konszenzus van abban, hogy a külhoni magyarság ügye nem válhat pártpolitikai kérdéssé. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Az elmúlt kilenc évben számos lépést tettünk annak érdekében, hogy az összetartozás valóságát [[Dr. Vadai Ágnes: És igen sokat loptatok!]] a mindennapokban is megélhetővé tegyük. A magyarság közjogi újraegyesítésével több mint egymillió külhoni magyar vált újra közjogi értelemben is a magyar nemzet tagjává. [[Dr. Vadai Ágnes: És mennyibe került?! Mennyibe került ez az adófizetőknek?!]] Szinte az egész Kárpát-medencében nincs olyan magyar közösség, ahova ne értünk volna el, ahol az anyaország ne segített volna [[Dr. Vadai Ágnes: Az ukránok például!]] akár anyagi, akár szakmai támogatással. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Több mint ötezer külhoni magyar intézmény és szervezet programjának fenntartható működéséhez járultunk, járulunk hozzá folyamatosan, dolgozunk azon, hogy minden magyar gyermek számára anyanyelvén minőségi oktatást tudjunk biztosítani a külhonban is. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem sok sikerrel!]] A Kárpát-medencei óvodafejlesztési program keretében több mint 160 új óvodát és bölcsődét építünk, és több mint 450-et újítunk fel, emellett számos külhoni magyar iskola fejlesztése fejeződik be és zajlik jelenleg is. A Kőrösi Csoma Sándor-programmal és a Petőfi-programmal pedig a világ és a Kárpát-medence 240 magyar közösségében vagyunk jelen nap mint nap. Az élet egyre több területén egységes nemzetben gondolkodunk, egységes Kárpát-medencei oktatási, gazdasági, kulturális teret hoztunk létre az elmúlt években, egyre több fórumon válik általánossá a Kárpát-medencei szintű jelenlét. Megerősítettük és újrakötöttük a testvértelepülési kapcsolatokat, amelyek immáron behálózzák az egész Kárpát-medencét. A Magyar Állandó Értekezletet újraindítottuk, ezen fórum ülésén az ellenzéki pártok is képviselettel rendelkeznek, és a tagszervezetek évről évre egyhangú zárónyilatkozatot fogadnak el. A legutóbbi ülésen, 2018-ban a külhoni magyarságot érintő legfontosabb kérdésekben, hogy a magyaroknak jár a magyar állampolgárság, a választójog és az autonómia, a normális magyarországi politikai erők között teljes egység volt. Láttuk már, hogy az az út, amit a DK folytatott 15 ével ezelőtt [[Dr. Vadai Ágnes: Bocsánat, akkor még nem is létezett!]] hogyan zárult, hova vezetett. Szeretnénk egyértelművé tenni most is, hogy nem fogjuk hagyni [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] hogy azt a széles körű összefogást és társadalmi egyetértést, amelyet nemzetünk összetartozása ügyében kialakítottunk, felelőtlen módon bárki veszélyeztesse. Az elmúlt ülésszakban, illetve az elmúlt évben több olyan rendeletet, határozatot fogadtunk el, amely a magyarság összetartozását erősítette meg, ilyen volt a székely-magyar összefogás vagy összetartozásnak az országgyűlési határozata is, és ilyen a nemzeti összetartozás emlékévéről szóló határozat is. Egyetlenegy erő, a Gyurcsány-féle Demokratikus Koalíció szavazott erre nemmel. (Dr. Vadai Ágnes közbeszól.) Az öt nemmel szavazó képviselő, amellett, hogy 166-an a jelenlévők közül igennel szavaztunk [[Dr. Vadai Ágnes: Én nem voltam itt, de vegyen engem is hozzá!]] Arató Gergely, Gréczy Zsolt, dr. László Imre, Oláh Lajos, Varju László [[Dr. Vadai Ágnes: Mindenki! Mindenki! Mindenkit vegyen hozzá!]] , Bősz Anett pedig tartózkodott. Tisztelt Képviselőtársaim! Ők azok, akik az egységes magyar nemzet ellen szavaztak. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Nem voltam itt, de mondjon engem is!]]
A mai utolsó napirend előtti felszólalásra Böröcz László képviselő úr jelentkezett, a Fidesz részéről. Megadom a szót. [[10.10]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt kilenc évben az egyik legfontosabb célitűzésünk, hogy úgy tudjuk növekedési pályára állítani Magyarországot, hogy közben minden társadalmi réteg jóléte és önbecsülése is emelkedjen. Ezzel párhuzamosan pedig kiemelt célunk, hogy a gyermekeket vállaló családokat anyagilag is egyre nagyobb mértékben támogassuk és elismerjük. A magyar emberek megfeszített munkájának és a kormány következetes és átgondolt gazdaságpolitikájának köszönhetően a jövő évi költségvetés a családok költségvetése.A 2020-as költségvetési évben a családok támogatása nő a legnagyobb mértékben, több mint 10 százalékkal az előző évhez képest. Az a célunk, hogy Magyarország családbarát hely legyen, mert számunkra a gyermek az első. A kormány 2010 óta megduplázta a családtámogatásra fordított összeget, mely Európában nálunk a legmagasabb. Számszerűen ez azt jelenti, hogy a jövő évi büdzsében több mint 2200 milliárd forint áll rendelkezésre a családok támogatására. A kormány által előterjesztett 2020-as költségvetés fókuszában a családvédelmi akcióterv végrehajtása áll. Jövőre minden kiemelt terület minden eddiginél több forrással gazdálkodhat majd. 2020-ban a családok támogatására 224 milliárd forint, az oktatásra 48 milliárd forint, az egészségügyre 184 milliárd forint, a nyugdíjakra 136 milliárd forint, az állami szférában dolgozók bérére 238 milliárd forint, a védelmi és rendvédelmi kiadásokra pedig 174 milliárd forinttal jut magasabb összeg. Annak érdekében, hogy minél több és eredményesebb kutatás valósuljon meg, 32 milliárd forint többletforrás garantálja a kutatás-fejlesztés támogatását 2020-ban. A legutóbbi negyedéves adatok szerint Magyarország GDP-je 5,2 százalékkal, rekordszinten nőtt. A gazdasági növekedés stabil lábakon áll. Összességében idén is 4 százalék fölötti növekedés várható. Tovább csökken az államadósság, az államháztartási hiány pedig 2 százalék alatt lesz idén is. A 2020-as költségvetés a családok támogatása mellett az eddig elért gazdasági eredmények megvédéséről és az adócsökkentésekről is szól. A kormányzat most is [[Zaj. Az elnök csenget.]] a kétszer kettő logikájával nyújtotta be a tervezetet. Csökkenteni akarjuk az adókat, az államadósságot, növelni a béreket, a beruházásokat, a munkahelyek számát, és a teljes foglalkoztatottságra törekszünk. Jövőre a dinamikus 4 százalékos növekedés mellett mérsékelt, 2,8 százalékos inflációval, minden korábbinál alacsonyabb, 1 százalékos hiánycéllal számolunk. A külső kockázatok kivédésére és kezelésére a GDP 1 százalékát kitevő biztonsági tartalékot tartalmaz a javaslat. Óriási előrelépés, hogy a 2010-es kormányváltáskor megöröklött 83 százalékos GDP-arányos államadósságot jövőre 66 százalékra csökkenthetjük. A 2020-as költségvetés nullszaldós működési költségvetés, vagyis a közszolgáltatások költségét az állam továbbra is a működési bevételeiből finanszírozza. A családok támogatására, a családvédelmi akcióterv végrehajtására 2020-ban 2228 milliárd forintot tervezünk, és 500 milliárd forint szolgálja a gazdaságvédelmi akcióterv keretében a vállalkozások növekedésének ösztönzését. Júliustól tovább csökkennek a munkát terhelő adók, a szociális hozzájárulási adó 2 százalékponttal 17,5 százalékra csökken ez már 2019-ben 150 milliárd forintot hagy a vállalkozásoknál , januártól pedig 1 százalékponttal 12 százalékra csökken a kisvállalati adó, a kiva. Ez több mint 40 ezer magyar kisvállalkozásnak segít, évente 5 milliárd forintot hagy a zsebükben. Ezenkívül több adónem megszűnik, és egyszerűsítjük az adórendszert, a vállalkozások beruházásainak ösztönzésére pedig növeljük a fejlesztési adókedvezményt. Az egészségügyben újabb többlépcsős bérfejlesztés lesz. Rendelkezésre áll a forrás a rendvédelmi, a bölcsődékben és kormányzati igazgatásban dolgozók anyagi elismerésére is. 2010 és 2018 között a nyugdíjak közel 30 százalékkal nőttek, a vásárlóerejük pedig több mint 10 százalékkal javult. Jövőre az inflációkövető nyugdíjemelésen túl a nyugdíjasok számíthatnak a nyugdíjprémiumra is. Magyarországon nemcsak egyre jobb élni, hanem még mindig az egyik legbiztonságosabb országnak számít, ezért a kormány jövőre is erőteljesen fellép az Európát fenyegető bevándorlással, az azzal járó terrorveszéllyel, illetve a közbiztonságot érintő hátrányos következményekkel szemben. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! A kormány által előterjesztett és az Országgyűlés által megvitatott 2020-as költségvetés fókuszában, ahogy ön is hangsúlyozta, a családvédelmi akcióterv végrehajtása áll. Kiemelt cél továbbá az is, hogy a magyar gazdaság eredményeit egy lassuló európai gazdasági környezetben is meg tudjuk tartani. Ezt szolgálja a gazdaságvédelmi akcióterv.Magyarország belső erőforrásait és erőteljes bővülési képességét alapul véve és szem előtt tartva a nemzetközi környezetből fakadó kihívásokat, a 2020as költségvetés, nem elég hangsúlyozni, dinamikus, 4 százalékos GDP-bővüléssel [[Zaj. Az elnök csenget.]] számol, ami az Európai Unióban is kiemelkedő teljesítménynek számít. Mérsékelt, 2,8 százalékos inflációval és minden korábbinál alacsonyabb, 1 százalékos GDP-arányos hiánycéllal, valamint az ön által is említett 1 százalékos, a GDP 1 százalékát kitevő biztonsági tartalékkal számol. Ez a költségvetés tehát egyrészt a múlt eredményeire alapozva tervez, annak alapjait megtartva és azt tovább erősítve, bővülve határozza meg a célokat. Az első a családok védelme, a családok megerősítése, ezzel együtt a gazdaság megerősítése és a biztonság fenntartása. De nagyon fontos az is, hogy az eladósodási fordulatot, ami 2013-ban következett be, 2020-ban is tovább tudjuk folytatni. Összességében a családok védelmére, támogatására mintegy 2228 milliárd forint fog rendelkezésre állni a következő évben. A gazdaságvédelmi akcióterv célkitűzéseit 500 milliárd fogja szolgálni, ami a vállalkozások növekedésének az ösztönzését és a hitellehetőségeik bővülését fogja elsősorban majd támogatni. Tovább folytatódik az adórendszer egyszerűsítése és az adónemek további csökkentése. Nagyon fontos, hogy az országunk biztonságát megtartsuk, hiszen ezzel a turizmusnak adunk csábítási lehetőséget, erősítjük a turizmus ágazatát. A részletekbe belemenve, 2020-tól a családvédelmi akcióterv összes intézkedése, amelyre jelentős forrás jut az említettek szerint, a következő: a babaváró támogatás, a CSOK kedvezményes hitelének bővítése, a többgyermekesek jelzáloghitelének átvállalása, autóvásárlási program, bölcsődefejlesztés és -építkezés, nagyszülői gyed és a négygyermekes anyák személyijövedelemadó-mentessége. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A gazdaságvédelmi akcióterv elemei közül kiemelkedik a szociális hozzájárulási adó kulcsának 2 százalékos emelése. Kiemelkedik a kisvállalkozások támogatása szempontjából a kisvállalati adó, az úgynevezett kiva kulcsának 1 százalékos, 12 százalékra való csökkentése. Nagyon fontos, hogy folytatódik az adórendszer egyszerűsítése, adónemek szűnnek meg, adók kerülnek összevonásra. Megszűnik a 100 millió forint éves árbevétel feletti vállalkozások adóelőleg-feltöltési kötelezettsége a társasági adó, az innovációs járulék és az energiaellátók jövedelemadója tekintetében. Felfüggesztésre kerül a reklámadó. 18 százalékról 5 százalékra mérséklődik a kereskedelmiszálláshely-szolgáltatások áfakulcsa. A preferált kistelepüléseken 2020. január 1-jétől áfa-visszatérítési támogatás vehető igénybe 5 millió forint összeghatárig, lakóingatlan építése mellett már bővítésre és felújításra is fel lehet majd használni. Jelentős tételekkel lehet folytatni a sort, azonban összegezve megállapítható, hogy Magyarország belső növekedési motorjai stabilak, a gazdaság bővülési potenciáljára a külső környezet változása jelenthet csak kockázatot. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] A külső kockázatokra felkészülve szintén biztonsági tartalékot tartalmaz a költségvetés. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[10.20]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk, most határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, foglalják el a helyüket, és ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben.Tisztelt Ház! Mindannyiunk nevében nagy tisztelettel köszöntöm a NATO-csatlakozási okirat magyar törvényhozási ratifikációja alkalmából Magyarországra érkezett Talat Xhaferi urat, az Észak-macedón Köztársaság parlamentjének elnökét és delegációját. Soron következik az Észak-macedón Köztársaságnak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/5886. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/5886. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 153 igen szavazattal egyhangúlag elfogadta a törvényjavaslatot. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Magyarország mindig is következetes támogatója volt a nyugat-balkáni országok euroatlanti integrációs törekvéseinek. A NATO „nyitott ajtók” politikája és a nyugat-balkáni országok köztük Észak-Macedónia számára nyújtott hiteles euroatlanti integrációs perspektíva a NATO-szövetségesek biztonságának is elengedhetetlen összetevője. Észak-Macedónia NATO-csatlakozása mind a szövetség, mind a régió számára sikertörténet, és mindez nem lett volna lehetséges a macedón, illetve a görög kormányok bátorsága, kollektív erőfeszítései és elkötelezettsége nélkül. Észak-Macedóniát a NATO-műveletekhez történő hozzájárulása, illetve az illegális migráció megállításában betöltött szerepe a biztonság garantálójává tette. Bízunk abban, hogy a csatlakozási jegyzőkönyv gyors és teljes körű tagállami ratifikálásával az Észak-macedón Köztársaság mielőbb a szövetség teljes jogú tagjává válik. Engedjék meg, hogy az Országgyűlés nevében gratuláljak országuk sikeréhez, és a ratifikációs folyamat további menetéhez is sok sikert kívánjak. Tisztelt Ház! Soron következik a Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság kormánya között a két ország közös államhatárán, Drégelypalánk és Ipolyhídvég települések közötti közúti Ipoly-híd és a kapcsolódó létesítmények megépítéséről szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/6450. számú törvényjavaslat zárószavazása. Az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6450. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a törvényjavaslatot 154 egyhangú igen szavazattal elfogadta. Soron következik „A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2017. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében” címmel benyújtott beszámoló elfogadásáról szóló H/3607. számú határozati javaslat zárószavazása. Az előterjesztéshez összegző módosító javaslat szintén nem érkezett, így a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae a H/3607. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház a határozati javaslatot 151 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes vagyongazdálkodást érintő rendelkezésekről, valamint a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokkal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/6352. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6352/5. számon, összegző jelentését pedig T/6352/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/6352/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 115 igen szavazattal, 17 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6352/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház az egységes javaslatot 114 igen szavazattal, 20 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes közszolgálati tárgyú törvények módosításáról szóló T/6353. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6353/6. számon, összegző jelentését pedig T/6353/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/6353/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az összegző módosító javaslatot a Ház 115 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés elfogadta az összegző módosító javaslatot, elhagyásra kerültek a benyújtott törvényjavaslat minősített többséget igénylő részei, ezért a zárószavazás során az egyszerű többség szabályai szerint döntünk. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae a T/6353/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház az egységes javaslatot 115 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény módosításáról szóló T/6597. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot házszabálytól eltéréssel tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/6597/3. számon, összegző jelentését pedig T/6597/4. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/6597/3. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az összegző módosító javaslatot a Ház 156 igen szavazattal, 1 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik, amelynek során a törvényjavaslatnak az összegző módosító javaslattal módosított szövegéről döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/6597. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház a módosult törvényjavaslatot 156 igen szavazattal, 1 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. [[Számos képviselő távozik az ülésteremből. Rövid szünet.]] [[10.30]] [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Ház! Soron következik a személy- és vagyonvédelmi, valamint magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény módosításáról szóló törvényjavaslat általános vitája a lezárásig. A Gulyás Gergely, Kocsis Máté, Nyitrai Zsolt és Halász János fideszes, valamint Nacsa Lőrinc KDNP-s képviselőtársaink által benyújtott előterjesztés T/6552. számon a Ház informatikai hálózatán elérhető.Elsőnek megadom a szót Halász János úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ez a törvényjavaslat elsősorban a zenei fesztiválok biztonságáról szól. Úgy látjuk, hogy a biztonságot erősíteni kell, ehhez pedig új, szigorúbb ellenőrzési, azonosítási rendszerek szükségesek. Kizárólagos célunk a rendezvényekre látogatók személyi biztonságának garantálása, a bűncselekmények, kiemelten a terrorcselekmények hatékony megelőzése, illetve felderítésének elősegítése, továbbá a körözött személyek azonosítása és elfogása. Hazánkban a belépőjeggyel látogatható élőzenei tömegrendezvényeket számos esetben nagy kiterjedésű, szabadtéri helyszíneken rendezik. Ezek, ellentétben például egy repülőtérrel, versenypályával vagy stadionnal, folyamatos őrzés-védelem alatt nem állnak, és előzetes teljes körű átvizsgálásuk sem valósítható meg. A belépőjegy ellenében látogatható, zeneszolgáltatást fő szolgáltatásként nyújtó tömegrendezvényekre belépő természetes személyek személyi biztonságának biztosítása az elsődleges. A bűncselekmények, kiemelten a terrorcselekmények hatékony megelőzésének, illetve felderítésének elősegítése érdekében indokolt, hogy a meghatározott feltételeknek megfelelő tömegrendezvények szervezői a látogatók meghatározott adatait a tömegrendezvényre való belépést megelőzően rögzítsék. Fesztivál-nagyhatalom vagyunk, ezek a magyar rendezvények itthon és nemzetközileg is népszerűek, sikeresek, színvonalasak, elfogadottak. Az ilyen tömegrendezvényeken az aktív fizikai biztonsági intézkedések mellett a rendezvényeken részt vevő személyek beazonosítása hatékonyan segíthetné elő a súlyos, a látogatók életét vagy egészségét veszélyeztető bűncselekmények megelőzését vagy azok bekövetkezése esetén az azokkal szembeni megfelelő intézkedések alkalmazását és a következmények kezelését. A jogszabály arra kötelezné a szervezőket, hogy rögzítsék a 25 ezer főnél nagyobb, belépőjegyváltáshoz kötött zenei rendezvényeken részt vevők személyes adatait. Ilyen adat a családi és utónév, az állampolgárság, a születési idő, a nem, a személyi okmányt kiállító állam és a fotó. Biztonsági kockázatként értelmezhető, ha nem állnak rendelkezésre ezek az információk. Szigorú adatvédelmi szabályok mellett akarjuk garantálni a rendezvények biztonságát. A szervezők 90 napig tárolhatják az adatokat, utána meg kell semmisíteni azokat. Komolytalan felvetés az, hogy az államhoz vagy a politikai pártokhoz kerülhetnek ezek az adatok [[Arató Gergely: Persze!]] , hiszen eddig is ezek a fesztiválok különböző adatokat kezeltek, hiszen a belépőjegyek vásárlásakor ez mind megvalósult, és most is a fesztiválszervezőkkel összhangban került benyújtásra ez az anyag. Itt ezeket az adatokat a hatóságok kaphatják meg például nyomozás során, vagy büntetőeljárás érdekében férhetnek hozzá azokhoz, de csak írásbeli kérésre. Ezen szervezetek közé tartozik a rendőrség, a TEK, a NAV, az ügyészség és a bíróság. Tehát mi arra figyelünk, hogy a biztonságot erősítsük. Úgy látjuk, hogy erősíteni kell a biztonságot, ehhez pedig szükség van ezekre a szigorúbb, új ellenőrzési, azonosítási rendszerekre, melyeknek kizárólagos célja a rendezvényre látogatók személyi biztonságának garantálása. Kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot tárgyalja meg, majd pedig fogadja el. Nagyon szépen köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a kormány nevében Soltész Miklós államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előterjesztők előterjesztését a kormány támogatja, már csak azért is, mert fiataljaink védelmében meg kell tenni sajnos azt kell mondanom, hogy sajnos ezeket a lépéseket, meg kell tenni, hiszen valóban, ahogy ön is mondja, a személyi biztonság az első, a bűncselekmények megakadályozása, lehetőség szerint megelőzése az első, a kiemelt terrorcselekményekre való odafigyelés az első és kiemelt dolog. De ha mégis sajnos valami megtörténik, akkor nyilván ez az azonosításban biztos, hogy sokat segít a hatóságoknak. Tehát fiataljaink védelme, ez az elsőrendű szempont. És miután ön is mondta, hogy Magyarország valóban fesztiválország lett abban a tekintetben, hogy rengetegen járnak különböző fesztiválokra, nagyon fontos minden tizenéves, huszonéves és persze az idősebb korosztálynak is a védelme.Teljesen természetes, és köszönöm szépen, hogy erre külön figyelmet is fordítottak az előterjesztők, bár törvényi kötelezettségük is lesz majd mindazoknak, akik szervezők lesznek, miszerint az adatokat nem a kormánynak, nem politikai pártoknak, hanem természetesen a szervezőknek kell az adatvédelemnek megfelelően és a jogszabályoknak megfelelően tárolniuk, illetve egy idő után megsemmisíteniük. Én csak egy megjegyzést tennék. Amikor ön beszélt, képviselő úr, akkor Arató Gergely egyből bekiabálta, hogy „persze”. Biztos magukra gondoltak, hiszen a mostani ellenzéki roncsderbin halljuk azt, hogy úgy használnak fel adatokat, ami nem legális, legalábbis nem tűnik annak. Tehát én nem is értem ezeket a közbeszólásokat. Én bízom annyira a fesztiválszervezőkben és bízom annyira az országban tevékenykedő szervezőkben, akik nem Fidesz-, nem KDNP-, nem Jobbik-, nem tudom, nem MSZP-szervezők, hanem általában fesztiválszervezők, és biztos erre is oda fognak figyelni. Köszönöm szépen az előterjesztésüket. A kormány támogatja. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Nyitrai Zsolt. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[10.40]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Kikapcsolódás és biztonság erről szól az előttünk fekvő javaslat. A tömegrendezvényeken részt vevők biztonságának megfelelő szintű védelme és biztosítása kétségkívül korunk legnagyobb kihívásai közé tartozó feladat. Hazánk a 15. legbiztonságosabb ország a világon, és nekünk az a célunk, hogy ez így is maradjon, akár még javuljon. Tisztelt Országgyűlés! A látogatók szubjektív biztonságérzetének növeléséért és fizikai biztonságuk biztosításáért, így különösen a bűncselekmények, kiemelten a terrorcselekmények elleni küzdelem elősegítéséért és előmozdításáért a rendezvények szervezőinek Európa- és világszerte egyre komolyabb lépéseket kell tenniük. Erről szól ez a mai javaslat is. E küzdelemben egyre aktívabb szerepet vállalnak a jogalkotók is azzal, hogy különféle jogi előírások útján e rendezvények szervezőire vonatkozóan olyan kötelezettségeket állapítanak meg, amelyek alkalmasak a látogató biztonságának megóvására és a bűncselekmények hatékony megelőzésére is. Erre biztatom most magunkat is. Tisztelt Ház! A különféle tömegrendezvények szervezőire vonatkozó jogi kötelezettségek Magyarország jogrendszerében sem ismeretlenek, elég csak a sportról szóló törvény azon előírásaira utalni, amelyek lehetővé teszik, hogy kiemelt biztonsági kockázatú, illetve általánosságban a fokozott biztonsági kockázatú sportrendezvények tekintetében a látogatók igen szigorú azonosítása is megtörténhessen. Szintén e körben említhető az úgynevezett zenés-táncos rendezvényekre alkotott, jelenleg is hatályos szabályozás, amely alapján az ilyen szórakoztató rendezvények csak külön engedély birtokában tarthatóak meg, amely engedély feltétele többek között az is, hogy a szervezők megfelelő biztonsági tervvel is rendelkezzenek. Jól látható tehát, hogy a jogalkotó Országgyűlés, illetve Magyarország Kormánya eddig is prioritásként kezelte, és jelenleg is prioritásként kezeli a látogatók biztonságának minél nagyobb fokú biztosítását, valamint az e rendezvényeken esetleg elkövetni szándékozott bűncselekmények sikeres megelőzését, továbbá az esetlegesen elkövetett bűncselekmények hatékony felderítését. Az előttünk fekvő törvényjavaslat e prioritásokat figyelembe véve a már hatályos szabályozások sorának bővítésére tesz javaslatot, kifejezetten a zeneszolgáltatást fő szolgáltatásként nyújtó, belépő ellenében látogatható tömegrendezvények látogatóinak azonosítását lehetővé tevő szabályozás megalkotásával. A törvényjavaslat alapján a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló törvény kiegészülne az e kritériumoknak megfelelő tömegrendezvények szervezőire vonatkozó rendelkezésekkel. Miről is szól a javaslat valójában? Az ilyen tömegrendezvények szervezői, feltéve, hogy a tervezett rendezvényre több mint 25 ezer darab jegyet kereskedelmi forgalomba bocsátottak, a tömegrendezvényre belépő természetes személyek személyi biztonságának biztosítása, a bűncselekmények, kiemelten a terrorcselekmények hatékony megelőzésének, illetve felderítésének elősegítése érdekében a látogatók meghatározott adatainak rögzítésére volnának kötelesek. Ezen adatkör csak a fenti célok eléréséhez legszükségesebb, így a látogató megfelelő azonosításához éppen elégséges adatokat ölelné fel, így a látogató okmánya alapján rögzítetten a látogató családi és utónevét, állampolgárságát, születési idejét, nemét, okmányát kiállító állam megnevezését, valamint a látogatónak az okmányról rögzített arcképmását is. A tömegrendezvény szervezője számára a szabályozás okmánymásolásra nem adna lehetőséget, ekként a személyes adatok védelmére vonatkozó előírások alapján az adattakarékosság elvére, különös tekintettel kizárólag az arcképmás esetében adna arra lehetőséget, hogy a látogató ezen személyes adatát az okmány e részének másolata útján rögzítse, minden más adat tekintetében kizárólag az adatnak az okmány alapján történő rögzítésére kerülhetne sor. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat által célzott adatrögzítésre fő szabály szerint a tömegrendezvény helyszínén kerülhetne sor. Figyelemmel ugyanakkor arra, hogy a javaslattal célzott tömegrendezvények jellemzően igen nagy számú látogatót vonzanak, a jogalkotónak a látogatók kényelmének biztosítása érdekében szükséges lehetőséget biztosítania a jeggyel már rendelkező látogatók adatainak előzetes rögzítésére is. A törvényjavaslat e körben arról rendelkezik, hogy az előzetes rögzítésre csak a tömegrendezvényre szóló jegyek forgalomba hozatalát követően, de legfeljebb a tömegrendezvény kezdetének időpontját megelőző 90 napon belül kerülhetne sor. Fontos kiemelni továbbá, hogy a törvényjavaslat az előzetes rögzítés lehetőségét nem teszi kötelezővé. Annak módját pedig, a technológiasemlegesség elvére is figyelemmel nem részletezi, az adatok rögzítésének technikai lebonyolítását ekként az adatkezelő mérlegelésére bízza. Az előterjesztői szándék tehát: ha a tömegrendezvény szervezője lehetőséget biztosít az előzetes rögzítésre, úgy arra a szervező által mérlegelt módon, így például személyes megjelenés útján vagy bármilyen más észszerű módon, például a szervező által létrehozott és adatvédelmi szempontból is megfelelő online felület útján is sor kerülhet. A törvényjavaslat kifejezetten erre az esetre nézve rögzíti azt is, hogy az előzetes rögzítés során megadott adatokat a tömegrendezvény helyszínén kizárólag az okmány bemutatása útján össze kell vetni a látogató okmányában szereplő adatokkal. Szintén a személyes adatok védelmére, különösen a célhoz kötöttség és korlátozott tárolhatóság elvére figyelemmel az előzetes rögzítés során megadott adatokat a tömegrendezvény befejezését követően akkor is haladéktalanul törölni kellene, ha a látogató a tömegrendezvény kezdetének időpontjától a tömegrendezvény befejezésének időpontjáig a tömegrendezvényre nem lépett be. Ekkor tehát a törvényjavaslat célja kizárólag az, hogy a tömegrendezvényre ténylegesen belépők adatai kerüljenek rögzítésre, minden más esetben, így ha a látogató a tömegrendezvény területére valamely okból végül nem lép be, az adatrögzítés kizárt volna, vagy a már fennálló adatkezelés céljának megszűnése okán az adatok haladéktalan törlését vonná maga után. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat az irányadó alkotmányossági követelményeknek maradéktalanul megfelelne, rendelkezik a személyes adatok megőrzésének idejéről is, illetve arról is, hogy az adatokhoz mely szervek férhetnének hozzá. Az adatokat a tömegrendezvény szervezőjének a tömegrendezvény befejezésétől számított 90 napig kellene megőriznie, illetve csak a törvényjavaslatban felsorolt bűnmegelőző és -üldöző szervek részére kerülhetnének továbbításra. Az adatkezelési idő a hatályos büntetőeljárási szabályokhoz, így az előkészítő eljárás lefolytatásához szükséges időtartamhoz, illetve az esetlegesen elrendelt titkos információgyűjtés időtartamához igazodik, a korlátozott tárolhatóság elvéből fakadóan ugyanakkor korlátlan adatmegőrzésre nem ad lehetőséget. Ez egy nagyon fontos garanciális szabály. Az adattovábbítás lehetséges körére vonatkozó rendelkezés továbbá: szintén a célhoz kötöttség elvéből fakadóan azt is egyértelművé teszi, hogy a tömegrendezvény szervezői semmilyen más, a jogalkotó által meghatározottól eltérő, sajátos célra, ekként profilalkotásra, közvetlen üzletszerzésre, kapcsolattartási célra ezen adatokat nem kezelhetik. A személyes adatok védelmére vonatkozó, az általános adatvédelmi rendeletben az adatkezelővel szemben támasztott követelményekkel összhangban e személyes adatok kezelését is oly módon kell végezni, hogy megfelelő technikai vagy szervezési intézkedések alkalmazásával biztosítva legyen a személyes adatok megfelelő biztonsága, ideértve az adatok jogosulatlan vagy jogellenes kezelésével, véletlen elvesztésével, megsemmisítésével vagy károsodásával szembeni védelmet is. E követelmények biztosításáért szintén az általános adatvédelmi rendeletnek megfelelően az adatkezelők felelősek, amelyeknek esetleges megsértéséért a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság szankciót is alkalmazhat az adatkezelővel szemben. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Összegezve tehát, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló törvényeknek a törvényjavaslat szerinti kiegészítését, ekként a látogatók azonosítását a tömegrendezvények látogatói biztonságának biztosítása, valamint a bűncselekmények, kiemelten a terrorcselekmények hatékony megelőzésének, illetve felderítésének elősegítése, valamint körözött személyek azonosítása és elfogása indokolja. Kikapcsolódás és biztonság ezt a célt szolgálja, ezt a célt kívánja elérni az előttünk fekvő javaslat. Arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a fenti célok elérése érdekében támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó. [[10.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Trócsányi László miniszter úr 2014-es és ’18-as miniszterjelölti meghallgatása során mindkét alkalommal hangsúlyosan fejezte ki azt, hogy rendkívül komoly figyelmet kell fordítani arra, hogy a kodifikációs jogi képzés szintjét emeljék, és minél hatékonyabb képzési rendszert alakítsanak ki, tekintettel arra, hogy maga is arra a meggyőződésre jutott, hogy a jogalkotás folyamatában meglehetősen nagy hiány van a benyújtott jogszabálytervezetek kodifikációs szintjét illetően. Azért hívom ezt ide, mert egyrészről miniszter úrnak a mai napig sem sikerült fejlesztenie ezt a szakterületet, másrészről ez a törvényjavaslat alapvetően mutatja be azt, hogy a kormányzat milyen módon képtelen még az országgyűlési képviselőkre is hatni hiszen jelen javaslatot több országgyűlési képviselő egyéni indítványként nyújtotta be annak érdekében, hogy a kodifikációs tevékenység némi javulást hozzon az Országgyűlés történetében. Ez a T/6552. számú javaslat a 2005. évi CXXXIII. törvény módosításáról szól, amely a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szól, tehát a törvény eredendően jogosítványokról szól, arról szól, hogy bizonyos szakterületen tevékenykedőknek milyen feltételrendszer van ahhoz, hogy azt a tevékenységet gyakorolják. Majd egyszer csak megérkezik ide egy törvénymódosító javaslat a zenefesztiválok mint tömegrendezvények személyi köreinek adatazonosítására, amely jogdogmatikai szempontból semmilyen módon nem illeszkedik ahhoz a területhez, amelynek a törvényébe módosításként ez a javaslat beérkezett. Ennyi erővel, már bocsássanak meg, de a gyülekezési törvényhez is, akár a Btk.-hoz vagy a Be.-hez és még számtalan jogszabályt mondhatnék egy fejezetrésszel hozzákapcsolhatták volna ezt az új szabályozást. A jogalkotási törvényben amelyet szintén a Fidesz hozott meg 2011-ben teljesen egyértelműen szerepel, hogy azonos életviszonyokat, azonos jogviszonyokat lehet egy jogszabályban akár létrehozni, akár módosítani, de hát, már bocsánatot kérek, a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenységnek ahhoz, hogy a fesztiválokon hogy azonosítsák a jelenlévők adatait, az égadta világon semmi köze nincs. Még szerencse, hogy ahogy látom, az előterjesztők… hát azért van köztük jogász. Ha tudott volna arról, hogy ő előterjesztő, és megnézte volna, hogy mit terjeszt elő, mondjuk, például Gulyás Gergely, akkor bizonyára sikított volna egyet, mert ez egyszerűen valami elképesztő. Már önmagában azért sem szabad megszavazni, mert egy ilyen kodifikációs silányságot senki nem fog támogatni. De beszéljünk a részletekről! Azt mondja ez a jogszabály, hogy a zeneszolgáltatást fő szolgáltatásként nyújtó tömegrendezvényekre szolgál, és 25 ezernél több látogató vonatkozásában kell alkalmazni. Ne tessenek haragudni, de ahol 15 ezren vannak jelen, ott nem fontos a terrorizmus megelőzése?! Vagy ahol 10 ezren?! Vagy ahol 5 ezren?! Ha ennyi ember látogat el egy ilyen rendezvényre, akkor egyáltalán nem biztos, hogy körözött bűnöző, terrorista vagy bármilyen módon a magyar jogszabályokat bármikor is megsértő vagy aktuálisan a rendezvényen megsértő ember van ott? Nagyon védjük a magyar társadalmat meg a fiatalokat ahogy Soltész államtitkár úr is mondta , annyira viszont nem védjük, hogy ha csak 15 ezren jelennek meg egy rendezvényen, akkor ugyanezt a szabályt alkalmazni kelljen. Hát, tessenek már gondolkodni! Még egyetlen fiatal élete is, ha veszélyben van, fontos. De miért pont 25 ezer? Megmondom önöknek őszintén, fogalmam nincs, hogy ezt a jogszabályjavaslatot miért terjesztették be, de hogy nagyon üzletszaga van, hogy valahol a háttérben valami üzleti terjeszkedés vagy megszerzés van, az szinte biztos. Akkor most idehívom a másik feltételt: jegy ellenében, tehát ellenszolgáltatás fejében vesznek részt a látogatók a rendezvényen. Ez az egyik aspektus. A másik aspektus mi? Az, hogy zeneszolgáltatás. Ne tessenek haragudni, de ezeken a szekták által létrehozott gyűléseken, ahol rengeteg honfitársunk van jelen most mindegy, hogy 25 ezren fölül vagy alul van a létszám , nem legalább olyan fontos, védendő érdek, hogy ott ne lehessenek büntetett előéletű vagy körözött személyek vagy akár terrorcselekményre alkalmas személyek? Vagy még egyet hadd mondjak önöknek: közpénzből az ország számtalan helyén folyamatosan ingyenes fesztiválok vannak. Ha egy 200 ezres városban ingyenes fesztivált szerveznek, hol van garancia arra, hogy a 200 ezres lélekszámú városban 25 ezren nem mennek el arra a rendezvényre? Tehát ha ingyenes, akkor lehet terrorista a csapatban, akkor lehet körözött bűnöző. Megjegyzem egyébként, egy ilyen adatazonosítás mellett nagy eséllyel körözött bűnözők nem fognak ellenérték fejében ellátogatni a rendezvényre, arra viszont sokkal nagyobb esély van, hogy ingyenes fesztiválokra ezek az emberek elmennek, ahol meg azért nem találjuk meg őket, mert ez a jogszabályjavaslat arra nincs kihatással. Hát, tessenek már gondolkodni! Ez olyan farizeus gondolkodásmód már megint! Legalább 25 ezer legyen, zeneszolgáltatás legyen, ellenérték mellett legyen. És a többi életviszonyban lévő, hasonló rendezvények biztonsága nem fontos? Tessenek már ezt végiggondolni, és tényleg nagyon kérem a javaslatot előterjesztőket, hogy vagy vonják vissza, vagy kezdjék el ezt nagyon átalakítani, mert ebből olyan javaslat lehetetlen, hogy legyen, amit egy ellenzéki párt meg tudna szavazni. Még egyet szeretnék kiemelni. Ott van a 2. § (5) bekezdése. Ebben az (5) bekezdésben van egy mondat, ami totálisan érthetetlen és értelmezhetetlen. Én nagyon remélem, hogy megint nem a Törvényalkotási bizottság elnökének kell átírni ezt a jogszabályt azért, hogy egyáltalán használható legyen, ami az utóbbi fél évben rendszeres, hogy 20-25 vagy 82 pontból álló, a Törvényalkotási bizottság által előterjesztett módosítása van a javaslatoknak, mert az előterjesztők, sokszor a minisztérium sem képes arra, hogy legalább minden szempontból alkalmas javaslatot terjesszen elő. Az van az (5) bekezdésben: ha az összevetés eredménye alapján az állapítható meg, hogy az előzetes rögzítés során megadott adatok nem egyeznek meg a látogató adataival, úgy e látogató tekintetében az (1) bekezdés szerinti kötelezettség kizárólag a tömegrendezvény helyszínén teljesíthető eddig még érthető a mondat, majd jön egy új tagmondat azzal, hogy e látogató a tömegrendezvényre való belépése esetén a tömegrendezvény szervezője az előzetes rögzítés során megadott adatokat haladéktalanul törli. A mondathalom második fele nem konvergál az első feléhez. Az egy mondat két része külön intézkedésről szól, csak valahogy összeszerkesztették egy mondatba, ami totálisan érthetetlenné tette. Úgyhogy tegye már meg az előterjesztő vagy valaki, aki erre jogosult, hogy ne a Törvényalkotási bizottságnak kelljen jogszabályt fogalmaznia! Azt mondja ez a jogszabályjavaslat, hogy 90 napig kezeli az adatokat az, akinek a birtokába jut az előzetes regisztráció alapján. Ezzel még nincs semmi probléma, mert ez gyakorlatilag az adatvédelmi jogszabállyal teljesen harmonizál. De aztán itt van egy nagyon csodálatos intézmény, ez a 2. § (6) bekezdése, ahol a) és e) pont között különböző, alapvetően bűnüldöző szerveket hív ide, amelyekre azt mondja, hogy írásos megkereséssel adja át a szervező ezeknek a szerveknek azokat a rögzített adatokat, amelyek arról szólnak, hogy kik jelentek meg ezeken a rendezvényeken. Most azt tényleg elképzeli valaki, hogy ez nem egy megbeszélt rendszer, hogy minden ilyen rendezvény után az a) és e) pont közötti valamelyik szervezet írásban ki fogja kérni ezeket az adatokat, át fogja a szervező adni, és ennek mi a jogkövetkezménye? Hogy nem lesz felelőssége a 90 napon belüli törlés, mert ha nincsenek nála az adatok, akkor elég nehezen törölheti. Tehát én csak azt szeretném mondani, hogy önöknek teljesen más ezzel a jogszabályjavaslattal a céljuk, sokkal egyszerűbb lenne megmondani, hogy mi a céljuk, mert hátha van benne nemes cél is, és például közösen tudnánk valami jó kis jogszabályt csinálni, vagy legalábbis, ha önállót nem, de tudnánk keresni olyat, aminek a jogdogmatikai rendszerébe bevezethető lenne. Azt elképzeli valaki, hogy a szervek az ilyen tömegrendezvények után, az ezen jogszabálynak megfelelő rendezvények után nem fogják automatikusan minden esetben kikérni azokat az adatokat, hogy kik voltak ott jelen? Ha a társadalom megtudja azt, hogy ilyen jellegű rögzítésre kerül az, hogy ő elment egy koncertre, megmondom önöknek, nem fog elmenni koncertre. [[11.00]] Tehát vannak emberek, akik azt mondják, hogy: álljon meg a menet, csak azért, mert elmegyek egy koncertre tisztességes emberként, az összes személyi adatomat rögzítik és elküldik a)-e) pont között valamelyik bűnüldöző szervhez, amelyik, isten tudja, meddig fogja őrizni ezeket az adatokat, hiszen fogja, kamuból elrendel egy nyomozást, a nyomozást akárhány évig fenntarthatja különböző hosszabbításokkal, különböző indokokból, és tulajdonképpen a mi országunk egy nagy zenei fesztiválra látogató emberek adatainak rögzített közege lesz. Szóval, az egész annyira faramuci! Azt gondolom, sokkal egyszerűbb lenne, ha megmondanák, hogy valóban mi a cél. Azt mondja, és itt Nyitrai képviselőtársam még fokozottan fel is hívta a figyelmet arra, hogy a szervező maga találhatja ki, hogy az előzetes adatrögzítést milyen technikával valósítja meg. Igen, de én csak azt szeretném mondani, hogy viszont a jogszabály azt is előírja, hogy neki az előzetes adatrögzítés után a látogató személyi adatával azt össze kell vetni. Ha a szervező nem a legmagasabb szintű technikai eszközrendszerrel oldja meg az előzetes regisztrációt… egyébként meg 25 ezer fő fölötti előzetes bejelentkezés és regisztráció olyan komoly számítástechnikai kapacitást igényel, ami óriási többletköltséget és többletszervezést ró a fesztiválok szervezőire. De ami hangsúlyozottan fontos ebben a kérdésben: amikor odamegy a fesztiválra látogató, akkor őt igazoltatni kell, hiszen csak úgy tudja meg a szervező, hogy az előzetesen regisztráló személy vagy valaki más érkezett az eseményre. Ezt pedig nem lehet másként megtenni, mint egy személyes igazoltatással. Elgondolta azt valaki, hogy ha több mint 25 ezer ember megy egy rendezvényre, és mindenkitől el kell kérni a személyi igazolványt és összevetni a valamilyen technikai eszközben előzetesen rögzítettel, akkor az mennyi idő? [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Tehát egy este hétkor kezdődő koncertre valószínűleg délre kell hívni az embereket érkezni, mert körülbelül akkor a rendezvény kezdetére mindenkit be lehet azonosítani, sőt, ha valaki nem az, a jegy birtokosa, mint aki előzetesen regisztrált, akkor ott, a helyszínen kell elintézni a regisztrációját. Végiggondolta azt valaki, hogy ez milyen technikai és milyen időbeli szükséglettel jár? Én csak arra szeretném felhívni a figyelmüket, hogy szerintem, ha ezt megszavazzuk, akkor a következő ülésszakon már itt lesz a módosító javaslata, mert vélhetően a szervezők részéről érkeznek majd a kifogások, hogy fizikailag nem tudják végrehajtani azt, ami ebben a javaslatban elvárt. De hangsúlyozom, a legfontosabb problémája ennek az, hogy ha már védjük, miért csak 25 ezer, miért csak zenei fesztivál, miért csak ellenérték mellett, és hogy tulajdonképpen mi ennek a javaslatnak a valódi célja. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a Jobbik és az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés napirendjén lévő, a személy- és vagyonvédelmi, valamint magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXVIII. törvény módosításáról szóló T/6552. számú törvényjavaslat szerint a belépőjegy ellenében látogatható zeneszolgáltatást fő szolgáltatásként nyújtó tömegrendezvény szervezője a tömegrendezvényre belépő természetes személyek személyi biztonságának biztosítása, valamint a bűncselekmények, kiemelten terrorcselekmények hatékony megelőzésének, illetve felderítésének elősegítése érdekében köteles volna a tömegrendezvényre belépésre jogosító jegy ellenében belépni szándékozó látogató meghatározott személyes adatait rögzíteni. Mindez akkor lenne kötelező, ha a belépésre jogosító, forgalomba hozott jegyek száma meghaladná a 25 ezer darabot. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A javaslat kizárólag a tömegrendezvényre ténylegesen belépők meghatározott személyes adatainak kezelésére kötelezné a tömegrendezvény szervezőjét, amely adatokat a tömegrendezvény befejezésének időpontjától számított 90 napon belül törölnie kellene. Utalni szeretnék arra, hogy a sportrendezvények tekintetében a sportról szóló 2004. évi I. törvény már jelenleg is lehetővé teszi, továbbá labdarúgás tekintetében a kiemelt biztonsági kockázatú, illetve általánosságban a fokozott biztonsági kockázatú sportrendezvények tekintetében a törvény kötelezővé teszi az e javaslatnál bizonyos esetekben szigorúbb, széles körű biometrikus adatok kezelésével is járó olyan beléptetőrendszer alkalmazását, amelynek elsődleges oka és célja a nézőtéri erőszak visszaszorítása. A zeneszolgáltatást nyújtó tömegrendezvények jelenleg nem tudják garantálni a résztvevők biztonságát, hiszen korlátozás nélkül bárki részt vehet ezeken a rendezvényeken, ezért mindenképp indokolt bizonyos biztonsági intézkedések bevezetése, jelen esetben konkrétan a rendezvényen részt vevők bizonyos személyes adatainak rögzítése, természetesen az adatvédelemre vonatkozó szabályok betartása mellett. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Jelen intézkedési javaslatok tehát szükségesek és egyben arányosak is. A rendezvényeken részt vevő személyek beazonosítása a jövőben hatékonyan segítené elő a súlyos, a látogatók életét vagy egészségét veszélyeztető bűncselekmények megelőzését, vagy ha azok sajnálatos módon bekövetkeztek, akkor az elkövetőkkel szembeni megfelelő intézkedések alkalmazását és maguknak az elkövetőknek a felderítését. Az elmondottakra tekintettel a KDNP parlamenti frakciója támogatja a törvényjavaslat elfogadását. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Aki az elmúlt, mondjuk, húsz percet hallgatta itt a Házban, az igencsak megdöbbenhetett, hogy vajon a két előttem szóló ugyanarról a jogszabályról beszél-e. És milyen érdekes a közéletünk, hogy ennyire eltérő nézőpontból ennyire eltérő megállapításokat lehet tenni ennek a jogszabálytervezetnek a kapcsán.Talán nem meglepő, hogy én egyébként Varga-Damm Andreával értek egyet, az ő álláspontját osztom, mi magunk is hasonló következtetésekre jutottunk. Nagyon sok kérdőjel fogalmazódott meg bennünk a jogszabály kapcsán. Én az őáltala elmondottakat nem akarom ismételgetni, de nyilván egy részét meg fogom említeni, illetve néhány egyéb aggályt is mondanék. Mi úgy látjuk, hogy ez a jogszabály az egyedi jogalkotásnak egy újabb példája, nem kell ezt szépíteni. Nagyon sokféle, „kivéve a gyevi bírót” esete volt már, és nyilván az ilyen típusú jogalkotást nem igazán lehet támogatni. Az jó, ha a jogalkotás reagál, gyorsan és hatékonyan reagál a társadalmi folyamatokra, de én úgy látom, hogy nagyon sokszor az üzleti életben tapasztalt jelenségekre reagál a jogalkotás, pláne az ilyen konstrukciók, amikor egyéni képviselői indítvány formájában, hipp-hopp, behoznak valamit. Egészen véletlenül, nem is olyan régen volt egy hír, hogy a NAIH, a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság 30 millió forintra megbírságolta a Sziget Zrt.-t, amiért a hatóság szerint a fesztiválszervező cég jogosulatlan adatgyűjtést folytatott. Ez után a hír után nem sokkal találkozhattunk ezzel a javaslattal. Tulajdonképpen az ominózus cég nyilvánosságban található nyilatkozatai alapján is lehetett érezni, hogy egyfajta lobbitevékenység itt elindul a büntetés kapcsán, a helyzet rendezése, a cég számára is kedvező rendezése érdekében, mindenféle egyeztetés nélkül. Mert ennek a technikának az a lényege, hogy ha kormány-előterjesztés lenne, akkor egy olyan társadalmi egyeztetés előzné meg az elfogadását, amit hatástanulmányok hogy használjak egy ilyen szót, bár nem tudom, mennyi értelme van még ezt használni ilyen helyzetekben most nem előznek meg. Hiszen csak egyszerűen az asztalunkra kerül ez a javaslat, és hipp-hopp, áterőltetik azt az Országgyűlésen. Volt itt egyébként észrevétel annak kapcsán is, hogy csak azért, mert elmegy valaki egy koncertre, miért kell neki ilyen típusú személyes adatait megadni, ilyen sokáig miért kell annak a koncertnek a szervezőjének ezeket az adatokat kezelni, mi szükség erre egyáltalán. [[11.10]] Ebben Vejkey képviselőtársam pozitív példaként hozta föl például a labdarúgás területén lévő folyamatokat. Az sincs rendben, ahogy azt a jogszabályt elfogadták anno! Megjegyzem, annak az élethez sem sok köze volt, és azt meg látjuk, hogy milyen siralmasan hatott például az NB I-es labdarúgó-mérkőzések látogatottsági adataira. Ott is általánossá tették ezt a fajta regisztrációt, majd folyamatosan hátráltak belőle, mert egyébként semmi köze nem volt ennek a jogszabálynak a valósághoz, és most már valóban csak a kiemelt kockázatú mérkőzéseken van ez a fajta regisztráció, az meg egyébként nagyon a kisebb része az összes első osztályú labdarúgó-mérkőzésnek. Tehát azért, mert korábban egyszer az élettel, a gyakorlattal teljesen összeegyeztethetetlen lépést tettek az élet más területén, ez még semmiképpen nem indokolja azt, hogy a koncerteken is legitimizálni kell egy ilyen típusú tortúrát. De azért összeszedtünk néhány konkrét aggályt, amit, ha már ez az előterjesztés itt van, akkor azért meg kell kérdeznünk, mert nem igazán értjük, hogy mi az indoka ennek. Tehát miért pont 25 ezer vagy annál nagyobb létszámú rendezvényekre kell alkalmazni ezt a fajta adatgyűjtési rendszert a tervezet szerint? Ki és mikor dönti el, hogy egy rendezvény eléri vagy meghaladja ezt a 25 ezer fős résztvevői kört? Vonatkozike ez a történet például a VIP és hiper VIP vendégekre is, mondjuk, adott esetben a kormányzatnak szánt ingyenes jegyek felhasználóira? Az ő adatukat is be fogjáke gyűjteni, kezelike majd ezeken az ominózus rendezvényeken? Miért van szükség egy jegyvásárláshoz, illetve egy fesztiválon való részvételhez ezeknek a személyes adatoknak a begyűjtésére egyáltalán? Tehát az alapkérdésre lenne érdemes választ kapnunk, merthogy a kormányzati álláspontokból, a kormánypárti szónokok álláspontjából ez azért nem derült ki. A 14. életévet be nem töltött személyektől mi indokolja az adatok ilyen formájú beszerzését, tárolását, és például az adatok megosztását, mondjuk, az adóhatósággal? Tehát nem igazán érthető ez a kérdés. Milyen garanciát biztosít a törvénymódosítás arra nézve, hogy az így beszerzett adatok nem kerülnek összekapcsolásra más központosított állami adatbázisokkal? Ki és mikor dönti el, hogy az adatok felhasználása mikor jogszerű és mikor nem? Miért van szükség a rendezvényt követően 90 napig a beszerzett adatok kezelésére, tárolására? Erre sem hallottunk egyértelmű választ. Miért van szükség arra, hogy a begyűjtött adatokat ilyen széles körben ismerhessék meg az állami nyomozó hatóságok? Erre utaltam már korábban, hogy egyéni képviselői indítványként jön be ez a javaslat, de külön bája ennek a történetnek, hogy itt az egyik indítványozó Gulyás Gergely, aki a Miniszterelnökséget vezető miniszter, tehát minden további nélkül lehetett volna akkor ezek szerint kormány-előterjesztés, illetve Kocsis Máté frakcióvezető. Az a gyanúm, hogy az az ok, hogy ne legyen egyeztetés a történetben. Cáfolják meg, ha nem így van! Ha már itt van ez az előterjesztés, ami nyilvánvalóan elhangzott itt ellenzéki képviselőtársaimtól is, hogy nem támogatható, a részünkről sem támogatható, de ha már itt van, miért nem ismerhetik meg az itt begyűjtött adatokat az európai és nemzetközi nyomozó hatóságok, például egy-egy nemzetközi körözéshez kapcsolódóan? Tehát ha egyáltalán szükség van erre az előterjesztésre, akkor ez miért nincs így? csak ennyire vonatkozik a kérdés. Illetve miért nem vezetik be ezt a rendszert minden olyan rendezvényen, ha már ezt előterjesztették, ahol jegyvásárláshoz kötött a részvétel? Számos ilyen eseményt lehetne továbbá mondani. Ha megállnának azok az indokok, amiket önök itt mondanak, akkor valószínűleg ez is indokolt lehetne. Tehát összefoglalva még egyszer, és nem ismételgetve az előttem szóló ellenzéki képviselőtársam által elmondottakat, ez így, ebben a formában nem támogatható a részünkről. Nyilvánvalóan a kivételező, egyedi jogalkotás egy ékes példája. Nem először látunk itt az Országgyűlésben ilyet, be kéne ezt már fejezni. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Ez a törvényjavaslat leginkább arról árulkodik, hogy vannak olyan dolgok, amiket a modern világból a Fidesz és a kormánytöbbség nemigen ért. Úgy tűnik, hogy a klímaváltozás mellett idetartozik az adatvédelem is. Ez a javaslat sok szempontból egyfajta jogállami állatorvosi ló, ami magán viseli az önök törvényhozási és igazgatási felfogásának sok-sok szimptómáját, betegségtünetét. Hadd említsek ezek közül néhányat!Az első ezek közül az, hogy önök még mindig abban a világban élnek, erről szólt az összes kormánypárti hozzászólás, hogy minél több adatot gyűjtünk be, annál jobb, annál nagyobb lesz a biztonság. Itt elmondta Nyitrai képviselő úr, hogy ez a történet arról szól, hogy itt hogyan lehet a biztonságos szórakozást biztosítani. Azt kell önöknek mondanom, hogy nemcsak adatvédelmi, de rendészeti, terrorelhárítási szempontból sem igaz az, hogy az adatok korlátozás nélkül és ész nélkül való tömeges gyűjtése nagymértékben elősegítené a biztonságot. Érdemes emlékeztetni arra, hogy ezek a fajta adatgyűjtő rendszerek minden komolyabb terrorcselekmény előtt csődöt mondanak, nem véletlenül. Egyszerűen az a helyzet, hogy amikor ilyen nagy mennyiségű adat keletkezik, akkor ennek a feldolgozása, a felhasználása egyszerűen nem oldható meg megfelelő eszközökkel. Nem ez visz előre egyébként, hanem egy célzott és természetesen megfelelő jogi garanciákkal védett adatgyűjtés. Hogy működik most ez a modell például az önök törvényjavaslatában? Arról van szó, hogy mindenkitől összegyűjtünk minden adatot, és aztán a rendőrség majd kikéri annak az adatát, akinek szeretné. Hogy is lesz ez? Majd tényleg úgy lesz, hogy jönnek a terroristák szépen a saját útlevelükkel, amit köröznek, majd bejelentkeznek? A határon gond nélkül átjönnek, ott önök nem állítják meg őket ezek szerint, a titkosszolgálat nem szűri ki őket. [[Soltész Miklós: Megállítsuk?]] De majd bekerülnek az adatbázisba, és akkor majd a Szigetnek vagy egy másik cégnek az adatbázisából a TEK majd ki fogja kérni, mert meg fogja álmodni, hogy ők benne vannak ebben az adatbázisban, nyilván saját névvel, címmel, saját útlevéllel, hiszen az a rendkívül fontos biztonsági rendszer, amit itt kiépítenek, ezt majd ki fogja szűrni. Ez nyilvánvalóan nevetséges, és ezt nemcsak én mondom, hanem sokkal udvariasabb szavakkal ezt mondta az Adatvédelmi Hatóság is, amikor kifogásolta azt a gyakorlatot, amit ezek a fesztiválok eddig folytattak, és megállapította azt, hogy ez a fajta adatgyűjtés nem felel meg a célhoz kötöttség elvének. Nem sikerült bebizonyítani az adatkezelőnek azt, hogy valóban a biztonságot, valóban a terrorelhárítást segíti elő ezeknek az adatoknak a korlátozás nélküli vagy lényegében korlátozás nélkül való gyűjtése. Van itt egy másik probléma is, szintén adatvédelmi probléma vagy jogszabályi probléma. Miről is van szó? Arról van szó, hogy a NAIH lefolytatott egy vizsgálatot, megállapította, hogy az adatkezelési gyakorlat nem felel meg sem a hazai adatvédelmi jogszabályoknak, sem pedig az úgynevezett legendás GDPR-nak, az uniós adatvédelmi elveknek. S miközben egy vállalkozást, mondjuk, egy kisvállalkozót a GDPR alapján megbüntetnek, számonkérnek, hogyha nem tartja be ezeket a szabályokat, önök most azt a megoldást választják, hogy semmi probléma, ha valami illegális és nem felel meg a GDPR-nak, akkor majd megváltoztatjuk a törvényt, és evvel megoldjuk a problémát. Tehát hogyha valami sérti a személyiségi jogokat, semmi probléma, majd törvénybe írjuk, hogy meg lehet sérteni a személyiségi jogokat. Na, ez az, ami nem megy! Ez az, ami nem megy jogi értelemben sem, mert az önök zseniális törvényei, hála istennek, nem írják felül az Európai Unió jogszabályait, a GDPR, amíg önök ki nem viszik ezt az országot az Unióból, addig érvényes lesz Magyarországon. Ennek következtében, ha önök nem is, de az Európai Unió továbbra is védeni fogja a magyar polgárok, köztük a fesztiválra járók jogait. Azt szeretném tehát elmondani, hogy meg lehet próbálkozni evvel a fajta jogalkotással, de ez semmilyen más célt nem szolgál, mint azt, hogy látszólag vagy formálisan legalizáljanak egy személyiségi jogokat megsértő gyakorlatot. Arra képviselőtársaim sok példát mondtak, és nem is akarok ebbe mélyen belemenni, de teljesen nyilvánvaló, hogy például egy sor olyan jelentős kockázatot rejtő rendezvény van, ahol nem gyűjtenek személyes adatokat. Valahogy az önök szabadságkoncertjein, utcai rendezvényein, felvonulásain, az ördög tudja, micsodácskáin, amiket jó sok adófizetői pénzből csinálnak országos és helyi szinten, ezeken valahogy meg lehet oldani a biztonságot anélkül is, hogy mindenkinek a személyi igazolványát beszkennelnék. Majd azt javaslom, hogy írjunk egy olyan jogszabályt, amelyik szerint a békemeneten kell mindenkinek megadni az adatait, járjanak elöl az önöket támogató polgárok jó példával, gyűjtsék először össze az ő adataikat. Mondom, tisztelettel, az is törvényellenes lesz természetesen, de talán ne a Sziget meg a fesztiválok látogatóival kezdjék ezt a gyakorlatot, hanem a saját embereikkel. Azt is szeretném mondani, hogy miközben mindannyian büszkék vagyunk és nagyra becsüljük azt az erőfeszítést, azt a sikert, amit elértek ezek a fesztiválok, azt kell mondanom, hogy ennek a sikernek az egyik oka éppen az hogyan fogalmazzak óvatosan és anélkül, hogy megsérteném önöket fölöslegesen? , hogy egy kicsit más ezeknek a fesztiváloknak a hangulata, az etosza, a felfogása, mint amit önök ebben az országban általában képviselnek. [[11.20]] Ezek a fesztiválok mégiscsak a szabadságról, a közösségről szólnak, egyfajta köztársaságnak nevezik magukat. Azt kell mondanom tehát, hogy ha elterjed ezekről a fesztiválokról, hogy önök, az európai szabályokat megsértve, adatokat gyűjtenek a résztvevőkről, ezzel jelentős üzleti kárt is fognak okozni, és jelentős kárt fognak okozni az országnak. Ami meg a politikai vonatkozásokat illeti, tisztelt képviselőtársaim, senki sem állította azt, hogy önök politikai célokra legálisan gyűjtenének adatokat. Minden bizonyíték azt mutatja, hogy önök illegálisan gyűjtenek ilyen adatokat, elég a Kubatov-listára és a hasonló pártlistáikra utalni. Ezért aztán engem egyáltalán nem nyugtat meg, hogy Halász képviselő úr és Soltész államtitkár úr rögtön fontosnak gondolták védekezni ez ellen a vád ellen, amit egyébként előtte senki nem fogalmazott meg a Házban. Ezek után most már látom, hogy min jár az önök esze, és erősen gyanakvó vagyok, és aggódom ebben az ügyben. Összességében tehát ez egy fölöslegesen jogkorlátozó, az európai uniós szabályokat megsértő és károkat okozó törvényjavaslat, és mint ilyen, nem támogatandó. Ez nem hoz hasznot senkinek, kivéve talán a szervezőket és önöket. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslatban az adatrögzítéshez, adatkezeléshez rendelt közérdeken alapuló cél, azaz a tömegrendezvényekre belépő személyek biztonságának a biztosítása, a bűncselekmények, kiemelten a terrorcselekmények megelőzése és a körözött személyek azonosítása és elfogása természetesen maximálisan támogatandó cél, de az előterjesztők által választott eszközök ezeknek a céloknak az elérésére sajnos történetesen alkalmatlanok, éppen ezért kérjük azt, hogy gondolják újra ezt a törvényjavaslatot. A tömegrendezvény szervezője ugyanis, itt is szeretném jelezni, hogy nem lehet alkalmas és jogszabályi felhatalmazása sincs arra, hogy megállapítsa, hogy a rendezvényre belépni szándékozó nem hamis vagy pedig hamisított okmánnyal lép be, így teljesen véletlenszerű, hogy a rögzített adatok a valóságot tükrözike vagy sem. A bűncselekményt elkövetni szándékozó személy vagy személyek, különösen a szervezett bűnözői körbe vagy terroristacsoportokhoz tartozók pedig mind a hazai, mind pedig a nemzetközi tapasztalatok és tudás alapján rendelkeznek sajnos azokkal a hamis vagy hamisított okmányokkal, amelyekkel meg tudják téveszteni a nem kellően felkészült adatkezelőket, így az adatrögzítés lényegében nem tud a valós személyazonosság azonosításához és így a potenciális vagy tényleges bűnözők kiszűréséhez vagy pedig elfogásához vezetni. A törvényjavaslatban meghatározott adatkezelés a bűncselekmények visszaszorítására azért sem lehet alkalmas, mivel a beléptetési rendszer alkalmazása során a rendezvényszervező csakis arról szerez tudomást, hogy ki az, aki a rendezvény területén tartózkodik, azt azonban nem tudja megállapítani, hogy a rendezvény területén elkövetett bűncselekményt pontosan ki követte el. A bűnelkövető kilétét az alkalmazott gyakorlat következtében kezelt adatok segítségével a rendezvényszervező kizárólag akkor tudja megállapítani, ha tetten éri a bűncselekmény elkövetése során az elkövetőt, és az általa nyilvántartott adatok alapján pedig beazonosítja a személyét. Ezen adatkezelés ehhez azonban egyáltalán nem szükséges, mivel a tettenérés esetén az illetékes hatóság személyazonosságának igazolására fel tudja szólítani az adott személyt. A törvényjavaslatban javasolt módszer kétségessé teszi a potenciális cselekmény elleni eredményes védekezést, ha adott esetben például órák telnek el az adatok adatbázisba való bekerülése és aközött, amikor az illetékes szervek észlelik a veszélyt, és fel is tudnak lépni ellene, hiszen az adott személy már pár perccel később a rögzítést követően bent tartózkodik a rendezvény helyszínén. Mivel a javaslat nem tartalmaz arra nézve sem rendelkezést, hogy a rendezvényszervező az általa kezelt adatok vonatkozásában felhatalmazást kapna más, az elérendő közcél szempontjából releváns hivatalos adatbázisokkal vagy nyilvántartásokkal történő összevetésre természetesen annak érdekében, hogy érdemi információja lehessen arról, hogy a belépő személy pontosan kicsoda, és eshetőlegesen bűncselekményt követne el, és arra nézve sem, hogy az adatkezelő alkalmazna vagy alkalmazhatna bármilyen algoritmust esetleg, amely alapján megállapíthatnák, hogy mely személy lehet potenciális elkövetője egy adott bűncselekménynek , így a tervezett adatkezelés nem alkalmas sajnos a terrorcselekmények és egyéb bűncselekmények megelőzésére és visszaszorítására. A törvényjavaslatban meghatározott adatkezelés akkor lenne alkalmas a meghatározott cél elérésére, ha például az illetékes hatóság átadna a rendezvényszervezők részére egy olyan listát, amely azoknak a személyeknek a körét tartalmazza, akik korábbi vagy lehetséges jövőbeli bűnelkövetők, olyan veszélyt jelentő személyek, akiknek a rendezvényre történő belépését meg kell akadályozni, vagy pedig a bűnüldöző szervet megfelelő időben szükséges értesíteni. Ehhez viszont a javaslattól eltérő szabályozásra lenne szükség, úgyhogy ezt én is szeretném kiemelni az LMP részéről, hogy egyáltalán nem a megfelelő törvényben és nem a megfelelő eszközökkel helyezik el ezt a módosítást, amellett, hogy természetesen az elérendő cél támogatható lenne. El kellene gondolkodni azon, hogy vagy más törvényben én nem értem, hogy a rendőrségi törvényhez például miért van kevesebb köze ennek az adott rendelkezésnek vagy szándéknak , vagy pedig azt külön törvényben lenne szükséges szabályozni. A tapasztalatok azt mutatják, hogy a törvényben megjelölt célok elsődlegesen nem a rendezvényszervezők által végzett személyes adatkezelés által, hanem egyéb eszközökkel, mint a fizikai átvilágítás, fémdetektor, megfelelő biztonsági személyzet, rendőrség és más szervekkel való együttműködés útján valósíthatók meg. Említésre méltó, hogy az egyik jelentős hazai zenei fesztivál esetében az elmúlt néhány évben a rendezvények esetében folyamatosan csökkenő bűncselekményszámról adott hírt a sajtó, ami nem az akkor is alkalmazott, a jelenlegi törvényjavaslattal azonos tartalmú adatkezelésnek, hanem a rendőrség munkájának a növekvő hatékonyságával, a külső helyszíneken és a fesztivál belső területén végzett rendőri munkának volt köszönhető. Ezért talán célszerű volna a rendőri fellépés hatékonyságát növelni, a rendőri jelenlétet erősíteni a tömegrendezvényeken, nem pedig önszuggesztióval próbálkozni, hogy majd az adatrögzítés megoldja a bűnmegelőzéssel és bűnüldözéssel kapcsolatos kihívásokat. A terrorizmus és a bűnözés egyéb válfajai elleni hatékony fellépés nemzetközi tapasztalatai azt mutatják, hogy a preventív általános információgyűjtés nem hatékony és nem is elegendő eszköz arra, hogy a feljogosított állami szervek érdemben cselekedni tudjanak. Gondoljunk bele, hogy csak 2018-ban idehaza a legjelentősebb zenei nagyrendezvényeken összességében a résztvevők száma meghaladta a 800 ezer főt, amely szám önmagában illuzórikussá teszi, hogy hatékony megelőző, szűrő-kutató tevékenységet folytathassanak az illetékesek. Sokkal inkább arra lenne szükség, hogy az érintett állami szervek célzottan, már az előzetesen elvégzett szűrő-kutató munka alapján tudjanak kéréseket megfogalmazni a rendezvényszervezők felé, illetve hogy kellő létszámban és megfelelő eszközökkel legyenek jelen ezeken a rendezvényeken és a tágabb környezetükben. Így sokkal fontosabb, hogy például a terrorizmus elhárításáért felelős szervek kellő időben és megfelelő eszközökkel felszerelve tudják a nagy rendezvények lebonyolítására szolgáló helyszínek előzetes biztonsági ellenőrzését lebonyolítani, vagy pedig azoknak a koordinálásában részt venni, mint ahogy természetesen a rendőrségnek is komoly, törvényben meghatározott feladatai lennének. Ezeket a törvényi kötelezettségeket kellene az illetékes szerveknek végrehajtani, és természetesen a kormányzatnak pedig az a dolga, hogy biztosítsa a hatékony munkához szükséges feltételeket, mind eszközbeli, mind pedig humán és anyagi erőforrásokat. A törvényjavaslatnak az is hiányossága, hogy nem indokolja meg kellőképpen az adatkezelésbe bevonni javasolt adatkört, holott az általános uniós adatvédelmi rendelet 5. cikk (1) bekezdés c) pontja szerint a személyes adatok az adatkezelés céljai szempontjából megfelelőek és relevánsak kell legyenek, és a szükségesre kell korlátozódniuk. Ez az adattakarékosság elve. Tehát mindezeket egybevetve, magát az elérendő közcélt támogathatónak tartjuk, viszont sajnos ez a törvényjavaslat, ez a módosítás ebben a formában teljesen alkalmatlan lesz ennek a megvalósítására, így ebben a formában nem fogjuk tudni támogatni ezt a törvényjavaslatot. Én a magam részéről egyébként nagyon örültem volna neki, ha például a Belügyminisztérium részt vesz ezen a vitán. Nagyon kíváncsi lettem volna, hogy az állami erőszak-monopólium kizárólagosságával rendelkező szerveket felügyelő és irányító minisztériumnak mi a véleménye konkrétan erről a törvényjavaslatról, de azt gondolom, előbb-utóbb ez is ki fog derülni. Viszont engedjék meg, hogy megragadjam az alkalmat, ha már olyan törvényt tárgyalunk, amely a személy- és vagyonőrök tevékenységével kapcsolatos. [[11.30]] Itt szeretnék ugyanis arról beszélni, mivel több százezer foglalkoztatottról, több százezer dolgozóról beszélünk, hogy Magyarországon jelenleg is személy- és vagyonőrök tízezreit dolgoztatják feketén. Szavakban, sajnos eddig csak szavakban tapasztaltuk a kormányzat részéről, hogy erősen küzd a feketefoglalkoztatás ellen, de ebben a szakmában nem tesznek semmit a valóságban. A személy- és vagyonőrök mindenhol ott vannak, az élelmiszerboltokban, murvával hintett parkolók lakókocsijaiban, az elektronikus kapukat helyettesítik a metróban. A Belügyminisztériumnak kellene felügyelnie ezt a területet, a nyilvános adatokból viszont az látszik, hogy nagy a baj, és nagyon sok embert foglalkoztatnak ezen a területen feketén. Akit pedig így vagy úgy bejelentenek, ők pedig rendkívül keveset keresnek. A minimálbéren bejelentett biztonsági őr mára a szakma elitjébe tartozik papíron. Mint ahogy szintén inkább csak papíron érvényesek a területet szabályozó szigorú előírások. A személy- és vagyonőrzéssel foglalkozó cégeket és személyeket a rendőrségnek kell ellenőriznie igen szigorúan, vagyis kellene ellenőriznie. Jelenleg több mint százezer személy- és vagyonőrengedély érvényes Magyarországon, ám közülük csupán 39 ezren dolgoznak bejelentve olyan cégeknél, amelyeknek a vagyonőrzés a fő tevékenysége. Eszerint tehát akár 62 ezer vagyonőr is feketén dolgozhat. Jellemző, hogy a cégek mára munkaerő-kölcsönzőket vonnak be, hogy elkerüljék a járulék- és adófizetést, így alakulnak ki végeláthatatlan alvállalkozói láncok, amivel megkárosítják az államot is tízmilliárdokra, és rendkívüli módon kiszolgáltatják a munkavállalókat. Ebben a szektorban a munkavállalók 71 százaléka ellen követ el valamilyen jogsértést a munkaadó. A legtöbben mindössze 400-600 forintos órabért kapnak kézhez. A problémát súlyosbítják a kifizetetlen túlórák, a ki nem adott szabadságok, a teljes kiszolgáltatottság, a hatósági ellenőrzés hiánya és a terület alulszabályozottsága is. Ez az alulszabályozottság rendkívül nehéz helyzetbe hozza a tisztességes foglalkoztatókat, és továbbra is kedvezményezi és nem képes visszaszorítani a törvénytelenségeket elkövető munkáltatókat. A kormány tehát sajnos eddig nem tett érdemi lépéseket a problémának a megoldására, sőt olyan törvénymódosítást fogadtak el, amellyel már érdemben tájékozódni sem lehet arról, hogy mely cég végez engedéllyel egyáltalán személy- és vagyonőri tevékenységet. Nagyon kérem, hogy amennyiben egyébként a törvényjavaslat vitájában megtisztelnek minket azzal, hogy erre a nagyon fontos problémára is válaszolnak, akkor kérem, azzal majd ne érveljenek, hogy nagyon sok olyan szabály került elfogadásra, amely könnyebb helyzetbe hozza a dolgozókat, mert sajnos a valóság teljesen mást mutat, sőt nemhogy megoldotta volna a temérdek jogszabályi változtatás a problémát, hanem tovább súlyosbította. Kérném tehát, hogy vizsgálják meg a helyzetet, hogy mi a valóság, és egy erre reflektáló jogszabálycsomagra és konkrét intézkedésekre lesz majd szükség. Úgyhogy nagyon kérem, hogy amennyiben erre a részre is van kompetenciájuk válaszolni, és van lehetőség, akkor ezt tegyék meg. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Gyöngyösi Márton és Kepli Lajos képviselő urak arról tájékoztatták az Országgyűlés elnökét, hogy a mai napon képviselői mandátumukról lemondtak. Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők létszáma jelenleg 197 főt. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy valamennyiünk nevében köszöntsem a meghívásomra a mai napon ideérkezett lengyelországi diákcsoportot és kísérőieket, akik a karzaton foglalnak helyet. Köszöntjük őket! Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Nyitrai Zsolt képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót. Kétperces felszólalásomban a Jobbik és a DK képviselői által elmondottakra kívánok reagálni. A Jobbik képviselője feltette a kérdést, hogy mi a célja valójában ennek a javaslatnak. Még egyszer szeretném hangsúlyozni: a cél a biztonság fenntartása, a biztonság megőrzése, a polgárok, a fesztiválozók védelme. Nagyon örülök, hogy a Jobbik képviselője hangsúlyozta felszólalásában, hogy az előttünk fekvő javaslat az adatvédelmi jogszabályokkal harmonizál. Elmondta azt is, hogy valószínű, hogy ilyen szigorú szabályozás mellett majd a bűnözők nem mennek el ilyen rendezvényekre. Pontosan így van, reméljük, hogy így lesz, mert ebben az esetben már van egy komoly visszatartó ereje ennek a tervezett szigorú szabályozásnak. A DK képviselője adatvédelmi aggályokat fogalmazott meg, pedig még a Jobbik képviselője is rendben lévőnek találta ezt. Én meg azt látnám jónak, hogyha a DK képviselője hogyha már adatvédelmi aggályokról beszél szólna itt egy picit a főpolgármesteri előválasztásról, az ellenzéki roncsderbiről, hiszen ott nagyon komoly adatvédelmi szakértők fogalmaztak meg még komolyabb adatvédelmi aggályokat, hogy hova kerülnek azon budapesti polgárok adatai, akik részt vesznek ebben az előválasztásban, az ellenzéki roncsderbiben, milyen szervezetekhez kerülnek ezek az adatok, és hogyan lesznek azok felhasználva a jövőben. Adatvédelmi aggályok címszóval, azt gondolom, erről kellene a DK képviselőjének és az ellenzéki roncsderbiben részt vevőknek beszélniük elsősorban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, Demokratikus Koalíció. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Bár nem sok köze van a témához, de mint reggel is hallhatták, akik korán jöttek, szívesen beszélek én az előválasztásról is természetesen. Tudja, úgy van az, tisztelt képviselő úr, hogy ebben az országban még léteznek a jogrendnek bizonyos nyomai. Ez azt is jelenti, hogy vannak ebben az országban olyan intézmények, ilyen például a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság, amely elég rosszul funkcionál ugyan, de mégiscsak jogosult arra, hogy az adatkezelés jogosságáról döntsön. A Magyar Nemzet nevű, magát újságnak hívó sajtótermék inkább propagandakiadvány és az önök által fizetett szakértők nem tartoznak ebben az országban a jogforrások közé, és nem tartoznak a hiteles szakértők közé sem. Ha önt ez a téma érdekli, akkor javaslom, hogy menjen fel az előválasztás honlapjára, olvassa el az adatvédelmi szabályzatot, tájékozódjon belőle, ott pontos választ kap mindazokra a kérdésekre, amelyeket felvetett. Ami pedig egy pillanatba még a jogalkotás módjára vonatkozik, egy szerény megjegyzést hadd tegyek, és én is hadd kérdezzem meg, hogy ha önöknek ennyire fontos az, hogy egyébként ne kelljen betartani az adatvédelmi szabályokat és az adatvédelmi elveket a fesztiválszervezők egy részének, akkor miért nem ennyire fontos önöknek, mondjuk az, hogy foglalkozzunk itt az Országgyűlésben a devizahitelesek helyzetével, a kilakoltatott családok helyzetével, hogy foglalkozzunk azzal a kérdéssel, hogy éppenséggel már alkotmánybírósági határozat kötelezné ezt a Házat, hogy a rokkantnyugdíjasok kapcsán új jogszabályt alkosson. Ezek nem voltak fontosak és sürgősek a kormánytöbbségnek, ezzel szemben, úgy tűnik, hogy ennek a problémának az orvoslása, az adatvédelmi szabályok megkerülése rendkívül fontos önöknek, és rendkívül sürgős.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm a szót, elnök úr. Bár a téma valóban egészen más, de Arató Gergelyt én nagyon megkérem, hogy ne oktasson minket sem adatvédelemről, sem demokráciáról. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Úgy van!]] Ne oktasson ön minket kormányzásra! Az egész ország látta, hogy amikor önök kormányoztak, hogy vitték csődbe ezt az országot, az egész ország és így a fővárosban élők is tapasztalták, hogy hogyan tették tönkre ezt a fővárost, milyen állapotban volt ez a főváros, hogy adósították el. Ne oktasson minket! Azért, mert önök most kitaláltak egy roncsderbit, és azon ott szórakoznak, ezt ne akarja az egész országra kivetíteni, pláne annak az elméletét, hogy azok, miszerint önök, mondjuk, adatokkal visszaélnek, legalábbis ezek a legfrissebb hírek, ezek után ki akarja vetíteni fesztiválszervezőkre, ki akarja vetíteni pártokra, ki akarja vetíteni a kormányra. Legalább ne hazudozzon! Ráadásul demokráciakérdésben önök végképp ne oktassanak minket, mert önök voltak azok, akik 2006-ban szemeket lövettek ki, önök voltak azok, akik ünneplőkre lövettek, és nem fogták vissza a rendőrséget. Önök voltak azok, akik azt mondták, és az ön pártelnöke, Gyurcsány Ferenc mondta azt, hogy élvezte, élvezettel nézte mindezt az akciót. Tisztelt Képviselő Úr! Nagyon megkérem, ne akarja átírni a történelmet, ne akarja lehazudni azt az időszakot, amikor kormányoztak, legalábbis úgy csináltak, és ne akarja lehazudni azt az időszakot, amikor teljes válságba vezették ezt az országot! Elég volt most már ebből a hazudozásból. [[11.40]] Egyébként csak hozzáteszem: ez a mostani jogszabály, amiről beszélünk, teljesen másról szól. Ha ezt felfogja egyszer végre, akkor lehet, hogy a kormányzáshoz is valamikor, néhány évtized múlva újra közelebb kerülnek. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nyitrai Zsolt képviselő úrnak mint előterjesztőnek. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az LMP képviselője felszólalásának egy részére is reagáljak, ami nekem egyébként nagyon szimpatikus volt, mégpedig ezen javaslat kapcsán, ennek az oldalvizén előhozta a személy- és vagyonőrök helyzetének jogi szabályozását. Ez valóban egy olyan ügy, amiről szerintem érdemes beszélni, úgyhogy én a magam részéről vettem ezt az adást, tehát erre a jövőben, ha már ezen javaslat kapcsán is, de mindenképpen érdemes odafigyelni, hiszen ők nagyon sokan vannak, és azt gondolom, hogy komoly munkát végeznek, mindenképpen megérdemlik azt, hogy az ő életüknek és munkájuknak a szabályozása minden tekintetben pontos legyen. A Jobbik képviselőjének a felszólalásánál még szintén megállok egy gondolat erejéig. Ő fölvetette azt, hogy vajon hogyan fog majd a hétköznapokban, a gyakorlatban működni ez a típusú szabályozás, amit terveink és reményeink szerint elfogad majd a magyar Országgyűlés, nem foge fennakadást okozni. Szeretném hangsúlyozni, hogy nyilvánvalóan egy folyamatos párbeszédben, illetve konzultációban vagyunk azokkal a szervezetekkel, illetve szakértőkkel, akik nagyon komoly tapasztalatokkal rendelkeznek ilyen nagy rendezvények szervezésében, illetve lebonyolításában, úgyhogy biztos vagyok benne, hogy az ő véleményük meg fog majd jelenni. Egyelőre olyan jelzéseket kaptunk, hogy egy ilyen típusú szabályozást ők mindenképpen üdvözölnének, és ennek még egyszer szeretném hangsúlyozni a fő célja a biztonság, a biztonság fenntartása és megőrzése, a polgárok és a fesztiválozók védelme. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most normál felszólalások következnek. Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Fájó, hogy az államtitkár úr eltávozott, de mégiscsak néhány olyan állítást fogalmazott meg, aminek ugyan ehhez a törvényjavaslathoz az égadta világon semmi köze nincsen, de ami ennél nagyobb baj: a valósághoz sincsen semmilyen köze. Nem mennék most bele a 2006-os ügyekbe, hiszen azt gondolom, azzal kapcsolatban, hogy ezt mi gyökeresen másképp látjuk, mindannyian tudjuk, elég világosan látszik az, hogy mi történt 2006-ban: önök megpróbálták megbuktatni a hivatalban lévő megválasztott kormányt, ez nem sikerült, értem, hogy ez azóta is fáj önöknek, de az ennek kapcsán folytatott folyamatos gyalázkodás nem viszi előre sem az igazság megismerését, sem pedig az értelmes politikai párbeszédet. Ami viszont Budapestet érinti, ez valóban egy fontos kérdés. Azt kell mondanom önöknek, hogy ha Soltész államtitkár úr veszi majd egyszer a fáradságot és kiszáll az Audiból, és utazik néhány megállót [[Közbeszólások a Fidesz soraiból, többek között dr. Hoppál Péter: Te jársz Audival, ő Škodával jár!]] mondjuk, a 3-as metróval… Bocsánat, a Škodából kiszáll [[Az elnök csenget.]] , mindjárt más a Škoda Superb, tehát kiszáll a Škoda Superbből, akkor így fogalmazok, bocsánat, ha megsértettem az államtitkár urat ezzel, és utazik néhány megállót a hármas metróval így nyáron, akkor kicsit talán más lesz a véleménye a fideszes városvezetés teljesítményéről. Megjegyzem, abban a 2010 előtti időszakban, amit önök ilyen negatívan látnak, az éppen regnáló főpolgármestert, Demszky Gábort négyszer választották újra nagy többséggel, tehát talán mégsem voltak a budapestiek annyira elégedetlenek ezzel az időszakkal, mint ezt önök gondolják és be szeretnék állítani. Ami meg a város mai állapotát illeti, erről fölösleges itt szócsatákat vívnunk, majd a választók októberben eldöntik azt, hogy hogyan látják ezt a csodálatos fejlődést, hogyan látják azt, hogy élhetőbb, normálisabb ez a város. Amiről egyébként engem ez a vita meggyőz, az az, tisztelt képviselőtársaim, hogy ami az eredeti törvényjavaslatot illeti, ebben a tekintetben nem nagyon vannak érveik, hiszen a válaszban tényleg mindenről hallhattunk, a fővárosi előválasztásról, 2006-ról, a bánat tudja, micsodáról, Budapest fejlődéséről, arról azonban, hogy ez a javaslat és az ebben szereplő adatgyűjtés miért szükséges, milyen módon viszi előre azt, hogy egyébként ezek a fesztiválok biztonságosabbak legyenek, vagy éppen arról, hogy milyen módon garantálható a személyes adatok védelme, erről sajnos az önök válaszaiban nagyon kevés dolog hangzott el, pedig hogy ne a saját hozzászólásomat említsem például Demeter Márta képviselő asszony nagyon pontosan levezette azt, hogy miért alkalmatlan ez a törvényjavaslat arra a célra, amire önök ezt szánják. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a képviselőtársaimat, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Nyitrai Zsolt képviselő urat mint előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] A képviselő úr jelzi, hogy nem kíván reagálni. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a „Beszámoló az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről 2017” című beszámoló, valamint „Az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2017. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról” szóló határozati javaslat, továbbá a „Beszámoló az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről 2018” című beszámoló, valamint „Az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2018. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról” szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. Az alapvető jogok biztosa által benyújtott beszámoló B/417. és B/4398. számokon, az Igazságügyi bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/6544. és H/6545. számokon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy tisztelettel köszöntsem az előterjesztés tárgyalására érkezett Székely László urat, az alapvető jogok biztosát. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Székely László úrnak, az alapvető jogok biztosának, a beszámolók előterjesztőjének. Tájékoztatom a biztos urat, hogy 30 perces időkeret áll rendelkezésére a beszámoló elmondásához.
Házelnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Elnézést kérek, nem a saját személyem fontossága miatt jöttem ide ki, csak azért, mert ott négynél több gomb van, és az nekem már meghaladja a képességeimet [[Derültség.]] , hogy hogyan kell bekapcsolni; meg az utóbbi években mindig innen szóltam.Először is szeretném megnyugtatni a tisztelt Országgyűlést, hogy láttam a mai napirendjüket, hát, elég feszes és nehéz napjuk lesz, ezért egészen biztosak lehetnek benne, hogy én a 2017. és a 2018. év jelentéséhez érdemben hozzáfűznivalót nem szándékozom tenni. Ezek a jelentések megállnak önmagukban, kicsit talán olyanok, mint Luther Márton a wormsi birodalmi gyűlés előtt: „Itt állok, másként nem tehetek” ennél többet én se tudnék ezzel kapcsolatban mondani. Nagyon röviden engedjenek meg egy szubjektív és nagyon személyes hozzászólást! Mint tudják, nekem szeptember 25-én nulla órakor lejár a megbízatásom. Hat évvel ezelőtt kaptam önöktől, ez egy nagy-nagy bizalom volt, úgy éreztem, mint egy talentumot, amit az emberre rábíznak. A talentum nem képesség volt eredeti értelmében, hanem egy mértékegység, a talentum egy nagyon nagy összeg volt tulajdonképpen, 6 ezer ezüst dénárnak felelt meg. Julis Caesar korában egy zsoldos katona 26 év alatt kereshette meg ezt az egy talentumot. Bizonyára Máté evangéliumát mindannyian ismerik, a 25. fejezetnek azt a híres példabeszédét, amelyikben a gazda eltávozik hosszú időre, és a szolgáira egy-egy talentumot bíz. Az első szolga csinált ebből ezret, a második szolga csinált belőle százat, a harmadik a rábízott pénzt elásta, és amikor a gazda visszatért, akkor visszaadta neki. Mi lett a sorsa, ismerjük a mennyei kapitalizmust: elvették tőle ezt a sestertiust, és vettetett ama külső sötétségbe, ahol vagyon sírás és fogaknak csikorgatása. Én ennek ellenére úgy gondolom, hogy azt a talentumot, amit önöktől bizalom formájában hat évvel ezelőtt megkaptam, mégis inkább ennek a harmadik szolgának a módszerével próbáltam megőrizni. Ha végignéznek az arcomon, látják, hogy itt ilyen barázdákat azért szántott az elmúlt hat év, ha hagynám megnőni a szakállamat a borosta helyett, akkor azért az ősz lenne, meg a harapófogaim is egy kicsit megcsorbultak az elmúlt hat év alatt, de a számadás teljes. [[11.50]] Én nem alakoskodtam, nem sáfárkodtam, nem csereberéltem azzal a talentummal, híja, ha van, legfeljebb annyi, amit hozzátenni nem tudtam. Ama külső sötétség különösebben nem rémiszt engem, hogy őszinte legyek. És egyet őszintén mondhatok: ha úgy ítélik meg, hogy az a világ, amit elém hoztak hat éve, semmit nem változott ezalatt ítéljék meg , én egyet biztosan mondhatok: nem fogok sírni ama külső sötétségben, és a fogamat sem fogom csikorgatni. Természetesen mindenfajta kérdésnek állok elébe. Ha a felszólalásom alapján úgy érzem, hogy valamiről, valóban a jelentésről is szólnom kellene, természetesen ezt meg fogom tenni, de utólag is és még egyszer nagyon köszönöm azt a bizalmat, aminek életemnek, szakmai pályafutásomnak legszebb hat évét köszönhetem. Nagyon szépen köszönöm a figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! Megköszönöm Székely László úrnak, az alapvető jogok biztosának szívhez szóló, lélekemelő szavait. Most megadom a szót Vejkey Imre úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének, a határozati javaslatok előterjesztőjének. Parancsoljon, elnök úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Biztos Úr! Tisztelt Biztoshelyettes Asszony és Biztoshelyettes Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném önöket tájékoztatni, hogy az Igazságügyi bizottság mint feladat- és hatáskör szerint illetékes bizottság az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről szóló 2017. és 2018. évi beszámolókat 2019. június 18-i ülésén megtárgyalta, és azokat elfogadásra alkalmasnak találta. A bizottság a tárgyalás során vizsgálta az alapvető jogok biztosáról szóló törvény 40. § (2) bekezdésében foglalt követelményeknek a teljesítését a beszámolókban. Az Alaptörvény 30. cikke kimondja, hogy az alapvető jogok biztosa alapvédelmi tevékenységet lát el, eljárását bárki kezdeményezheti. Ezen túl meghatározza általánosságban a biztos alapvető jogosítványait, miszerint az alapvető jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltatja, orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményez. Az alapvető jogok biztosáról szóló törvény kiemeli azokat a területeket, amelyekre megkülönböztetett figyelmet kell fordítani. Ennek a körülménynek megfelelően mind a két beszámoló, tehát mind a 2017. évi, mind a ’18. évi bemutatja az alapvető jogok biztosának alapjogvédelmi tevékenységét, a gyermekek jogainak, a jövő nemzedékek érdekeinek, a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak, valamint a leginkább veszélyeztetett társadalmi csoportok, különös tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogainak védelme érdekében kifejtett tevékenységét. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Időrendben haladva először a 2017. évi beszámolóról szeretnék beszélni. Az Alapvető Jogok Biztosának Hivatalához mindösszesen 6058 panasz érkezett be, melyből a 2017. évben 5161-et zártak le. Ez 85 százalékos befejezési hatékonyságot jelent. A XXI. század követelményeinek megfelelve külön elektronikus rendszeren keresztül is be lehetett nyújtani a panaszokat a hivatal részére, ráadásul a 2017. évben már a hivatali kapu is segítségére volt az elektronikus panaszintézésekhez. Meg kell állapítanunk a statisztikákból, hogy sokszor olyan panaszok érkeztek, melyek nem a hivatal hatáskörébe tartoztak. A 2017. évben 2942 ilyen panasz történt, ami számszerűleg jelentősnek mondható. Az ilyen panaszok egyik leggyakoribb típusa, hogy a panasz tárgya nem hatósági eljárás volt. A hatóságok felé 448 eljárás került megküldésre, melyből 353 esetben az ajánlás címzettjei elfogadták a hivatal kezdeményezését. Ez a rendkívül magas arány is mutatja a hatóságok azon igyekezetét, hogy a megalapozott észrevételeket megfelelő módon kezeljék. A 2018. évi statisztikákat megfigyelve megállapítható, hogy a panasszal élő személyek száma csökkent az előző évhez képest. 2017-ben, ahogy korábban említettem, 6058 panasz érkezett, míg a tavalyi esztendőben ez a szám nem érte el az 5 ezret, megközelítőleg 17 százalékos redukciót jelent. A befejezett ügyek aránya viszont szinte azonos a korábbi évivel. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mind a két beszámoló kitér a hivatal nemzetközi vonatkozású tevékenységére is. A hivatal nemzeti emberi jogi intézményként folyamatos együttműködésben van az ENSZ-szel, illetve az ENSZ szerveivel, illetve egyéb, az emberi jogok védelmében eljáró nemzetközi intézményekkel. Az alapvető jogok biztosa tagja az ENSZ Emberi Jogi Főbiztossága mellett működő, nemzeti emberi jogi intézményeket tömörítő Nemzeti Emberi Jogi Intézmények Globális Szövetségének. Nemzetközi vonatkozásban érdemes még kiemelni, hogy a hivatal a nemzetiségi biztoshelyettes személyében rendszeresen képviselteti magát az ENSZ kisebbségügyi fórumán, melynek témája 2017-ben a kisebbségi gyermekek és fiatalok helyzete volt, mint az Ajbt. által is megkülönböztetett figyelmet érdemlő terület. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az előttünk fekvő két beszámoló teljes mértékben megfelel a törvényben előírt követelményeknek. Javaslom a határozati javaslatok határozattal történő elfogadását az Országgyűlésnek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Alexov Lyubomir szerb nemzetiségi szószóló úrnak, aki nemzetiségi nyelven ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Poštovani Predsedniče! Poštovana Skupštino! Odbor za narodnosti Mađarskog Parlamenta na osnovu 22 § XXXVI. zakona iz 2012. godine o Skupštine razmotrio izveštaj Zaštitnika građana.Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága az Országgyűlésről szóló, 2012. évi XXXVI. törvény 22. § alapján tűzte napirendre az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek beszámolóját. A bizottság 2019. március 12-ei, majd azt követően 2019. június 20-ai ülésén dr. Szalayné dr. Sándor Erzsébet biztoshelyettes jelenlétében és tájékoztatása nyomán megvitatta „az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről 2017” címmel, B/417. számon és „az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek tevékenységéről 2018” címmel, B/4398. számon benyújtott beszámolókat, és azokról állásfoglalást alakított ki. A nemzetiségi jogok védelmét ellátó biztoshelyettes a beszámolási időszakban is kiemelt feladatának tekintette a magyarországi nemzetiségek érdekeit szolgáló jogszabályok hatályosulásának figyelemmel kísérését, értékelését és ellenőrzését; tevékenységével jelentős mértékben elősegítette a szükséges nemzetiségijogszabály-módosítások előkészítését és azok indokoltságának szakmai alátámasztását, parlamenti elfogadtatását. A bizottság jóváhagyólag vette tudomásul, hogy a jelentős számú nemzetiségiügy-szám mellett a biztoshelyettes és munkatársai több átfogó vizsgálatot végeztek, több kiemelt jelentést és elvi állásfoglalást adtak ki, folytatták a megyelátogatásokat, és a hivatalban jelentős nemzetiségi kulturális rendezvényeket szerveztek. [[12.00]] A bizottság elismeréssel nyugtázta és köszöni dr. Szalayné dr. Sándor Erzsébet biztoshelyettes asszonynak az elmúlt közel hat év alatt végzett és az Európa Tanács Kisebbségvédelmi Keretegyezmény Tanácsadó Bizottsága állandó tagjaként ellátott eredményes munkáját is. A beszámolók alapján és az elmúlt évek gyakorlata szerint a bizottság tartalmasnak és eredményesnek értékelte a biztoshelyettes hivatala és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága együttműködését, valamint bízik a közös, eredményes munka folytatásában. Az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága támogatja az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2017. évi tevékenységéről és a 2018. évi tevékenységéről szóló beszámolók elfogadását. Az ombudsmani intézmény a kisebbségvédelem területén is számottevő munkát végzett. Munkájuk sarokpontjait képezik a problémák feltárása, a feltárt problémákra a megoldások megkeresése, majd megoldások ajánlása. Jogvédelmi munkájuk mellett a jogtudatosítási feladatok véleményünk szerint a legfontosabbak. Örömmel olvastuk a 2017. évi beszámolóban, hogy a „Kisebbségvédelem Európában” című nyári egyetem már ötödik alkalommal került megrendezésre, gondot fordítva ezzel arra, hogy a kisebbségvédelem iránt kiemelt érdeklődést mutató diákok, doktoranduszok és fiatal jogászok bepillantást nyerjenek munkájukba. Fontos ez a nemzetiségek számára, hiszen a jövő nemzedék véleményének megismerése, az ügy iránti elkötelezettségük jelenti számunkra azt, hogy biztosítva lesz a jövőben is a kisebbségi jogok érvényesítése. A nemzetiségi jogok védelmezőjeként a rendelkezésre álló jogi keretek között elvégezték 2017-ben és ’18-ban is feladatukat, így a nemzetiségi jogvédelem egyre hatékonyabban tud hozzájárulni a közösségek jogainak érvényesítéséhez. De feladatuk akad még bőven, hiszen napjainkban is tapasztalunk számos olyan problémát, melyben embertársaink, különösen a magyarországi romák, a származásuk miatt hátrányos megkülönböztetést kénytelenek elszenvedni. Ugyanakkor elengedhetetlen az egyéb területeken jelentkező megkülönböztetés elleni fellépés is. Idetartoznak a nemzetiségi oktatás, a nemzetiségi önkormányzás, a média, a nemzetiségi élethelyzeteket érintő döntéshozatalban való részvétel területei. Biztoshelyettes asszony a nemzetiségeket érintő kérdések és problémák megoldása során együttműködik a nemzetiségi szószólókkal, a nemzetiségi önkormányzatokkal és szervezetekkel. Sokat tett és segített abban, hogy a jogalkalmazási hézagok egyre inkább felszámolódjanak a nemzetiségeket érintő jogterületen. A 2018. év igen fontos állomás volt a nemzetiségek számára. 25 éves lett a nemzetiségi törvény. 2018. március 18-án az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága szervezésében a hazai nemzetiségi közélet egykori és jelenlegi szereplői részvételével színvonalas és nagyszabású nemzetközi konferenciára került sor az első nemzetiségi törvény, az 1868. évi XLIV. törvénycikk megalkotásának 150. évfordulója és a nemzeti és etnikai kisebbségek jogairól szóló 1993. évi LXXVII. törvény létrejöttének 25. évfordulója alkalmából, melyen biztos asszony is előadó volt. A beszámoló adatai szerint 2017-ben a korábbi évekhez képest a biztoshelyettesnek és munkatársainak 30 százalékkal többször sikerült találkozniuk közösségek tagjaival. Ez a növekedési arány dicséretes. A 2018. évben 242 különböző szakmai programon, illetve nemzetiségi eseményen találkozhattunk. Olvastuk mindkét éves beszámolóban azt a ténymegállapítást is, hogy a nemzetiségi tárgyú panaszbeadványok száma is jelentősen megnövekedett. A benyújtott panaszok egyrészről azt bizonyítják, hogy a nemzetiségi közélet jelen van a mindennapokban, és az esetleges hátrányos megnyilvánulások ellen az emberek merik felemelni a szavukat, de sajnálatos is, hogy napjainkban még mindig küzdenünk kell az alapvető és mindenkit megillető jogok maradéktalan biztosítása miatt. A közvetlen kapcsolatfelvételek, a személyesebb hangvételű, kisebb létszámú szakmai megbeszélések és fórumok igen fontos szerepet töltenek be a hatékony munkavégzés területén. 2017-ben a biztoshelyettes asszony által szervezett konferenciák jelentős része a nemzetiségi nevelés-oktatás helyzetével, a nemzetiségek nyelvi jogainak gyakorlásával, valamint a romaintegrációs törekvésekkel függött össze. Fontosak ezek a kérdések számunkra, hiszen identitásunk megéléséhez elengedhetetlenek. 2018 januárjában a nemzetiségi biztoshelyettes szakmai kerekasztal-beszélgetés keretei között az országos nemzetiségi önkormányzatok vezetőivel egyeztetett terveiről, a nemzetiségi közösség eseményeiről, a megoldásra váró problémákról, így például az országgyűlési választásokkal kapcsolatos kihívásokról, illetve lehetőségekről. Fontos megemlíteni a nemzetiségek életében kétirányú stratégián alapuló médiahasználatot is. A biztoshelyettes asszony munkájában fontos szerepet kap a többségi társadalom tájékoztatása és figyelemfelhívása a nemzetiségi ügyekre. A nemzetiségi jogok médiában történő érvényesülésének hiányossága és nemteljesítése miatt szükségessé vált egy átfogó utóvizsgálat indítása. A nemzetiségi műsorok gyártásának kiszervezésével, valamint az átszervezésekkel összefüggésben sok volt az elégedetlenség. A nemzetiségi közmédia területén még sok a tennivaló, hiszen a műsorok kedvezőtlen időpontban kerülnek sugárzásra, a stúdiók létszámgondokkal küzdenek, nincs megoldva az utánpótlás képzése, a nemzetiségi rádióműsorok pedig az elavult középhullámra száműzettek. Az kétségtelen, hogy rendhagyóvá vált a nemzetiségi kulturális nap megrendezése és egész napos közvetítése, de ez nem pótolja az év többi napját érintő nemzetiségi közéletről szóló tájékoztatást. Ezen a területen távol állunk attól, hogy ki tudjuk jelenteni a problémák megnyugtató módon való rendezését. 2018 májusában a biztosi hivatal otthont adott a 2017-18-as tanév országos nemzetiségi online nyelvi verseny és az országos nemzetiségi rajzverseny díjkiosztó ünnepségének és a rajzpályázatra beérkezett legjobb művekből álló kiállítás megnyitójának. A kiállításon ötven nemzetiségi vonatkozású alkotás volt látható. A nemzetiségi közösség üdvözli és fontosnak találja a 2017-ben és ’18-ban tartott megyelátogatásokat, melyek során a megyei kormánymegbízottak, a kormányhivatal-főigazgatók, továbbá a települési önkormányzatok jegyzői figyelmét felhívja a nemzetiségi jogok érvényesítésével kapcsolatban az igazgatási feladatok fontosságára. Ugyanakkor örömmel és büszkeséggel fogadtuk, hogy 2017-ben az ’56-os forradalom és szabadságharc nemzetiségi származású alakjainak bemutatására is sor került, ezzel is segítve a többségi társadalmat abban, hogy megismerjék a magyarországi nemzetiségek történelmi alakjait. Üdvözöljük, hogy a nemzetiségi ombudsmanhelyettes munkatársai 2017-ben képzést tartottak a rendőri állomány tagjai számára az egyenlő bánásmód, esélyegyenlőség, valamint a kisebbségvédelem témakörökben, majd 2018 tavaszától pedig a diákok részére rendhagyó osztályfőnöki órák keretében kerül sor a társadalmi szemléletformálás megvalósítására. 2017-ben a Magyarországon élő nemzetiségek vezetői a neveléssel-oktatással, felsőoktatással és nemzetiségipedagógus-képzéssel kapcsolatos ombudsmani vizsgálatokra fókuszáltak. A jelentésben rámutattak az ágazat finanszírozási nehézségeire, és felhívták a figyelmet arra, hogy az anyanyelvi oktatáshoz való jog érvényesülésének egyik alapfeltétele a színvonalas nemzetiségi tankönyvek és az oktatást segítő eszközök biztosítása. A biztoshelyettes asszony a nemzetiségipedagógus-képzés átfogó utóvizsgálata keretében rámutatott, hogy a 2011-es jelentésében tett ajánlások közül mi valósult meg 2017-ig, illetve a nemzetiségipedagógus-képzés milyen problémákkal küzd. Bár megállapítható, hogy 2017-ben előrelépések történtek a nemzetiségipedagógus-képzés fejlesztése érdekében, de a képzések sokasága, a feltételek bonyolultsága és az eltérő jogalkalmazás bizonytalanságot eredményezett a hallgatók és a felsőoktatási intézmények körében. Ezeket a bizonytalanságokat törvényi garanciákkal kell felszámolni, és biztosítani kell, hogy a nemzetiségipedagógus-képzésre szánt források ténylegesen célba érjenek. [[12.10]] 2018-ban is napirenden maradt a nemzetiségipedagógus-képzés, a nemzetiségipedagógus-hiány, a nemzetiségi tankönyvek nem megfelelő tartalma, a felvételi körzethatárok meghatározása, a tankötelezettség-teljesítések akadályozása, a magántanulói jogviszony engedélyezése, valamint a nemzetiségi nyelvből tett érettségi pontszámainak a felsőoktatási felvételi eljárásban való beszámításának kérdése. A problémák orvoslása napjainkban is folyamatban van. A feltárt hiányosságokat a nemzetiségi szószólók és az országos nemzetiségi önkormányzatok képviselői az EMMI és a nemzetgazdasági miniszter együttműködésével próbálják megoldani több-kevesebb sikerrel. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága üdvözli a társadalmitudat-formáló és felvilágosító tevékenységet. E tevékenység nagyban hozzájárul a hazai nemzetiségek kiegyensúlyozottabb megítéléséhez, megismertetve a nemzetiségek történelmét és kultúráját a többségi társadalommal. 2017 őszén a szlovén nemzetiségi szószólótársam jelzése kapcsán vizsgálat indult a nemzeti értéktár nemzetiségi tartalmakkal kapcsolatos gyakorlatának feltárására. A kiadott elvi állásfoglalás célja az volt, hogy feltárja és bemutassa a nemzeti értékgyűjtés nemzetiségi tartalmakkal kapcsolatos gyakorlatát, valamint azt, hogy a nemzetiségi közösségek érdekei beazonosítható módon jelenjenek meg a nemzeti értékeink gyűjteményében. Ebben a kérdéskörben is hangsúlyozni szeretnénk, hogy a nemzetiségek kultúrája sok, máig élő hagyományt és értéket teremtett, ami nemcsak a saját közösségeinknek, de a többségi társadalomnak is hasznára, kedvére és örömére válik. Összegzésül elmondható, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága eredményesnek értékelte a biztoshelyettes hivatala és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága együttműködését. Ezért az Országgyűlés Magyarországi nemzetiségek bizottsága támogatja az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2017. és 2018. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadását. Felszólalásom végén szeretnék köszönetet mondani dr. Szalayné dr. Sándor Erzsébet biztoshelyettes asszonynak, valamint munkatársainak a közvetlenségükért, figyelmükért és azért, hogy folyamatosan fenn tudják tartani a jó munkakapcsolatot a nemzetiségi érdekeket képviselő vezetőkkel. Biztoshelyettes asszony személye számunkra garanciát jelentett a nemzetiségi jogok érvényesítésének rögös útján, hiszen mindennap bizonyosságot kaptunk és kapunk példaértékű elkötelezettségéről. Munkájukhoz további sok sikert kívánok a magam és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága tagjai nevében. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor, 30-30 perces időkeretben. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Biztos Úr! Tisztelt Biztoshelyettes Asszony, Biztoshelyettes Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés Igazságügyi bizottsága 2019. június 18-án tartott ülésén megtárgyalta az alapvető jogok biztosának, valamint helyetteseinek tevékenységéről szóló 2017. és 2018. évi beszámolókat, melyek elfogadását az előttünk fekvő határozati javaslatokban kívánja indítványozni a tisztelt plénum számára.Tisztelt Ház! Magyarország Alaptörvénye alkotmányos szinten rögzíti, hogy az alapvető jogok biztosa legfőbb feladataként alapjogvédelmi tevékenységet lát el, eljárást pedig bármely, jogában sértett személy kezdeményezhet. Az ombudsman működéséről szóló sarkalatos törvény kimondja, hogy a biztos az alapvető jogokkal összefüggésben tudomására jutott viszszásságokat kivizsgálja, illetve kivizsgáltatja, a sérelmek orvoslása érdekében pedig általános vagy egyedi intézkedések kezdeményezésére jogosult. Az említett sarkalatos törvény külön hangsúlyt fektet egyes területekre, melyeken kiváltképp érvényesülnie kell az ombudsman alapjogvédő intézményének. Ilyen területeknek minősülnek a hatósági szervek eljárásai, a normakontroll kezdeményezésének lehetősége, a társadalom leginkább védtelen és veszélyeztetett rétegeinek jogai, a gyermekek jogai és a jövő nemzedékek érdekei, a fenntartható fejlődés, az önkényes diszkrimináció tilalma, valamint a hazánkban élő nemzetiségek jogainak védelme. Tisztelt Képviselőtársaim! A 2017. és 2018. évi beszámoló is részletesen foglalkozik azzal, hogy az ombudsman a gyermekek jogait védő tevékenysége keretében több olyan témában is hivatalból kezdeményezett átfogó vizsgálatot, mint a gyermekjogi tárgyú ügyekben a mediáció és az alternatív konfliktuskezelés helyzete, a gyermekprostitúció elleni állami fellépés, a jogellenes gyermekelviteli eljárásokkal kapcsolatos jogi helyzet, valamint az ENSZ gyermekjogi egyezményében foglalt garanciák gyermekkorúakat érintő hatósági eljárásokban való érvényesülése. A 2018. évi beszámoló rendelkezik arról is, hogy az ombudsman az alapjogvédelmi funkció erősítése és annak hatékonyabbá tétele céljából jogalkotási javaslattal élt, melyet megküldött a feladat- és hatáskörrel rendelkező szaktárcának. Szándéka csupán a jogértelmezési nehézségeket elkerülendő, az alapvető jogok biztosáról szóló sarkalatos törvény egyes rendelkezéseinek korrekciós jellegű módosítására irányul. Mindkét tárgyalandó beszámoló foglalkozik az alapvető jogok biztosának és hivatalának nemzetközi vonatkozású tevékenységeivel is. Röviden szeretnék rávilágítani arra, hogy a hivatal folyamatos együttműködésben van az ENSZ intézményeivel. Példaként említendő, hogy a magyar ombudsman tagja a nemzeti emberi jogi intézmények globális szövetségének. A nemzetiségek védelmezője mint biztoshelyettes rendszeresen képviselteti magát az ENSZ kisebbségügyi fórumának ülésein, ahol olyan kiemelt témákkal foglalkoznak, mint például a kisebbségi gyermekek és fiatalok helyzete, lehetőségei a különböző társadalmi berendezkedésű államokban. Tisztelt Ház! A 2017-es esztendő beszámolójának adatai alapján elmondható, hogy a panasszal élők között egyre nagyobb számú azok aránya, akik az alapvető jogok biztosához valamely elektronikus kommunikációt lehetővé tevő úton fordulnak. Nagyjából 2700 beadvány érkezett e-mailen, illetve a hivatal által biztosított, a közérdekű bejelentések fogadására létrehozott külön elektronikus rendszeren keresztül. A beadványok közül három a tárgyévtől használt hivatali kapun keresztül érkezett be, míg a 2018. évre ez a szám elérte a 48-at. Megfigyelhető, hogy a panaszosok száma a vizsgált tárgyévekben csökkent. Míg 2017-ben 6058 személy kereste fel panaszával az alapvető jogok biztosát, addig 2018-ban mindösszesen 4490-en éltek beadványtevési jogukkal. A befejezett ügyek aránya megközelítőleg megegyezik a vizsgált tárgyévekben, mely egy 80 százalék feletti hatékonysági rátát mutat. Tisztelt Országgyűlés! A plénum elé terjesztett két beszámoló megfelel a törvény által megkívánt követelményeknek, ezért a Fidesz-Magyar Polgári Szövetség országgyűlési képviselőcsoportja a benyújtott határozati javaslat elfogadását támogatja. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Biztos Úr! Tisztelt Biztoshelyettes Asszony, Biztoshelyettes Úr! Nagy öröm számomra, amikor olyan jelentést van módom olvasni, amelyben valóban az látható, hogy ez az intézmény, amelyet 2010 óta a kétharmados többség elég szűk mezsgyére kényszerített, és az 1990-től való demokratikus fejlődés útján felívelő pályájú intézmény gyakorlatilag egy szűkös territóriumra, de annál nagyobb lélekkel végzett munkára szorítkozik. [[12.20]] Nem csalódtam biztos úr felszólalásában, mert pont olyan elegáns, nagyvonalú, határozott, alázatos volt, mint egyébként az oktatói munkájában is ismerhettem, és pontosan ilyen munka övezte a polgári törvénykönyv kodifikációjában való tevékenységét is, amelyet ezúton is köszönök, mert azok a fejezetek működnek, amelyekben ő vállalt szerepet. Nagyon fontos számomra az, hogy maradjon a magyar közéletben pár olyan személyiség, pár olyan biztos pont, akik adott pillanatban megfelelő tükröt mutatnak mind a kormányzatnak, mind az Országgyűlésnek, mind a társadalomnak. Meg kell hogy mondjam, az utóbbi időben ez a kör nagyon leszűkült. Székely László biztos úr és intézménye szerencsére tartja a frontot. Azt azért meglehetősen kifogásolom, hogy a 2017-es beszámolót, amelyet 2018. március 28-án nyújtott be a hivatal, csak most tárgyaljuk. Nem tudom elképzelni, hogy nem talált az Országgyűlés vezetése 14 hónap alatt korábban időpontot. Én örömmel hallgattam volna korábban is, olvastam volna szívesen, és hallgattam volna korábban is erről a kérdésről mind a hivatal, mind a parlamenti pártok, mind a bizottságok álláspontját. Rendkívül üdvözítő az, hogy e hivatalnak nagyon széles körű társadalmi, politikai, szakmai kapcsolatrendszere van. Kiemelkedő a nemzetközi kapcsolatrendszere, és a nyitottsága Magyarországon, a magyar társadalom és a szakma felé egyedülálló. Ez gyakorlatilag mindkét év beszámolójából egyértelműen látszik. Annak érdekében, hogy így délután ne raboljam se a hivatal munkatársainak, vezetőinek, se a képviselőtársaim idejét, azért azt nem tehetem meg, hogy a beszámolókból néhány kérdést nem emelek ki, viszont igyekszem aránylag szűk témakörre szorítani. Bizonyára mindenki tudja és látja, hogy van két társadalmi csoport, amely nekem szívügyem, már csak azért is, mert meglehetősen kiszolgáltatottak hazánkban sajnos a rendszerváltás után 30 évvel is, ez pedig a gyermekek és a fogyatékkal élők. Meg kell mondjam, hogy ez a két beszámoló meglehetősen erős tükör a társadalomnak, tükör az intézményrendszernek, és tükör a kormánynak. E két beszámoló tartalmára a kormány, a kormányzat helyében nem lennék büszke. Az Alaptörvény XVI. cikke határozza meg a gyermekek jogainak védelmére irányuló kötelezettséget, és teljesen egyértelműen mondja ki, hogy a jogok teljességével képes legyen élni a gyermek, és biztosítania kell a gyermeknek az életkorának megfelelő minden feltételt a felnőtté váláshoz. A „minden”-en van a hangsúly. E két beszámoló és az abban írt vizsgálatok sajnos teljes mértékben azt mutatják, hogy a magyar intézményrendszer nem alkalmas arra, hogy a gyermekek jogairól szóló egyezmény, illetőleg az Alaptörvény XVI. cikkében meghatározott feltételrendszernek meg tudjon felelni. A kormány helyében ilyen beszámolók után az első és legfontosabb feladatomnak azt tartanám, hogy a feltárt ügyekből eredő intézményi, jogszabályi és szakemberhiányra, illetőleg alkalmatlanságra irányuló következtetéseket megvizsgálva felszámoljam ezeket az áldatlan helyzeteket. 2015-ben ombudsman úr meghatározta, hogy egy gyermekjogi stratégiát alakít ki, amely azt jelentette, hogy évente öt átfogó jellegű vizsgálatot rendelt el. Ebben adatgyűjtést folytattak, és az adatgyűjtések eredményeként alakították ki megállapításaikat. Úgy tűnik, hogy ez egy rendkívül jó módszer volt, mert olyan problémákra is ráirányította a figyelmet, mely problémák elég számú panasszal nem voltak alátámasztva. Jelzések természetesen a társadalomból érkeznek, de hogy a hivatal elébe ment a problémáknak, elébe ment a vizsgált területeknek, én úgy ítéltem meg a beszámolóból, hogy sokkal gazdagabb anyag, sokkal egyértelműbb megállapítások és sokkal hatékonyabb javaslattétel eredményeződött. Rendkívül fájdalmas volt, amikor azt olvastuk a beszámolóban, hogy a gyermekvédelmi szakellátásban érvényesüle a gyermekjogi egyezmény arányossága és fokozatosságának elve. Azt kellett megállapítsa ez a beszámoló, hogy sajnos nagyon gyakran nem. Rendkívül széles körű volt az, és örülök neki, hogy a hivatal vizsgálatai után az intézményrendszer belátta, hogy ezt a gyakorlatot meg kell szüntetni, ez pedig az volt, hogy gyermekeket anyagi és szociális helyzetük miatt emeltek ki igen gyakran a családból. A legtöbb számú az ilyen kiemelés volt. Nagyon örültem, amikor azt a következtetést vonta le és azt a javaslatot tette biztos úr az intézményeknek, hogy igenis a családok egzisztenciális támogatása és életvezetési támogatása együtt kell járjon a gyermekek nehéz szociális, érzelmi, értelmi problémáinak kezelése során, azaz a gyermekkel együtt a családot is gondozni kell, és legalább annyi energiát és tevékenységet, jogkört kell biztosítani arra, hogy a családokban ne álljon elő olyan helyzet, hogy a gyermekvédelmi rendszernek be kelljen avatkozni, hanem a család együttes támogatásával mindezek a problémák elkerülhetők lennének. Megfelelően szomorúan konstatáltam, amikor arról ír a beszámoló, hogy nem elég az alapellátás, és nem elég az, hogy pénzbeli támogatást nyújtanak, hanem az kell legyen a szempont, hogy a gyermek legjobb érdekét képviselő eljárás elve érvényesüljön, és tulajdonképpen enélkül az intézmények hiába vannak, nem tudnak hatékonyak lenni. Megdöbbentem, hogy amikor például az Emberi Erőforrások Minisztériumát kereste meg kéréseivel, javaslataival a hivatal, akkor erre a tárca látszatintézkedésekkel válaszolt. Amikor azt kérte a hivatal, hogy külön munkacsoportot kellene létrehozni a minisztériumon belül azért, hogy mindazokat a problémákat, amelyeket nagyon plasztikusan mutattak be a kormányzat számára, elemezzék ki, és az intézményrendszer akár jogszabályi, akár szervezeti átalakításával, illetőleg szakemberek igénybevételével lehessen létrehozni a hatékonyabb munkát. Sajnos, azt tapasztaljuk, hogy a kormányzat ezt nem hallotta meg. Elképesztő számomra, hogy 30 évvel a rendszerváltás után ma a gyermekek jogait, a gyermekek életét illetően még mindig olyan súlyos megállapításokat kell egy ilyen beszámolónak és a javaslatainak említeni, ami már régen nem fordulhatna elő. Elképesztően szomorúan olvastam a különböző gyermekintézményekben, nevelőintézményekben tapasztalt borzalmakról. Tulajdonképpen ez egy horrorregény is, e két jelentés. Úgy gondolom, hogy ezekre nem kerülhetett volna sor, ha a kormányzat megfelelő figyelmet fordítana az ilyen intézményekre. Bizony, ha tetszik, ha nem, itt hívom fel a kormányzat figyelmét arra, hogy az ilyen intézményekben dolgozóknak kell Magyarországon a legmagasabb képzettségű, a legalkalmasabb, a legelhivatottabb és a legmagasabban fizetett embereknek lenni, mert csak így lehet a jövőre nézve elkerülni, hogy ilyen szörnyűségek előfordulhassanak. A másik kérdés a fogyatékkal élők kérdése. Teljesen megdöbbentem, amikor azt olvastam a beszámolóban, hogy a fogyatékkal élő gyermekek tanulói létszáma nem volt ismert, és ezáltal nem lehet az intézményrendszert úgy kialakítani, hogy a meglévő lélekszámhoz a meglévő intézményrendszer és szakembergárda álljon rendelkezésre. Hát, ez hogy lehetséges, kérem szépen, amikor gyakorlatilag még a lábméretünket is le kell írni néhány nyilvántartásban és kérdőíven, és az hogy lehet, hogy a rendszer ilyen alapvető hiányossággal küzd?! Azt mondta a tárca ezekre a kérdésekre, hogy a jogszabályok nem egyértelműek, hiányosak, és azt kérik vagy azt javasolják, hogy a jogköreik és a feladatrendszerük cizelláltabb jogszabályi környezetben történhessen. Na de, kérem szépen, azért azt hadd kérdezzem meg: a gyerekek legfontosabb érdekét képviselő szervezetek saját maguktól, a meglévő jogszabályi környezetben nem találják meg az alkalmas eszközöket arra, hogy a gyermekeink teljes védettség alatt legyenek? Meg kell mondjam, ehhez egy darab jogszabály se kell, ehhez egy dolog kell: lélek és szív. Hát, aki szereti a gyerekeket, aki szereti a következő nemzedéket, annak aztán lehet bármilyen hiányos a jogszabály, biztosan megtalálja a leghatékonyabb eszközt arra, hogy az ő jogaik maradéktalanul érvényre jussanak. [[12.30]] A 2018-as jelentésből azért, hogy ne tartsam föl önöket hosszan egy kérdést emelnék ki. Elképesztő volt számomra a Belügyminisztérium válasza arra a kérdésre, amikor a fiatalkori prostitúcióról van szó. Elképesztő volt, ahogy a belügyminiszter lerázta magáról ezt a kérdést, és azt próbálta érzékeltetni, hogy miután a prostitúció nem büntetendő, ezért az ő szervezetének nincs vele dolga. És megdöbbentő volt, amikor vissza kellett válaszolnia a biztos úrnak, hogy barátom, 14-18 éves kor között valakinek az bűncselekménye, persze, nem az áldozatnak, nem a prostituáltnak, hanem mindazoknak, akik ezt elősegítik, akik ott vannak körülötte és belekényszerítik ebbe az élethelyzetbe, és fel kellett hívni a figyelmet arra, hogy ha például a bűnözői kört lehántják a fiatalról, akkor esetlegesen megszűnik ez az élethelyzete. Ez döbbenet volt számomra, úgyhogy meg kell mondjam, rendkívüli indíttatást adott a biztosi jelentés arra, hogy nagyon rövid időn belül ellátogassak a belügyminiszter úrhoz egy konzultációra, mert azt gondolom, hogy van dolga. Száz szónak is egy a vége, szeretném megköszönni a szervezetük munkáját. Bizonyára vannak hiányérzeteik, némi hiányérzetről maguk a beszámolók is beszámolnak. Bizonyára érzik úgy, hogy nem tudtak mindenütt ott lenni és mindenütt helytállni, de azért az elgondolkoztató, hogy ha ez az intézmény nem lenne, akkor rengeteg gyenge, kiszolgáltatott, támogatással nem bíró honfitársunknak mi lenne az a védőrendszer, védőháló, figyelem rájuk, ha ez az intézmény nem tudná ezt megtenni. Nagy tisztelettel köszönöm a munkájukat, köszönöm a beszámolót. Természetesen a legnagyobb örömmel fogjuk megszavazni, azzal, hogy a lelkünk viszont sír amiatt, ami a beszámolóban van. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és a függetlenek soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ombudsman Úr, Helyettesek! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttem szólók már kifejtették részletesen az alapvető jogok biztosának 2017-18. évi beszámolójáról az álláspontjukat, én most csak azokat a főbb dolgokat szeretném kiemelni, melyek a KDNP parlamenti frakciója számára a legjelentősebbek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az alapvető jogok biztosa a 2017. évben is az alapvető jogok biztosáról szóló törvény vonatkozó rendelkezéseivel és szellemiségével összhangban folyamatos, fokozott figyelmet fordított a kiemelt vizsgálati területekre. Az alapvető jogok biztosa három területet, a gyermekek jogainak, a fogyatékossággal élő személyek, illetve a további leginkább veszélyeztetett csoportok jogainak védelmét érintő ügyeket vizsgálta. Az alapvető jogok biztosának két helyetteséhez pedig a Magyarországon élő nemzetiségek jogai, valamint a jövő nemzedékek érdekei s az egészséges környezethez való jog védelme tartozik. Az egyik kiemelt stratégiai gyermekjogi témakörben a biztos azért indított hivatalból átfogó vizsgálatot, mert fel kívánta tárni, hogy a gyermekjogi egyezményben foglalt garanciák, a gyermeki jogok, az arányosság és a fokozatosság követelménye miként érvényesülnek a gyermekvédelmi szakellátásba vétellel kapcsolatos hatósági eljárások során, hogyan érvényesül az az elv, mely tiltja az elsődlegesen anyagi okból való kiemelést. A biztos gyermekjogi praxisában minden évben fontos, illetve állandó elem a gyermekvédelmi szakellátás intézményeinek folyamatos monitorozása, a hozzá érkezett panaszok, jelzések vagy akár sajtóhír alapján hivatalból folytatott vizsgálatok keretében. A 2017. évben az ombudsman összesen négy szakellátási intézményben folytatott vizsgálatot. 2017-ben két átfogó jellegű vizsgálattal is foglalkozott, konkrét panaszbeadványok alapján az örökbefogadás kapcsán, a jogalkalmazói gyakorlat, valamint a jogi szabályozás anomáliáival. A 2017. évben is szinte valamennyi fogyatékossági csoport megjelent a biztos látókörében egy-egy konkrét, egyedi panasz során, de a leginkább kiemelt figyelem ezúttal is az emberi méltósághoz való jog érvényesülése körében, különösen a bentlakásos intézmények helyzete vagy a gyerekek korai fejlesztésének nehézségei miatt irányult egy-egy csoportra. A biztos a tárgyév során is az EMMI égisze alatt életre hívott Fogyatékosságügyi Tárcaközi Bizottság állandó meghívottja volt, illetve számos fogyatékossággal élő személy életét közvetlenül is befolyásoló kérdésben a megalakult munkacsoportban segítette a jogalkotási folyamatokat. Az alapjogi biztos és munkatársai több, időseket ellátó, ápoló, gondozó otthonban folytatott eseti vagy átfogó vizsgálatokat panaszbeadványok alapján, illetve a hagyományos, megyei monitorok alkalmazásával végzett, hivatalból indított vizsgálatok során végezték el. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A 2017. évben is számos egyedi ügyben, illetve átfogó jelleggel konkrét panasz nyomán, valamint hivatalból indított vizsgálatokat. A három terület: az élethez és az emberi méltósághoz való jog, a szociális jogok, valamint a jogállami követelmények és az eljárási garanciák vizsgálata volt. 2017-ben az alapvető jogok biztosa 219 jogszabálytervezetet véleményezett, ezen belül két előterjesztésről hivatalból alakította ki az álláspontját. A panaszosok 2017-ben 6058 beadvánnyal keresték fel az alapvető jogok biztosát, ezeken felül az előző évről 973 ügy húzódott át. Ezek közül 5003 ügyet, ezen belül 5161 panaszügyet fejeztek be. Az év végén 1055 lezáratlan ügyet tartottak nyilván. A nemzetiségi biztoshelyettes törekedett arra, hogy jelen legyen a közösségek mindennapi életében, s nyomon kövesse, gyűjtse és rendszerezze a hazai nemzetiségek jogainak érvényesülésével, ezzel párhuzamosan pedig a nemzetiségi közösségek aktuális helyzetével s a nemzeti közélettel kapcsolatos információkat. A programok számában a biztoshelyettesi intézmény megalakulása óta folyamatos emelkedés tapasztalható. Külön kiemelendő, hogy 2017-ben a korábbi évhez képest a biztoshelyettesnek és munkatársainak 30 százalékkal többször sikerült találkozniuk a közösség tagjaival. A nemzetiségipedagógus-képzést érintő átfogó vizsgálat a 2017. év egyik legjelentősebb nemzetiségi jogi területet érintő ügye, amely a korábbi vizsgálatok eredményeinek összehasonlítása, a többéves tapasztalat áttekintése, elemzése és összesítése eredményeként született meg. A jövő nemzedékek biztoshelyettese elvi állásfoglalást adott ki az ENSZ „Világunk átalakítása: a fenntartható fejlődés 2030-ig” megvalósítandó programja tekintetében megfogalmazott ENSZ fenntarthatósági fejlődési célok hazai megvalósítása tárgyában. Kiemelten foglalkozott a környezet állapotára vagy annak romlására visszavezethető egészségkárosodásokkal, a környezetszennyezéssel, környezeti károkkal kapcsolatos felelősség volt a szószóló titkársága tevékenységének egyik központi témája. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ezután nézzük a 2018. évet! A gyermekjogi stratégia keretében három olyan nagyobb témakör volt, melyben 2018 első két negyedévében zárult le a biztos vizsgálata. Az első a gyermekprostitúció elleni állami fellépést, illetve a megelőzést, a gyermekek védelmének helyzetét elemezte, a második a jogellenes gyermekelviteli eljárásokkal kapcsolatos jogi helyzetet monitorozta átfogóan, a harmadik pedig a gyermekjogi tárgyú ügyekben mediáció és más alternatív konfliktuskezelés alkalmazását tekintette át. 2018-ban az alapjogi biztos a stratégiai vizsgálatokon túl több olyan, igen változatos témájú a családtámogatásoktól kezdve az örökbefogadáson, illetve a sportoló gyermekek biztonságán át a felügyelt kapcsolattartás személyi és tárgyi feltételeinek biztosításáig , gyermekjogi tárgyú ügyben is vizsgálódott, melyek nyomán jelentésében alapjogi visszásságokra mutatott rá. A biztosnak funkciójából adódóan, az Ájbt. előírásaival összhangban elő kell segítenie az emberi jogok érvényesülését és védelmét, ennek során pedig társadalomtudat-formáló, felvilágosító tevékenységet kell végeznie, továbbá együtt kell működnie mindazon szervezetekkel és nemzeti intézményekkel, melyek célja az alapjogi védelem előmozdítása. [[12.40]] 2018-ban is szinte valamennyi fogyatékossági csoport megjelent a biztos látókörében. Egy-egy konkrét egyéni panasz kapcsán, de leginkább kiemelt figyelem ezúttal is az emberi méltósághoz való jog érvényesülését, különösen a bentlakásos intézmények működését övezte. 2018-ban az alapvető jogok biztosát 154 jogszabálytervezet véleményezésére kérték föl. Az ombudsman 2018-ban 119 jelentést adott ki, és mintegy 40 százalékukban, 43 ügyben kezdeményezte valamely jogszabály módosítását vagy általánosságban jogi környezet áttekintését. A biztos az OPCAT nemzetközi megelőző mechanizmusaként gyakorolt speciális hatásköre körében történő feladatellátására is figyelemmel a jelen beszámolási időszakban is törekedett a fogva tartott személyektől érkező valamennyi panasz és jelentés kivizsgálására, ha vizsgálati hatásköre az ügyben fennállt. A kínzás és kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni ENSZ-egyezmény az 1988. évi 3. törvényerejű rendelettel vált a hazai jogrendszer részévé. A kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni egyezmény fakultatív jegyzőkönyvének kihirdetéséről szóló 2011. évi CXLIII. törvény értelmében Magyarországon 2015. január 1-jétől, nemzeti megelőző mechanizmusként, személyesen vagy munkatársai közreműködésével az alapvető jogok biztosa jár el. A feladat végrehajtására a hivatalban 2015. január 1-jén megalapult az OPCAT nemzeti megelőző mechanizmus főosztály, ahol több szakma elismert képviselői, jogászok, pedagógusok és pszichológusok dolgoznak. A főosztály munkatársai 2018-ban eseti jelleggel felhatalmazott orvos és dietetikus szakértők közreműködésével 15 fogvatartási helyen tartottak látogatást a fentiek szerint. A 2018. évi OPCAT NMM-tevékenység fókuszában a személyi szabadságuktól megfosztott személyek kapcsolattartásához való joga állt. A nemzetiségi biztoshelyettes és munkatársai 242 különböző szakmai programon, illetve nemzetiségi eseményen vettek részt az év folyamán itthon és határon túl egyaránt. Külön ki kell emelni, hogy a biztoshelyettes és munkatársai 2018-ban is rendszeresen találkoztak személyesen is a közösség tagjaival, akár közvetlen szakmai megbeszélések, egyeztetések, akár nemzetiségi közösségek rendezvényeinek, eseményeinek látogatása útján. A biztoshelyettes az előző években kialakított kommunikációs csatornák és a lefektetett szakmai sztenderdek alapján 2018-ban is folytatta a nemzetiségek és a többségi társadalom tagjai felé irányuló kommunikációját a hazai közösségeket érintő jogi és társadalmi kérdésekről. A jövő nemzedékek biztosának helyettese elődeihez hasonlóan figyelemmel kísérte a környezetvédelmi hatósági rendszer folyamatos és nagymértékű átszervezését és annak az alkotmányos értékekre és alapjogokra gyakorolt hatását. Az Országos Környezetvédelmi Tanács felkérésének eleget téve az OKT 2018. március 8-i ülésén ismertette a hatósági szervezetrendszer átalakítása alkotmányos értékelésének szempontját, és elvi állásfoglalást adott ki az ezzel kapcsolatos alkotmányossági gondolatairól, aggályairól, és azok feloldását szolgáló javaslatairól. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy az alapvető jogok biztosának 2017-18. évi beszámolóját fogadják el, és támogassák az Igazságügyi bizottság mindkét, ezekre vonatkozó határozati javaslatát. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár Asszony! Tisztelt Biztos Úr! Kedves Képviselőtársaim! Biztos úr, mondanám önnek is, hogy voltak nehezebb napjaink azért ennél, összességében, és számtalan sokkal nagyobb vitát kiváltó előterjesztésünk is. Én azt látom az előttem szólók hanghordozásából és megállapításaiból is, hogy azért nagyon mély ellenérzéseket ez a beszámoló semmilyen tekintetben nem váltott ki senkiben, ahogy egyébként az eddigi tevékenysége sem. Mégis megpróbálok néhány olyan területre utalni, talán itt sokadik hozzászólóként, ami eddig nem került érintésre. Lehet az is, hogy bizonyos tekintetben ismétlésekbe is fogok bocsátkozni. Az alapvető jogok biztosának feladatai kiemelt fontosságúak, hiszen az ombudsman képes fellépni, vagy képessé kell tenni, hogy fellépjen az alapvető jogok különböző sérelmei ellen. Ezt Székely László meg is tette akkor, amikor kiemelve talán a legsúlyosabbnak mondható eseteket a gyermekotthonokban és egészségügyi intézményekben tapasztalható jogsértéseket számos esetben feltárta. Az alapvető jogok biztosának feladatai komoly szakértelmet, felkészültséget és elhivatottságot igényelnek, hiszen a biztos és munkatársai olyan élethelyzetekkel találkoznak, amelyek minden ember számára megrázóak. Ilyen például bármely pszichiátriai intézetben vagy a börtönökben tett látogatás, illetve az azokról szóló jelentések. Előfordult az is, hogy a biztos jogalkotási hiányosságokra mutatott rá. Példaként álljon itt azon jelentése, amelyben felhívta a figyelmet, hogy a nem pszichiátriai intézményekben lévő betegeken alkalmazható kényszerintézkedésekre nincs meg a megfelelő jogszabályi háttér, ami olyan visszásságokat idézett elő például, hogy a problémásnak ítélt beteget egyszerűen kikötözték. Az alapvető jogok biztosának 2017. és 2018. évi tevékenységére vonatkozó beszámolók az ötödik és a hatodik olyan összegzést adják az ombudsman tevékenységéről, amely az Országgyűlés számára nemcsak arra biztosít lehetőséget, hogy az alapvető jogok biztosának tevékenységét összefoglalóan megismerje, hanem arra is, hogy véleményt mondjon az alapvető jogok biztosának működéséről, ezáltal a biztos beszámolóját elfogadja, vagy nem fogadja el. Azt kell megállapítanunk, hogy Székely László ombudsman egy kifejezetten jó bizonyítványt tud felmutatni. Az Országgyűlés a beszámolóit mindig nagy többséggel fogadta el, úgy, hogy az alapvető jogok biztosának tevékenysége nemcsak a kormánypárti, hanem az ellenzéki képviselők támogatását is elnyerte, hiszen beszámolói mindegyikét támogatták ellenzéki pártok, köztük az MSZP is. Tevékenységére tehát az Országgyűlés eddigi értékelése alapján nem volt panasz. Ezért meglepő, amit a biztos 2018. évi beszámolójában olvashattunk, amely szerint, idézem: „A hivatal munkatársainak illetménye annyira alacsony, hogy nemcsak a klasszikus jogi pályák bérezésével és az AJBH-val hasonló jogállású intézmények köztisztviselőinek javadalmazásával nem versenyképes, hanem az ott alkalmazott illetményeltérítések következtében egyes középszintű közigazgatási szerveknél dolgozó köztisztviselők juttatásait sem éri el.” Egy olyan intézmény esetén van szó tehát, tisztelt képviselőtársaim, a béremelés elmaradásáról, amely évek óta kifogástalanul, az Országgyűlés által jóváhagyott módon látja el feladatait. Az alapvető jogok biztosa, illetve hivatala által ellátott feladatok sokkal nagyobb pénzügyi megbecsülést érdemelnének, különösen azért, mert, ahogyan arra Székely László rámutat, egy speciális béremelés az Országgyűlés Hivatalában és az Állami Számvevőszék esetén már megvalósult. Utóbbi esetén ez ráadásul olyan nagy mértékű volt, hogy egy kezdő számvevő fizetése is közelíthet már az egymillió forinthoz. Az alapvető emberi jogok magyarországi védelmének megvalósítása miatt feltétlenül szükséges, hogy a biztos munkatársai olyan javadalmazásban részesüljenek, amely megfelelő ellentételezését jelenti a befektetett munkájuknak. Ezek alapján, egyetértve biztos úrral, érdemes volna megfontolni azt, hogy az AJBH bértáblája az Országgyűlés Hivatalának bértáblájával megegyező legyen. Azt gondolom, ez egy abszolút támogatható és elfogadható vélemény. Nem csak a pénzügyi megbecsülés az egyetlen azonban, ami hiányként említhető, amikor az Alapvető Jogok Biztosának Hivataláról beszélünk. Kiderült ugyanis, hogy az ombudsman hivatalának helyére költöztetik majd az Igazságügyi Minisztériumot, távozásra kényszerítve az AJBH teljes szervezetét. Helyzetüket rontja az is, hogy eredetileg csak szeptemberben kellett volna költözniük, azonban márciusban már olyan követelések is napvilágot láttak a kormányzat részéről, amiben ekkor május 15-ét jelölték meg dátumként. Ráadásul olyan helyre kívánták a biztos hivatalát költöztetni, amely egy légtérben való munkavégzésre biztosított volna lehetőséget a biztosnak és az összes munkavállalónak, az open office ideológiáját érvényesítve. Ez azonban egy olyan szerv, amely rendszeresen dolgozik különleges adatokkal, így a puszta gondolat, hogy ez egy ilyen helyen megvalósítható, teljességgel elképzelhetetlen álláspontunk szerint. [[12.50]] A fentiek alapján tehát támogatható lenne, hogy az alapvető jogok biztosának és hivatalának megbecsülése ne csak a beszámolók tárgyalásakor és azok elfogadásakor jelenjen meg, hanem az Országgyűlés valóban tenne is annak érdekében, hogy az alapvető jogok ombudsmani védelme kiteljesedjen Magyarországon. A fentiek mellett az MSZP osztja az alapvető jogok biztosának arra vonatkozó szakmai észrevételeit is, hogy nem elfogadható, hogy az alapvető jogok biztosának, helyettesének vagy más munkatársának a belépését vizsgálatainak, feladatainak ellátása során megakadályozzák vagy ezt bármikor is megkíséreljék. Az alapvető jogok biztosa ellenőrzési tevékenységének ki kell terjednie minden olyan intézményre, amely alapjogvédelmi tevékenységével kapcsolatba hozható, és amelyek esetén az ombudsman az eljárását indokolni tudja. Mindezekre tekintettel az MSZP ismét az ombudsman jelentésének elfogadása mellett fog szavazni. Köszönöm, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a Demokratikus Koalíció képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Tisztelt Ombudsman Úr! Mindig egy kicsit nehéz helyzetben vagyunk, amikor az ombudsmani jelentésről és ennek értékeléséről van szó, hiszen, mint ezt bizonyára tudják és tudja, az a fajta alkotmányos kontextus, ami körülveszi ezt a hivatalt, ahogy ez létrejött, és az a fajta koncepció, amelyik az alapvédelem szintjét az alkotmányosság egészében az új Alaptörvénnyel csökkentette, nem találkozott a tetszésünkkel, és ma sem tudjuk ezt elfogadni. Az a fajta szándék, amelyik a rendszerváltás után kialakult, erős és fokozatosan fejlődő ombudsmani rendszert felváltotta egy egységes hivatallal, komoly aggályokra adott okot ennek létrehozásakor, különösen azért, mert nem voltak és ma sincsenek meg azok az erős garanciák, amelyek az ombudsmani intézmény, a hivatal függetlenségét és teljes különállását mindenképpen garantálnák. Éppen ezért tartjuk tiszteletre méltónak azt, hogy az ombudsman maga és a mögé szerveződött hivatal, a helyettesei felül tudtak emelkedni ezeken a körülményeken, és megítélésünk szerint úgy látják el feladatukat és munkájukat, mint ahogy ez egy jól működő jogállamban és jól működő demokráciában az ombudsmani intézmény feladata lenne. Rendkívül nagyra értékeljük azt, hogy meg tudta őrizni ez az intézmény a függetlenségét, a különállását, hogy képes volt arra, hogy felülemelkedjen azokon az időnként nagyon világosan jelentkező politikai igényeken és kényszereken, amelyeket a kormányzat megfogalmazott, és felül tudott emelkedni azokon a kritikákon, amelyet éppen itt fideszes képviselőtársaimtól a korábbi években kapott. Úgy látjuk, hogy ebben a két évben ezek a viták elcsitultak, talán egyfajta belenyugvás, támogatás nem, ez talán túlzás, de mondjuk, belenyugvás tapasztalható kormányoldalról is annak tekintetében, hogy az ombudsmani hivatal nem engedelmes része a nemzeti együttműködés rendszerének, nem utasítható, nem elhallgattatható olyan ügyekben sem, amelyek a kormányzat számára kellemetlenek. Ez a kegyelmi állapot, ez a helyzet teremtett meg egy olyan lehetőséget, amely rendkívül fontos, azt gondolom, hogy nemcsak az alapjogok, de az egész ország szempontjából rendkívül fontos szerepet adott és teremtett az ombudsmani hivatalnak, ennek az intézménynek. Hiszen lehetővé tette azt, hogy egy megítélésünk szerint az alapjogokkal, az emberi jogok érvényesülésével szemben rendkívül ellenséges környezetben is legyen egy olyan intézmény, amelyik kiáll, mégpedig részrehajlás és félelem nélkül ezek mellett az alapértékek mellett. Képviselőtársaim ismertettek számos olyan vizsgálati területet mind a kormánypártok részéről, mind az ellenzék részéről, ahol fontos vizsgálatokat végzett az ombudsmani hivatal az elmúlt időszakban. Én egyiket sem emelném ki ezek közül részletesen. Egyetlen dolgot szeretnék, ha tetszik, a saját személyes elismerésemként elmondani, hogy rendkívül nagyra értékelem és rendkívül fontosnak tartom azt a munkát, amit ez az intézmény a gyermekjogok, különösen a kiszolgáltatott, nehéz helyzetben élő, adott esetben állami gondozásban vagy más módon intézményekben élő gyermekek érdekében végez. Nem kétséges, hogy ez az egyik legkiszolgáltatottabb és leginkább védelemre szoruló réteg, és én személyesen is nagyon nagyra tartom azt, amit ebben ön és az ön kollégái végeztek, nemcsak az elmúlt két évben, de az elmúlt időszakban. Ugyanakkor magam is szeretném fölhívni a figyelmet arra, hogy az, hogy mekkora hatást tud elérni az ombudsman intézménye, az jelentős mértékben azon múlik, hogy ez a társadalmi és politikai környezet, ami körülveszi az intézményt, mennyire fogadókész, mennyire nyitott azokra az észrevételekre, amelyek érkeznek. S ebből a szempontból sajnos magam sem látom optimistán a helyzetet, úgy látom, hogy egy sor olyan kérdés van, ahol az ombudsman, az ombudsmani hivatal eredményeket tudott elérni, ahol a jelentést változások követték, kisebb vagy nagyobb változások, de több olyan példát tudok mondani, amikor nagyon súlyos esetekben nem született érdemi, pozitív kormányzati intézkedés vagy kormányzati válasz, vagy csak valamifajta látszatintézkedés született. Számomra most az egyik legfájdalmasabb ezek közül a gyermekek kiemelésével, családból való védelembe vételével kapcsolatos terület, ahol most már egy újabb bírósági ítélet is kimondja azt, hogy nem felel meg a vonatkozó joggyakorlat és jogi helyzet azoknak az elvárásoknak, amit a gyermekek mindenek felett álló érdeke megkövetelne. Az a kép tehát, amit az ombudsmani jelentés az alapjogok helyzetéről fest, és az a helyzet, ahogy ezeket a jelentéseket a kormányzati tisztviselők, a kormányzat fogadja, ez egyáltalán nem megnyugtató, sőt kimondottan nyugtalanító és aggasztó. De ez még fontosabbá teszi azt a munkát, amit az ombudsmani hivatal végez, és még inkább elismerésre méltóvá teszi azt a tevékenységet, amit az elmúlt években végeztek. Éppen ez az a helyzet, amikor azt látjuk, azt gondoljuk, hogy nagyon fontos, hogy maradjon egy ilyen köztiszteletben álló és tekintélynek örvendő intézmény, amelyik kiáll azoknak az érdekében, akik maguk gyengék, és akiket a hatalmasság ilyen vagy olyan okból semmibe vesz vagy nem hajlandó a problémáikkal foglalkozni. Végül hadd tegyek egy nagyon rövid megjegyzést arra, hogy az egyik nagy vitája volt a mostani ombudsmani struktúra kialakulásának az, amikor az eddigi független nemzetiségi ombudsmant, illetve a jövő nemzedékek ombudsmanját, biztosát alárendelték az ombudsmani hivatalnak. Itt többfajta aggodalom volt. Ebből az a fajta aggodalom, hogy ez a szakmai munka háttérbe szorulásával, a szakmai munka megszűntével járna, ez nem igazolódott be. Ezek a jelentések is bizonyítják, hogy az ombudsman helyettesei felkészülten természetesen, de emellett elhivatottan és eredményesen is végzik a szakmai munkát. Ugyanakkor az az aggodalom kétségkívül beigazolódott, hogy sokkal kevésbé látható ez a munka és ennek az eredményei, mint a korábbi időszakban a független ombudsmanok idejében volt. Ez tehát továbbra is azt igazolja, hogy nem szerencsés ez a jogalkotói megoldás, amelyik ilyen módon alakította ki a hivatal szervezetét. Szükség lenne önálló ombudsmanokra, akik önállóan képesek a nyilvánosságban is eredményesen és hatékonyan képviselni ezeket a területeket. Összefoglalóan tehát azt tudom mondani, hogy szeretném megköszönni azt a munkát, amit az ombudsman úr, a helyettesei és a hivatal dolgozói végeztek. Nagy szükség van ma erre a munkára, talán soha nem volt ennyire fontos az, amit önök végeznek, amit önök most csinálnak. A beszámoló megfelelőképpen, hitelesen tükrözi ezt a tevékenységet, és ezért az elfogadását mi is támogatni tudjuk majd. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönjük szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Demeter Márta képviselő asszonynak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Biztos Úr! A két év munkáját áttekintő, egyébként egyenként is több száz oldalas anyag fekszik előttünk, és azt kell mondjuk, hogy nagyon pontos, konstruktív és legtöbbször egyébként aggódó látleletet ad ez a kétéves beszámoló mindarról, amit a fideszes kormány a nemzeti együttműködés rendszere címén folytat.Így szó esik ezekben a beszámolókban az alkotmányos jogok helyzetének értékeléséről, a gyermekek jogainak védelméről, a fogyatékossággal élő személyek alapjogainak védelméről, a leginkább veszélyeztetett társadalmi csoportokról, az élethez, emberi méltósághoz való jogról, a kommunikációs szabadságjogokról, a szociális jogokról vagy a jogállami követelmények és az eljárási garanciák helyzetéről, és még hosszasan sorolhatnánk. [[13.00]] Nagyon fontos kiemelni azt, hogy rengeteg kritikát fogalmaznak meg ezek a tevékenységbeszámolók, és itt több kormánypárti képviselőtársam is egyébként nagyon helyesen megköszönte önöknek a munkát, elismerte azt, hogy ez egy nagyon pontos tényfeltáró munka, viszont nem adtak hangot annak a nyilvánvaló ténynek, hogy az eseteknek, mondhatjuk, hogy körülbelül a 99 százalékában nagyon súlyos kritikákat fogalmaznak meg ezek a beszámolók. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Azt gondolom, hogy mindannyiunknak dolgunk van ezzel. A kormánypárti padsoroknak és a kormánynak a felelőssége, azt gondolom, megkérdőjelezhetetlen ezekben a dolgokban, de azt kell mondjam, hogy nekünk is nagyon sok feladatunk van abban, hogy igyekezzünk feltárni azokat az ügyeket, amelyek esetleg visszaélésgyanúsak, azokat az ügyeket, amelyek kiszolgáltatott embereknek nemhogy javítanák a helyzetét, de még kiszolgáltatottabb helyzetbe sodorják őket, és hogy igyekezzünk ezekre a dolgokra megoldást adni, megoldási javaslatokkal élni. Az LMP frakciója egyébként folyamatosan ennek szellemében igyekszik dolgozni, hogy minél több megoldási javaslatot tegyünk le a kormány asztalára. És nyilvánvalóan feladatunk az is, hogy bizonyos konkrét ügyek mellé megszervezzük azt a társadalmi támogatottságot, ami elegendő nyomást tud helyezni a kormányra, hogy lépjen ezeknek a kérdéseknek a megoldásában. Amint azt az elmúlt évek vizsgálatait összefoglaló beszámolók is kiemelték, én magam is kiemelném: a hajléktalanság társadalmi, jogi megítélése meglehetősen vegyes, az el- és befogadás változásai érzékelhetőek, az elemzések fókusza ugyanakkor továbbra is szinte minden esetben a kiszolgáltatott lét. A hajléktalanság kérdése tehát ezúttal is az utca vonalától az ellátórendszer monitorozásán át a jogszabályi háttér teljes áttekintésén és kritikai elemzésén alapul. A hozzá fordulók panaszai nyomán a biztos ismét a szegénység legégetőbb formáival találkozott, a lakhatás, a fedél megtartása a létfenntartás egyik lényeges szempontja, ám a mélyszegénységben élők számára a kiszolgáltatottság fokozatai beláthatatlanok. Rengeteg családot érintenek ezek a problémák. Hasonlóan, mint az idősek jogainak védelme például az idősügy intézményi oldala kapcsán, és még sorolhatnánk. Pedig a jelentésben szereplő vizsgálatok kiindulópontja mindig a jelenlegi kormányzat által elfogadott Alaptörvény volt, vagyis a kormány még azokat a normákat sem tartja be sajnos, amelyeket saját maga alkotott. Engedjék meg, hogy külön szóljak a jövő nemzedékek szószólójának tevékenységéről. Különösen sajnálatos, hogy míg korábban még a jövő nemzedékek önálló országgyűlési biztosáról beszélhettünk, 2012-től ez megváltozott, és most már csak az alapvető jogok biztosának a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó helyettesét megillető hatáskörrel rendelkezik. Ez leginkább azt mutatja, hogy a kormánypártok szemében a jövő nemzedékek és azok szószólója már csak másodlagos de nem nekünk. A jelentés tárgyszerűen és szakszerűen mutatja be azt a következetes munkát, amit a jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó biztoshelyettes az egészséges környezethez és a természeti erőforrások és értékek védelméhez való törvényi alapjogainak érvényesítése, érvényesíthetősége érdekében végez, szem előtt tartva az Alkotmánybíróság 28/2017-es határozatát. Eszerint az Alaptörvény alapján a jelen generációt három fő kötelezettség terheli: a választás lehetőségének megőrzése, a minőség megőrzése és a hozzáférés lehetőségének a biztosítása. A választás lehetőségének biztosítása azon a megfontoláson alapul, hogy a jövő nemzedékek életfeltételei akkor biztosíthatók leginkább, ha az átörökített természeti örökség képes a jövő generációk számára megadni a választás szabadságát problémáik megoldásában, ahelyett, hogy a jelenkor döntései kényszerpályára állítanák a későbbi generációkat. A minőség megőrzésének követelménye szerint törekedni kell arra, hogy a természeti környezetet legalább olyan állapotban adjuk át a jövő nemzedékek számára, mint ahogy azt az elmúlt nemzedékektől kaptuk. A természeti erőforrásokhoz való hozzáférés követelménye szerint pedig a jelen nemzedékei mindaddig szabadon hozzáférhetnek a rendelkezésre álló erőforrásokhoz, amíg tiszteletben tartják a jövő generációk méltányos érdekeit. Súlyos mondatok, miközben a kormány szándéka és tényleges teljesítménye sajnos szembemegy mindezen követelményekkel. A leltár hosszú. Rendre sérül a megelőzés és az elővigyázatosság elsőbbsége, az állam intézményvédelmi kötelezettsége, a visszalépés tilalma. Sorozatos esetekként kell kifogásolni, hogy a környezet és természet védelmének jogszabályokkal garantált szintje egyedi hatósági döntéssel nem rontható le. A gyakorlati tapasztalatok kapcsán ismételten fel kell hívni arra a figyelmet, hogy az etikai hozzáállás mennyire fontos, mely révén a jogi eszközök olyan tartalommal gazdagodhatnak, amelyek eltérnek a hagyományos haszonelvű megközelítésektől, például a gazdasági érdekek túlsúlyától, a piac szerepének túlzott hangsúlyozásától, és hogy a jog és etika tartósan nem válhat el egymástól. A hagyományos témakörök között sajátos aktualitása miatt megjelenik a településrendezés és településkép védelme, a táj- és természetvédelem, a vizek mennyiségi és minőségi védelme, a hulladékkezelés, az energiahatékonyság és a környezetvédelemmel kapcsolatos jogi felelősségi rendszer. És nem azért, mert sok jó történt volna ezeken a területeken, éppen ellenkezőleg: mert visszalépés, hibát hibára halmozás folyik. Nem véletlenül, hiszen a jogalkotás zárt ajtók mögött folyik, kihagyva az egyeztetésekből a szakmát, az érintetteket vagy akár az ombudsmani hivatalt, mert a kormány nem azt akarja, hogy ez a rendszer az embereknek jó és fenntartható legyen, csupán azt, hogy neki ez megfeleljen, kerül, amibe kerül. Ezért is kiemelt jelentőségű, hogy legalább az ombudsman követi e folyamatot, látleletet készít, és igyekszik érvényt szerezni a jogainknak. Említhető a közigazgatási reformprogram, ami éppen csak a függetlenségét, a kapacitást, a hozzáférés szabadságát vette el környezetügyi intézményeinktől. A levegőtisztaság, a súlyos zajártalmaktól mentes környezet, vízkészleteink védelme több mint veszélyben van. Föld-, erdő- és vízvagyonunk részben nagy részben a mohó oligarchák martalékává vált. Sehol sem tart az azbesztmentesítés, a szennyezett területeknek a kármentesítése sem, pedig a helyettes ombudsman tételes javaslatokat dolgozott ki e problémák kezelése érdekében, csakúgy, mint például a kéményellenőrzési szolgáltatás helyreállítása érdekében, ami szintén életeket menthet. De éppígy kiemelhető, amikor a 2017. évre szóló országos hulladékgazdálkodási közszolgáltatási terv véleményezése kapcsán a szószóló kifejtette, hogy az általános követelmények egységesítése nem járhat azzal, hogy a magasabb színvonalú szolgáltatás alacsonyabb színvonalúvá váljék, hogy az önkormányzatokat, illetve a közszolgáltatókat arra kényszerítsék, hogy a már jól működő, a hulladékhierarchiával összhangban álló rendszereket a körforgásos gazdaságra való átállás szempontjából hátrányosan alakítsák át. Nos, azt kell mondjam, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt biztos úr, hogy rendkívül rövid az időnk, és a teljes lista ilyenformán nem mutatható be, de ott van lényegében előttünk a két jelentés feketén-fehéren, és én ezúttal is szeretném javasolni minden kormánypárti képviselőtársamnak, hogy olvassák el ezeket a jelentéseket, nézzék meg a tartalmukat, szembesüljenek vele, és vessék össze azzal, amit a hétköznapokban tapasztalnak. Én pedig ezúton is szeretném megköszönni az alapvető jogok biztosának a munkáját, a hivatalnak a munkáját, azt az elhivatottságot, amellyel ezt a munkát végzik, és természetesen köszönet ezekért a rendkívül részletes és pontos jelentésekért is. Az egész biztos, hogy az LMP frakciója azon lesz, hogy a jövőben közösen tudjunk érvényt szerezni ezen problémák megoldásának. Két konkrét ügyben szeretnék még önhöz fordulni, mind a két ügyben az LMP képviselőcsoportja kezdeményezett konkrét vizsgálatot, és szeretném kérni a hivatalnak a további közreműködését ezeknek a problémáknak a megoldásában. Az egyik ilyen konkrét ügy egy olyan vizsgálat, amelyet ön egy panaszlevél miatt indított, abban az állt, hogy egy beszédfogyatékos, sajátos nevelési igényű tanuló egy éven át nem kapott megfelelő fejlesztést, miután a szülei a szakértői bizottság kihagyásával a kijelölt intézmény helyett egy olyan iskolába íratták őt be, amely az alapdokumentuma szerint nem biztosít nevelést-oktatást beszédfogyatékossággal élő tanulóknak. Én most itt nem részletezném azt az összes paramétert, amelyet ön feltárt ezzel a vizsgálattal kapcsolatban, de információnk szerint az ön állásfoglalása szerint a konkrét ügyben sérült ennek a gyermeknek a joga, mert az iskola úgy vette fel, hogy tudott a sajátos nevelési igényéről, viszont ezek a speciális tevékenységek nem szerepeltek az alapdokumentumában meghatározott köznevelési feladatok között. [[13.10]] Az iskola továbbá megsértette a jogbiztonság követelményét, mert figyelmen kívül hagyta, hogy a szakértői bizottság nem ezt a tanintézményt jelölte ki a gyermek számára. Mi azt gondoljuk, rendkívül fontos lenne, hogy ha ezek a dolgok megállapításra kerültek, akkor ugyanolyan alapvető jog kellene legyen az is, hogy a speciális igényű tanulókat befogadó iskolákban teljesüljenek azok a szükséges szakmai, személyi és tárgyi feltételek, amelyekre ombudsman úr is hivatkozott, mert jelenleg azt kell mondjuk, hogy sajnos nem teljesülnek, ezért nagyon sokszor maguk a szülők menekülnek a befogadó iskolákból, ezért igyekeznek a szakértői bizottsági véleményt is kikerülni. A nagy létszámú, 30-32 fős osztályok, az akadálymentesítés nélküli osztálytermek, a gyógypedagógus-hiány mind ezek közé a kritériumhiányosságok közé tartoznak, ráadásul legtöbbször a pedagógusok jó része nincsen felkészítve sem szakmailag, sem mentálisan az SNI-s diákok tanítására és szituációkezelésére. Természetesen azokra a pedagógusokra gondolok, akik nem napi szinten az SNI-s diákokkal foglalkoznak. Tehát abban szeretnénk kérni a segítségét, a hivatalhoz fordultunk ezzel az üggyel kapcsolatban, hogy szeretnénk majd ebben mind egy vizsgálatot, mind pedig egy állásfoglalást kérni, hiszen arra törekszünk, hogy mielőbb megoldásra kerülhessen ez a probléma. A másik konkrét ügy pedig a Honvédkórház működésével kapcsolatos. Magam fordultam önhöz az ellátottak helyzetét érintő alapjogsértések miatt, ennek a kivizsgálását kérve; ezt a 2019. március 14-i levelemben tettem meg. Szeretnék egy picit emlékeztetni az ügyre itt a teremben is, mennyire jelzi ennek a súlyát, hogy az ilyen problémák miatt, amelyek a Honvédkórházban tapasztalhatóak, 2018 szeptemberében nyílt levelet írt a Magyar Orvosi Kamara Budapesti Területi Szervezete a honvédelemért és az egészségügyért felelős miniszternek, valamint a főpolgármesternek is. Azt kérték, hogy nagyon sürgős intézkedésekkel tegyék biztonságossá az adott egészségügyi szolgáltató működését, mert a jelenlegi megoldások sem a személyi, sem a tárgyi feltételeket nem biztosítják ahhoz, hogy orvosaik szakképesítésüknek megfelelő munkakörben, megfelelő személyi és tárgyi feltételek mellett végezzék felelősségteljes munkájukat, és ez a betegek ellátását is veszélyeztetheti. A kamara több dologra felhívta a figyelmet, a teljesség igénye nélkül: a betegút szervezetlenségének megszüntetése, ami miatt sürgősségi ellátásra jelentkeznek olyan betegek, akiknek ellátása más betegutat igényelne; megfelelő számú szakdolgozó és más kisegítő személyzet biztosítása, és még sorolhatnánk, nagyon sok probléma merült fel. Megfelelő intézkedések nélkül a beteggel közvetlenül találkozó orvosoknak kell viselni az etikai és büntetőjogi felelősséget az ellátás biztonságáért, megfelelőségéért, és ők vannak kitéve a nyilvános megaláztatásoknak is erre hívta fel a kamara a figyelmet. Éppen ezért fordultam önhöz beadvánnyal, és itt a kormány felé szeretnék egy nagyon súlyos kritikát megfogalmazni, hiszen ön a válaszában említette azt, hogy jelen pillanatban bár szükségesnek ítél egy átfogó vizsgálatot ebben a kérdésben, de nincs erre mód, hiszen költözés alatt áll az intézmény. Azt kell mondjam, azt tragédiának tartom, hogy a kormányzat a hivatal működését is esetleg veszélyezteti vagy hátráltatja azzal, hogy lényegében most egy ideiglenes helyre költözés zajlik, és végül is nincsen arra nézve információnk, hogy a hivatal egyáltalán meddig maradhat ott. Nem tudom, így hogy fogják tudni ellátni azt a feladatot, ami, világosan látszik, létkérdés ma Magyarországon. Úgyhogy szeretném kérni az alapvető jogok biztosát, hogy lehetőségeihez mérten, nyilvánvalóan látva a körülményeket, egy sürgősségi vizsgálat induljon a Honvédkórházban tapasztalható helyzet okán, hiszen betegek egészségét és életét veszélyeztetheti az ott kialakult helyzet. Én ezt a kezdeményezésemet írásban is meg fogom tenni még a mai nap folyamán, a kormányt pedig arra kérem, hogy haladéktalanul biztosítsa a hivatal hosszú távú, biztos és megnyugtató működéséhez szükséges feltételeket.
Köszönöm szépen. Üdvözlöm önöket, üdvözlöm Székely professzor urat is. Folytatjuk munkánkat, a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat, így aztán megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ombudsman Úr! Tisztelt Ombudsmanhelyettes Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt szeretném elmondani a most zajló vitával kapcsolatosan, hogy egy társadalom állapotát mindig az mutatja meg a legjobban, hogy hogyan bánik az elesettekkel és a kisebbségekkel. A Magyar Liberális Párt nagyon nagy tisztelettel szemléli az alapjogok biztosának tevékenységét, és azt, hogy itt áll az egyik olyan utolsó bástya, amely az állami intézményrendszeren belül az alapvető jogokat és a különböző társadalmi csoportok méltóságát védi olyan helyzetben is, amely helyzet már évek óta megoldatlan, és amely helyzetben az ellenzék nagyon sokszor hiába rázza a vészcsengőt. Ellenzéki képviselőtársaim kitértek természetesen és én is ki szeretnék térni arra, hogy nagyon nagy tisztelettel figyeljük, ahogyan a gyermekekért, a fogyatékossággal élőkért, valamint a kiszolgáltatott társadalmi csoportokért az ombudsman úr, illetve a komplett hivatal rengeteget küzd. Ez elvitathatatlan, ugyanakkor nagyon jól mutatja a rengeteg ügy, illetve vizsgálati kérelem, valamint egyéb levél, amellyel az ombudsman úrhoz fordulnak a társadalom különböző tagjai, azt a helyzetet, amelyben sem a jogállami normáknak, sem az egyenlő méltóságnak, sem az egyenlő bánásmód elvének nem megfelelő az állami szabályozási rendszer, illetve az állami működés. Egyszerűen nyilvánvalóvá teszi, hogy sok esetben extrán kell tenni a magyar polgároknak azért, hogy a jogegyenlőségük, illetve a méltóságuk érvényre jusson. Én magam ezt egy társadalmi és politikai drámának tartom, és szeretném megköszönni azt, hogy professzor úr a jelenlegi jelentősen lecsökkentett eszköztárral is ennyire keményen küzd azért, hogy megmaradjon emberek méltósága ebben a társadalomban. Szeretnék néhány olyan esetet kiemelni, amely elég jól tükrözi azt, hogy milyen vékony mezsgyén kell ennek a hivatalnak egyensúlyozni. Itt van példának a Tudományos Akadémia ügye, amiben az ombudsman úr nagyon helyesen szót emelt az MTA érdekében, azonban akkor, amikor az egyik ellenzéki képviselőtársam önhöz fordult, mert aggódott azért, hogy a minisztérium és az Akadémia már nem fog tudni megegyezni egymással méltó módon, ön kénytelen volt azt mondani válaszában, hogy ugyan figyeli ezt az ügyet, de sok mindent nem tehet már. Ugyanez történt, vagy nagyon hasonlónak vélem azt az ügyet, amikor az LMBTQ-közösség ügyében tett állásfoglalásában leírta idézem , hogy „a rejtőzködés és az előítéletek ördögi kört alkotnak”, valamint azt is, hogy „a szexuális irányultság nem jelenthet stigmát”. Ezek rendkívül helyes és fontos megállapítások, azonban azt gondolom, hogy amikor a Pride-hónap megnyitójára meghívást kapott, nem az utcai vonulásra és nem a hangos eseményekre, hanem egy kulturális eseményre, akkor már pusztán levelet küldeni állt módjában, és minden jót kívánni a melegközösségnek ahhoz a küzdelemhez, ami, hangsúlyozom, jogegyenlőségi küzdelem. Folytatnám a sort, mert az eddigiek talán még bele is férnének, de az a helyzet, hogy amikor Handó Tünde ragaszkodott ahhoz az elképzeléshez, hogy az Országos Bírói Tanács nem legitim, és az alapvető jogok biztosához fordult, hogy segítsen feloldani az őáltala alkotmányos válsághelyzetnek ítélt helyzetet, amit egyébként ő maga idézett elő, azt gondolom, az nem pusztán az ombudsman úr pozíciójához és hivatalához volt méltatlan, hanem ahhoz is méltatlan volt, ami Handó Tünde pozícióját illeti. Ilyen helyzetben, a nagyon sok indirekt és direkt módon látott történetből, azt gondolom, hogy nagyon fontos az a munka, amit ombudsman úr, illetve a hivatala végez, és szeretnék néhány pozitívumot is megemlíteni, ha már ennyire részletekbe menőkig láttam fontosnak igazolni azt, hogy mennyire nehéz körülmények között dolgoznak önök. Nagyon köszönöm azt az állásfoglalását, amelyben amellett tett hitet, hogy a koraszülött gyermekeknek joguk van a szülők folyamatos jelenlétéhez. Azt gondolom, egy olyan ország, amely hosszú ideje az Európai Unió tagja, ezt régóta fel kellett volna hogy ismerje, hasonlóképpen ahhoz, hogy az egészségügyben a méltóságuk csorbulását elszenvedő nemcsak páciensek, nemcsak szülő nők, nemcsak megszületett gyermekek, hanem sok esetben a dolgozók is európai emberhez méltó körülmények között tudjanak dolgozni. [[13.20]] Sajnos ezt jelenleg sem az egészségügyi rendszer, sem a szociális ellátórendszerünk nem képes biztosítani, sok esetben pedig az oktatási rendszerünkben is komplett társadalmi csoportok jogai sérülnek. Nagy örömmel látom azt, hogy az ombudsman úr, ahogy csak teheti, minden ilyen esetben szót emel, azonban tragédiának tartom azt, hogy a jelenlegi, megnyirbált hivatali hatáskörök közepette egyszerűen ennél sokkal többet nem tud tenni. Úgyhogy én még egyszer szeretnék emlékeztetni mindenkit arra, hogy sajnos a nemzeti együttműködés rendszerén belül az alapjogok biztosának hivatala talán az utolsó olyan, államilag létrehozott bástya, amely még tartja magát. Én tisztelettel kérem önöket, megköszönve egyúttal a munkájukat és a beszámolójukat amelyet természetesen el fogok fogadni , hogy tartsanak ki továbbra is. Abban bízunk, hogy lesz a jövőben egy olyan államigazgatás, egy olyan intézményrendszer, egy olyan kormány, amely hasonlóan önökhöz jól érti, és nemcsak jól érti, hanem dolgozik is azért, hogy a jogegyenlőség, az egyenlő méltóság, illetve az egyenlő bánásmód elve mindenekfölött való legyen ebben az országban is, ugyanis Európában ez hosszú ideje alapvetés, és én magam azt gondolom, hogy azért is csatlakoztunk az Európai Unióhoz, hogy hasonlóvá váljunk az európai uniós nyugati társakhoz, illetve egy olyan társadalmi életet tudjunk beindítani, amelyben kivétel nélkül mindenki kihúzhatja magát. Én még egyszer köszönöm az önök munkáját, és kérem, folytassák ugyanezt. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnének, de minthogy ilyenre nem jelentkezett senki, normál szót kérő felszólalással folytatjuk a munkánkat. Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP, parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ombudsman Úr! Csak azért emelkedtem szólásra, hogy megköszönjem az ön munkáját. A kinevezésekor alkalmam és lehetőségem volt a köztársasági elnök úrral egyeztetni, beszélni az akkori folyamatokról, hogy kit szeretett volna és milyen indokokkal jelölni erre a pozícióra. Meg kell mondjam anélkül, hogy indiszkréciót követnék el az akkori négyszemközti beszélgetés kapcsán , akkoriban a köztársasági elnök úr érvei meggyőzőek voltak számomra az ön személyét illetően. Talán furán hangzik egy ellenzéki képviselő szájából ez, de azért sok pozitív vélekedés hangzott el a jelentésével kapcsolatban is imént a Házban, ezért semmi mást nem szerettem volna mondani, csak azt, hogy én azt gondolom, az idő igazolta a köztársasági elnök döntését, helyes volt önt választani erre a pozícióra, és ezért tisztelet illeti önt és a kollégáit is. Még egyszer nagyon szépen köszönöm az elmúlt éveket önnek is és természetesen a kollégáinak is. Semmi mást nem szerettem volna a vitához hozzátenni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Kíváne valaki élni még a felszólalás lehetőségével? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem Székely László ombudsman urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Dr. Székely László: Köszönöm, nem.]] Jelzi, hogy nem. Megkérdezem Vejkey képviselő urat, az Igazságügyi bizottság elnökét, kíváne reflektálni. [[Dr. Vejkey Imre: Nagyon röviden, elnök úr.]] Parancsoljon!
Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Minden hozzászóló, minden felszólaló elismerte és méltatta, hogy úgy a 2017. évi, mint a 2018. évi ombudsmani beszámoló a törvényi rendelkezéseknek megfelelőn mutatja be az alapvető jogok biztosának alapjogvédelmi tevékenységét. Mindezek alapján a B/417. és B/4398. számú beszámolókat és az Igazságügyi bizottság határozati javaslatait az Országgyűlésnek is elfogadásra ajánljuk. Kérem képviselőtársaimat tehát, hogy a határozati javaslatokkal együtt a beszámolók elfogadását szavazzák meg. A magam és a Fidesz-KDNP nevében is köszönöm szépen az ombudsman úrnak az elvégzett munkáját. Köszönjük. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tájékoztatom önöket, tisztelt Országgyűlés, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik a központi költségvetés címrendjének módosításáról szóló határozati javaslat általános vitája a lezárásig. A Gazdasági bizottság által benyújtott előterjesztés H/6543. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Hadházy Sándor úrnak, a Gazdasági bizottság előadójának, a napirendi pont előterjesztőjének. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A központi költségvetés címrendjének módosításáról szóló H/6543. számú határozati javaslat szoros összefüggésben áll a kutatás, a fejlesztés és az innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásának átalakításához szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/6359. irományszámú törvényjavaslattal a továbbiakban KFI-törvénymódosítás és a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló T/6322. irományszámú törvényjavaslattal, a továbbiakban Kvtv.-javaslat. A KFI-törvény módosítása a Magyar Tudományos Akadémia kutatóintézeti hálózatát 15 kutatóintézet és a Támogatott Kutatócsoportok Irodája 2019. szeptember 1-jével az MTA irányítása alól kiemelve, az Országgyűlés által újonnan létrehozandó Eötvös Loránd Kutatási Hálózat részeként határozza meg. Az Országgyűlés egyúttal létrehozza az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat Titkárságát, ami a kutatóintézeti hálózat új irányító szerve. A Kvtv.-javaslat az új irányítási struktúrát leképezve új központi költségvetési fejezetként létrehozza az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat központi költségvetési fejezetet, e fejezetbe sorolva a kutatóintézeti hálózat intézményeit, illetve ezen intézményeket irányító szervként az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat Titkárságát. A KFI-törvény módosítása szerint a kutatóintézeti hálózat 2019. szeptember 1-jén kerül átvételre az MTA-tól, így a Kvtv.-javaslattal 2020-ra történő rendezésen túl szükségessé válik a Kvtv.-javaslattal analóg, de 2019 szeptemberétől történő, azaz törtévi rendezése. Tisztelt Országgyűlés! A kormány a nemzeti kutatás-fejlesztési és innovációs stratégiában célul tűzte ki, hogy Magyarországon 2020-ra a GDP-arányos K+F ráfordításokat 1,8 százalékra, 2030-ra pedig 3 százalékra növeli. Bár Magyarországon 2003 óta folyamatosan nő a KFI-ráfordítások összege, a 2020-ra meghatározott célérték eléréséhez is a források jelentős emelése szükséges. A vállalkozások 2008 óta szintén növekvő tétellel járulnak hozzá a teljes K+F ráfordításhoz, a 2017-es 272,5 milliárd forint 52,7 százalékot tett ki. A tudás erőforrásként való felhasználása felértékelte az egyetemek és a kutatóintézetek szerepét, ezért jogos igényként merül fel azok hatékony működése. Az MTA maga is felismerte saját intézményrendszere és finanszírozása felülvizsgálatának szükségességét, és ennek megfelelően 2011-ben az MTA 182. rendkívüli közgyűlésén döntő többséggel a szervezeti átalakítás azonnali megvalósításáról döntöttek. A kormányzati bizalmat jól tükrözik, hogy az MTA-fejezet 2012. évi jóváhagyott költségvetési támogatása 25,3 százalékkal haladta meg az előző évit, a támogatás ekkor 43,5 milliárd forintot tett ki. [[13.30]] A 2011-12. évi kutatóintézeti integrációk azonban eredmény nélkül maradtak, illetve több természettudományi kutatóközpont esetében csak plusz adminisztrációs terheket eredményezett az átalakítás. A működési támogatások emelésén túl 2010 óta az MTA részére nyújtott nagyberuházások kormányzati támogatásának összege elérte a 38,1 milliárd forintot. Az Országgyűlés részére benyújtott beszámolókban az MTA maga is kihangsúlyozta az intézményrendszer alulfinanszírozottságát, valamint, hogy a finanszírozás nincs megfelelően koordinálva, egyszerre van jelen pazarlás és hiány. Tisztelt Képviselőtársaim! Jelenleg tehát a közfinanszírozási kutatási rendszerben a források nagymértékben széttagolódnak a felsőoktatási intézmények, az MTA-hoz tartozó kutatóhelyek és a különböző minisztériumok által felügyelt ágazati intézmények között. Továbbá az intézményi K+F finanszírozás nem mindig kötődik a teljesítményhez, a tudományos kiválósághoz vagy az elért hatáshoz. Mindez nagymértékben indokolja a hazai kutatási-fejlesztési és innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásának átalakítását, beleértve az MTA kutatóintézeti hálózatát. A javaslat tehát létrehozza az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat központi költségvetési fejezetet, valamint az új fejezetben megállapítja az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat titkársága címet. A 2019. augusztus 31. napjáig az MTA által irányított kutatóhálózat intézményeit költségvetési szempontból átsorolja az újonnan létrehozott Eötvös Loránd Kutatási Hálózat fejezetbe. Az eddig az irányító szervi feladatokat ellátó MTA titkársága és ezzel szoros összefüggésben az MTA Létesítménygazdálkodási Központ irányító szervi feladatellátással arányos előirányzatainak időarányos részét átcsoportosítja az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat titkárságához. Tisztelt Ház! Az új struktúrában Magyarország Kormánya, kiemelten az ország versenyképessége érdekében többleterőforrásokat biztosít a hazai KFI, valamint az alap- és alkalmazott kutatás céljára, ezáltal növekszik a kutatók által pályázati formában elnyerhető támogatások köre és mértéke. Továbbá a KFI új szervezeti és finanszírozási modelljének kialakítása lehetővé teszi a hazai KFI-tevékenységek fókuszálását, a KFI-források hatékonyabb és a társadalmi célok elérését is segítő felhasználását, az együttműködések erősítését, és megkönnyíti az akadémiai kutatási tevékenység beágyazódását a hazai és nemzetközi KFI-rendszerbe. Összességében: a határozati javaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz a hazai kutatás-fejlesztés és innováció terén, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, támogassák a javaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Cseresnyés államtitkár urat, kíváne most fölszólalni. [[Cseresnyés Péter: Igen.]] Parancsoljon, a kormány nevében ön szólhat.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindössze annyit szeretnék mondani, hogy a határozati javaslatot támogatjuk, és néhány mondattal indokolnám is, hogy miért.A hazai kutatás-fejlesztés és innováció intézményrendszerének és finanszírozásának alakítása elengedhetetlen alapfeltétele Magyarország versenyképességének, a fenntartható gazdasági növekedésnek. A kormány a gazdaságvédelmi akciótervben az e területre fordított forrásmennyiséget 32 milliárd forinttal emelte meg. E többlet már a jövő évi költségvetés tervezetében is megjelenik. Hiábavaló azonban a keretösszegek növelése, ha a ráfordítások nem jól, nem az elvárható hatékonysággal hasznosulnak. A jelenlegi közfinanszírozási kutatási rendszerben a források nagymértékben széttagolódnak a felsőoktatási intézmények, az MTA-hoz tartozó kutatóhelyek és a különböző minisztériumok által felügyelt ágazati intézmények között. Az intézményi kutatás-fejlesztési finanszírozás nem mindig kötődik a teljesítményhez, a tudományos kiválósághoz vagy az elért hatáshoz. Korábban az MTA maga is nyilatkozott arról, hogy a finanszírozás nem megfelelően koordinált. Magyarország nemzetközi lemaradása erősen indokolja az intézményrendszer és finanszírozás átalakítását, amelynek természetesen fontos részét képezi az MTA kutatóintézeti hálózata. Tisztelt Országgyűlés! Nélkülözhetetlen tehát, hogy az MTA-tól és a kormánytól azonos távolságban levő, a kutatóhálózati közösség számára az irányításban részvételt biztosító új vezetési struktúra jöjjön létre. Az így létrejövő Eötvös Loránd Kutatási Hálózat törvénnyel létrehozott, önálló költségvetési fejezetet alkot. A kutatóintézeti hálózat irányítási modelljében a hálózat irányító testületének összetétele során a kormány és a Magyar Tudományos Akadémia paritásos javaslattétellel juttatja érvényre az önigazgatás logikájára épülően a tudományos közösség részvételét az irányításban. Tisztelt Országgyűlés! A magyar kormány jelentős fejlesztéseket finanszíroz, és jelentős többleterőforrásokat biztosít annak érdekében, hogy az ország versenyképessége javuljon. Jelen határozat elfogadása hozzájárul a kutatás-fejlesztés és innováció egységes intézményrendszerének és finanszírozásának kialakításához, az eredmények hatékonyabb hasznosulásához. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozati javaslatokat támogatni szíveskedjék. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalások jönnek. Elsőként megadom a szót Manninger Jenő képviselő úrnak, a Fidesz vezérszónokának. Tessék!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A határozati javaslat összhangban áll a kutatási-fejlesztési és innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásának átalakításához szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/6359. számú törvényjavaslattal, mely szerint 2019. augusztus 1-jei hatállyal létrehozzák az Eötvös Loránd Kutatási Hálózatot, amelyet 2019. szeptember 1-jétől az addig a Magyar Tudományos Akadémia irányítása alatt álló kutatóintézetek és a támogatott kutatócsoportok irodája alkotnak. A kutatóhelyek feletti irányító szervi jogosítványokat az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat titkársága gyakorolja. A kormány a nemzeti kutatás-fejlesztési és innovációs stratégiában célul tűzte ki, hogy Magyarországon 2020-ra a GDP-arányos K+F ráfordításokat 1,8 százalékra, 2030-ra pedig 3 százalékra növeli. A hazai kutatási-fejlesztési és innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásnak átalakítására legfőképpen azért van szükség, mivel a források jelenleg nagymértékben széttagolódnak a felsőoktatási intézmények, az MTA-hoz tartozó kutatóhelyek és a különböző minisztériumok által felügyelt ágazati intézmények között. Továbbá az intézményi K+F finanszírozást jobban függővé kell tenni a tudományos kiválósághoz és az általa elért hatásfokhoz is. Ismételni tudom, ahogy az előterjesztésben is elhangzott, hogy Magyarország Kormánya az új struktúrában többleterőforrásokat kíván biztosítani a hazai KFI, vagyis a kutatás-fejlesztési és innovációs, valamint az alap- és alkalmazott kutatás számára, valamint lehetővé teszi a források hatékonyabb, társadalmi célok elérését is segítő felhasználását. Bízunk benne, hogy így egy kiszámíthatóbb működési modell jön létre, amely a kutatók érdekeit is szolgálja. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány célja, hogy Magyarországon európai szinten is élenjáró kutatás-fejlesztés, innovációs teljesítmény legyen a jövőben, hiszen napjainkban azok az országok tudnak a legsikeresebbek lenni, amelyek gyorsan képesek és akarnak reagálni a változásokra. A határozati javaslat is ezt szolgálja. Köszönöm figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, bocsánat, csak a monitortól nem láttam, de öné a szó. Parancsoljon.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Jó pár héttel, hónappal ezelőtt megindult egy vita, egy olyan vita, amely nemcsak itt, a Parlament falai között zajlott, hanem széles körű társadalmi csoportokat érintett, ez pedig a magyar tudomány élete, a magyar tudomány jövője.Képviselőtársaim közül Brenner Koloman képviselőtársam már többször elmondta szakmai érveit, és figyelembe véve a tudományos elit reakcióit a Palkovics miniszter úr által fémjelzett átalakítási helyzetre tekintettel, így azt megismételni nem kívánom, hiszen a most előttünk fekvő határozati javaslat a költségvetési címrend módosításáról szól, ami ezzel összhangban van. Tekintettel arra, hogy nem tudjuk támogatni ezt az erőből való politizálást, amely minden tudományos, szakmai érvet felülír, hiszen a Magyar Tudományos Akadémia által az alattuk lévő kutatóhálózatok megszüntetéséről szól, annak átcsoportosításáról és az Eötvös Loránd Kutatási Hálózatba való integrálásáról szól, ebben a szakmai vitában a Jobbik már kifejtette álláspontját, azt támogatni nem tudjuk, így az ehhez kapcsolódó költségvetési címrend módosítását sem áll módunkban támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[13.40]]
Köszönöm szépen. A Demokratikus Koalíció vezérszónoka Varju László képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ha röviden kell fogalmaznom, akkor tulajdonképpen három olyan mondat jól leírja ennek a törvénynek a mikéntjét és körülményeit, ami, azt gondolom, hogy egyértelműen elfogadhatatlanná teszi államtitkár úr javaslatát [[Cseresnyés Péter: Nem az enyém!]] , támogatását, a Gazdasági bizottság ebbéli döntését. Az első ilyen mondat arra vonatkozik nekem, hogy ez a kijátszott parlamentarizmus, amit önök itt csinálnak. Attól való félelmükben, hogy egyébként költségvetési törvényt kellene módosítani ahhoz, hogy a Magyar Tudományos Akadémia pénzét elvegyék, és ezért a szükséges szerkezetet a költségvetésben biztosítani tudják, ezért egy országgyűlési határozatot hozatnak, kedden kezdeményeztettek a Gazdasági bizottsággal. [[A jegyzői székben dr. Tiba Istvánt dr. Simicskó István váltja fel.]] Ráadásul a Gazdasági bizottság önmaga határozati javaslatát véleményezi, és kiválónak tekinti. Ezt én természetesen megértem, hogy Bánki Erik úr és csapata kiválónak minősíti ezt a kezdeményezést, de azon túl, hogy a kijátszott parlamentarizmusról és megcsúfolt demokráciáról kell beszélni, a következő része ez, hogy ez a módja a Magyar Tudományos Akadémia kifosztásának, ez az eszköz, amit felhasználnak arra, hogy egyébként az arra érdemes, a korábban már döntéssel nekik ítélt forrást elveszik tőlük, és egészen más módon, más eszközökkel kívánják felhasználni. Erre nevesítetten még a Magyar Tudományos Akadémia elnökét utasítják mint egy feladattervben , hogy 2019. augusztus 26-áig miről kell gondoskodnia a magyar Kincstár felé: az előző években keletkezett költségvetési maradvány előirányoztatásairól, az azonosítás alatt álló kiadások, bevételek megfelelő intézményi és azon belül rovatmélységű előirányzatra történő besorolásáról. Tehát önök elvégzik ezzel a határozati javaslattal azt a mészárosmunkát, amiről most már hónapok óta zajlik az országban a vita, aminek ez a következő lépése, mert az első lépés természetesen az egyetemi szabadság felszámolása volt, amikor a CEU-t elüldözték Magyarországról, amikor mindent megtettek azért, hogy egyébként Magyarország nemzetközi szinten legjobbnak minősített egyetemét elüldözzék Magyarországról. Következő lépésként pedig a Magyar Tudományos Akadémia kifosztását végzik el. Ez a nézetkülönbség, ami önök és közöttünk feszül, őszintén szólva kibékíthetetlen. Elfogadhatatlan az, amit csinálnak. Ennek módszerét tekintve, tartalmát tekintve a demokráciához, a rendszerváltás körülményeihez és annak szándékához semmi köze nincsen. Tudunk még ilyen területeket sorolni, de most nem terjeszkedem túl azon, amit ide beterjesztettek. Én azt gondolom, hogy az, amit most önök a nevükre vesznek, és ilyen értelemben a nevükkel fémjelezve támogatják ezt a kezdeményezést, én remélem, hogy lesz olyan pillanat, amikor ezt nagyon megbánják, és nagyon szégyellni fogják magukat azért, hogy ehhez hozzájárultak. Én értem, hogy jelen pillanatban akár az ígéretek vagy az elért tisztes eredmény az önök részéről, vagy az a politikai dicséret, amit a politikai döntéshozótól ezért megkapnak, az önöket ilyen értelemben megnyugtatja, és a lelkiismeretüket nem zavarja, nem akadályozza abban, hogy ezt a mészárosmunkát elvégezzék. Örülök annak, hogy számos olyan fideszes képviselő van azt, hogy „örülök”, természetesen idézőjelbe teszem , akik egyébként olyan rendezvényeken tudnak parádézni, ahol európai uniós támogatással, annak elköltésével mutogatják, hogy egyébként ők milyen jó emberek, és mennyire jól végzik a tevékenységüket. Hát, kedves hölgyeim és uraim, ez nem az a munka, amikor a szegények a gazdagoktól elveszik azt, ami egyébként nekik felesleges, vagy úgy gondolják róla, hanem ez éppen fordítva van az önök működésében: önök onnan vesznek el, amit önök igazából nem lenne szabad, hogy megtegyenek. Éppen ezért a Demokratikus Koalíció kiáll a Magyar Tudományos Akadémia szabadsága mellett; tiltakozunk az éppen aktuálisan előttünk lévő, ezt megvalósító, segítő törvénytervezet, illetve határozattervezet benyújtása, annak indoklása és annak elfogadása ellen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kétperces felszólalásra nem jelentkezett senki, sőt egyetlen műfajban sem jelentkezett senki. Ez nem felszólítás, csak a tények ismertetése az önök számára. [[Derültség. Dr. Gyüre Csaba: Pedig már azt hittük!]] Viszont az kötelességem, hogy megkérdezzem, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Megállapítom, hogy nem, további felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Hadházy képviselő urat, kíváne reflektálni. [[Hadházy Sándor bólint.]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon jó volna, ha tisztán látnánk ebben a kérdésben, és ha tisztán látunk, akkor utána pedig tiszta beszéd is következne. Tényként kell elmondanom azt, hogy az európai uniós források között igen jelentős tételt képez a kutatás-fejlesztésre szolgáló tétel. Ha önök megnézik ennek a felhasználását, akkor láthatják azt, hogy a régi uniós országok ennek a forrásnak a 95 százalékát tudják felhasználni, a később csatlakozott országok, ilyen például Magyarország is, az 5 százalékát. Ha csak ezt az egy adatot nézzük, akkor könnyen kijelenthető és belátható, hogy valami nem működik jól. A kutatási és fejlesztési tevékenység rendkívül fontos, a kormányzat folyamatosan emeli az ehhez szükséges forrásokat a költségvetésben, és szeretnénk azt elérni, hogy ezek a források a lehető legjobban hasznosuljanak, és emellett természetesen a vállalkozásokkal való együttműködés, az egyetemek közötti együttműködés, illetve az uniós források elérésének a lehetősége is kinyíljon előttünk. Az egész átalakításának a vezérmotívuma ez és nem más. És ez az ország javát szolgálja. Ebből adódóan tehát köszönöm mindenkinek, aki pozitívan támogatja és szólt hozzá ehhez a javaslathoz, és kérném tisztelettel az ellenzéket, hogy gondolja végig, mi a jó az országnak. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalás következik. Ezt a kijelentő mondatot azonban feltételes mondattá kell átfogalmaznom, minthogy egyetlenegy képviselő jelentkezett, ő azonban nem tartózkodik a teremben. Sajnálatos módon így nem tudjuk meghallgatni felszólalását. Ennek következtében a mai ülést bezárom. A napirend utáni felszólalásnak azért nem érhettünk a végére ezt írja a forgatókönyvem , minthogy ilyen nem volt. Így aztán tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére 2019. július 1-jén kerül sor. Megköszönöm a munkájukat, az ülést bezárom. Jó napot kívánok mindenkinek!