[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Hajdu László ülve marad. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés negyedik rendkívüli ülését megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre.Köszöntöm kedves vendégeinket, és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Bejelentem, hogy Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úr a kormány nevében az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte 2019. július 8-ára. Az indítványt és annak mellékletét a honlapon megismerhetik a képviselők és az érdeklődők. Tisztelt Ház! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás, a Párbeszéd részéről. Megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Utolsó héthez érkeztünk a tavaszi ülésszakon, ezért indokolt egy kicsit visszatekinteni arra, hogy mi is történt az elmúlt hónapokban. Sok jót nem nagyon lehet mondani erről az időszakról sem. A kormánypárt ott folytatja, ahol decemberben abbahagyta, amikor elfogadta a rabszolgatörvényt. A mostani időszakban az történt és ez a múlt hét eseménye , hogy 131 kormánypárti képviselő megszavazta az akadémiai kutatóintézetek leválasztását, röviden: az Akadémia szétverését. Jegyezzük meg ezt a 131 nevet, és azt gondolom, hogy ebben segítségünkre van a közvélemény is, hiszen rengeteg helyen nyíltak meg különféle szégyenfalak, ahol a 131 képviselőt név szerint is megemlítik, hiszen ez valóban egy történelmi tett, de egy negatív történelmi tett, és reménykedünk benne, hogy a számonkérésre is előbb-utóbb sor fog kerülni. Az akadémiai intézetekkel kapcsolatosan a vita során Palkovics miniszter úr végig arról beszélt, hogy a német mintát követjük, hogy tulajdonképpen az egész átalakítás a német mintának felel meg. Mi már a vita során is közöltük, hogy szó sincs erről, a német gyakorlat egészen más volt. Az elmúlt napokban a német akadémiai élet szinte teljes egészében kiállt az akadémiai intézetek mellett, és azt közölte, hogy semmi köze nincs ennek a magyarországi átalakításnak a német modellhez. Azt gondolom, hogy ezt azért is érdemes hangsúlyozni, mert nemcsak Németországban történt tiltakozás, hanem a világon szerte szinte mindenütt. Több mint 120 tudományos közösség, többek között az Academia Europaeától a Vajdasági Magyar Akadémiai Tanácsig ítélte el ezt a törvényt. De nincs időnk az Akadémiával tovább foglalkozni, mert tovább kell lépni, hiszen a következő áldozat a közoktatás. A közoktatási törvény módosítása egyértelműen azt a célt szolgálja, hogy tovább csökkentse az oktatási intézmények autonómiáját és a tanszabadságot. A központilag irányított Nemzeti alaptantervbe kényszerített oktatás szükségképpen lesz alacsony hatásfokú, hiszen nem tud számolni azokkal a különbségekkel, amelyek az országban megnyilvánulnak, mert egészen más a II. kerületi diákok és az Ormánságban felnövő gyerekek helyzete, és egész máshogy kell Sopronban vagy a Nyírségben oktatni a diákokat. Persze, nem is az a célja a közoktatásnak ma Magyarországon, hogy kiművelt emberfőket adjon a társadalom számára, hanem olyan embereket, akik a NER rendszerébe jól be tudnak illeszkedni, akik engedelmes állampolgárok, akik az összeszerelő üzemekben majd jól fognak tudni dolgozni. Ehhez pedig nem kell, sőt kifejezetten nem is jó, ha ők önállóan tudnak gondolkodni, ha tudnak önállóan tájékozódni, mert akkor az egész kormánypropaganda tulajdonképpen eredménytelen lesz, a migránsozás, a sorosozás és a brüsszelezés nem ér célba. Viszont az Orbán-kormány nem tudta megoldani azt a másik feladatot, amit szeretett volna, hiszen, ahogy a költő is mondja, ügyeskedhet, nem fog a macska egyszerre kint s bent egeret. A szabadságuktól megfosztott, lebutított, engedelmes emberek ugyanis csak nagyon alacsony hatásfokkal tudnak termelni, tőlük nem várható el a magas termelékenység, nem várható el az innováció, és nem várható el az, hogy egy versenyképes gazdaság alakuljon ki. Hiába tehát az MNB-nek és a Pénzügyminisztériumnak az ambiciózus terve a versenyképesség fokozására, ehhez igen erőteljesen hiányzik a jó minőségű humán tőke. Ha a kormány célja valóban az lenne, hogy kiművelt emberfőket teremtsünk, akkor megszüntetné a KLIK-et, a NAT-ot, négy-ötszörösére emelné a tanárok fizetését, csökkentené az óraterhelésüket, mert krónikus tanárhiány van, és biztosítaná a tanszabadságot. De ezektől a forradalmi változásoktól mi olyan messze vagyunk, mint az egy főre jutó jövedelmünk a finnekétől. [[Az elnök a csengője megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Azért említettem a finneket, hiszen a finnek olyan oktatási reformot hajtottak végre az elmúlt időszakban, ami igen sikeres volt. Köszönöm szépen. Elnézést. [[11.10]]
A kormány nevében Cseresnyés Péter államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nem először fordul elő a parlamentben az ön felszólalása alkalmával, hogy nagyon szélesre nyitja a kérdések és a felvetett gondolatok tárházát. Most is ez történt, és számtalan esetben szerintem téves alapokról téves következtetéseket vont le. Többek között azért mondom ezt, mert úgy látszik, mintha nem érdekelné, hogy az elmúlt fél évben vagy éppen az elmúlt másfél évben mi történt ebben a parlamentben; egyfajta sajátos értelmezést adott és ad a tényeknek, és úgy, ahogy eddig nem vált be sok-sok jóslata vagy jóslatuk, remélhetőleg, sőt meggyőződésem, a következő időszakban sem fog beválni.Ha az MTA-ról beszélünk, néhány gondolatot hetek óta rendszeresen, akár egy-egy ülésnap alkalmával többször is meg kell ismételnem, és ma megint meg kell tennem. Ugyanis a legfontosabb cél, hogy egy jól működő intézményhálózat, kutatóintézet-hálózat működjön Magyarországon. Egy olyan hálózat és olyan kutatóintézetek működjenek, amelyek a gazdasági igényeket mind az alap-, mind az alkalmazott kutatások terén a legnagyobb mértékben ki tudják elégíteni. Ez az átalakítás ezt szolgálja, és a következő időszakban várhatóan bebizonyosodik, hogy az átalakítás nagyon-nagyon jó volt. Ugyanis önnel ellentétben azt kell mondani, hogy azért kellett ezt megtenni, mert a nemzetközi tudásközpontok és többek között az Európai Unió Bizottsága is azt mondta, hogy a magyar tudományosság rendszere komoly kihívásokkal küszködik. Ha ezt nem hiszi el, egy számot, amit a múlt héten is elmondtam már, szeretnék ismertetni, egy rangsort szeretnék önnel ismertetni. Egy nemzetközi összehasonlítás alapján az európai innovációs rangsor legújabb kiadása azt állapítja meg, hogy hazánk innovációs teljesítménye legfeljebb stagnál, a többi országé viszont javul, ezért még tovább romlott a pozíciónk, a 23. helyre estünk vissza a 28 uniós tagállam teljesítményének összevetésével. Nem tudom, itt volte múlt héten, amikor a Tudományos Akadémiáról beszéltünk, és említettünk néhány szót kérdés és felelet formájában; én akkor is elmondtam, hogy emiatt kell változtatni a kutatóintézetek működésén, mert ha így hagyjuk… Ugyanis többszöri kísérlet volt 2006 óta, hogy hatékonyabban lehessen működtetni, és hatékonyabban működjenek a kutatóintézetek, ezek a kísérletek azonban nem váltak be. Ezért kellett változtatni, azért, hogy nemzetközileg elismert tudósokból álló irányító testület segítségével működjenek a továbbiakban egy önálló testületként a kutatást végző magyar kutatóintézetek. De ha már egyszer féléves áttekintést akart adni, azért hadd mondjak néhány szót azokról az eredményekről, amelyeket az elmúlt időszakban a kormányzat az emberek, a magyar társadalom segítségével és hathatós támogatásával elért. Ha csak a munkanélküliséget nézzük, épp a múlt héten jelent meg a statisztika, 3,4 százalékra esett vissza a munkanélküliségi mutató azzal az időszakkal, a 2010-es vagy 2010 előtti időszakkal ellentétben, amely az ön szövetségesei azok, akiktől elhatárolódott még a 2018-as választások előtt, aztán egyik pillanatról a másikra mégiscsak ott találta saját magát, mert az elveit is feladva beült a szocialista és Párbeszéd-frakcióba , tehát az ön szövetségesei idejében volt. Ugyanis akkor 12 százalék körüli volt a munkanélküliség. Vagy éppen a foglalkoztatás területén is jelentős változások álltak be, hiszen jelentős mértékben nőtt a foglalkoztatás Magyarországon. Körülbelül 10 százalékponttal javult a foglalkoztatás. Ez azt jelenti, hogy majdnem 800 ezerrel több ember dolgozik ma Magyarországon, mint dolgozott az elmúlt időszakban. Ehhez kell hozzátenni, hogy az elmúlt időszakban a családtámogatási rendszer is jelentős mértékben javult, és a következő időszak költségvetése, a 2020-as költségvetés is a családvédelem ügyét szolgálja, a családok támogatásának költségvetése lesz. Egy gazdaságvédelmi akciótervet is hirdettünk annak érdekében, hogy a következő időszakban a gazdaság növekedjen, és a családok biztonságban tudják a jövő nemzedéket felnevelni. Ez azt jelenti, hogy közel 10 százalékponttal növekedett a családokra fordítható támogatások összege, ami 224 milliárd forintot jelent. Mi ez, ha nem eredmény, tisztelt képviselő úr? Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kunhalmi Ágnes képviselő, az MSZP frakciójából. Megadom a szót.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarországnak ma olyan kormánya van, Budapestnek meg olyan fideszes vezetése, amely fontosabbnak tartja a marhákat, mint a budapesti polgárokat. Alig pár napja ugyanis az agrártárca rendeletben írta elő, hogy a kérődző állatokat nem lehet 30 fok föt… feletti hőmérsékleten szállítani, kizárólag klímával. Dicséretes érzékenységre vall. Csakhogy a fővárosi metrókon, villamosokon és a fővárosi buszokon kánikulai napokon bőven 30 fok föt…, fok föt…, fok fok föt…, feletti a hőmérséklet [[Derültség, nagy zaj. Közbekiáltások a kormánypárti padsorokból: Jaj! Nono!]] , tehát ilyen melegben és ilyen körülmények között kell a budapestiek százezreinek eljutni az otthonától a munkahelyéig. Amikor megkérdezik Budapest fideszes főpolgármesterét arról, hogy mikor lesznek klimatizált szerelvények, akkor csak cinikusan annyit mond, hogy: büfékocsi nem kellene? Hát, kérem, nem, nem büfékocsi kellene, hanem a fővárosnak egy új, felelős vezetés kell! Mert marhára megunták a budapestiek, hogy nyáron ők leizzadva, piszkosan és büdösen érkezzenek már korán reggel a munkahelyükre, miközben a Budapesten királykodó fideszes elit pökhendien tekintget le a Várban pofátlanul alacsony áron bérelt lakásaiból. [[11.20]] Mert ma Budapesten két egymás mellett élő, párhuzamos világ van: él az állampárthoz hű, kormányközeli néhány száz, talán néhány ezer kivételezett, és velük szemben áll közel kétmillió ember, akik itt élnek vagy dolgoznak fideszes, kormányzati kapcsolatok nélkül. Ők azok, akik próbálnak élni, túlélni, ők azok, akiktől a mai hatalom csak elvesz. Elveszi a szabadságot, a jó iskolát, a klimatizált buszokat, a jó levegőt, a zöldellő fákat, akiktől elveszik a lehetőséget, a gazdasági boldogulás lehetőségét, a gazdasági területet, elveszik a lakásokat és már a biztonságos egészségügyi ellátás lehetőségét is. Miközben a főváros költségvetését lényegében 2010 óta lefelezték, az adósságállománya újratermelődött, a város GDP-termelő képessége folyamatosan omlik és zuhan befelé, és már bizony Prága, Pozsony, Varsó, de még Bukarest is előttünk jár. Elegük van a budapestieknek önökből, a Fideszből, és már öt éve is elegük volt, öt éve is többen akartak változást, de akkor önök két hét alatt, a nyár közepén átírták a fővárosi választási törvényt, mert már akkor is féltek a budapestiek többségétől. Mostanra azonban már csak akkor tudnák adminisztratív eszközökkel elvenni a többség erejét a fővárosban, ha felszámolnák magát a választást. És ha jól hallottuk mi, ellenzéki képviselők, a sikeres előválasztás után [[Dr. Rétvári Bence: Mi volt a siker az előválasztásban?]] a kormányban egyes tagok már ezen is elgondolkodtak, élükön a miniszterelnökkel. Ugyanis június 20-26. között, a rekkenő hőség ellenére is közel 70 ezer budapesti lakos élt az ellenzéki pártok által kínált lehetőséggel. Kimentek az utcára, és maguk jelölték ki azt a személyt, hogy kinek a vezetésével akarnak egy jobb Budapestet teremteni maguknak és az itt élőknek. Először volt lehetősége Budapestnek, hogy kipróbáljon egy Európában már használt demokratikus eszközt, és már elsőre jobban teljesítettek és sikeresebben, mint például Olaszországban, ahol már használták az előválasztás intézményét. Kérem, ez is azt bizonyítja, hogy van és lenne igény Magyarországon a demokráciára. Továbbá bizonyítja, hogy a budapestiek le akarják rúgni a Fideszt saját magukról, mert tudják, hogy a demokrácia soha nem magától értetődik, azért újra és újra meg kell küzdeni, és vannak generációk, akiknek többször is. És az, hogy önök azóta is nemtelenül és agresszíven támadják Karácsony Gergelyt, csupán azt bizonyítja, hogy önök elbizonytalanodtak. [[Dr. Rétvári Bence: Pont ez jellemző ránk!]] Elbizonytalanodtak önmagukban, elbizonytalanodtak Tarlós Istvánban, de maga Tarlós István is ma már azt írta, ha Karácsony Gergely nyerni fog, akkor ő szívjóságból lelép a pályáról. De minél jobban támadják Karácsony Gergelyt, vagy akár támadják az egész ellenzéket, vagy bármelyik ellenzéki vezetőt közülünk, mi annál elszántabban és egységesebben tesszük a dolgunkat, mert a változást akaró többség visszahozta a demokráciát az előválasztáson, az októberi önkormányzati választáson pedig vissza fogja venni Budapestet, mert a változás Magyarországon Budapesten kezdődik.
Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Nem ez az első alkalom, hogy az Országgyűlést a baloldali hatalmi lökdösődés színterének tekintik, különös tekintettel egyébként a fővárosi marakodásra, és amikor így tesznek, akkor állandóan lehúzzák Budapestet. Ha jól értelmezem, ön azt mondja, hogy Bukarest már előttünk jár; javaslom, hogy látogassa meg a román fővárost. Ami Budapestet illeti, szeretnék pár olyan eredményt elmondani, ami nem csupán a kormányhoz kötődik, nem csupán a városvezetéshez, hanem minden budapesti emberhez. Kezdjük azzal, hogy Budapest mára Európa egyik legbiztonságosabb városa lett. Nem mi állítjuk ezt, hanem a brit külügyminisztérium egy 2017-es elemzése, és azt gondolom, hogy ez nagy érték, mert például azokkal a városokkal szemben, ahol teret engedtek a bevándorlásnak, ahhoz képest teljesen más nálunk a helyzet. Ha önökön múlna, akkor nem ez lenne a helyzet. Nagyon sok olyan eredményt értünk el, amelyek az élet különböző területein is érezhetők a mindennapokban. Vegyük például a közlekedést: meghosszabbodik az 1-es villamos útvonala, megújul a buszpark, megújult a 3-as metró, önökkel ellentétben ez a kormány befejezte a négyesmetró-beruházást. Azt tudomásul veszem, hogy a nyári meleg időjárást is a kormány nyakába varrja, de egy dolgot azért elmondanék [[Kunhalmi Ágnes: Nincs klíma!]] a mostani kormányzás és a mostani budapesti városvezetés idején több a klimatizált autóbusz és közlekedési eszköz, mint az önök kormányzása és városvezetése idején. [[Kunhalmi Ágnes: Klímaváltozás van!]] A fentiek mellett számos köztér megújult, úgymint a Kossuth tér, a Széll Kálmán tér vagy a Ferenciek tere, ez tízezrek, százezrek számára jelent érzékelhető változást. [[Kunhalmi Ágnes: Hőhullámokat!]] Megújultak a kulturális terek is, többek között az Erkel Színház, a Zeneakadémia, de megújul az Operaház és az Eiffel Csarnok is. Az is kiemelt cél, tisztelt képviselő asszony, hogy a város élhetőbb is legyen, ezért jönnek létre új sportlétesítmények, ezért újult meg 19 közpark [[Dr. Rétvári Bence: Pillangó park.]] , és ezért halad a „Liget Budapest” program, amit önök egyébként megakadályoznának. Ami pedig a zöldítést illeti, abban biztos legyen, hogy Tarlós István több fát ültetett, mint Karácsony Gergely, és ez egyébként még Zuglóra is igaz. Egyébként az önök jelöltje olyan pártok támogatásával indul, akik majdnem csődtömeget csináltak Budapestből. A kormánynak 217 milliárdos adósságot kellett átvállalnia a fővárostól, és akkor arról még nem is beszéltünk, hogy a 4-es metró 450 milliárdos költségéből 270 milliárd korrupciógyanús. És ha valaki azon morfondírozik, hogy Karácsony Gergely hogyan vezetné a fővárost, az menjen el Zuglóba, ahol az a rossz értelemben vett bravúr is előfordul, hogy a parkolásért komoly összeget kell fizetni, de a kerületnek meg veszteséget termel. [[Nacsa Lőrinc: Szégyen!]] Klasszikussal együtt kérdezzük, hogy ezt így hogy. És az egészre azt mondja az önök jelöltje, hogy a háta mögött születtek erről döntések, miközben az aláírása ott van a szerződéseken. [[Felzúdulás a Fidesz soraiban.]] Ebből is látszik, hogy Karácsony Gergellyel valójában Hagyó Miklós, Gyurcsány Ferenc korszaka jönne vissza és az egész Demszky-korszak, egy olyan időszak, amelyről azt hittük, hogy már rég lezártuk. [[Közbeszólások az MSZP és a Párbeszéd soraiból: Tordai Bence: Nagy bajban vagytok, ha ebbe kapaszkodtok!]] És van még egy dolog, ami ezt bizonyítja, mégpedig az adóemelési terveik. Egyre hangosabban kampányolnak önök a PM-mel együtt az ingatlanadóért, amelyről azt mondják, hogy az úgynevezett gazdagokat sújtaná, de tudjuk nagyon jól, hogy amikor szavazni kellett róla, akkor 30 millió volt az összeghatár [[Tordai Bence: 500 millió!]] [[Tordai Bence: 500 millió!]] ami azt jelenti, hogy a mostani állapotok szerint a budapesti lakások túlnyomó részét érintené. (Tordai Bence: 500 millió!), és az önök tanácsadója meg is indokolta, hogy miért akarják ezt, idézem: „Ami a hazai adórendszerből hiányzik, az a központi vagyonadó, jelenleg sem ingatlan, sem ingó vagyontárgyak után nem fizetünk adót a központi költségvetésbe és most figyeljenek! , pedig a hazai adórendszer elbírná a központi vagyonadót.” Na, ezért akarnak önök ingatlanadót! [[Felzúdulás az MSZP és az LMP soraiban. Tordai Bence: 500 millió!]] Ebből aztán nem kérünk, és biztos vagyok benne, hogy a budapestiek sem. Tehát ha valaki, tisztelt képviselő asszony, el akarja venni a lakásokat, akkor az a baloldal. [[Kunhalmi Ágnes: Mint ti a Várat! Tordai Bence közbeszól.]] Az önök jelöltje egyébként ma adott egy terebélyes interjút, amelyben nemcsak azt vallja meg, hogy sodródó karakter, hanem azt is, hogy megélhetési forrásként tekint a politikára. Azt mondta, hogy úgy gondolta még 2010-ben, hogy az LMP-vel csinálnak egy jó kampányt, és ezzel a referenciával kampánytanácsadóként nagyon sokáig él és keres sok pénzt. Nem így lett, de azóta a politikában ő konzekvens. Ehhez nem tennék túl sokat hozzá, csak azt, hogy először az SZDSZ-nek adott tanácsot, majd a Gyurcsány-kormánynak dolgozott be, onnan ment az LMP-be, majd az Együtt-PM-mel indult, az Együtt levált, hogy aztán most a szocialistáknál keressen politikai menedéket. [[Kunhalmi Ágnes: És még főpolgármester is lesz belőle! Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ez sokkal inkább egy olyan politikus útja, aki mindig az aktuális áramlatokkal halad, de nem a saját akarata szerint, éppen ezért alkalmatlan. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Felhívom Tordai Bence képviselő úr figyelmét, hogy a mögötte ülő képviselőtársa már elhasználta az önöknek jutó öt percet, úgyhogy kérem szépen visszafogni magát, ha szabad kérnem. Sneider Tamás képviselő úr következik, a Jobbik részéről. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Lengyelország és Magyarország történelme sok esetben szinte megegyezik egymással, sokszor volt érdemes tanulnunk egymástól a történelem folyamán. Így van ez most is, jelenünkben. Hasonló helyzetben vagyunk az Európai Unióban, és ezért érdemes most nekünk lengyel testvéreinkre figyelnünk. Annak idején a lengyelek, a rendszerváltás idején Magyarországot tartották példaképnek, hiszen gazdaságilag messze előttük jártunk. Azonban eltelt 30 év, és az utóbbi 10 évben már leköröztek minket jócskán lengyel testvéreink, ma már nekünk érdemes őket figyelnünk, milyen intézkedéseket teszünk, milyen társadalmi változások történnek Lengyelországban. [[11.30]] Lengyelországban egyre feszültebb a helyzet a migránsmunkások és a lengyel emberek között. Rengeteg, több mint másfél millió, főleg ukrán származású migránsmunkás érkezett az országba, és vette el azoknak a fiataloknak a helyét, akik 1,7 milliónyian kivándoroltak Lengyelországból. A lengyel kormány hazafias cselekedetként megtette azt a nagyon komoly lépést, hogy bejelentette, eltörli a 26 év alatti fiatalok esetében a személyi jövedelemadót, a 18 százalékos adót, amelynek köszönhetően egyik pillanatról a másikra 18 százalékkal növekszik a lengyel fiatalok bére. Teszi ezt azért, mert szeretné, hogyha a lengyel családok nem szakadnának széjjel, hogyha a lengyel fiatalok, a lengyel emberek fájdalma nem Nyugat-Európában teljesedne ki a család hiánya miatt. Nos, szerintünk, a Jobbik szerint ez egy nagyon példamutató lépés. Ezzel párhuzamba kell vonnunk a jelenlegi Orbán-kormánynak az ez irányú intézkedéseit. Míg Lengyelországban 186 milliárd forintot tesz ki magyar pénzre fordítva ez a költség, illetve ez a kiadás vagy bevételhiány, addig nálunk a kormány pár évvel ezelőtt 100 millió forintot kívánt arra költeni, hogy a fiatalokat hazahozza Magyarországra. Szent meggyőződésünk, hogy egy valóban nemzeti kormány mindent megtesz azért, hogy hazahozza a kivándorolt magyarokat, hogy csökkentse a fájdalmukat, hogy a családok ne szakadjanak széjjel, és egy valóban nemzeti kormányfő nem kalandvágynak nevezi ezt a fájdalmat, ezt a nehézséget, ami sok százezer ember számára a mindennapok világa. Mi azt követeljük önöktől a lengyel kormány intézkedéseinek a keretében és annak ismerete mentén, hogy tegyenek hasonló határozott lépéseket. Ne fogadják be továbbra is tömegesen a migránsmunkások százezreit. Ma Magyarországra indiai, pakisztáni, mongol, kínai, ukrán és sorolhatnánk még tovább, hány náció érkezik azért, hogy itt dolgozzon, annak fényében, teszem hozzá, hogy önök voltak azok, akik három évvel ezelőtt kiplakátolták az egész országot a migránsoknak, hogy nem vehetik el a magyar emberek munkáját. Hozzáteszem, se írni, se olvasni nem tudtak magyarul, miközben magyarul volt ez kiplakátolva. Három éve még ezt ígérték a magyar lakosságnak. Eltelt három év, és tömegesen állami propagandával, állami támogatással mint Ukrajnában, ahol 500 millió forintot költött el a magyar állam csak reklámra, hogy jöjjenek ide Belső-Ukrajnából a dolgozók önök most pont az ellenkezőjét teszik, amit három évvel ezelőtt a magyar embereknek mondtak. Követeljük önöktől, hogy tegyenek hasonló lépéseket! Legyen az Magyarországon is, hogy a 26 év alatti fiataloknak a személyi jövedelemadóját elengedik, ezzel itthon tartva őket. És ne migránsmunkásszállókra költsenek fejenként 5 millió forintot egy migránsmunkás befogadásáért, hanem ebből a pénzből építsenek inkább bérlakásokat a fiataloknak, hogy ne kelljen külföldre menniük. Ha már oly sok migránsmunkás érkezik be Magyarországra, mint Tiszaújvárosba, ahol az ezer migránsmunkás mellett a 15 ezres városba még 3 ezer török vendégmunkás érkezik a napokban, ha már ez történik, akkor igenis követeljük azt, hogy vezessék be az idegenrendészeti adót azokra a cégekre, amelyek kimondottan migránsmunkások tömegeit alkalmazzák, és ebből az adóból addig, amíg a migránsmunkások száma ilyen magas Magyarországon és sok-sok településen, ezeken a településeken állítsák fel az idegenrendészeti őrséget, amely a fegyelmet fenn tudja tartani [[Az elnök csenget.]] hiszen már nap mint nap érkeztek arról hírek, hogy nemcsak Lengyelországban, hanem Magyarországon is növekszik a feszültség a migránsmunkások és a helyi lakosság között. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Orbán Balázs államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Alelnök Úr! Az ön felszólalását hallgatva ismét az a megállapítás erősödött meggyőződéssé bennem, hogy önök kétféleképpen szoktak beszélni a külföldön munkát vállaló honfitársainkról, és mindkét megközelítési mód szerintem nagyon helytelen. Az egyik megközelítési mód, amit önök folyamatosan alkalmaznak, az a nemzethalál víziója, mely szerint az ország kiürül. [[Sneider Tamás: Hát, van benne valami, három és fél millió magyarral van kevesebb 30 év alatt a Kárpát-medencében.]] A másik ilyen megközelítési mód az szokott lenni, hogy lenézik a külföldön szerencsét próbáló magyarokat. Mi azt gondoljuk, hogy ezek a magyarok minden elismerést megérdemelnek, mert volt bátorságuk belevágni a külföldi munkavállalásba. Önök úgy beszélnek erről, mintha ez egy rossz dolog lenne, holott azért minden tiszteletet megérdemelnek, hogy külföldön nehéz körülmények között munkát vállalnak. Ráadásul Magyarország mindig akkor volt erős, amikor az utazás és a munkavállalás szabadsága biztosított volt. Mi azt gondoljuk, hogy ez a legfontosabb uniós vívmány, az, hogy szabadon tudunk utazni, és ha úgy gondoljuk, akkor szabadon tudunk munkát vállalni külföldön. Úgy tűnik, hogy önök, immár visszatérő jelleggel, ezt a szerintem nagyon-nagyon fontos szabadságvívmányt támadják. Szerintem ez megint nem egy helyes megközelítés. Egyébként, ha a számokról beszélünk, tehát visszatérünk az önök által felskiccelt nemzethalál-vízióra, akkor az látszik, hogy a számok nem támogatják az önök megközelítési módját, ugyanis ha a közép-kelet-európai térségből nézzük a kivándorlási statisztikákat, akkor azt látjuk, hogy Magyarországon a legalacsonyabbak a számok. Nagyjából a magyar lakosság 5 százaléka volt az, aki most is külföldön munkát vállal. Vannak olyan országok, sok olyan ország van, ahol 10 százalék fölött van, de például Románia vagy az ön által említett Lengyelország esetében 20 százalék körüli ez az érték. Mi azt gondoljuk, hogy az ország gazdasági teljesítőképessége, ha adott, ha az megfelelő, ha az országnak jól megy, akkor ez perspektívát kínál a fiataloknak is, és akkor a fiatalok komoly alternatívaként fognak gondolni az itthon maradásra, és nem csak a kivándorlásban fognak gondolkodni. Én azt gondolom, hogy az ország elmúlt években mutatott gazdasági teljesítménye ebbe az irányba terelte el a folyamatokat. Azért most már évek óta 5 százalék körüli gazdasági növekedés van, évek óta 10 százalék körüli reálbér-emelkedés van, évek óta stabil a költségvetés, stabil inflációs környezet fogad mindenkit, és a számok visszaigazolják azt, hogy a fiatalok ismét látnak perspektívát Magyarországban. A tavalyi év volt az első, ahol a KSH adatai alapján több Magyarországon született fiatal tért vissza, mint amennyi elhagyta az országot, a nettó migrációs egyenleg tehát immár pozitív. Ez a migrációs válsággal is összefüggésben van. Csak arra hívnám fel a figyelmet, hogy nem véletlen, hogy a nyugat-európai országok pánikolva igyekeznek Európán kívüli munkaerőt rekrutálni, azért, mert ahogy az egész közép-kelet-európai térség gazdasági értelemben visszatér és zárkózik föl, úgy a fiatalok meg a munkaerő Nyugatra áramlása lelassul, megáll, és visszájára fordul. Tehát kérdezze meg például a német munkaadókat, a munkaadók szövetségét, hogy miért támogatják a német kormány egyébként szerintünk teljes mértékben észszerűtlen, nyitott kapuk politikájára épülő migrációs stratégiáját. Azért, mert félnek attól, hogy a közép-kelet-európai fiatalok visszajönnek. Mi ennek egyébként örülünk, de ettől még ez tény a szociológiában, a statisztikában és a gazdaságpolitikában is. Önök ezzel szemben, lehet, hogy aggódik a fiatalokért, de mégis egy olyan pártszövetségben vesznek részt, akik, amikor irányították az országot, akkor a fiatalok körében Magyarországon 30 százalékos volt a munkanélküliség. [[Cseresnyés Péter: Így van!]] 30 százalékos volt 2010 előtt a munkanélküliség! [[Sneider Tamás: És most kint dolgozik külföldön az a 30 százalék.]] Mínusz 6,6 százalékos gazdasági növekedés volt. Az milyen perspektíva a fiataloknak? Tehát azt szeretném kérni, alelnök úr, hogy ha komolyan aggódik a magyar fiatalokért, akkor kérdezze meg a szövetségeseit [[Sneider Tamás: Ti kormányoztok kilenc éve!]] hogy azt így hogy, és akkor talán nem kellene velük szövetséget vállalni, hanem inkább a parlamentben azokat kellene támogatni, azokat a kormányzati intézkedéseket, amelyek mind a fiatalok Magyarországon maradását jelentik, mind a kamatmentes kölcsön, a diplomásgyed, a 30 év alatti fiataloknak a sikeres nyelvvizsga térítési díja [[Az elnök csenget.]] a KRESZ-vizsga árát is megtérítjük, és sorban tudnám hozni azokat az intézkedéseket, amelyeket mind a kormányoldal szavazott meg, az önök politikai pártja pedig nem. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Az LMP részéről Csárdi Antal képviselő úr kért szót. Parancsoljon! [[11.40]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! 2004 és 2010 között több mint másfél millió fogyasztói devizakölcsön-szerződés került megkötésre. Jelenleg úgy állunk, hogy az Igazságügyi Minisztérium adatai szerint 900 ezer végrehajtási eljárás van folyamatban, és ezeknek a végrehajtási eljárásoknak a végén az esetek túlnyomó többségében kilakoltatás vár azokra a magukra hagyott, azokra a becsapott fogyasztókra, akiket a magyar bankrendszer csúnyán átvert. Azt gondolom, nem lehet köztünk vita abban a kérdésben, hogy nem várhatnak tovább a devizahitellel átvert magyarok milliói. Miért milliókról beszélek? Ugye, pontosan látjuk, hogy ha van másfél millió fogyasztói szerződés, akkor az legalább egymillió családot érint közvetlenül, ahol körülbelül, azt lehet mondani, hogy gyakorlatilag 3-4 millió közé tehető azoknak a polgártársainknak a száma, akiket ez a probléma húsbavágóan, a hét minden napján érint. Pedig tudjuk, hogy ez a helyzet nem önmagától alakult ki, és hogy ebben a kialakult helyzetben az adósok felelőssége elhanyagolható. A C-51/17. európai bírósági ítélet indoklásában egyértelműen fogalmazott az Európai Bíróság. A 93/13. irányelv 4. cikkének (2) bekezdését akként kell értelmezni, hogy az a követelmény, amely szerint a szerződési feltételeket világosan és érthetően kell megfogalmazni, arra kötelezi a pénzügyi intézményeket, hogy elegendő tájékoztatást nyújtsanak a kölcsönt felvevők számára ahhoz, hogy az utóbbiak tájékozott és megalapozott döntéseket hozhassanak. E tekintetben e követelmény magában foglalja, hogy az árfolyamkockázattal kapcsolatos feltételeknek nemcsak alaki és nyelvtani szempontból, hanem a konkrét tartalom vonatkozásában is érthetőnek kell lenni a fogyasztó számára, abban az értelemben, hogy az általánosan tájékozott, észszerűen figyelmes és körültekintő, átlagos fogyasztó ne csupán azt legyen képes felismerni, hogy a nemzeti fizetőeszköz a kölcsön nyilvántartásba vétele szerinti devizához képest leértékelődhet, hanem értékelni kell tudnia az ilyen feltételnek a pénzügyi kötelezettségére gyakorolt, esetleg jelentős gazdasági következményeit is. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy mind a ketten százszámra vagy még több olyan szerződést láttunk, ami devizahitel-szerződésről szól, és be kell vallanom, hogy nem tudok mondani olyan szerződést, ahol ennek az európai bírósági feltételnek megfelelt volna a szerződés. Ha nem hozzuk rendbe ezt a kérdést, ha nem nyújtunk kézzelfogható és valós segítséget a rászorulóknak, akkor egy olyan társadalmi szakadék fog kialakulni ebben az országban, ami egyrészt súlyosan sérti az igazságosság alapelvét, mert azt gondolom, hogy a becsapott devizahitel-adósoknak jár az igazság, másrészt viszont a gazdaság fogja nagyon durván megszenvedni. Pontosan tudjuk, hogy azok a családok, azok a vállalkozások, akik áldozatai ennek a devizahitel-válságnak, aktív és hasznos gazdasági szereplői lehetnének ennek az országnak, ma viszont egyértelműen perifériára szorulnak azért, mert azok a törvényhozási lépések, ami egyrészt a végtörlesztés volt, másrészt a forintosítás, az nem nyújtott nekik valós és érdemi segítséget. Azt gondolom, meg kell hogy hallja a kormányzat, hogy azok az önhibájukon kívül rászoruló devizahitel-adósok, ezek a becsapott emberek és családok milliói joggal várják el a kormánytól, a magyar törvényhozástól, hogy végre valós és érdemi segítséget kapjanak. Nem lehet megfeledkezni a társadalom harmadáról, 3-4 millió emberről, és én azt gondolom, hogy ezt a felelősséget önöknek a kormányban és nekünk itt az ellenzéki oldalon egyformán vállalnunk kell. Köszönöm szépen.
Völner Pál államtitkár urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném szétszálazni a mondandójában elhangzottakat, mert egymástól nagyon távol lévő, bár összeérintkező területeket említett, mintha számszerű összefüggések is fennállnának ezek között a dolgok között. Először is azok a végrehajtási eljárási számok, amelyeket ön idézett itt, a parkolási cédulától kezdve a bírósági bírságokon keresztül, valamennyi céges ügyet és minden mást magukban foglalnak. Ezt összemosni a devizahitelesek ügyével egy nagyon erős csúsztatás, tehát így indítani egy beszédet, az megkérdőjelezi a komolyságát a később elhangzottaknak is. De ha a devizahitelesekről beszélünk, akkor mondhatjuk, hogy ma Magyarországon nincsenek devizahitelesek, pontosan azért, mert ez a parlament és ez a kormányzat forintosította a devizahiteleket mindazok tekintetében, akik nem devizában jutnak jövedelemhez. Abban egyetérthetek képviselő úrral, hogy valóban, az az időszak 2010 előtt, amikor 1 százalékról 70 százalékra nőtt a hiteleken belül a devizahitelek aránya, súlyos szabályozási, törvényalkotási, jogszabályalkotási hiányosságokat és hibákat jelent. Ezt akkor is többször szóvá tettük, 2010 után pedig orvosoltuk. Gondoljunk csak a végtörlesztés intézményére, a legelesettebbeknek létrehozott eszközkezelő intézményére, az árfolyamgátra, gondoljunk a forintosításra, a bankok elszámoltatására, ami több mint ezermilliárd forintot adott vissza az adósoknak! Mind azt jelzik, hogy sem a kormányzat, sem a parlament nem nézte tétlenül ezt a problémahalmazt, ami 2010 után, a válság után a nyakunkba szakadt, és ahol valóban több mint egymillió devizahitelesen kellett segíteni, és jelentem, hogy ez jórészt sikerült is. Természetesen vannak olyan ügyek, függetlenül attól, hogy devizában a forintosítás előtt vagy forintban adósodik el egy család, milyen kamatszint mellett, lehetnek olyan egyéni körülmények, közbejött esetek, ami miatt egy normál, működő gazdaságban, normálisan működő társadalomban is olyan helyzetbe juthatnak egyesek, hogy nem tudják az adósságaikat törleszteni, és eljuthat akár a végrehajtási eljárásig egy-egy ilyen ügy. Ezért említettem például az eszközkezelő esetét, ahol 36 ezer családot sikerült ebből a helyzetből kihoznunk. Megjegyzem egyébként: az LMP ezt nem szavazta meg, tehát lehet, hogy akkor kellett volna a párttársaival erről is beszélgetni. Tehát gyakorlatilag ezen az úton ma már csaknem egészében, tehát majdnem 30 ezer család vissza is tudja vásárolni nagyon kedvezményes feltételek mellett ezeket a lakásokat, és megoldódik a problémájuk. A forintosítás kérdése, mint említettem, megint csak azt mondom, hogy önök ezt sem szavazták meg, és természetesen ez azt jelenti, hogy nem biztos, hogy átgondoltan és koncepcionálisan viszonyulnak ezekhez a kérdésekhez. Nagyon örültem, hogy említette a luxembourgi bíróságnak az ítéletét, hiszen ez is jelzi, hogy a bíróságok számára is nyitva állt és a mai napig nyitva is áll az az út, hogy egyedi esetekben, valóban, ha lát ön egy olyan szerződést, amelyik nem felel meg a törvényi követelményeknek, ezt a bíróságok felülvizsgálhatják. Mi a magyar parlamentben nem vagyunk abban a helyzetben, nem voltunk ott abban az esetben, nem tudjuk kivizsgálni, hogy valóban ott, annál a szerződéskötésnél ki mit mondott, hogyan lett rögzítve, ki mit írt alá. Ezt a bíróságok megtehetik, és teszik is a maguk dolgát; nyilvánvalóan a jogszabályi keretek között meg tudják oldani azt, hogy az egyéni sérelmekre is gyógyírt találjanak. Ugyanígy a végrehajtási eljárásokban is a bíróságoknak van jogkörük, hogy kivizsgálják, hogy valóban ezek az eljárások megalapozottak-e, jogszerűen folynak-e. Tehát azt akarom mondani, hogy Magyarországon a jogrendszer, a hatóságok, a bíróságok működése megfelelő arra, hogy ezeket az ügyeket orvosolják. Látható, hogy a Kúrián is folynak olyan tanácskozások, amelyek próbálják a bírósági gyakorlatnak azokat a támaszait megadni, ami mentén a bíróságok tudnak mérlegelni, és egyedi ügyekben a megfelelő döntéseket meghozni, de a magyar parlament általános szabályokat tud alkotni, amelyek mindenkire vonatkoznak. Tehát nagyon nehéz így azokat az egyedi ügyeket orvosolnunk, amelyek valóban előfordulhatnak. Nekünk az a feladatunk, és azt hiszem, hogy ennek meg is felelünk, hogy az a jogi környezet, amit fenntartunk, amit alakítunk, amit kialakítottunk, a bíróságok számára kellő mozgásteret nyújtson ahhoz, hogy megfelelő jogorvoslatot tudjanak adni azokban az esetekben, ahol gyakorlatilag valóban feltételezhető módon, nem egyéni képességek miatt, nem egy anyagi helyzet miatt, hanem akár a tájékoztatás hibája vagy más okok miatt nem megfelelő döntést hozott az adós. Remélem, hogy ennek a feladatnak a bíróságok meg tudnak felelni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[11.50]]
A következő napirend előtti felszólalásra Gyurcsány Ferencnek, a DK frakcióvezetőjének adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Európai Unió új vezetőinek megválasztásával, illetve a Bizottság leendő vezetőinek jövő heti megválasztásával egy időre legalábbis lezárult egy hosszú és fontos vita. Ez a vita arról szólt, hogy Európa népei milyen világot szeretnének. Régen vonzott egy európai uniós választás ennyi választót, és hívott a választóurnákhoz. Az ok nagyjából jól érthető és nyilvánvaló. Először az Unió történelmében kialakult egy nagyon világos, nyílt vita: azt szeretnénk-e, hogy közelebb lépjenek egymáshoz Európa nemzetei, hogy egyre több ügyet közösen oldjanak meg, hogy egymásra találva erősebb Európát és erősebb nemzetállamokat hozzanak létre, vagy ebben az együttműködésben inkább veszélyeket és fenyegetést látnak? A szereplők jól ismertek. Fontos, hallható szerepet játszott ebben a vitában a magyar kormányfő is. Azt mondta, hogy az európai együttműködés helyett erősebb nemzetállamot kíván, az európai fővárosok együttműködése és Brüsszel inkább veszélyt hordoz magában, és az Európára leselkedő különböző kihívások közül nagyjából egyetlenegyet nevezett meg - egyébként ez egy létező kihívás , ez a menekültkérdés. A vita eldőlt. Európa népeinek túlnyomó többsége nem ezt az értelmezést adja, megtartották Európát a szabadság földrészének, azt mondták, hogy nem félni akarnak, nem távolságot kívánnak tartani egymástól, hanem keresik az együttműködés lehetőségét. Azt mondták, hogy nem igaz az az állítás, hogy Európát elsősorban a már egyébként valóban lecsillapodott menekültnyomás fenyegeti, hanem egy sor más kérdés: tartósan vannak mélyszegénységben, reménytelenségben Európában tíz- és százmilliók, igenis létezik az a fajta klímakihívás, amiről nagyon sokan, köztük egyre többen fiatalok azt mondják, hogy ez az igazi probléma, és akarunk egy élhető világot hagyni majd a saját unokáinkra, és azt mondják, hogy abból a fajta politikai kereszténységből, amire sokan, köztük a magyar kormányfő is hivatkozik, nem kérnek. Szekuláris Európát akarnak, ahol a hit a legszentebb magánügy, és ha a keresztény hagyományokra hivatkozunk a politikában, akkor leginkább az irgalmasságra, a nyitottságra, az elesettek felé való fordulásra, arra igen; de arra nem, hogy az állam hitbéli kérdésekben pálcát törjön állampolgárai feje fölött, és elmondja, hogy szerinte milyen hit szerint kell élni. Szerintem ez így van rendben. Ha végignézünk a megválasztott vezetők során, akkor azt látjuk, hogy csak olyan vezetőt választottak meg eddig, akiknek eddigi politikai tevékenységük, mondataik önök ezeket jól ismerik élesen szemben állnak a magyar kormányfő gondolataival. Én ezt határozott, jelentős politikai győzelemnek látom ezen az oldalon, és vereségnek a kormányfő és pártja oldalán. Ezzel együtt hozzá kell még tennünk valamit. Sokan köztük a kormánypárti többség örülnek az úgynevezett csúcsjelöltek bukásának. Én ezt nagyon aggályosnak gondolom; nem azért, mert egyik vagy másik jelöltet feltétlenül támogatni kell. Persze, lehet kritika. De azt mondtuk a magyar embereknek is, és az európai embereknek is, hogy azok lesznek Európa vezetői, akiknek a pártcsaládja a legtöbb támogatást fogja kapni. Szerintem, akik most ünnepelnek, azok becsapják Európa embereit. Ez így nincsen rendben. Nem lehet végigkampányolni hónapokat, vezetőt ajánlani az embereknek, és a végén azt mondani, hogy bocsánat, nem ők lesznek. Ki kell hogy fejezzük ezzel kapcsolatos ellenérzésünket és elutasításunkat, mert Európa csak akkor fog győzni, ha tiszteletben tartja a polgárait, márpedig ez nem az mód, ahogy... [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Köszönöm szépen. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! A kormány az európai választási kampányban világosan elmondta, hogy a nemzetek Európájában hisz, a nemzetállamok Európájában, és így kapta meg a szavazatok többségét. Azt mi tudjuk, hogy Európa-szerte nagy vita van arról, amiről ön beszélt, de azt is tudjuk, hogy a magyar állampolgárok, a magyar választók mit szeretnének, és ez az üzenet egyébként világos.Egy dologban furcsamód egyetértünk: szerintünk is lezárult egy szakasz, mert volt egy hosszú szakasz a magyar közéletben, amikor ön viszonylag háttérbe vonult, és bár a háttérből mozgatta a szálakat, de a politikai értelemben vett napfényre ritkán jött ki. Ennek most vége, mert az EP-választással jól láthatóan egy rohamot indítottak annak érdekében, hogy bekebelezzék az egész baloldalt, sőt egyébként még a Jobbikra is szemet vetettek [[Arató Gergely közbeszól]] és az a helyzet, hogy nincs olyan eszköz, amit ebben a küzdelemben ne vetnének be. Elég, ha arra gondolunk, hogyan szúrták hátba Karácsony Gergelyt, aki még ezek után is képes önben megbízni [[Kunhalmi Ágnes: Ne aggódjál emiatt! Más miatt aggódjál!]] , ami azért nem egy életbiztosítás. S amikor ön visszatér, az a helyzet, hogy az nemcsak a baloldal és az ellenzék belügye, mert amikor Gyurcsány Ferenc visszatér, akkor a magyarellenes politika is visszatér. Nézzük meg, hogy mit csináltak múlt héten Brüsszelben! [[Dr. Vadai Ágnes: Mit csináltak? Mit csináltak?]] Erről nem ejtett szót. Pont azt, amire mi figyelmeztettünk a kampányban: a brüsszeli érdekcsoportok nevében fúrták a magyarokat. Amit bemutattak, az nettó magyarellenes politika. Amikor eleinte azt hallottuk, hogy az ön felesége, Dobrev Klára belengette, hogy majd megakadályozza, hogy kormánypárti képviselőket válasszanak bizonyos tisztségekre, akkor azt gondoltuk, hogy ez egy politikai blöff, egyfajta feltűnési viszketegség és egyfajta elhúzódó szövődménye a választási kampánynak. De nem! De nem! Az ellen szavazott az ön felesége és az egész delegáció, hogy Járóka Lívia az Európai Parlament alelnöke legyen. [[Közbeszólás a Fidesz soraiban: Szégyen!]] Ezzel felrúgták a frakciók közötti megállapodást, felrúgták a több évtizedes szokásjogot, és megpróbálták felülírni a választók akaratát, mert az Európai Parlamentben, miképp itt, ebben az Országgyűlésben is a felek általában arra törekednek, hogy a választások eredménye a vezetők összetételében is tükröződjön. Önök erre is nemet mondtak. A magyarok többsége a Fideszre szavazott, és önök ezt vették semmibe. Ennyit arról, hogy önök mennyire demokraták. [[Arató Gergely: Annyira tisztelte a választókat, hogy be se írta, hogy fideszes!]]
Arató úr, fékezze magát, legyen szíves! [[Közbeszólások a DK és az MSZP soraiban.]]
Ehhez a szégyennel kibélelt kampányhoz egyébként az újramaszkírozott SZDSZ is csatlakozott, a momentumosok is arra használták a friss EP-helyüket, hogy a magyarok ellen kampányoljanak, és ez nem minden, mert ők még azzal a Cioloș nevű román politikussal is vígan szelfizgettek, aki a magyarellenes akcióiról híres. Tehát úgy áll a dolog, hogy a magyarellenes román politikust megszavazzák frakcióvezetőnek, de a magyar politikus, Járóka Lívia ellen nyíltan kampányoltak. [[Közbeszólás a Fidesz soraiban: Szégyen!]] Mekkora érzéketlenség ez már! Mekkora SZDSZ! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ha jól nézzük a nyilatkozataikat, önök ezután is hasonló politikát folytatnának. Most éppen a szakbizottsági tisztségviselő-választásokat szemelték ki, és kampányolni akarnak a magyar jelöltek ellen. [[Arató Gergely: A fideszes jelöltek ellen!]] A színfalak mögött valószínűleg már megkezdték a furkálódást. Tisztelt DK-s képviselők már amennyiben a tisztelt szó itt egyáltalán indokolt [[Dr. Vadai Ágnes: Elnök úr, kérem, ez hogy van rendben?!]] , amit csinálnak, az nem csak a szokásos belpolitikai helyezkedés és könyöklés része; amit csinálnak az a brüsszeli magyar érdekképviselet tudatos gyengítése, amit művelnek, az egy szabotázsakció Magyarország ellen. [[Gréczy Zsolt: Ez a felelős hazafias politika…]] Bárcsak az államadósságot fúrták volna úgy, mint most a magyar érdekeket és a magyar jelölteket! [[Közbeszólás a DK soraiban.]] Nincsen egyetlen érdemi javaslatuk arra, hogy hogyan küzdjünk a hazánkért nemzetközi színtéren, nincsen gondolat, így maradt az aknamunka és az, hogy szégyenérzet nélkül beállnak azok mögé, akik rendszeresen két lábbal szállnak Magyarországba. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Mindez azt is jelenti, hogy a jelek szerint az, amit az elmúlt években önöktől láttunk Brüsszelben, kismiska ahhoz képest, ami majd ezután jön [[Arató Gergely: Ebben biztos lehetsz!]] nem véletlenül kampányoltak önök az európai egyesült államokért, úgy látom, hogy önöknek ez az ország, a mi hazánk már nem sokat jelent [[Arató Gergely: Szégyelld magad!]] , mert ha jelentene, akkor nem dolgoznának ellene rendszerszinten. Az elmúlt éveket azzal töltötték, hogy a határon túli magyarokat támadták, most annyi van változóban, hogy határon túlról támadják a magyarokat. Ne gondolják, hogy mi ezt szó nélkül fogjuk hagyni! Lelkük rajta! [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban.]] De ami minket illet, mi nem fogjuk hagyni, hogy szemkilövetők és hazugsággyárosok oktassanak minket európaiságból és demokráciából. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Gréczy Zsolt: Téged bármikor kioktatnálak bármiből… Taps a kormánypártok soraiban.]] [[12.00]]
Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a KDNP képviselője, Nacsa Lőrinc. Megadom a szót, parancsoljon! [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Halljuk!]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Július 1-jén lépett életbe a családvédelmi akció négy fontos intézkedése: a családok igényeire és kérésére is reagálva elindult a babaváró támogatás, a nagycsaládosok autóvásárlási támogatása, a jelzáloghitel-elengedés bővített változata és a kibővült kamattámogatott CSOK-kölcsön is. Óriási érdeklődés jellemzi az elmúlt hetet, ami azt jelenti, hogy a támogatások célba érhetnek, tényleges segítséget nyújthatnak, ami mindig is a célunk volt. A Fidesz-KDNP számára a család az első természetesen számunkra az Alaptörvényünk szerinti család fogalma az irányadó, nem pedig a hétvégi, provokációktól sem mentes hangoskodás. Minden erőnkkel azon dolgozunk és dolgoztunk az elmúlt években is, hogy a magyar családok erősek legyenek, a gyermekek megszülethessenek, és hogy a többedik gyerek vállalása ne jelentse az automatikus szegénységet, ahogyan ez a 2002 és 2010 közötti kormányzás idején volt sajnos. Emlékezhetünk rá, hogy Gyurcsányék idején a gyermekes családokat sújtották elsősorban a megszorító intézkedések: lecsökkentették a gyes időtartamát, elvették a családoktól az adókedvezményt, eltörölték az otthonteremtési programokat, bölcsődéket, iskolákat és óvodákat zártak be. Tisztelt Országgyűlés! A 2010-es családbarát fordulat után a magyar családok kitörölhették az otthoni szótárukból a „megszorítás” kifejezést, hiszen a családi adórendszer, annak kiterjesztése, az otthonteremtési programok elindítása, a gyed extra, az ingyenes gyermekétkeztetés és tankönyv, valamint a most elindult családvédelmi akció és a falusi CSOK is mind-mind a magyar családok érdekeit szolgálja. A mostani családvédelmi intézkedések megalapozása a tavaly őszi nemzeti konzultációban történt, éppen ezért határozottan állítható, hogy a múlt héten elindult program bevezetése a magyar emberek, családok kérésére történt. Persze voltak, akiket nem érdekelt az emberek véleménye, a szocialista frakcióvezető-helyettes, Bangóné Borbély Ildikó például széttépte a konzultációs ívet, ezzel széttépve közel másfél millió ember véleményét is. Azon már meg sem lepődünk, hogy a Gyurcsány-párt egyik képviselőjelöltje világosan leírta, hogy szerinte a bevándorlók támogatása sokkal fontosabb, mint a magyar családoké. A családvédelmi akcióterv vitáján itt az Országgyűlésben is, amikor a magyar családok támogatásáról kellett volna beszélni, akkor az ellenzék szinte semmit nem csinált, csak a kormányt vádolta és gyalázkodott. A jobbikos Varga-Damm Andrea például a következő szavak kíséretében adta elő [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] mondanivalóját: szemfényvesztés, torz viszonyok [[Dr. Varga Damm Andrea: Mondjad! Mondjad!]] gyalázkodások és militarista kifejezések. [[Dr. Varga Damm Andrea közbeszól.]] Arról beszélt, hogy nyugalomra van szükség az országban. Gréczy Zsolt, a szemkilövető, éjjel-nappal hazudó Gyurcsány Ferenc munkatársa milyen meglepő szintén azt találta mondani, hogy szerinte nyugodtabb körülményekre van szükség az országban. Tisztelt képviselő úr, akkor nem volt nyugalom a családok számára ebben az országban, amikor önök hagytak félkatonai szervezeteket masírozni megfélemlítő szándékkal, amikor békés tüntetőkre vezényeltek lovasrohamot, és amikor a miniszterelnökről kiderült, hogy mindenben hazudik, és meghamisítja a költségvetési számokat, vagy amikor egymillió ember lett munkanélküli, vagy amikor százezreket vittek bele a devizahitelekbe. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Bűnlajstrom!]] Na, akkor nem volt nyugalom ebben az országban. Amikor pedig dönteni kellett a családvédelmi akciótervről, és már sokadik lehetőség adódott az ellenzék előtt itt a parlamentben, hogy javítson múltbéli családellenességén, akkor a Párbeszéd nem szavazta meg a családvédelmi akciót, a Gyurcsány-párt pedig kifejezetten elutasította. A két családellenes párt azt üzente a magyar családoknak: ránk nem számíthattok, tudjuk, hogy ezt kértétek, de minket ez nem érdekel. Épp ezért volt beszédes, hogy a múlt héten, amikor szavazni kellett a babaváró támogatás és a nagycsaládosok autóvásárlási támogatásának illetékmentességéről, akkor Gyurcsány Ferenc látványosan kihúzta a kártyáját, kiment a teremből, ismét hátat fordított a magyar családoknak. A családvédelmi akcióterv négy pontja tehát már életbe lépett, az akcióterv két másik pontja: a legalább négygyermekes édesanyák személyijövedelemadó-mentessége és a nagyszülői gyed pedig 2020 januárjában lép majd életbe. Zajlik a bölcsődefejlesztés, folyamatosan bővítjük a férőhelyeket, amíg el nem érjük a kitűzött 70 ezres célt, hogy minden család, amely igényli, el tudja helyezni a gyermekét. Ezért is fontos, hogy a jövő évi költségvetés, a családok költségvetése elindult, és a bejelentett programokra a magyar emberek, a magyar vállalkozások és a kormány közös munkájának eredményeképpen megvan a szükséges forrás, amely még soha nem látott nagyságrendben áll majd rendelkezésre a magyar családok támogatására, több mint 2220 milliárd forint értékben. Remélem, hogy a magyar családok érdekében minden párt támogatni fogja a családok és az adócsökkentés költségvetését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Varga-Damm Andrea tapsol.]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány számára valóban a gyermek az első, és sajnos ez nincs így minden ellenzéki pártnál, hiszen hogyha az ellenzék szellemi vezetőjének a pártján, Gyurcsány Ferenc pártján múlt volna, akkor július 1jétől egyetlenegy intézkedés sem lépett volna hatályba, és január 1-jétől sem lépett volna hatályba egyetlenegy intézkedés sem, amely a magyar családokat segíti. Ha Karácsony Gergely pártján, a Párbeszéden múlt volna, hogy július 1-jétől több ezer és tízezer család számára megnyílike a támogatásoknak a lehetősége, egyetlenegy család számára sem nyílt volna ez meg, ők ezeket a támogatási formákat, sem Gyurcsány Ferenc és pártja, sem Karácsony Gergely és pártja nem támogatta. [[Arató Gergely: Mert mi jobban csináltuk volna!]] A Fidesznek és a KDNP-nek a révén, a Fidesz és a KDNP támogatása révén viszont ezek a törvénymódosítások megszülettek, és ezek a támogatási formák megnyíltak. És azt kell mondjuk, hogy ezek a támogatási formák teljes mértékben találkoztak is a családoknak az elvárásaival, hiszen óriási érdeklődés volt, és óriási roham indult a bankok felé és a kormányablakok felé.Ha az autóvásárlási támogatásokat nézzük, öt nap alatt két és fél ezren nyújtották már be a kérelmüket. Hogyha a babaváró támogatást nézzük, szerencsére már a múlt héten messze félezer fölé növekedett a befogadott babaváró-kérelmeknek a száma. A kormányablakokban naponta átlagosan kétezren jelentek meg azért, hogy a különböző támogatási formákról érdeklődjenek, vagy pedig tb-jogviszony-igazolást kérjenek a kormányablakban. Az egyik kereskedelmi bankban már meghaladta a százat a folyósított babaváró támogatásoknak a száma. Azt is láthatjuk az első hét tapasztalatai alapján, hogy a bankok a rendelkezésre álló időnél hamarabb, három nap alatt bírálják el a kérelmeket, tehát volt olyan eset a gyakorlatban, hogy valaki hétfőn elment a kormányablakba, és kikérte a tb-igazolását, azt kedden megkapta, kedden bevitte a bankba, és megigényelte a támogatást, péntekre pedig már a számláján volt a 10 millió forintos összeg. Ez az a támogatás, ez az a többlet, amelyet a magyar fiataloknak, a magyar családoknak, a magyar házaspároknak, a gyermeket vállalni szándékozó magyar fiataloknak a magyar kormány nyújt, az ellenzék pedig itt a parlamentben is akadályozza és gáncsoskodik; arról nem is beszélve, hogy egyes brüsszeli bürokraták már a bevezetés előtt is igyekeztek különböző aggályokat megfogalmazni a babaváró támogatással kapcsolatban. Ahogy említettem, többféle támogatási forma az, amely most hatályba lépett július 1-jétől, és ezeknek a fedezetére az idei költségvetési törvényben 50 milliárd forintot biztosít a kormány, a jövő évi költségvetésben pedig 160 milliárd forint áll rendelkezésre a családvédelmi akciótervre. Mi ezeket az összegeket nem a migrációra, hanem a magyar családokra fordítjuk, bármennyire is nem tetszett ez az elmúlt években több brüsszeli politikusnak vagy ellenzéki képviselőnek. A babaváró támogatás, mint az közismert, egy 10 millió forint értékű támogatás, és hogyha úgy érkeznek a gyermekek, akkor ez teljes mértékben vissza nem térítendő támogatássá is alakulhat. Július 31-éig ezt még utólag is lehet igényelni, és minden június 30-a éjfél után, tehát minden július 1-je nulla órától született gyermek után igénybe vehető. A második gyermek születésénél 30 százalékot, a harmadik gyermek megszületésénél pedig teljes mértékben az állam vállalja át ezt az összeget. Az autóvásárlási támogatásnak a maximális összege 2,5 millió forint, amelyet három gyermek esetén lehet igényelni, de ez a vásárolt új autó, hétszemélyes autó árának a felét teheti ki maximálisan. Az otthonteremtési program is bővül, a CSOK-kölcsön most már használt lakás vásárlására is felhasználható, és 2500 településen indult el a falusi CSOK. Szintén fontos, július 1-jétől életbe lépett változás volt, hogy 1 millió forintos jelzáloghitel-elengedést lehet igényelni már a második gyermek születésekor, a harmadik gyermeknél 4 millió forintot vállal át a kormány a család jelzáloghitel-tartozásából, és utána pedig a további gyermekek esetén is 1 millió forintot vállal át a család terheiből az állam. Szeretnénk megköszönni mindenkinek, aki a járási hivatalokban, az Államkincstárnál dolgozik, és az elmúlt héten segített a családoknak beindítani ennek a támogatási formának az igénylését. Attól tartunk, az első számok azt mutatják pozitív értelemben véve , hogy továbbra is nagy terhelés alatt lesznek. [[12.10]] Január 1-jétől pedig jön a négy- és többgyermekes édesanyák személyijövedelemadó-mentessége, illetőleg a nagyszülői gyed bevezetése. Ezekkel is a magyar családokat kívánjuk erősíteni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és Európában épp az ő védelmükben minden konfliktust felvállalni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A mai utolsó napirend előtti felszólalást Kocsis Máté frakcióvezető úr mondja el, a Fidesz részéről; parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! A múlt héten lezárultak az Európai Unió vezetői tisztségei betöltésével kapcsolatos viták, és bizony ez fontos hét volt, hiszen meghatározza az előttünk álló évek európai létét, abban pedig a magyarokét is. Hallgatva Gyurcsány frakcióvezető úr felszólalását, látszik, hogy nemcsak a kormányoldal foglalkozott ezzel a kérdéssel, hanem ő maga is. Három fontos állítására felhívnám a figyelmet a napirend előtti, azonos tartalmú felszólalásom kapcsán. Az egyik, hogy Gyurcsány frakcióvezető-társam elismerte történelmi módon , hogy a bevándorlás létező kihívás. Ha ezt el is hisszük, és nem a politikai hamisság vagy az ő nemzetellenességének gondolatkörébe tudjuk be, akkor felmerül a kérdés, hogy miért tagadta ezt eddig, és miért akart kerítést bontani. A másik érdekes megállapítás a „vereség vagy győzelem” logikájában született az ő részéről. Azt állította frakcióvezető-kollégám, hogy az ellenzék számára győzelem, a kormánypártok számára vereség. Ezt elfelejtette megbeszélni kebelbarátjával, Martin Schulz úrral, aki szerint az európai vitákban történt fejlemények Orbán és a V4-ek győzelmét jelentik, szó szerinti idézetben. És az is érdekes, hogy a két álláspontról beszél, a két egymással rivalizáló álláspontról, mely szerint a nemzetek Európájával, az erős nemzetek szövetségén nyugvó Európával szemben az az általa elképzelt katyvasz áll, amit ő képviselt, és bizony ez az állítás számára a mai napig is versenyképes. Ez lehet így, de ezen sokáig nem kell gondolkodnia, hiszen a választók ezt május 26-án eldöntötték; a magyar választók 53 százaléka amellett tette le a voksát, valóban a mellett a világos álláspont mellett, amelyre ő is utalt, amely szerint Európa jövője az erős nemzeteken és az erős országszövetségeken nyugszik. És ha már az erős országszövetségekről beszélünk, akkor nyugodtan elmondhatjuk, és büszke is lehet rá minden közép-európai V4-es országban élő polgár, hogy a V4-es országok óriási sikert arattak, győzelmet arattak, és világossá vált, hogy megkerülhetetlenek lettek az Európai Unióban. Ekképpen nyugodtan kijelenthetjük, hogy a legsikeresebb országszövetség a V4, amely regionális alapon szerveződött ugyan, de olyan európai erőt mutatott fel, amelyre a csatlakozásuk óta nem volt példa. Lezárult, vége van annak a korszaknak, amikor a régi nagy, erős államok gyakorlatilag utasításokat adnak az újonnan csatlakozók vagy a később csatlakozók számára. Összefogott a V4-es országcsoport, és a legfőbb célját sikerült is elérnie: sem Weber úr, sem Timmermans úr nem lettek a Bizottság elnökei. Azt is világossá tettük már a választási kampányban is, hogy nem fogunk támogatni olyan vezetőket, akik nem tartják tiszteletben a magyarok véleményét, és akik nem akarják megfékezni a bevándorlást. Olyan vezetőket sem fogunk támogatni és Weber úr ezek közé tartozik , aki úgy akar Európa vezetője, integrálója lenni, hogy mindemellett folyamatosan támadja vagy gyalázza egyik-másik nemzetet, politikai vagy aktuális érdekeitől függően. Azt is világossá tettük Timmermans úrral kapcsolatban, hogy Soros György kebelbarátjaként nem tartjuk jó vezetőnek, nem tartjuk alkalmasnak arra, hogy az Uniót, a Bizottságot vezesse, hiszen semmilyen garancia nincs arra, hogy ne fokozná a bevándorlást, hanem inkább a megfékezésén dolgozna. Sőt, általában nem számíthat, nem számíthatott a magyarok támogatására az a jelölt, aki nem tiszteli az európai nemzeteket, aki nem becsüli a keresztény értékeket, és aki nem akarja megállítani a migrációt. Az eddigi Juncker-féle Bizottság sok hibát követett el, beengedte Európába a migránsokat, a briteket pedig kiengedte Európából. Az új európai vezetők, az új európai bizottsági elnökjelölt is új esélyt jelent Európa számára. Ezzel az eséllyel Európának élni kell. Még egy dolgot engedjenek meg, egy utolsó gondolatot, talán szintén az ellenzék európai parlamenti magatartására reagálva. Az idestova harminc éve nem fordult elő, hogy a választói akaraton nyugvó mandátumarányos parlamenti helyek elosztásában a pártok egymás ellen szavazzanak. Íratlan szabály ez ugyan, de mégiscsak olyan rendje van, amely a választói akaraton nyugszik. Az európai parlamenti mandátumarányokat is a választók határozták meg. Minden olyan áskálódás, minden olyan cselekmény, amely ez ellen hat különösen a Demokratikus Koalíció listavezetője, Dobrev Klára részéről , a választók arcul csapása és megcsúfolása. Arról nem is beszélve, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] veszélyes utakra visz, hiszen ha ez a gyakorlat az itthoni parlamentben is kialakult volna, akkor nem sok tisztségük lenne. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó válaszadásra, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Valóban, hosszas tárgyalások után döntés született a legfontosabb uniós vezetők személyéről. Ezen tárgyalások legfőbb tanulsága az, hogy a visegrádi országok nagy egységben léptek fel, nem lehetett őket megosztani, nem lehetett őket felszalámizni és egymás ellen fordítani, pedig jó néhányan megpróbálták. Az együttműködés erejét még inkább erősíti az a tény, hogy a visegrádi országok vezetői különböző pártcsaládokhoz tartoznak.Ezzel véget ért egy korszak. Az a korszak, amikor az új tagországokat másodrangú országoknak tekintették, akiket nem kell bevonni a tárgyalásokba, hanem elég legfeljebb tájékoztatni őket azok eredményéről. Na, ennek most vége. És ez nem ok nélkül történik, mert a visegrádi országok gazdasági értelemben is egyre erősebben állnak a lábukon, fontosnak tartják a nemzeti önállóságot. Olyan alap ez, amire a jövőben is lehet építeni, különös tekintettel a közelgő, illetve részben már folyamatban lévő költségvetési tárgyalásokra. A másik fontos eredmény az, hogy sikerült megakadályozni, hogy olyan politikusok kerüljenek az Európai Bizottság élére, akik a tisztelet minimumát sem mutatták a kelet-európai országok irányába. Egyikük Frans Timmermans, aki szélsőségesen bevándorláspárti, és több alkalommal is páros lábbal szállt Magyarországba. A Bizottság elnökétől mi nem azt várjuk el, hogy gyarmattartó gőggel kioktasson és diktáljon, hanem azt, hogy kovácsoljon kompromisszumokat a különböző érdekek dzsungelében. Ennek sem ő, sem Weber úr nem felelt meg, arról nem is beszélve, hogy Weber úr nem számított a magyarok szavazatára. Nem számított rá, így hát nem is kapta meg. A brüsszeli politika elmúlt évei, azt gondolom, nem kerülnek majd a történelem dicsőséges lapjaira. Bejött több millió ember, annak minden következményével. A britek távoznak, és a gazdaság egéről sem távoztak a viharfelhők, sőt minthogyha újra egyre többen gyülekeznének. Ezért mi a mostani döntéseket az újrakezdés egy fontos lehetőségének tekintjük, tiszta lappal indulhatunk. Nem gondoljuk azt, hogy az újonnan megválasztott brüsszeli vezetőkkel nem lesznek vitáink. Mindenkinek vannak vitái, aki kiáll a saját országáért, de azt gondoljuk, hogy most nagyobb az esélyünk a számunkra kedvező brüsszeli politikára, mint eddig. Május 26-a számunkra kőbe véste azt, hogy mi a teendőnk: a keresztény alapok újraerősítése, a nemzetek tisztelete és kiállás a bevándorlás ellen. Ez az a mandátum, amit képviselni fogunk, és minden egyes vezetőn ezeket kérjük majd számon a nagy ügyekben, a közepes ügyekben és a kis ügyekben is. Ha ehhez kompromisszumokra lesz szükség, akkor kompromisszumokat kötünk, ha vitázni és küzdeni kell, akkor majd küzdeni fogunk, és ez független attól, hogy az egyes vezetők és tárgyalópartnerek milyen pártcsaládból érkeznek. Már csak egyetlenegy dolog hiányzik ahhoz, hogy a magyar érdekképviselet szintet lépjen: mégpedig az, hogy az ellenzék végre fejezze be az aknamunkát. Higgyék el, tisztelt ellenzéki képviselők, nem pálya, továbbra sem pálya a magyarok ellen politizálni Brüsszelben. Minél hamarabb felismerik ezt, annál hamarabb jöhetnek ki a választók által kijelölt bizalmi karanténból. Ehhez kívánunk önöknek sok erőt [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból.]] , a brüsszeli megválasztott magyar politikusoknak bármilyen tisztségre is választották meg őket pedig sok bátorságot és jó munkát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkeztek: László Imre DK-s, Rig Lajos jobbikos és Z. Kárpát Dániel jobbikos képviselők.Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy Demeter Márta LMP-s országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett KSB/5259/2018/7.-I. számon a legfőbb ügyésztől közvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra kiadtam a Mentelmi bizottságnak. [[12.20]] Tisztelt Ház! Most a mandátumigazolások és a képviselői eskütétel következik. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Gyöngyösi Márton és Kepli Lajos képviselő urak lemondása miatt megüresedett helyekre a Jobbik Magyarországért Mozgalom az országos listájáról Balczó Zoltán és Nunkovics Tibor urakat jelölte. A mandátumvizsgáló bizottság az ülést megelőzően tanácskozott, és a választási iratok alapján Balczó Zoltán és Nunkovics Tibor urak megbízólevelének szabályszerűségét megvizsgálta. Most megadom a szót Hargitai János úrnak, a Mentelmi bizottság elnökének, aki a mandátumvizsgálat eredményéről az egyes házszabályi rendelkezések 9. § (2) bekezdésének megfelelően jelentést tesz az Országgyűlésnek.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elnök úr által elmondottakat kiegészítendő azt tudom mondani a Háznak, hogy a Nemzeti Választási Bizottság július 2. napján hozta meg a döntését: Gyöngyösi Márton megüresedett mandátumát Balczó Zoltán György képviselő úrnak, dr. Kepli Lajos mandátumát egy azt követő határozatában pedig Nunkovics Tibor képviselő úrnak kiadta. A Nemzeti Választási Bizottság döntései július 5-én 16 órára jogerőssé váltak. A Nemzeti Választási Bizottság július 8-án adta át a két képviselő úrnak a megbízóleveleket. Ezeket nyilvánvalóan az érintettek beadták a Mentelmi bizottságnak, így tudtunk ma az ülés előtt tárgyalni. A Mentelmi bizottság megvizsgálva a benyújtott dokumentumokat, és észlelve azt a tényt, amit a képviselő urak közöltek, aminek a lényege, hogy velük kapcsolatban összeférhetetlenség nem áll fenn a mai bizottsági ülésén egyhangúlag döntött: azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy a tisztelt Ház igazolja Balczó Zoltán György és Nunkovics Tibor országgyűlési képviselők mandátumát. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm. Tisztelt Ház! Felhívom figyelmüket, hogy a mandátumvizsgálat eredményéről szóló jelentéshez módosító javaslatot nem lehet benyújtani. A mandátumokat az Országgyűlés egyenként, vita nélkül igazolja. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy igazoljae Balczó Zoltán mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. Dr. Varga-Damm Andrea jelzi, hogy nem működik a szavazógépe. A táblán megjelenő eredmény: 151 igen, nulla nem, nulla tartózkodás.]] A képviselő asszony jelzésére reagálva megállapítom, hogy a Ház 152 igen szavazattal jól mondom? [[Dr. Varga-Damm Andrea: Igen.]] ; köszönöm szépen , egyhangúlag Balczó Zoltán mandátumát igazolta. Tisztelt Országgyűlés! Most Nunkovics Tibor mandátumáról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, igazoljae Nunkovics Tibor képviselőjelölt mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Ha mindenkinek a gépe működött [[Nem érkezik jelzés.]] akkor megállapítom, hogy 154 igen szavazattal, egyhangúlag a Ház igazolta Nunkovics Tibor mandátumát. Tisztelt Országgyűlés! Most a megválasztott képviselők ünnepélyes eskütétele és az esküokmányok aláírása következik. Felkérem Balczó Zoltán és Nunkovics Tibor képviselő urakat, hogy fáradjanak az ülésterem közepére, és tegyék le esküjüket. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, a tisztelt Országgyűlést pedig, hogy felállva hallgassa azt. [[A teremben lévők felállnak. Balczó Zoltán és Nunkovics Tibor a terem közepére lép. Hiszékeny Dezső előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Balczó Zoltán/Nunkovics Tibor fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Tisztelt Ház! Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a képviselő urakat pedig arra, hogy kézjegyükkel lássák el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányokat aláírató Móring József Attila gratulál, és átadja az aláírt esküokmányok egyik példányát. Ezt követően Jakab Péter, majd Kocsis Máté, Harrach Péter, dr. Harangozó Tamás, Arató Gergely, dr. Keresztes László Lóránt, Kocsis-Cake Olivio és dr. Orbán Balázs gratulál.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy Balczó Zoltán és Nunkovics Tibor képviselő uraknak a megválasztásukhoz az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak és munkájukhoz sok sikert kívánjak. Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők létszáma 199 fő. Tisztelt Ház! Áder János köztársasági elnök úr államtitkári megbízatás kinevezésének… Bocsánatot kérek, csak automatikusan olvasom fel a szöveget, aminek nem mindig van magyar értelme. Tehát Áder János köztársasági elnök úr államtitkári megbízatás módosításáról szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök úr átiratát.
„Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére, Budapest. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, a kormányzati igazgatásról szóló 2018. évi CXXV. törvény 202. § (2) bekezdése, továbbá a kormány tagjai feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. kormányrendelet 141. § (2) bekezdés q) pontja alapján a miniszterelnök javaslatára dr. Pacsay-Tomassich Orsolya államtitkári kinevezését 2019. július 1-jei hatállyal akként módosítom, hogy dr. Pacsay-Tomassich Orsolya a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkára. Üdvözlettel: Áder János”
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Házbizottsági egyetértés hiányában az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján most előterjesztés bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Kulturális bizottságot „A Magyar Művészeti Akadémia elnökének beszámolója Magyarország Országgyűlése számára 2016-2017” című, B/6700. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. 111 igen, 40 nem, 0 tartózkodás.]] Tisztelt Ház! Átadom az elnöklést Lezsák Sándor alelnök úrnak. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] [[12.30]]
Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a személyi javaslatról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/6781. számú javaslatot a honlapon megismerhették. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett személyi javaslat tartalmát.
„1. Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. országgyűlési határozat a továbbiakban: országgyűlési határozat 1. pontja a következők szerint módosul: Az Országgyűlés a Fenntartható fejlődés bizottságába dr. Kepli Lajos, Jobbik, korábban megüresedett alelnöki helyére Nunkovics Tibort, Jobbik, az Igazságügyi bizottságba Jakab Péter, Jobbik, helyett dr. Gyüre Csabát, Jobbik, a bizottság alelnökévé megválasztja. 2. Az országgyűlési határozat 2. pontja a következők szerint módosul: Az Országgyűlés a Törvényalkotási bizottságba dr. Gyüre Csaba, Jobbik, helyett Balczó Zoltánt, Jobbik, a bizottság tagjává megválasztja. 3. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.”
Köszönöm, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Amikor a házelnök úr átadta az ülés vezetését, nem hirdettem ki a szavazás eredményét: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 111 igen szavazattal, 40 nem ellenében, tartózkodás nélkül a határozathozatalra felkérte.Tisztelt Országgyűlés! Most újabb határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae az S/6781. számú személyi javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 154 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül a személyi javaslatot elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az előterjesztés T/6322. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A költségvetésitörvény-javaslat részletes vitáját az ágazati bizottságok lefolytatták. A Költségvetési bizottság mint kijelölt bizottság részletes vitáról szóló jelentése T/6322/830. számon, a vitához kapcsolódó bizottságok jelentései pedig T/6322/821-828., /831., /832., /834-836. számokon az informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat tárgyalása során a Törvényalkotási bizottságként eljáró Költségvetési bizottság összegző módosító javaslata T/6322/838. számon, a részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatokról szóló összegző jelentése pedig T/6322/839. számon a honlapon elérhető. A vitában elsőként a Költségvetési bizottság előadói kapnak szót. Emlékeztetem önöket, hogy a házszabály rendelkezései szerint a bizottság előadója a tárgyaló bizottságok véleményét is összefoglalva, valamint a kisebbségi vélemény ismertetője az írásban megfogalmazódott kisebbségi véleményeket összefoglalva, összesen 60 perces időkeretben szólalhatnak fel úgy, hogy a kisebbségi vélemény ismertetésére 30 percet kell biztosítani. Megadom a szót Szűcs Lajos jegyző úrnak, a Költségvetési bizottság előadójának, legfeljebb 30 perces időkeretben.
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! A 2020. évi központi költségvetés törvényjavaslatának megtárgyalására idén is a tavaszi időszakban, a tavaszi ülésszakon került sor. A Költségvetési bizottságon kívül a parlament valamennyi állandó bizottsága és a Magyarországi nemzetiségek bizottsága is megtárgyalta, valamint lefolytatta a részletes vitát. Ezúton szeretném ismertetni a valamennyi bizottságban elhangzott többségi véleményt. A tárgyaló bizottságok mindegyike megállapította, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, és illeszkedik a jogrendszer egységébe, megfelel a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek. Először a Költségvetési bizottságban megfogalmazott többségi véleményt mondom el, utána pedig a tárgyaló bizottságokat említem. A Költségvetési bizottság véleménye. A kormány által előterjesztett 2020-as költségvetés a fenntartható növekedés és a családok költségvetése. Kiemelt cél, hogy Magyarország családbarát hely legyen, ugyanis számunkra a gyermek az első. Ennek érdekében a jövő esztendőben 2200 milliárd forintnál is több forrás áll rendelkezésre a magyar családok támogatására. 2020-ban 300 milliárd forint áll rendelkezésre otthonteremtésre. Jövőre indul a négygyermekes édesanyák személyijövedelemadó-mentessége is. Annak érdekében, hogy a munka világába történő visszatérést segítsük, bölcsődefejlesztési célokra 40 milliárd forint áll majd rendelkezésre a költségvetésben. Fontosnak tartjuk kiemelni azt a tényt, hogy amíg 2010-ben a családtámogatások 76 százaléka alanyi jogon járt, és csak 24 százaléka volt munkához kötve, addig most a munkaalapú támogatások vannak túlsúlyban. Ez is jól mutatja, hogy a jelenlegi kormányzat és a baloldali családpolitika között nagy különbség volt és van, szerencsére. Örvendetes, hogy az elmúlt évekhez hasonlóan az állam működése tekintetében jövőre is megvalósul a nullás egyenleg, vagyis a hiányt nem a működési költségek, hanem csak a beruházások és a fejlesztési kiadások jelentik. A költségvetés fenntarthatóságát erősíti, hogy az előre nem látható kockázatok kezelésére, illetve az év közben felmerülő kormányzati intézkedések forrására a tartalékok rendszere szolgál. Az Országvédelmi Alap és a rendkívüli kormányzati intézkedések előirányzatainak megemelésével összesen 488 milliárd forint áll rendelkezésre a költségvetésben, ami a nemzeti össztermék 1 százalékának felel meg. A fentiek alapján a bizottság úgy látja, hogy a gazdaság stabil fundamentumokkal bír, a költségvetési tervezet megalapozott és fenntartható növekedési trendet vetít előre. A Külügyi bizottság véleménye. A Külgazdasági és Külügyminisztérium költségvetése az elmúlt években megszokotthoz hasonlóan 2020-ban is dinamikusan nő. A minisztérium központi szervezetének és a külképviseleti hálózatnak a működtetésére a 2019. évinél több forrás áll rendelkezésre. A tárca gazdaságfejlesztési céljait szolgáló beruházásösztönzési célelőirányzat 50 milliárd forintról 80 milliárd forintra emelkedik, ami hozzájárul ahhoz, hogy jövőre is megdőljön a Magyarországra érkező nagyberuházások száma és a befektetések volumene. A Külgazdasági és Külügyminisztérium exportfejlesztési tevékenysége a beruházásösztönzéshez hasonlóan sikeres, az elmúlt években a magyar kivitel értéke meghaladta a 100 milliárd forintot, vagyis az egy főre eső 10 ezer eurót. Ez jelentősen hozzájárul ahhoz, hogy a magyar az egyik legdinamikusabban növekvő gazdaság az egész Európai Unióban. [[12.40]] A Fenntartható fejlődés bizottságának véleménye. Jelen javaslat kiemelt fontosságú, hiszen a kormány által előterjesztett 2020-as költségvetés központjában a családvédelmi akcióterv végrehajtása áll. Európában a nemzeti össztermékhez képest Magyarországon a legmagasabb a családtámogatások aránya, de további lépések szükségesek. Éppen ezért a következő évben közel 224 milliárd forinttal magasabb összegű támogatás áll majd a magyar családok rendelkezésre. A javaslat szerint több mint 288 milliárd forintot biztosít a kormány kimondottan környezetvédelmi célokra. A falusi CSOK nyújtotta támogatás és kedvező hitellehetőség mellett adó-visszatérítési támogatást biztosít a kistelepüléseken az új lakóingatlant építők, valamint a használt lakóingatlant felújítók és bővítők esetében 5 millió forint összegig. A Gazdasági bizottság véleménye. A Gazdasági bizottság részéről üdvözlendő, hogy a 2020-as költségvetés középpontjában a családvédelmi akcióterv, valamint a gazdaságvédelmi akcióterv áll, melyekkel a kormány a családok, illetve a magyar vállalkozások támogatására fekteti a hangsúlyt. A cél továbbra is a munkát terhelő adók, valamint a vállalkozások és családok adóterheinek csökkentése. Éppen ezért jövőre minden eddiginél nagyobb összeg, 380 milliárd forint jut a családi adó- és járulékkedvezményre, az első házasok kedvezményére és a négygyermekes anyák személyijövedelemadó-mentességére. Közel 40 ezer vállalkozás számára fontos változás, hogy a kisvállalati adó, a kiva kulcsa 2020. január 1-jétől 12 százalékra fog csökkenni. A kormány intézkedéseinek és a piaci folyamatoknak köszönhetően a foglalkoztatottak száma megközelítette a 4,5 millió főt, a munkanélküliségi ráta pedig 3,5 százalékra csökkent. Az erőteljes munkaerő-kereslet eredményeként az elkövetkező időszakban is kedvező folyamatok érvényesülhetnek, folytatódhat a foglalkoztatás bővülése, a munkanélküliségi ráta csökkenése és a bérek dinamikus emelkedése, amelynek eredményeként a reálkeresetek 2018-ban 2010-hez képest már 41 százalékkal magasabb szinten álltak, így a háztartások jövedelmi helyzete tovább javulhat. 2010 óta Magyarország visszaszerezte gazdasági önrendelkezését, stabilizálta pénzügyi helyzetét, felelős költségvetési gazdálkodást folytat, tartósan alacsonyan tartja az államháztartás hiányát, valamint csökkenő pályára állította az államadósságot. A kormány következetes gazdaságpolitikája tartós növekedési pályára állította a magyar gazdaságot, és megteremtette az európai uniós átlagot érdemben meghaladó gazdasági teljesítmény alapjait. A Nemzetbiztonsági bizottság véleménye. A bizottság megállapította, hogy a kormány tudatos gazdaságtervezésének és költségvetési politikájának köszönhetően a jövő évi költségvetés is hazánk gazdaságának stabil és kiszámítható növekedését, a családok kiemelt mértékű támogatását tartalmazza. Ugyanakkor hiábavaló minden gazdasági növekedés, ha egy ország lakossága nem érzi magát biztonságban. A magyar költségvetésről azonban bátran elmondhatjuk, hogy a jövő évi büdzsé is a biztonság és a növekedés költségvetése, hiszen a minél jobb gazdasági mutatók elérése mellett a kormány kiemelt figyelmet szentel a mindennapi biztonságunk megteremtésének is. Ehhez pedig kemény és áldozatos munkára van szükség nemcsak a kistelepüléseken, hanem a teljes déli határszakaszon is, hogy szavatolni lehessen a magyar emberek biztonságát. A 2020. évi költségvetésben a rendőrség működésére közel 7,2 milliárd forinttal, az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság működésére pedig 3,6 milliárd forinttal jut majd több. A Nemzetbiztonsági Szakszolgálat is közel 1,1 milliárd forinttal több forrásból gazdálkodhat. Magyarország Kormánya elkötelezett az európai keresztény kultúra megvédése iránt, így a Nemzetbiztonsági bizottság is kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a rendvédelmi-honvédelmi szervek működésére a mindenkori költségvetés megfelelő összegű forrást különítsen el. Összességében megállapítjuk tehát, hogy a 2020. évi költségvetésitörvény-javaslat nemcsak a családok támogatásához, hanem a polgári és katonai szolgálatokra vonatkozó előirányzatai is biztosítják a titkosszolgálatok törvényben meghatározott feladatainak maradéktalan ellátását. Így az ország képes lesz megvédeni határait az illegális migráció elleni küzdelemben, és időben fog tudni reagálni az Európában meglévő biztonsági kockázati tényezőkre is. A Honvédelmi és rendészeti bizottság megvizsgálta a törvényjavaslatot, és megállapította, hogy az megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A Népjóléti bizottság is hasonló véleményt nyújtott be a költségvetéshez. A Kulturális bizottság is erről tájékoztatott bennünket, valamint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és az Igazságügyi bizottság is. A Mezőgazdasági bizottság emellett arról számol be, hogy az elmúlt években a mezőgazdasági költségvetés megfelelő, folyamatos stabilitást mutatott, remélhetőleg ez 2020-ban is folytatódik. Ennek a stabilitásnak a következménye, hogy a mezőgazdaság az ország gazdasági teljesítményének a gerincét adja. A nemzeti agrártámogatásokra a 2020. évi költségvetésben 77 milliárd 220 millió forint került betervezésre. A nemzeti agrártámogatások mellett és számos egyéb más támogatással együtt a nemzeti támogatások értéke a 2020. évi költségvetési tervezetben összesen 90,5 milliárd forint. Külön kiemelendő, hogy új előirányzat is jött létre az agrárvállalkozások hitelgarancia-rendszerének erősítésére, 5 milliárd forintos kerettel. A támogatásokon kívül fontos, hogy az agrár-célelőirányzatok költségvetési háttere a korábbi évekhez hasonlóan képes lesz biztosítani a különböző kutatási, védelmi és érdekképviseleti feladatok hátterét, az agrár-célelőirányzatokra fordítható összeg 3 milliárd 149,5 millió forinttal fog emelkedni. Az agrár-célelőirányzatoknál is jött létre új előirányzat, az öntözésfejlesztési feladatok támogatása 5 milliárd 530 millió forintos, valamint a Nemzeti Öntözési Központ támogatása 300 millió forintos kerettel. Szeretném itt kiemelni a tanyafejlesztési program támogatását is, amely közel 500 millió forinttal emelkedik. Láthatjuk, a 2020. évi költségvetési tervezet az elmúlt évekhez képest, de leginkább a 2010 előtti költségvetésekhez viszonyítva jelentős többletforrásokat biztosít a magyar mezőgazdaság szereplői részére, és várhatóan továbbra is stabilitást tud nyújtani az ágazat számára. Megállapíthatjuk, hogy költségvetési oldalról a további növekedéshez a szükséges források rendelkezésre állnak. A Nemzeti összetartozás bizottságának véleménye. A jövő évi költségvetésitörvény-javaslat támogatja a 2018-2022 közötti kormányzati célkitűzéseket. Fő szempontok: az identitáserősítés, a családok támogatása, a munkaalapú társadalom megteremtése. Ezen célkitűzések erősítése a határon túli magyarság számára is biztosított a 2020. évi költségvetés által. Magyarország immáron évek óta költségvetésében szavatolja a külhoni magyar intézmények és szervezetek állandó működését és fejlesztését. Magyarország Kormányának évek óta egyik legfontosabb célja és szívügye a magyar családok támogatása, erősítése. Határainkon túl a magyarság fennmaradásának kulcsa egyértelműen az, ha biztos családi környezetben minél több magyar gyermek születik. A teljesség igénye nélkül szeretnék kiemelni néhány nemzetpolitikát támogató tételt a következő évi költségvetésből. [[12.50]] Elsőként említeném a Bethlen Gábor Alap támogatását, amely támogatja a határon túli magyaroknak a szülőföldjén való boldogulását, anyagi és szellemi gyarapodását, nyelvének és kultúrájának megőrzését és az anyaországgal történő sokoldalú kapcsolattartását. A 2020. évi költségvetési tervezetben a Bethlen Gábor Alap forrásai az idei évhez képest 26,6 milliárd forintról jövőre 38,9 milliárd forintra emelkednek. A növekedés azért is kiemelendő, mert a Bethlen Gábor Alap fejezetéhez került a nemzetpolitikai célú támogatások mellett a Rákóczi Szövetség támogatására elkülönített összeg is. Évről évre megfigyelhető, hogy több szakterületen találhatunk olyan programot, amely a nemzetpolitika érdekeit szolgálja. Számos tárca visz olyan célterületet, amely az egységes nemzetben való gondolkodást segíti. Az agrártárca költségvetése továbbra is biztosít keretet a határon átnyúló agrár- és vidékfejlesztési feladatok támogatására. Az EMMI az előző évivel megegyező mértékben különített el forrást a határon túli kulturális és köznevelési feladatok támogatására, összesen 334 millió forintot, kiemelt figyelmet fordít a határon túli felsőoktatási feladatok finanszírozására. Idén tavasszal a Külgazdasági és Külügyminisztériumhoz került a csángó ügyek kezelése, a csángó-magyar együttműködési program. Az elmúlt évek támogatását jelentősen megnövelve 2020-ban 532 millió forintos összeget különítettek el a moldvai csángó gyerekek oktatási programjára. Összességében a 2020. évi költségvetésitörvény-javaslatról elmondhatjuk, hogy nemzetpolitikai szempontból egy mértékletes, minden szakterületre kiterjedő, jól átgondolt tervezetet tartunk a kezünkben. A Vállalkozásfejlesztési bizottság véleménye. 2010 óta Magyarország visszaszerezte gazdasági önrendelkezését, felelős költségvetési gazdálkodást folytat, tartósan alacsonyan tartja az államháztartási hiányt, csökkenő pályára állította az államadósságot, és tartós gazdasági növekedést ért el. Ezt az utat folytatva készült el Magyarország 2020. évi költségvetésitörvény-javaslata. Mint 2010 óta minden évben, ezúttal is kiemelt célja a kormánynak a foglalkoztatás bővítése, valamint a magyar vállalkozások versenyképességének javítása. A magyar gazdaság növekedési potenciálját erősíti a kormány kezdeményezésére 2016 végén megkötött béremelési és adócsökkentési megállapodás. Ez a munkaalapú társadalom létrehozására irányuló törekvésnek egyik legjelentősebb eszköze; nemcsak bérfelzárkóztatást jelent, hanem a vállalatok hatékonyságjavító törekvéseinek ösztönzését is. A kormány céltudatos és határozott gazdaságpolitikájának eredményeként a magyar az egyik legdinamikusabban növekvő gazdaság egész Európában. Ennek fenntartása érdekében a kormány gazdaságvédelmi akciótervvel ösztönzi a hazai versenyképesség és termelékenység fokozását. Összességében tehát megállapítható, hogy a kormány által beterjesztett 2020. évi költségvetés egy stabil és egyre erősödő gazdaságot vetít elénk, megfelel a jogszabályi előírásoknak, jól szolgálja a nemzetgazdaság növekedését. Az Európai ügyek bizottságának véleménye. A részletes vita során az Európai ügyek bizottsága az alábbi véleményt fogalmazta meg. A törvényjavaslat által vázolt fegyelmezett fiskális politika, különösen a nemzeti össztermék 1 százalékára tervezett államháztartási hiánnyal, az úgynevezett maastrichti kritériumoknak is megfelel. Továbbá kiemelte, hogy a nemzetiössztermék-arányos államadósság jövőre tovább csökken, a nemzeti össztermék 66 százaléka alá. Az uniós források tekintetében összességében mintegy 1929 milliárd forint jut Magyarországra jövőre, mind a beruházási és a strukturális alapok, mind pedig a közvetlen agrártámogatások révén. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Az elhangzott összegző vélemények alapján kérem a tisztelt Házat, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Szűcs Lajos jegyző úr, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, amelyet négy képviselő ismertet, összesen 30 perces időkeretben: Potocskáné Kőrösi Anita, Varju László, Hohn Krisztina és Bősz Anett képviselők. Elsőként megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A költségvetési bizottsági ülésen több témakörben fogalmaztunk meg kisebbségi véleményt, és magamra vállaltam, hogy ezekből párat önökkel ismertetni fogok a tisztelt Ház előtt, az Országgyűlés plenáris ülésén.El kívánom mondani, hogy a 2020. évi költségvetésből komplett társadalmi csoportok maradtak ki, az ő támogatásukra kevesebbet fordítanak. Ilyen az elvándorolt magyarok kérdése. Ugyan volt már a napirendi felszólalásban több olyan pont, amelyre azt mondták, hogy nincs is ilyen probléma, de jelezzük, hogy igenis van. Mert ezek az emberek, akik elmentek, azért mentek el, mert itt, Magyarországon nem látják a jövőt. Igen, pozitív lehet a családvédelmi akcióterv és a gazdaságvédelmi akcióterv, de ennél sokkal súlyosabb problémák megoldása szükséges. Nem ad választ továbbá a 2020. évi költségvetés generációs problémákra, a nyugdíjasok helyzetére. Ezért mindenképpen el kívánom mondani, hogy a differenciált nyugdíjemelést kellene most már végre bevezetni, hogy azok a nyugdíjas honfitársaink többet kapjanak, akik esetleg 28 500 forintból tengetik mindennapjaikat. Egyszerűen vérlázító és elkeserítő, hogy ezekre nincs pénz, nincs annyi pénz, míg stadionok építésére bizony-bizony a költségvetésben több sor is van. Ezenkívül fontosnak tartjuk, hogy a férfiak is elvonulhassanak 40 év munkaviszony után nyugdíjba, hiszen nem lehet diszkriminációs megkülönböztetés a nők és a férfiak között. Tehát ez is egy olyan pont, amelyre nyújtottunk be egyébként költségvetési módosító indítványt, de azt a kormánypárti többség nem támogatta. A vidékfejlesztés és a mezőgazdaság vonatkozásában is nagyon éles ellentét van. Önöknek semmi más nem számít, csak az a 10-15 ezer család, akik a mezőgazdasági támogatásokból, a földekből jól járnak, de könyörgöm, sokkal többen élnek mezőgazdaságból. Végre olyan vidékfejlesztési programot kellene elindítani, amelynek segítségével mindenki, aki a mezőgazdaságból kíván megélni, megélhessen. Hiszen tudjuk, a magyar termőföld csodálatos adottságokkal rendelkezik, sokkal jobban ki lehetne használni, de amíg önöknek csak az a kis százalék számít, addig nem fogunk tudni előrébb menni. Ugyanebben a témában úgy gondoljuk, hogy a támogatások elosztásának, a pályázati rendszereknek helyi döntéseken kell alapulnia, helyben kell hasznosulnia ezeknek a döntéseknek és ezeknek a pályázati forrásoknak. Tehát ismételten kérem, hogy ne csak az a 10-15 ezer család számíthasson önökre, hanem számíthasson minden olyan család, amely az agrárgazdaságból kíván megélni. Még egy olyan témakör, amelyet szeretnék ismertetni, ez pedig a rendvédelmi dolgozók kérdésköre. Látjuk, egyre többen szerelnek le. Ez a tendencia csak akkor tud megfordulni, ha az illetményalap, amely már sok-sok éve befagyasztásra került, végre megemelkedik. Hát, lássuk be, anélkül nem fog menni! Az, hogy a 2020-as költségvetésben még a rendőri túlmunka ellenértékére, a pénzben való megváltására is 0, azaz nulla forintot terveztek, ez egyszerűen felháborító, holott az előző években közel 3 milliárdos összeg volt ezen a soron. Úgy gondoljuk, hogy nem lehet, a rendőrszakma nem tudja csupán szabadságmegváltással és szabadidővel biztosítani a folyamatos jelenlétet, ezért rendkívül fontos, hogy anyagi megbecsülést adjunk ennek a hivatásnak, mert ugye, a haza védelme mindenekelőtt. Nagyon fontos tehát, hogy ez olyan díjazásban részesüljön, hogy vonzóvá váljon a fiataloknak és minél többen válasszák ezt a hivatást. Hogy egy pozitív dolgot is mondjak, ezt a költségvetési bizottsági ülésen is elmondtam, ez pedig a kormánynak a nemzetpolitikai tárgyú költségvetési soraira tervezett összeg. Természetesen egyetértünk vele, hogy ez a 100 milliárd forint egy nagyon nagy támogatás, jó helyre fog menni, a külhoni magyarságnak nagyon fontos. [[13.00]] De azért arra vigyázzanak, hogy a Bethlen Gábor Alapkezelő Zrt. a pályázati rendszerét egy kicsit dolgozza már át, mert azért előfordulnak olyan pályázatok, amelyeknél nem mindig az számít, hogy mi a cél, hanem az, hogy kinek adják. Úgyhogy ezt szerettem volna én röviden ismertetni. Természetesen a Jobbik képviselőcsoportja a 2020. évi költségvetést nem tudja támogatni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Varju László képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Mindaz, amit most teszünk, és kisebbségi véleményként most el fog hangozni, az a bizottságokban elhangzott véleményeket kell hogy visszatükrözze. Éppen ezért azt is hozzá kell hogy tegyem, hogy ezekben a véleményekben nemcsak a képviselők saját meggyőződése, hanem az is benne van, hogy egy ország hangját hallják viszont ebben a kisebbségi véleményben, egy ország hangját, amelyet egyébként kezelhet segélykiáltásként is, mondom így elöljáróban, amellett, hogy erről a költségvetésről, a 2020. évi költségvetésről milyen vélemény alakult ki. A kormánnyal a vitát lefolytattuk, és a kormánypárti képviselők a szavazataikkal a bizottságokban már éltek. Azt kell hogy mondjam összefoglalóan: Banai államtitkár úr a kormány nevében minden módosító indítványt elutasított, amely az ellenzék részéről érkezett, és ilyen módon befogadásra egy sem került. Éppen ezért azt hiszem, hogy az az utolsó lehetőség van, hogy a mai napon a pénteki végszavazás előtt lényegében a képviselők gondolják végig, hogy akarnake változtatni azon a helyzeten, ami itt lényegében a kormány kezdeményezésére ebben a törvényben kialakult, és tudnak-e, akarnake ezen a helyzeten bármilyen módon segíteni. Mi az, amire szükség van a kisebbségben maradt vélemények tekintetében? Nyugodtan mondhatom azt, hogy ez a költségvetés a leszakadás költségvetése, sokak Magyarországának szegényítése, juttatások csökkentése. Mondom ezt azért, mert 2010 óta a jóléti kiadások GDP-hez viszonyított aránya a 31,1 százalékról 24,5 százalékra csökkent, a szociális támogatások aránya pedig a családi juttatásokat ebből emeljük ki külön 17,5 százalékot ért el, mostanra pedig egyébként a 12 százalékot alig haladja meg. Ez az egyik olyan fő kritika, amely, azt gondolom, hogy mindenképpen az önök szemére vethető, hiszen olyan kiadásokat terveznek lényegében a népjóléti kiadások helyett, amelyek az önök vagy egyes önökhöz tartozó csoportok számára fontosak, és a családok számára juttatható jóval nagyobb támogatásokat pedig megtagadják tőlük. Ezt azért is mondom, mert arról beszélnek önök, hogy a családok támogatása, az összes kiadáson belül egyébként a családokra fordított összeg mára, tíz év után a kétharmadára csökkent, tehát ebből a szempontból, azt hiszem, hogy önöknek van mivel elszámolni. Az egész, úgy, ahogy van, hűen tükrözi a kormány társadalompolitikáját. Amikor önöket megválasztották, akkor, én azt hiszem, tisztelt képviselőtársaim, önök nem erre kaptak felhatalmazást. Hogy egy példát is mondjak e tekintetben: Lázár János korábban azt mondta egy ígéretében, hogy képviselőtársaimhoz forduljak, hogy a sírhelymegújítási, -megváltási költségek megszüntetésére tesz javaslatot az első megszólalása, az első lehetősége tekintetében. Az emberek azóta is várnak arra, hogy a Fidesz az ígéreteit beváltsa. Várnak arra, hogy azokkal, amiket önök egyébként a szavazatok begyűjtésekor ígéretként megtettek, mi fog történni. De úgy tűnik, hogy ezek az ígéretek elmaradnak, ehelyett itt marad nekünk a Vár-építés, itt maradnak nekünk azok a haszontalan beruházások, amelyekre egyébként önök számolatlanul költik a pénzt. Az világos, hogy népnyúzó, adóztató megoldásokban nincs olyan, amit ne tudnának kitalálni. Ennek a fő zászlóvivője továbbra is itt marad, ugyan kisebbségi véleményként, hogy az általános forgalmi adó magas értékén nem hajlandók csökkenteni. Ennek a bevételéből viszont nem hajlandók fordítani arra sem, és úgy tervezik a költségvetést, mint ahogy a Költségvetési bizottság kisebbségi véleményében is elhangzott, hogy lényegében a 2,8 százalékos, nyugdíjat befagyasztó emelés hívjuk nyugodtan így, és ezt ilyen módon tervezik a béremelkedést figyelmen kívül hagyja. Tegyük hozzá, hogy ha azt figyelembe vennék, akkor ez a 7 százalékos nyugdíjemelést is elérhetné, illetve ezt a lehetőséget hozná magával. Azt az egyszerű kérdést előbb-utóbb fel kell tenni: meddig akarják sanyargatni még az embereket? Összefoglalva azt tudom mondani, hogy a 786 elutasított módosító indítvány, amelyet rokkantsági ügyben, otthonápolási ügyben, kórház, egészségügy megújítása ügyében elutasítottak, ezzel vesztessé tették az oktatást, vesztessé tették az egészségügyet ebben az ügyben. Szociális támogatásokban 70-80 ezer ember ügyét hagyták figyelmen kívül, amikor az évek óta, évtized óta változatlan 22 800 forintot úgy hagyják. Összefoglalva: ennek a költségvetésnek magyar emberek a vesztesei, és önök lelkesen megadóztatják őket, aztán pedig ezzel a költségvetéssel is ott hagyják őket az út szélén. Ez a sokak Magyarországának a tapasztalata az önök költségvetés-politikájában. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a függetlenek, az LMP és a DK padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Hohn Krisztina képviselő asszonynak.
[[Nem működik a mikrofon.]] Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az LMP képviselőcsoportjának kisebbségi véleménye…
Egy pillanat, képviselő asszony. A kártyája a helyén van?
Igen. Most már hallatszik. Köszönöm a szót még egyszer.Az LMP képviselőcsoportjának kisebbségi véleményét fogom előterjeszteni. Ez a költségvetés a jövő felélésének forgatókönyve. Kevesebb pénz jut a környezetünk védelmére, a klímaváltozás megfékezésére, kevesebb pénz az oktatásra, de több pénz a multiknak és a felső középosztálynak. A Fidesz-kormány minden évben szűkíti azok körét, akik jól járnak a költségvetéssel, és egyre bővül azoknak a száma, akiket a kormány az út szélén hagy. A jövő évi költségvetés továbbra sem néz szembe a bérválsággal, a lakhatási válsággal és a klímaválsággal. Továbbra sem segíti hatékonyan az egyszülős családokat, a devizahiteleseket, az életkezdés nehézségeivel birkózó fiatalokat. Nem teszi működőképessé az egészségügyet, és nem fejleszti az oktatást. Nem teremt élhetőbb időskort a nyugdíjasoknak. Nem támogatja a hazai kis- és közepes vállalkozásokat megfelelően, nem állítja meg az elvándorlást. De a költségvetésnek vannak nyertesei: a multinacionális cégek, a nagyvállalkozások és a bankok. Alig kell adózniuk, cserébe viszont számolatlanul kapják az állami támogatást. A kormány garantálja, hogy a magyar munkavállalók nyomott béren dolgozzanak, aztán ha fenyeget a munkaerőhiány, akkor kapnak egy rabszolgatörvényt. Ha az sem segít, akkor pedig jöhetnek a keleti országokból importált munkavállalók. A költségvetés másik nyertese egy szűk kör. Idén a szálláshelyek áfája csökken 5 százalékra, amit a Balaton körüli idegenforgalmi érdekeltségeket felvásárló Mészáros Lőrinc, Tiborcz István és többiek köszönnek szépen. Nádast, erdőt irtanak, szabadstrandokat felszámolnak. A harmadik nyertes Kína és Oroszország, amelyeknek száz- és ezermilliárdokkal kedveskedünk; előbbiek a teljesen felesleges Budapest-Belgrád vasútvonalat kapják, utóbbiak a paksi bővítés pénzeit. Mindezek helyett az LMP egy olyan költségvetést szeretne látni, és ezt jelzik módosító javaslataink is, amelyben az oktatás és az egészségügy forrásai bővülnek, az oktatásban dolgozók is rendes bért kapnak, amiben a fenyegető klímavészhelyzetnek megfelelően jelentős források állnak rendelkezésre a katasztrófaelhárításra és a felkészülésre, erőforrásaink megőrzésére, arra, hogy gazdaságunkat teljesen átalakítsuk és fenntarthatóvá tegyük. [[13.10]] Olyan költségvetést szeretnénk látni, amelyben a társadalmi szolidaritás, a társadalom szétszakadásának megakadályozása elsőrendű cél, és meg is nyilvánul a progresszív szja-rendszerben, az alapvető élelmiszerek áfájának csökkentésében, a szociális szféra béremelésében, a gondoskodás, például otthonápolás rendes anyagi elismerésében. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A költségvetési vita lefolytatását követően sem változott érdemben a véleményem, illetve a Magyar Liberális Párt álláspontja abban, hogy a közel 5 százalékos gazdasági növekedésből éppen azokra az ágazatokra nem jut elegendő forrás, amelyek a leginkább szomjazzák azt, ez pedig az oktatás, az egészségügy, illetve a szociális ágazatok, és a mellett az álláspontunk mellett is kitartunk az ellenzék többi pártjával együtt, hogy a népesedéspolitikát nem jól fogta meg ez a kormány.Az oktatási rendszer költségvetése ugyan 48 milliárd forinttal meghaladja az idei költségvetési tervezetét, ez azonban azt jelenti, hogy 0,3 százalékpontos csökkentés következik be a költségvetés egészéhez mérten a 2020-as költségvetésben a ’19-essel összehasonlítva, ez pedig nem mást jelent, mint hogy az önök kormányának, ahogyan halad előre az idő, úgy lesz egyre kevésbé fontos az oktatási rendszer, amely egyébként is évek óta szenved finanszírozási és strukturális problémáktól. Az egészségügyi dolgozók és a közalkalmazottak bérrendezése ugyan folyamatban van, de ehhez hozzá kell tenni, hogy jelen pillanatban vannak olyan ápolók, akik a garantált bérminimumot sem keresik meg. Ez azt jelenti, hogy minimális korrekcióval ugyan illette őket a jelenlegi kormányzat, azonban nem véletlen az a nagyarányú elvándorlás, amit az egészségügyi dolgozóknál látunk. Az is jól látható, hogy homokóra alakúvá vált ezeknek az egészségügyi dolgozóknak a korfája. A szakma derékhada, tehát a 30-as, 40-es korosztály otthagyja azt a hivatást, amit egyébként nem véletlenül választott, hiszen hisznek ezek az emberek abban, hogy embertársaik egészségéért akár többet is kell áldozniuk, mint amennyit ők eredetileg terveztek, és az is látható az egészségügyi dolgozók magatartásából, hogy e mellett a hitük mellett kiállnak, annak ellenére, hogy a megbecsültségük igen alacsony. Kérem a kormánypárti képviselőtársakat, hogy ezzel a jövőben foglalkozzanak, mert egyszerűen nem érthető, hogy amikor a családot tervező egészségügyi dolgozók, beszélek itt elsősorban az ápolókról, akik komplett kórházi osztályonként hagyják ott időnként a munkahelyeiket, és mennek át adott esetben egy élelmiszerüzlet pénztárába dolgozni, vagy akár árufeltöltőnek, mert már ott is jobban keresnek, akkor én azt gondolom, hogy ez több mint a vészcsengő rázása a szakma részéről. Éppen azok az ágazatok maradnak ki a jelenlegi gazdasági növekedésből, amelyekre önök büszkék, és azt gondolom, hogy méltán büszke egyébként erre Magyarország, amelyek hosszú ideje szomjazzák azt. Önöknek pont a kiművelt emberfők, illetve a társadalom egészségi állapota nem fontos. Azt mondják, hogy vállaljanak az emberek több gyermeket, ugyanakkor nem figyelnek arra, hogy hogyan őrzik meg akár a felnőttek, akár a gyermekek egészségét. Láttuk azt, hogy gyakorlatilag több kórházban is összeomlott a sürgősségi ellátás, különösen azok körében, ahol halmozott volt a sérülés, és életveszélyes állapotban szállítanak ezért a mentők embereket egyik kórháztól a másikig. Nagyon sok ember halála azért következik be, mert jelen pillanatban ebben az országban többen szenvednek kórházi fertőzésektől, mint ahányan közúti balesetben elhaláloznak. Szerintem ez egy rémítő adat. A kormány szerint ugyan kedvezményezettek a nyugdíjasok, ugyanakkor a költségvetési vitában elmondtam, az, hogy a minimumnyugdíj 28 500 forint, ez gyakorlatilag tömegek nyomorát eredményezi a nyugdíjasok között, és beszéltünk arról is, hogy egy jól látható társadalmi csoport a nyugdíjasok közül az afrikai szegénységi szinten tengeti az életét. Ez azt jelenti, hogy ezeknek az embereknek, ezeknek az idős embereknek, akik közül egyébként 40 éves szolgálati időt tudnak sokan maguk mögött, napi négydolláros jövedelemből kell gazdálkodniuk. További probléma, és akkor itt áttérek a szociális ellátórendszerekre, illetve a családvédelmi akciótervre: többször hangsúlyoztam, nagyon rossz, hogy a családvédelmi akciótervből kimaradt a rászorultsági elv hangsúlyozása. Ez azt jelenti, hogy éppen a rászorulók azok, akik nem tudnak hozzájutni nagyarányú támogatáshoz akár az otthonteremtésben, akár a gyermekvállalásban. A lengyel példa jól mutatja, hogy a piramis levágása egyszerűen azt eredményezte, hogy pont a szegényebb társadalmi csoportok azok, amelyek nagyobb arányban tudnak részesedni a költségvetési forrásokból akkor, amikor kisbabát terveznek. Nehezen érthető, hogy az önök kormánya ezzel miért nem akar foglalkozni. Beszéltünk az ellátórendszerek elégtelenségéről. Jelen pillanatban 88 ezer ember, aki szeretne dolgozni, nem tud munkát vállalni, mert annyira elégtelen a bölcsődei férőhelyek száma, hogy messze elégtelen egyébként ehhez mérten azoknak a bölcsődei férőhelyeknek az ígérete, amit a miniszterelnök, illetve a Pénzügyminisztérium tett. Én egyébként a költségvetési vitában, a bizottsági vitában államtitkár úrtól megtudtam, hogy a bölcsődei férőhelyek bővítése azért korlátos, mert az építőipar kínálati oldala jelen pillanatban, ismert okokból nem tud vele lépést tartani. Én azt gondolom, hogy akkor itt az ideje, hogy adott esetben a magánszektort bevonjuk a bölcsődei férőhelyek bővítésébe, és a magánszféra megoldja azt, amit az állam jelen pillanatban képtelen volt és az elmúlt évek során is képtelen volt megoldani. Úgyhogy összefoglalóan annyit szeretnék mondani, hogy az egészségügyben nem pusztán az eszközellátottság, hanem az ott szolgálatot teljesítő dolgozók életminősége is igen silány. Nem várható emberektől, hogy úgy teljesítsenek szolgálatot a betegeinkért, vagy akár, ha az oktatási rendszerre tekintek, a gyermekeinkért, hogy közben ők maguk képtelenek tisztes módon ellátni a saját fizetésükből a saját családjukat. Én azt gondolom innentől kezdve, hogy nem tudunk a családok költségvetéséről beszélni, és nem tudunk arról beszélni, hogy ez a költségvetés széles társadalmi csoportokról szólna, és ez az, amiben elsősorban kritizáltuk az ellenzéki kollégákkal, illetve magam a Liberális Párt nevében ezt a költségvetést. Éppen ezért újra szeretném elmondani, hogy már csak a fentiek miatt is nem tudom azt elfogadni. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most az írásban előre jelentkezett első felszólalói kör következik, elsőként Gelencsér Attila képviselő úr, Fidesz.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! A 108 éves Kaposvári Liszt Ferenc Zeneiskola Kaposvár belvárosában a város egyik meghatározó intézménye, amely a település egyik ékköve lehetne. Az ott folyó munka, a zenei oktatás és nevelés tekintetében már mindenképpen az jelenleg is, a több mint egy évszázados épület azonban a városhoz és az iskolához egyaránt méltatlan állapotban van. Az iskola épületének felújítása elodázhatatlan, ezért módosító javaslatot nyújtottam be az Országgyűléshez 100 millió forint támogatásra. Fontos ez, mert a zeneoktatás például a jelenlegi zeneiskolánál is idősebb, több mint 160 évvel ezelőttre vezethető vissza Kaposváron. Az itt dolgozók Kodály szelleméhez hűen: „Legyen a zene mindenkié!” a művészképzés mellett minden kisiskolás zenei nevelését tűzték ki elsődleges céljukként. Ez határozza meg napjainkban is a pedagógiai tevékenységüket. Ezt szem előtt tartva különösen nagy hangsúlyt fektetnek a pedagógusok nemzeti értékeink, gazdag népzenei örökségünk és hagyományaink ápolására, azokra az értékekre, melyek fontosak a polgári kormány számára, s melyek a balliberális politikusok számára semmit sem jelentenek. Ezt bizonyítja, hogy a kaposvári zeneiskola a Gyurcsány-kormány idején hiába kért többször is, nem kapott támogatást. Az intézmény rendszeres közreműködője a város és Somogy megye kulturális életének, a tanulók és pedagógusok tanévenként átlagosan 180 alkalommal lépnek fel a város különféle rendezvényein, évente mintegy 60 hangversenyt bonyolítanak önállóan. [[13.20]] Háromévente országos fuvolaversenyt, évente regionális versenyeket rendeznek, melyekre várják az alapfokú művészeti iskolák vonós, fa- és rézfúvós, valamint zongoraszakos tanulóit. Ezekhez az eredményekhez elengedhetetlen, hogy professzionális hangszereken tanulhassanak a növendékek. Tisztelt Ház! 2018-ban a Kodály-programban való részvétellel az iskola 8 millió forint értékben kapott lehetőséget új hangszerek beszerzésére, és közel 1,2 millió forintért a meglévő hangszerparkot újíthatta fel, ezzel is elősegítve a tehetségek felkutatását. A Kaposvári Liszt Ferenc Zeneiskolában zeneszeretetre nevelik a hozzájuk beiratkozó több mint ötszáz tanulót, lehetőséget biztosítva számukra, hogy a megszerzett tudásukat minél több alkalommal bemutathassák. Fontos a tehetségek felkutatása és felkarolása. A polgári kormány az oktatáspolitikájában mindig is nagy hangsúlyt fektetett a tehetséggondozásra, ellentétben a Gyurcsány-kabinet oktatási elveivel, akik iskolákat zártak be, és a vidéki diákok csak másodrangú állampolgárnak érezhették magukat. Évente legalább két jótékonysági hangversenyt tart az intézmény, különböző szervezetek vagy rászoruló személyek támogatására. A pedagógusok elhivatottsága és szakmaisága nyomán számos elismeréssel büszkélkedhet az iskola. Mentoráló intézmény, az Oktatási Hivatal bázisintézménye, és „Kiválóra akkreditált tehetségpont” megtisztelő címeket visel évek óta. Mindezek ellenére azonban a 108 éves épület szerkezetileg és energetikailag olyan rossz állapotban van, hogy felújítása az állagmegóvás szempontjából elengedhetetlen. A módosító javaslatom célja többletforrás biztosítása egy általános felújítás érdekében. Az intézmény ahhoz keresett forrásokat, hogy méltó módon maradhasson a régió művészetoktatásának egyik meghatározó szereplője. A fejlesztéssel a szakmai programok a XXI. század elvárásainak megfelelő környezetben kerülnének megrendezésre, ezzel is hozzájárulva Kaposvár megyei jogú város kulturális életének fellendítéséhez. Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Gelencsér Attila képviselő úr. Amikor, tisztelt Országgyűlés, megadtam a szót Gelencsér Attilának, csodálkozva nézett rám, én meg csodálkozva néztem vissza; de most már tudom, hogy miért csodálkozott, mert előtte kellett volna, és ezt most megteszem: az előző, kormánypárti és ellenzéki vélemények ismertetése után megkérdezni az előterjesztőt, hogy kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem kíván. Akkor most a nemzetiségi bizottság által felkért szószóló felszólalására kerül sor, ötperces időkeretben. Megadom a szót Farkas Félix roma nemzetiségi szószólónak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 44-45. §-a alapján lefolytatta a Magyarország 2020. évi költségvetéséről szóló T/6322. számú törvényjavaslat részletes vitáját. A bizottság a törvényjavaslatnak a házszabályi rendelkezések 32. § (2) bekezdése szerint bejelentésével megjelölt rendelkezéseit, azaz a törvényjavaslat egészét megvizsgálva megállapította, hogy azok megfelelnek a házszabályi rendelkezések 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, azaz megfelelnek az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek. Illeszkednek a jogrendszer egységébe, megfelelnek a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek és a jogalkotás szakmai követelményeinek.A bizottság a 2019. június 24-ei ülésén megkezdte a törvényjavaslat részletes vitáját. Június 27-i ülésén pedig lefolytatta azt, és az ülésen döntött arról, hogy a törvényjavaslat részletes vitáját lezárja. A bizottság a törvényjavaslathoz benyújtott módosító javaslatokról nem foglalt állást, és további módosításra irányuló szándékot sem fogalmazott meg. A magyarországi nemzetiségi politikáért megosztott hatáskörben két minisztérium és két miniszter felelős. A tavalyi évhez képest változás, hogy 2019. május 1-jétől az Emberi Erőforrások Minisztériumától a Belügyminisztérium égisze alá került a romáknak a központi költségvetésből jutatott támogatás. A T/6322. számú törvényjavaslat 13 hazai nemzetiséget érintő részei már e változásnak megfelelően kerültek kidolgozásra. A törvényjavaslat a 2019-es költségvetéshez képest 768,9 millió forint többlettámogatást tartalmaz a nemzetiségipedagógus-pótlék emelésére, valamennyi nemzetiség vonatkozásában 681,1 millió forint többlettámogatást, a nemzetiségipedagógus-hallgatók ösztöndíjprogramjára szintén valamennyi nemzetiség vonatkozásában; 1 milliárd 640 millió forintot a 12 hazai nemzetiségi közösség céljait szolgáló projektek támogatására, valamint 360 millió forint többlettámogatást a roma nemzetiségi önkormányzatok, civil szervezetek pályázati támogatására, mégpedig beruházásra, felújításra, pályázati önrészre. A 2020. évi költségvetésben 12 hazai nemzetiségi közösség céljait szolgáló projektek támogatására tervezett 1 milliárd 640 millió forint többlettámogatást, valamint a roma nemzetiségi önkormányzatok, civil szervezetek beruházásaira, felújításaira és pályázati önrészekre tervezett 300 millió forint mértékű többlettámogatások indokoltságát az adja, hogy a nemzetiségi önkormányzatok saját bevétellel nem rendelkeznek, így a nemzetiségiintézmény-fenntartási, -felújítási, -beruházási feladatok finanszírozása tekintetében ezek az önkormányzatok kizárólag az államra számíthatnak. A 2019. évi támogatási igények már jelen törvényjavaslat tárgyalásának időpontjában is több milliárd forintot tesznek ki, ezért indokolt a többlettámogatás biztosítása a Miniszterelnökség és a Belügyminisztérium vonatkozó címeinél. Egyes intézményeknél, így például az Országos Roma Önkormányzat által fenntartott ciráki és tiszapüspöki iskolánál a felújításokat a további működés érdekében haladéktalanul szükséges megkezdeni. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága tehát a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló T/6322. számú törvényjavaslattal a Költségvetési bizottság házszabályi rendelkezések 46. § szerinti eljárásának lefolytatását követően egyetért, és annak elfogadását javasolja. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek tehát, a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Gelencsér Attila képviselő úr már elmondta felszólalását. Hozzászólásra következik Zombor Gábor képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Mi is a Népjóléti bizottságban lefolytattuk a részletes vitát, és azt állapítottuk meg, a kormánytöbbség, hogy ismét lépni fog az egészségügy a következő évben mind a béremelések tekintetében, mind az infrastruktúra-fejlesztés tekintetében, és bízunk abban, hogy az a tendencia, ami az elmúlt években elindult, a jövőben töretlen lesz, és megfelelő bérek állnak rendelkezésre majd az egészségügyi dolgozók körében. [[13.30]] Egy ügy miatt szerettem volna, egy konkrét ügy miatt hozzászólni, hiszen többször beszéltünk egy bizonyos betegcsoport finanszírozásának a kérdéséről, és én úgy vettem észre, hogy abban konszenzus alakult ki a képviselők között, és a kormányzat is ezt az igényt támogatta. Itt a gerincvelőizom-sorvadásban szenvedő emberek finanszírozásáról van szó. Egy picit olyan helyzetbe keveredtünk, amelyet nehezen tudunk feloldani, hiszen a javaslatban az szerepel, hogy a 18 év alattiak finanszírozására egy külön összeg kerül elkülönítésre, és az nagy öröm egyébként, hogy másfél milliárd forinttal több jut a ritka betegségek finanszírozására. Én azt szeretném kérni hiszen valószínűleg az elkövetkezendő időszakban pontosan ki fog derülni, hogy mi mennyibe fog kerülni , hogy amennyiben a NEAK pluszigényt nyújt be ennek a betegségnek a kezelésével kapcsolatban, akkor azt a kormány méltányolja, és erre a finanszírozást biztosítsa. Orvosilag nagyon nehéz azt elfogadni, hogy bizonyos korosztályokat tudunk csak támogatni, bizonyos korosztályokat pedig nem. Én úgy gondolom, hogy több képviselőtársam nevében is mondhatom azt, hogy amellett, hogy a támogatás növekedése egyértelmű eredmény, és nagyon szépen köszönjük ezt a lehetőséget, ebben kérjük majd a kormány segítségét. S természetesen a költségvetés elfogadását támogatni fogom. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Lukács László György tapsol.]]
Köszönöm, Zombor Gábor képviselő úr. Most megadom a szót Koncz Ferenc képviselő úrnak, Fidesz.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány kiemelt célja, hogy az állam teljes mértékben hiány nélkül működjön, és a közszolgáltatások költségét a működési bevételekből tudja finanszírozni. A nullaszázalékos működési hiány elérése úgy valósul meg ráadásul, hogy megfelelő forrásokat biztosítunk a munkahelyek számának gyarapodását lehetővé tevő fejlesztésekre, ez garantálja a GDP további növekedését. A jelen javaslat kiemelt fontosságú, hiszen a kormány által előterjesztett 2020-as költségvetés középpontjában a családvédelmi akcióterv végrehajtása áll. Európában a nemzeti össztermékhez képest Magyarországon a legmagasabb a családtámogatások aránya, Varga Mihály miniszter úr ennek ellenére további lépéseket tart szükségesnek, éppen ezért a jövő évben közel 2228 milliárd forint áll majd rendelkezésre a magyar családok támogatására, ez közel 224 milliárd forinttal magasabb, több az idei összegnél. 2010-hez képest az oktatásra több mint 500 milliárd forinttal, az egészségügyre 740 milliárd forinttal, a nyugdíjakra 840 milliárd forinttal, az államháztartásban dolgozók bérére 1455 milliárddal, a rendvédelmi kiadásokra pedig a 2010-es költségvetés duplája, 723 milliárd forinttal magasabb összeg jut. Kimondottan környezetvédelmi célokra pedig több mint 288 milliárd forintot biztosít a kormány. A falusi CSOK nyújtotta támogatás és kedvező hitellehetőség mellett adóvisszatérítés-támogatást biztosít a kistelepüléseken az új lakóingatlant építők, valamint a használt lakóingatlant felújítók és bővítők esetében 5 millió forint összegig. A hazai turizmus versenyképességének erősítése érdekében a kereskedelmiszálláshely-szolgáltatás áfaszintje a jelenlegi 18 százalékról 5 százalékra csökken. Borsod-Abaúj-Zemplén megyei képviselőként és volt polgármesterként kiemelt fontosságúnak tartom a vidéki önkormányzatok támogatását. 2020-ban 729 milliárd forintos támogatás helyett mintegy 753 milliárd forintra növekszik az elnyerhető támogatás összege. A javaslat szerint a települési önkormányzatok egyes köznevelési feladatainak támogatására mintegy 191 milliárd forintot lehet majd fordítani, az egyes szociális és gyermekjóléti feladatok támogatására 164 milliárd forint jut, a települési önkormányzatok gyermekétkeztetési feladatainak támogatására pedig 82 milliárd forint fordítható. Mint ahogy mondtam, Borsod-Abaúj-Zemplén megyei képviselőként nagy örömömre szolgál, hogy a 26-os főútvonalat elkerülő úttal erősíti meg a kormány, a következő esztendőben erre is mintegy 3,5 milliárd forintot kell majd a 2020-as költségvetésből fordítani. És mint zempléni képviselőnek, volt szerencsi polgármesternek pedig nagy örömömre szolgál, hogy úgyszintén 3,5 milliárd forintos előkészítési költségekkel megkezdődik a 37-es útnak amely Tokaj-Hegyaljára visz be Miskolc irányából a további négysávosítása. A fenti intézkedések alapja a gazdasági stabilitás. A magyar az egyik legdinamikusabban növekvő gazdaság egész Európában, ugyanakkor a magyar gazdaságnak is számos potenciális veszélyforrással kell szembenéznie. A kormány célja, hogy a magyar gazdaság növekedésének üteme legalább 2 százalékponttal haladja meg az európai növekedés átlagát. Szeretném hangsúlyozni, hogy továbbra is kiemelt jelentőségű a teljes foglalkoztatás elérése. A foglalkoztatottak száma ma már közel 4,5 millió fő, miközben a 3,5 százalékos munkanélküliségi arány a rendszerváltozás óta a legalacsonyabb. Ennek oka az, hogy Magyarország hét éve teljesíti a költségvetési hiánycélra vonatkozó kritériumokat, az államadósság folyamatosan csökken, a jövő esztendőben is ez a cél. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Most megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! A Gazdaságkutató készített egy elemzést Magyarországról, amely nagyon világosan rámutat arra, hogy a szegények és a gazdagok között Magyarországon mekkora szakadék tátong, amikor az egészségügyről van szó. Ez elsősorban abban jelenik meg, hogy a szegények, a rossz anyagi helyzetben lévők nem tudnak hozzájutni minden egészségügyi ellátáshoz, amely a jobb anyagi helyzetben levőknek megadatott. Ez a különbségtétel ráadásul Magyarországon már nemcsak anyagi, hanem földrajzi alapokon is megjelenik. A jelenlegi adatok szerint Magyarországon több mint 500 ezer ember nem jut hozzá a megfelelő alapellátáshoz. Tisztelt Képviselőtársaim! Kormánypárti Képviselők! Az az érzésem, hogy szerencsejátékká silányították a magyar egészségügyet, egészségügyi lottó, hogy ki milyen ellátást kap aszerint, hogy hol él, vane az adott városban, kórházban érsebész, vane elég védőnő, fogorvos vagy adott esetben háziorvos. Ez tulajdonképpen ma Magyarországon csak a szerencse kérdése. Mindez azzal jár, hogy a szerényebb anyagi körülmények között élő magyar nők nem kapnak megfelelő nőgyógyászati ellátást a terhességük idején, ezen belül is kiemelkedő veszélyt jelent a védőnők hiánya. Hogyan akarják önök növelni a népességszámot, ha nincs elég védőnő ahhoz, hogy segítse a várandós anyákat? A védőnők hiánya azt jelzi, hogy a fideszes állam nem ad segítséget a magyar kismamáknak, főleg azoknak a nőknek, akik kevésbé tehetősek. Ezért nyújtott be a Magyar Szocialista Párt frakciója egy olyan költségvetési módosítót, amely megerősíti az alapellátást annak érdekében, hogy mindenki hozzájusson a neki járó ellátáshoz, mert nekünk minden magyar gyermek egészsége egyaránt fontos. Remélem, hogy ezt önök is így gondolják. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A következő hozzászóló Hörcsik Richárd képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A jövő évi költségvetés kapcsán az általános és a részletes vitának ennél a stációjánál többször elhangzott a gazdasági stabilitásnak a jelentősége. Nos, ahogy Szűcs képviselőtársam elmondta, az Európai ügyek bizottsága például határozottan úgy vélekedett, hogy a fegyelmezett fiskális politika, különösen a GDP 1 százalékára tervezett államháztartási hiány az úgynevezett maastrichti kritériumoknak is megfelel, és a GDP-arányos államadósság jövőre a GDP 66 százaléka alá csökken. [[13.40]] Azért hangsúlyozom mindezeket a tényeket, mert úgy hiszem, hogy a stabilitás teremti meg a lehetőséget arra, hogy ezt a költségvetést a magyar családok költségvetésévé tegyük. Nemcsak a közös adósság csökken vagy az adósság szerkezete alakul át tehát, hanem ami ennél is fontosabb, tisztelt képviselőtársaim, a családok gyarapodnak, és a gyermekvállalást támogatjuk. Tisztelt Képviselőtársaim! E vitában röviden a Gazdasági bizottság módosító javaslatára szeretném felhívni államtitkár úr és a képviselőtársaim figyelmét. Mint ismeretes, a turizmusfejlesztési hozzájárulásból származó bevételt kizárólag turisztikai fejlesztésre kell fordítani a turisztikai fejlesztési célelőirányzaton. Ennek tényleges megvalósítását könnyíti meg, úgy vélem, ez a javaslat, hogy az előirányzatot meghaladó bevétel esetén úgymond automatikusan megemelésre kerül a turisztikai fejlesztési célelőirányzat összege, amely automatizmus reményeink szerint jelentősen segíti a turizmus fejlesztését, amire nagyon nagy szükség van, és ami Magyarország, de kiemelten választókerületem, Abaúj és Zemplén számára nagy jelentőséggel bír. Meggyőződésem, hogy ez továbblendítheti mind Abaúj, mind Zemplén térségének a turisztikai fejlődését, ami hál’ istennek az elmúlt évek során elindult. A fentiekre tekintettel kérem tehát képviselőtársaimat, hogy támogassák a törvényjavaslat és a módosító javaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Felszólalásra következik Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szeretném elmondani, hogy a magyar jövendő nem lehet ellenzékben, úgy, ahogy az igazság sem lehet ellenzékben, ezért ezen vita záróakkordjaként a magyar jövendő nevében meg kell említenem azokat a magyar fiatalokat és azokat a társadalmi csoportokat, akiket egyszerű vonalkódoknak tekint ez a kormány, és akik vonalkódokként kimaradnak a költségvetési tervezésből, de az én világképemből semmiképpen sem, hiszen minden józan gondolkodású magyar polgár rájuk kívánja alapozni a jövőt, azon magyar fiatalokra, akiktől ez a kormány egyébként joggal a gyermekáldások számának szaporodását várja, és amely szándékában én támogatom Magyarország Kormányát. Hozzáteszem, a deviancia bizonyos formáinak háttérbe szorításával ehhez a szándékhoz közelebb kerülhetne Magyarország Kormánya; értetlenül állok az előtt, hogy miért nem tesz semmit ebben az ügyben vagy szinte semmit. Hozzá kell tennem, hogy arra a csoportra gondolok egy példával megvilágítva , amely magyar társadalmi csoport most kezdené el az életét, fiatal, huszonéves párként saját otthonhoz jutna, családot alapítana, és példának okáért lakáscélú előtakarékosság állami támogatásával összeszedte pár év alatt az önrészt korábban a CSOK-hoz, és valahogy egy saját ingatlanra szert téve, hiteleket törlesztve, hosszú évek munkájával családot tudott alapítani, jövőt tudott építeni. Ezekre az emberekre nem gondol ez a költségvetési tervezet. Azok a magyar fiatalok, akik lakáscélú előtakarékosság állami támogatásával tudtak egyről a kettőre lépni, ma semmilyen lehetőséget nem kapnak ehelyett, a költségvetési tervezésből egyszerűen kimaradt az ő életük. Azt mondja Magyarország Kormánya, hogy vegyenek fel CSOK-ot. De ha nem keresnek elegendő összeget ehhez, márpedig Magyarországon százezrek, milliók nem keresnek elegendő összeget ahhoz, hogy bármely bank leszerződjön velük CSOK-ra, akkor felteszem a kérdést, államtitkár úr, képviselőtársaim: milyen jövőt szánnak ezeknek a fiataloknak? Lehet itt a parlamentben, a nagyon masszív és sokat halott, sokat kibíró kupola alatt azt mondani, hogy megfordult a nettó migrációs egyenleg önök szerint, tehát azt állítani, hogy többen térnek vissza Magyarországra, mint ahányan eltávoznak innen. Alá lehet ezt támasztani különböző statisztikai hamisítványokkal, mert mind a ketten tudjuk, önök is tudják, mi is tudjuk, hogy egyrészt a kivándoroltak közé sokkal kevesebb embert számítanak be, mint ahányan valóban kivándorolnak, hiszen csak azt számítja be ez a statisztika, aki feladta a társadalombiztosítási jogviszonyát, felszámolta az itteni lakhelyét, vonalait, leadta a papírjait, és eltávozott vélhetően végleg külföldre. Önök csak ezeket az embereket számolják be a távozók közé. A hazatérők közé viszont beszámítják azon határon túli testvéreinket is, akik adott esetben a kényszer okán itt a jelenlegi kisebb méretű Magyarországon kell hogy a boldogulásukat megtalálják, pedig a cél az lenne, hogy mindenki a szülőföldjén boldogulhasson az egész Kárpát-medencében. Szeretném önöknek elmondani, hogy felelőtlenség és néminemű demagógia is a gyermekáldások számának növekményét várni azoktól, akiktől éppen elveszik ezeket az életlehetőségeket, akik a budapesti vagy nagyvárosi albérleti díjakkal szembesülve azt látják, hogy a kormányzat tötymörgéséből kifolyólag ezek az elképesztő, tarthatatlan állapotok fennmaradnak. Még Berlin is próbálkozik, szerintem egy rossz eszközzel egyébként, hiszen az albérleti díjaknak a hatósági plafonját, tehát egyfajta hatósági díjszabását én nem támogatnám Magyarországon, de lennének egyéb eszközök, példának okáért a Jobbik benyújtotta erre vonatkozó indítványait az utóbbi hónapokban többször. Egy olyan lakhatási támogatási rendszerre gondolok, államtitkár úr, amit a Jobbik „Mi várunk” programja kiterjesztett, és amely értelmében megvizsgálhatnánk azt adott esetben budapesti kerületenként, régiónként, városrészenként, hogy az adott albérleti díjak átlagos kerületi albérleti díjak és az érintett fiatal pár keresete között mekkora a tátongó szakadék, és ezen szakadék függvényében egy, akár az Erzsébet-utalványhoz hasonló utalványrendszerrel visszatérítést kaphatnának ezek a magyar fiatalok, ha csak 20-30 ezer forintot havonta, államtitkár úr, ez is egy gesztusértékű jelzés a magyarok számára, hogy érdemes itt maradni ebben az országban, érdemes itt keresni a boldogulást. Hiszen a munkabérek versenyében tízéves távlatban, bárki kerül kormányra Magyarországon, nem tudunk győzni, nem tudjuk a nyugat-európai átlagot még csak megközelíteni sem, főleg akkor, ha ezen kormány regnálása alatt az osztrák bérszínvonal értékétől még egy néhány százalékos távolodás is bekövetkezett, nemhogy közeledést tudtak volna felmutatni az utóbbi években. Azt viszont elmondhatnánk, hogy egy bérlakásépítési programmal, egy lakhatási támogatási rendszerrel, a Jobbik által benyújtott, a lombikbébiprogram teljes körű támogatásának tervezetével, tehát úgy, hogy se háromszázezer forint körüli térítési díjak, se várólisták ne jöjjenek szembe és ne várják a magyar fiatalokat, ha ezt el tudnánk érni, előre lehetne lépni ezen a területen. S még egy fontos becsípődésem van, ha így tetszik. Azért szegezem ennek az államtitkárnak ezeket a kérdéseket, mert ő szakmai, korrekt és pedáns válaszokat szokott és tud adni ezekre a kérdésekre. Szeretném tudni őszintén a véleményét mindenkinek, aki megszólalhat ebben a kérdésben: hogyan gondolnak demográfiai fordulatra egyáltalán a gyermeknevelési cikkek 27 százalékos áfakulcsának megtartása mellett? Ez egy európai uniós rekorderkulcs. Ha az összes gyermeknevelési cikk áfakulcsát 27-ről 5 százalékra csökkentem, és minden érintett magyar családot kedvezményezek ezzel, akkor sem hiszem, hogy százmilliárdos összeg összejöhetne, ennél vélhetően sokkal alacsonyabb fog kijönni, de egészen biztos, hogy ennek a költségvetésben a fedezete megvan, meglenne. S egészen biztos vagyok abban, hogy ezek a gesztusértékű üzenetek legalább annyit érnek a magyar fiatalok számára, mint azok az amúgy általam támogatott adókedvezmények, amelyek nem érintik a teljes kört, csak egy bizonyos kereseti szint fölött érintik a magyar állampolgárokat, és ez a bizonyos kereseti szint fölöttiség egy olyan furcsa kiválasztódást okozott, mintha csak számukra kívánna üzenni Magyarország Kormánya. Pedig a magyar jövendő ott van a szabolcsi falvakban, ott van az inaktív magyar fiatalokban, akik jelen pillanatban nem tudnak szakképzettséget szerezni, nem jutnak el egy kollégiumba, nem tudnak a tehetségüknek megfelelő munkahelyet találni Magyarországon. Hatszázezer ilyen emberről beszélünk. Hatszázezer magyar kényszerült a feketegazdaságba vagy tántorog a szürkegazdaság szélén, kapja a kiegészítést még zsebbe a tisztesnek nem mondható, mert nagyon alacsony keresete mellé. Ezeknek az embereknek kellene jövőképet, víziót kreálni Magyarországon, és akkor talán lassulna a kifelé vándorlás spirálja, egyáltalán a gondolata visszaszorulna, mert lenne életlehetőség Magyarországon. A Jobbik frakciójának ez a célja, hogy ezt a víziót fel tudjuk festeni minden magyar fiatal, minden, a tisztességes jövendőjét kereső magyar állampolgár számára, és amíg nem látjuk ugyanezeket visszaköszönni a költségvetés tervezetében, addig nem tudjuk támogatni ezt a csomagot. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló az LMP képviselője, Keresztes László Lóránt úr.
Köszönöm szépen a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, a költségvetési vitának itt a lezáró szakaszában már tulajdonképpen túl vagyunk azon, hogy minden frakció, minden bizottság ismertette a saját álláspontját, itt már már csak a szűkös időkeret miatt is bizonyos lezáró gondolatokra és megfelelő következtetésre vagy bizonyos következtetések levonására van lehetőség. [[13.50]] Mi is kivettük a részünket a vitából, és én is elismerem, hogy államtitkár úr végig itt volt a vitában, és igyekezett korrekt szakmai válaszokat adni, de azért hozzáteszem, hogy számos olyan kérdés volt, amire viszont nem tudott vagy nem kívánt választ adni államtitkár úr. Én ezek közül egyet-kettőt megpróbálok ismét a mostani vitában föltenni. Azért rendkívül fontos a költségvetési vita minden évben, mert itt derülnek ki a számok, itt derül ki a valóság, itt derül ki az, hogy mi a különbség aközött, amit a kormány mond, és amit valójában tesz. Ha tehát megnézzük a költségvetés számait, akkor látjuk, hogy a kormánynak mi a valós politikája, mi az, amire költ a kormány, és mi az, amire nem. Mi ezek alapján mondtuk már a vita elején, látva a benyújtott költségvetést, hogy ez a jövő felélésének a költségvetése. Azt gondolom, ez sok mindent elmond róla. Azt olvashatjuk ki ebből a költségvetésből és az elmúlt hetek vitájából, hogy a kormány nem kíván szembenézni sem a globális kihívásokkal, sem azokkal a problémákkal, amelyek nemzeti szinten a legfontosabbak, és a legnagyobb kihívást jelentik. Ha globális problémákra gondolunk, az éghajlatváltozás, klímaváltozás kérdésére, egy adatot elég erről mondani. Ebben a jövő évi költségvetésben 25 százalékkal kevesebbet kíván költeni környezetvédelemre a kormány az idei évi költségvetéshez képest. Ha azt nézzük, hogy nemzeti szinten mi a legnagyobb probléma, képviselőtársam már beszélt róla, ez bizony a kényszerű elvándorlás, és a költségvetés alapján nem derül ki, hogy a kormány készülne arra az alapvető gazdaságpolitikai változásra, amire szükség volna ahhoz, hogy megállítsuk ezt a kivándorlást, és középtávon lehetőséget adjunk azoknak, akik kényszerűségből elmentek, hogy végre visszatérhessenek Magyarországra. Valóban, én is meg tudom erősíteni, hogy az a fajta kormányzati kommunikáció, ami arról beszélt, hogy megváltozott volna a trend, és többen tértek volna vissza, az egész egyszerűen hazugság. És engedjék meg, hogy vidéki képviselőként alapvetően a vidék problémáiról ejtsek még néhány szót ebben a rövid felszólalásban. Itt is láthatjuk, hogy a kormány gyakorlatilag lemondott a vidékről, elárulta a vidéki térségeket, és tulajdonképpen egy faluromboló politikát hajt végre. Vannak olyan intézkedések, amiket mi is üdvözöltünk, mi is megszavaztunk, amelyek kifejezetten a „Magyar falvak” programhoz kapcsolódnak. Ugyanakkor azt a vitában is elmondtuk, és most is meg tudom erősíteni, hogy ha nem biztosítják a megfelelő, az alapvető közszolgáltatásokat a vidéki térségek számára, akkor ezek az intézkedések kommunikációs eszközként maradnak meg a politikatudomány emlékezetében, és ezek nem lesznek majd alkalmasak arra, hogy érdemi hatást gyakoroljanak a rendkívül nehéz helyzetű vidéki térségekre nézve. Elmondtam én is személyesen nagyon sokszor ebben a hosszú, több hetes vitában, hogy alapvető rendszerproblémákkal nem kíván a kormány szembenézni. Nem kíván szembenézni azzal és nem kíván cselekedni, hogy a legfontosabb közszolgáltatások kerültek az összeomlás szélére. Néhány példát említve: a vidéki közlekedési infrastruktúra. Több körben vitatkoztunk erről államtitkár úrral. Látható, hogy a jövő évi költségvetésben mindössze 50 milliárdot kívánnak költeni a mellékutak felújítására, és ez kiolvasható, hogy 430 kilométer mellékút felújítására lesz mindössze elegendő. Ezzel szembe kell állítani azt a számot, ami 16 ezer kilométer, tehát ma Magyarországon 16 ezer kilométernyi mellékút van rendkívül rossz állapotban, és 16 ezer kilométernyi út várná az azonnali beavatkozást. Ezzel szemben jövő évben mindössze 430 kilométerre biztosít forrást a kormány. És szerintem abban egyetértünk, hogy ha az alapvető infrastruktúra, a közlekedés alapvető infrastruktúrája nem biztosított, akkor semmilyen érdemi vidékfejlesztésről nem lehet beszélni. De említeni szeretném a vízi közművek rendszerét. Az is rengeteg szakmai jelzésből tudható, hogy több ezer milliárd forintra lenne szükség, hogy rendbe rakjuk a magyar vízi közműveknek, a legfontosabb közszolgáltatásnak az infrastruktúráját. Ehhez képest az idei költségvetéshez hasonlóan a jövő évi költségvetésbe is mindössze másfél milliárd forintos rekonstrukciós keretet tervezett be a kormány, ami gyakorlatilag semmire nem elegendő; hozzátéve, hogy a legnagyobb vidéki közszolgáltató cégek és vízszolgáltató cégek is az összeomlás szélére kerültek. Képviselőtársaim konkrét példákat hoztak, alapvetően nyilvánvalóan a saját választókerületükből, ami önmagában nem probléma; Gelencsér képviselő úr is beszélt egy zeneiskoláról, és ez önmagában rendkívül pozitív. De akkor engedjék meg, hogy én is egy konkrét példát említsek, amivel alátámasztom azt, hogy óriási eltérés van a kormányzati sikerpropaganda és a magyar valóság között. Én baranyai képviselő vagyok, de szándékosan nem egy baranyai, nem egy ormánsági példát hozok; ugye, az Ormánság az ország egyik legszegényebb térsége. Mondok önöknek egy, a magyar valóság alátámasztására egy másik példát, egy Tolna megyei kisváros, Tamási példáját. Ennek a városnak van egy olyan belterületi lakórésze, ahol a legalapvetőbb közszolgáltatást sem tudják biztosítani: nincs útnak nevezhető infrastruktúra. Akinek, néhány embernek van autója, az is tönkremegy az egészen borzalmas állapotú utak miatt. Nincs szemétszállítás. Idős embereknek adott esetben több kilométeren keresztül kell cipelniük a szemetüket, hogy a gyűjtőedényekig elvigyék. És ami a legnagyobb tragédia: itt, Tamásiban, konkrétan az Adorján-újtelepi részen nincs vezetékes ivóvízellátás 2019-ben, sőt az ivóvíz szállítása is rendkívül komoly kihívásokat jelent az illetékeseknek. Előfordult az elmúlt hetekben, hogy a legnagyobb kánikula közepette egy héten mindössze egyszer vittek egészséges ivóvizet, tiszta ivóvizet az ott élőknek. Ez egészen elképesztő. És én azt gondolom, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, amíg ilyen helyzet van Magyarországon, ha még egy vidéki kisvárosban a legalapvetőbb infrastruktúrát sem tudják biztosítani, addig az önök kommunikációja a virtuális valóságban értelmezhető csak. Utalva képviselőtársamra: el tudom mondani, hogy az ellenzék nem véletlenül nyújtott be 800 módosító javaslatot, és egészen elképesztő, hogy ezek közül önök semmit nem fogadtak el. Igenis meglenne a forrás a költségvetésben, hogy ezeket a módosításokat elvégezzék. Gondolhatunk itt a paksi bővítés több ezer milliárdos projektjére, ami a jövő évi költségvetésben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] már 70 milliárddal jelenik meg, vagy éppen a teljesen felesleges, önök által is már elismerten felesleges Budapest-Belgrád-vasútvonal ezermilliárdos projektjére, amit…
Köszönöm szépen.
… egy az egyben el kéne felejteni. Az LMP természetesen nemmel fog szavazni a költségvetésre. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. A következő hozzászóló Varju László képviselő úr, DK.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Elnök Úr! Államtitkár Úr! A kisebbségivélemény-nyilvánítási blokkban több olyan téma van, amit mint a Demokratikus Koalíció képviselője már elmondhattam, és erre felhívhattam a figyelmet. Viszont azzal, hogy a frakciónk részéről a módosító indítványainkat kikértük, és az Országgyűlés külön szavazását kérjük ezekről, ezek mellett szeretnék érvelni, és felhívni a figyelmet arra, hogy mennyire fontos volna ezek támogatása. Abban már nem bízom, hogy a kormány oldaláról sikerüle ehhez partnert találni, de azt hiszem, ahhoz, hogy emberek egyértelműen azt akarják, hogy az első és legnagyobb csomagot vegyem figyelembe, hogy azok az állam finanszírozásában dolgozó tanárok, egészségügyi rendszer, rendőrök, azok a közszolgák, akik egyébként erejüket megfeszítve sok esetben bizalmat szavazva annak, hogy előbb vagy utóbb a munkájukat bérezésben is elismerik, de ezt önök figyelmen kívül hagyják és nem teszik, a mi számunkra elfogadhatatlan. Az orvosok és ápolók, az egészségügyben meglévő több száz milliárd forintos hiány, illetve igény arra, hogy a magyar emberek számára normális egészségügyi szolgáltatást lehessen igénybe venni, ez ehhez nélkülözhetetlen, éppen ezért azok a módosító indítványok, amelyek egy kórház felújításához vagy működtetéséhez kapcsolódnak a VII. kerülettől kezdve Újpestig, azt hiszem, ezek mindegyike olyan kezdeményezés, amelyre önöknek reagálniuk kell, mégpedig nem elutasítással, hanem igenis támogatással. Azok a kezdeményezések, amelyek zöldterületek védelmére vonatkoznak, vagy hogy az egészségügyre még egy pillanatig visszatekintsek, azzal, hogy a megelőzésre, így például a milliókat érintő parlagfű ártalmatlanítására és irtására vonatkozó kezdeményezésünket elutasították, ez önmagában számunkra érthetetlen és elfogadhatatlan. Ebben a kategóriában tehát számos ilyen kezdeményezésünk van, amely a kórházhoz, az egészségügyhöz, az emberek mindennapi életéhez, a béremeléshez, a bérükhöz kapcsolódik. De idetartoznak a diákok is, akiknek a tankönyvtámogatására adtunk be kezdeményezést. Végezetül engedjék meg, hogy felhívjam a figyelmet arra, hogy az nyújtana biztonságot és lehetőséget, az értékállóság, ha önök védelemről beszélnek, ha Magyarországon a forint helyett az euró fizetőeszköz nem a távoli, évtized múlva bekövetkező lehetőségről szólna, hanem sokkal inkább a mindennapokról, ami a nyugdíjak értékállósága mellett és valóban annak akár emelkedésével, mint ahogy korábban említettem, a vegyes indexálás figyelembevételével, a béremelkedést is figyelembe vevő nyugdíjemeléshez kapcsolódna. Ez így önmagában az, ami miatt a módosítókat benyújtottuk, de amennyiben ezt nem tudják támogatni, akkor köszönjük szépen, mi a költségvetésből sem kérünk. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiban.]] [[14.00]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak, DK.
Tisztelt Államtitkár Úr! Elnök Úr! Nagyon picike időm maradt, az önkormányzatokhoz, a IX. fejezethez szeretnék pár szót talán van módom még hozzászólni.A költségvetésben 735,8 milliárd forint szerepel a települési önkormányzatok fejezetében. Ez azt jelenti, hogy a költségvetés tervezésekor 2,8 százalékos inflációval számoltak, ez 0,9 százalékos emelkedést jelent mindössze a 3800 településnek. Azt gondolom, hogy ez még a szinten tartáshoz sem elegendő. Ki lehet mondani egyébként, hogy az önkormányzatok számára kötelezően előírt feladatokat nem fedezi ez a 0,9 százalékos növekedés, ami kiolvasható ebből az anyagból. Másrészt viszont benne van a már kvázi adóvá nőtt szolidaritási adó, amelyet a 167 önkormányzatnak kell fizetni, és ebből működtetik lényegében az államosított közoktatást, ami egy kerületi önkormányzat, mondjuk, az én választókerületem kerületének önkormányzata esetében 2017-ben még csak 280 millió forintot jelentett, ma most, ebben a költségvetésben már 700 millió forintot jelent. Ez az adó azért van, hogy működtetni lehessen az államosított iskolákat. Ez mind a 167 önkormányzatnál hasonló arányban, hasonló differenciával sújtja az önkormányzatokat. Nagyon fontosnak tartom [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy fölhalmozási feladatokra olyan kevés pénz jut, ma erről a területről valaki szólt…
Köszönöm szépen.
…sem a tömegközlekedésre, sem pedig a belterületi utak javítására, felújítására és a járdák felújítására…
Köszönöm szépen, képviselő úr.
Ja, letelt az időm?
Lejárt az idő.
Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Szabó Sándor képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A költségvetési vitában elsősorban én is az önkormányzatok helyzetével foglalkoztam, ebben Banai államtitkár úrral évek óta vitánk van ő nyilván makacsul ragaszkodik a számokhoz, én meg nyilván makacsul ragaszkodom a tényekhez. Én nagyon sok települést végigjárok, nemcsak a választókerületemben, hanem a megyében, és azt kell hogy mondjam önnek, államtitkár úr, hogy azért közel sem olyan jó a helyzet az önkormányzatok tekintetében, ahogyan azt ön, illetve az ön számai mutatják. Éppen ezért módosító javaslattal éltem a költségvetés kapcsán az önkormányzatok tekintetében, ami természetesen arról szól, amit a korábbi években is tettem, én kérem kormánypárti képviselőtársaimat, illetve önt is, államtitkár úr, támogassák ezt. Ez nem szól másról, mint arról, hogy az önkormányzatok finanszírozását meg kell erősíteni. Ezt pedig meg lehetne úgy tenni, hogy a gépjárműadó jelenlegi 40 százaléka, ami helyben marad, az legyen 80 százalék, valamint azok az illetékek, bírságok, amik korábban az önkormányzatokat illették, azok szintén maradjanak az önkormányzatoknál, valamint a személyi jövedelemadó egy jelentős része, ami 10 százalék volt korábban, amit a központi kormányzat szintén elvett, azt adják vissza az önkormányzatoknak. Ezáltal vélhetően biztosítva lenne az önkormányzatok jobb finanszírozása, hiszen én korábban is elmondtam, az államtitkár úr ezzel nem ért egyet, de én továbbra is tartom, hogy lényegesen több forrást vontak el az önkormányzatoktól, mint amennyi feladatot az állam korábban átvállalt. [[Folyamatos zaj.]] Engedjék meg, hogy még egy módosító javaslatomra fölhívjam a figyelmet, ami elsősorban Szeged várost, illetve a térséget érinti. Kérem érintett képviselőtársaimat, hogy támogassák ezt, ez pedig nem más, mint a déli Tisza-híd, plusz az ehhez kapcsolódó vasúti híd, plusz a P+R parkoló megépülése. A „Modern városok” programjának keretein belül Orbán Viktor 2017 januárjában a polgármesterrel kötött megállapodás szerint első pontként ezt támogatta. Korábban is voltak előkészületek e tekintetben. A későbbiekben a kormány átcsoportosított 15,5 milliárd forintot a központi operatív programból a NIF Zrt. részére erre a megvalósítandó feladatra. Én ebben a dologban többször tettem föl kérdést az államtitkár uraknak, az illetékes minisztériumokhoz, mindig elterelő választ kaptam. Itt a lehetőség, hogy a korábban megnyitott módosító javaslatom, ami arról szól, hogy a jövő évben 2 milliárd forinttal kezdődjön meg a déli Tisza-híd megépítésének előkészítése, megvalósuljon. Úgyhogy kérem kormánypárti képviselőtársaimat, támogassák ezt. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Szilágyi György képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt fideszes Képviselőtársaim! Önökhöz szólok, hiszen önök voltak azok, akik teleplakátolták az országot azzal, hogy önöknek a gyermek az első: „Nekünk a gyermek az első!” Van egy nagyon fontos probléma ebben az országban, hiszen nagyon sok párnak, több százezerre tehető azoknak a pároknak a száma, akik szeretnének első gyermeket, de valamilyen oknál fogva ez nekik természetes úton nem sikerül. Ebben közrejátszhat az életmód, közrejátszhat a különböző táplálkozási szokásoktól kezdve sok minden, ezt vizsgálni kellene. De igen, vannak olyan párok, akiknek természetes úton nem sikerül a gyermekvállalás, mégis nagyon szeretnének gyermeket, és ezeket a gyermekeket boldogságban és a legnagyobb odaadással szeretnék felnevelni. Ezeknek a pároknak egy idő után az egyetlen lehetőségük az IVF-programban való részvétel, magyarán: a lombikbébiprogramban való részvétel. Többször felvetettük ezt a problémát, hogy ez mekkora terhet jelent ezeknek a családoknak, mekkora terhet jelent ezeknek az embereknek, és valóban, azt is el kell mondani, hogy az elmúlt időszakban történtek olyan intézkedések az önök részéről, amik előremutatóak a lombikbébiprogrammal kapcsolatban. Viszont van egy nagyon nagy probléma, az pedig az, hogy egy-egy ilyen beavatkozás, tehát minden egyes ilyen beavatkozás, és általában a legelső nem is szokott sikerülni, nagyjából olyan 1 millió 200 ezer-1 millió 400 ezer forint körül van. Ugyan tb-támogatást élveznek, de önrésszel egy-egy ilyen beavatkozásnál a családoknak körülbelül 300-400 ezer forinttal kell rendelkezniük. Mivel sokan nem tudják vállalni ezt a 300-400 ezer forintot, ezért kiesnek ebből a lehetőségből, ebből a körből, hiszen nem tudják elkezdeni ezeket a kezeléseket, hogyha nincs 300-400 ezer forintjuk. Éppen ezért a Jobbik Magyarországért Mozgalom évek óta benyújt egy olyan módosító javaslatot a költségvetéshez, amely egy alapítvány létrehozását célozza meg 3 milliárd forintos célkerettel, ami azt eredményezheti, hogy azok a családok, akik nem tudják vállalni ezt a 300-400 ezer forintos önrészt, azok pályázhassanak erre az önrészre, és megnyíljon a lehetőség arra, hogy nekik is gyermekük születhessen, gyermeket vállalhassanak. Önök eddig minden egyes évben leszavazták ezt a költségvetési módosítót. Arra kérem most önöket, hogy azokért a családokért, akik gyermeket szeretnének, szeretnék boldogságban felnevelni ezeket a gyermekeket, szeretnék megadni azt a lehetőséget saját maguknak és a gyermeküknek is, hogy családban élhessenek, ezeknek az embereknek, ennek a több tízezer, százezer családnak adják meg a lehetőséget, és a 601. számú módosító javaslatot, amit kikértünk, támogassák a szavazatukkal. Adják meg ezeknek a fiatal pároknak a család lehetőségét, ha már önök azt mondják, hogy a gyermek az első. Mi is úgy gondoljuk, hogy a gyermek az első, és az első gyermek megszületését így is lehet támogatni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A következő hozzászóló Varga László képviselő úr, MSZP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! Hadd szóljak egypár támogató szót Szabó Sándor képviselőtársam mellett, hiszen ő arról beszélt, hogy van az Országgyűlés asztalán olyan, az önkormányzatok általános helyzetét érintő módosító javaslata, amely jelentősen jobb helyzetbe hozná az önkormányzatokat, tulajdonképpen pótolná azokat a forrásokat, amelyeket önök évekkel ezelőtt elvettek az önkormányzatoktól. Hiába alakult át tulajdonképpen a feladatmegosztás az önkormányzatok tekintetében, önök kevesebb feladatot vettek el, több forrást, és ez sokszor nagyon nehéz helyzetet teremt. A fejlesztésekből bántóan hiányzik a legtöbb magyarországi önkormányzat esetében a forrás. Természetesen lehet gondolni egy-egy megyei jogú városról, mondjuk, hogy a „Modern városok” programban kapott lehetőséget, legyen elég az. Azonban ezek a programok sem teljes körűek, és nagyon sok esetben tulajdonképpen az ígéret stádiumig jutottak el egyelőre. Úgyhogy jómagam a frakciónk által az egyes szakterületeket érintő módosítókon túl benyújtottam a szülővárosomat érintő módosító indítványokat is, Miskolcot érintő módosító indítványokat is, olyanokat, amelyek bántóan hiányoznak mind a „Modern városok” programból, mind egyébként az európai uniós lehetőségekből. [[14.10]] Úgyhogy ebben a tekintetben kérném a támogatást önöktől is, hiszen ehhez többség kell itt az Országgyűlésben. Azt gondolom, ezek mind-mind olyan kérdések, amelyeket én javasoltam, illetve a képviselőtársaim a frakciómban javasoltak, amelyek a helyben élő emberek problémáit orvosolják: az útfelújításoktól a panelrehabilitáción át adott esetben a környezetvédelem, a szmoghelyzet kapcsán fontos kérdések kezeléséig. Okozzanak meglepetést, hiszen évről évre ezeket itt elmondjuk, akár a részletes vitában a bizottságban, akár itt az összegző módosító javaslat vitájában, hogy egy-egy ilyen ügyet igazán támogathatnának legalább szimbolikusan. Most van lehetőségük, több módosító indítványt a frakciónk is kikért, de láttam, hogy ellenzéki képviselőtársaim többsége is tett ilyen kikéréseket. Azt gondolom, szimbolikusan egy-egy ellenzéki módosító javaslat mindenképpen támogatásra érdemes volna önöktől, de akár az is egy meglepő fordulat volna, ha egész szakterületet érintő javaslatainkat is támogatnák, mint például a Szabó Sándor által elmondott, önkormányzati területet érintő javaslatokat. Okozzanak tehát meglepetést, és támogassák az indítványainkat! Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a frakciók részéről a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom.Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Banai Péter Benő jelzésre:]] Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A jövő évi költségvetésitörvény-javaslat vitájának zárásaként első szavam a köszöneté kell hogy legyen, hiszen az elmúlt bő egy hónapban az Országgyűlés jelentős energiát fordított a jövő évi költségvetéssel kapcsolatos és az ahhoz szorosan kapcsolódó törvényjavaslatok megtárgyalására. Ennek a munkának egy jelentős része azt a vitát adta ki, amely nemcsak a jövő évi költségvetés egyes számairól szólt, hanem magának a gazdaságpolitikának az irányáról is, amely a 2020-as költségvetést meghatározta, és amely 2010 óta jellemzi a kormányzatot. Ez a gazdaságpolitika a munka értékét helyezi a középpontba, a családok támogatását és a biztonságot. Azt gondolom, az elmúlt évek számai alapján ez a gazdaságpolitika sikeresnek tekinthető. Több mint 800 ezerrel többen dolgoznak ma Magyarországon, mint 2010-ben. Már a benyújtás óta is csökkent a munkanélküliségi ráta, hiszen a legutóbbi adat 3,4 százalékos munkanélküliségi rátát mutat. Az átlagkeresetek és a reálkeresetek érdemben növekednek: az elmúlt két évben a nettó átlagkeresetek évente több mint 10 százalék fölött bővültek, és jó esélyünk van arra, hogy az idei évben is 10 százalék körüli lesz a nettó átlagkeresetek növekedése. A családok támogatása tekintetében, azt gondolom, elmondhatjuk, hogy a több gyermek vállalása ma a 2010 előtti helyzettel ellentétben nem eredményezi a gyermeket vállaló szülők elszegényedését. Tudjuk azt, hogy számos feladatunk van még, de európai mértékben is jelentős az a termékenységiráta-javulás, amit az elmúlt években láthattunk. Végül: a biztonság hangsúlyozása, azt gondolom, szintén nem lehet elégséges, nemcsak a családok szempontjából, hanem a gazdaság bővülése szempontjából is. Ma már egy-egy beruházási döntés meghozatalakor fontos tényező az, hogy az adott ország, az adott régió biztonságose vagy sem. Munka, család, biztonság ez az tehát, ami a gazdaságpolitikát meghatározta, és meghatározza a jövő évi költségvetésitörvény-javaslatot is. Ha a munkát nézem, akkor az önök előtt lévő törvényjavaslat azzal kalkulál, hogy a munkát terhelő adók tovább csökkenek: itt a szociális hozzájárulási adó kulcsának a mérséklése több mint 300 milliárd forintot hagyhat a vállalkozásoknál, amelyből a bérek emelésére is juthat forrás; a kisvállalati adó kulcsa 13 százalékról 12 százalékra csökkenhet, vagy az is lényeges szempont a munka világát illetően, hogy a minimálbér és a garantált bérminimum 8 százalékkal növekszik. E tekintetben tehát nem tudom értelmezni azokat a szavakat, amelyeket az ellenzéki képviselők, például Varju elnök úr, úgy mondtak el, hogy a jövő évi költségvetés a leszakadás költségvetése. Ha mind az eddigi folyamatokat nézzük, mind a minimálbér, a garantált bérminimum növekedését, akkor azon rétegek is nyertesei lehetnek ennek a gazdaságpolitikának és ennek a költségvetésnek, amelyek jövedelme átlag alatti. A leszakadás költségvetése kapcsán, azt gondolom, igenis meg kell nézni, hogy az állam jóléti kiadásokra mennyi forrást fordít, és ebből azt látjuk, hogy a munkanélküliséggel kapcsolatos kiadások csökkennek hál’ istennek, hiszen segély helyett ma, ahogy említettem, több mint 800 ezer fő munkából él, és egyénileg is sokkal nagyobb a jövedelme. E tekintetben tehát, ha csak a jóléti kiadások alakulását nézzük és azon belül a szociális segélyre juttatott forrásokat, akkor nem a leszakadás költségvetéséről, hanem a felemelkedés költségvetéséről kellene hogy beszéljünk. Ami a családtámogatásokat illeti: a többször említett 2228 milliárd forint magában foglalja az otthonteremtési támogatásokat közel 300 milliárd forintos értékben. Mi azt gondoljuk, hogy a családok támogatásának egyik fontos eszköze a lakhatás tulajdon általi biztosítása. Nem az albérletben való örökké maradást kell támogatni, hanem azt, amit a magyar családok, a magyar fiatalok túlnyomó többsége szeretne, nevezetesen: önálló tulajdont. Ehhez biztosít a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat minden eddiginél nagyobb forrásokat. A családi támogatások növekvő összege természetesen annak is köszönhető, hogy a családvédelmi akcióterv kiteljesedik, egész évben érvényesül a hatása, például hatályba lép a négygyermekes édesanyák adókedvezménye. De ha a bölcsődeépítéseket említjük, és Bősz Anett képviselő asszony számonkéri a kormányzaton, hogy az építésre szánt forrásokon túl működtetésre mennyi pénzt biztosítunk, akkor azt tudom elmondani a tisztelt Országgyűlésnek, hogy jó szívvel támogatható a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat, hiszen a magánfenntartású bölcsődék működtetésének finanszírozása is növekszik, nem csak az építésre szán többletforrásokat a kormányzat. A biztonságról nem szeretnék több szót szólni; 174 milliárd forinttal növekednek a kiadások, mint ahogy a három kiemelt területen túl több jut oktatásra, egészségügyre, kultúrára vagy például az önkormányzatok finanszírozására. Az egészségügyről sok szó esett, és az ellenzéki képviselők a költségvetés mindenkori vesztesének nevezik az egészségügyet. Ismét hadd mondjam el tényszerűen, hogy 184 milliárd forinttal növekedhetnek az egészségügyi kiadások. Ez magában foglalja az ápolónők bérének rendezését két ütemben: januárban 14 százalékkal, novemberben 20 százalékkal növekedhet az egészségügyben dolgozó ápolónők fizetése, amennyiben a kormány javaslatát a tisztelt Országgyűlés elfogadja. Nyugdíjak. 136 milliárd forint többlet állhat rendelkezésre. Ez a 136 milliárd forint nemcsak a 2010 óta látott, 10 százalékot meghaladó nyugdíjreálérték megőrzését szolgálja, hanem azzal is kell számolunk, hogy nyugdíjprémium kifizetésére is nyílhat lehetőség a gazdaság növekedésének köszönhetően. Miből futja a többletekre? A 4 százalékos gazdasági növekedésből, amelyet a gazdaságvédelmi akció támogat, amely szintén értelemszerűen beépült a jövő évi költségvetésbe. Az önkormányzatok tekintetében aggódók figyelmét felhívom arra, hogy a helyi önkormányzatok a legnagyobb nyertesei lehetnek, az egyik jelentős nyertesei lehetnek a jövő évi gazdasági folyamatoknak, hiszen a helyi önkormányzatok bevétele túlnyomórészt a helyi iparűzési adóból származik, ergo a többletnövekedés többletbevételeket kell hogy eredményezzen a helyi önkormányzatok számára is. Ami a klímaváltozást illeti: felhívom a figyelmet arra az LMP képviselői számára, hogy az atomenergia az egyik legtisztább energia, a szén-dioxid-kibocsátást jelentősen tudjuk ezzel csökkenteni. És azt gondolom, nem mehetünk el szó nélkül amellett, hogy mindezen többletek, mindezen adócsökkentések úgy tudnak megvalósulni, hogy 1 százalékos GDP-arányos hiánnyal és 1 százalék tartalékkal kalkulálunk. Azt gondolom, ez olyan biztonsági tartalék, amelyet meg kell őrizzünk, és ha komolyan vesszük azt, hogy a világgazdasági folyamatok negatívan is befolyással bírhatnak az említett, uniós átlagot jóval meghaladó magyar gazdasági növekedésre, akkor tartalékokkal is kell kalkuláljunk. Engedjék meg, hogy ezt követően azt tudjam elmondani, hogy az ellenzék sem okozott meglepetést. Varga László képviselő úr úgy fogalmazott, várja azt, hogy meglepetés legyen. Hát, a 803 ellenzéki módosító javaslat nem okozott meglepetést a kormányzat számára. [[14.20]] Ezen módosító javaslatok ugyanis nemcsak hogy tartalmilag vitathatók például az említett tartalékokat nulláznák ki teljes egészében , hanem egyszerűen a matematika szabályainak sem felelnek meg. A rendkívüli kormányzati intézkedések 110 milliárdos előirányzatából az ellenzéki indítványok 1113 milliárd forintot csoportosítanának át, az Országvédelmi Alap 378 milliárdos előirányzatából ezen módosító indítványok 916 milliárd körüli összeget csoportosítanának át. De a beruházások fontosságáról is beszéltünk: a beruházási tartalék 100 milliárdos összegéből közel 160 milliárd forintot csoportosítanának át az indítványok. Azt gondolom, tehát célszerű megnézni, hogy az ellenzék által beterjesztett módosító javaslat egyáltalán számszakilag, matematikailag elfogadhatóe vagy sem. Sajnos ismétlem e tekintetben nem hozott meglepetést a 2020-as költségvetésitörvény-javaslat ellenzéki módosítóindítvány-tömege. Ezen módosító indítványok emellett adóemeléseket is tartalmaztak, vagy pedig a hiányt növelték volna. Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, hogy a költségvetés alapkarakterét érdemes megőrizni. A tisztelt Országgyűlés által látott összegző módosító javaslat csak olyan indítványokat tartalmaz, ami a családok támogatásának megőrzése, az adócsökkentések érvényesítése mellett az 1 százalékos hiánycél és így a mindannyiunk által finanszírozandó államadósság finanszírozását nem veszélyezteti. Számos feladat áll még előttünk, de azt gondolom, hogy a jövő évi költségvetésitörvény-javaslat a 2020. évben sikeres gazdaságpolitikát eredményezhet. Ha a múltban a céljainkat sikerült elérni, akkor azt gondolom, hogy ez a gazdaságpolitika azt eredményezheti, hogy a családok támogatása felelős módon növekszik, az adócsökkentésekre is felelős módon kerül sor, meg tudjuk őrizni a biztonságot és a kiemelt területek finanszírozását úgy, hogy az említett átfogó államháztartási felelősséget is érvényesíteni tudjuk. Mindezek alapján jó szívvel ajánlom önöknek a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm. Banai Péter Benő államtitkár úr zárszavával ezt a napirendi pontot lezártuk. Tisztelt Országgyűlés! Most határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló T/6322. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés. A Költségvetési bizottság összegző módosító javaslatát T/6322/838. számon, összegző jelentését pedig T/6322/839. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek ismétli itt a forgatókönyv. Emlékeztetem önöket, hogy korábbi ülésünkön házszabálytól való eltéréssel döntöttünk arról, hogy bármely képviselőcsoport vezetője legfeljebb tíz, a határozati házszabály 48. § (2) és (4) bekezdése szerinti kérést nyújthat be. Az ellenzéki frakciók vezetői a módosító javaslatok fenntartáskérésének lehetőségével éltek. Ezekről képviselőcsoportonként a frakcióvezetők által megadott sorrend szerint határozunk. A fenntartásra kért módosító javaslatok egymás mellett is elfogadhatók. Először a DK képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. Az 518. számú módosító javaslat Oláh Lajos, DK, indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 113 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elutasította. Az 528. számú módosító javaslat Arató Gergely, DK, indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 566. számú módosító javaslat Vadai Ágnes, DK, és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 567. számú módosító javaslat László Imre, DK, és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 568. számú módosító javaslat László Imre, DK, és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 113 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 572. számú módosító javaslat Oláh Lajos és Varju László DK-s képviselők indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elutasította. Az 599. számú módosító javaslat Varju László DK-s képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elutasította. A 615. számú módosító javaslat Varju László DK-s képviselő indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. [[Szavazás.]] Kérem, most szavazzanak! Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 114 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elutasította. A 654. számú módosító javaslat Hajdu László és Varju László DK-s képviselők indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 671. számú módosító javaslat Arató Gergely és Varju László DK-s képviselők indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. [[14.30]] Most a Párbeszéd képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. A 606. számú módosító javaslat Mellár Tamás, Párbeszéd, indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 609. számú módosító javaslat Burány Sándor, Párbeszéd, indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 610. számú módosító javaslat Burány Sándor, Párbeszéd, indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 623. számú módosító javaslat Szabó Timea képviselő asszony, Párbeszéd, indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 113 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 631. számú módosító javaslat Szabó Timea képviselő asszony, Párbeszéd, indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 635. számú módosító javaslat is Szabó Timea képviselő asszony és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 646. számú módosító javaslat Szabó Timea és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 664. számú módosító javaslat Tordai Bence képviselő úr, Párbeszéd, indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 672. számú módosító javaslat Szabó Timea képviselő asszony és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 13 igen szavazattal, 137 nem ellenében, 15 tartózkodás mellett elutasította. A 677. számú módosító javaslat Mellár Tamás képviselő úr és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Most a Jobbik képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. A 181. számú módosító javaslat Farkas Gergely és Bencsik János képviselő urak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 116 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elutasította. A 199. számú módosító javaslat Ander Balázs és Magyar Zoltán képviselő urak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 45 igen szavazattal, 116 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elutasította. A 358. számú módosító javaslat Sneider Tamás alelnök úr és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 38 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 15 tartózkodás mellett elutasította. A 444. számú módosító javaslat Sneider Tamás alelnök úr és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 113 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 510. számú módosító javaslat Brenner Koloman és Gyöngyösi Márton indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 55. számú módosító javaslat Mirkóczki Ádám és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 554. számú módosító javaslat Bencsik János képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. Az 591. számú módosító javaslat Z. Kárpát Dániel képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 601. számú módosító javaslat Z. Kárpát Dániel és Szilágyi György képviselő urak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 633. számú módosító javaslat Rig Lajos, Jobbik, és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 113 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. [[14.40]] Most az LMP képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. A 685. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt, LMP, és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 702. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 116 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett elutasította. A 705. számú módosító javaslat Csárdi Antal, LMP, és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen szavazattal, 116 nem ellenében, 21 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 710. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen szavazattal, 113 nem ellenében, 22 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 715. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 116 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett elutasította. A 719. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 722. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 744. számú módosító javaslat Ungár Péter és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 116 nem ellenében, 23 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 748. számú módosító javaslat Ungár Péter és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 780. számú módosító javaslat Csárdi Antal és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 115 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elutasította. Most az MSZP képviselőcsoportja által indítványozott módosító javaslatok fenntartásáról határozunk. A 429. számú módosító javaslat Szabó Sándor indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 435. számú módosító javaslat Kunhalmi Ágnes képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 485. számú módosító javaslat Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 54 igen szavazattal, 114 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 486. számú módosító javaslat Varga László képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 53 igen szavazattal, 115 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 522. számú módosító javaslat Hiller István képviselő úr, alelnök úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 676. számú módosító javaslat Tóbiás József képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 687. számú módosító javaslat Tóth Bertalan indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae Tóth Bertalan képviselő úr javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 55 igen szavazattal, 112 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 615. sorszámú módosító javaslat Tóth Bertalan képviselő úr és képviselőtársai indítványa. [[Közbeszólások, köztük dr. Vadai Ágnes: Nem a 815-ös?]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 113 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. [[14.50]] [[Jelzésre:]] Igen, pontosítok: Tóth Bertalan indítványa nem 615., hanem 815. számon szerepel. Elnézést! A 816. számú módosító javaslat Tóth Bertalan képviselő úr és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül elutasította. A 817. számú módosító javaslat Tóth Bertalan képviselő úr és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 52 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés a módosító javaslatot nem tartotta fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Költségvetési bizottság T/6322/838. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 117 igen szavazattal, 52 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A stabilitási törvény és a házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/6322/846. számú egységes költségvetésitörvény-javaslatot megküldi a Költségvetési Tanács elnökének. A tanács három napon belül tájékoztatja az Országgyűlés elnökét a stabilitási törvény 25. § (3) bekezdés szerinti véleményéről. A zárószavazásra várhatóan pénteki ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 53 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Tisztelt Országgyűlés! Magyar Zoltán, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az agrárminiszterhez: „Azért dolgoznak a gazdák, hogy elfáradjanak?” Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Ezekben a napokban ér véget a zöldszüretnek nevezett őrület, amikor éretlen állapotban a tőkék alá metszetik a gazdálkodókkal a szőlőfürtöket. Gyakorlatilag a kormány ezzel csúcsra járatja a vidékrombolást. Államtitkár úr, itt a parlamentben megszokhattuk, hogy ha bármilyen égetően fontos ügyet hozunk ide a Ház elé, akkor általában, tisztelet a kivételnek, papírból olvasott mellébeszélés a válasz. Ez a mentalitás egyébként azért háborít fel minket különösen, mert nem arról van szó, hogy a saját szórakozásunkra a saját problémáinkat hoznánk ide, hanem igenis életszerű, a valódi érintettek valódi gondjait hozzuk ide önök elé. Így van ez most is. Ezért is kell megköszönnöm Biró Lászlónak, Borsod-Abaúj-Zemplén megyei képviselőnknek, illetve Farkas Péter Barnabásnak, Ózd alpolgármesterének, hogy vette a fáradságot és velem együtt végigjártuk az ország összes borvidékét, hogy személyesen tudjunk beszélni az elmúlt hetekben és jelen napokban is az érintettekkel. Így az ő üzenetük közben tudom tolmácsolni, hogy bizony a kormány megbukott, amikor arról beszélünk, hogy a szőlő vagy a bor területén a problémákat miként próbálta meg kezelni. Remélem, ön sem tagadja, hogy annak a 8,1 millió eurónak talán jobb helye is lehetett volna, mint arra kifizetni, hogy értelmetlenül elpazaroljuk ezeket a zöld fürtöket. Mondok egy példát: az Európai Unió támogatja, mindig is támogatta egyébként például a termelői csoportok létrehozását, ahol a gazdákra lenne bízva, hogy az ilyen és az ehhez hasonló problémákat saját maguk megoldják a saját tulajdonuk és a saját érdekeik keretében. Egy ilyen termelői értékesítő szervezet hosszú távon biztosíthatná a leghatékonyabban az ilyen piaci anomáliák kezelését. A gazdák részéről ez az igény egyébként szinte mindenhol felmerül, de talán Orgoványon és Balatonbogláron volt ez a leghangsúlyosabb. És higgye el, államtitkár úr, a bogyótermelők nem örömükben szórják le zölden az egész éves munkájuk gyümölcsét. Ráadásul megalázóan alacsony összegről beszélünk, amit ezért kapnak, és lássuk be, a növényvédelem bizony nem ér véget ezzel a művelettel, tehát további költségeik generálódnak még az év során. Az értelmetlen pusztítás helyett tehát más utat is választhatott volna a kormány, például, hogy értéknövelő termékké tudjon válni a szőlő, egyfajta minőségi hozzáadott értéket tudjunk még belevinni. Itt nem feltétlenül a bor irányra gondolok egyedül. Itt a sűrítmény lehetősége, amelyből szőlőlé készülhetne, államtitkár úr. És itt talán nem kell hangsúlyoznom, hogy mennyivel szívesebben fogyasztanánk óvoda-, iskolagyümölcs-program keretében, kórházak esetében vagy bármilyen közétkeztetés céljából egy olyan gyümölcslét, ami tudjuk, hogy miből készült, milyen alapanyagokból, és mennyire ellenőrzött folyamaton keresztül jutott el az asztalig, mint mondjuk, jelen esetben, amikor nádcukorból vagy valamilyen ismeretlen eredetű alapanyagból állítjuk elő ugyanezt. Tehát ha más érvet nem fogadnak el, akkor legalább azt lássák be, hogy az értelmetlen pusztítás helyett ezt az összeget el lehetett volna úgy is költeni, hogy a gazdák is jól járjanak, ugyanakkor a társadalom is hasznosan költse el ezeket az adóforintokat. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A zöldszüreti intézkedés bevezetését az európai borpiac helyzete teszi indokolttá. A sokéves átlagnál jelentősen több, mintegy 190 millió hektoliter borászati termék készült az EU-ban 2018-ban, ami az utóbbi tíz év legmagasabb adata. Ennek következtében a készletek megemelkedtek, és a borok euróárai jelentős részben csökkentek. Gyors beavatkozás nélkül a magyar szőlőtermelők az idei szüret során minden eddiginél nehezebb helyzetbe kerültek volna. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A piaci környezet egyszerre indokol rövid és hosszú távú intézkedéseket. A rövid távú válságkezelő piaci intézkedések közé tartozik a zöldszüret támogatása, valamint a borászati termékek krízislepárlása. Mindkét intézkedés teljes mértékben önkéntes. Fontos kiemelni azt is, hogy a rövid távú intézkedések mellett a szakmai szervezetekkel közösen hosszú távú intézkedések bevezetésén is dolgozunk a termelők érdekében. A zöldszüreti intézkedés európai uniós forrásokból kerül finanszírozásra, a vonatkozó rendelet és forrás felhasználását összesen nyolc intézkedési típus esetén engedélyezi, köztük a szőlőültetvények szerkezetátalakításának vagy a borászati termékek promóciójának támogatására. Az intézkedést alkalmazni kívánó szőlőtermesztőknek valóban június 6-áig volt lehetőségük arra, hogy kérelmeiket záradékoltassák az illetékes hegybíróval. Ez alapján országosan 121 kérelem érkezett be pályázati úton, ebből 72 pályázat támogatásra került, ez 5623 hektár szőlőtermő területnek felel meg, és ez a szőlőtermő területeink mintegy 9,1 százalékát teszi ki. A magas kérelmezési szám is mutatja az ágazatban tapasztalható igényt a várható bor-szőlő túlkínálat levezetésére. A szőlőből készült ivólé kapcsán az ön által is előbb felvetett gondolatokra szeretnék válaszolni. A szőlőből készült ivólé iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program keretében történő felhasználása sajnos több okból sem lehetséges. Az iskolaprogramok eljárása nem teszi lehetővé a válságkezelő intézkedésektől várt gyors reagálást. A programban ivólevet nem, csak százszázalékos gyümölcslevet lehet osztani. Ezen túlmenően a kifejezetten magas cukortartalmú szőlőlé kiosztása nem felel meg az alacsony bevitt cukortartalom elvárásának. [[15.00]] Tájékoztatom továbbá, hogy a szőlő-bor ágazatban jelenleg is hét termelői csoport működik, több mint 630 szőlészettel, borászattal foglalkozó termelő gazdálkodó munkáját és piaci részvételét segíti. Az együttműködések több mint másfél milliárd forintos tagi árbevételt produkálva értékesítik a tagi szőlőt. A termelői csoport elismeréséhez és működéséhez is igénybe vehető az európai uniós közösségi támogatások egy jelentős része. Tisztelt Képviselő Úr! Ezenkívül el szeretném mondani: ön kritikusan említi meg a termelői csoportok támogatásával kapcsolatos gondolatait. Szeretném pontosan leszögezni: a vidékfejlesztési program 3-9.1.1-17., termelői csoportok és szervezetek létrehozása pályázati felhívás keretében összesen összesen! három olyan termelői csoport nyújtott be támogatási kérelmet, amely a szőlő-bor termékcsoportban részben kapott elismerést. A támogatási kérelmek közül összesen kettő került jóváhagyásra, egy pedig a jogosultság-ellenőrzés során elutasításra került. 2019-ben [[Az elnök csenget.]] a zöldszüret lehetősége biztonságos megoldást nyújt a szőlőtermelők számára. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Szóval, az államtitkár úr szerint önkéntes volt ez a zöldszüret. Hát, ez elég abszurd! Tehát amikor Tokaj-Hegyalján közlik előre a termelőkkel, hogy egyetlen darab bogyót nem fognak átvenni [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Nem igaz!]] [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Nem igaz!]] , akkor hogy lehet önkéntesnek nevezni ezt a dolgot? Egész egyszerűen nem volt más választási lehetőségük. Vagy amikor Solton közlik, hogy 39 forintot fognak fizetni ősszel a szőlő kilójáért, akkor ezt nem lehet önkéntesnek nevezni, rá vannak kényszerítve gyakorlatilag erre a megoldásra. (Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Nem igaz!) Ezt a válasznak nevezett akármit, államtitkár úr, javaslom, hogy menjen ki a tőkék közé, és mesélje el például annak a 68 éves bácsinak, akivel mondjuk, volt módom beszélgetni, akinek gyakorlatilag az édesapjának az édesapja is már bogyótermesztéssel foglalkozott, és könnyekkel küszködve volt kénytelen ezt a feladatot most végrehajtani, amit gyakorlatilag ráerőltettek, és szó szerint azt mondta, hogy minden egyes levágott fürttel gyakorlatilag a szívéből temet el egy darabot. Velük kell ezt megbeszélni, államtitkár úr. Ez így nem válasz, nem elfogadható, és semmi érdemi és előremutató nem volt benne. Természetesen nem tudom elfogadni.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 109 igen, 37 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Hiller István, az MSZP képviselője, az Országgyűlés alelnöke interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Szavazás után, döntés előtt a Magyar Tudományos Akadémia jövőjéről” címmel. Hiller István alelnök urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Július 2-án az Országgyűlés kormányzati, kormánypárti többsége elfogadta azt a törvényt, amely a Magyar Tudományos Akadémia egész történetében példa nélküli. A kormánytöbbség a hazai és nemzetközi tiltakozás ellenére úgy döntött, hogy az Akadémia kutatóhálózatát elveszi a Magyar Tudományos Akadémiától. Az önök által megszavazott törvény hasonlóképpen lényegi része azonban és erről szeretném az interpellációmat elmondani nem a kutatásszervezésről, az innovációról, hanem vagyonról és pénzről szól. Az Akadémia vagyonát ellentételezés nélkül az államra ruházzák át. Ebben a kérdésben gyakran elhangzó érv volt az elmúlt hónapok vitáiban, hogy ennek különösebb jelentősége nincs, hiszen ez a vagyon eredendően az államé, csak azt a Magyar Tudományos Akadémia kezelte és használta. Ennél a pontnál azonban, tisztelt képviselők, meg kell állni, mert megítélésem szerint ez tételesen nem igaz. Fel kell hívni a figyelmet, hogy a Magyar Tudományos Akadémia közel két évszázados történetében felajánlások, hagyatékok, adományok, juttatások egész sora bizonyítható, méghozzá jelentős értékben. Akár hogyha az Magyar Tudományos Akadémia székházára, épületére gondolunk, akár gróf Vigyázó Ferenc hagyatékára, arra az óriási vagyonra, amelyet teljes egészében a Magyar Tudományos Akadémiára hagyott, amely hogy világos legyen: földbirtokokat, ingatlanokat, kötvényeket, készpénzt és más vagyontárgyakat jelentett biztosította a Magyar Tudományos Akadémia vagyonának gyarapodását. Nyilvánvaló, hogy a mindenkori állami költségvetési támogatás központi szerepet játszott a működésben, a kutatásban és minden egyéb területen, de teljesen egyértelmű, hogy a kutatóintézeti hálózat által használt akadémiai vagyonon kívül más forrásokból, magánforrásokból, magánszemélyek támogatásából, felajánlásából története során az MTA számottevő vagyonra tett szert. Ezt ellentételezés nélkül állami vagyonná tenni egyszerűen rekvirálás és ezt csak azért mondtam így, mert latin szakon végeztem , többünk megítélése szerint ellentétes az Alaptörvénnyel. Hasonlóképpen kérdéseket vet fel, hogy az Európai Unió leendő költségvetési ciklusában az innovációra szánt összegek felhasználásában milyen szerepet szánnak a múlt héten elfogadott törvényben létrehozott új intézményfenntartónak. Összegezve tehát a következőket kérdezem: államosítani kívánjáke a Magyar Tudományos Akadémia teljes vagyonát? Az Alaptörvényben foglaltakkal összhangban lévőnek látják-e, hogy az Akadémia székházát, irodaépületeit, vidéki területi bizottságainak székházait állami vagyonná teszik? Várom az államtitkár úr [[Az elnök csenget.]] megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mielőtt a feltett kérdéseire választ adok, engedje meg, hogy felhívjam mindenki figyelmét, a tisztelt Ház figyelmét arra, hogy mi az, ami nem hangzott el az iménti interpellációban: hiányoztak belőle azok a valótlan állítások, amelyekkel az ellenzék eddig azt akarta bizonygatni, hogy a kutatás-fejlesztési és innovációs intézményrendszer átalakítása annak működtetési szabadságát és eredményességét veszélyeztetné. Remélem, ez azt mutatja, hogy az ellenzék is belátta, hogy ezek a lépések szükségesek, már amit megteszünk és megtettünk eddig, és halaszthatatlanok voltak. Tisztelt Képviselő Úr! Az uniós forrásokkal kapcsolatos kérdésére azt válaszolhatom, hogy az intézményfenntartó és az intézményhálózat szerepe a 2021-27-es időszak európai uniós forrásainak felhasználásában változatlan marad a jelenlegi időszakhoz képest. Az, hogy a baloldali kormányok rendkívül rosszul teljesítettek az uniós források lehívásában és hazai hasznosításában, eddig is köztudott volt [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] , viszont még így sem érthető, hogy miért tekintenek önök újdonságként arra, hogy a kutatóintézet-hálózat fenntartója jelenleg is és a jövőben is európai uniós forrásokat kezel. Az intézményhálózat a 2014-20-as időszakban is számos uniós társfinanszírozású kutatás-fejlesztési és innovációs pályázat kedvezményezettje volt és kedvezményezettje jelenleg is. Éppen az a célunk, hogy a magyar tudománynak a közösségi forrásokból való rendkívül alacsony arányú részesedését megnöveljük, és így a hazai tudósok is a nyugat-európai kutatókhoz hasonló nagyságrendű lehetőségekkel rendelkezzenek. Nem tekintjük ugyanis megfelelőnek és megengedhetőnek, hogy százforintnyi brüsszeli kutatási pénzből Magyarország alig 50 fillért kapjon, annyit tudjon megszerezni. Ami pedig a vagyon kérdését illeti, a kormány álláspontja egyértelmű: azokat a javakat, amelyeket a tudomány és a kutatás céljának szolgálatába állítottak, mindenkor a tudomány és a kutatások érdekében kell hasznosítani. Az Akadémia 2006-ban közfeladat-ellátásra, a kutatási infrastruktúrára kapott az államtól vagyont, amelyből az intézethálózatot működteti. Ez a vagyon, a kutatóintézet-hálózat épületei, illetve eszköz-infrastruktúrája kizárólag erre a célra használhatóak. Szögezzük le tehát újra: a kormány nem államosítja az MTA vagyonát, a kutatóintézetek által használt vagyonelemek, épületek és eszközök nem kerülnek át más tulajdonába. Ugyanakkor a törvénymódosítással az intézetek működését érintő közfeladat kikerül az MTA köztestülete alól, ezért az erre szolgáló vagyon kezelése a jövőben az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat titkárságának felelősségi körébe fog tartozni. Az intézményrendszer és finanszírozási rendszer átalakítása kizárólag ezeket az állam által biztosított, közfeladat-ellátásra szolgáló vagyonelemeket érinti; azok korábban is a tudomány szolgálatában álltak, és az elkövetkezendő időszakban is ezt a célt fogják szolgálni. Ezek az intézkedések meggyőződésem szerint összhangban vannak a tudományosság, a magyar kutatók és a magyar társadalom érdekeivel, a kormány számára pedig a magyar érdekek érvényesítése a legfontosabb feladat ebben a kérdésben is. Ezért kérem válaszom szíves elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Megkérdezem alelnök urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó. [[15.10]]
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Igen tisztelt Államtitkár Úr! Engem nagyon régen dicsértek már meg úgy, ahogyan ezt ön tette. Azt mondta, hogy az interpellációmból hiányoztak a valótlan állítások. Sőt, csupa igaz állítás volt benne. [[Derültség az ellenzék padsoraiban.]] Az egész, amit elmondtam, nemcsak az ön válaszában megfogalmazott tétel, hogy hiányoztak belőle valótlanságok, hanem minden egyes mondata, meg minden, ami egyébként kitette az interpellációt, igaz. Ezt nagyon szépen köszönöm, és idáig rendben is lennénk. Idáig! Mert aztán onnantól kezdődően nem értünk egyet.Ezért tisztelettel közlöm önnel és önökkel, tisztelt kormánypárti képviselők, hogy az ellenzék minden frakciója képviselőinek, plusz a független képviselők egy részének aláírásával elég számú aláírás és ajánlás gyűlt össze. Ezért bejelentem, hogy az ellenzék az Alkotmánybírósághoz fordul a törvénnyel [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Letelt az idő!]] és ennek megfelelően az Alkotmánybírósághoz eljuttatjuk beadványunkat. Nem fogadom el az államtitkár úr válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Alelnök úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen, 25 nem szavazattal, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely képviselő úr, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Kit érdekel a szegény gyerekek sorsa?” címmel. Arató Gergely képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Fővárosi Törvényszék minapi ítélete kimondta, hogy az Emberi Erőforrások Minisztériumát is felelősség terheli azért, mert a törvénnyel ellentétesen szegénység miatt is elszakítanak családoktól gyerekeket. Hiányzik a módszertani útmutató, hiányzik a megfelelő eljárásrend annak érdekében, hogy erre a drasztikus intézkedésre, a gyerekek családból való kiemelésére anyagi okokból, szegénység miatt ne kerülhessen sor.Az esetek többségében ez az intézkedés roma gyerekeket érint, és erre nem tudjuk elfogadni indoklásként azt, hogy ennek egyszerűen az az oka, hogy a roma családok nagy része mélyszegénységben él. Hatalmas probléma, hogy a szegénység ma Magyarországon milliókat érint, persze nem az önök által hamisított statisztikában, hanem a valóságban akkor, ha kimennek a parlamentből és kimennek a kényelmes autóikból körülnézni egy kicsit akár kisebb, akár nagyobb települések szélső házaiban is. De az a megoldás, amit erre ma a szociális intézményrendszer kényszerűségből, eszközök híján gyakran választ, hogy kiemeli a családból a gyerekeket, ez még inkább elfogadhatatlan és súlyosabbá teszi a helyzetet. A megoldás hosszabb távon az lenne, ha valóban felszámolnák a szegénységet, különösen a gyerekes családok szegénységét, ha nem kerülnének utcára gyerekes családok kilakoltatással, ha olyan megoldásokat találnánk, amelyek minden családon segítenek és nem csak az önök által kiválasztott jómódú családokon. De 2010 óta azt látjuk, hogy a kormány nem törődik a nehéz sorban élőkkel, a legrosszabb körülmények között élőket pedig egyenesen láthatatlannak tekinti. A „senkit sem hagyunk az út szélén” az önök nyelvén azt jelenti, hogy belelökik őket az árokba. Másznának ki, ha tudnának, ha nem tudnak, úgy is jó önöknek. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez nem jó. Abban az egy dologban egyetértünk a kormánnyal, hogy a család a legfontosabb intézmény, a gyerekek érdeke a legfontosabb. De ehhez az kell, hogy minden gyerek esetében a gyerek érdeke számítson. A családból kiszakítás, a gyerekotthon nem jó megoldás, az csak kényszermegoldás lehet. Persze, tudjuk, hogy erre nincs pénz, mondják önök, de van, amire van pénz, hiszen eljött a tejjel-mézzel folyó Kánaán, ahol a legfontosabb az, hogy végre egy jó nagy Attila-szobrot hozzunk létre ebben az országban. Na, erre jut pénz! Ezek alapján azt szeretném megkérdezni a miniszter úrtól, hogy miért nem segítik a magyar családokat abban, hogy megfelelő körülményeket biztosíthassanak a gyerekeiknek. Miért veszik el a gyerekeket a családtól, ahelyett, hogy inkább segítenének abban, hogy a gyerekek a családban maradhassanak? Miért rúgnak bele abba, aki már amúgy is a padlón van? És miért fontosabb a képzelt múltnak szobrot állítani, mint megőrizni gyermekeinket a jövő számára? Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány számára természetesen a gyermek az első és önnek is megvan a lehetősége, tisztelt képviselő úr, hogy ezt támogassa most pénteken [[Németh Szilárd István: Épp most szavazták le!]] amikor a magyar családok támogatását középpontba helyező költségvetésről fogunk dönteni. Ez messze-messze az önök által biztosított szint fölé emeli a gyermekes családok támogatását, a gyermekek támogatását. Önök erre fordítottak 960-970 milliárd forintot. Most lehetősége lesz pénteken itt, ebben a Házban dönteni arról, hogy ne 970 milliárd forintot, hanem 2228 milliárd forintot fordítsunk a magyar gyermekekre és a magyar családokra. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból: Így van!]] Pénteken meglátjuk, hogy ön [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] mennyi bátorságot gyűjt össze addig, tisztelt képviselő úr! [[Dr. Vadai Ágnes: Meg kétmilliárd! Annyi becsúszott birkózásra! Gréczy Zsolt: Mészáros család!]] Önök a magyar családoknak azt adták, hogy elvették [[Gréczy Zsolt: Orbán család!]] tőlük az első és második gyermek után járó családi adókedvezményt. Ön szerint ettől kevesebb szegény sorban élő gyermek lett, hogy elvették a családtámogatásokat, vagy a harmadik gyermek után járót töredékére csökkentették? Vagy a tandíj bevezetése [[Dr. Vadai Ágnes: Családipótlék-emelés!]] amit ön államtitkárként is szolgált, az ön szerint a szegény családok érdekét szolgálta? [[Gréczy Zsolt: Na, most van tandíj igazán!]] A munkanélküliség megduplázása, ami az önök időszakához kötődik, az ön szerint a szegénység felszámolását szolgálta? Még Ferge Zsuzsa is, a házi szociológusuk beismerte, hogy ilyen érzéketlen kormány még egy nem volt, aki a szegényekért egy fűszálat nem tett keresztbe, csak és kizárólag önök, tisztelt képviselő úr. Ha ennyire nem azon dolgoznánk, hogy a nehezebb sorsú emberek is egyet tudjanak előre lépni, egy kicsit kevésbé legyen nehéz a napi megélhetésük, akkor hogy nyernénk meg sorban, zsinórban a hatodik választást ön szerint? Ha tényleg csak egy szűk felső rétegnek kedveznénk, akkor mégis, hogy lehetne az, hogy EP-választás, országgyűlési választás, önkormányzati választás, mégis az emberek egyre szélesebb és szélesebb csoportjai támogatnak minket? [[Gréczy Zsolt: Nem szabad és nem demokratikus!]] Pontosan azért, mert ezen a téren is végre érdemben, a rendszerváltás óta érdemben tudtunk segíteni. Ön azt mondta, hogy a magyar statisztikák hazugok, ez a DK-ból így megy, a nemzeti kishitűség pártjában minden, ami magyar, az lenézendő. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem! Minden, ami fideszes, az hazug!]] Nos, de ha önnek egy elfogadható műfajt választunk, az Eurostatot, tisztelt képviselő úr, akkor azt láthatja, hogy azon 18 év alattiak aránya, akik nélkülözésnek vannak kitéve, egy év alatt egynegyedével csökkent. Csak egy év alatt! [[Arató Gergely felnevet.]] Ön ezen most nevethet, de ez a magyar emberek teljesítménye, egyrészről a növekvő bérek, másrészről pedig a csökkenő adók eredménye, tisztelt képviselő úr. [[Dr. Vadai Ágnes: Most akkor a kormány vagy a magyar emberek teljesítménye?]] Ezzel párhuzamosan a 18 év alattiak esetében egy év alatt egynegyedével csökkent, ha az egész országot nézzük, nem csak a gyerekeket, ha kitágítom ezt a perspektívát, ott azt láthatjuk, hogy kevesebb mint felére csökkent 2010 óta a nélkülözésnek kitett emberek száma. Ha ezzel párhuzamosan megnézi a háztartások fogyasztásának alakulását, azt látja, hogy az viszont évről évre minden évben emelkedik. Most már jóval 21 százalék fölött van a bővülése, a többletjövedelemből több a fogyasztás is Magyarországon. Az elmúlt nyolc évben, tisztelt képviselő úr, az önök által nagyon kedvelt nemzetközi összehasonlításokban a hetedik legnagyobb ütemben csökkent Magyarországon az anyagi nélkülözésben élők aránya. A hetedik legnagyobb mértékben az ön által kedvelt Eurostat-kimutatásokban Magyarországon csökkent a szegények száma. Így sokkal kevesebb embernek probléma az, hogy húsétel kerüljön az asztalra, ez a probléma egyharmadára csökkent, felére csökkent a hiteltörlesztési problémák aránya, kétmillió fővel több engedhet meg magának egyhetes nyári üdülést. Míg az önök idejében, 2010-ben megelőztek minket jó páran a háztartások eladósodottságában, tíz helyet sikerült javítanunk nyolc esztendő alatt az eladósodottság szintjében. Éppen ezért a gyermekek számára is nagyobb a biztonság, mint volt az önök idején, tisztelt képviselő úr. A bíróság nem azt a döntést hozta egyébként, amit ön mondott, hiszen konkrét törvénysértésre nem mutatott rá, hanem egy veszélyre hívta fel a figyelmet. Ebben az ügyben az EMMI fellebbezni fog, de a jogszabályaink ma már szerencsére [[Gréczy Zsolt: Csöngessél már!]] sokkal bővebb forrást és sokkal nagyobb biztonságot jelentenek a magyar családoknak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[Hiszékeny Dezső helyét a jegyzői székben Szabó Sándor foglalja el.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Megkérdezem Arató Gergely képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Ha már arról beszélünk, hogy ki mit nem szavazott meg, akkor éppen a mai napon nem szavazták meg önök a családi pótlék emelését, nem szavazták meg a szociális lakhatás támogatását, nem szavazták meg az oktatás támogatásának növelését, az egészségügy támogatásának növelését és az alacsony jövedelműek adócsökkentését az előző szavazáson. [[15.20]] Innen kezdve önök ne beszéljenek arról, hogy mi történik a szegény családokkal, mert önök észre se veszik őket, nemhogy tennének értük valamit. Ami meg Ferge Zsuzsát illeti, ha államtitkár úr szánna egyszer az idejéből arra valamennyit, hogy valóban olvasson valami egyszerű cikket Ferge Zsuzsától bonyolultat nem kérek, egy egyszerű cikket , nagyon sokat megtudhatna például arról, hogy az ön által használt átlagok és statisztikák miért hazugok és miért nem felelnek meg a valóságnak. [[Dr. Rétvári Bence: Ő használta ezeket!]] Végül, ön nem beszélt arról, hogy ha itt minden dolog ennyire szép és jó, akkor miért növekszik a védelembe vett gyerekek száma. Az pedig szégyen, hogy önök fellebbeznek az ellen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ha a bíróság megvédi a gyerekeket, a szegény gyerekeket önök ellen. Ez szégyen! Ezt a választ nem tudom elfogadni.
Választ várok, képviselő úr. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 109 igen szavazattal, 24 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Magyarország klímatervének elmarasztalása mit fog tenni a kormány, hogy ne sereghajtók legyünk?” címmel. Schmuck Erzsébet képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-kormánynak sok éve és sok lehetősége lett volna arra, hogy gondoskodjon nemcsak az életképes, magas hozzáadott értékű, karbonsemleges és fenntartható gazdaság alapjainak megteremtéséről, de az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás elősegítéséről is. Az látszott már a párizsi klímacsúcs előtt és után is, hogy a kormány csak a szavak szintjén, amúgy PR-osan foglalkozik a témával. Nem véletlen, hogy három évig hagyta elfeküdni a nemzeti éghajlatváltozási stratégia parlamenti vitáját is, pedig az EU időben elkötelezte magát a párizsi egyezmény céljainak elérésében.Az Európai Bizottság már 2016 novemberében nyilvánosságra hozta az úgynevezett téli energiacsomagot, amely több új klíma- és energiapolitikai szabályozási javaslat mellett nemzeti energia- és klímaterv kidolgozását kérte a tagállamoktól, egységes módszertannal, minimumkövetelményekkel. 2018. december 31-ig kellett volna benyújtani az előzetes tervezetet, de Magyarország már ezt is csak késve, 2019. január végén tette meg, itthon pedig csak hónapokkal ezután ismerhettük meg, mi is van benne. Az Európai Bizottság most június 18-án értékelte a tervezeteket. Eszerint a magyar kormány tervezete nem felel meg több minimumkövetelménynek sem, sokszor az sem látszik, hogy a kitűzött célok milyen intézkedésekkel és milyen forrásokkal érhetők el. Az üvegházhatású gázok kibocsátásában megfogalmazott célok ugyan éppen meglépik az uniós minimumot, de messze elmaradnak a lehetséges és az ország érdekét szolgáló ambiciózusabb céloktól. Az épületenergetika, hulladékszektor, közlekedés, mezőgazdaság szektorokban megfogalmazott 7 százalékos csökkentési cél 2005-höz képest ugyancsak szerény. A megújulók részarányában vállalt 20 százalékos érték a Bizottság szerint nem is tükrözi Magyarország lehetőségeit, különösen, ha figyelembe vesszük, hogy az uniós szintet 32 százalékban határozták meg. A tervezet nem jelöli meg az alkalmazkodási célokat sem. Államtitkár Úr! Mivel tudja magyarázni, hogy a magyar nemzeti energia- és klímaterv gyakorlatilag megbukott az EU-s megmérettetésen? Milyen esély, politikai akarat van arra, hogy az év végéig adott türelmi időig egy ambiciózus, az ország valós érdekeit tükröző tervet tudnak összeállítani, beleértve a most teljesen hiányzó alkalmazkodási fejezetet? És honnan lesz forrás a szükséges intézkedésekre, mert a 2020. évi hazai költségvetésben nem szántak érdemi pénzeket ezekre az ügyekre. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Vissza kell utasítanom azt az állítását, miszerint a nemzeti energia- és klímaterv megbukott volna. Ön is tudja, hogy a klímatervnek jelenleg az egyeztetése zajlik, amelynek részeként az Európai Bizottság észrevételezi a tagállami tervezeteket. Tehát az, hogy más országokhoz hasonlóan mi is észrevételeket kaptunk a tervhez, nem jelenti eleve azt, hogy a klímaterv nem megfelelő. Tudjuk, hogy nem ez a helyzet, annál is inkább, mivel a végleges terveket ez év végéig kell benyújtanunk, ezért folytatnunk kell jelenleg is a széles körű konzultációt a szomszédos országokkal, civil szervezetekkel és iparági szereplőkkel.Tisztelt Képviselő Asszony! Ha megpróbálunk klímaügyben tényalapú kommunikációt folytatni, akkor az az első, amit le kell szögeznünk, hogy jelenleg az Európai Unió valamennyi tagállama egyetért a 2030-as klímacélok és ambíciók megfelelőségében. Olyan célok ezek, amelyeket senki sem vitat, köztük Magyarország sem. Éppen ezért a klímatervben megtesszük azokat a vállalásainkat, amelyek a többi tagállam vállalásaival összhangban biztosítani tudják ezeknek a 2030-as közös céloknak az elérését, mivel ismét hangsúlyozom a 2030-as, uniós szintű közmegegyezéssel alátámasztott értékek elérését mi is szükségesnek tartjuk. A második, amire felhívnám az ön figyelmét, az az, hogy rendkívül álságos dolog az önök részéről az üvegházhatásúgáz-kibocsátás terén elért eredményeink ugyanis jelentős, 32 százalékkal csökkentettük az elmúlt időszakban és vállalásaink állandó lekicsinylése. Önök rendre kifogásolják, hogy a csökkentést 1990-hez képest mérjük, holott ez a nemzetközi benchmark, minden ország ehhez méri a csökkentést. Harmadrészt, beszéljünk az energiatermelésről is! Amikor átvettük a kormányzást 2010-ben, az országban érdemi megújulóenergia-termelő kapacitások alig működtek. Ehhez képest a 2018. évet 700 megawatt napenergia-termelési kapacitással zártuk, a célunk pedig az, hogy ez az érték 3 ezer megawattra emelkedjen. Ez is olyan előrelépés, amit csak az ellenzéki csúsztatások képesek kevésnek, jelentéktelennek beállítani. Ráadásul ellentétben számos, már uniós tagállammal, a hazai energiatermelés 60 százaléka már most is karbonsemleges, köszönhetően annak az atomenergiának, amelyet önök sosem szűnnek meg támadni, pedig a Paksi Atomerőmű évente 17 millió tonnával csökkenti a hazai szén-dioxid-kibocsátást, ami hatalmas szám, hiszen a teljes hazai kibocsátásunk 64 millió tonna, ezzel szemben az erdeink teljes elnyelési kapacitása 6 tonnára tehető. Magyarország természetföldrajzi adottságai közepette a teljes egészében klímabarát energiaszektor megteremtése csak a nukleáris és a megújuló energia kombinációjával lehetséges. Amikor önök ezt vitatják, nem velem vitatkoznak, hanem azzal a számtalan tudományos állásfoglalással, miszerint az energiatermelés klímabarát-fordulata reálisan nem oldható meg a biztonságos és tiszta atomenergia nélkül. Ha tehát az LMP, önök komolyan gondolják a klímavédelemmel kapcsolatos felelősséget, akkor támogatják a paksi nukleáris kapacitás fenntartását. Az ön felszólalását hallgatva egy dolgot mindenképpen meg lehet állapítani, mégpedig azt, tisztelt képviselő asszony, hogy egészen egyszerűen nem vesz tudomást a valóságról, ugyanakkor hajlamos úgy átértelmezni a tényeket, hogy azok Magyarországot minél sötétebb színben tüntessék fel. Ezt kéne abbahagyni és támogatni a kormányzat azon erőfeszítéseit, amiket a klímabarát politika terén az elmúlt időszakban eddig is megtett. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Államtitkár úr, hogy ki csúsztat, azt döntsék el a számok! Ön azt mondta, hogy micsoda eredményt értek el, mert 1990-2017 között 31,9 százalékkal csökkent a szén-dioxid-kibocsátás; csakhogy ön arról nem beszél, hogy a nemzeti éghajlatváltozási stratégia 2014-ben azt az adatot tartalmazza, hogy 1990-2014 között 40 százalékkal csökkent. Én azt kérdezem öntől, hogy 2014-2017 között hova tűnt az a 8 százaléknyi előny. Önök miért nem beszélnek arról, hogy 2014 után Magyarország növekvő szén-dioxid-kibocsátási pályára állt, évente közel 6 százalékkal nő a szén-dioxid-kibocsátás. Ha ezt a trendet megnézzük, akkor kérdezem öntől, hogy vajon 2030-ra mi fog történni. Az fog történni, hogy ezt a 8 százaléknyi előnyt még további előnyökkel veszítjük el. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tehát a csúsztatást önök teszik. Nem fogadom el a választ.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ, kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen szavazattal, 21 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[15.30]] Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Nácibarátok a NAT körül?” címmel. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. [[A távozó Kövér László felé:]] Viszontlátásra, házelnök úr!
Képviselő úr, az interpellációt szíveskedjen előterjeszteni!
Megvárom, amíg…
Ehhez önnek nincs joga. Kérem, folytassa! [[Dr. Rétvári Bence: Ő a frakcióvezető, a Párbeszéd frakcióvezetője!]]
…megvárom, amíg nyugalom van a teremben.
Azt kértem, hogy folytassa, legyen kedves! [[Moraj a kormánypártok soraiból.]]
Megkezdeném akkor az interpellációmat. Ha a fideszesek abbahagyják az óbégatást, akkor elmondom, hogy miért vagyunk itt. [[Nagy zaj, moraj, közbeszólások.]] Múlt héten robbant a hír, miszerint a Nemzeti alaptantervet felül akarják vizsgálni, mert az önöknek nem elég nemzeti [[Dr. Rétvári Bence: A törvényben benne van…]] és a hazafias szempontokat egy bizonyos Takaró Mihályra, a híres áltudósra, a nácibarát, nácisimogató elvbarátjukra bíznák rá. Egy olyan emberre akarják a fiatalok kultúrájának, humán műveltségének a fejlesztését rábízni, aki a magyar tudomány megcsonkolásán dolgozik, egy olyan emberre, akinek a legfőbb törekvése az, hogy kiírja a magyar kultúrából a zsidó származású szerzőket. Akinek minden törekvése abban merült ki, hogy az antiszemita elvbarátait betolja már a Nemzeti alaptanterv korábbi verziójába, és azóta is abból él, hogy olyasmikkel haknizik, hogy miért nem magyarok azok a zsidó származású magyar szerzők és alkotók, akik az ő ízlésének nem felelnek meg. [[Nacsa Lőrinc: Eltér a szövegétől!]] Tehát ezt a Takaró Mihályt akarják rászabadítani a magyar gyerekekre, hogy a pusztító, mérgező gondolataival fertőzze meg az ő világnézetüket is. Ez egészen vállalhatatlan, és természetesen, ahogy a korábbi fellépései során, most is kivívta a szakmai szervezetek, illetve a zsidó szervezetek élén a Mazsihisszal tiltakozását. Viszont, amikor robbant ez a hír, akkor a minisztérium kiadott egy ilyen cáfolatnak tűnő közleményt, amely annyit állított, hogy nincs szerződésben a minisztériummal Takaró Mihály, ehhez képest még most is le lehet tölteni a kormany.hu-ról azt a dokumentumot, amely szerint a bizalmas tanácsaiért 9 millió forintot vesz fel az idei évben. Tehát akkor kérdezem: szerződésben vane Takaró Mihály a minisztériummal? Tényleg ő felele a Nemzeti alaptanterv úgymond hazafias, valójában antiszemita tartalmakkal való megtöltéséért? Vagy ha nem, akkor mit lehet tudni arról, hogy mi az ő szerepe? Vane ehhez hasonló szerződése, ha nem a minisztériumnak, akkor valamely háttérintézményének? Tehát azt szeretném kérni államtitkár úrtól, vagy aki majd méltóztatik válaszolni, hogy adjon számot arról, hogy Takaró Mihály, ez a hírhedt antiszemita, véresszájú nácibarát a gyerekeink… [[Felzúdulás a kormánypártok soraiban. Dr. Vadai Ágnes: Jól beszélt, jól beszélt!]]
Képviselő úr, ne térjen el az interpelláció szövegétől!
...szemléletformálása közelébe kerülhete vagy sem. Nagyon kíváncsian várom a válaszát. [[Taps a DK, a Párbeszéd és az MSZP soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön egy olyan párt frakciójából nácibarátozik, amely párt főpolgármester-jelöltje azt mondta, hogy ha valaki zsidó származású képviselőket és kormánytagokat listáz, vesz számba, akkor ez nem nácizmus. [[Dr. Vadai Ágnes: Ne erről beszéljen, államtitkár úr!]] Önök egy ilyen frakcióban ülnek. [[Nagy taps a kormánypártok padsoraiból.]] Azt mondta az önök főpolgármester-jelöltje, hogy a Jobbikban továbbra is vannak nácik, csak most nem aktívak, mert megtiltották nekik a nácizmusuk gyakorlását. Tehát náci, csak nem gyakorló ez az új, önök által felállított mód. És a listázásra pedig konkrétan, szó szerint, betűre pontosan azt mondta Karácsony Gergely Gyöngyösi Mártonra, hogy nem gondolom, hogy ez önmagában nácizmus. És szintén, amikor Sneider Tamásról volt szó, aki korábban bandát szervezett arra, hogy Egerben cigányokat megverjenek, és erre adott esetben még büszke is volt, akkor ezt sem minősítette ön rasszistának, és az ön párttársa, Karácsony Gergely sem. Szintén semmi kivetnivalót nem találtak önök karlendítős videókban. Ki a nácibarát, tisztelt képviselő úr? [[Tordai Bence közbeszól. Dr. Vadai Ágnes: A kérdésre válaszoljon! Esetleg Fónagy államtitkár úr majd válaszol a kérdésre, ha már visszajött.]] Önök mind, mind… Ön azt mondta [[Az elnök csenget.]] ön azt mondta erre itt, az egyik bekiabálásában, tisztelt képviselő úr, a korábbi parlamenti ülésen is, hogy ellenünk bárkivel összefognak, akár az ördöggel is. Hát, ebbe a körbe, úgy látszik, beleférnek a náci eszméket vallók is, amikor például Arató Gergelyt megkérdezték, hogy mit szól ehhez, karlendítős videó és hasonlók, annyit mondott idén január 21-én: „Nem kommentáljuk más pártok belügyeit.” [[Derültség a kormánypártok soraiból. Arató Gergely: Hazudsz, mint a vízfolyás!]] Ennyi volt a nagy kiállás az emberi méltóságért. Varju László január 22-én, egy nappal később csak annyit mondott minderre ha már nácibarátokról van szó , hogy a mostani botrány az esetleges összefogásra nem nyomhatja rá a bélyegét. [[Dr. Vadai Ágnes: Takaró Mihályról beszélj!]] Önök szerint tehát teljesen mindegy, hogy valaki gyakorló náci vagy nem gyakorló náci, nácibarát vagy nem nácibarát, ha az önök hatalmi érdekeit szolgálja, akkor ott van nekik az átöltöző szoba, önök azt biztosítják számukra, mint az ötvenes években a Rákosiék, és önök összefognak velük, ha ebből egy minimális szavazatot is kaphatnak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] Karlendítős videóról Hiller István képviselőtársunk, január 22.: „A szövetségi politika nem esküvőkön dől el.” Esküvőkön valaki lehet náci, csak azon kívül nem, önök szerint? [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Közbeszólás a Jobbik soraiból: Takaró Mihályról beszélj!]] Horváth Csaba, január 23.: „A Jobbik egy demokratikus ellenzéki konzervatív pártként viselkedik, és nincs okom, hogy erről más képet alakítsak ki.” És Gréczy Zsolt is elmondta, szintén január 23-án, hogy „bármi történhet a Jobbikban, ez nem fogja befolyásolni a szövetségünknek a kialakulását”. [[Folyamatos, nagy zaj, közbeszólások. Z. Kárpát Dániel: Ennyire szeretsz bennünket? Nem veszünk fel! Az elnök csenget. Dr. Varga-Damm Andrea: Ütött az óra, Bence!]] Majd következett Kunhalmi Ágnes, aki azt mondta: „Ezért a válaszom, hogy összefogunke a Jobbikkal az önkormányzati választásokon számtalan településen, határozottan az, hogy igen.” Tisztelt Képviselőtársaim! Önök tehát bárkivel összefognak, azokkal is, akik a zsidózó képviselő helyett egy másik zsidózót hoznak be, aki maga gyűjti ki azokat az amerikai zsidókat, akik szerinte izraeli ügynökökként a markukban tartják az Egyesült Államokat. Azzal a Gyöngyösi Mártonnak a pártjával, aki az Európai Parlamentbe ment, aki azt mondta, hogy a zsidók nemkívánatosak Magyarországon, és a cionizmus gátlástalan nyomulásával szemben csak az erő hatásos. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Benci, belezavarodtál teljesen, még rámegy az egészséged! Arató Gergely: Mi lesz a Nemzeti alaptantervben?!]] Tisztelt Képviselő Úr! Önök ezeknek az eszméknek a követőivel állnak össze, és remélnek politikai hasznot. És aztán feláll itt a parlamentben, és egy olyan embert, akiről ezt nem tudja, tisztelt képviselő úr, egyetlen nyilatkozatával sem bebizonyítani, mert egy ilyen nyilatkozatot sem mondott, őt pedig simán lenácibarátozza! Tudja, az ellenzéki média legalább annyival becsületesebb volt, hogy a helyreigazítást lehozták, ön pedig még arra sem volt itt most hajlandó. Köszönöm szépen. [[Nagy taps a kormánypártok padsoraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. [[Dr. Vadai Ágnes: Hát, én ezt azért nem köszönném meg… Folyamatos, nagy zaj.]] Kérem képviselőtársaimat, próbálják meg egy picit visszafogni magukat. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Nagyon nehéz!]] Államtitkár úr válaszát követően képviselő urat illeti a szó, elfogadjae az államtitkár választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nagyon gyenge volt az államtitkári válasz, de hát, amikor nincs mit mondani, amikor egy Szálasit éltető írót a NAT-ba betoló Takaró Mihályt nem tud se megvédeni, se megtagadni, akkor önöknek ennyire futja. [[L. Simon László: Lukács György, Lu-kács György!]] Szerintem ne menjünk bele abba a vitába, hogy az önök szélsőjobboldali politikája a sötét jobboldali, vagy a mi zöld baloldali politikánk ilyen [[Felzúdulás.]] , merthogy a sötét jobboldaliság ott ül, meg Takaró Mihály személyében a Nemzeti alaptanterv körül páváskodik. Úgyhogy azt szeretném kérni, hogy Takaró Mihályt tartsák nagyon távol a Nemzeti alaptantervtől, tartsák távol a gyerekeinktől, és az államtitkári választ természetesen nem tudom elfogadni. [[Boldog István közbeszól.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 109 igen szavazattal, 22 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[Moraj. Az elnök csenget.]] Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Mikorra várható az illegális migránsok szervezett beszállításának megszüntetése a Földközi-tengeren?” címmel. Ágh Péter képviselő urat illeti a szó, és kérem képviselőtársaimat, akik elhagyják a termet, tegyék azt csendben. Köszönöm. Öné a szó, képviselő úr. [[15.40]]
Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarország az elmúlt évek során kemény és megfeszített munka árán tudta azt elérni, hogy megfékezze az Európai Unió és ezáltal Magyarország területére érkező, koordinálatlan migránstömeget. Mindannyian emlékszünk rá, hogy milyen volt, mikor évekkel ezelőtt emberek százezrei lépték át a zöldhatárt és vonultak végig országunkon, itt-ott letáborozva egy kis időre. A magyar emberek döntöttek és nemet mondtak az illegális bevándorlásra, ezért is tett és tesz meg a kormány mindent annak érdekében, hogy a schengeni övezet Magyarországot érintő külső határain egy illegális bevándorló se tudjon átjönni ellenőrizetlenül, ha arra a vonatkozó nemzetközi egyezmények alapján nem jogosult. Tisztelt Államtitkár Úr! A hosszú küzdelem eredményeit Európára nézve azonban nehéz úgy fenntartani, ha közben továbbra is intenzíven zajlik a Földközi-tengeren az illegális bevándorlók szervezett beszállítása a Soros-hálózathoz köthető civil szervezetek hajóin. Köszönhetően azonban az új olasz kormány migránsellenes belügyminiszterének, végre elmondhatjuk, hogy Magyarország után Olaszország is az európai polgárok védelmére lép. A napokban láthattuk a híradásokban, hogy az olasz kormány belügyminisztere határozottan fellépett az illegális migránsokat beszállító hajó ellen, melynek német kapitánya engedély nélkül kötött ki az ország partjainál. Emiatt Berlinből számos bírálat érte Olaszországot, de kérdésként kell felmerüljön bennünk: vajon a német vezető politikusok a német és az európai emberek oldalán vagy pedig az illegális bevándorlók oldalán állnak, engedelmeskedve ezzel a Soros-tervnek? Tisztelt Államtitkár Úr! Közös érdekünk Európa jövőjének megvédése és a több ezer éves európai keresztény kultúra fenntartása. Fentiekre figyelemmel kérdezem, hogy várhatóe az Európai Unió közbelépése annak érdekében, hogy megszűnjön a Földközi-tengeren történő, tudatosan szervezett, illegális embercsempészet. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Menczer Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mielőtt a konkrét kérdésére válaszolnék, szeretnék egy picit visszatekinteni, ugyanis 2015 óta világos, hogy a migráció a legsúlyosabb és a legnagyobb kihívás, amivel Európa, a kontinensünk szembesül, és emlékezhetünk, hogy Orbán Viktor volt az első miniszterelnök és a magyar kormány az első kormány, amely először kimondta, hogy a migráció veszélyes és meg kell állítani. Erre kétfajta reakció érkezett a bevándorláspárti oldalról. Egyrészt megpróbálták elbagatellizálni, azt mondták, hogy nincs itt semmilyen veszély, egyébként is miért nem tud Európa másfél millió migránst befogadni; legfőképpen azért nem, mert nem másfél millióról van szó, hanem a legóvatosabb becslések szerint is 30-35 millió olyan ember él Európa déli és keleti szomszédságában, aki bármikor hozhat olyan döntést, hogy elindul Európa felé. A másik reakció az volt a bevándorláspárti oldalról, hogy a migráció a legjobb dolog, ami történhet, tehát meg kell szervezni, a migránsokat be kell hozni Európába, és kötelező kvóta alapján szétosztani. Tehát elmondhatjuk, hogy ha a magyar kormány nem harcolt volna a migráció és a kötelező kvóta ellen, akkor ma Európa és Magyarország egészen másképpen nézne ki. Megállítottuk a szárazföldön az illegális bevándorlást, a migrációt, kerítést építettünk, csatlakoztak hozzánk a V4-es partnereink. És Európa más országaiban is változások történtek az elmúlt években, így például Olaszországban is, ahol Salvini belügyminiszter úr ahogyan ön is említette bebizonyította, hogy csak politikai akarat és politikai döntés kérdése a migráció megállítása a tengeren is, tehát ha erre van politikai akarat és politikai döntés, akkor ez ott is megállítható. Tehát ahogyan és ameddig a brüsszeli előző vezetés a migrációt megszervezte, addig Magyarország és Olaszország a migrációt a szárazföldön és a tengeren megállította. Támogatjuk természetesen Olaszországot és Salvini belügyminiszter urat minden olyan tevékenységében és döntésében, amely a migráció megállítását szolgálja. De persze látjuk azt is, hogy hozzánk hasonlóan nyomás alatt van Olaszország is, és folyamatos provokációknak van kitéve a migránshajók által. De azt is láthatjuk, és ki kell mondani, hogy azok, akik ezeket a migránshajókat, amelyekről ön is beszélt, támogatják, és a migránshajók segítségével a migrációt szervezni akarják, azok gyakorlatilag humanitárius köntösbe bújtatva, de emberéleteket veszélyeztetnek, ugyanis arra biztatják a bevándorlókat, a migránsokat, hogy induljanak el életük kockáztatásával, és vállalják ezt a veszélyes utat, ahelyett, hogy az első biztonságos ponton maradnának, és ott várnák meg a segítséget, és odavinnék ezek a migrációt megszervezők a segítséget, ahol a baj van. Nem ezt teszik, hanem a bajt akarják behozni Európába. Még egy veszély van ezzel kapcsolatban: akárhányszor egy hajó közelít Olaszország partjaihoz, annyiszor följön az elosztás, annyiszor újra előhozzák a kvótát, a kötelező elosztási mechanizmust, és azt, hogy az újra és újra újabb és újabb hajókon érkező migránsokat kik fogadják be, kiknek kell befogadni, és hogyan kell őket elosztani. Ez számunkra elfogadhatatlan. Kérdésére válaszolva pedig: jó hír mindenképpen Magyarországnak és a magyar embereknek, hogy az ő döntésüknek megfelelően sikerült elérni azt, hogy Weber és Timmermans urak elbuktak az európai porondon, tehát nem kerültek pozícióba olyan jelöltek, akik egyfelől nyíltan bírálták és alaptalanul kritizálták Magyarországot és a magyar embereket [[Közbeszólások a Jobbik soraiban.]] valamint szélsőségesen bevándorláspártiak. Mindenképpen jobb jelöltek kerülnek pozícióba a döntéseknek köszönhetően [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban. Az elnök csenget.]] , ugyanakkor azt is el kell mondani a kérdésére válaszolva, hogy ezeken a vezetőkön is számon fogjuk kérni a magyar emberek akaratát, mert számunkra a magyar érdek és a magyar emberek döntése a legfontosabb. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy közös érdekünk az, hogy a migrációt ne ösztönözzük, hanem próbáljuk meg megállítani, a segítséget oda próbáljuk meg vinni, ahol arra valóban szükség van, és ne kerüljön sor emberéletek kockáztatására. Magyarország 2015 óta következetes politikát folytat annak érdekében, hogy megvédje az ország határait, megvédje a schengeni övezetet, most pedig már Olaszország is ezen az úton jár. Annak érdekében, hogy egyrészt ne csempésszük ide be azokat az embereket, akik hajlandóak terrorcselekményt elkövetni, egyúttal ne tegyük ki azoknak az embereknek az életét kockázatnak, akik vállalják ezt az utat, ebből kifolyólag azt gondolom, hogy a válaszát elfogadom, és nagyon bízom abban, hogy Európa új vezetői az európai emberek döntésének megfelelően a kontinens érdekében a megfelelő pozíciót fogják felvenni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr az államtitkári választ elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Nálunk a legrosszabb gyógyszertárba járni? Miért nem enyhíti a kormány a patikába járók terheit?” címmel. Lukács László György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Vitán felül áll, hogy a magyar betegeknek fáj anyagilag a legjobban az uniós állampolgárok közül, ha gyógyszertárba kell menniük.A gyógyszer-finanszírozásban 2012 óta a magánszféra, azaz a lakosok saját zsebéből való költekezésének részaránya került túlsúlyba. Az állam lassú háttérbe vonulása a gyógyszerek támogatásából azt eredményezte, hogy az embereknek egyre többet kell költeniük, azaz egyre kevésbé támogatja őket az állam. Míg más európai országokban az állam állja a költségek kétharmadát, nálunk a helyzet fifti-fifti. Sőt, olyan európai példa is akad és ez kifejezetten érdekes , mint Észtországban, ahol olyan rendszert vezettek be, amelyben a betegek 100 euró, azaz nagyjából 32 ezer forint feletti költés után csak a gyógyszerek árának 10 százalékát fizetik. A magyar módi különösen fájó azoknak, akik egészségi állapotuknál fogva drágább és kevésbé támogatott gyógyszereket fogyasztanak, vagy akik krónikus betegként rendszeresen kénytelenek a patikába járni. A jelenség mértéke nem alábecsülendő: a 16 évnél idősebb honfitársaink, tisztelt képviselőtársaim, 39,4 százalékának van legalább egy krónikus vagy tartós betegsége, sőt, az életkor előrehaladtával ez az arányszám folyamatosan nő, a legidősebb korosztályban a krónikus betegségekből már nemcsak egy, hanem kettő, sőt három is van egyszerre, amellyel küzdeniük kell a betegeknek. Szintén beszédes adat, hogy a gyógyszerfogyasztás közel 60 százalékát vényköteles és vénymentes gyógyszerek egyaránt a 60 évnél idősebbek adják. Jól látható tehát, hogy hazánkban az a rendszer, ami majd’ az összes európai szokástól rendszeresen eltér, azzal ellentétes, igencsak rosszul érinti a krónikus betegeket, de legfőképp az idős lakosokat. Például Szlovákiában az állam kétszer akkora összeggel támogatja gyógyszerkiadásaik során a lakosokat ez 209 euró/fő , mint a Fidesz-kormány a magyar kisnyugdíjasokat, amely 119 euró/fő. Nem elég, hogy a magyar átlagbér kevesebb, mint a szlovák, a cseh vagy éppen az osztrák, de még a magyar betegeknek kell mélyebbre nyúlniuk a zsebükbe. A szakma számításai szerint közel 20 milliárd forintot spórol az állam a magyar betegeken úgy, hogy arra kényszeríti őket, hogy a saját pénztárcájukból pótolják ki az árkülönbözetet. Nyilvánvaló, tisztelt képviselőtársaim, hogy ez nem maradhat így. A gyógyszerek hazai állami finanszírozásán változtatni kell, és az uniós szabályok, az uniós szokás felé kell a lehető legközelebb vinni a szabályozást. [[15.50]] Sokkal fontosabb, hogy a legkevesebb pénzt hazavivő magyar dolgozók, nyugdíjasok ne messze meghaladó mértékben és mennyiségben finanszírozzák saját zsebükből a gyógyszerkiadásaikat, mint hogy más állami beruházásokra költsünk. Mindezekre tekintettel az alábbi kérdésre várom tisztelt államtitkár úr válaszát: megváltoztatjáke végre a betegekre nézve előnytelen gyógyszertámogatási rendszert? Mikor adják végre vissza az elvett 20 milliárd forintot a gyógyszertárba rendszeresen járóknak? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ön uniós és Eurostat-adatokra hivatkozott, s azt mondta, hogy uniós irányba kellene haladnunk. Az EU 28 országában, ha megnézi, hogy 2010 óta a háztartások összkiadásához képest mennyi a gyógyszerekre fordított kiadások aránya, akkor azt látja, hogy 7 százalékkal növekedett 2010 óta egy átlagos uniós háztartásban a gyógyszerekre fordított összegek aránya. És míg uniós szinten 7 százalékkal emelkedett, Magyarországon 9 százalékkal csökkent a háztartások által rendszeresen gyógyszerre fordított összegek aránya. Tehát nem az a jó irány szerintem, amit ön mondott, tisztelt képviselő úr, hogy növekedtek a gyógyszerkiadások nyolc év alatt 7 százalékkal, hanem az, amit mi követünk, hogy nyolc év alatt 9 százalékkal csökkent a háztartások jövedelméhez képest a gyógyszerekre fordított összeg.A mi célunk a lakosság terheinek mérséklése volt, a betegek terheinek mérséklése, nem az üzlet keresése, nem az extraprofit biztosítása, nem a privatizáció, hanem a betegek terheinek a csökkentése. Ezért vezettük be a vaklicit intézményét, ami már az első évben 7,5 milliárd forintos megtakarítást jelentett a betegeknek és a tb-kasszának együttvéve. Ezt a következő évben még további 2,5 milliárd forinttal, majd a rákövetkező évben 2 milliárd forinttal növelni is tudtuk, tehát a vaklicit sikeresen csökkentette a gyógyszerek árát. Ha a tb-támogatás összegét nézi, tisztelt képviselő úr, az az előző években elfogadott költségvetésekhez képest évről évre emelkedik. 2017-ben 339 milliárd forint, 2018-ban 357 milliárd forint volt, és ha elfogadjuk a következő évi költségvetést, akkor az idei 362 milliárddal szemben jövőre már 393 milliárd forintot, majdnem 400 milliárd forintot fogunk fordítani gyógyszertámogatásokra. 30 milliárd forinttal növeljük idénről jövőre ezeket a támogatásokat. Ebből nem csak az átlagos gyógyszerekre, a nagyértékű gyógyszerekre is jutott. 2013-ban 5 új hatóanyag, ’16-ban 15 új gyógyszer, ’18-ban 14 új hatóanyag, ’18-ban 29 gyógyszer került föl a listára, amiben nagyértékű gyógyszerek, nagyon drága, akár százmilliós kezelést jelentő gyógyszerek is bekerültek a tb-támogatotti körbe. Magyarországon 106 olyan gyógyszer van, amelynek a térítési díja 100 forint alatti; 294 olyan gyógyszer van, amelynek a térítési díja 100-200 forint közötti, és 1273 olyan gyógyszer van, amely 200-350 forint közötti árba kerül, így összesen Magyarországon 1673 olyan gyógyszer van, amelynek a térítési díja 350 forint alatti. A leggyakoribb krónikus betegségek kezelésére szolgáló körülbelül ezer gyógyszerből körülbelül ötszáznak a térítési díja 500 forint alatt van, köszönhetően az elmúlt évek árcsökkentő politikájának is. Ön azt mondta, hogy fele-fele a betegek által és a tb-kassza által finanszírozott gyógyszerárrész. Hát, ez nem fifti-fifti, tisztelt képviselő úr, hanem a betegek általánosságban 26 százalékot fizetnek Magyarországon, a társadalombiztosítás pedig 74-et. Tehát nem fele-fele, hanem egynegyedet a beteg, háromnegyedet a társadalombiztosítási kassza fizet. Ez a magyarországi arány. A nagyértékű gyógyszereket pedig 100 százalékban a tb-kassza fizeti. Ön persze ehhez hozzákeverheti a vény nélküli gyógyszereket, csak a kettőt szerintem összekeverni nem érdemes. Azokat fontos nézni, amelyeket az orvos ír föl. Szintén az ön által említett Eurostatnál, ahogy mondtam, ha a gyógyszereket és gyógyászati segédeszközöket egybenézi, akkor azt láthatja, hogy közel 10 százalékkal kevesebbet fordítanak erre a magyar családok. Van másfajta politika is, mint például a tegnapi választáson megbukott baloldali görög kormány. A baloldali kormányzással duplájára emelkedett Görögországban a betegek által fizetendő, a jövedelmükhöz képest fizetendő gyógyszerárrész, de ha más nemzetközi összehasonlítást néz, tisztelt képviselő úr, Németországban hét év alatt nem nagyon változtak [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ezek az arányok, és Magyarország most már lassan [[Az elnök ismét csenget.]] megközelíti a német arányokat. Szerintem a 9 százalékos csökkenés jó irány. Támogassa ön ezt azzal, hogy elfogadja a választ. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
A választ ugyan elfogadni nem áll módomban, de azzal tartozunk, hogy itt pár dolgot helyreigazítsunk.Tisztelt Államtitkár Úr! Lehet, hogy ön elmondja, hogy a számokban hogy szerepel, és mi jött ki a matematikából a gyógyszerkiadásokban, de az a helyzet, hogy az emberek a patikában nem ezt látják. Ők a zsebükben, a pénztárcájukon azt érzik, hogy hónapról hónapra egyre többet kell fizetniük. Hónapról hónapra egyre kevesebbet tudnak majd kiváltani abból, amit felírnak nekik. Magyarországon az egyik óriási probléma, hogy a társadalom egy nagy rétege egyszerűen nem képes kiváltani azt a gyógyszert, amit felírnak neki, és képtelen azt a terápiát igénybe venni, amelyet neki szükséges lenne. Tisztelt Államtitkár Úr! Lehet itt egyébként arról beszélni, hogy a privatizációval vagy a patikákkal kapcsolatosan mi van, egy dologban biztos, hogy tennivalója van a kormánynak: segíteni azoknak az idős embereknek, segíteni azoknak a krónikus betegeknek, akiknek a keresetük nagy része a drága gyógyszerekre megy el. Az államnak az a feladata, hogy rajtuk segítsen, róluk gondoskodjon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és ne a profitot termelőket segítse. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 107 igen szavazattal, 26 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Hargitai János, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Hogyan értékeli a Kormány a foglalkoztatásra vonatkozó legfrissebb adatokat?” címmel. Hargitai János képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Talán kevesen emlékeznek már arra, hogy 2010-ben, amikor átvettük a kormányzást, 12 százalék magasságában volt a munkanélküliség. Akkor kevesen gondoltuk én sem , hogy eltelik alig tíz esztendő, még nincs is tíz esztendő, és ez a munkanélküliségi mutató ma 3,4 százalék. Ez az Európai Unióban is az egyik legkedvezőbb adat.A munkanélküliség csökkenése nyilvánvalóan összefügg a kormány sikeres gazdaságpolitikájával. Ha sikerül egy olyan gazdaságot működtetni a kormánynak márpedig úgy tűnik, hogy sikerül , ami tartósan növekszik, akkor ez a gazdaság munkaerőt szív fel, és ezt a munkaerőt valamilyen módon biztosítani is kell. Kevesen gondoltuk akkor, amikor a miniszterelnök úr meghirdette tíz évvel ezelőtt, hogy célszerű a munkaerőpiacra egymillió pluszmunkaerőt bevonni, hogy ezt tíz év alatt sikerrel fogjuk teljesíteni. Ma azt mondhatjuk a közvéleménynek, hogy 800 ezerrel többen dolgoznak, mint 2010-ben. Ezeknek a többletfoglalkoztatottaknak csak egy töredéke ma már a közfoglalkoztatott. A közfoglalkoztatásról persze én úgy gondolkodom, hogy az egy jó intézkedés volt akkor, jó intézkedés ma is. Emberek tízezreit hoztuk be lehetetlen életkörülményekből a munkaerőpiacra, és foglalkoztattuk őket átmenetileg közfoglalkoztatásban. Ezeknek az embereknek jó része ma már önállóan, a normál munkaerőpiacon is megállja a helyét. Kérdezem, hogy hogyan gondolkodik a kormány ezekről a legfrissebb munkanélküliségi mutatókról, a 3,4 százalékról; pontosabban arról, hogy milyen további lehetőséget lát a kormány arra, hogy további foglalkoztatottakat vonjunk be a magyar munkaerőpiacon. Baranyában, Békés megyében talán még vannak olyan tartalékok, ahol ez lehetőség. Én ezt a KDNP nevében indokoltnak is gondolom, ezért kérdezem államtitkár urat, hogy a kormány hogy gondolkodik erről a lehetőségről. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Bodó Sándor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban így van, a 2010-es kormányváltást követően számtalan olyan intézkedés történt az országban, ami láthatóan pozitív irányba indította el a gazdasági folyamatokat, és ebben a sorban igen előkelő helyet foglal el az az intézkedéscsomag, amely a munkaerőpiacot szabályozta. Ennek hatásait látjuk, láthatjuk a mindennapok során is, de valóban van talán kettő-három olyan legfontosabb statisztikai adat, amelyet mindenki ismer. [[16.00]] Az egyik nyilvánvalóan arról szól, hogy több mint négy és fél millióan dolgoznak most Magyarországon, és ez egyértelműen stabilitást ad az országnak. Természetesen stabilitást ad a munkaerőnek is, annak a magánszemélynek, aki el tudott helyezkedni, meg tudta tartani a munkahelyét, az ő családjának. Nyilván segíti a vállalkozást, ahol ő tevékenykedik, de ahogy említettem, az országnak is egy stabilitást ad. Ebben a helyzetben azt is látni kell, hogy 3,4 valóban a munkanélküliségi ráta, ami európai uniós viszonylatban is igen jó számadatnak tűnik. De természetesen ez nem jogosít fel bennünket arra, hogy hátradőljünk, és azt mondjuk, hogy nincs tovább feladatunk. Látnunk kell azt is, hogy hogyan, miképpen alakulnak bizonyos nem túl ismert, de háttérstatisztikai adatok, és ebből egyet engedelmével elmondanék, nevezetesen azt, hogy a 20-64 év közötti állampolgárok, munkavállalók, vagyis a legaktívabb korosztály foglalkoztatási rátája eléri a 75 százalékot. Ez mindenképpen egy nagyon komoly, nagyon jelentőségteljes számadat. Látnunk kell, hogy ezeknek a háttéradatoknak az ismeretében tudunk továbbhaladni. Kérdezte, hogy hogyan és miképpen is haladhatunk tovább, hol vannak még tartalékok. Amit korábban politikai ellenfeleinktől nagyon gyakran hallottunk, hogy azért nő a foglalkoztatási mutatószám, merthogy a közfoglalkoztatás, ez kategorikusan nem így van. Kategorikusan nem így van, hiszen a közfoglalkoztatottak száma folyamatosan csökken, három és fél év alatt több mint 125 ezer fővel csökkent, és egyértelmű, hogy ezek a munkavállalók a versenyszférában helyezkedtek el. Jogosan merül fel a kérdés, hogy a versenyszférában hogyan és miképpen alakul az ágazatok közötti foglalkoztatás. Azt mondhatom, és ez megint csak a stabilitásra utal, hogy szinte valamennyi ágazatban nőtt a foglalkoztatás, és ebben a helyzetben az építőipar, az élelmiszer-feldolgozó ipar, de nyugodtan mondhatom az adminisztratív ágazatokat is, informatikai ágazat, illetve maga az ipari teljesítmény is jelentősen növekedett. Ez is hozzájárul a stabilitáshoz. Európai uniós viszonylatban is helytálló tehát ez a növekedés, és meghaladja az európai uniós átlagot, valahol a foglalkoztatási ráta, illetve a munkanélküliségi ráta az európai uniós élmezőnyben szerepel. Természetesen vannak még további feladataink, hogyne lennének, hiszen akár egy munkavállaló van, addig is van teendőnk, pontosabban: olyan, aki még nem tudott elhelyezkedni. Itt különösen föl kell kutatnunk azokat a csoportokat, ahol még tartalék lehet, és bizony ilyenek a kismamák, mindazok, akik esetleg még elvégezték a főiskolát, akár más iskolai végzettséggel bírnak, de még nem helyezkedtek el a munkaerőpiacon. Gondolnunk kell azokra az aktív, fiatal nyugdíjasokra, akik még szívesen vállalnának tevékenységet, ha nem is teljes munkaidőben, de a kedvező foglalkoztatási forma mellett. Tehát bőven van még teendő. Az is kétségtelen tény, hogy az országos egyenlőtlenség létezik, csakúgy, mint akár Németországban, akár Olaszországban, és ennek érdekében a Pénzügyminisztérium egy munkaerőpiaci reformprogramot indított el, aminek az a lényege, hogy egy kicsit hatékonyabban, intenzívebben kutassa fel a munkaerő-tartalékot, és majd még hatékonyabban tudjon kiközvetíteni munkavállalókat a munkaadók felé. Köszönöm kérdését. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a válaszát, államtitkár úr; azt is, hogy külön erre a területi dimenzióra is kitért, amit Baranya kapcsán felvetettem, mert tudom, hogy ez az intézkedés, amit ön az utolsó mondataival szóba hozott, Baranya megyét is érinteni fogja. Azt gondolom, a jövő évi költségvetés is, aminek elfogadása előtt vagyunk jó eséllyel gondolok arra, hogy ezt pénteken el is fogadjuk , teremt forrásokat ahhoz, hogy a foglalkoztatás további növelésében merjünk és megalapozottan higgyünk. Köszönöm, államtitkár úr, a válaszát. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Bősz Anett független képviselő interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért áll a budapesti kórházak fejlesztése?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt hetekben többször is érdeklődtem az „Egészséges Budapest” programmal kapcsolatban, azonban az önök válaszai nem oszlatták el az aggodalmaimat.A budapesti kórházakkal és egészségügyi ellátással kapcsolatban szinte mindennap hajmeresztő tények látnak napvilágot. Az orvoshiány miatt a nyári hónapokban Budapesten az összeomlás határára került a sürgősségi ellátás. Különösen súlyos a helyzet a többszörösen sérültek esetében, ahol a rendes kapacitásnak csak a 75 százalékát tudják teljesíteni. Egész osztályok mondanak fel egyik napról a másikra a lehetetlen munkakörülmények, a túlórák és az alacsony megbecsültség miatt. Az egyik kórházban a radiológusok hiánya miatt a sebészeti osztály sem tudja tisztességesen ellátni a feladatát. A mentősök azért szállítanak életveszélyes sérülteket egyik kórházból a másikba, mert a kórházak nem tudják vagy nem akarják fogadni ezeket a betegeket. Folyamatosan maradnak el műtétek, betegek halnak meg a fejetlenség, a szervezetlenség és a forráshiány miatt. Budapesten a legkritikusabb a helyzet. Miközben a fővárosiak életszínvonala magasabb az EU-átlagnál, a V4-ek között nálunk a legegészségtelenebbek az emberek. Ebben pedig nagy szerepe van annak is, hogy lezüllesztették az egészségügyi ellátást. Szeretném megkérdezni az államtitkár urat, igaze, hogy hónapok óta áll az „Egészséges Budapest” program. Szeretném megtudni, hogy az idei évre előirányzott közel 42 milliárd forintos keretből eddig mennyit használtak fel, és egészen pontosan mi valósult meg az eredetileg elképzelt tervekből. Aziránt is érdeklődnék, hogy a kormány végül miért nem járult hozzá az „Egészséges Budapest” program fejlesztését koordináló nonprofit gazdasági társaság megalakításához Tóvizi Attila vezetésével. Emiatt a szervezőmunkáknak továbbra is az Állami Egészségügyi Ellátó Központ közalkalmazotti keretei közt kell folynia. Amennyiben a minisztérium Tóvizi Attila kinevezését azzal indokolja, hogy menedzserszemléletű vezetésre van szükség, ez az intézmény bizonyosan nem az, ahol a kormánybiztos e tapasztalatát kamatoztatni tudja, ugyanis itt elsősorban közigazgatási és szakmai tapasztalatokra van szükség, amivel Tóvizi Attila bevallottan nem rendelkezik. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérem önt, nyugtassa meg a budapestieket, hogy nem hagyják, hogy a fővárosi egészségügyi ellátás színvonala még mélyebbre süllyedjen. Kérem, adjon magyarázatot arra, miért áll a budapesti kórházak fejlesztése. Hány betegnek kell még meghalnia, hány embernek kell szenvednie, hogy végre történjen valami? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Gréczy Zsolt és Kocsis-Cake Olivio tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön előtt is ismeretes, hogy évtizedek óta nem volt ilyen nagymértékű fejlesztés a központi régióban. A 2017-ben indult és 2026-ig tartó, 700 milliárd forint értékű „Egészséges Budapest” program keretében négy centrumkórház jön létre a fővárosban, továbbá 11 országos gyógyintézetben és 13 társkórházban köztük 4 egyházi fenntartású intézményben és 32 szakrendelőben valósul meg fejlesztés.A négymillió embert ellátó fővárosi és Pest megyei intézményhálózat korszerűsítési programjára az Orbán-kormány 2017-ben 40 milliárd forintot biztosított. Ezen belül 21,7 milliárd forintból orvostechnológiai eszközök beszerzése valósult meg, 18,3 milliárd forintból pedig megkezdődött az építészeti tervezés. A 2018. évi költségvetésben további 30 milliárd forint, az idei büdzsében pedig 41,9 milliárd forint jut az „Egészséges Budapest” programra. A program rendületlenül halad előre. 2019 eddig eltelt időszakában több mint 35 milliárd forint összegben történt kötelezettségvállalás a folyamatban levő beruházások, orvostechnológiai és informatikai eszközfejlesztések kapcsán. 2019. január elején írták alá annak a műszerbeszerzési csomagnak a szerződéseit, amelynek keretében összesen 19 nagydiagnosztikai és terápiás eszköz kerül beszerzésre, köztük MR, CT, lineáris gyorsító, digitális röntgen és mammográf. Az eszközök telepítése és üzembe állítása részben már megtörtént, és 2019 őszéig be is fejeződik. A fejlesztés eredményeként a közép-magyarországi régió diagnosztikai vizsgálati kapacitása közel 10 százalékkal nő. Az „Egészséges Budapest” koordinálásával kapcsolatban a kormány úgy döntött, hogy az Állami Egészségügyi Ellátó Központ keretein belül a lehető leghatékonyabban végezhető ez a feladat. A munkát főigazgató-helyettesként Tóvizi Attila irányítja, akinek menedzseri képességeit ön a korábban ön által is hivatkozott második írásbeli kérdésében már nem is vitatta. Tájékoztatom képviselő asszonyt, hogy az ilyen menedzseri képességek megléte az ÁEK-ben nemcsak evidencia, de garancia is arra, hogy az olyan nagy volumenű programok, mint az „Egészséges Budapest” program, hangsúlyozom újra, melyhez fogható évtizedek óta nem volt a központi régióban, tervszerűen megvalósuljon. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérem bal oldalon a jobbikos képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyet foglalni. Államtitkári válasz hangzott el. Köszönöm megértésüket.Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. A választ nem tudom elfogadni, bár köszönöm, hogy válaszolt ilyen részletesen, államtitkár úr. Én azt gondolom, hogy évek óta látjuk azt, hogy komplett kórházakat kell kimenekíteni az ágyi poloskáktól. Ismerjük azokat a kórházi felvételeket, amelyekben lisztkukacokat találnak a zuhanyzótálcákban, leszakadt mosdók. Volt olyan, amikor azt kellett kérdeznünk a kormányzattól, hogy vajon vane arra bármi esély, hogy legalább kézfertőtlenítő eljusson minden budapesti kórházba. [[16.10]] Úgyhogy én azt gondolom, a nagyarányú fejlesztések ugyan meglehet, hogy elindultak, de sem a betegek, sem a kórházi dolgozók nem azt tapasztalják, hogy bármifajta érdemi előrelépés történt volna az egészségügyben. Úgyhogy még egyszer mondom: az államtitkári választ nem tudom elfogadni. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadjáke azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 101 igen szavazattal, 21 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációk tárgyalásának végére értünk. Most az azonnali kérdésekkel folytatjuk munkánkat. Megkérem azon képviselőtársaimat, akik halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt hagyják el az üléstermet, tegyék ezt csendben és lehetőleg minél gyorsabban. Köszönöm. [[Számos képviselő távozik az ülésteremből. Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig él még vissza a Kormány az emberek türelmével?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Nem fogadom el, köszönöm szépen.
Köszönöm. Tájékoztatom képviselő urat, hogy miniszterelnök úrnak a soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikorra várható az „Agitprop-törvény” meghozatala, s meddig kell még várni az új Szabad Nép-félórákra?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ. [[Ander Balázs jelzésre:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Miközben a nersevik hatalom ökleként a pártállami számvevőszék ott is tiltott pártfinanszírozást lát, ahol nincs, és brutális bírsággal nyomorgatja a Jobbikot, jó farizeus módjára nem veszik észre saját vérnarancsban forgó szemeikben a gerendát sem. Emlékeztetnék a Magyar Villamos Művek által a Fidesz-közeli CÖF-nek ajándékozott félmilliárdos pénzesőre vagy éppen a hazai légi irányítás felügyeletét ellátó HungaroControl Zrt. 320 millió forintos meglepetéscsomagjára, amellyel az Orbán Viktor polgári köre mögött álló Szövetség a Nemzetért Alapítványt tömték ki. Különösen nagy vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés miatt én magam tettem feljelentést; el lehet egyébként képzelni, hogy ennek mi lett az eredménye. És akkor az önök számára filléres értsd, az adófizetők pénzéből , a haveroknak juttatott pár tíz milliós bónuszokról még nem is beszéltünk. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Móring József Attila váltja fel.]] Azt már ismerjük, tudjuk, hogy a közpénzeket milyen ügyesen transzformálják magánvagyonná, arra is volt precedens, hogy a barátnőiket is az adófizetőkkel tartatták el, és a jelek szerint szeretnek a fideszes alapítványoknak is közpénzeket juttatni. Az is egyértelmű egyébként, látjuk jól, hogy a nagyra nőtt habonyi médiakisgömböcnek szemmel láthatóan semmi, semmi nem elég: a propagandabirodalom fake news-gyára és lejárató gépezete folyton új zsoldosokat keres. Azt hiszem, joggal érdeklődöm tehát, hogy a fideszes képviselő, Fidelitas-elnök Ágh Péter által vezetett, kvázi agitprop segédosztállyá váló Szövetség az Új Nemzedékért Alapítványnak jutotte közpénz, amelyből most a berobbanó önkormányzati kampány alatt az arra vállalkozó kormánypárti egyetemisták netes trollkodását fizetik majd. Várom miniszterelnök-helyettes úr megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Fogalmam sincs, hogy jutotte neki pénz. [[Derültség.]] Honnan kellene nekem ezt tudni? [[Az elnök csenget.]] Nézze meg a megfelelő közlönyöket, és abból meglátja, hogy kaptak vagy nem kaptak!Egyébként az ön felszólalásából az összevissza való vádaskodásán túlmenően egy dolog kiderül [[Z. Kárpát Dániel: Teljesen konkrét volt!]] az, hogy ön valamilyen ügyben tett egy feljelentést, és kiderült, hogy összevissza beszélt, mert a feljelentését elutasították. Következésképpen, képviselő úr, úgy tűnik, hogy az ön készülékében van a hiba. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Egyébként pedig a vádaskodásai tekintetében: ha bármilyen bűncselekménnyel kapcsolatos dolgot gondol, akkor tegyen bátran feljelentést [[Z. Kárpát Dániel: Ezt a stílust!]] és ha az megalapozott, akkor annak nyilván meglesz a következménye. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Megtette! Közbeszólás ugyanonnan: És Polt Péter mit csinált? Az elnök csenget.]] Ha pedig nem megalapozott, mint az ön saját maga által elmondott mondataiból is kiderült, hogy a feljelentése megalapozatlan volt, akkor pedig ne beszéljen összevissza! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Megadom a szót viszonválaszra egy percben a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm. Nem a feljelentésbe foglalt valóság tartalmával volt probléma, hanem a főügyész személyével. Egyébként ilyen alapon Bözsi néni és Józsi bácsi is hozzon létre alapítványokat, kíváncsi vagyok, hogy akkor a kormányzat kitömie őket majd több tíz vagy éppen több száz millió forinttal. Miniszterelnök-helyettes úr, az agymosás hatékonyabbá tételének érdekében kérdezem, hogy mikor vezetik majd be az ötvenes évek mintájára a Szabad Nép-, illetve hát akkor legyen, mondjuk, Magyar Hírlap-félórákat vagy éppen a Ripost-félórákat, ahol majd a dolgozók kötelező jelleggel végig kell hogy hallgassák az önök propagandaszövegeit. Nagyon-nagyon nem szeretik, ha az állampolgárok, a magyar emberek kinyitják a szájukat, volt erre rengeteg precedens. Gondoljunk csak éppen arra a szakszervezeti vezetőre, akit 45 év ledolgozott munkaviszony után rúgtak ki, fenyegettek állásvesztéssel, vagy gondolhatunk arra, hogy mit műveltek, mondjuk, akkor a közszféra kulturális dolgozóival, amikor a szájkosárrendeletet rájuk kényszerítették. Tehát egyfelől önök nyomják a propagandát [[Az elnök csenget.]] , és jelzem, hogy a nagy dicséret és a hazugság ugyanannak a fának a két ága…
[[Csenget.]] Képviselő úr!
…másfelől viszont befojtják mindenkibe a véleményét. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök-helyettes urat. Öné a szó, miniszterelnök-helyettes úr.
Abból is látszik, hogy mennyire belefojtjuk a szót, hogy ezt az összevissza beszédét most itt is elmondhatta. [[Dr. Lukács László György: Ezt hívják parlamentarizmusnak!]] Ráadásul az önök pártmédiája, ez az N1TV vagy például az Alfahír kifejezetten pártmédiaként működik, ha valaki fake newsokat nyom, akkor azok ők. A másik pedig: éppen Z. Kárpát Dániel elszólásából tudjuk, hogy ez a zsúrpubi nevű valami is az önök közvetlen irányítása alatt áll. [[Z. Kárpát Dániel: Volt elszólás?]] Tehát a helyzet az, hogy önök működtetnek egyfajta pártmédiát, és ezek után ön vádol minket valamifajta médiabefolyásolással. Megint csak azt tudom mondani az alapítványi javaslatával kapcsolatban, hogy ha valaki alapít egy alapítványt, és az értelmes célokat hirdet meg, azokat támogatni fogjuk [[Dr. Lukács László György: Ne felejtsd ki a baloldali médiatúlsúlyt!]] ha nem értelmes célokat hirdet meg, akkor meg nem fogjuk támogatni, ennyire egyszerű. [[Taps a kormánypártok soraiban. Zaj.]]
Megköszönöm miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője [[Rig Lajos: Ekkora demagógiát!]] azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek… Képviselőtársaim! Köszönöm megértésüket, mert szeretném megadni a szót Korózs képviselő úrnak. [[Szilágyi György közbeszól.]] Szilágyi képviselő úr, ha nem zavarom önöket! [[Csenget.]] isztelt Országgyűlés! Tehát Korózs képviselő úr kérdése a következő: „Déli nyitás: nyilvános vécét csinál a kormány Magyarországból?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Farkas Sándor miniszterhelyettest, államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Korózs Lajos jelzésére:]] Igen. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Néhány településnevet mondok: Egerszalók, Székesfehérvár [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Rio de Janeiro!]] Üllő [[Az elnök csenget.]] Pápa, Lőrinci. Soroljam még? Ezek az elmúlt két hét történései [[Nacsa Lőrinc: Őszöd!]] , képviselőtársaim. Az egyik helyre 34 ezer tonna szennyvíziszapot hoznak Horvátországból, azt mondják, hogy feldolgozzák, közben csak lerakják. A magyar törvények szerint a lerakás tilos; meg kell említenem a termőföld védelméről szóló törvényt, a hulladékgazdálkodásról szóló törvényt. Meg kell említenem a legfrissebb ilyen történést, amely Székesfehérvár mellett, azt gondolom, joggal fogja kiverni a biztosítékot; ez egy új történet Üllő és térségében. Birtokomban vannak olyan videófelvételek, illetve fényképek, amelyek alapján egyértelműen bizonyítható, hogy a dél-pesti vízi közmű zrt. telephelyére beszállított tartályos szennyvíziszapot nem az üzemben dolgozzák fel, hanem a telephely mögötti erdőben lévő patakba engedik, és ez a patak elszállítja több településen keresztül. Igaz, ennek a pataknak van egyfajta, hogy mondjam, megtisztulóképessége, de kérem szépen, ahol nem tartják karban a patakmedret, ott feltorlódik a fekália és bűzlik. [[16.20]] Több településen jelezték a települési önkormányzatnak, polgármestereknek, a víziközmű-vállalatnak, az égvilágon semmi nem történik benne. Erről tud a katasztrófavédelem, tud az ÁNTSZ és tud a rendőrség is. Kérem szépen, ezek konkrét bizonyítékok. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat: ha bebizonyosodik, hogy az előbb említett törvényeket megsértik, teszneke feljelentést ebben az ügyben? És ha bűncselekmény van, számíthatnake a büntetésre? Köszönöm szépen. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm. Megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Újabb ellenzéki pánikkeltésnek és csúsztatásnak lehetünk most szem- és fültanúi [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] ezúttal újra a hulladékgazdálkodást találta meg magának témahiányban és szavazóhiányban az ellenzék. Mindig jelzésértékű, amikor az ellenzék egy-egy téma fennálló szabályozásával szemben semmiféle kifogást nem támaszt, majd egyszer csak keres magának egy ügyet, amiből megpróbálnak sok-sok félremagyarázással és valótlansággal botrányt generálni. A települési szennyvíziszap hazai feldolgozásával kapcsolatban sincs ez másképpen. Nem tartjuk megengedhetőnek, hogy bárki Európa szeméttelepeként, hulladékhasznosító műhelyeként gondoljon Magyarországra. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Hát, pedig arra gondol! Az elnök csenget. Nacsa Lőrinc: Hogy kiabál!]] A külföldi országok hatóságai és a magyarországi hatóságok egyaránt ellátják a rájuk eső feladatokat annak érdekében, hogy csak engedélyezett eredetű és összetételű iszap szállítására kerülhessen sor. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Semmilyenre!]] Nem fordulhat elő jogszerűen, hogy azt megelőzően szállítanának hazánkba szennyvíziszapot, hogy rendelkeznének az erre vonatkozó engedéllyel. [[Gréczy Zsolt: Migránsok…]] Arra, hogy a települési szennyvíziszapot hogyan lehet és kell kezelni, ártalmatlanítani, hasznosítani, egyértelmű és igen szigorú szabályok vonatkoznak. A megfelelő kezelési és hasznosítási eljárások elvégzése és természetesen a vonatkozó szigorú határértékek betartása mellett a szennyvíziszap alkalmas lehet mezőgazdasági célú hasznosításra, rekultivációs célokra, esetleg energetikai hasznosításra is. [[Folyamatos közbeszólások az ellenzék soraiból.]] Az illetékes hazai hatóságok rendszeresen ellenőrzik az iszap hasznosításával foglalkozó hazai szereplők munkáját. Az a hazai vállalkozás, amely az importiszapot hasznosítja, szintén átesett ezeken az ellenőrzéseken, amelyek minden esetben a szabályoknak megfelelő működést állapítottak meg. Ellenzéki képviselőtársaim figyelmébe ajánlom, hogy sem 2017-ben, sem 2018-ban nem volt külföldi eredetű települési szennyvíziszap a Magyarországon ártalmatlanított, lerakott települési szennyvíziszapban. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Majd később folytatom. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen a választ. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak.
Az a helyzet, államtitkár úr, hogy én ma a hajnali órákban is ott voltam az agyagbánya mögött, és felvételeket készítettünk, hogy kétpercenként hozták, tonnaszámra a kezeletlen szennyvíziszapot Horvátországból, szlovén és horvát rendszámú kamionokkal. Hangsúlyozom, amit Szalókra terveznek, államtitkár úr, a 200 ezer tonna tudja, mennyi ez? 16 200 kamionnyi szemetet hoznak ide, a borvidék kellős közepére. Ezen a felvételen pedig [[Egy képet mutat mobiltelefonjáról.]] bár nem kértem engedélyt arra, hogy demonstráljak, de azért bemutatom önnek van egy mederkotrás. Ez, kedves barátaim, a monori pataknak a kotrása, felkavarja a szennyvíziszapot. De itt mögötte nem kotortak ki semmit, úszik a fekália a patakban. Innen locsolnak, kedves barátaim, itt itatják az állatokat, és ott pang a szennyvíz a szántóföldön. Mit termelnek itt? Élelmiszert! Államtitkár úr, börtönbe kellene juttatni ezeket az embereket egytől egyig! [[Közbeszólások a Jobbik soraiból: Így van! Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Olvassál fel egy választ erre! Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Képviselőtársaim!
A tisztelt ellenzéki képviselőtársaim szokásukhoz híven is elengedik a fülük mellett a kormány képviselőitől kapott tájékoztatást. Javaslom, hogy legalább a saját házuk táján tájékozódjanak. A legolvasottabb, önök által is ismert ellenzéki portál ugyanis éppen nemrég mutatta be a települési szennyvíziszap hasznosításának módját, az abban rejlő lehetőségeket. [[Korózs Lajos: Államtitkár úr, nem hasznosítják, eladják! Nem virágföldet csinálnak belőle!]] Minden bizonnyal segítené a politikai eredményességüket, ha nem mondanának folyton-folyvást ellen a valóságnak, nem keresnének csomót a kákán, és nem támadnák, rágalmaznák olcsó politikai haszonszerzés reményében az egész ágazat szereplőit. Köszönöm szépen. [[Szilágyi György: Mérgezitek a saját országotokat! Dr. Varga-Damm Andrea: Miért nem viszik Ausztriába? Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Képviselő asszony, rövidesen sorra kerül, megadom majd önnek a szót, jó? [[Dr. Varga Damm Andrea: Tudom! Szilágyi György: El is fogja mondani!]] Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Tovább fogyott a magyar csődjelentés az Orbán-kormány családpolitikájáról” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat [[Gréczy Zsolt, ellenzéki képviselőtársai felé fordulva: Mindig van lejjebb.]] , elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Elfogadja!]] Elfogadtam!
Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Szomorú hír jött a napokban újra: az előzetes adatok szerint 2019 első négy hónapjában a születések száma 2,7 százalékkal kevesebb, a halálozásoké 0,8 százalékkal több volt, mint 2018 azonos időszakában, ami már szintén egy nagyon rossz adat volt. Ennek következtében a természetes fogyás 6 százalékkal, 1135 fővel nőtt 2018 január-áprilisához képest. Ezek az elkeserítő adatok jól jellemzik, hogy az elmúlt kilenc év családpolitikája mekkora kudarc. Önök megszüntették pár óra alatt a lakástakarékot, nem építenek bérlakásokat, összeomlott az egészségügyi ellátás, hiányoznak a gyermekorvosok, csak a jómódúaknak találták ki a CSOK rendszerét, és most már gyakorlatilag a családok döntő többségének akadályozzák azt a komfortérzetét, hogy gyermekeket vállaljanak. Rossz az életminőség Magyarországon; aki szegény, és nem tud fizetni, az könnyebben távozik az élők sorából. Kásler minisztertől tudjuk ő maga mondta , hogy egy év alatt 26 ezer magyar halt meg csak azért, mert önök olyan egészségügyi rendszert tartanak fenn [[Dr. Rétvári Bence: Nem mondott ilyet!]] hogy ez a 26 ezer ember nem kapott megfelelő egészségügyi ellátást. [[Dr. Rétvári Bence: Nem mondott ilyet soha!]] [[Dr. Rétvári Bence: Nem mondott ilyet!]] hogy ez a 26 ezer ember nem kapott megfelelő egészségügyi ellátást. (Dr. Rétvári Bence: Nem mondott ilyet soha!) Nem én mondom (Dr. Rétvári Bence: Nem mondott ilyet!), az ön főnöke, Kásler miniszter mondja. [[Dr. Rétvári Bence: Mondja meg, mikor mondta és hol mondta!]] 26 ezer magyar ember haláláért önök közvetlenül felelősek. [[Dr. Rétvári Bence: Mikor mondta és hol?]] [[Dr. Rétvári Bence: Mikor mondta és hol?]] A családvédelmi intézkedéseikhez pedig (Dr. Rétvári Bence: Mikor mondta és hol?) például elfelejtették megkérdezni a KSH Népességtudományi Intézetét, pedig az igazgatója nyilatkozott is erről, hogy önök egy árva betűvel nem keresték meg őket, pedig nyilván lett volna javaslatuk. Az önök családpolitikája gyakorlatilag kudarcot vallott, és az a kérdés, hogy mit próbálnak tenni azért, hogy ez a családpolitika, amely megbukott, végre egy kicsit segítsen a magyar családokon, és ne minden hatodik magyar gyerek szülessen külföldön. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Önök szeretnek olyan idézeteket mondani, amelyekről csak azt nem mondják el, hogy az illető mikor mondta és hol. Ön is mondja, hogy ezt meg azt mondta Kásler miniszter úr van egy perce viszonválaszolni: mikor mondta, hol mondta? Mert ha nem tudja elmondani, akkor önmagát leplezi le, hogy soha nem mondta és sehol. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Leírta, nem mondta!]] És ön már sokadszorra mondja, most is elmondta itt kétszer, hogy ezt meg ezt mondta. Nem mondta, tisztelt képviselő úr, sehol. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Írásbeli kérdésre válaszolta! Az elnök csenget.]] Az önök ellenzéki portáljai írnak dolgokat, de az még ettől nem a valóság. Mondjon egy helyszínt és egy dátumot, hogy ez mikor hangzott el ön szerint! Ön azt mondta, hogy ezt mondta Kásler Miklós mikor és hol mondta? Mert nem mondta soha, semmikor, tisztelt képviselő úr, be kell majd ismerje, lesz egy perce.Ami a családpolitikánk eredményességét mutatja, tisztelt képviselő úr, amikor az ön bálványozott miniszterelnöke, Gyurcsány Ferenc, akinek a kedvéért ön még idézőjelben mondom a „független” újságírást és a Népszabadságot is otthagyta, hogy a DK zsoldjába állhasson, amit persze idézőjelben a „független” újságírók közül utána még sokan követtek, Kálmán Olgával egyetemben, tehát amikor Gyurcsány Ferenc elkezdte a kormányzását 2004-ben, Magyarország a teljes termékenységi arányszámot nézve a 23. volt az Európai Unió országai közül, ezt a saját miniszterelnökségével Gyurcsány Ferenc a 28., utolsó helyre röpítette. Na, hát ez kudarc, utolsónak lenni! Senki nem volt mögöttünk 2010-ben, minden európai uniós ország gyermekvállalási kedvben, teljes termékenységi arányszámban megelőzte Magyarországot. [[Nacsa Lőrinc: Szivárványkoalíció!]] Ezzel szemben, az önök érezhető helyzetrontásával szemben 2010 óta 12 helyet sikerült javítanunk: megelőztük Ausztriát, Szlovákiát, Finnországot, Lengyelországot, Horvátországot, Luxembourgot, Portugáliát, Görögországot, Olaszországot, Ciprust, Spanyolországot és Máltát a teljes termékenységi arányszámban. [[16.30]] Ön szerint ez a kudarc, tisztelt képviselő úr, hogy míg önök a legvégére vitték ennek a listának, a gyermekvállalásikedv-rangsornak Magyarországot, ehhez képest mi 12 helyet javítottunk [[Az elnök csenget.]] és bízunk benne, hogy a továbbiakban még továbbiakat tudunk javítani. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Az Állami Egészségügyi Ellátó Központnak, ugye, van köze a kormányhoz. Ott nem 26 ezer van, még sokkal több. Ez az önök kormánya által beismert adat. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Így van! Dr. Rétvári Bence: Mikor mondta?! Hol mondta?!]] Több mint 26 ezer ember azért halt meg Magyarországon, mert nincs megfelelő egészségügyi ellátás [[Dr. Rétvári Bence: Mikor mondta?! Hol mondta?!]] mondja az önök kormányzati szervezete. [[Dr. Rétvári Bence: Mikor mondta?! És hol mondta?! Nacsa Lőrinc: Tehát akkor hazudtál! Tehát hazudtál!]] Ez az igazság. És nekem, bocsánat, államtitkár úr [[Közbeszólások. Az elnök csenget.]] nekem ne gyurcsányozzon, mert Gyurcsány idején több gyerek született, mint most [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] [[Közbeszólások. Az elnök csenget.]] nekem ne gyurcsányozzon, mert Gyurcsány idején több gyerek született, mint most (Közbeszólások a kormánypártok soraiból.), és kevesebben haltak meg, mint most! (Közbeszólások. Az elnök csenget.) Ne mondjon nekem termékenységi rátát! Több mint 15 ezer gyerekkel született több a Gyurcsány-kormány idején, mint az önök kormányzása idején. A másik, hogy ön már harmadszor jön elő ezzel a Népszabadsággal. Én dolgoztam a Népszabadságnál, de nem akkor, amikor az önök Bencsik Andrása még a munkásőrtagozatot képviselte [[Közbeszólások a kormánypártok és a Jobbik soraiból.]] és a Pártélet rovat főmunkatársa volt, és nem is akkor, amikor Bayer Zsolt írta a Fideszről a lehordó cikkeket [[Dr. Varga-Damm Andrea: Bizony ám!]] a székházbotrányra emlékezve; akkor még Bayer Zsolt nem az ön barátja volt, viszont a Népszabadságnál dolgozott. Szerencsére ezeket az urakat én elkerültem ennél a lapnál. [[Az elnök csenget.]] Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. [[Gréczy Zsolt dr. Rétvári Bencének: Munkásőr a barátod!]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő úr! Tisztelt Ház! Ön az első felszólalásában azt mondta, hogy Kásler Miklós ezt mondta. Megkérdezem, hogy mikor: ön sem helyszínt, sem dátumot, sem időpontot, semmit nem tudott mondani [[Dr. Varga-Damm Andrea felemeli a mobiltelefonját: Itt van, 2018. július 1.!]] hanem azt mondta: egy intézmény mondta. [[Szilágyi György: 2018. július 1.!]] Hát, ez még képzavarnak is rossz, tisztelt képviselő úr [[Gréczy Zsolt: 2018. július 1.]] hogy egy intézmény azt mondta, hogy. [[Nacsa Lőrinc közbeszól. Gréczy Zsolt: Ott van, 2018. július 1.! Az elnök csenget.]] Tisztelt Képviselő Úr! Ön az ellenzéki média álhíreire támaszkodva összevissza beszél itt a parlamentben, ezt ismerte be ön a kettő plusz egyperces hozzászólásában. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] És hogy mi történt volna akkor valóban, hogyha Gyurcsány Ferenc [[Gréczy Zsolt: Rúgjátok ki, ha nem mondott igazat!]] idejében elindult tendenciák folytatódnak, hogyha úgy fogyott volna Magyarországon a népesség, olyan ütemben, mint ahogy 2008-ban, 2009-ben, 2010-ben, tehát az önök kormányzásának utolsó éveiben, ahogy bezuhant Magyarországon a született gyerekeknek a száma [[Gréczy Zsolt: Miről beszélsz? 15 ezer gyerekkel született több! 15 ezerrel! Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] és ahhoz képest odateszi mellé, hogy hogyan változott a születésszám, mégis szerencsére kicsit enyhébben csökkenve [[Gréczy Zsolt: Mínusz 15 ezer!]] ön azt láthatja, tisztelt képviselő úr [[V. Németh Zsolt közbeszól.- Gréczy Zsolt V. Németh Zsoltnak: Hagyjál már…!]] hogy 2010 óta 88 ezerrel több gyermek született azért, mert nem a [[Közbeszólások. Az elnök csenget.]] Gyurcsány-Bajnai-tendencia folytatódott, hanem megváltozott ez a tendencia 2010 után. Azt pedig nem tudja megindokolni, hogy a családvédelmi akciótervet miért nem szavazta meg [[Az elnök csenget.]] a párttársaival együtt. Köszönöm szépen. [[Gréczy Zsolt: Mínusz 15 ezer gyerek, Gyurcsányhoz képest mínusz 15 ezer! Dr. Rétvári Bence: 88 ezerrel több! Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. [[Közbeszólások.]] Képviselőtársaim, ezzel így nem haladunk előre! Azt gondolom, hogy ha lehet, kölcsönösen tiszteljük meg egymást azzal, hogy meghallgatjuk, igaz? Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Miért nem akarja a kormány megállítani a migrációt?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök…
Igen, elnök úr, köszönöm szépen.
Igen. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Egyvalamiben, én azt hiszem, itt mindannyian egyetérthetünk: hogy a migrációs krízis kezelése sorskérdés egész Európa és sorskérdés minden magyar ember számára is. [[Dr. Semjén Zsolt bólint.]] Én azt hiszem, hogy abban is majdnem mindannyian egyetérthetünk, hogy a migráció egyik legfontosabb kiváltó oka a klímaváltozás. Én úgy látom, hogy a kormány tagjai, a kormánypárti képviselők ezt még nem látták be, de összességében ebben, mondhatjuk, egy szakmai konszenzus van. A klímaváltozás a kialakuló tartós aszály, a vízhiány miatt, a mezőgazdasági termelés lehetőségeinek drasztikus csökkenése miatt brutális migrációs nyomást vált ki. Az ENSZ legóvatosabb becslései szerint is 2050-ben a klímamigránsok száma elérheti a 200 millió főt. Most Áder Jánost idézem, Áder János köztársasági elnök úr azt mondta: „minél tovább várunk a klímaváltozás megfékezése érdekében szükséges döntésekkel, annál nagyobb árat fizet azokért az emberiség”, és még azt is mondta Áder elnök úr, hogy a klímaváltozási és a vízválság önmagában súlyos gazdasági és politikai és társadalmi következményekkel jár, politikai feszültségek élesedése, háborús helyzetek kialakulása és végső soron pedig a migráció erősödése lesz ennek a következménye ezt mondta Áder János köztársasági elnök úr. Ennek ellenére Magyarország Csehországgal és Lengyelországgal együtt megvétózta az Európai Unió 2050-ig tartó klímastratégiáját, amely egy nagyszerű lehetőség lett volna, hogy az Unió saját hatáskörben óriási lépéseket tegyen a klímaváltozás visszaszorítása érdekében. Miniszterelnök-helyettes Úr! Önök tisztában vannak ezekkel a következményekkel, pontosan tudják, hogy közvetlenül felelősei lesznek annak, hogy az eddig látottaknál sokkal brutálisabb migráció, migrációs nyomás jelenhet meg, és az eddigieknél sokkal hatalmasabb migrációs folyamat indulhat el Magyarország felé. A kérdésem az, ez egy politikai döntés volt az önök részéről: miért hozták meg ezt a döntést? Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Igen tisztelt Képviselő Úr! Mi nemcsak meg akarjuk állítani a migrációt, hanem tényszerűen meg is állítottuk a migrációt. Azért engedjen meg néhány adatot! [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] 300 kilométeren építettünk biztonsági határzárat, 155 kilométer hosszan egy második védelmi vonalat is kiépítettünk; 2017 óta intelligens jelzőrendszer és új hőkamerák segítik a határvédelmet [[Dr. Lukács László György: Kivezettük a kötvénybizniszt!]] több ezer rendőr, katona teljesít szolgálatot; büntethetővé tettük, ha valaki illegális migrációt szervez; a hetedik alkotmánymódosítás tartalmazza a genfi konvencióból következő „első biztonságos ország” elvét és az idegen népesség betelepítésének tilalmát, így garantálja Magyarország szuverenitását és biztonságát. Ennyit a migrációról. A klímaváltozás valóban egy nagyon súlyos probléma az egész emberiség számára, és azt gondolom, hogy Magyarország mindenben megtette azt, amit Magyarország megtehet. [[Tordai Bence közbeszól.]] Ha megengedi, néhány dolgot elmondanék önnek. [[Tordai Bence: Na, mit?!]] [[Tordai Bence közbeszól.]] [[Tordai Bence közbeszól.]] Ha megengedi, néhány dolgot elmondanék önnek. (Tordai Bence: Na, mit?!) Először is Magyarország azon 21 ország közé tartozik a világon, ahol 1990 óta úgy nőtt a bruttó hazai termék, hogy közben a szén-dioxid-kibocsátás 32 százalékkal, az energiafelhasználás 15 százalékkal, az üvegházhatású gázok kibocsátása pedig 35 százalékkal csökkent. Ma Magyarországon… (Tordai Bence közbeszól.) Ez nem igaz, mert nem ’90-hez képest van, hanem 2010 óta is 24 százalékkal csökkent, tehát tényszerűen nem igaz, amit a képviselő úr bekiabál. (Tordai Bence közbeszól.) Az egységnyi nemzeti jövedelem előállításához kapcsolódó kibocsátásunk 24 százalékkal csökkent, nem ’90-hez, hanem 2010-hez képest. Ez azt jelenti, hogy mindaz, mindazok így például ön is , akik szerint a kibocsátáscsökkenésünk kizárólag a ’90 utáni ipari összeomlás következménye, egyszerűen nem mond igazat. [[Tordai Bence közbeszól. Az elnök csenget. Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterelnök-helyettes úr, még majd a további viszonválaszban lesz lehetőség. Megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon, viszonválasz illeti meg.
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. A miniszterelnök-helyettes úr a magyarországi viszonyokról beszélt, de önök az Európai Unió szintjén vétózták meg a lépések lehetőségét a klímaváltozás visszaszorítása érdekében. Mi azzal tökéletesen egyetértünk, hogy a bevándorláspolitikát nemzeti hatáskörben kell tartani, azzal is, hogy az illegális migrációt meg kell állítani, és az Unió külső határait meg kell védeni. De miniszterelnök-helyettes úr, ha a klímaváltozás miatt több tízmillió ember vagy százmillió ember éri el Európa határait, ön szerint, őszintén, ez a kerítés meg fogja állítani őket? Köszönöm. [[Balla György és dr. Lukács László György közbeszól.]]
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti meg a miniszterelnök-helyettes urat. Parancsoljon!
Képviselő Úr! A párizsi egyezményt betartjuk, ezzel Magyarország megteszi azt, amit Magyarország tehet. Egyébként hogy a klímaváltozás, a szén-dioxid-kibocsátás tekintetében az Egyesült Államok milyen szén-dioxid-kibocsátást művel, hogy Kína mit művel, vagy hogy Brazíliában hogyan vágják ki az őserdőket, ebben Magyarországnak aligha van kompetenciája. [[Dr. Keresztes László Lóránt közbeszól.]] Magyarország, ami Magyarországra tartozik, a párizsi szerződést betartja. Többet igazán nem kívánhat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Még mindig egypárti az alkotmány?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt Orbán Balázs államtitkár urat jelölte ki válaszadásra. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ. [[Kocsis-Cake Olivio bólint.]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nemrégen megjelent a hír, hogy a Fidesz újra hozzá akar nyúlni a gránitszilárdságú Alaptörvényhez az önkormányzati választás után [[Dr. Varga-Damm Andrea: Így van!]] erre utal a miniszterelnök úr két korábbi nyilatkozata is: 2018 júniusában a Kossuth rádióban azt nyilatkozta: szeretnénk valamikor az ősszel megindítani egy egy-másfél éves alkotmányrevíziót [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] , amelyet majd egy nagyobb ívű alkotmánymódosítás követ. 2019 januárjában a Kormányinfón egy kérdésre válaszolt, azt mondta: „Lassan haladunk, néhány hónappal később fogunk végezni.” Ez még optimizmusra is adhatna okot (Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.), hiszen másfél év alatt lehetősége van arra a kormánynak, hogy egyeztessen az ellenzéki parlamenti pártokkal, a szakszervezetekkel, civil szervezetekkel annak érdekében, hogy ne egypárti alkotmányunk legyen. [[16.40]] Az eddigi tapasztalatunk azonban azt mutatja, hogy ez csak egy álom, a 2012-es, január 1-jén elfogadott és hatályba lépett Alaptörvényt csak a Fidesz írta, és csak a Fidesz szavazta meg. Ez egy egypárti alkotmány. Tudom, arra hivatkoznak, hogy önöknek van kétharmada, és az alkotmánymódosításhoz kétharmad kell, de a ’18-as választásokon leadott szavazatok alapján önök a választók 49 százalékát képviselik, és az mégiscsak hülyén néz ki, hogy a többségnek semmi beleszólása nincs abba, hogy mi van Magyarország legfontosabb törvényében. Az is aggodalomra ad okot, hogy az önkormányzati választások után kívánják módosítani. Csak nem az önkormányzati hatásköröket akarják megnyirbálni? Csak nem a főpolgármesteri hatásköröket akarják megnyirbálni, amennyiben az ellenzék nagyobb győzelmet arat az önkormányzati választáson, és Karácsony Gergely lesz Budapest főpolgármestere? Ez is aggodalomra ad okot. Arról szeretnék tehát érdeklődni a tisztelt államtitkár úrnál, hogy megint Szájer József az iPadjén fogja megírni a következő Alaptörvényt, alkotmányt, és sürgősséggel majd be lesz tolva ide a parlamentbe, és nekünk, ellenzéki képviselőknek majd csak az lesz a feladatunk, hogy ezt szavazzuk meg. Ha meg nem szavazzuk meg, akkor nemzetárulók leszünk? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Csak pár dolgot tennék tisztába, először a tényekkel kezdeném. Alkotmánymódosítást nem lehet kivételes és sürgős eljárásban tárgyalni. [[Közbeszólás a kormányzó pártok padsoraiból: Hoppá! Tordai Bence: Ez a lényeg…]] Tehát ez egy alapvető tárgyi tévedés… Bocsánat, csak szerintem, ha van két perc arra, hogy az ország nyilvánossága előtt megvitassunk ügyeket, akkor arra érdemes odafigyelni, hogy nem mondunk olyat, ami tényszerűen nem igaz. [[Kocsis-Cake Olivio közbeszól.]] A másik, hogyha figyelte a kormányinfót, amit azon a miniszter úr mondott, az most is irányadó. Az Index, ha már itt korábban propagandamédiáról volt szó, akkor elkezdte az önkormányzati kampányt. Semmi köze nincs semmilyen alkotmánymódosításnak a főpolgármester-választáshoz. Az Index a baloldali ellenzék jelöltjét tolva megpróbál ebből a fake newsból valamilyen buborékot fújni, és ezzel befolyásolni nyilván a kormány számára nem kedvező irányba a főpolgármester-választást. Én javaslom, hogy ezeknek a fake news-buborékoknak ne üljön föl a képviselő úr. A másik, ami egy alkotmányelméleti dolog, hogy önök mindig azt mondják, hogy az alkotmánymódosítás probléma lenne. Az alkotmány rugalmassága és az alkotmány stabilitása két külön dolog. Az alkotmány stabilitása egy érték, a magyar alkotmány viszont nemzetközi összehasonlításban egy rugalmas alkotmánynak minősül. Én felhívom arra a figyelmet, hogy egyébként a brit történeti alkotmány egy elég szép, elég hosszú időre visszatekintő alkotmány, ott még a brit parlamenti képviselők kétharmadának szavazatára sincs szükség az alkotmánymódosításhoz. A magyar alkotmány ennél kevésbé rugalmas, kétharmados többséghez kötődik az alkotmánymódosítás és az új alkotmány elfogadása, tehát a 2011-es Alaptörvény és az azóta bekövetkezett alkotmánymódosítások legitimitása egész egyszerűen, a józan ész talaján állva nem vitatható. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Öné a szó, képviselő úr, egyperces viszonválaszra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Én nem azt mondtam, hogy sürgősséggel, hanem hogy sürgősen, de mindegy, köszönöm azért a kioktatást. Van egy alkotmánymódosítási javaslatom viszont, az önök leendő igazságügyi minisztere vetette fel. Nagyon sajnálkozott, hogy az Európai Ügyészséghez azért nem lehet csatlakozni, merthogy alkotmányellenes. Úgyhogy itt a lehetőség, lehet alkotmányt módosítani annak érdekében, hogy Magyarország csatlakozzon az Európai Ügyészséghez. [[Tordai Bence tapsol.]] A revízióról beszél a miniszterelnök úr, és nem módosításról, és azért a két szó között van különbség. Az a kérdés, hogy ha olyan nagyon szuper volt ez a hét éve elfogadott Alaptörvény, akkor miért van szükség a revízióra. Hiszen önök ünnepelték ezt, nem módosítás ez, revízió. Úgyhogy jó lenne tisztán látni, és jó lenne abbahagyni a titkolózást, hiszen a szavazók többségét nem vonják be ebbe a döntésbe, ha kihagyják az ellenzéki pártokat.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Képviselő Úr! Azt a terminológiát, amit ön használ, az alkotmányjog nem ismeri. Az alkotmányjog Magyarországon módosítást ismer. Az, hogy ön revízióként mit azonosít, az egy maximum alkotmánytörténeti vagy politikatörténeti fogalom. Nekem ezt nem kötelességem vizsgálni. Az kétségtelenül tény, hogy időről időre felülvizsgáljuk az alkotmányt, időről időre megpróbáljuk módosítani. Megpróbáljuk úgy módosítani az alkotmányt, hogy az jobban szolgálja a magyar emberek érdekeit, és ehhez időről időre minden alkalommal, az Alaptörvény elfogadásától kezdve, ahol az alkotmány-előkészítő eseti bizottságban minden országgyűlési képviselőcsoport jelen volt, megpróbáljuk az ellenzéki képviselők támogatását is megnyerni. És az a helyzet, hogy az ellenzéki képviselők a magyar emberek érdekében megvalósuló alkotmánymódosítások közül hét darab volt ilyen egyiket sem támogatták. A legutolsót sem, ami arról szólt, hogy meg tudjuk védeni a szuverenitásunkat, meg tudjuk állítani a migrációt. Ezt önök, az ellenzéki pártok képviselői és kifejezetten az ön frakciója nem támogatta. [[Balla György: Így van!]] Mi meg ebben kérnénk segítséget, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] álljanak a magyar emberek mellé, és támogassák az alkotmánymódosítási javaslatokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban. Tordai Bence és Gréczy Zsolt közbeszól.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Zsigmond Barna Pál, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külügyminiszternek: „Mire készülhetnek a zuglóiak, avagy milyen eljárás lefolytatása szükséges egy önkormányzat csődje esetén?" címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Pogácsás Tibor államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Zsigmond Barna Pál: Elfogadom.]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Sajnos a helyzet változatlan Zuglóban: hiába a közvélemény, a lakosság és a képviselő-testület nyomása, Karácsony továbbra is a saját feje után megy, és ezzel még mélyebbre húzza magával Zugló pénzügyi helyzetét. A hónapok óta tartó parkolási botrány rámutatott arra, hogy Karácsony teljességgel alkalmatlan városvezetőnek, hiszen egyedüliként a budapesti kerületek közül az általa vezetett Zuglóban veszteséges a parkolási rendszer. Kizárólag saját főpolgármesteri ambícióival és az ellenzék elvtelen összefogási törekvéseivel foglalkozik. Saját jegyzőjének is megvan a véleménye a városvezető gazdálkodásáról, amikor kijelenti, hogy a 2 milliárdos folyószámlahitel tartja életben Zuglót. Papp Imre jegyző tovább is megy, amikor a következőket fogalmazza meg Karácsony szakmai teljesítményéről: „A testület folyamatosan hozza döntéseit, melyek jelentős részére nincs fedezet. Zugló valójában hitelből él, és a 2 milliárd forint számlapénz a védőpajzs, ami a költségvetést hónapról hónapra életben tartja. Az a csoda, hogy a költségvetés még működőképes.” A jegyző ugyanezen az ülésen azt is mondta, mivel jó összehasonlítási alapja van az országban, elmondhatja, hogy Zugló mindenről és mindenkitől lemarad. Mint fogalmazott: közepes méretű városokban különb az egészségügy, különb az óvoda és különb a bölcsőde. Amikor Gyurcsány Ferenc volt államtitkára ilyen súlyos kijelentéseket tesz, akkor tényleg igen nagy baj lehet Zuglóban. Ezt alátámasztják a számok is, hiszen az önkormányzat 1,5 milliárd forinttal költekezik túl, miközben a tavalyi bevételei is 3,5 milliárddal maradtak el a tervezettől. Ha ebben az ütemben költ a kerület, akkor rövidesen fizetésképtelen lesz. Már az is csoda, hogy az önkormányzatnál és intézményeinél dolgozók még kapnak bért. [[Kunhalmi Ágnes: Ugyan már! Még béremelés is volt!]] Az elhangzottakra tekintettel kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy mire készülhetnek a zuglóiak, avagy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] milyen eljárás lefolytatása szükséges egy önkormányzat csődje esetén. [[Kunhalmi Ágnes: Hazugság! Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Pogácsás Tibor államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az önkormányzati rendszer, azt gondolom, hogy a magyar rendszerváltás legsikeresebb ágazata. Az önkormányzatok, általában elmondható, hogy képesek ellátni a feladatukat. A 2010-es konszolidációt követően, illetve a feladatmegosztás módosítását követően az önkormányzati rendszer működésének minden alapfeltétele adott.Tudjuk jól, hogy 2010-ig az önkormányzatok jelentős része vagyonfelélésből, illetve hitelből kényszerült rá arra, hogy a feladatait ellássa, és nemcsak fejlesztési feladatokról beszélünk, nemcsak arról, hogy a pályázatokhoz szükséges önerőt kellett előteremteni hitelből vagy vagyonfelélésből, hanem a működéshez szükséges normatívák olyan alacsonyak voltak, hogy azt mindenképpen helyben kellett előteremteni. Az önkormányzatok adósságátvállalása és a konszolidáció megteremtette az önkormányzatok szabad működésének lehetőségét. Ezt tovább segítette a feladatmegosztás átgondolása, melynek során például a nem megfelelő normatívák helyett az önkormányzati többlettámogatás, illetve az önkormányzati befektetés az önkormányzatoknál marad. Zugló esetében egyébként mintegy 7,5 milliárd forintot vállalt át az állam, tehát stabil gazdálkodási lehetősége volt a kerületnek. A kerület adóerő-képessége mintegy 50 ezer forint, ez a magyar átlagtól lényegesen magasabb. Tehát a saját bevételeivel, egy átgondolt gazdálkodással és egy jól szervezett településüzemeltetéssel a kerület, mint ahogy a legtöbb kerületre ez elmondható, a lakosság igényeit képes lenne kiszolgálni, képes lenne arra, hogy a kor színvonalának megfelelő városgazdálkodással működtesse a kerületet. [[16.50]] Abban az esetben, ha ez nem működik, akkor nyilván lépések szükségesek. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Zsigmond Barna Pál képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Köszönöm szépen, államtitkár úr. Valóban nagyon nagy a baj Zuglóban, hiszen több alkalommal is kiderült Karácsony polgármester úr alkalmatlansága. Most legutóbb arról érkeztek hírek, hogy lejárt az egyik parkolási szerződés, és nem lesz, aki beszedje majd a parkolási díjakat, nem lesz, aki a parkolást működtesse, hiszen nem tesz semmit a polgármester annak érdekében, hogy rendeződjön a parkolási helyzet Zuglóban. Fel kellene mondani a szerződést, és ingyenessé kellene tenni a parkolást a zuglóiak érdekében. Szintén aggodalomra ad okot az, hogy kiderült, hogy a Pillangó-park-beruházással kapcsolatban sincs minden rendben. Több mint háromszorosába kerül a beruházás, a tervezett 250 millió forint helyett már most 680 millió forintnál tart a beruházás úgy, hogy késik, még nem adták át. Karácsony becsapta a zuglóiakat, azt ígérte, hogy több zöldet, több fát ültet Zuglóban. Miközben ő azzal vádolja Tarlós Istvánt, hogy kivágja a fákat, ő sokkal több fát vágott ki Zuglóban, tehát ezzel is átverte a zuglóiakat. Igenis aggodalommal tölt el a zuglói helyzet bennünket, aggodalommal tölt el, hogy mi lesz Zuglóval. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Az önkormányzat, a település vagy a kerület polgármestere választott tisztségviselő, tehát a választók azok, akik első részben értékítéletet alkotnak a tevékenységéről. Az önkormányzati törvény az önkormányzatnak szabadságot biztosít a gazdálkodásához, ehhez a szabadsághoz viszont nyilvánvalóan felelősségnek is kell társulnia. Éppen ezért, ha az a kérdés, hogy mit tesz vagy mit tehet a kormányzat egy szabálytalanul gazdálkodó önkormányzat esetében, azt tudom önnek mondani, hogy a gazdálkodás szabályszerűségét kormányhivatalok ellenőrzik, azonban a célszerűségét nem. Tehát az, hogy egy gazdálkodást az önkormányzat szabályszerűen végeze el, azt ellenőriztethetjük, de a célszerűséget a választóknak kell eldönteni, és a választók mondanak ítéletet arról, hogy a választók pénzével jól sáfárkodotte az önkormányzat, a polgármester megtettee azt, ami szükséges lett volna. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Varga-Damm Andrea, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Meddig mérgezitek még a honfitársaitokat?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Hát, ha muszáj, akkor kénytelen vagyok elfogadni, mert…
Képviselő asszony, kommentár nélkül kérem a válaszát.
Igen.
Igen. Öné a szó.
Igen mit tudok tenni? [[Szórványos derültség.]]
Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Szennyvíziszap. Tanuljuk ezt a szót, tanulja ezt a szót a társadalom. De nem azért, mert a népfőiskolák új tananyaga ez, hanem azért, mert Horvátország lakossága ürülékének feldolgozott változata. [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Azaz a fekália feldolgozott változata. És a nagy nemzeti öntudattal bíró kormányzatunk úgy érzi, hogy a nemzeti öntudatba beletartozik az is, hogy más országok ürülékét a mi hazánk területére hozzák. [[Kunhalmi Ágnes közbeszól.]] Itt ilyen egyszerű dologról van szó. Tanulja a társadalom a szennyvíziszap szavát, tanulja az összetételét [[Kunhalmi Ágnes felnevet.]] tanulja az ürülék összetételét azért, hogy megtudja, azokon a földterületeken, ahonnan majd az ő étele jön, mivel szennyezi a kormányzat a talajt. Hangsúlyozni kívánom, biztos vagyok benne, hogy a teremben ülő fideszes-KDNP-s képviselők közül egy sincs, aki ezt támogatja. Biztos vagyok benne. Államtitkár úr sem, miniszterelnök-helyettes úr sem. Csakhogy nyomják a gombot, igenelnek olyanokra, amik elveikkel ellentétesek, csak azért, mert valamire valamikor leszerződtek. [[Dr. Rétvári Bence: Milyen jó, hogy a Jobbiknak nincsenek is elvei már! Nacsa Lőrinc: Nekünk legalább vannak elveink!]] Évről évre nincs olyan alkalom, hogy ne halljuk, hogy melyik európai ország valamilyen hulladékát hozzák hazánkba. Miért is van az, hogy a mi népünknek azt kell eltűrnie pénzért, hogy a hulladéklerakók országa? Egyik nap azt mondtam Varga Juditnak, lehet, hogy ő a környezetvédelmi eredményekkel elégedett, én viszont nem, mert szeméthegyeket építünk még azokból a hulladékokból is, amelyeket szelektíven gyűjtünk. És mit hall a magyar ember? Azt hallja, hogy a szennyvíziszap fogja az ő élelmiszerét megalapozni. Tessék mondani, meddig mérgezik még Magyarországot?! Köszönöm. [[Taps a Jobbik, az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak. Parancsoljon, miniszterelnök-helyettes úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Részint a kérdésre a szakmai jellegű választ államtitkár úr már az előző interpellációnál megadta, de azt gondolom, hogy ez valóban egy komoly kérdés. Noha a települési szennyvíziszap behozatalát közvetlenül alkalmazandó uniós szabályok, valamint hazai és kormányrendeleti szintű rendelkezések szigorú keretek között teszik csak lehetővé, és fontos, hogy megfeleljünk az uniós jogszabályoknak, de azok keretei között törekszünk és törekedni fogunk a legszigorúbb szabályozási keretek biztosítására. Mindazonáltal semmiképpen sem tartjuk megengedhetőnek, hogy bárki Európa szeméttelepeként vagy Európa hulladékhasznosító műhelyeként gondoljon Magyarországra, és ezért a hazai ágazati jogszabályokat, valamint a hazai stratégiai terveket felül fogjuk vizsgálni. [[Dr. Lukács László György: Üzenjük Zágrábnak! Közbeszólás a Jobbik soraiból. Dr. Lukács László György: …valami pápai fideszes képviselő érdekelt benne? Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Öné a szó, képviselő asszony.
Miniszterelnök-helyettes Úr! Van egy 50/2001-es június 3-i kormányrendelet, ez határozza meg, hogy egyébként hova lehet ilyesmit tenni. De miniszterelnök-helyettes úr, nyugtasson meg engem abban, és nyugtassa meg Magyarország lakosságát, hogy nem arról van itt szó, hogy már fél Dalmácia a miniszterelnök úr környezetének tulajdonában van, és nem arról van itt szó, hogy a horvát kormány hallgatásának az az ára, hogy mi viszont a szennyvíziszapot átvegyük tőlük. Nyugtassanak meg, hogy ez nem a hallgatás ára! Nagyon szeretném, ha ebben miniszterelnök-helyettes úr mindannyiunkat megnyugtatna. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót miniszterelnök-helyettes úrnak.
Megnyugtatom képviselő asszonyt, hogy semmi ilyen vonatkozás nincsen. Egész egyszerűen vannak uniós irányelvek, van egy hazai szabályozás, amely egyébként elég szigorú, van egy gyakorlat, a gyakorlat a felszínre hozott olyan problémákat, ami szerintem is súlyos probléma. Ezért én felelősséggel két dolgot tudok önnek mondani. Az a politikai oldalvágás, amit tett, az nem megalapozott. Abban a tartalmi kérdésben pedig, hogy ezt a kérdést felül kell vizsgálni, ezért én itt most miniszterelnök-helyettesként azt mondtam, ezt a kérdést felül fogjuk vizsgálni. Tekintse ezt ígéretnek. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit tesz a Kormány a nevelőszülői rendszer további erősítése érdekében” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-KDNP-kormányzat és parlamenti többség 2013-ban elfogadta a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló ’97. évi XXXI. törvénynek és egyes kapcsolódó törvényeknek a nevelőszülői jogviszony és a speciális ellátás átalakításával összefüggő módosításáról szóló törvényjavaslatot. A 2014. január 1-jén hatályba lépett módosítás, melyet a szakma több mint húsz éve szorgalmazott, a nevelőszülői tevékenység társadalmi presztízsének előmozdítása érdekében jelentős előrelépés volt. A nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony bevezetésének célja a nevelőszülői hivatás magasabb szakmai, erkölcsi és persze anyagi elismerése, és az egységes, a munkaviszonyhoz hasonló feltételeket teremtő szabályozás biztosítása volt. Mindez annak érdekében, hogy a családjukból kiemelt gyermekek minél nagyobb arányban részesüljenek a nevelőszülők által biztosított családias ellátásban, környezetben. Több összehangolt intézkedés hatására folyamatosan növekszik a nevelőszülőknél élő gyermekek aránya az intézményes ellátáshoz viszonyítva. Tavaly ősszel indult útjára a gyermekvédelmi szakellátásban élő 23 ezer gyermek és fiatal felnőtt helyzetét a középpontba állító és a nevelőszülői hivatást népszerűsítő Befogadlak-program. Az ügyre minden megyében egy országjárás keretében hívták fel a figyelmet, óriási sikert aratva ezzel az országjárással. 2020. január 1-jétől pedig azok a nevelőszülők, akik kisgyermekekről gondoskodnak, nevelőszülői gyedben is részesülnek. Jelenleg a gyermekvédelmi rendszerben lévő 23 ezer gyermek és fiatal felnőtt közül több mint 15 ezren élnek nevelőszülőknél, róluk közel 5800 nevelőszülő gondoskodik. A kormány és a Fidesz-KDNP-s parlamenti többség célja, hogy a gyermekvédelmi szakellátásba kerülő gyermekek elsődlegesen nevelőszülői családokhoz kerüljenek. [[17.00]] Tisztelt Államtitkár Úr! A gyermekvédelem csak akkor lehet sikeres, ha családközpontú, és hosszú távon is ilyen marad, illetve továbbfejlődik. Éppen ezért kérdezem tisztelt államtitkár urat, mit tesz a kormány a nevelőszülői rendszer további erősítése érdekében. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Mindenki jól felfogott érdeke, hogy minél több gyermek, ha már természetes családjában, vér szerinti szüleinél nem tud élni, akkor nevelőszülőknél mégiscsak családias környezetbe kerüljön. Éppen ezért növeltük az idei évben is 850 millió forinttal a nevelőszülői hálózat és a nevelőszülők támogatását. Ahogy ön is említette, 2010 után, ’14. január 1jétől egy foglalkoztatási jogviszonnyal biztosítottuk, hogy értékálló legyen az, amit a nevelőszülők kapnak. Jelentős emelkedés látható, mind a nevelőszülőknél elhelyezett gyermekek arányát tekintve, mind pedig a nevelőszülők díjazását tekintve. Ha azt nézzük, hogy 2010-ben és ’18-ban a három év alatti gyermekeknek hány százaléka volt nevelőszülőknél elhelyezve és mennyi maradt intézményben, akkor az összes állami gondozásba, felügyeletbe vett gyermekek esetében 74 százalékról 86 százalékra emelkedett a nevelőszülőknél levők aránya. Ha egy korcsoporttal feljebb megyünk, a három és hat év közötti gyermekeknél 81,5 százalékról 91 százalékra emelkedett azon gyerekek aránya, akik nevelőszülőknél vannak. Ha a 12 év alatti gyermekek összességét nézzük, ott 76 százalékról 84 százalékra emelkedett a nevelőszülőknél elhelyezett gyerekek száma. Ha pedig a fogyatékossággal élő vagy tartósan beteg gyermekek arányát nézzük, ott is 51 százalékról 59 százalékra emelkedett a nevelőszülőknél levő gyermekek aránya. Tehát hála istennek minden korcsoportban egyre többen vannak családias környezetben és egyre kevesebben intézményi környezetben. Köszönhető ez annak is, hogy jelentős mértékben emelkedett a nevelőszülők díjazása. Aki korábban, 2010-ben egy gyermekről gondoskodott, 15 ezer forintot kapott, most 70 ezer forintot kap havonta. Aki három gyermekről gondoskodott, 2010-ben 45 ezer forintot kapott, most 132 ezer forintot kap. Tehát jelentős mértékű az a díjnövekedés, amit az elmúlt években a nevelőszülők részére garantálni tudtunk, és az értékállóságuk pedig garantált, minden évben az emelkedés garantált. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm a választ. Az Országgyűlés tavaly év végén döntött arról, hogy a nevelőszülőknek gyedet is biztosít, illetve az örökbefogadói díj bevezetéséről is tavaly év végén döntöttünk. Az itt lévő ellenzéki képviselőknek, köztük a nagyszájú Szilágyi György képviselő úrnak is fontosabb volt a szelfizés, fontosabb volt neki a dudálás, fontosabb volt neki a sípolás, mert a Jobbik-frakció, az LMP-frakció, az MSZP-frakció, a Gyurcsány-párt és a Párbeszéd sem szavazta meg a nevelőszülői gyedet [[Dr. Varga-Damm Andrea: Az a jó, hogy megtanulták a nevüket!]] és nem szavazta meg az örökbefogadói díj bevezetését sem.Úgyhogy hiába fordulnak önökhöz a választók, mert önökre nem számíthatnak a nevelőszülők sem. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr. [[Szilágyi György az éppen felszólalásra készülő dr. Rétvári Bencére utalva Nacsa Lőrincnek: Államtitkár úr be tudja gombolni a zakóját, látod? Így kell felszólalni! Így kell!]] Szilágyi képviselőtársam, köszönöm szépen a kommentárját. Államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ahogy említettem, mind anyagiakban, mind egyéb segítségben is igyekszünk a nevelőszülőket elismerni. Külön díj került megalapításra, a „Szent Anna a nevelőszülőkért” díj. 2018 augusztusában ön is utalt rá elindult a „Befogadlak” elnevezésű nevelőszülői program, a nevelőszülői hivatást népszerűsítő, nevelőszülőket toborzó program, amelynek keretében országjárásra indultak, és több száz nevelőszülőt sikerült toborozni szerencsére. Ez a több száz szülő pedig nyilván több száz gyermeket tudott befogadni a rendezvénysorozat különböző állomásain.Az is fontos volt, hogy „Lehetetlen nincs” címmel országos rajz- és kisfilmpályázatot indítottunk, mely valamennyi gyermekvédelmi szakellátásban élő, 5-25 éves korú gyermek és fiatal felnőtt számára lehetőséget nyújtott a részvételre. Minden téren igyekeztünk felhívni erre a figyelmet, és megteremteni a díjak érzékelhető emelését is. Az pedig valós, amit a képviselő úr mondott, hogy az ellenzéknek még három másodperce sem volt arra, hogy ezt megszavazza, inkább csak az esti híradókba akartak minél nagyobb botrányt kelteni a parlament ülésén. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Molnár Gyula, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Baj van Miniszterelnök Úr!” címmel. [[Dr. Rétvári Bence: Az MSZP-ben biztos!]] A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselő Urak! Miniszterelnök-helyettes Úr! Azt hiszem, mi egy korosztály vagyunk. Biztos emlékszik a „Nyomják Krahácsot!” című rendkívül szellemes rádiókabaréra, évtizedekig uralta a magyar közbeszédet. Most valószínűsíthetően így vagyunk mi itt a labdarúgás egyik fontos részével, a Videotonnal, vagy MOL Vidivel vagy MOL Fehérvárral, nem tudom már teljesen követni. Tehát a fehérvári stadion dolgáról szeretném önt kérdezni és önön keresztül majd áttételesen miniszterelnök urat is. Szóval, itt tulajdonképpen nyomják Krahácsot. Pedig Fehérvárnak minden adottsága meglenne ahhoz, hogy boldogan és békésen éljen. A miniszterelnök úr a pénzt nem sajnálja, 14 milliárdért stadiont építettek, a játékosok megvéve és itt vagyunk, és ez a szerencsétlen sorsú város nem tudta a bajnoki címet megnyerni. És abba a helyzetbe kerültek, hogy nem tudják az első bajnoki mérkőzésüket itt játszani, ugyanis olyan baktériumot találtak a vízben, ami gyakorlatilag lehetetlenné teszi mind a játékosok, mind pedig vendégek fogadását. Amennyire tudom, gyakorlatilag hetente vizsgálják a játékosokat, már nem is edzhetnek ott, gyakorlatilag nem lehet bemenni a stadionba. Nem is pályáztak arra a pénzre, amivel a működtetéshez állami pénzt lehet találni, ezért a városnak kell 500 millió forinttal hozzájárulni ahhoz, hogy a stadion egyáltalán működjön. Nagyon úgy tűnik, hogy a fehérvári stadion nem lesz használható a következő szezonban. Az a kérdés, hogy van-e, lesze ennek felelőse, mi ezzel kapcsolatban az elképzelés. Az igazi izgulásunk tárgya az, hogy annyira szeretnénk, ha végre egyszer a siker elérné Fehérvárt is, tehát ha legalább az első fordulóban a BL-meccsen Montenegróval szemben továbbjutna. Szóval, miniszterelnök-helyettes úr, az a kérdés, hogy vane felelőse annak, hogy most már több mint fél évvel, sőt majdnem háromnegyed évvel az átadás után egy 14 milliárdos beruházást nem lehet Magyarországon használni I. osztályú labdarúgócsapatnak. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak. Parancsoljon!
Kedves Képviselő Úr! Az igazság az, hogy a futballügyekben aztán végképp a miniszterelnök úr kompetens, pláne Fehérvár tekintetében. [[Derültség az ellenzéki padsorokból. Kunhalmi Ágnes: Óriási!]] Azt gondolom, az a korrekt válasz, hogy a jövő hét folyamán részletesen tájékoztatni fogom önt a konkrét kérdésben. Természetesen néhány szóvirágot tudnék mondani az ügyben, de a helyzet az, hogy miután egy konkrét kérdést tett fel egy hogy mondjam komoly ügyben, mégpedig egy szakkérdést, ezért az a korrekt, ha részletes és szakszerű választ fog kapni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Képviselő úr, öné a szólás joga.
Nehéz helyzetbe hozott, miniszterelnök-helyettes úr. Annyi jó mondatom lett volna, ha valamit, legalább egy szóvirágot mondott volna! De mindegy, akkor most megmarad az a lehetőség… [[Dr. Semjén Zsolt: Fontosak a stadionok!]] Igen. Akkor marad nekem az a lehetőség, hogy köszönöm szépen. Így a szezont azzal fogjuk befejezni, hogy nagyon figyelmesen el fogjuk olvasni a választ, és ha abban találunk olyat, akkor mindenképpen reagálunk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel ezt a kérdést lezártuk. Most 17 óra 8 perc van, tehát Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „A kormány támogatja-e, hogy az önkormányzatok klímavészhelyzetet hirdessenek?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes urat jelölte ki. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Igen, köszönöm, elfogadom a válaszadót. Sajnos ez a technikai kis valami itt [[Mutatja a kezében lévő mikrofont.]] elveszett, úgyhogy így kell tartanom.
Esetleg kölcsönkérhet képviselő asszony. Bármelyik képviselőtársunk tud egy másikat adni [[Dr. Rétvári Bence: Adjunk egyet?]] mert sokkal egyszerűbb lesz, és borzasztóan zajos így. [[Szilágyi György Schmuck Erzsébethez lép és elkéri a mikrofont, majd igazít rajta.]] Köszönöm, legyen kedves feltűzni!
Köszönöm szépen. Sikerült megoldani, most már jól fog…
Öné a szó.
…igen, jól fog hangozni a kérdés.Miniszterelnök-helyettes úr, az LMP nem olyan régen kidolgozott egy olyan javaslatot, hogy önkormányzati szinteken klímavészhelyzetre vonatkozó javaslatokat kellene benyújtani önkormányzati képviselőknek, és mihamarabb az önkormányzatoknak egy ilyen javaslatot el kellene fogadni. Ennek nyilván komoly oka van. Most már az ENSZ legmagasabb szintjén is azt mondják, hogy klímakatasztrófa van, az ENSZ főtitkára most már arról nyilatkozik, hogy minden egyes hét számít, nagyon nagy a baj. [[17.10]] Talán ön is tudja, hogy az idei június volt a legmelegebb hónap, amit valaha mértek, és várhatóan ez az év is a legmelegebb év lesz. Tehát valóban, a klímaváltozás itt van, Magyarországot különösen sújtja. Nagyon komoly feladatok vannak az Országgyűlés szintjén, de nagyon komoly feladatok vannak a települési önkormányzatok szintjén is. Sajnos azt látjuk, hogy a kormány nem áll pozitívan ehhez a kérdéshez. Benyújtottunk már olyan klímavészhelyzetre vonatkozó határozati javaslatot, hogy itt az Országgyűlés is cselekedjen, a kormány cselekedjen, kezdjen neki a klímatörvény elkészítésének. Azt látjuk, hogy például Németországban az önkormányzatok egymás után kezdik el a klímavészhelyzetre vonatkozó cselekvési terveiket elkészíteni. És megint csak a német szövetségi kormányt hozom ide, megváltoztatta az álláspontját, azt mondja, hogy igen, kiáll a szigorú klímacélok mellett, klímatörvényt készítenek elő, és a legújabb bejelentés, hogy a kormány együtt az ellenzékkel, az emberekkel és a civilekkel közösen, összefogva akar lépni. A kérdésem az, mivel a 2020. évi költségvetésben nincsen külön rovat klímafeladatok végrehajtására, hogy a kormány vajon hogyan és miképp fog neki az önkormányzatok ilyen típusú tevékenysége támogatásának.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak.
Köszönöm szépen a kérdést, képviselő asszony. A helyzet az, hogy a települési klímastratégiák tekintetében a kormány a szükséges támogatást megadta, készülnek a települési klímastratégiák, ehhez a KEHOP pályázati felhívás keretében 1,5 milliárd, tehát másfél milliárd forintot biztosít a kormány. A felhívásra, örömmel tájékoztathatom, hogy 238 darab támogatási kérelem be is érkezett, több mint 3 milliárd forint az igényelt összeg. Tehát a települések elkészítik a saját települési stratégiájukat, amelyeket, mint láthatja, ezekből az összegekből a kormány támogat. Az pedig, hogy a kormány nem cselekszik, tételesen nem így van, tekintve, hogy a 2020-as vállalások teljesítése tekintetében a kibocsátáscsökkentés terén az uniós és a tagállami cél 2020-ig 20 százalék. Ezt Magyarország már teljesítette, sőt olyan jól teljesítettünk e téren, hogy nagy számban tudunk túladni a feleslegessé vált kibocsátási kvótáinkon, amivel zöldgazdasági fejlesztésekhez biztosítunk forrást. A ’30-as vállalások és az elérésükhöz szükséges lépések tekintetében pedig a kibocsátáscsökkentési vállalásunk 2030-ra 40 százalékos csökkentés 1990-hez képest, a megújuló energiák részaránya terén a vállalásunk 2030-ra 20 százalék, az energiahatékonyság terén pedig azt vállaljuk, hogy 2030-ban is legfeljebb a 2005-ös szintet éri el a végső energiafelhasználásunk, ezt 8-10 százalékos megtakarítással érjük el. Tehát azt gondolom, hogy mind országos szinten cselekedtünk, mind a települések esetében a pályázati forrást biztosítottuk, és láthatja, hogy az önkormányzatok és a települések éltek is ezzel a lehetőséggel. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Képviselő asszony, öné a szó viszonválaszra egy percben.
Tisztelt miniszterelnök-helyettes úr, azt azért remélem, ön is belátja, hogy a másfél milliárd forint a települési klímavédelmi feladatokra szinte egyenlő a nullával. Az LMP a költségvetéshez egy olyan javaslatot tett, hogy 50 milliárd, ami még szintén nem lenne egyébként elegendő, de ezzel el lehetett volna kezdeni az önkormányzatok felkészülését. Azt viszont kénytelen vagyok vitatni, hogy a kormánynak elegendő és megfelelő a klímapolitikája; azt kell hogy mondjam, eléggé elégtelen. Elégtelen például az, hogy 2030-ra a kormány egy 20 százalékos megújulócélt tűz ki, aminek, jelzem, a jelentős része biomassza. A biomassza, bebizonyosodott, elveszi az életet például a természettől, tehát a biomassza-felhasználással eléggé káros a megújuló energiák témakörében dicsekedni. Én inkább szégyenkeznék, hogy eladjuk a szén-dioxid-kvótánkat, azért szégyenkeznék, mert Magyarország egy növekvő pályára állt át, 2014 óta évente [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] közel 6 százalékkal nő a szén-dioxid-kibocsátás.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterelnök-helyettes urat. Öné a szó.
Képviselő asszony, azt természetesen mindig lehet mondani, hogy kevés a pénz, de az a helyzet, hogy az LMP eddig a szép szóvirágokon kívül mással nem rukkolt elő, ehhez képest a magyar kormány mind a ’20-as, mind a ’30-as vállalások tekintetében teljesítette, amit vállalt, és mégiscsak ezt a több milliárdot biztosítottuk arra, hogy a települések elkészíthessék a saját programjukat. Azt gondolom, hogy ezért inkább dicséretet érdemlünk és nem lehordást. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterelnök-helyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 15 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk.A kérdések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Csányi Tamás, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Hogyan lesz így vonzó a rendőri hivatás?" címmel. Csányi Tamás képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Egyre aggasztóbb hírek érkeznek a rendvédelmi dolgozók felől, amelyek egy része a médiát is bejárja, más, jelentősebb része inkább csak szűkebb körben, kis közösségekben beszédtéma. Egy biztos: sokan szerelnek le egyik napról a másikra rendőreink közül, sajnos a közvetlen környezetemből is tudnék önnek példákat mondani. A leszerelés indoka pedig szinte minden esetben az elképesztően alacsony bérezés. Ez év januárjában ön, államtitkár úr, átlagosan 5 százalékos emelésről beszélt, és évek alatt megvalósult 50 százalékos eredmény rózsaszín ködét festette föl. Akkor hogyan lehet, hogy a rendőrök jelentős részének a fizetése 150 ezer forint körül mozog? Ez tölti el önt büszkeséggel, államtitkár úr? Sajnos, nem tudom megnyugtatni az ágazat dolgozóit, hiszen 2020-ban ennél csak rosszabb lesz a helyzet. A költségvetésben az inflációt alig meghaladó 3 százalékos emelést láthattunk csupán, ami azért mégiscsak arcpirítóan, megalázóan alacsony. Adódik rögtön az adekvát kérdés: mikor szándékozik a kormány megemelni az illetményalapot, amely hosszú évek óta változatlan: 38 650 forint? Június elején az önök sajtóján átfutott egy rövid hír, miszerint az emelés megvalósul, de semmi konkrétumról nem esett szó, így ezt egy kedélynyugtató gyenge blöffnek tudjuk csak minősíteni. Ezzel szemben a Jobbik egy jelentős illetményalap-növelést nyújtott be a költségvetéshez 60 ezer forint értékben, amelyet önök minden bizottságban elkaszáltak, volt, ahol két kézzel szavazták le a rendőrök életminőségének javítását biztosító béremelést. Tisztelt Államtitkár Úr! A szakma azt is nehezen tudja megemészteni, hogy a túlszolgálat ellentételezésére önök egy árva fillért sem terveztek be a következő évre, utoljára ilyen szégyenteljes eset 2016-ban fordult elő. Mégis hogyan gondolják, hogy az amúgy is létszámhiánnyal küzdő állomány el fogja tudni látni így feladatát, meg tudja védelmi a magyar állampolgárokat, vagy ez önöket már teljességgel hidegen hagyja? Önök már végképp lemondtak a vidéki magyarok mindennapi életének biztonságosabbá tételéről? Hiszen ha nincs megfelelő rendőrség, nincs megfelelő közbiztonság sem. Ahogy látjuk, önök már végleg lemondtak a rendőri hivatás vonzóbbá tételéről is. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mondják meg őszintén, mi a szándékuk a magyar rendőrséggel. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
A kérdésre Kontrát Károly államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték. Magyarország büszke lehet arra, hogy olyan rendőrei vannak, akik védik az életet és a vagyont, képesek garantálni a mindennapok biztonságát, és akik képesek voltak tíz év alatt a bűncselekmények számát a felére csökkenteni. Olyan rendőreink vannak, akik a legnehezebb időkben is, ha kell, a határra is kimennek, hogy megvédjék a magyar családokat. A Belügyminisztérium a rendvédelmi állománytól kapott visszajelzéseket folyamatosan nyomon követi, és együttműködik a Magyar Rendvédelmi Karral annak érdekében, hogy a hivatásosok anyagi elismerését tovább javítsa. A Belügyminisztérium vezetése a rendvédelmi szervek vezetőinek bevonásával a tavalyi évben megkezdte mindazokat a szakmai előkészítő munkákat, amelyek eredményeképpen bízhatunk abban, hogy a közeljövőben sor kerülhet a rendvédelmi hivatásos állomány illetményének a megemelésére. Magyarország 2020. évi költségvetésitörvény-javaslata ágazati életpályák és bérintézkedések jogcímen tartalmaz forrást, amely a kormány döntése esetén a rendvédelmi ágazat hivatásos állományú tagjai tekintetében is megalapozhatja az érdemi előrelépés lehetőségét. A hivatásosok áldozatvállalása, bátorsága és a rend iránti szilárd elkötelezettsége biztosítja a magyar emberek nyugalmát, a közrendet és a közbiztonságot. A Belügyminisztérium vezetésének az a célja, hogy minden támogatást megadjon a szakmai munkához. Tisztelt Képviselő Úr! Ha ön is valóban komolyan gondolja, hogy a hivatásos rendvédelmi állomány illetményét fel kell emelni, akkor arra kérem, hogy július 12-én, ezen a héten pénteken szavazatával a 2020. évi költségvetés elfogadását támogassa. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Munkahelyi zaklatás, az emberi méltóság figyelmen kívül hagyása" címmel. Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó. [[17.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Mint köztudott, a munkahelyeken rendszeresen tapasztalható, hogy a vezető beosztású munkavállalók erőfölényükkel visszaélve, kiszolgáltatott helyzetbe hozzák beosztottjaikat. Ennek kíván véget vetni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet, az ILO, amely 108. ülésszakán úgy határozott, hogy a munkahelyi erőszak és zaklatás területét nemzetközi szabályozás alá vonja. Ezek visszaszorítása érdekében született meg az egyezmény és ajánlás a munkahelyi erőszakról és zaklatásról. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet elvárja a tagállamoktól, hogy a tripartit rendszerben született dokumentumokat a saját jogalkotási rendszerükbe beillesszék. Ezeknek a szabályoknak meg kell jelenniük a foglalkoztatási, a munkavédelmi, valamint a kollektív szerződésekre vonatkozó rendelkezésekben. A munkahelyi zaklatások szabályozása, annak feltárása, valamint megszüntetése a munka világában egyre sürgetőbb követelmény. Ezeknek az eseteknek csupán töredéke kerül napvilágra.Fél éve a Magyar Szakszervezeti Szövetség Nőtagozatának megbízásából elvégzett kutatásból kiderül, hogy a munkahelyi zaklatást tapasztalók 24 százaléka nem jelentette azt, és csupán 14 százaléka vette a bátorságot, hogy jelentse a látottakat. Az ilyen esetekben a munkavállalók rendőrséghez vagy egyéb hatósághoz nem fordulnak. Ezen a helyzeten is változtatnia kell a kormányzatnak, hogy a magyar munkahelyeken tényleg biztonságban érezhessék magukat a munkavállalók. Aktív fellépésre van szükség a kormány részéről annak érdekében, hogy mielőbb megszűnjön Magyarországon is a munkahelyi zaklatás. A munkahelyi szexuális zaklatás eseteiben pedig a zéró tolerancia elvét kell alkalmaznunk. Kérdezem államtitkár urat, hogy mit képviselt a kormányzat a 100. ILO-ülésszakon az egyezményes ajánlás elfogadásakor. Kivel és mikor alakította ki az álláspontját? A szociális partnerek kaptake lehetőséget a nemzeti álláspont kialakításában? Kérdezem továbbá azt is, hogy mikor tervezi ratifikálni az egyezményt és ajánlást a munkahelyi erőszakról és zaklatásról. Vagy ezzel is úgy járunk majd, mint az isztambuli egyezménnyel, amelyet éppen a minap volt szíves politikai hisztinek minősíteni Orbán Viktor igazságügyminiszter-jelöltje: Varga Judit? Köszönöm megtisztelő válaszát, államtitkár úr. [[Taps a MSZP soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Bodó Sándor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Képviselő Asszony! Valóban egy munkahely sikeréhez, egy cég sikeréhez, egy vállalkozás sikeréhez egyértelműen hozzátartozik, hogy milyen az adott helyen a munkahelyi légkör. Fontosak a tárgyi feltételek, de legalább ilyen fontos az, hogy milyen körülmények között tudnak a dolgozók munkát végezni. Itt nyilván a piacnak is van egy szabályozó szerepe, de nagyon lényeges törvényi szabályozás is van: a munkavédelemről szóló törvény, az egyenlő bánásmódról szóló törvény, illetve a zaklatás büntetőjogi tényállása is egy olyan kategória, ami mindenképpen segítség lehet. Ebben a helyzetben a munkavédelemről szóló törvény kapcsán inkább a megelőzés érdekében végzett munkáról tudunk tájékoztatást adni, akár a Pénzügyminisztérium honlapján is. Az egyenlő bánásmódról szóló törvény már nyilván tilalmi szabályokat is tartalmaz, és ezek megsértése esetén valóban per indítható. Egy jócskán súlyosabb eset a zaklatás törvényi tényállása, ezzel már a büntető törvénykönyv is foglalkozik. Ezzel kapcsolatosan kérdés, hogy mit is tesz a kormányzat. Hát, tudom tájékoztatni arról, hogy a nemzeti ILO folyamatosan foglalkozik ezzel a kérdéssel; eddig is és ezután is napirendjén tartja. Reményeim szerint az őszi jubileumi konferencián, ami nemcsak jubileumi lesz, hanem munkakonferencia is, tudunk még ezzel a történettel foglalkozni. Illetve arról is tájékoztatni tudom, hogy Magyarország Kormánya támogatta a nemzetközi norma megalkotását, és 2019. június 21-én megszavazta az egyezmény és az ajánlás elfogadását. Ez az, amit pillanatnyilag tehetünk. Ez egy olyan terület, ahol sohasem dőlhetünk hátra, folyamatos figyelmünk, illetve a történetek folyamatos nyomon követése mindenképpen indokolt. Köszönöm felvetését. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hajdu László, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „Mi lesz a budapesti közutakkal?” címmel. Hajdu László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A belterületi utakkal és járdákkal kapcsolatban szeretnék kérdést feltenni. Ma szavaztunk a módosító indítványokról, és lehet azt látni, hogy nincsen a települési önkormányzatoknál útfelújításra, útjavításra, egyáltalán a fejlesztési feladatok ilyen típusú finanszírozására semmilyen sor. Illetve találtam egymilliárd összeget mindössze, és van 3186 önkormányzat. Én csak Budapestet veszem példaként. Budapesten valamikor, a sokat emlegetett Medgyessy-Gyurcsány-Bajnai-kormány idején volt cél- és címzett támogatás, és voltak az úgynevezett útfenntartási normatívák, nem is egyfajta, többfajta normatíva, még porosút-normatíva is volt a földutakra. Most semmi nincs ebben a költségvetésben, és igazán azt szeretném kérdezni, hogy ez a normatív módszer, amely akkor, úgy gondolom, hogy azt eredményezte, hogy nem volt ennyi kátyú a városban, mint amennyi most van, ennek egyik oka talán az is, hogy kivették a költségvetésből. A másik oka, hogy eltüntették a forrását, hiszen az egyik forrás volt a gépjárműadó, amelynek 60 százalékát az állam magához veszi, ez a forrás nem áll rendelkezésre. Másik forrás lehetett a személyi jövedelemadó. Azt is elvették tőlünk, tehát 100 százalékban elvették, és beléptettek egy új adót, ez a szolidaritási adó, amely az én esetemben, az én választókerületemben 400 millió forint ebben az új költségvetésben. Tehát ilyen forráshiány mellett a város úgy néz ki, ahogy néz. Bármelyik kerületbe megyünk, csak kátyúkat látunk, foltozgatásokat. Ezeket csak valamilyen központi normatíva és nem szubjektív döntések alapján lehetne eltüntetni a városból, ahol turizmust akarunk, és amely egy világváros. Kérdezem az államtitkár urat, hogy vane ilyen terv.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a közutak állapotán van mit javítani, és ehhez költségvetési források is szükségesek. Ön ugye, azt mondja, hogy egymilliárd forintot lát összesen a költségvetésben az országot illetően a közutak javítására. Arra azért fel kell hívnom a figyelmét, hogy ha különválasztjuk a vidéket és a fővárost, a vidéki települések esetében évi 50 milliárd forintot biztosítunk az elkövetkezendő három évben évről évre ahhoz, hogy a kistelepülések, illetve a kistelepülési belterületi utak, illetve a településeket összekötő utak állapotán javítani lehessen. A fővárosi képviselők észrevételét és lobbierejét végül is elfogadva, döntés született arról is, hogy a budapesti utak javítására Budapest külön 10 milliárd forint értékű költségvetési forrással rendelkezzen, és ez a következő években is rendelkezésre áll. Így a fővárosban az az állapot, amely szerint ma még a fővárosban is találhatók nem szilárd útburkolattal ellátott, közlekedésre alkalmas felületek, ezek megszűnnek, és minden utat szilárd burkolattal láthatunk el a fővároson belül is. Tehát ez önmagában már mindjárt 60 milliárd forint. Ezen túlmenően a főváros esetében 2,5 milliárd forint áll rendelkezésre a belterületi utak, hidak, járdák felújítására, és az utak fenntartására és a feladatfinanszírozásban kilométerenként 470 ezer forint összeg szerepel. És ezen túlmenően évről évre kiírásra kerül pályázat a Belügyminisztérium részéről is, amely mind a fővárosi kerületek, mind a települési önkormányzatok számára lehetőséget biztosít kimondottan útfelújítás, útfelület-javítás céljára. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Miért nem készült még soha érdemi környezeti hatásvizsgálat a Liszt Ferenc reptérre?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Önök arra a kérdésre, hogy miért nem készült még soha érdemi környezeti hatásvizsgálat a Liszt Ferenc reptérre, mindig azzal érvelnek, hogy a ferihegyi repülőtér létesítésekor még nem létezett Magyarországon a környezetvédelmi hatásvizsgálat azóta bevezetett intézménye, így ilyenre nincs szükség. Hiszen a már meglévő létesítményekre is kiterjed az előzetes vizsgálati kötelezettség, amennyiben azoknál a 314/2005. kormányrendelet szerinti jelentős módosításra kerül sor. [[17.30]] Ezen beruházások esetén, továbbá a környezetvédelmi hatóság környezetveszélyeztetés, -szennyezés, illetve -károsítás észlelése esetén a környezetvédelmi törvény 74. §-a alapján teljes körű vagy részleges felülvizsgálatra kötelezheti az adott beruházás üzemeltetőjét. Azt kérdezem, miniszterhelyettes úr, hogy önök szerint nem jelentős változáse az, hogy 2002-2018 között a menetrendszerű járatok száma megduplázódott, az utasok száma pedig csaknem megnégyszereződött, és emellett az áruszállítás is megduplázódott, mindez hatalmas beruházásokkal övezve, ami a technikai fejlesztések ellenére óhatatlanul jelentős környezeti terheléssel jár. Ennyi módosulás alapján önök szerint tényleg még mindig nem indokolt és jogszerű egy előzetes felülvizsgálat vagy teljes körű felülvizsgálat hatósági elrendelése? Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Farkas Sándor miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Köszönöm a kérdését. Nem először tesz fel hasonló kérdést, ezt már az előbb megbeszéltük. A környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló kormányrendelet szerinti környezetvédelmi engedélyezési kötelezettség a jövőben tervezett beruházásokra terjed ki. Mindez összhangban van a vonatkozó EU-irányelvek előírásával, ami nem írja elő a már meglévő és üzemelő beruházások utólagos környezeti hatásvizsgálati kötelezettségét.A Budapest Airport Zrt. azonban a Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtér környezetére gyakorolt hatásának felmérése érdekében a környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény szerint végzett teljesítményértékelés alapján az illetékes környezetvédelmi hatóság, vagyis a Pest Megyei Kormányhivatal Érdi Járási Hivatala által kiadott környezetvédelmi működési engedéllyel rendelkezik. A repülőtéri környezetvédelmi működési engedélyben foglalt zajvédelmi előírásoknak megfelelően a Budapest Airport Zrt. zajmonitorrendszeren keresztül folyamatosan ellenőrzi a repülőtér zajterhelését. Az ellenőrzés a zajterhelésnek leginkább kitett budapesti kerületekre mint a X., XVII., XVIII. kerületre , valamint Vecsésre és Üllőre terjed ki. A zrt. a zajmonitoring-rendszer adatait negyedévente ellenőrzésre megküldi a környezetvédelmi hatóságnak. A hivatal tájékoztatása szerint a 2018-as és ’19-es zajmonitoring-adatok alapján a repülőtér felülvizsgálati kötelezettsége nem merült fel. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Miért veszik el a helybeliektől a Fertő tavat?” címmel. Kocsis-Cake Olivio képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem tudom, tisztelt államtitkár úr, aki majd válaszol… Azt a Balatonon már tapasztaltuk, hogy a turisztikai fejlesztések milyen veszéllyel járnak a fákra, zöldfelületre, nádasra. Ott eddig a Fidesz-közeli vállalkozók terjeszkedhettek, nekik köszönhetően a balatoni zöldfelületekből és a békés „Zimmer frei”-ből egyre inkább nőnek ki a luxusapartmanok, luxusszállodák. Ezek a fejlesztések viszont iszonyú környezetkárosító folyamaton keresztül nagyon nagy károkkal járnak. Most úgy tűnik, a Fertő tavon a sor. Igaz, itt egyelőre a „Modern városok” program keretében az állam fejleszt, de hasonló megalomán tervekről lehet hallani a Fertő tó partján. 30 milliárdból épülne rekreációs park, új strand, vízi játszótér, kemping, étterem. Ez idáig rendben is lenne. De a tervek között szerepel egy ezerhajós kikötő ez a kikötő jelenleg kétszáz hajós és egy százszobás szálloda [[Dr. Rétvári Bence: Inkább Ausztriában épüljön szerinted?]] , ezeket tartják nagyon problémásnak a helyi emberek. A szálloda 11,5 méter magas lenne, háromszintes lenne, a zöldfelület beépíthetőségét 20 százalékról 30 százalékra kívánják növelni. Ráadásul a 2017-es építési szabályzathoz csatolt hatásvizsgálati lap mindössze féloldalas. Azt egész elfogadhatatlannak tartjuk, hogy Magyarország egyik legfontosabb tavának átalakításához féloldalas hatástanulmány van. Ebből úgy tűnik, hogy nem az ott élők érdekeit, hanem csak turisztikai szempontokat érvényesítenek. Senki nem vitatja, hogy a Fertő tó területét fejleszteni kell, a környék felújításra szorul, ugyanakkor úgy tűnik, hogy nem veszik figyelembe a fenntarthatósági szempontokat. Az is kérdés, ki lesz a fenntartója ezeknek az épületeknek, kié lesz majd a haszon. Éppen ezért a Párbeszéd helyi szervezete aláírásgyűjtésbe kezdett, pár nap alatt több száz aláírást gyűjtöttünk annak érdekében, hogy emberléptékű fejlesztések legyenek a Fertő tó partján. Én pedig államtitkár urat kérdezem, hogy miért nem veszik figyelembe a fenntarthatósági szempontokat tervezéskor, a sokszintes szállodamonstrum és a gigakikötő helyett miért nem maradhatnak a cölöpházak, a büfék és a csónakház. Várom megtisztelő válaszát.
Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány Sopron és a Fertő tó mellé állt, és azzal a több száz milliárd forintos támogatással, amely a „Modern városok” program keretében Sopronba és a régióba érkezik, új perspektívát nyújt a térségnek. Ennek csak örülni lehet. A helyi lakosság is profitál abból, ha a turizmus megélénkül, és a tó végre méltó színezetbe öltözik. Közben épül a soproni új uszoda, zajlik a belváros rehabilitációja és a Lővérek-program is. A Fertő tó hazánk egyik legtöbb lehetőséget magában rejtő turisztikai célterülete, amely végre megfelelő súllyal van kezelve. Érthetetlen, hogy ez miért fáj a Párbeszédnek. A Fertő tó partján lévő Sopron-Fertő vízi telep környezetének fejlesztése több tíz milliárd forintból, 100 százalékos kormányzati támogatással, a „Modern városok” program részeként azzal a céllal valósul meg, hogy a korábbi vízi telep területének kibővítésével magas színvonalú turisztikai vonzerőt jelentsen hazai és külföldi látogatóknak. A Fertő tó kincsei és a környezetében rejlő kikapcsolódási lehetőségek korábbi átfogó fejlesztések hiánya miatt a látogatók elől mind ez idáig rejtve maradtak. A Fertő tó magyarországi partszakasza a fejlesztéseknek köszönhetően a természeti értékek megóvásával újul meg az álláspontunk szerint. A fejlesztés összes környezetvédelmi és természetvédelmi kérdésében jogerős engedéllyel rendelkezik. A fenntarthatóság érdekében speciális épületgépészeti megoldásokat is alkalmaztak a tervek, melyeket többek között az Osztrák-Magyar Vízügyi Bizottság is jóváhagyott. Az új épületek méreteit, építészeti megoldásait nemcsak az Országos Tervtanács, de a térségi Fertő-táj Világörökség Magyar Tanácsa Egyesület is jóváhagyta. A fent bemutatott fejlesztésnek éppen az a célja, hogy kiszélesítse azt a kört, akik az egyedülálló terület természeti értékeit hasznosítani, megóvni és bemutatni tudják. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Czunyiné Bertalan Judit, a Fidesz képviselője, kérdést kívánt feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Térségünk Környe-Oroszlány-Tatabánya ipari és gazdasági megerősödése következtében egyre határozottabb, sürgetőbb kérdéssé válnak közlekedés-infrastrukturális döntések, milyen állapotban vannak az erre vonatkozó kormányzati tervek?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Komárom-Esztergom megye egyike a legdinamikusabban fejlődő megyéknek. Az ideérkező beruházások és fejlesztések száma az elmúlt esztendőkben megtöbbszöröződött. Munkaerőpiacilag a megye stabil, a fejlesztések térségre gyakorolt hatásai rendkívül pozitívak.Azonban Környe-Tatabánya ipari parkja, Oroszlány ipari parkja, a Tatabánya-Környe-Oroszán-tengely, illetve a Kisbér-Tatabánya-tengely egy országos közúton halad át, így az itt átvonuló gazdasági, teheráru-forgalom és tehergépjármű-forgalom, valamint az itt élő települések és felsorolom: Kisbér irányából és Oroszlány irányából Vértessomló, Várgesztes, Kecskéd, Bokod, Kömlőd, Dab, Szákszend, Császár települések lakosságát érinti a megyeszékhely megközelítésében. Az elmúlt esztendőkben olyannyira megsokszorozódott a forgalom, hogy a Magyar Közút Komárom-Esztergom Megyei Igazgatóságának aktuális mérései szerint Környe településen egy napon, egy átlagos napon 18 843 egységnyi gépjármű áthaladását mérték. Mára már elmondhatjuk, hogy ez az áthaladó forgalom nemcsak a műszakváltások idejében, hanem szinte egész nap blokkolja a Környén áthaladó forgalmat, így a megyeszékhelyen dolgozók, iskolába járók, orvoshoz menők számára okoz napi bosszúságot. Ennek az átmenő forgalomnak és a forgalom szervezésének megoldása lehetne egy Környét elkerülő út koncepciója, amit Bencsik képviselőtársammal és Schmidt Csaba polgármester úrral már többször egyeztettünk a minisztériumban. Kérdezem, államtitkár úr, vane lehetőség és vane esély arra, hogy ezt a gazdasági fejlődésből és erőből fakadó, de a mindennapokat mára megnehezítő kérdést a környeiek és az itt élők számára a jövőben megoldjuk. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Cseresnyés Péter államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A magyar emberek, a vállalkozások és a hazai gazdaság számára fontos a színvonalas közúthálózat, hiszen a kényelmes és gyors elérhetőség alapvető a gazdasági fejlődés és az életszínvonal szempontjából. [[17.40]] A kormány ezért kiemelt feladatként kezeli a közúti közlekedés fejlesztését. A következő évek fő céljai közé tartozik, hogy a megyei jogú városok magas szolgáltatási szintű úthálózattal elérhetők legyenek, az autópályák, autóutak az országhatárig vezessenek és kapcsolódjanak a nemzetközi gyorsforgalmi úthálózatba. Célunk továbbá a technológiai és ipari központok elérhetőségének javítása is. A közúthálózat szolgáltatási színvonala a következő időszakban gyors ütemben közelít a jogos társadalmi elvárásokhoz, egyre inkább megfelel majd a gazdasági szereplők igényeinek. Az uniós források felhasználása mellett jelentős összegeket fordítunk hazai költségvetésből is a közútfejlesztési beruházásokra. Az útprogramban 2016 és 2023 között mintegy 3200 milliárd forint hasznosul Magyarország közúthálózatának bővítésében, ennek nagyobbik hányada, 1800 milliárd forint hazai forrás. A programban mintegy ezer kilométernyi gyorsforgalmi és főúti útszakasz épül meg vagy korszerűsödik. Ebből Környe települést is érintő fejlesztés az M1-es autópálya fejlesztése. A Környén áthaladó, a Magyar Közút Zrt. adatai szerint közel húszezer járműnyi forgalom valóban nagy terhelést jelent a település lakói számára. Az elkerülő út megépítésére vonatkozó fejlesztési igénnyel, a projekt útprogramba történő beemelésével az innovációs tárca egyetért, támogatja azt. Az útprogram éves felülvizsgálata során a jelzett fejlesztési igényt benyújtjuk a kormány részére, pozitív döntés esetén haladéktalanul megkezdődhet a projekt előkészítése. Köszönöm a figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A kérdések tárgyalásának végére értünk, 17 óra 41 perc van. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a Magyarország 2020. évi központi költségvetéséről szóló T/6322. számú törvényjavaslat 623. számú módosító javaslatának határozathozatala során a leadott szavazatok száma tévesen került kihirdetésre. A leadott szavazatok száma helyesen: 53 igen, 116 nem, 0 tartózkodás. Köszönöm figyelmüket. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közneveléssel összefüggő egyes törvények módosításáról és a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvény hatályon kívül helyezéséről szóló törvényjavaslathoz benyújtott, zárószavazás előtti jelentés és zárószavazás előtti módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/6457. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság zárószavazás előtti módosító javaslata T/6457/20. számon, a zárószavazás előtti jelentése pedig T/6457/21. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót… [[Jelzésre:]] Sajnos, a Törvényalkotási bizottság képviselője nincs jelen a teremben, tehát most a képviselői felszólalások… [[Dunai Mónika belép az ülésterembe. Közbeszólás: Itt van, megjött.]] Igen, képviselő asszony ebben a pillanatban lépett be a terembe. Tehát a vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a Törvényalkotási bizottság előadójának. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. július 4-én megtartott ülésén megtárgyalta a közneveléssel összefüggő egyes törvények módosításáról és a nemzeti köznevelés tankönyvellátásáról szóló 2013. évi CCXXXII. törvény hatályon kívül helyezéséről szóló T/6457. számú törvényjavaslatot, és a zárószavazás előtti jelentést és a zárószavazás előtti módosító javaslatot 21 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy a köznevelés még inkább képes legyen betölteni rendeltetését, általános műveltség és versenyképes tudás birtokában lévő fiatalokat képezzen, valamint nagyobb anyagi megbecsülést kapjanak az iskolaigazgatók, és ezáltal az intézményvezetői pálya vonzóbbá váljon a fiatalok, valamint a pedagógusok számára. A javaslat tartalmazza, hogy az intézményvezetőknek az intézmény létszámától függő pótlék kerülhessen megállapításra, továbbá ösztönzési keresetkiegészítés meghatározására is lehetőséget biztosít a tervezet. Meg kell említeni továbbá, hogy a pedagógusok esetében pluszfeladatért adható céljuttatás lehetővé tétele is szerepel a javaslatban. A tervezet magában foglalja, hogy a magántanulói jogviszonyt az egyéni munkarend váltja fel, és ennek engedélyezése egy hatósághoz kerül, ami az egységes jogalkalmazást biztosítja. Itt lényegében fogalomváltozásról van szó, ami magában hordozza a tanuló érdekének előtérbe helyezését. A törvényjavaslat mindemellett eleget tesz az Alkotmánybíróság által kért jogalkotási feladatnak is, miszerint megerősíti a beilleszkedési, tanulási, magatartási nehézségekkel küzdő gyermekekre, tanulókra vonatkozó jogi és szakmai garanciákat. A törvényjavaslat módosítja a 2015-től bevezetett, hároméves kortól kötelező óvodába járás nyomon követését, és egyértelműbbé teszi az óvoda-iskola átmenet feltételrendszerét is. Ezenkívül fontos megjegyezni, hogy 2020. szeptember 1-jétől a teljes köznevelésre kiterjed az ingyenes tankönyvellátás. Ezzel is célunk, hogy a gyermeket nevelő családok terhein még tovább enyhítsünk. Tisztelt Képviselőtársaim! A zárószavazás előtti módosításra azért volt szükség, mert a tanuló teljesítményének érdemjegyekkel való értékelése általánosan kötelező előírásának alkalmazhatóságával kapcsolatos koherenciazavar elkerülése érdekében a módosuló rendelkezés teljes köznevelésre való alkalmazásának bevezetéséről az új Nemzeti alaptanterv megalkotása kapcsán, azzal egyidejűleg érdemes döntést hozni. Kérem a tisztelt Házat, hogy az előttünk fekvő javaslatot a végszavazásnál támogatni szíveskedjen. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek. Írásban előre senki nem jelentkezett. A képviselőcsoportok 5-5 percben, a független képviselők összesen 3 percben szólhatnak.Megadom a szót Brenner Koloman képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ez a salátatörvény mind a törvényalkotás módja szerint, mind a legtöbb elem tartalma szerint semmilyen választ nem nyújt az oktatás minden szereplő által évek óta jelzett válságjeleire, arra, hogy a tanulók és a pedagógusok túlterheltek; semmilyen XXI. századi kihívásra nem reagál, nem reagál arra, hogy hogyan építjük be a digitalizáció eszközeit és eredményeit a tanulásba, nem reagál arra, hogy az idegennyelv-tudást a közoktatás nem biztosítja mindenki számára, nem biztosítja a leszakadó szociális rétegekből jövő gyermekek felzárkóztatását. Persze, a fideszes elitnek, tehát az elitbűnözőknek és tettestársaiknak a fizetős elitoktatás magániskolák révén megoldja a problémáit, viszont ezek a törvénymódosítások bezárnak olyan kapukat a középosztály azon tagjai előtt, akik szintén nincsenek megelégedve azzal a lebutított állami oktatással, amit önök a „KLIK-esedéssel” rájuk szabadítottak, hanem valami jobbat szeretnének a gyermekeiknek. Ez a teljes összevisszaságból összeálló salátatörvény, amelynek van néhány kiragadott, pozitív eleme kétségtelenül, de az összességét tekintve nem reagál ezekre a felvetett kérdésekre, ráadásul úgy került elénk és nem véletlenül vonták ezt átmenetileg vissza természetesen ebben az egész folyamatban , hogy az érintett közösségek egyöntetűen elutasítják. Önök megint nem egyeztettek senkivel, tisztelt képviselőtársaim a Fidesztől. Ráadásul eltörlik a pedagógusok, a szülők és a nemzetiségi önkormányzatok véleményezési jogát, mondjuk, az igazgatóválasztásnál, amely lássuk be egy elég gyenge jogosítvány volt eddig is, és most még ezt is eltörlik, és helytartókat csinálnak gyakorlatilag az iskolaigazgatókból. [[17.50]] És abból lássuk be semmilyen oktatásiminőség-fejlődés nem fog következni, hogy senki nem szólhat bele abba, hogy ki egy iskola gyakorlatilag teljes jogú vezetője. A Jobbik mint nemzeti néppárt kiáll tehát amellett, hogy a tantestületnek, a szülőknek, a diákönkormányzatoknak és a nemzetiségi önkormányzatoknak érdemi beleszólása kellene hogy legyen abba, hogy mi folyik a közoktatásban. Értem, hogy az kínos, hogy ha mondjuk, egy véleményezésben a tantestület 95 százaléka nem a fideszes pártjelöltre szavaz, és akkor ebből kínos jelenetek vannak, de azt is értem, hogy akkor ezzel ezt a, mondjuk, néhány másodpercre kínos pillanatot szeretnék a rendszerből kiiktatni. Fel kell tehát tenni azt a kérdést, hogy növelie ez a csomag azt, hogy Magyarországon az oktatás minőségibb legyen-e, növelie az eredményességet, növelie a méltányosságot. Teljesen egyértelmű, hogy az oktatáshatékonysági index szerint a magyar pedagógusok minden tiszteletet megérdemelve, vért izzadva még valahogy működőképessé teszik a magyar közoktatást. Itt is jelezném megint, hogy viszont a pedagógustársadalom közel fele 50 év feletti, és éveken belül egy nyugdíjazási hullám alapjaiban fogja megrengetni a közoktatás rendszerét. Viszont a méltányosság szempontjából azoknak a diákoknak az aránya, akik nagyon rossz családi hátterük ellenére jól teljesítenek, messze elmarad az OECD-átlagtól hazánkban. Javítjae ez az intézkedéscsomag azt, hogy ők jobban tudjanak teljesíteni? Természetesen nem. Tehát ezzel a köznevelésitörvény-módosítási csomaggal önök áterőszakolnak megint a parlamenten érdemi egyeztetés nélkül egy salátatörvényt, amely semmilyen olyan kérdést nem fog megoldani, amely valóban az emberek hétköznapjait érinti, a szülők, a tanulók, a pedagógusok hétköznapjait érinti. És azt gondolom, hogy felháborodás helyett nem véletlen, hogy a pedagógusok sztrájkot próbálnak megint szervezni; persze az önök olyan hatékony ellenintézkedései mellett, amelyben minden jogi és egyéb eszközt, megfélemlítést felhasználnak azért, hogy a pedagógustársadalom ne emelje fel a szavát. Az, hogy egy szülő kiszolgáltatva, hiszen a gyerekének jót akar mindenki, aztán persze beáll abba a sorba, amit az iskolaigazgató mond neki, és gyűjti az aláírásokat majd a választásról, azt már csak mellékesen jegyzem meg. Szégyelljék magukat, ez így elfogadhatatlan! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hiller István képviselő úrnak, az Országgyűlés alelnökének, az MSZP képviselőcsoportja részéről. Öné a szó, alelnök úr.
Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Államtitkár Úr! Meghallgattam a Törvényalkotási bizottság véleményét összefoglaló képviselő asszonyt, aki világosan és tisztán beszélt. Ezért érdemes is lefordítani. Most azért vagyunk itt ennek a törvénymódosításnak az újbóli esetével, mert önök úgy szerették volna megfojtani az alternatív iskolákat, hogy közben nem tudták, hogy mit csinálnak. Sikerült az előzetes törvénymódosításba ugyanis beépíteni a Waldorf-iskolák gyakorlatilag teljes szellemi megsemmisítését, amelyet nem úgy csináltak, hogy azt mondták, nekünk márpedig nem kellenek Waldorf-iskolák, ezért nem lehetnek; hanem ennek a nemzetközi rendszernek az egyik meghatározó elemét, történetesen, hogy a diák, a gyermek teljesítményét nem egyszerűen egy számjeggyel 2, 4, 3, 5, 1 , hanem részletes szöveges értékeléssel bemutatva a fejlődést, a változást, tényleges információkat nyújtva a szülőnek, a nevelőnek. Na, ezt sikerült az előző módosításban ahogy egyébként képviselő asszony is elmondta tulajdonképpen eltörölni, ami által ugyan lehetett volna olyan iskola, aminek a névtáblájára az van kiírva, hogy Waldorf, csak éppenséggel a Waldorf-módszer vált volna emiatt teljesen alkalmazhatatlanná és fölöslegessé. A múlt hét óta a Waldorf-módszer kidolgozásában és megvalósításában semmilyen változás nem történt. A múlt héten még nem tudták, hogy ezzel a törvénymódosítással megfojtják, most meg tudják, ezért még egyszer ide kellett jönni és erről a törvénymódosításról beszélni. Az a helyzet, hogy totális szakmai tévedés történt. Érdemes azért ezt mégiscsak beismerni. Kétharmaduk van, de a kétharmad nem volt elég ahhoz, hogy sikerüljön megtanulni, mi a Waldorf-iskola, miközben erre egy egész minisztériumot tartanak. Ez a valóság. És ha már itt vagyunk, igenis még egyszer, és ha esetleg most is elszúrtak valamit, akkor talán megint vissza kell hozni, akkor megint el fogjuk mondani, hogy a törvénymódosításuk emellett elképesztő szakmai irányba viszi a magyar közoktatást, amelyet önök egyébként köznevelésnek neveznek és tartanak. Először is, elrendelik minden egyes magyar iskolaérett gyerekre, hogy mikor lesz iskolaérett. Nagykanizsától [[Dr. Brenner Koloman: Igen. Gratulálok!]] Nyíregyházáig egy rendelettel, egy paragrafussal megmondják napra, hogy mikor lesz minden magyar gyermek iskolaérett. Ezenkívül nem egyszerűen megmondják, hanem azt is megmondják, hogy ennek mi a módszere, ezért kénytelen vagyok az államtitkár urat idézni: nyilvánvaló, hogy ez jó dolog minden olyan esetben, amikor indokolt, viszont nem jó, ha ezzel trükköznek, már az, hogy a szülő kéri, hogy úgy látja a saját gyermekéről, hogy még nem iskolaérett trükközés , egyébként a hivatal nem egy újonnan szervezendő hivatal, az Oktatási Hivatal lesz az, amely ez ügyben mérlegelni tud, nyilván szakértői vélemények alapján. Magyarul: kérem, hogy ezt életszerűen gondoljuk végig! Zalalövőn él egy hatéves kisgyermek. Apukája és anyukája tisztességgel neveli. Úgy gondolják, hogy jobb lesz még egy évig, ha óvodába jár, ezért szeretnék, ha egy év múlva kellene iskolába mennie. Egyszerűen nevelni akarják a gyermeküket. Önök egy paragrafussal ezt megtiltják, de ezt úgy fogják megtenni, hogy Budapesten az Oktatási Hivatal szakértői vélemény szerint eldönti, hogy Zalalövőn ez a kisgyerek érett vagy nem érett. [[Szilágyi György: Ez van benne a törvényben.]] Hogy tetszik ezt gondolni, komolyan?! Ennek az egésznek, ha valóban lebontjuk és életszerűvé tesszük a dolgot… akkor valószínűtlen dolgok fognak előállni. Valószínűtlen dolgok, mert szerencsére különbözőek vagyunk, és a gyermekeink is különbözőek, és nagyszerű, hogy különbözők! Mindenkiben másfajta tehetség van. Ezt a sablonosítást pedig én személyesen is és őszintén remélem, egyébként talán önök közül is, akiknek a gyermekeik ugyanolyan fontosak és különbözőek, mint az én gyermekeim, belátják, ezért ezt a javaslatot én soha, soha nem fogom elfogadni és támogatni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a Demokratikus Koalíció képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Ott folytatnám, ahol Hiller képviselő úr abbahagyta. Jól láthatóan az történt, hogy későn ébredtek föl, nyilván azt a sokfajta szakmai ellenérvet, amit itt a vitában elmondtunk, például annak a paragrafusnak a kapcsán is, amelyet most módosítani, pontosan elhagyni javasolnak, elengedték a fülük mellett, mint ahogy elengedték a fülük mellett a szakmai szervezetek, szakszervezetek, érdekképviseletek tiltakozását is ezekben az ügyekben. Nagyon jellemző, és bocsánat, hogy ezt megemlítem, hogy a képviselő asszony egészen más indoklást mondott el itt, mint ami egyébként a zárószavazás előtti javaslat indoklásában szerepel. Ott ugyanis a speciális nevelési igényű diákok érdekeire és nem a Nemzeti alaptantervre hivatkoznak, de természetesen önmagában ez a javaslat helyes, mert kivesz egy abszurd és fölösleges szabályt a törvényből, kiveszi azt a szabályt, hogy ha egyébként a gyerek sem szeretné, az iskola sem szeretné, a szülő sem szeretné, akkor is kell osztályzatot adni a gyereknek. Ezt az abszurd szabályt veszi ki most a törvényjavaslatból ez a zárószavazás előtti módosítás. Ez rendben van, csak nem lehetne, hogy akkor elolvassák a többi részét is az elfogadott törvényjavaslatnak? Azt, hogy mit rakott bele eredetileg a kormány, és mi volt az, amit a kormány nem mert belerakni, de önök az előző ülésünkön egy Törvényalkotási bizottság által behozott módosító indítványban beleszavaztak ebbe a törvénybe. [[18.00]] Ha például cél az, akár az, amit Hiller miniszter úr említett, hogy ne tegyük tönkre az alternatív iskolákat, akár az, hogy ne tegyük tönkre azokat a gyerekeket, akik ilyen-olyan okok miatt speciális nevelési igényűek ahogy a zárószavazás előtti módosító indítvány szövege ezt tartalmazza , vagy akár az, hogy megvárjuk azt, hogy milyen lesz az új Nemzeti alaptanterv, amelyhez majd alkalmazkodni kell, és majd az új Nemzeti alaptantervhez csináljunk új törvényi szabályozást, ahogy a képviselő asszony mondta, mert ez is egy teljesen észszerű szempont, ez mind a három tökéletesen észszerű szempont csak akkor magyarázzák meg nekem, hogy miért ragaszkodnak ahhoz az igazgatási és pedagógiai abszurditáshoz, amelyet a Törvényalkotási bizottság legutóbbi javaslatában tettek bele ebbe a törvénybe, és amely ugye arról szól, hogy igazodnia kell mind a félévi tananyagbeosztásban, mind a tantárgyakban az összes iskolának a Nemzeti alaptantervhez tartozó kerettantervekhez. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Most arra kényszerítik ezeket az iskolákat, hogy írják át a kerettantervüket, miközben egyébként még majd lesz valamikor előttünk új Nemzeti alaptanterv és új kerettanterv. Ez, ha minden egyébtől eltekintünk, praktikusan is egy elképesztő méretű majdnem csúnyát mondtam; mondjuk úgy, hogy meggondolatlanság, és akkor nagyon visszafogottan fogalmaztam. Ennek tehát semmi értelme nincsen, magyarán szólva; valakinek eszébe jutott, hogy rendnek köll lenni, és nem érdekes, hogy ez milyen károkat okoz. De hogyha képesek voltak arra, és ezt nagyra becsülöm, hogy egy másik szabálynál önök megértsék azt, hogy milyen kárt okoz ez a szabály nyilván segítettek azok a képviselőtársaink a Fideszben, akiknek a gyereke maga is ilyen alternatív iskolába jár, és talán elmesélte önöknek azt, hogy milyen kárt okoznak ezeknek az intézményeknek , akkor ennél a szabálynál is legyen ugyanennyi belátás önökben! Ne hozzák be szavazásra ezt a javaslatot pénteken! Mi örömmel fogjuk támogatni azt, hogy újra szavazzunk, újra halasszuk el a zárószavazást, és nézzük már meg még ezt a pontot is. Fölöslegesen okoznak gondokat és tesznek tönkre iskolákat. Tényleg, azért nem tételezek fel rossz szándékot önökről, csak azt tételezem föl, hogy azok a minisztériumi tisztségviselők vagy kormánypárti képviselők, akik ezt előkészítették és megszavazták, azok nem ismerik részleteiben az alternatív iskolák működését, nem tudják pontosan, hogy ez hogyan van. Én ezt tökéletesen megértem, nem mindenki lehet oktatáspolitikus vagy oktatáshoz értő ember, de kérem, hogy hallgassák meg az önök soraiban legalább azokat az embereket és azokat a szakértőket akár a minisztériumból, akik ehhez tényleg értenek. Hadd tegyem azt is hozzá, hogy eddig is miniszteri engedélyhez volt kötve az ilyen eltérés, tehát önök a minisztertől, a saját miniszterüktől veszik el azt a jogot, hogy eltérést engedélyezzen ezeken a területeken. Hát, én ugyan nem nagyon bízom az önök miniszterében meg az önök államtitkáraiban, de hát legalább önök bízzanak már bennük, hogyha támogatják ezt a kormányt ami rossz ízlésre vall egyébként. Tehát a miniszter és a miniszter mögött álló szakmai apparátus ítélte meg azt, hogy egy kerettanterv, egy alternatív kerettanterv egésze megfelele a Nemzeti alaptantervnek vagy nem. Most önök törvényben elő akarják írni [[Az elnök csenget.]] a saját miniszterüknek és minisztériumuknak, hogy ezt hogy kell csinálni. Ennek semmi értelme nincsen. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Megkérdezem, hogy a képviselőcsoportok, illetve a független képviselők részéről kíváne még valaki hozzászólni. [[Jelzésre:]] Igen, ketten is szót kérnek. [[Szilágyi György szólásra emelkedik. Derültség és közbeszólások a kormánypártok soraiból Szi-lágyi Györgynek: 15 másodperc!]] Elsőként megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak [[Derültség.]] , Fidesz.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Van olyan, hogy egy törvényjavaslat benyújtása után is, azokban a hetekben, napokban folynak tovább azok az egyeztetések, viták, amelyek egy-egy törvénynek a tökéletesítését szolgálják. [[Dr. Brenner Koloman: Csak az érintettekkel nem!]] Ez a mostani példa egy jó bizonyíték erre. A törvényjavaslat benyújtása előtt az államtitkárság, a minisztérium mindig lefolytatja egyébként azokat a szükséges egyeztetéseket, amelyeket a törvény előír. Nyilván így került az asztalunkra ez a törvényjavaslat is. De, igen, ezt mindig hangsúlyoztuk eddig is, és most is örülök, hogy ez előjött, és Brenner Koloman és Hiller István is az egyeztetések és a mostani vitának és a módosító javaslatnak a miértjére, hogyanjára természetesen pozitívan reagálva hívta fel a figyelmet. Igen, van olyan, hogy egy törvényjavaslat benyújtása után a képviselőket és akár bizottságokat, frakciókat megkeresnek különféle szakmai szervezetek, intézmények, és mi magunk is én magam is pedagógus vagyok, tisztában vagyok a Waldorf-módszerrel bizony, ha megtehetjük, akkor kötelességünk, hogy a javaslatot jobbá tegyük. Ez történt most. Én azt gondolom, hogy ez egy előremutató és jó dolog, hogy a végszavazás előtt van mersze, bátorsága a kormánynak egy olyan módosítást benyújtani, amely éppen ezeknek a vitáknak a végeredményeként kristályosodik ki, és jobbá teszi az alapjavaslatot. Én érzékeltem egyébként Hiller István felszólalásában is, de Arató Gergelyében is, hogy ezt azért méltányolják. Én azt kérem mindenkitől hiszen azért vagyunk itt az Országgyűlésben pártoktól függetlenül is , hogy a javaslatokat, addig, amíg a vita folyik és a végszavazás nem történik meg, mindig, ha tehetjük, tegyük jobbá. Ez történik most is, és kérem, hogy ezért támogassák a javaslatot, legalábbis ezt a részét. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Szilágyi György jobbikos képviselő úrnak 15 másodperce van. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Hiller István elmondja, hogy nem szolgálja a gyermekek érdekét az, hogyha nem az óvodapedagógus és a szülő döntheti el, hogy hatéves korában iskolaérett-e, Cseresnyés Péter államtitkár úr pedig rázza a fejét, hogy nem is ez van a törvényben. [[Cseresnyés Péter: Nem ráztam!]] De, államtitkár úr [[Cseresnyés Péter: Ne hazudj!]] ez van a törvényben, és azt nem tudom, hogy ha ön nem tudja, hogy ez benne van a törvényben, akkor hogy fog erről felelősségteljesen szavazni. [[Cseresnyés Péter: Ne hazudj! Az elnök csenget.]] Szégyen, hogy így állnak hozzá! [[Cseresnyés Péter: Hazudsz, az a szégyen, hogy hazudsz! Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni. Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. A határozathozatalokra a pénteki ülésünkön kerül sor. [[Dr. Rétvári Bence az elnök felé integetve: Én még hozzászólhatok?! Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] isztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes adótörvények [[Arató Gergely: Mondtam, hogy megszűnt a bizalom a minisztérium iránt!]] és más kapcsolódó törvények uniós jogharmonizációs kötelezettségek miatt szükséges módosításáról szóló [[Dr. Rétvári Bence az ellenzéki képviselőknek: Csak ti szólhattok, én nem! Közbeszólások az ellenzéki képviselők soraiból.]] előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[Zaj. Az elnök csenget.]] A kormány-előterjesztés T/6349. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton… [[Balczó Zoltán közbeszól.]] Balczó képviselő úr, Brüsszel és Budapest között van különbség. Köszönöm szépen… [[Rig Lajos: Sok különbség nincs, az államtitkár úr nem tudta elmondani a választ! Balczó Zoltán: Az államtitkár úr szeretett volna szólni, csak azt jeleztem! Hogy nem kapott szót, csak azt jeleztem! Bocsánat, elnök úr!]] Nem jelentkezett az államtitkár úr, néztem a képernyőn. Köszönöm szépen. [[Dr. Brenner Koloman: Ez némi kritika a minisztériummal szemben, de nem baj!]] Bejelentem, hogy az előbb jelzett előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor 15 perces időkeretben. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. július 4-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények uniós jogharmonizációs kötelezettségek miatt szükséges módosításáról szóló T/6349. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 1 nem, 9 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A szabályozás megakadályozza a tagállamok eltérő jogi szabályozásából adódó kettős adóztatási helyzeteket, és adóztatja a Magyarországról távozó vállalkozás, tevékenység egyes jövedelmeit. Ezenfelül bővül a transzferár-módosítás alá sorolandó tőkeműveletek köre is. Az irányelvvel kapcsolatban módosul a kisvállalatiadó-szabályozás is, módosul az energiahatékonysági beruházások elszámolható költségének meghatározása, elszámolható költségnek az energiahatékonysági beruházás, felújítás célját szolgáló, a kizárólag a magasabb energiahatékonysági szint elérését elősegítő eszközök értéke fog minősülni a jövőben. [[18.10]] A javaslat alapján pontosításra kerül, hogy a tőkekivonás esetén mire vonatkozik az adóalap-növelési kötelezettség. Az uniós elvárásoknak megfelelően tőkekivonás esetén az áthelyezett eszközök, tevékenységek kivonásakor fennálló piaci értékének a kivonáskor fennálló számított nyilvántartási értékével vagy annak megfeleltethető értékével csökkentett összege növeli az adóalapot. Az adóalap-növelési kötelezettség akkor áll fenn, ha a törvény egyberendelkezései alapján a kivonásra okot adó körülmény miatt ezen adóalap-növeléssel megegyező adóalap-növelési kötelezettség nem merül fel. A javaslat további jogtechnikai javításokról gondoskodik, pontosít több hivatkozást, feltünteti a 2010/24 EU tanácsi irányelv teljes elnevezését, illetve nyelvhelyességi javításokra is sor kerül. Tisztelt Ház! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz az adóügyi szabályozások uniós jogharmonizációs vonatkozásaiban, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most felszólalni. [[Izer Norbert jelzésre:]] Majd a végén. Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tehát akkor a végén tízperces időkeret áll majd a rendelkezésére államtitkár úrnak.A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra lehetőség nincsen. A képernyőn nevet nem látok, jelentkező nincsen. Megkérdezem, hogy kíváne valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. És akkor most adom meg a szót államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A kormány 2019. június 4-én nyújtotta be az Országgyűléshez az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények uniós jogharmonizációs kötelezettségek miatt szükséges módosításáról szóló T/6349. számú törvényjavaslatot. A törvényjavaslat vitája során képviselői indítvány nem került benyújtásra.A Gazdasági bizottság és a Törvényalkotási bizottság által támogatott javaslatok a társasági adót érintően pontosítják a Magyarországról történő tőkekivonás esetén teljesítendő adókötelezettség megállapításának részletszabályait. Az uniós elvárásoknak megfelelően tőkekivonás esetén az érintett eszköz kivonáskor fennálló piaci értékének az adózási nyilvántartások szerinti értékével csökkentett része lesz az adóköteles jövedelem. A Gazdasági bizottság módosító javaslata továbbá az uniós harmonizációs kötelezettséghez kapcsolódóan további jogtechnikai javításokról is rendelkezik. A látványcsapatsport-támogatást érintően a Törvényalkotási bizottság által támogatott javaslat révén megszüntetésre kerül az önerő-kötelezettség az amatőr sportszervezetek és a látványcsapatsport-fejlesztés érdekében létrejött alapítványok 300 millió forint értéket meghaladó sportcélú ingatlanberuházással kapcsolatos jóváhagyott sportfejlesztési programjai esetében. A módosítás csak azon szervezeteket érinti, amelyek hivatásos sportolót nem alkalmaznak, illetve azokat a beruházásokat, amely beruházások esetében fennáll a korlátozott gazdasági célú használat. A változás azon programokra vonatkozik, amelyek érdemben még nem kezdődtek meg, vagy érdemben már megkezdődtek, de lehetőség van a sportfejlesztési program legalább két évvel történő meghosszabbítására. Tisztelt Képviselők! A Gazdasági bizottság és a Törvényalkotási bizottság által támogatott javaslatok közül az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködésről szóló törvény javasolt módosításai alapvetően kodifikációs pontosítási célokat szolgálnak. Ezen túl a határon átnyúló adótervezési konstrukciók kapcsán kiegészítésre került az automatikus információcserével összefüggő szabály, amely a rendelkezések hatékonyabb működését szolgálja. Tisztelt Ház! Az elhangzottak ismeretében kérem a tisztelt képviselők támogatását a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Izer Norbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a pénteki ülésünkön kerül sor.Most pedig soron következik az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/6351. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. július 4-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/6351. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 4 nem ellenében és 6 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő törvényjavaslattal a kormány a gazdaságvédelmi akciótervvel egyetemben tovább folytatja a 2010-től megkezdett adócsökkentő politikát, amelynek részeként a kisvállalati adó kulcsa 13 százalékról 12 százalékra csökken 2020. január 1-jétől, megszűnik az egyszerűsített vállalkozói adó 2020. január 1-jétől, megszűnik a feltöltési kötelezettség a társasági adóba, az energiaellátók jövedelemadójába és az innovációs járulékba már 2019-től kezdődően, több lépcsőben csökken a fejlesztési adókedvezmény kkv jogcímének beruházási értékhatára is. A javaslatban továbbá szerepel a szálláshely-szolgáltatás áfakulcsának csökkentése és egyidejűleg a turizmusfejlesztési hozzájárulás bevezetése ezen szolgáltatásra 2020. január 1-jétől. A törvényjavaslat új adóalap-kedvezményt iktat be az szja-törvénybe, amely alapján azok az édesanyák, akik legalább négy gyermeket szültek vagy fogadtak örökbe, és azokat saját háztartásukban nevelik, élethosszig mentesülnek a munkából származó jövedelmek után fizetendő szja alól. Tisztelt Ház! Az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/6351. számú törvényjavaslat kedvező rendelkezéseket tartalmaz a magyar családok, illetve a magyar vállalkozások számára, ami, azt gondolom, mindenki számára támogatható, ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, támogassák a benyújtott indítványt. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Ovádi Péter képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy most kíváne felszólalni vagy pedig majd a végén. [[Izer Norbert jelzésére:]] Most nem. Köszönöm szépen, Izer Norbert államtitkár úrnak. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat, 6 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint felkért szószóló szeretném kifejteni bizottságunk véleményét. A T/6351. számú, az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló törvényjavaslat részletes vitáját bizottságunk a házszabályi rendelkezések 32. § (2) bekezdése és 36. § (5) bekezdése alapján vitához kapcsolódó bizottságként folytatta le és alakította ki véleményét. [[18.20]] Fontos megemlítenem, hogy bár a törvényjavaslat közvetlenül nem érinti a nemzetiségeket, ennek ellenére az előterjesztő javaslatára az Országgyűlés nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja. Bizottságunk üdvözli ezen jól bevált gyakorlatot. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2019. június 24-ei ülésén 12 igen szavazattal, tartózkodás és nem szavazat nélkül arról határozott, hogy nem fogalmaz meg módosító javaslatot, támogatja a benyújtott törvényjavaslatot, és javasolja annak elfogadását a parlamentnek. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание! [[Taps a kormánypártok soraiból. Szórványos taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm Varga Szimeon szószólónak. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti, a táblán látható időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megkérdezem, hogy kíváne valaki hozzászólni. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót Izer Norbert államtitkár úrnak, aki nyilván elmondja gondolatait.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A vita során 15 képviselői indítvány került benyújtásra, mindegyik az LMP képviselőcsoportja által. Az LMP képviselőcsoportja most már sokadszorra vette elő a sávos személyijövedelemadó-rendszer visszaállítására vonatkozó javaslatát, viszont ezúttal nem aktualizálták a benne szereplő számokat, még egy korábbi minimálbérszámra hivatkoztak. Úgyhogy úgy látjuk, hogy itt egy kicsit több előkészületet igényelt volna a törvényjavaslathoz a módosítók benyújtása. A javaslatot természetesen továbbra sem tudjuk támogatni, mivel az alapvető ellentmondásban van a kormány adópolitikájának a fő irányával: a gyermekeket vállaló és nevelő családokat támogató elemekkel kombinált arányos, egykulcsos adóztatás fenntartásával. Továbbra is szilárdan hisszük, hogy helyes úton járunk, amikor az adóztatás súlypontját egyre inkább a fogyasztást terhelő adókra helyezzük át, és törekszünk a jövedelmeket terhelő adók és elvonások mértékének folyamatos csökkentésére. Szintén nem egyeztethető össze a kormány politikájával a nyugdíjjárulék-plafon visszaállítását kezdeményező javaslat. Ez gyakorlatilag a degresszív járulékoltatás újrabevezetésével járna, ami növelné az adminisztrációs terheket, ugyanakkor nemcsak a nyugdíjkassza bevételeit csökkentené, hanem az érintett személyek későbbi nyugdíjának az összegét is kedvezőtlen irányba terelné. Nem tudjuk támogatni a Magyarországon székhelyet létesítő nemzetközi sportszervezetek munkavállalói számára biztosítandó lehetőség, az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulás szabályai szerinti adózás választását lehetővé tevő szabályozás elhagyását sem. Az egyes nemzetközi sportszervezetek Magyarországra településének elősegítéséhez jelentős gazdasági érdek fűződik, a javasolt módosítással az állam kizárólag olyan közterhek részéről mondana le, amelyek egyébként meg sem keletkeznének, ha az adott sportszervezet nem telepedne le Magyarországon. Az intézkedés a költségvetés számára hasznot hoz, hiszen várhatóan jelentősen bővülni fog a konferenciaturizmus is, és ez a munkavállalók után megfizetett közterhek mellett a vendégéjszakák számának növekedésével tovább javítja a magyar gazdaság teljesítményét. A nemzetközi sportesemények megrendezéséhez kapcsolódó egyes juttatások adómentességének biztosítása pedig nemzetközi szerződésben vállalt kötelezettségünk, így azok törvénybe iktatásától sem tudunk eltekinteni. Továbbá nem voltak támogathatók az olyan javaslatok sem az LMP képviselőcsoportja részéről, amelyek olyan törvények módosítására irányultak, amelyeket a benyújtott törvényjavaslat nem is tartalmazott, így a zajterhelési díj bevezetésére vonatkozó javaslat mellett a környezetvédelmi termékdíjról szóló törvény egyes rendelkezéseinek a módosítását sem tudtuk támogatni. Nem állt módunkban támogatni azt az LMP-s indítványt sem, amely az állami tulajdonú ingatlant használó, jellemzően nonprofit szervezetek helyi építmény- és telekadó-mentességének kiterjesztését hagyta volna el, mert a mentesség éppen az adott szervezet közcélú tevékenységét segíti. Szintúgy elvetettük a turizmusfejlesztési hozzájárulás kibővítésének elhagyására vonatkozó javaslatot, tekintve, hogy a hozzájárulás a turizmus fejlesztésének dedikált forrásául szolgál, ami pedig kiemelt gazdaságpolitikai cél. Az LMP szintén javasolta, hogy a társasági adóban két adómérték kerüljön bevezetésre: 500 millió forintig egy 9 százalékos adókulcs, afelett pedig egy 20 százalékos adókulcs. Az egykulcsos társaságiadó-rendszer Magyarország versenyképességének a záloga, amely a beruházások támogatására vonatkozó intézkedésekkel együtt érvényesülve tud kedvező hatást kifejteni. A kormány adópolitikai célkitűzése világos: a forgalmi, fogyasztási típusú adók szerepét növelni, míg a jövedelmeket terhelő adók szerepét csökkenteni kell. Ezzel a céllal az említett javaslat nincs összhangban, ezért azt nem tudtuk támogatni. A Gazdasági bizottság és a Törvényalkotási bizottság által támogatott javaslatok közül a személyi jövedelemadót érintő indítványok a jogalkalmazást segítő pontosításokat tartalmaznak. A helyi iparűzési adót érintően a naptári évtől eltérő üzleti évet alkalmazó vállalkozó 2019-ben kezdődő üzleti évére vonatkozóan is fenntartotta a hatályos szabályok szerinti iparűzésiadóelőleg-kiegészítési kötelezettséget. Az önkormányzatok likviditási érdekeire tekintettel a kormány támogatta ezt a javaslatot. Továbbá támogattuk azt az indítványt is, amely arról szólt, hogy 2020. január 1-jétől a vállalkozók székhelye és az általuk bejelentett telephely szerinti önkormányzati adóhatósághoz ne a törvényjavaslatban foglalt kétheti, hanem napi gyakorisággal jussanak el a bejelentési, bejelentkezési és változásbejelentési adatok. Ez hatékonyabb, naprakész adóigazgatási munkát és nyilvántartásokat eredményez az önkormányzati adóhatóságnál. A Gazdasági bizottság által támogatott módosító indítvány szerint a fejlesztési adókedvezmény esetében a jelenértéken legalább 3 milliárd, illetve kedvezményezett települési önkormányzat területén legalább 1 milliárd forint értékű beruházások, továbbá a kis-, illetve középvállalkozások beruházásai esetén a létszám növelésére vonatkozó kötelezettség helyett a létszám tartását kell a vállalkozásoknak teljesíteniük, tekintetbe véve a munkaerőpiaci helyzetet. E kötelezettség arra vonatkozik, hogy négy adóévig az adózó által foglalkoztatottak átlagos állományi létszáma nem csökkenhet a beruházás megkezdését megelőző három adóév adataiból számított átlagos állományi létszám alá. Az adóelőleg-kiegészítési kötelezettség eltörlésével összefüggésben a havi, negyedéves adóelőleg kedvezményezett célra történő felajánlásának értékhatára az adóelőleg összegének 50 százalékáról 80 százalékra emelkedik. E módosításra azért van szükség, hogy a támogatások időbeli ütemezése a jelenleginél kiegyensúlyozottabban történhessen meg. A Gazdasági bizottság által támogatott módosító indítvány a társasági adót érintően mindezek mellett a csoportos társaságiadó-alanyokat, illetve a vagyonkezelő alapítványokat érintően tesz pontosító javaslatokat. Az elhangzottak fényében kérem a tisztelt képviselőket, hogy támogatásukkal segítsék a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Izer Norbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra pénteki ülésünkön kerül sor. Most pedig soron következik a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló 2005. évi CXXXIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Gulyás Gergely, Kocsis Máté, Nyitrai Zsolt, Halász János fideszes képviselők, valamint Nacsa Lőrinc KDNP-s képviselő által benyújtott T/6552. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Nyitrai Zsolt képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Törvényalkotási bizottság 2019. július 4-én tartott ülésén megtárgyalta a személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló törvény módosításáról szóló T/6552. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság 23 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 8 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Hazánk, Magyarország több nagy nívós fesztiválnak is otthont ad. Ezek közül sok rendezvény nemzetközi hírű, tömegek utaznak ide emiatt. Évről évre több tízezres rendezvények kerülnek megrendezésre országszerte, amelynek színvonala és biztonsága Magyarország jó hírét hirdeti világszerte. A nemzetközi terrorizmus megerősödése viszont újabb lépések megtételét követeli meg annak érdekében, hogy a kikapcsolódó fiatalok a lehető legnagyobb biztonságban tudjanak szórakozni, pihenni. Az előttünk fekvő javaslat hatékonyabb lehetőséget biztosít bűncselekmények megelőzésére, azok felderítésére, továbbá hozzájárul a körözött személyek azonosításához és elfogásához. A tervezet arra kötelezi a szervezőket, hogy rögzítsék a 25 ezer főnél nagyobb, belépőjegyváltáshoz kötött zenei rendezvényeken részt vevők személyes adatait. [[18.30]] Az adatkezelést érintő rendelkezések egyeztetésre kerültek a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal, amelyek kiállták a szigorú magyar adatvédelmi szabályok próbáját. A törvényjavaslatban szereplő megoldások az érintettek javaslataira figyelemmel kerültek kialakításra. Hazánk az egyik legbiztonságosabb ország a világon, szeretnénk, ha ez így is maradna. Az összegző módosító javaslat a szakbizottság részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatát tartalmazza. A módosítás fő célja, hogy ha a látogató személyes adatainak előzetes rögzítésére elektronikus úton kerül sor, akkor az arcképmás rögzítésére a tömegrendezvényre való belépést megelőzően, a tömegrendezvény helyszínén is lehetőség legyen. Az egyéb személyes adatok előzetes rögzítésére azonban ilyen esetben is köteles az adatkezelő. Tisztelt Országgyűlés! Kikapcsolódás és biztonság ezt a célt szolgálja, ezt a célt kívánja elérni az előttünk fekvő javaslat. Arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy fenti célok elérése érdekében támogassák ezt a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, Nyitrai Zsolt képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Nyitrai Zsolt nemet int.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kormány részéről kíváne valaki felszólalni? [[Dr. Orbán Balázs: Én, én…]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra lehetőség nincsen. Megkérdezem, hogy kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs ilyen jelzés.]] Nem látok jelentkezőt. A vitát lezárom. Megkérdezem a jelen lévő Nyitrai Zsoltot, az előterjesztő képviseletében kíváne hozzászólni. [[Nyitrai Zsolt nemet int.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra pénteki ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a központi költségvetés címrendjének módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Gazdasági bizottság által benyújtott H/6543. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2019. július 4-én tartott ülésén megtárgyalta a központi költségvetés címrendjének módosításáról szóló H/6543. számú határozati javaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 21 igen szavazattal, 9 nem ellenében elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A kutatási-fejlesztési és innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásának átalakításához szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/6359. számú törvényjavaslat szerint 2019. augusztus 1-jei hatállyal létrehozásra kerül az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat, amelyet 2019. szeptember 1-jétől az addig a Magyar Tudományos Akadémia irányítása alatt álló kutatóintézetek és a támogatott kutatócsoportok irodája alkotnak. A kutatóhelyek feletti irányítószervi jogosítványokat az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat titkársága gyakorolja. A hazai kutatási-fejlesztési és innovációs rendszer intézményrendszerének és finanszírozásának átalakítására legfőképpen azért volt szükség, mivel a források jelenleg nagymértékben széttagolódnak a felsőoktatási intézmények, az MTA-hoz tartozó kutatóhelyek és a különböző minisztériumok által felügyelt ágazati intézmények között. Az új struktúrában Magyarország Kormánya, kiemelten az ország versenyképessége érdekében, többletforrásokat biztosít a hazai KFI, valamint az alap- és alkalmazott kutatások számára, ezáltal növekszik a kutatók által pályázati formában elnyerhető támogatások köre és mértéke. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány célja, hogy Magyarországon európai szinten is élenjáró kutatási, fejlesztési és innovációs teljesítmény legyen a jövőben, hiszen napjainkban azok az országok tudnak a legsikeresebbek lenni, amelyek gyorsan képesek és akarnak reagálni a változásokra. Ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, támogassák a javaslatot. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, Ovádi Péter képviselő úr. Megkérdezem Hadházy Sándor előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő H/6543. számú, a központi költségvetés címrendjének módosításáról szóló határozati javaslattal 2019. augusztus 1-jei dátummal létrehozásra kerül az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat, amelyet 2019. szeptember 1-jétől az addig a Magyar Tudományos Akadémia irányítása alatt álló kutatóintézetek és a támogatott kutatócsoportok irodája alkotnak. A kutatóhelyek feletti irányítószervi jogosítványokat az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat fogja gyakorolni.A tudás erőforrásként való felhasználása felértékelte az egyetemek és a kutatóintézetek szerepét, ezért jogos igényként merül fel azok hatékony működtetése. A Magyar Tudományos Akadémia és az ITM által közösen egyeztetett elvek érvényesítése a benyújtott Kvtv.-javaslatban szereplőhöz képest új alapokra helyezte az átcsoportosításra kerülő előirányzat összegének meghatározását, ebből adódóan változott az alkalmazásra kerülő költségvetési struktúra. A kölcsönösen elfogadott szakmai érvek alapján az MTA fejezettől átcsoportosításra kerülő előirányzat összege a 2019. év tekintetében 86 millió 601 ezer forinttal csökkentésre kerül úgy, hogy ez nem jár együtt az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat fejezet, illetve az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat titkárság relatív költségvetési pozíciójának romlásával, azonban egyidejűleg biztosítja mind az MTA, mind az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat fejezet stabil, kiszámítható és költségvetési szempontból független működését. Tisztelt Országgyűlés! A kormány a nemzeti kutatás-fejlesztési és innovációs stratégiában célul tűzte ki, hogy Magyarország 2020-ra a GDP-arányos K+F ráfordításokat 1,8 százalékra, 2030-ra pedig 3 százalékra növeli. Bár Magyarországon 2003 óta folyamatosan nő a KFI-ráfordítások összege, a 2020-ra meghatározott célérték eléréséhez is a források jelentős emelése szükséges. A vállalkozások 2008 óta szintén növekvő tétellel járulnak hozzá a teljes K+F-ráfordításhoz. A 2017-es 272,5 milliárd forint 52,7 százalékot tett ki. A javaslat tehát létrehozza az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat központi költségvetési fejezetét, valamint az új fejezetben megalapítja az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat titkársága címet. 2019. augusztus 31. napjáig az MTA által irányított kutatóhálózat intézményeit költségvetési szempontból átsorolja az újonnan létrehozott Eötvös Loránd Kutatási Hálózat fejezetbe. Az eddig az irányítószervi feladatokat ellátó MTA titkársága és ezzel szoros összefüggésben az MTA létesítménygazdálkodási központ irányítószervi feladatellátással arányos előirányzatainak időarányos részét átcsoportosítja az Eötvös Loránd Kutatási Hálózat titkárságához. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya 2010 óta mindig kimagasló figyelmet fordított a kutatás-fejlesztés megfelelő támogatására. Az önök előtt fekvő javaslat is ilyen célokat szolgál, melyhez kérném tisztelt támogatásukat. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Hadházy Sándor képviselő úr. Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíváne valaki hozzászólni. Jelzi Cseresnyés Péter államtitkár úr, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr. [[18.40]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk lévő határozati javaslatot támogatjuk, ugyanis a hazai kutatás-fejlesztés és innováció intézményrendszerének és finanszírozásának átalakítása elengedhetetlen alapfeltétele Magyarország versenyképességének, a fenntartható gazdasági növekedésnek.A kormány a gazdaságvédelmi akciótervben az e területre fordított forrásmennyiséget 32 milliárd forinttal emelte meg, e többlet már a jövő évi költségvetés tervezetében is megjelenik. A magyar kormány jelentős fejlesztéseket finanszíroz és jelentős többleterőforrásokat biztosít annak érdekében, hogy az ország versenyképessége javuljon. Jelen határozat elfogadása hozzájárul a kutatás-fejlesztés és innováció egységes intézményrendszerének és finanszírozásának kialakításához, az eredmények hatékonyabb hasznosulásához, ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a határozati javaslatot szavazataikkal támogatni szíveskedjenek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Cseresnyés államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megkérdezem, ki kíván élni a hozzászólás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem Hadházy Sándor előterjesztőt, kíváne most hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a pénteki ülésünkön kerül sor. Soron következik az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2017. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Az Igazságügyi bizottság által benyújtott H/6544. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Megkérdezem az előterjesztőt, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Megadom a szót Vejkey Imre KDNP-s képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Igazságügyi bizottság a házszabály 84. § (3) bekezdése alapján kijelölt bizottságként 2019. július 2-ai ülésén lefolytatta az alapvető jogok biztosa 2017. évi beszámolójának elfogadásáról szóló H/6544. számú határozati javaslat részletes vitáját. A bizottság a vita keretében megvizsgálta a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak való megfelelőséget is, és egyhangúlag megállapította, hogy a javaslat megfelel a határozati házszabályi rendelkezéseknek, részletes vitát lezáró módosító javaslatot így nem nyújtott be. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák önök is a határozati javaslatot és egyúttal a beszámoló elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az előterjesztő felszólalását. Tájékoztatom, hogy a vita végén, ha hozzá kíván szólni, 9 perce lesz még. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megkérdezem, ki kíván élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Ezért, tisztelt Országgyűlés, a vitát lezárom. Kérdezem az előterjesztőt, kíváne hozzászólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a pénteki ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2018. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. Az Igazságügyi bizottság által benyújtott H/6545. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetőek. Tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Megkérdezem az előterjesztő részéről jelen lévő Vejkey Imre képviselő urat, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Igazságügyi bizottság a házszabály 84. § (3) bekezdése alapján kijelölt bizottságként a 2019. július 2-i ülésén lefolytatta az alapvető jogok biztosa 2018. évi beszámolójának elfogadásáról szóló H/6545. számú határozati javaslat részletes vitáját. A bizottság a vita keretében megvizsgálta a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak való megfelelőséget is, és egyhangúlag megállapította, hogy a javaslat megfelel a házszabályi rendelkezéseknek, részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák önök is a határozati javaslatot és egyúttal a beszámoló elfogadását. Ismételten köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdése alapján kijelölt bizottságként a 2019. július 2-i ülésén lefolytatta az alapvető jogok biztosa 2018. évi beszámolójának elfogadásáról szóló H/6545. számú határozati javaslat részletes vitáját. A bizottság a vita keretében megvizsgálta a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglaltaknak való megfelelőséget is, és egyhangúlag megállapította, hogy a javaslat megfelel a házszabályi rendelkezéseknek, részletes vitát lezáró módosító javaslatot nem nyújtott be. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérem, támogassák önök is a határozati javaslatot és egyúttal a beszámoló elfogadását. Ismételten köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps a kormánypártok soraiban.)
Köszönöm, Vejkey Imre bizottsági elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíváne felszólalni… [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Viszont megadom a szót Alexov Lyubomir szerb nemzetiségi szószólónak, a vitához kapcsolódó Magyarországi nemzetiségek bizottsága előadójának, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat.
Köszönöm a szót, elnök úr. Poštovani Predsedniče! Poštovana Skupštino! Mnogo puta mi pade na um, a posebno kada je na dnevnom redu izveštaj Zaštitnika građana, da nakon nekoliko godina rada je postalo prirodno da pripadnici narodnosti koriste svoj maternji jezik priliokom obraćanja Parlamentu na plenarnoj sednici. Ovu činjenicu ne smatram privilegijom, već kao rezultat zajedničkog razmišljanja i rada.Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Különösen az alapvető jogok biztosa és helyettesei beszámolójának vitája során jutott számtalanszor eszembe, hogy oly sok év után természetessé vált, hogy a nemzetiségi szószólók anyanyelvükön szólalhatnak fel a parlament plenáris ülésén. Nem kiváltságként kezelem ezt a tényt, hanem annak az eredményeként, hogy egyre több lépést sikerül megtennünk együtt ezen az úton. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága mint vitához kapcsolódó bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat 44-45. §-a alapján lefolytatta a H/6545. számú határozati javaslat részletes vitáját. Az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2018. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/6545. számú határozati javaslatot megvizsgálva megállapította, hogy az megfelel a házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága nem nyújt be részletes vitát lezáró bizottsági módosító javaslatot, a bizottság a határozati javaslat részletes vitáját 2019. július 1-jén lezárta. Az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2018. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló határozati javaslatot az Országgyűlésnek elfogadásra ajánlja. A 2018. évi tevékenységről szóló beszámoló alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága tartalmasnak és eredményesnek értékelte az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek munkáját és a Magyarországi nemzetiségek bizottságával történő együttműködését. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága üdvözli azt a társadalmi tudatformáló és felvilágosító tevékenységet, amelyet az alapvető jogok biztosa és biztoshelyettesei a 2018. évben teljes szívvel képviseltek. [[18.50]] Tevékenységükkel nagyban hozzájárultak a hazai nemzetiségek kiegyensúlyozottabb megítéléséhez, megismertetve a nemzetiségek történelmét és kultúráját a többségi társadalommal. Személyük és elkötelezettségük garanciát jelentett a nemzetiségi jogok érvényesítése területén. Bízva a további együttműködésben, munkájukhoz további sok sikert kívánok a magam és a nemzetiségi bizottság tagjai nevében is. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Alexov Lyubomir szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy kíváne valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok.Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom, s megadom a szót bizottsági elnök úrnak, az előterjesztőnek, Vejkey Imre képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenekelőtt köszönöm a Magyarországi nemzetiségek bizottsága kifejezett támogatását a H/6545. számú határozati javaslat kapcsán, és köszönöm, amit szószóló úr indoklásul még hozzáfűzött.Egyúttal engedjék meg, hogy köszönetünket fejezzük ki Székely László úrnak, az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek az elmúlt hat évben elvégzett munkájukért. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Vejkey Imre képviselő úr, bizottsági elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a pénteki ülésünkön kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett László Imre képviselő úr, a DK képviselője „JELENTÉS A CSÓTÁNYFRONTRÓL” címmel. Öné a szó, képviselő úr, ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Olyan ügyről kívánok szólni, amiben egyszerre tükröződik az ország, a főváros és szűkebb hazám, Újbuda fideszes vezetésének felelőtlensége, tehetetlensége és károkozása.Hónapok óta beszélünk a Budapestet sújtó patkányinvázióról, megjegyzem hiába, mert a patkányok boldogan és zavartalanul szaporodnak, illetve randalíroznak tovább. Nagy kár, hogy a patkányok helyett nem sündisznók árasztották el a fővárost, azok nemcsak kedvesebb állatok, de felfalnák az utóbbi időben valósággal hemzsegő csótányokat is. A patkányok azonban nem rovarevők, ezért még ennyi hasznuk sincs. Minden bizonnyal meg nem támadási szerződést kötöttek a csótányhadsereggel. Azok pedig hogy a hadászati szakkifejezéseknél maradjunk bevették Újbudát. A probléma már tavaly is érzékelhető volt, a májusi felmelegedéssel azonban a helyzet tarthatatlanná vált. Intézkedés azonban nem történik, a polgárok többnyire még választ sem kapnak panaszaikra, vagy ha igen, az legfeljebb egymásra mutogatás. Egy helyi polgár például tavaly két ízben is e-mailben jelezte a problémát fideszes önkormányzati képviselőjének, aki megérdemli, hogy név szerint is megemlítsük, Gyorgyevics Miklósnak hívják, és ő természetesen a füle botját sem mozgatta. A panaszos nem adta fel, telefonon a kerületi városgazdálkodást kereste, ahol felvilágosították, hogy az ügy a fővárosra tartozik. A főváros üzemeltetési főosztályához fordult tehát, ám onnan válasz nem érkezett. Közben az idő hűvösebbé vált, a probléma átmenetileg enyhült, de tavasszal panaszosunk kénytelen volt tovább folytatni a próbálkozásait. Ezúttal azt az eligazítást kapta, hogy az önkormányzat közútkezelőjét keresse, onnan pedig ismét az a válasz jött, hogy a főváros illetékes az ügyben, és ezzel a kör be is zárult. Polgárok tucatjai számolnak be hasonló, Kafka tollára kívánkozó esetekről. Ahol mégis intézkedtek, az irtás ott is hatástalannak bizonyult. Egyetlen esetről kaptam hírt, ahol a csótányoktól sikerült megszabadulni. Itt sem a hivatalos szervek intézkedtek, hanem a háztömb gondnoka. Külön említést érdemel Újbuda központja. Itt az Allee bevásárlóközpont, ahol egymást érik az étkezdék, itt a piac, a kerület járóbeteg-szakrendelője, sőt egy üresen álló iskolaépület, ahol gyermekgyógyászati központot kívánnak létrehozni. Sötétedés után pedig errefelé lépni sem nagyon lehet anélkül, hogy az ember egy-két csótányt el ne taposna. A csótánymentesítés sikerességét egy szerződés értelmében a fővárosi kormányhivatal mérte, onnan azonban az év eleje óta a kormány bölcs intézkedései nyomán több ezer dolgozó távozott, így egyebek között a közegészségügyi szakhatósági feladatokat sem képesek már ellátni. Tavaly év végén a kormányhivatal kezdeményezte a szerződés felbontását, vagyis a problémával a főváros vezetésének tisztában kellett lennie. A szerződést végül néhány hónapja fel is mondták, a főváros azonban azóta sem tett semmit a csótányirtás eredményességének szakhatósági mérésére, egyszerűbben fogalmazva: a csótányirtást fél éve a kutya sem ellenőrzi. Nem csodálható tehát, hogy a bogarak elképesztően elszaporodtak. Tisztelt Ház! A csótányfertőzöttség hű képe az adott terület közegészségügyi helyzetének. Ahol kosz van, ahol a közterületeket nem takarítják megfelelően, ahol akadozik a szemét elszállítása, ott a csótány kitűnő életfeltételeket talál, tehát szükségszerűen elszaporodik. Újbudán pedig ez a helyzet, különösen mióta a kormány közelében valaki rájött, milyen remek üzlet a szemétszállítás, főleg, ha a hulladékot nem is szállítják el, csak az érte járó pénzt veszik át. Megismétlem: a kormány, a főváros és a kerület vezetésének is megvan a maga felelőssége abban, hogy Újbuda lakóit lassanként kiszorítják a csótányok. Nem tudom, a főváros más kerületeiben mi a helyzet, arra azonban felhívnám a figyelmet, hogy a csótány kevéssé tiszteli a kerülethatárokat, előbb-utóbb más kerületeket is el fog árasztani. A polgárok pedig joggal kérdezik: ugyan miért fizetik Európa egyik legmagasabb adóját, ha azért még egy tisztességes rovarirtás sem jár? Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Rig Lajos jobbikos képviselő úr: „A svájci út margójára” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindenki tudja a teremben, hogy az eddigi kormányok legnehezebb feladata mindig is az egészségügy és a szociális szféra rendbetétele volt, azon belül is az egészségügyi és a szociális ellátás rendbetétele. Magyarországról tudni kell, és ezt sajnos a statisztikai adatok is alátámasztják, hogy elöregedő társadalmunk van, és nem működik az a családmodell, amely az elmúlt pár évtizedben jellemző volt Magyarországra, amikor is több generáció élt egy házban, kezdve az unokákon, a nagyszülőkön keresztül a szülőkig, így a családtagok be tudtak egymásnak segíteni, és ha már a nagyszülő ápolásra szorult, akkor a gyermeke ezt a feladatot el tudta végezni. De sajnos ma Magyarországon ez egyre nehezebb, hiszen a fiataloknak dolgozniuk kell, vagy, mondjuk, az unokák már külföldön találták meg a számításukat. Egyre kevesebb az a szociális ellátó intézet vagy idősek otthona, amely be tudja fogadni ezeket az időseket, akik már a nap 24 órájában ápolásra szorulnak. Látjuk, hogy ma Magyarországon a kormány egyre kevesebb ilyen férőhelyet biztosít az elöregedő társadalomnak és az idős embereknek. Ezért az önkormányzatoknak maguknak kell dönteni arról, hogy önerőből vagy akár csekély állami támogatásból létrehozzanak idősek otthonát. Bükkszenterzsébet mert nagyot álmodni és mert nagyot lépni, egy 33 férőhelyes idősek otthonába fogott bele, egy épületet alakítottak át. Igen ám, csak mivel állami támogatás nem volt, és a szűkös anyagi kereteik megszabták azokat a határokat, ameddig nyújtózkodhattak, a belső berendezésre már nem jutott önkormányzati forrás. [[19.00]] Ezért egy közös ismerősünk kapcsán megkerestek, és mivel látták azt, hogy több alkalommal hoztunk már Magyarországra egészségügyi bútorokat, tehát betegágyakat, illetve éjjeliszekrényeket, kérték a segítségünket. A Jóisten gondoskodó keze azért Bükkszenterzsébet önkormányzata felett is megtalálta a lehető legjobb utat, és egy zürichi kapcsolat révén és nevezzük is meg itt azt a segítő személyt, aki önzetlen segítségével próbált segíteni Bükkszenterzsébet önkormányzatának, Fekete Szegeti Erikának köszönhetően az első körben [[Taps a Jobbik padsoraiból.]] tizenöt darab ilyen ágyat és egyéb felszerelést sikerült Bükkszenterzsébetnek szerezni. Majd, amikor Erika látta azt, hogy nagy szükség van ezekre az ágyakra, egy újabb kapcsolat révén, ami Forchból érkezett, egy idősek otthonából, újabb huszonhét darab elektromos ágy tudja a mindennapjait biztosítani az odaérkező és az ellátásban részt vevő időseknek. Azt gondolom, hogy ha a politika nem is tud változni, akkor az embereknek kell változni. Ha a politika nem képes változni, akkor a segítő embereknek a segítő szándékára szorulnak ezek az intézmények, hiszen hogyha végigjárjuk az országot, akkor megláthatjuk az áldatlan állapotokat, hiszen hiába kap állami finanszírozást egy ilyen szociális intézmény, a benne lévő bútorzatot éveken keresztül nem tudja lecserélni. Ezért is van szükség ilyen adományokra, ezért is szeretnénk a svájciaknak megköszönni, és nem csak Erikának, hiszen Svájcban most már egy olyan folyamat indult el, amely, azt gondolom, hogy megállíthatatlan, és nem is szabad megállítani ezt a folyamatot, hiszen a Máltai Lovagrend is felajánlotta a segítségét. Az elkövetkezendő időkben egyre több szociális intézményen fogunk segíteni, fog segíteni a Jobbik, fog segíteni az összes országgyűlési képviselő az adott körzetében, hiszen hogyha a kormánynak már mostohagyermeke az egészségügy és a szociális ellátórendszer, akkor mi próbáljunk meg ezen a politikán változtatni, próbáljuk meg a segítő szándékot előtérbe helyezni, próbáljuk megváltoztatni a szemléletet, és a szemléletváltoztatás által próbáljuk megváltoztatni a politikát. Még egyszer, de nem utolsósorban köszönjük meg azoknak az intézményvezetőknek, akik felajánlották ezt az adományt, köszönjük meg még egyszer Erikának és azoknak az önkéntes segítőknek, akik több ezer kilométert átutazva ezeket az adományokat ide, Magyarországra szállították. Köszönet érte innen, Magyarországról. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére 2019. július 12-én kerül sor. Megköszönöm munkájukat. Nyugodalmas jó estét kívánok. Az ülést bezárom.