Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:03:57]] 324 народні депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження Доманського Анатолія Івановича, якому виповнилося 65 років, ювілей. Давайте привітаємо його і побажаємо, щоб при такому гарному здоров’ї, при такому настрої він працював довгий час. Шановні колеги, я інформую вас про підсумки нашої роботи вчора, тобто в середу. Було розглянуто шість законопроектів. Ви знаєте, що було виголошено 90 депутатських запитів. Відбулися виступи уповноважених представників депутатських груп і фракцій з заявами, інформаціями, повідомленнями. Розглянуто шість законопроектів. Із них прийнято в цілому два, відхилено один, направлено на повторне перше читання один і прийнято у першому читанні два. Це до питання про бездіяльність Верховної Ради України. Розклад засідання на сьогодні, на четвер, шановні колеги, у вас є, він погоджений депутатськими групами і фракціями, переходимо до роботи. Оголошується до розгляду перше питання: це - представлення проекту Закону про Державний бюджет України на 2005 рік. Шановні колеги, які вимоги Бюджетного кодексу до представлення в Верховній Раді України проекту Закону України про Державний бюджет України? Представлення відбувається відповідно до статті 39 Бюджетного кодексу України, згідно з вимогами якої міністр фінансів України представляє поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про Державний бюджет України на 2005 рік. Голова Комітету з питань бюджету доповідає про відповідність проекту Закону про Державний бюджет вимогам Бюджетного кодексу, основним напрямам бюджетної політики на 2005 рік та пропозиціям Верховної Ради України до основних напрямів бюджетної політики на 2005 рік. За результатами обговорення Верховна Рада України може прийняти рішення - взяти проект Закону про Державний бюджет України до розгляду або відхилити його у разі невідповідності Бюджетному кодексу та основним напрямам бюджетної політики на 2005 рік і пропозиціям Верховної Ради України до них, прийнятим згідно з частиною шостою статті 33 Бюджетного кодексу. Пропонується такий регламент розгляду цього питання: доповідь першого віце-прем’єр-міністра міністра фінансів України Миколи Яновича Азарова - до 30 хвилин, відповіді на запитання - до 15 хвилин, доповідь голови Комітету Верховної Ради України з питань Бюджету Петра Олексійовича Порошенка - до 20 хвилин, відповіді на запитання до доповідача - до 15 хвилин, виступи представників депутатських фракцій і груп, комітетів Верховної Ради України, народних депутатів - 40 хвилин, прийняття рішення, заключне слово - п’ять хвилин. Нема заперечень? Будь ласка, Микола Янович, запрошую вас до доповіді. [[Ш у м у з а л і]] Будь ласка, Миколо Янович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Відповідно до норм чинного бюджетного законодавства уряд розробив і представляє сьогодні проект Закону України "Про Державний бюджет на 2005 рік". Етап вдосконалення бюджетно-податкової політики, який здавав наш уряд, був досить складним. Нагадаю: грудень 2002 року - це були перші кроки до досягнення збалансованого реального бюджету. Внесеними змінами до бюджету 2002 року замість нереальних запланованих надходжень приватизації було збільшено рівень запозичень, це дало можливість зменшити кредиторську заборгованість. Вперше протягом року вдалося виконати дохідну частину загального фонду державного бюджету у грудні на 100,8 від плану, тоді як відсоток виконання за 11 місяців становив лише 93 відсотки. Найголовнішим підсумком попереднього етапу стало подолання хронічного невиконання бюджету. І не лише подолання, а й зафіксоване в останні роки істотне зростання основних економічних показників. Так у 2003 році було забезпечено макроекономічну стабільність та бюджетну дисципліну, поглиблена структурна реформа та підвищені соціальні гарантії широкому колу громадян. У 2004 рік ми увійшли з такими результатами: приріст ВВП перевищував середню величину цього показника за попередні три роки і становив 9,3 відсотки, удвічі підвищено розмін мінімальної заробітної плати, збільшені розміри пенсій і соціальних виплат, грошового забезпечення військовослужбовців, стипендії для студентів, на 30 відсотків зросли посадові оклади працівників бюджетної сфери. Повністю погашена бюджетна заборгованість працівникам бюджетної сфери та з соціальної допомоги сім’ям з дітьми. По-перше, доходи і видатки Державного бюджету виконано на 100 відсотків. У поточному році високі темпи економічного зростання не тільки збережено, а й робляться всі зусилля для подальшого закріплення цієї позитивно стійкої тенденції. Результати, яких досягнуто за вісім місяців поточного року, дозволять впевнено рухатися вперед, хоча, безумовно, попереду серйозна і напружена робота. Ми маємо темп росту реального валового внутрішнього продукту 13,6 відсотка. Збереження позитивного сальдо зовнішньої торгівлі товарами - 2,4 мільярда доларів США, що зумовило стабільність обмінного курсу гривні. Повністю погашена заборгованість з чорнобильських витрат. Зведений бюджет України за результатами восьми місяців за оперативними даними виконано в обсязі 53 мільярда гривень, що на 6,4 мільярда, або на 21 відсоток, більше минулорічного показника. Доходи Загального фонду Державного бюджету України за вісім місяців виконано на 101,7 плану січня-серпня, що на 4,2 мільярда гривень перевищує показник минулого року. Зміцнено ресурсну базу місцевих бюджетів. До дохідної частини місцевих бюджетів надійшло 24,4 мільярда гривень. Проти минулого року додатково отримано 3,2 мільярда гривень, або більше на 15 відсотків. Стовідсотково перераховуються субвенції та дотації місцевим бюджетам. Шляхом випуску облігацій внутрішньої державної позики погашена бюджетна заборгованість з невідшкодованих сум податку на додану вартість із простроченим терміном повернення на суму близько двох мільярдів гривень. Здійснено вдалі трансакції на ринку зовнішніх запозичень. Так, забезпечено зниження рівня середньозваженої ставки запозичень на зовнішніх ринках капіталу з 12 відсотків у 2000 році до 5,3 відсотка у 2004 році, що дозволяє проводити ефективну бюджетно-боргову політику. Динаміка виконання Державного бюджету в поточному році створює хороше підгрунтя та стабільну базу для прийняття не тільки амбіційних, але і продуманих та виважених рішень щодо продовження економічних і соціальних реформ в наступному році. У наступний рік ми входимо зі стабільними показниками позитивної динаміки в бюджетній сфері. Це результат послідовної, ефективної і відповідальної політики нашого уряду на виконання стратегії структурно-інноваційної перебудови економіки, пріоритетів соціальної політики держави. Прогноз економічного і соціального розвитку України на 2005 рік розрахований, виходячи з огляду на тенденції зростання економіки України темпами, які прогнозуються одним із найвищих серед країн світової спільноти. Базовими напрямами бюджету наступного року є сильна соціальна програма, стимулювання економічного розвитку за рахунок збільшення державних видатків та передачі частини повноважень регіонам з відповідним підкріпленням належними ресурсами. Основні параметрі доходів і видатків бюджету на наступний рік ви можете бачити на слайдах. Так, прогноз доходів зведеного бюджету на наступний рік становить 110,5 мільярда гривень. Питома вага загального фонду зведеного бюджету 2005 року становитиме близько 76 відсотків. При цьому в 2003 році вона дорівнювала 77 відсотків, в 2004 - близько 80 відсотків, що вкотре підтверджує реалістичність бюджетних планів. Видатки та надання кредитів зведеного бюджету на наступний рік планується у розмірі 118 мільярдів гривень, що 26,2 мільярда гривень, або близько 30 відсотків більше плану нинішнього року. Хочу акцентувати вашу увагу на наступному. При формуванні бюджетних показників урядом визначено і залучено максимально можливі ресурси, включаючи податковий борг. Таким чином враховано у проекті бюджету наступного року доходи є хоч і напруженими, але реальними до виконання. По-перше. Частка перерозподілу доходів зведеного бюджету наступного року через ВВП становить 28,5 відсотка. Фактично у 2003 році цей показник також становив 28,5 відсотка, а за вісім місяців 2004 року дорівнює 28 відсоткам. Тобто частку доходів зведеного бюджету ВВП на 2005 рік збережено на досягнутому рівні. По-друге. Збільшення обсягів зведеного бюджету у 2005 році є виправданим і пояснюється стабільно високими зростання реального ВВП: 2003 - 9,4 відсотка, 2004 рік - очікуваний 12,4, на 2005 рік прогноз 8,6 відсотка. Реальний ВВП з початку поточного року сягає рекордних 113,6 відсотка. Очікуваний у цьому році приріст реального ВВП на рівні 12,4 відсотка є базою для надходжень наступного року. По-третє. Поліпшуються технології в адмініструванні бюджетних надходжень, а не посилення фіскального тиску. У дохідній частині бюджету передбачено частину надходжень, як погашення податкової заборгованості, за рахунок яких здійснюватиметься цільове фінансування видатків бюджету, а це, насамперед, стимулюватиме виконання таких надходжень. Тобто, якщо раніше заборгованість перед бюджетом списувалася відповідно до закону України, то наступного року вона буде використовуватися для розв’язання соціальних проблем, розблокування економічних тромбів. Як наслідок - це вирішення системних проблем за рахунок погашення податкової заборгованості. По-четверте. Поточного року буде остаточно розв’язане питання з відшкодування ПДВ, і це дає нам підстави планувати збільшення надходжень з цього податку. Прострочена заборгованість, яка на початку року становила 3 мільярда гривень нині скоротилася до 295 мільйонів гривень. В бюджеті на наступний рік вперше не передбачено коштів на погашення протермінованого ПДВ. По-п’яте. У поточному році планується погасити заборгованість виплати заробітної плати працівникам підприємств. В кожному підприємстві немалий оборот на кошти, наприклад, сільськогосподарська галузь, окремі отраслі промисловості. А, це дасть їм змогу наростити обсяги виробництва і отримати прибутки. що в свою чергу дає підставу планувати ріст надходжень податку на прибуток. І останнє. Збільшується внутрішнє споживання завдяки підвищенню заробітної плати, пенсій, стипендії, соціальних виплат, що є також поштовхом для розвитку нашої економіки, а відповідної бази оподаткування. Звідки ще можуть надходити кошти до бюджету. Існують державні програми затверджені Верховної Ради України та урядом на фінансування яких планувалися значні фінансові ресурси. Програма з націлена на сприяння розвитку різних галузей економіки. Але, в тільки останні роки ці кошти з бюджету почали реально надходити до підприємств. А, це знову ж таки зростання основних макропоказників, а відповідно і основних бюджетоутворюючих податків. Зрештою, прогноз на розрахунки доходів на 2005 рік здійснювались із застосуванням наукових підходів. Спільно з науковцями розроблені методи і моделі прогнозування податкових надходжень до бюджету. Зокрема, при обчисленні обсягу ПДВ було використано методику, в якій набули відображення такі економічні показники як кінцеві і споживчі витрати домашніх господарств, валове нагромадження основного капіталу, споживчий попит. Водночас, ми маємо прогноз показників зведеного бюджету за основних. доходів, видатків фінансування на наступні 3 роки та довгострокову перспективу. Якщо в наступному році ми плануємо повністю ліквідувати борги, то в 2005 та 2006 роки можуть стати роками продовження податкових реформ щодо зниження ставок оподаткування та зменшення рівня перерозподілу ВВП через бюджет. На сьогодні працює кваліфікована урядова команда, яка забезпечує виконання бюджету 2003 року, планових бюджетних показників за 8 місяців поточного року і здатна забезпечить виконання бюджету 2005 року у тих параметрах, в яких його подано. В бюджети 2005 року враховано дії певних. чинників, які притаманні економіці України. Тому зазначене не в якому раз і не вплине на заплановане надходження наступного року, як Вам відомо на кінець 2005 року індекс споживчих цін очікується на рівні +6,2 %, а індекс цін виробників становитиме 5,3 %. Загалом соціально-економічний розвиток країни, підвищення макроекономічних показників, подальші кроки у реформуванні законодавства із оподаткування забезпечить в майбутньому вагоме зростання податкових надходжень у валовому внутрішньому продукті. Наступне, відповідно до вимог бюджетної резолюції визначено граничний розмір дефіциту у 2005 році - 1,3% ВВП, що на 0,9 % пункту менше плану на поточний рік. Таким чином, дефіцит державного бюджету у 2005 році передбачено в сумі майже 5 мільярдів гривень, з них 1,1 мільярди гривень - фінансування за рахунок позик міжнародних фінансових організацій, решта - 3,9 мільярди гривень - надходження від приватизації державного майна. При цьому принциповим є те, що дефіцит планується методично, оскільки приватизація за статистикою фінансових, світових фінансів зараховується до розділу фінансування. Уряд, як і в минулі роки не буде здійснювати споживацьких запозичень. Так на 2005 рік обсяг державних запозичень прогнозується у сумі 8,7 мільярди гривень, що на 1,3 мільярда гривень або на 12 відсотків менше плану на поточний рік. При цьому обсяг платежів з погашення державного боргу планується у сумі 8,8 мільярда гривень, що на близько 180 мільйонів гривень менше плану на 2004 рік. У 2004 році питома обслуговування боргу у видатках загального фонду Державного бюджету складає 5,6 відсотка. А уже у наступному році вона скоротиться до 4,7 відсотка, що вказує на зменшення навантаження на видаткову частину бюджету. То ж враховуючи реальну ситуацію на зовнішньому ринку та стан внутрішнього ринку капіталу, такий обсяг запозичень є максимально можливим для збереження макроекономічної стабільності, позитивної тенденції оптимізації боргового навантаження на бюджет, а це у свою чергу є фундаментом заощадливої політики уряду в поліпшенні основних показників, що характеризують граничну межу державного боргу. Відношення державного прямого і гарантованого боргу до ВВП на 2005 рік очікується на рівні 21 відсотка, що майже в три рази менше за критичний рівень. На 2004 рік очікується 25 відсотків. Ще я хочу нагадати деяким економістам, що відповідно до Бюджетного кодексу та Закону України "Про Національний банк України" емісійні кошти не можуть бути джерелом фінансування видатків бюджету, навіть більше. Уперше у 2004 році уряд почав обслуговувати кредити Національного банку десятирічної давнини. І у проекті Закону України "Про Державний бюджет України на 2005 рік" відповідно до статті сьомої передбачено погашення частини заборгованості у сумі близько 265 мільйонів гривень. Крім цього уряд виплатить частину боргів у 2005 році по облігаціям внутрішньої державної позики для погашення простроченої бюджетної заборгованості податку на додану вартість. Щодо підходів до формування міжбюджетних відносин на 2005 рік. Уряд продовжується політики надання підтримки, спрямованої на розвиток регіонів. Суттєво відпрацьована позиція по місцевим бюджетам, позитивна тенденція надходження усіх податків та стала тенденція зростання основних макроекономічних показників, що впливають на доходи, дала можливість прогнозувати вказані доходи місцевих бюджетів на 2005 рік в обсязі 17,3 млрд. гривень, що на 14 відсотків більше від очікуваних надходжень в 2004 році. Підвищено частку місцевих бюджетів у зведеному бюджеті, яка вперше досягла понад 43 відсотка. Слід зауважити, що механізм збільшення частини видатків місцевих бюджетів не може бути визначальним напрямом бюджетної політики держави. Необхідно провести повну інвентаризацію функцій повноважень і взаємовідносин державних і місцевих органів влади і самоврядування, чітко зафіксувати їх у законах і лише після цього визначити пропорції розподілу ресурсів між державою і регіонами. У 2005 році зростання видатків місцевих бюджетів становитиме по загальному фонду 22 відсотки, у тому числі по видатках, що враховуються, понад 29 відсотків. Проект Бюджету на 2005 рік передбачає підвищення рівня інвестування у людський капітал шляхом збільшення видатків на освіту та охорону здоров’я як пріоритетних галузей, у тому числі через удосконалення механізму розподілу міжбюджетних трансфертів. Найбільш важливим питанням є забезпечення підвищення рівня мінімальної заробітної плати. У показниках видатків місцевих доходів додатково враховано понад 3,3 млрд., що забезпечить збереження міжпосадових співвідношень. Вперше для покращання матеріальної бази бюджетних установ враховано додатково коштів на поточні капітальні ремонти - близько 200 млн. гривень. За рахунок Державного бюджету на регіони планується виділити більше як 1,8 млрд. гривень по централізованим програмам - охорони здоров’я, освіти, імунопрофілактика, боротьба з туберкульозом, онкологією, забезпечення діагностично-лікувального обладнання, інсуліну, програма "Шкільний автобус", комп’ютеризація сільських шкіл та інше. Крім того, у проекті бюджету на 2005 рік врахована субвенція з Державного бюджету місцевим на виконання заходів з упередження аварій та запобігання техногенних катастроф у житлово-комунальному господарстві і на виконання інвестиційних проектів у сумі 900 мільйонів гривень. Головним пріоритетом проектом Державного бюджету на 2005 рік є соціальна спрямованість. Це не лише показово, а й закономірно, адже за кожним рішенням, що приймається, необхідно бачити людину. Тому останніми роками значна увага приділяється саме соціальним видаткам, які включають в себе такі напрямки діяльності держави, як соціальний захист, соціальне забезпечення, охорона здоров’я, освіта, культурний та фізичний розвиток. При розробці проекту бюджету на 2005 рік було враховано основні завдання бюджетної політики на середньострокову перспективу, зокрема сприяння випереджаючому зростанню темпів реальних доходів населення, передусім заробітної плати порівняно з ВВП. Історія знає приклади, коли така політика дає бажані результати. Є грунтовні розрахунки і пояснення щодо кожного напрямку щодо запропонованого законопроекту. Тому побудую далі свій виступ, наголошуючи на тому, що зроблено вперше, і це ви можете побачити на слайдах. Вперше видатки соціального спрямування досягли максимального рівня - майже 55 відсотків. Зокрема, у проекті заплановано додаткові видатки на збільшення на 20,6 відсотку фонду оплати праці працівників бюджетних установ з метою запровадження з 1 січня 2005 року мінімальної заробітної плати працівників бюджетних установ в розмірі 262 гривні із збереженням міжпосадових співвідношень, це близько 5 мільярдів гривень. Підвищення розміру мінімальної заробітної плати є одним із факторів, що безпосередньо впливають на зростання доходів населення. Задля поступового відновлення порушених раніше співвідношень в оплаті праці працівників бюджетної сфери вживати заходів щодо підвищення рівня оплати праці. Протягом останніх двох років у середньому удвічі збільшилася середньомісячна заробітна плата бюджетників. На слайдах ви можете побачити, як змінювалася заробітна плата працівників освіти, охорони здоров’я та якого рівня планується досягти її в наступному році. Проте ми на цьому не зупиняємося. У нас є чіткий план дій на середньострокову перспективу і поетапне реформування в оплаті праці. Але всі видатки повинні забезпечувати фінансовими ресурсами. Варто мати на увазі, що з 2005 року підвищується розмір соціальної пільги при визначенні доходів, що оподатковуються, із 61 гривні до 130 гривень. Це дасть можливість не тільки номінально, а й реально збільшити доходи громадян. Значну увагу нинішній уряд приділяє проведенню пенсійної реформи, важливим досягненням якої є збереження позитивної тенденції щодо збільшення видатки на виплати пенсій і допомог. Зауважу, що у вересні поточного року урядом за погодженням з Бюджетним комітетом введена щомісячна державна адресна допомога до пенсій пенсіонерам, розмір якої нижчий за прожитковий мінімум, для осіб, які втратили працездатність: 264 гривні 69 копійок. Прийняте рішення глибоко обгрунтоване. Уряд зробив вирішальний крок до масштабного підвищення соціальних стандартів лише тоді, коли в повній мірі переконався, що зростання економіки, значне поліпшення надходжень до Пенсійного фонду і податків до бюджету дають необхідний фінансовий ресурс. Ми не розраховуємо на те, що ця доплата розв’яже всі проблеми, які є в пенсійному забезпеченні громадян. Однак концепцію рішення цієї задачі було вирішено. Вперше держава виконала і виконує 46 статтю Конституції України, де чітко сказано, що пенсія, інші соціальні виплата та допомога, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя не нижче від прожиткового мінімуму, встановленого законом. Ось чому ми вважаємо таке рішення уряду історично, і на майбутнє ми виходитимо з того, що завдання уряду, реалізація пенсійної реформи і виведення розмірів пенсій на рівень, гідний життя наших громадян і є пріоритетним. Так, у проекті Державного бюджету на 2005 рік загальний обсяг видатків, що передбачається. Пенсійного фонду України на виплату пенсій та допомог становить 5,1 мільярда без урахування пенсій військовослужбовців, що вдвічі перевищить заплановані видатки поточного року. У поточному році видатки для забезпечення зазначених виплат у сумі близько 3 мільярда гривень будуть профінансовані за рахунок понадпланових надходжень до бюджету, а також збільшення доходів Пенсійного фонду, а в наступному році - за рахунок збільшення власних доходів Пенсійного фонду, пов’язаних, в першу чергу, з ростам фонду оплати праці, а також за рахунок трансфертів Державного бюджету та інших джерел Пенсійного фонду України. За прогнозними розрахунками з цих умов бюджет Пенсійного фонду в 2005 році буде збалансованим і бездефіцитним. Наведу ще 2 цифри. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня цього року затверджено бюджет Пенсійного фонду по доходам 31,8 мільярда. Уже зараз ми маємо 36 мільярдів. За попередніми розрахунками обсяг доходів Пенсійного фонду на 2005 рік прогнозується у розмірі 43,6 мільярда гривень, тобто ми уже маємо біля 12 мільярдів гривень приросту доходів Пенсійного фонду, а всім відомо, що бюджет Пенсійного фонду затверджується після прийняття закону про Державний бюджет, і ми не допустимо при остаточному затвердженні закону України про Державний бюджет на 2005 рік жодних спекуляцій щодо нестачі ресурсів на виплату пенсій. Ми додатково вводимо норму [[стаття 68]], відповідно до якої у разі необхідності буде здійснюватися покриття обсягів у тимчасових касових розривах Пенсійного фонду за рахунок єдиного казначейського рахунку госбюджету. У 2005 році майже на 1 мільярд гривень планується збільшення видатків на виплату пенсій військовослужбовцям, що у тричі перевищує показник середньої пенсії. У півтора рази збільшений розрахунковий розмір, що застосовується при визначенні обсягу державної соціальної допомоги. Вперше передбачено здійснити грошові розрахунки з погашення знецінених грошових заощаджень громадян в установах Ощадного банку шляхом погашення заборгованості громадян за спожиті енергоносії у рахунок заборгованості минулих років підприємств ЖКХ, паливно-енергетичного комплексу в обсязі 6 мільярдів гривень за сплати податків до бюджету. А у разі, коли заборгованість відсутня, пропонується проводити розрахунки в рахунок оплати громадянами 20 відсотків вартості поточних платежів. Проведення зазначених розрахунків у 2005 році крім соціального аспекту дасть можливість здійснити реформування житлово-комунального господарства. Вперше у бюджеті наступного року передбачено 690 мільйонів гривень на компенсацію несплачених у 1997- 2000 роках педагогічним і науково-педагогічним працівникам надбавок за вислугу років та допомоги на оздоровлення при наданні щорічної відпустки відповідно до статті 57-ї Закону України "Про освіту". За розрахунками обсяг видатків на освітянські послуги загалом по державі втричі перевищують показники 2000 року і визначено у сумі майже 22 мільярда гривень. Варто зауважити, що до цієї суми потрібно додати 400 мільйонів гривень, які заплановані на наступний рік, як відшкодування громадянам коштів, сплачених за навчання у закладах професійно-технічної та вищої освіти через систему податкових пільг. Саме такий інструмент буде запроваджено вперше. Вперше в 2005 році передбачається здійснення видатків бюджету на підготовку спеціалістів на договірних і конкурентних засадах, виходячи з обсягів державного замовлення. При цьому видатки по цьому напрямку збільшуються близько на 40 відсотків і є захищеними статтями бюджету наступного року. Проектом передбачено концентрацію ресурсів на розв’язання нагальних питань в сферах охорони здоров’я. Так видатки зведеного бюджету на охорону здоров’я у наступному році зростуть проти показників поточного року, майже на два мільярди гривень. У порівнянні з 2000 роком на 7, 7 мільярди гривень або у 2,6 рази. Наступного року ми святкуватимемо шестидесятидев’яту річницю в визволення України від фашистських загарбників. У зв’язку з цим на 2005 рік передбачається оголосити роком ветеранів та удвічі збільшувати розмір щорічної разової грошової допомоги ветеранам війни. Видатки на ліквідацію наслідків Чорнобильської катастрофи ще не один рік будуть нагадувати нам про страшні події минулого. І цього року можемо впевнено сказати: ми повністю розрахувались з боргами. Одночасно ми.
Дайте можливість, шановні колеги, закінчити доповідь Першого віце-прем’єра. Ввімкніть мікрофон.
Одночасно ми продовжуємо позитивну динаміку збільшення поточних видатків на соціальний захист чорнобильців. Відсоток приросту на наступний рік коливається на рівні 20 відсотків, а по такій програмі як комплексне медикосанітарне забезпечення громадян, потерпілих внаслідок Чорнобильської катастрофи - приріст подвійний. На екрані ви бачите як підвищується розмір одноразової щомісячної щорічної допомоги. Наступне. Вперше, починаючи з наступного року, видатки пропонується затверджувати Законом України "Про Державний бюджет" з виділенням окремого видатку споживання і видатків розвитку. Номінальний обсяг бюджету розвитку становитиме 23,8 мільярда гривень. Передбачається, що видатки розвитку будуть формуватися за рахунок дослідження розробок державних програм розвитку, інших видатків інвестиційного спрямування у реальний сектор економіки та капітальних видатків, у тому числі, спеціального призначення. Раніше, ми не виконуючи дохідної частини виплачували лише соціальний видатки, одночасно скорочуючи капітальні, а тепер у останні два роки ми збільшуємо та стовідсотково фінансуємо видатки на ПК, промисловість, вугільну галузь, тобто реальний сектор економіки, які потім, в свою чергу сплачують податки до бюджету. За браком часу я не буду перелічувати всі відмінності запропонованого проекту, зупинюсь лише на так званому реальному секторі та цільових програмах. Збільшено видатки на підтримки і розвиток агропромислового сектору та соціальної інфраструктури села, які на 2005 рік плануються в сумі 8,2 мільярди гривень, що на 3,1 мільярди гривень, або в 1,6 рази більше плану на поточний рік з урахуванням змін. Фінансова політика держави, враховую специфіку галузі сільського господарства, з його високим ризиком для кредиторів та погоднокліматичною залежністю та специфічністю в циклах затрат на виробництво продукції, тому вживаємо усіх заходів щодо надання підтримки його розвитку. Як і то рік буде здійснено концентрацію видатків державного бюджету на найбільш важливих напрямах агропромислового виробництва. Ви можете бачити на слайді це. Разом з тим, підтримка та розвиток аграрного сектору та села - це більш ширше поняття, яке пронизує інші програми та інших розпорядників коштів і надається у різних формах підтримки. Таким чином, за нашими розрахунками консолідовано видатки цього напрямку значно перевищують 10 відсотків від загальних видатків бюджету. У видатках на оборону досягнуто об’ємних показників та якісні структури, які дають можливість здійснювати фінансову підтримку реформування Збройних сил України, їх розбудова та переоснащення армії новітньою технікою. Вперше передбачені видатки Міністерства оборони у сумі 164 мільйона гривень на заходи з передачі житлового фонду Міністерства оборони у комунальну власність. Видатки на оборону без пенсійного забезпечення збільшуються порівняно з 2004 роком на 35 відсотків або на 2,8 мільярда. Проектом закону також передбачено збільшення розміру середньомісячного грошового утримання одного офіцера Збройних сил України на 1279 гривень, що близько в два рази більше середньомісячної заробітної плати працівника по Україні. І ще один момент. Уперше передбачені видатки Міністерства палива та енергетики для передачі об’єктів соціальної інфраструктури, які перебувають на балансі вугледобувних підприємств у комунальні власність близько 100 мільйонів. Щодо виконання Основних напрямів бюджетної політики на 2005 рік. У проекті Державного бюджету на 2005 рік враховано більшість схвалених Верховною Радою принципових пропозицій до Основних напрямів бюджетної політики на наступний рік. Так загалом із 115 пропозицій і доручень повністю враховано 96, частково враховано 18. Постає питання: чому урядом не було враховано окремих пропозицій народних депутатів у повному обсязі? Шановні народні депутати, звертаю увагу, що Основні напрями бюджетної політики на 2005 рік було прийнято вами 24 червня, а вже першого липня Верховна Рада закінчила роботу сесії. Оскільки подані пропозиції потребують внесення змін до чинних законодавчих та нормативних актів або ухвалення нових, що звісно вимагає чимало часу, то вони не набули адекватного відображення у проекті Закону про Державний бюджет на 2005 рік. До таких проектів належить: Податковий кодекс, прийнятий у другому читанні; зміни до Бюджетного кодексу; проект Закону України "Про основні засади надання субвенцій до Державного бюджету", який навіть не розглядався у сесійній залі та інше. Поданий проект Закону України "Про Державний бюджет на 2005 рік" є документом, який, з одного боку, враховує законодавчу базу щодо послаблення податкового навантаження на економіку України, а, з іншого, необхідність вирішення нагальних соціально-економічних питань і повністю відповідає принципам побудови бюджетної системи України та програм дій уряду, послідовність, ефективність, відповідальність. Прийняття цього законопроекту сприятиме фінансовій стабільності в державі. Тому уряд закликає вас зробити все необхідне для повного, об’єктивного і неупередженого розгляду та схвалення Бюджету 2005 року і своєчасного, а також запобігти фактам перекручення чи маніпуляції розрахунками. З урахуванням викладеного Кабінет Міністрів України просить прийняти до розгляду поданий проект Закону України "Про Державний бюджет України на 2005 рік". Дякую за увагу.
Шановні колеги, доповідь першого віце-прем’єр-міністра, міністра фінансів завершено. Прошу записатися на запитання. Ми домовлялися 15 хвилин на запитання. Будь ласка, запишіться. На табло прізвища народних депутатів висвітліть, що записалися. Валерій Асадчев, будь ласка. Записалося 70 народних депутатів на запитання з місця. Валерій Асадчев, фракція "Наша Україна".
Дякую. Шановний Микола Янович, я хотів, щоб ви дали відповідь на два дуже важливих соціальних питання, які турбують сьогодні наших пенсіонерів, перш за все, і вкладників. Так все-таки в Бюджеті 2005 року передбачені виплати пенсій до рівня прожиткового мінімуму, якими зараз уряд намагається купити пенсіонерів? Тому що за нашими розрахунками, це приблизно 12 млрд. гривень, і їх поки що в Пенсійному фонді там ми не бачимо. І друге. Я хочу, щоб ви пояснили Верховній Раді процедуру так званих взаємозаліків з коштами, які була на рахунках наших вкладників на суму шість мільярдів. Хто це буде списувати? Як списувати, під які дисконти це буде і чому це не робиться живими грошима? Дякую.
Я на це питання відповів уже в доповіді. В бюджеті пенсійного фонду на наступний рік, який буде затверджуватися після прийняття бюджету, будуть передбачено достатньо коштів для виплати адресної державної допомоги до рівня прожиткового мінімуму. По другому питанню також в доповіді на слайді ясно показано, як будуть проводитися взаєморозрахунки між вкладниками колишнього Сбербанку Радянського Союзу і боргами за жилищно-комунальні послуги.
Так, Сергій Матвієнко замість Бойка.
Всі нормативні документи будуть затверджені урядом і роз’яснення надані до 1 грудня цього року.
Матвієнков замість Бойка, будь ласка.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемый Николай Янович, на первый взгляд бюджет неплохой. Вообще, конечно, оценивать бюджет можно по результатам его выполнения, как будут пополнены статьи, как будут наполнены статьи, что реально получит наш избиратель, что получат граждане Украины. Но я хотел бы поднять вот такой вопрос: заложены нормальные условия для повышения заработной платы бюджетникам - учителям, врачам и далее. Это нормальный позитивный ход. Но что настораживает, Николай Янович: методика отчислений или методика формирования местных бюджетов, бюджетов региональных. Города, промышленный города, такие, как Мариуполь - изъятие. То, есть, практически, то, что сегодня мы накладываем ту модель, которую мы сегодня ложим на повышение, она становится под удар в таких именно регионах. То есть, абсолютно нет стимула сегодня промышленным городам работать на повышение наращивания объемов производства. Мы создаем иждивенческие настроения. То есть, чем хуже работает город, тем, наоборот, больше дотации он получает из Центрального бюджета, чем лучше работает город - тем больше он получит изъятий. Давайте ж, в конце концов, подойдем, посмотрим бюджетную резолюцию, давайте остановим этот процесс. Что же мы иждивенчество в стране порождаем? Спасибо.
Вы задали сложный вопрос. Связанный он с основной функцией державы, а именно: выравнивание и учет особенностей, размышления о промышленности и формирование доходов по регионам. Так исторически сложилось, что одни области Украины являются высокоразвитыми, с большой степенью доходов, другие области менее развиты в промышленном отношении, и есть районы, которые являются почти на сто процентов дотационными, даже такие районы есть. Задача правительства и государства, прежде всего, заключается в том, чтобы учитель, врач и любой работник бюджетной сферы имели приблизительно одинаковые параметры социального развития. Это чрезвычайно сложна задача, и она осуществляется в каждом законе про государственный бюджет методом выравнивания. Ну, я скажу, что метод выравнивания заложен в Бюджетном кодексе, вы его приняли, народные депутаты. Вы проголосовали за формулу, по которой осуществляется механизм выравнивания и перераспределения доходов. И поэтому вам право и изменять эту формулу. Бюджет рассчитан на действующей нормативной базе, и поэтому в нем заложены те подходы, которые существуют в Бюджетном кодексе Украины. А с точки зрения стимулирования, ну, я скажу, что местные бюджеты выросли на несколько миллиардов - значит, стимул есть. И в бюджете 2005 года мы закрепим положение, уже предварительно мы рассматривали, что мы оставим в бюджетах областей, городов, районов сверхплановое поступление от закрепленных за ними доходов. Таким образом будем стимулировать развитие местной доходной базы.
Микола Янович, народні депутати просять, щоб ви коротше відповіді давали, бо дуже багато питань хочуть поставити. Будь ласка, Лобода. За ним Нощенко.
Шановний Микола Яновичу, до цього часу Кабінет Міністрів не вніс пропозиції щодо розподілу 75 мільйонів коштів на інвестиційні проекти, а фінансовий рік уже майже завершується. І друге питання. Чому таке негативне відношення Кабінету Міністрів і уряду в цілому до медицини? Ви подивіться, що, сьогодні зменшується питома вага видатків на медичну галузь як на практичну охорону здоров’я, так і на Академію медичних наук, на 20 відсотків зменшено. І по відношенню до ВВП зменшується з 3,2 в 2003 році, а проекті 3 тільки відсотки. 0,2 від ВВП. Будь ласка, скажіть.
Уважаемый народный депутат Лобода, вообще-то вы выступаете на всю страну, потому что, как я понимаю, трансляция же идет. Поэтому уж если вы приводите цифры, то отвечайте за эти цифры. Бюджет предусматривает значительное увеличение расходов на здравоохранение. Я вам приводил на слайдах эти цифры, они есть в законе, достаточно было открыть соответствующую страницу. Но я специально для радиослушателей назову эту динамику. Если в 2000 году общий объем выдатков на медицину составлял4 миллиарда 800 миллионов, то на 2005 год планируется выделить 12,6 миллиарда. И если сравнить с 2004 , то есть ну близко 2,5 раза. Так, на минуточнку. В 2,5 раза за несколько лет. Теперь дальше. Сравним выдатки 2004 года, то есть поточного года. Объемы выдатков 10 миллиардов 666 миллионов. И сравним выдатки, заплановани урядом на 2005 рик. Это 12 миллиардов 617 миллионов. То есть, почти на 2 миллиарда больше. Но о каком зменшенни выдатков на охорону здоровья вы задаете пытання? О яком? Что стосуется бюджета Академии медичных наук, мы розглянем це пытання. В 2004 роци было значно збильшено против 2003 року видатків на Академію медичних наук. Ми вважаємо розвиток Академії медичних наук пріоритетним, і я думаю, що ми збережемо цю тенденцію у 2005 році. Будьте уверены, что финасування Академии медичных наук будет здийснюваться выпереджуючими темпами.
Будь ласка, Нощенко. Підготуватися Калінчуку.
Нощенко, "Трудова Україна", 160 виборчий округ, Сумська область, Глухівщина. Шановний Миколо Яновичу! Тільки той, хто не бажає бачити розвиток нашого бюджету у процесі 2003, 2004, 2005 років. Але сам процес складання бюджету і всіх учасників процесу можна поділити умовно на два етапи. Перший етап. Районні, міські бюджети нас переконують про низьку дохідну частину і просять збільшити субвенцію. Потім ідуть додаткові надходження, і вони нас починають просити не вилучати 50 відсотків, як було передбачено у бюджеті 2004 року. Вноситься, зокрема, пропозиція змінити формулу, наприклад, 70 відсотків залишати місцевим бюджетам, а 30 відсотків державному бюджету. Це буде стимулювати нашим учасників бюджетного процесу. І в якійсь мірі моє питання поєднується з проблемою, що підняв Матвієнков. Дякую.
Мы сегодня с вами розпочинаем процесс розгляду бюджета. Нам предстоит вместе пройти перше читання, друге читання. И в рамках цього процесса мы будем розглядать пропозиции, дискутуваты, и я впевненый, что мы зараз приймем узгоджене ришення. Я згоден с вами, що ця проблема потребує вирішення.
Будь ласка, Калінчук. підготуватися Бульбі.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановний Миколо Яновичу! Калінчук, Одещина, фракція Народної аграрної партії України. Позитивно, що проект Державного бюджету в Україні на 2005 рік складений з урахуванням вимог Бюджетного кодексу України та загалом базується на його положеннях. Враховує основні напрямки проведення бюджетної політики і бюджетної реформи вдосконалення бюджетного процесу і подальшого розвитку міжбюджетних відносин. В той же час я підтримую ті запитання, які були, і ті пропозиції, які були задані моїм колегою Нощенко. А в нас, особисто, два питання. Перше. Микола Янович, ми з вами зустрічалися. Чи підтверджуєте ви ті основні цифри по агропромишленному комплексу, по яких ми з вами домовилися? Там пам’ятаєте, 9,2 і 7,4 мільярди гривень. І друге питання. Чи передбачено встановленням міжпосадових, міжкваліфіційних співвідношень в оплаті праці працівників бюджетної сфери? Дякую за відповідь Микола Янович.
Ну, первое. По местным бюджетам. Вот, мы с вами все время к этой проблеме возвращаемся. Я хотел бы задать вопрос. Есть хоть один район в Украине, город, область, где в полном объеме не выплачиваются все социальные выдатки? Где не выполняется бюджет? Я ответственно отвечаю: нет! А, если у народных депутатов, которые тут выкрикивают, есть! Что им заважаєт прийти в уряд и навести такі факти? Я вам гарантую, что если такие заборгованости будут, то в течении одного тыжня уряд выришить эту проблему. Немає ніяких заборгованостей. Я відповідально отвечаю. Поэтому проблема в местных бюджетах стоит в розвитку, в бюджети розвитку. То есть, ясно, что каждый бюджет місцевий, и каждый город там и так далее, область в течении последних, там, 15 лет условно скажем практично жил по принципу только видатки на споживання и только в этом году мы с вами вместе выделим из государственного бюджета 400 миллионов гривен под инвестиционные проекты и по всей стране сейчас идут ремонты, приведение в порядок и так далее, и так далее. Уже в бюджете следующего года мы закладываем 900 миллионов гривен - вот две главные проблемы местных бюджетов. Поэтому когда мы рассматривали в министерстве финансов, все области прошло через нас, все абсолютно. Мы эту проблему выдвигали на первый план. Да, мы сказали: с зарплатой решили, с социальными выплатами решили, теперь наша задача - двигаться дальше и думать о развитии. Где-то метро, где-то водопровод, где-то канализация, где-то строительство, где-то школы, где-то больницы, вот такая программа будет реализоваться в бюджете 2005 и наступных годов. Теперь по аграрному комплексу. Мы с вами встречались, я имею в виду Фракция аграрная, мы 7,2 миллиарда обговорили, эти 7,2 миллиарда будут виконаны.
Будь ласка, Бульба.
Степан Бульба, Фракція соціалістів, прошу передати слово Олександру Баранівському.
Будь ласка, мікрофон Баранівського
Дякую. Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Шановний Микола Янович, Ви знаєте, з якими, в якій боротьбі заводолись до бюджету 8 мільярдів гривень, які були проголосовані як зміни до бюджету. І ці зміни передбачали: підняття пенсій, стипендій, чорнобильські витрати, на ліки, медицину і таке інше. І коли сьогодні члени Уряду, скажемо Прем’єр, їздить і повідомляє, що Уряд добавив пенсію, Уряд добавив стипендію, на наш погляд це дуже некоректно. Ці питання вирішені були ще в червні місяці цього року. І, мабуть, треба було говорити це, як воно є. Я просив би дати вас цьому оцінку. І слідуюче питання у мене є. Скажіть, будь ласка, чому порушується Конституція і всупереч рішенню Конституційного Суду знову пільги для військових усі заморожені, якими вони повинні користуватися? Є рішення Конституційного Суду.
Уважаемый господин Баранивский, вы наверное заметили, что я в своей доповиди постеснялся на всю страну сказать размер пенсии у военнослужащих. Постеснялся. Сделать из этого вывод. Все пильги, которые есть, в 2004 году сохранены. А постеснялся я не потому, что они маленькие, а постеснялся потому, чтобы другие пенсионеры не думали. Мы то, что сделал уряд за этого год для выравнивания пенсий для военнослужащих, для решения социальных проблем военнослужащих, не было сделано ни за один с последних 13 рокив. Поэтому давайте не будем этот вопрос ставить, иначе я действительно буду цифры озвучивать. Теперь, что касается. Я думаю, что для пенсионеров важно получить эту адресную помощь. Вот что важно. И она уже выплачивается. А лавры потом будем делить.
Дякую, Миколо Яновичу. Сідайте, будь ласка. Від комітету голова Комітету з питань бюджету Порошенко Петро Олексійович, 20 хвилин.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Щось з мікрофоном. Декілька років тому поспіль питання представлення бюджету викликало жвавий інтерес в залі. Ви знаєте, зараз я просто дивуюся, коли під час виступу представлення бюджету у нас ніякої уваги, ніякої зацікавленості з боку народних депутатів до цього ключового документу, економічної конституції країни, не існує. Я би хотів все-таки пригорнути вашу увагу, оскільки цей рік, 2005-й, буде переломний в економіці. Я маю доповісти вам рішення, яке вчора на засідання прийняв бюджетний комітет. До речі, я хотів би звернути увагу, шановний Адаме Івановичу, що відповідно до 39 статті Бюджетного кодексу в функції бюджетного комітету входить проінформувати Верховну Раду про відповідність поданого урядом проекту Бюджету Бюджетному кодексу. Основним напрямком бюджетної політики з незрозумілих причин народні депутати були позбавлені можливості ознайомитись з вчорашнім рішенням бюджетного комітету, воно не було розповсюджено в залі, тому що Апарат сказав, що цього робити недоцільно. Я просив би, щоб ми усунули цю недоречність, щоб ви дали доручення роздати в залі рішення бюджетного комітету. По-друге, комітет в своєму рішенні відмітив соціальну спрямованість цього Бюджету на наступний рік і в тексті рішення ви це зможете побачити. За рішення, з яким ви можете ознайомитись, проголосувало вчора 16 народних депутатів, які підтримують уряд, які входили до почившої в Бозі парламентської більшості. Два народних депутати проголосували за це рішення, передавши голоси за дорученням. В рішенні відмічені основні зауваження та невідповідності проекту Закону Бюджетному кодексу та бюджетній резолюцій, а також рекомендації та доручення Кабінету Міністрів України. Серед позитиву було відмічено, що нарешті після того, як Верховна Рада прийняла Закон, проти якого категорично виступав уряд, до речі, про реструктуризацію заборгованості з виплат, передбачених статтею 57 Закону про освіту і відповідно до цього закону були запроваджені виплати поетапної компенсації несплачених в 97-2000 роках педагогічним та науково-педагогічним працівникам надбавок за вислугу років, уряд вимушений був ці видатки в проекті бюджету 2005 року врахувати. І це є позитив. Разом з тим в цьому рішенні було зауважень на невідповідність проекту закону бюджету деяким положенням бюджетної резолюції та бюджетного кодексу. Зокрема, урядом запропоновано призупинити норми, які регламентують механізм надходження податку з доходів фізичних осіб до місцевих бюджетів. Про що йдеться? Біля 600 мільйонів гривень, які є доходною базою місцевих бюджетів, доходи, які платять військовослужбовці, уряд вилучає з місцевих бюджетів і забирає до бюджету Центрального. Ця практика була виправдана, оскільки вона була запроваджена в 2004 році. Ніяких пояснень, чому забирається ресурс місцевих бюджетів в 2005 році всупереч вимогам Бюджетного кодексу, уряд не надав. Без відпрацьованого порядку уряд прийняв рішення дозволяти місцевим органам влади здійснювати запозичення. Незрозуміло, коли, як і хто їх буде віддавати. Більше десяти статей поданого проекту бюджету не відповідають і вступають у протиріччя з Бюджетним кодексом. Майже половина доручень та пропозицій Верховної Ради урядом в проекті бюджету або не враховані, або враховані частково. Не враховані положення Бюджетної резолюції щодо запровадження, наприклад, з 2005 року єдино тарифної сітки. Я хотів би звернутися до керівництва придворних профспілок, які відсутні в цьому залі: як же вони підтримують уряд, який не виконує вимогу закону щодо запровадження єдино тарифної сітки і чому сьогодні немає їх в залі для того, щоб вони відстоювали інтереси трудящих? наступне, не дотримана норма щодо заборони збільшення граничної чисельності органів виконавчої влади та вжиття заходів щодо її скорочення в 2005 році не менш, як на 10 відсотків. Це було чітке доручення, яке проголосоване Верховною Радою щодо скорочення чиновників і бюрократів. Шановні колеги, шановні радіослухачі і телеглядачі! За цей рік, 2004-й населення України скоротилося більш як на 400 тисяч чоловік. За цей же рік кількість чиновників органів виконавчої влади та людей, які отримують заробітну плату з бюджету, збільшилася більш як на 13 тисяч чоловік. Якщо ми підемо такими темпами, то у нас сьогодні чиновників буде більше, ніж населення. Формально комітет проінформував про всі ці невідповідності, але, враховуючи розклад сил, було прийнято рішення: рекомендувати Верховній Раді взяти бюджет до розгляду. Я ще раз наголошую: за це проголосувати всі представники так званої колишньої більшості. Відверто кажучи, ми вимушені були врахувати цю позицію, оскільки кращого бюджету цей уряд не подасть. Я абсолютно переконаний, що на представлення бюджету, яким же чином збираються фінансувати ті обіцянки, які Прем’єр-міністр роздає під час виборчої кампанії, мав би відповідати і бути присутній сьогодні Прем’єр-міністр. На жаль, Прем’єр-міністр в тому числі і цю функцію не виконує. Я хотів би зупинитися, проаналізувати декілька принципових речей, які містяться в поданому проекті бюджету. Перше. Завжди ми починали з доходної частини бюджету. Всім набило оскомину, що уряд пишається 13-14-відсотковим зростанням ВВП. Як воно відображено в доходах бюджету цього року, я не буду коментувати. Але щось уряд передбачається, що трапиться в країні, тому що, незважаючи на сприятливу зовнішньоекономічну кон’юнктуру, на темпи розвитку, уряд чомусь суттєво знизив прогноз ВВП на наступний рік без будь-яких пояснень, які мають міститись в пояснювальній записці до Державного бюджету. Я наголошую, що замість 13 - 14 відсотків уряд поставив восьмивідсоткове зростання ВВП, що передбачає втрату доходної частини, або прихованість в доходній частині Державного бюджету суми, які вимірюються більше восьми мільярдів гривень. Чи маємо ми підстави так стверджувати? Безумовно, Бюджетний комітет запропонує Верховній Раді детальний розрахунок доходної бази бюджету, розподіл їх по контингентах і безумовно ми як і в минулі і позаминулі роки в черговий раз доведемо уряду, що ховати доходи бюджету не варто. Разом з тим, мені б хотілося наголосити про інші надзвичайно важливі макропоказники. Зокрема, я хотів би зупинитися на інфляції. Шановні колеги, місяць тому, коли як член ради Національного банку єдиний наголошував на тому, що наша країна знаходиться на порозі двозначної інфляції, тобто це не 5,5 і не 6,2 як нам намагався нав’язати уряд, а що інфляція цього року буде більше 10 відсотків, тоді уряд зневажливо це коментував, що нібито це неможливо і позицію Порошенка не треба брати до уваги. Сьогодні вже цифри інфляції кричать з полок магазинів, з цін на продукти харчування на базарах, з того як урядовці їздять біля автозаправочних станцій і на кожній заправці вісить ганьба Прем’єр-міністру, який обіцяв, що до виборів ціна на А-95 не буде вище 2 гривні 90 копійок. І я переконаний, що ці обіцянки як ця обіцянка прем’єра була. Чому, до речі, дивно чому прем’єр збирався тримати саме А-95, а не дизельне пальне, яке на сьогоднішній день складає ключову позицію для забезпечення села. І на сьогоднішній день, коли адміністративно намагалися виконати цю обіцянку прем’єра, шановні селяни, я думаю, що ви це чуєте і я звертаюся до представників аграрної фракції, фракції Народної аграрної партії, що сьогодні дійшлося до того, що вже дизельне пальне коштує в окремих регіонах дорожче 95-го бензину. В чому ж причина такої некерованості уряду? Я думаю, того, що на сьогоднішній день за 40 днів до президентських виборів, намагаючись розтягнути країну настільки розподілилися з нафтопереробники заводами, настільки за підписами адміністрації Президента та Прем’єр-міністра почали передавати то Кременчуцький, то Галичину, то інші заводи, що вони вже не знають до кого звертатися, щоб тримати ці ціни і яким чином тиснути. І хто за це буде відповідати, я думаю, що ми будемо знати чітко менш, як за 40 днів. Я би хотів продовжити далі, що тема інфляції сьогодні звучить не тільки в цінах на основні продукти харчування, а вартість споживчого кошику збільшилася на відміну від інфляції майже вдвічі. І ніяким чином покриття або збільшення на 10 відсотків заробітної плати насправді реальні доходи населення, реальна вартість життя, якість життя на Україні внаслідок дій цього уряду була знижена. Останній бар’єр, який пав внаслідок таких популістських виплат, які здійснив уряд, був курс. І всі на сьогоднішній день можуть переконатися, що, незважаючи на надзвичайно великий золотовалютні резерви, курс гривні по відношенню до долара, за який має відповідати голова Національного банку замість того, щоб їздити і очолювати штаб Прем’єр-міністра, принципова позиція, що Національний банк має бути незалежним від уряду, і будь-який громадянин іншої країни не розуміє, як це голова Національного банку може очолювати штаб цього ж Прем’єр-міністра. І найкращу оцінку дає український народ, який бачить, що у зв’язку з відсутністю голови Національного банку курс вже у нас складає замість 5,30 - 5,41; 5, 42, а за курсом обов’язково полізуть ціни. Я хотів би відповісти пану Калінчуку по селу, по питанням, які він задав дуже ввічливо, як вихована людина першому віце-прем’єру. Шановний пан Калінчук! Шановні депутати, члени Народної аграрної партії! Вас обдурили. Не майте ніяких ілюзій. Ці 10 відсотків, які записані у Бюджетній резолюції, їх там немає. А навіть і ті 8 мільярдів, які записали і ніби-то сьогодні підняли на шпальтах цього екрану, 1 мільярд заведений у спеціальний фонд, фінансується за рахунок надходжень з недоїмки, включаючи 800 мільйонів будівництва газопроводів на селі, за яких вас будуть питати, включаючи 200 мільйонів по створенню фонду. І за цей спеціальний фонд, так званих ненадійних надходжень ніхто з уряду відповідати не збирається. Разом з тим, що ж забрали в селян? З 1 січня в селян забрали пільгу по податку на додану вартість. І кожен селянин буде платити 20 відсотків, а з тих 7 мільярдів, що нібито запропонували селу цей уряд і, цей Прем’єр-міністр. Мільярди підуть банкам, до селянина не дійдуть, мільярди підуть заводам компенсації складної техніки рівно на цю суму, на яку вони збираються обдерти і обдурити село, мільярди підуть перекупщикам. Селянину, не майте ілюзії, з цього бюджету нічого не дійде. Питання одне, вимагайте, щоб були живими грошима профінансовані 10 відсотків, які заклалися в бюджетну резолюцію. Ще один макропоказник достатньо дивний. Всім відомо, що уряд заклав в макропоказниках 118 мільярдів видаткової частини бюджету. Я хотів би, щоб ви відкрили другий том і побачили середньострокові терміни, середньострокові плани уряду по відношенню на 2006 рік, і ви там побачите, що коли бюджет 2005 року складає 118 мільярдів, то бюджет 2006 року при інфляції, при зростанні ВВП складає вже 117 мільярдів на один мільярд менше. Ми вчора задали запитання урядовцям як же так відбулося. Нам сказали, що, шановні, в 2006 році, ми же тільки на один рік запланували так звану залікову схему компенсації заощаджень громадянам. До речі, повернення до заліків, які були ліквідовані урядом Ющенка і на сьогоднішній день залікова криза знову розквітає при цьому Уряді з використанням ерзац грошей. Так от в 2006 році ця схема вже працювати не буде і не надійтеся, що хтось з цього Уряду збирається продовжувати компенсацію заощаджень громадян в таких обсягах. Це написано відкритим текстом в цьому бюджеті. Тепер я би хотів відповісти шановному колезі Матвієнкову, щодо місцевих бюджетів. Ви дуже слушне запитання задали, Микола Петрович Нощенко і Сергєєв. Є дивний 7-ий додаток, ви також зможете його побачити в розданому проекті бюджету, точніше половина людей, половина народних депутатів, особливо похилого віку, не зможуть його побачити, тому що він надрукований, як завжди, дуже дрібним шрифтом і розібратися без окулярів, або без лупи є неможливим, хто намагався - може підтвердити мої слова. Що ж там написано? Я вам перекладу: Уряд в наступному році збирається продовжувати ганебну практику виділення на білі і чорні регіони України. Абсолютно без будь-яких законодавчих підстав Уряд планує виділити гроші окремим територіям, депутати яких виявляють лояльність до Прем’єр-міністра. Що це є? Це є хабар депутату. Шановні народні депутати, поважайте себе, не беріть хабарі, їх там все рівно на всіх не вистачить. Я не хочу зараз називати території, конкретні території, тому що ті, кому дали, ті, кому не дали - виборці не винні. Але я ще раз наголошую, що є люди 2-го сорту для цього Уряду. Ви маєте про це пам’ятати, і ми безумовно маємо не пропустити цю ганебну практику. Але головне, на чому я хотів би зупинитися, шановні колеги, враховуючи дефіцит часу. На заяві Прем’єр-міністра України від 14 вересня поточного року, яку він зробив у місті Бердичеві Житомирської області, де він ощасливив людей, уперше зустрівшись з пенсіонерами і з’ясувавши для себе через два роки, що виявляється пенсіонери погано живуть, що ми підвищуємо мінімальну пенсію. Повернувшись з Бердичева, Прем’єр-міністр підписав проект Закону про Державний бюджет, який надіслав до уряду. На підписі стоїть, що додатком, цей проект бюджету містить додатки в кількості 646, якщо я не помиляюся, сторінок. Що ж ми там читаємо? Якщо ми проаналізуємо кошториси Пенсійного фонду, бюджети Пенсійного фонду, навіть порівняємо 2004 і 2005 роки, то ви побачите, що у бюджеті 2004 року уряд подав детальний бюджет Пенсійного фонду, який складався з декількох сторінок. У 2005 році проект доходів і видатків Пенсійного фонду є захований і складається з півсторінки, де міститься 5-6 цифр. І на сьогоднішній день для чого це зроблено? Шановні радіослухачі, шановні телеглядачі, шановні народні депутати. Підвищення мінімальної пенсії, як обіцяв Прем’єр-міністр з вересня поточного року, не відбудеться і не відбулося всупереч законодавству про пенсійне забезпечення, яке прийнято Верховною Радою, де чітко регламентовано, що підвищення пенсій може відбуватися виключно з законами України. І будь-яка постанова є незаконна і може бути або буде гарантовано відмінена одразу ж після виборів. І які свідчення цього містяться у підписаному проекті Закону про бюджет. Шановний Миколо Яновичу, доходи Пенсійного фонду складаються з пенсійних внесків. Я би просив одну хвилину, Адам Іванович, щоб просто проінформувати народних депутатів. Дякую. Доходи складаються з пенсійних внесків. Пенсійні внески складаються з фонду оплати праці. Тому ті поради, які вам давали ваші заступники, всі цифри містяться в Бюджеті. І ніяких інших доходів, як факір з рукава, ви не виймете. Ви можете змінювати кошторис Пенсійного фонду, але якщо ви його зміните, це означає, що ви обдурили Верховну Раду, коли ви подавали макропоказник фонду оплати праці. Вчора голова фонду.
Будь ласка, одну хвилину.
Вчора голова Пенсійного фонду Борис Зайчук дав прес-конференцію, де наголосив, що доходи Пенсійного фонду наступного року мають складати 52 млрд. Шановні радіослухачі! Уряд подав 42 млрд. 10 млрд. на виплату пенсій вам в Бюджеті немає! Друге твердження. З Державного бюджету, не з інших джерел має бути перераховано в Пенсійний фонд вісім мільярдів. В проекті, що подав уряд, цих грошей немає. Третя позиція, що навіть для виплат поточного року, виплати цих доплат, які є абсолютно сумнівної законності, але ми наголошуємо на тому, що пенсії підтримувати негайно потрібно і зараз же, але робити це тільки законом. Потрібно 3,3 млрд. Уряд знайшов лише 2,9. І ми наголошуємо на тому, що зараз нам потрібно прийняти негайно закон, який внесений блоком Віктора Ющенка про перерахування до Пенсійного фонду 3,3 млрд. на підвищення мінімальної пенсії, а не робити обдурювання і оббріхування людей шляхом подання їм передвиборчого хабара. Дякую вам за вагу.
Так, шановні колеги, прошу записатися на запитання. У нас 15 хвилин. Будь ласка, висвітліть на табло. Томенко, підготуватися Колоніарі.
Петро Олексійович! Микола Томенко, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Знаєте, я, аналізуючи те, що показують про парламент засоби масової інформації, стурбований, що інформують наших громадян з рівністю до навпаки: говорять, що парламент політизує бюджетний процес, а уряд думає про народ. Як ми бачимо, і з вашого виступу у тому числі, все з рівністю до навпаки: позиція комітету і парламенту робити бюджет реальний, чіткий і зрозумілий, а не робити з нього кошторис виборчої кампанії Януковича. Як ви ставитеся до цієї проблеми політизації і як ви прокоментуєте ті темпи зростання державного боргу і зовнішнього боргу, де в нас, у офіційних документах, які нам подали, зовнішній борг, кажу для радіослухачів і телеглядачів, зросте в Україні на 129 мільйонів і складе майже 13 мільярдів. Цей уряд боржників робить ведмежу послугу і народу, і наступним урядам в тому числі.
Дякую, шановний Миколо Володимирович. Щодо політизації я можу наголосити, що бюджетний комітет, де представлені майже всі фракції, це є найбільший за кількістю комітет, за кількістю народних депутатів комітет парламенту, налаштований на абсолютно професійну, неполітизовану роботу. Вчора ми наголошували на тому, і я щасливий тим, що ми прийняли рішення, де ми не підтримали пропозицію, яка складалася з однієї сторінки, схвалити або рекомендувати Верховній Раді взяли бюджет до розгляду. Крапка. Ми маємо проінформувати, це є наш обов’язок, всіх народних депутатів, про відповідність Бюджетній резолюції, Бюджетному кодексу, Конституції України, щоб народні депутати при прийнятті рішення мали достатньо інформації. Рішення про прийняття рекомендацій бюджетного комітету, прийняття бюджету до розгляду є те, що це відповідає розкладу сил у бюджетному комітеті. І воно було прийнято і ми і надалі налаштовані на те, щоб у нас чітко працював принцип розподілу гілок влади, щоб народних депутатів не збирали в уряді, щоб не підписували рішення бюджетного комітету десь на шостому чи на сьомому поверсі. Шановні колеги, якщо ми підемо цим шляхом, що у нас завтра засідання Верховної Ради будуть відбуватися десь за іншою адресою і закони будуть підписами прийматися. Тому я наголошую, що я зроблю все можливе, для того щоб уникнути політизації і зберегти професійність, яку ми демонстрували під час розробки та прийняття ще Державного бюджету 2003 року. Щодо державного боргу. Шановний Микола Янович, ви абсолютно праві. Незважаючи на те, що Бюджетна резолюція чітко вимагає обмеження дефіциту [[дефіциту - це означає, що відмінність між доходами і видатками випускає уряд на ринок для здійснення запозичень]], так от, при тому, що Верховна Рада дозволила уряду здійснювати запозичення в межах одного відсотка ВВП, уряд не виконав і цю вимогу в Бюджетній резолюції, запропонувавши в проекті бюджету дефіцит на рівні 1,3 відсотка. Це означає, що уряд в наступному році збирається при зростанні економіки здійснити більше запозичень, ніж повернути грошей з бюджету. І я абсолютно переконаний, що ця норма буде категорично не підтримана Верховною Радою. Дякую.
Петре Олексійовичу, до вас також таке ж прохання, як і до Миколи Яновича: оперативніше відповідати на запитання. Будь ласка, Колоніарі. Підготуватися Доманському.
Колоніарі, 56 округ, місто Маріуполь. Я прошу передати слово Валерію Коновалюку.
Будь ласка, мікрофон Коновалюка.
Дякую. Шановний Петре Олексійовичу, ми в черговий раз відчули від вас такий політичний маніфест, і потім ви призиваєте до того, щоб не політизувати бюджетний процес. У мене от проект рішення, котре вчора схвалив Бюджетний комітет. Ви з цього проекту рішення не сказали жодного позитивного положення, яке стосується цього проекту бюджету. Тому питання таке. В скільки разів повинен збільшити видатки: в два, в три, в п’ять разів, - щоб ви це питання позитивне відмітили в своїй доповіді? Це перше питання. І я хочу ще раз спитати вас. Чому ви не доповідаєте рішення Бюджетного комітету, тому в цьому комітеті також професійно, крім вас, працюють народні депутати. Дякую.
Дякую, Валерій Ілліч. Я доповідаю, що бюджетний комітет на своєму засіданні я оголосив рішення, яке він ухвалив, я оголосив констатуючу частину з позитивом і негативом. Якщо вам не подобається це рішення, ви могли б. або моє висловлення, ви могли висловити це на засіданні комітету або відобразити у виступу від фракції, де висловити свою особисту точку зору. Тепер, наскільки ж уряд має збільшити доходну чи видаткову частину, щоб Порошенко чи народ України був задоволений? На одну. [[Шум у залі]] Я дякую вам за високу оцінку. Я дам вам відповідь. [[Ш у м у залі]] Бюджет має бути дуже реальним, і уряд не має демонструвати того, що він демонструє 2 роки поспіль. Приймається незбалансований, з неякісними прогнозами, з захованням доходної частини бюджету бюджет 2003 року і бюджет 2004 року. І якщо б ви, Валерій Ілліч, як перший заступник відвідували б засідання комітету, вам би це було відомо. Тепер друге. На доведення вірності цього твердження ви можете переконатися, що і в 2003, і в 2004 році ми вимушені були серед року приймати зміни до бюджету, якими збільшувати доходну і видаткову частину бюджету. Але це означає, що півроку, Валерій Ілліч, люди були позбавлені можливості підвищити заробітну плату, пенсії і жили нижче прожиткового мінімуму. Дякую вам за запитання.
будь ласка, Доманський. Підготуватися Іоффе.
Шановний Перо Олексійовичу, мені і виборцям зрозуміло, що якщо один олігарх знаходиться при владі, то він захищає і бюджет, і програму уряду. Якщо його усунули від влади, він начинає критикувати. Це нам зрозуміло. Якби ви сьогодні в команді Януковича були, то ви б, я думаю, тут би нам доказували все проти. А тепер два питання вам. Ви мені скажіть, бюджети, які представляв Ющенко у Верховну Раду, вони кращі за сьогоднішній бюджет, чи хужі і в чому? І друге питання. Скажіть, за що Верховна Рада Ющенку висловила недовіру?
Дякую вам. Шановний пан Доманський! Я вам дам таку відповідь, що недовіру Ющенку і уряду Ющенко висловила не Верховна Рада, а об’єднаний союз дивним чином поєднаних олігархів і комуністів. І я думаю, що на сьогоднішній день відповідальність за позицію лідерів Комуністична партія несе, тому що все менше і менше людей вірять цим лідерам і цій позиції. Друга позиція. Чи краще були чи гірше бюджети Ющенка? Шановні колеги! Краще вони були чи гірші, вони були реальні. І якщо була можливість, то пенсії при уряді підвищувалися не за місяць до виборів, а весь час; зарплата при уряді Ющенка підвищувалася через три місяці, які він прийшов і був обраний Прем’єр-міністром, а не за місяць до виборів. І тому ми можемо переконатися, що це був професійний уряд, на відміну від популістського сьогоднішнього. Дякую вам.
Слово має народний депутат Іоффе. За ним Шевченко.
Прошу передати слово Нощенко Николаю Петровичу.
Шановний Петре Олексійовичу! Я тут. Нощенко Микола Петровичу, 160 виборчий округ, "Трудова Україна".
Вимкніть мікрофон. Будь ласка, Шевченко, за ним Семенюк. Я прошу народних депутатів дотримуватися норми етики.
Прошу передати слово Михайлу Васильовичу Гладію.
Будь ласка, мікрофон Гладія.
Шановний Петре Олексійовичу! Михайло Гладій, фракція Народної аграрної партії України. Спасибі вам за підтримку села. Ми віримо, що при доопрацюванні даного бюджету у Верховній Раді, ми вийдемо на ці позиції. Я хотів вам задати запитання, але ви мені відповіли, ще задам. Скажіть, будь ласка, якщо ми джерела фінансування знайдемо інші не ті, які ви називали, і цифра 9,2 мільярда в загальному для АПК, і 7,4 для села. Ви підтримуєте особисто чи ні?
Шановний Михайло Васильовичу, я вас запевняю, що не тільки я як Петро Порошенко, а вся фракція блоку Віктора Ющенко буде підтримувати позицію збільшення видатків села, тому що так, як внаслідок аграрної кризи сьогодні село збідніло, так, як внаслідок підвищення цін паливно-мастильні матеріали, запасні частини, техніку, міндобрива, який здійснив цей уряд, що я гарантую, що село сьогодні має бути головним першим пріоритетом держави. І 10 відсотків ВВП, 10 відсотків державного бюджету, на який має передати уряд і чим зараз так обурюється пан Коновалюк, критикуючи вас Михайло Васильовичу. Я переконаний, що ми на сьогоднішній гарантовано профінансуємо село. Дякую.
Будь ласка. Шановні колеги, ви аплодисментами забираєте час свій же ж. Будь ласка, Семенюк, підготуватися Шкілю.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановний Петре Олексійовичу, якщо подивитися той додаток переліку об’єктів, які йдуть на приватизацію на 2005 рік, то можна сказати, що нинішній уряд робить все для того, щоб розпродати найбільш прибуткові підприємства, в тому числі і наукові заклади, які відповідно до закону не підлягають приватизації. Тому в мене не стільки питання, скільки конкретна пропозиція. Без рішення Спеціальної контрольної комісії, без дотримання Закону "Про приватизацію" цей перелік переглянути. І друге питання. Сьогодні у нас при, відповідно до програми приватизації, стаття 127, у Фонді Держмайна є так званий спеціальний фонд. Тобто, кожне сьогодні міністерство має свою кормушку, в тому числі і Фонд Державного майна. Як ви дивитесь на те, щоб ліквідувати цей фонд, призупинити статтю 127 і всі виплати працівникам Фонду Держмайна проводити тільки через бюджет, так як це передбачає бюджетний кодекс. Чи врахуєте ви цю пропозицію спеціальної контрольної комісії?
Я дякую Вам, шановна Валентина Петрівна, тому що відбулося з приватизації поточного року є яскравим зразком, політики, яку проводить цей уряд, який несе за неї відповідальність. Верховна Рада затвердила 2 міліарди гривень, як надходження від приватизації. В день, коли ми приймали бюджет, надходження приватизації складали 5 міліардів 400 міліонів, Уряд вніс і протягнув через Верховну Раду 5 100. Сьогодні перевиконання за то, що за безцінь продані основні, ключові об’єкти державної власності, перевиконання складає вже 4 міліарда гривень. І ми ставимо під загрозу фінансування бюджетів наступних років. Більше того, в цьому бюджеті, шановна Валентина Петрівна, Уряд вже звільняє державні підприємства неакціоновані, некорпоратизовані від сплати частини прибутку в державний бюджет, тобто знову Уряд передбачає, що роздати управління без будь-яких зобов’язань перед державним бюджетом. Звичайно ця позиція є неприйнятна, ми провели це в 2003 році і будемо це відстоювати в 2005 році, але головне - всі видатки державного бюджету, все утримання державних службовців, працівників, які працюють на державу, мають відбуватися тільки і виключно з державного бюджету. Всі благодійні акції, завезення спортінвентарю, ми не можемо звільняти ванну-джакузі від сплати видатку на додану вартість, як це нам запропонував зараз цей Уряд, тому що вона буде називатися спортінвентарем. Хочете підтримати спорт? ми "за" виділить гроші з державного бюджету, оці залікові схеми, я ще раз наголошую, які були зруйновані урядом Ющенка, які повернуті цим Урядом, вони гарантовано ведуть до непрозорих, тіньових, кримінальних, я не побоюся цього слова, фінансових потоків, організованих цим урядом. Дякую вам.
Шкіль, будь ласка.
Дякую. Петро Олексійовичу, чи помітили ви відсутність Прем’єра на захисті бюджету. Це ж все-таки уряд мав бути тут присутній у його першій особі. А зараз ще й пішов Азаров. Я думаю, що він все-таки чи поразку визнав, чи пішов готувати документи якісь інші. У мене запитання. Нові субвенції безвідповідних законів, які є передбачені в цьому бюджеті, зокрема є рядок у бюджеті, який передбачає введення прямо 60 мільйонів в Кримську Автономну Республіку. Як ви розцінюєте це? Бо я це розцінюю як хабар. Друге. П’ятдесят восьма стаття бюджету, тут передбачається фінансування без погодження з Мінфіном, без. силових структур. Коли це буде припинятися? Я не знаю, до чого готуються силові структури. Ваша оцінка. І ще одне. Ріст цін на бензин. Динаміка цього росту. Якщо буде динаміка продовжуватися, то з таким бюджетом до кінця року буде сім гривень бензин буде коштувати. Чи враховано це? Дякую.
Шановні колеги, на жаль, я почну з останнього, уряд не продемонстрував за два роки розуміння економічних механізмів, тих важелів, які знаходяться в його руках, для того, щоб регулювати ціни. Крім жорстких адміністративних, кулаком по столу заборонити підвищення, які не працюють, і ви в цьому переконалися на прикладі хліба, м’яса, бензину та всього іншого, уряд, професійний рівень його не дозволяє застосувати інших економічних заходів, які працюють в усьому світі. Я наголошую на тому, що відсутність Прем’єр-міністра сьогодні демонструє повну байдужість і нецікавість бюджетними питаннями при представленні бюджету. І те, що сьогодні я в своєму виступі висвітлюю ті проблеми, які є в поданому і підписаному Прем’єр-міністром Януковичем бюджеті, те, що окремі народні депутати так обурені і турбуються, кричать, хвилюються, є яскравим свідченням, що влада сьогодні боїться правди так, як таргани бояться світла. Але ми примусимо їх відповідати на поставлені питання. І я вас запевняю, що бюджет поданий, прийнятий точніше, Верховною Радою, буде абсолютно інший бюджет. Чесний і прозорий. Дякую вам за увагу.
Дякую, Петро Олексійович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, починаючи свій виступ, Петро Олексійович звинуватив Апарат в тому, що не розповсюджені рішення комітету. Відповідно до доповідної заступника керівника Апарату Ясенчука він доповідає: 22 вересня я неодноразово звертався до завідуючого секретаріатом Комітету з питань бюджету Огоня з пропозицією про надання висновку подання на проект Державного бюджету України на 2005 рік, реєстраційний номер 6000. Огонь повідомив, що комітет не передбачив внесення такого подання. Тому, Петро Олексійович, будь ласка, ви розберіться зі своїм секретаріатом і треба - розмножимо, нема питань. Будь ласка, репліка Коновалюка. Згадували його прізвище. Мікрофон Коновалюка.
Дякую. Дякую, Адаме Івановичу. Ну, я хочу з приводу, стосовно фінансування агропромислового комплексу і дати відповідь особисто Петру Олексійовичу і шановному народному депутату Гладію. Коли в 2003 році "Агролізинг" відмовлявся купувати трактори "Ленінської кузні", шановний голова бюджетного комітету створював все для того, щоб зменшувати фінансування і гальмування видатків по цій статті, по цій програмі. Аграрії це знали. Інше питання, що така поведінка вже має дуже серйозні наслідки в роботі комітету, тому що ми вимушені зараз збирати подання до регламентного комітету, тому що комітет повноцінно не може працювати. І це теж впливає на якість Бюджету. І ви це все знаєте. Ми повертатимось до того, щоб була і фальсифікація, і все інше.
Шановні колеги, шановні колеги! Не кричіть, я чую, я чую, я чую. Значить, давайте домовимось так, я ще раз вам нагадую: репліками обмінюються лише один раз, коли називають прізвище. Ви назвали прізвище Коновалюка, Коновалюк назвав ваше прізвище. Це перше. Друге. Я бачу, що хочуть з процедури. Будь ласка, запишіться. Три хвилини з процедури. Так, будь ласка, три хвилини, покажіть на табло. Круць, за ним Наконечний.
Микола Круць, Івано-Франківськ. Прошу передати слово Петру Порошенку.
Мікрофон, будь ласка, Порошенка.
Я не називаю прізвищ, але у виступі попереднього депутата наведені абсолютно неправдиві відомості. Саме дякуючи принциповій позиції комітету нам вдалося збільшити видатки аграрного комплексу. І я наполягаю на тому, що декілька нових програм були започатковані саме за ініціативою блоку Віктора Ющенка. Друга позиція, що організація роботи комітету, і ми можемо продемонструвати це нашим шановним телеглядачам і радіослухачам, що в організації роботи комітету постійно бере участь 20-22 народних депутата. Шановного попереднього депутата серед цих депутатів немає. Варто ходити на комітет і знати, що там відбувається.
Будь ласка, Наконечний. Немає. Лобода, за ним Турчинов.
Шановний Адам Іванович! Я задав першому віце-прем’єру питання перше, про інвестиції. На жаль, він не відповів, і ви не зреагували на це. Зараз в залі немає ні Прем’єра, ні першого віце-прем’єра. Що ж ми обсуждаємо, про що ми говоримо сьогодні? Дякую.
Будь ласка, Турчинов.
Шановні колеги, я думаю, що голова бюджетного комітету надто коректно ще виступав з трибуни парламентської. Я звертаюся до вас: мені здається, що ми просто втрачаємо наш депутатський час. Бюджет треба приймати того уряду, який буде його виконувати. Цей уряд працює ще максимум один місяць. Тому, шановні колеги, давайте не будемо втрачати час на розгляд цього блефу, який нам запропонований, а просто створимо робочу групу, яка буде базуватися на майбутній депутатській більшості, і які починає розробляти бюджет нового уряду. Дякую за вагу.
Так, в нас є ще хвилина. Надрага, будь ласка.
Уважаемые коллеги, я думаю, что сегодня мы показали нашим радиослушателям и телезрителям, что, к большому сожалению, разговоры о профессионализме в рассмотрении бюджета, мягко сказать, не соответствуют действительности. Мы с вами слушаем о кандидатах в Президенты, о работе предвыборных штабов, о сроках проведения выборов, о том, что кто-то отождествляет себя с народом Украины, ну, и я уже не говорю о том, что очень плохо, что пенсионеры, оказывается, получают дополнительные деньги - это тоже плохо. Вот у меня из этой логики в большей степени обращение, повторяю еще раз, не к нашим коллегам, а к нашим радиослушателям и телезрителям: немножко спокойнее вспринимать все, что здесь происходит. К большому сожалению, даже часть сидящих в зале не удовлетворены тем, каким образом и кто пытается на теме бюджета построить свои интересы. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, з приводу деяких ваших зауважень, зокрема народного депутата Лободи. Є слушне зауваження, але я просив би народних депутатів: якщо ви хочете одержати відповідь на питання, яке вас найбільше болить і чіпає, задавайте одне запитання - і обов’язково на нього дадуть відповідь. А коли багато питань, то відповідно, що той, хто відповідає, забуває перше питання, відповідає на останнє. Але попросимо Миколу Яновича, коли він буде робити заключне слово, щоб він звернув увагу на цю проблему. Наступне. Шановні колеги, ми з вами домовлялися про те, що для виступів представників фракцій, комітетів і народних депутатів у нас буде відведено 40 хвилин часу. Тому, якщо ви не будете заперечувати, давайте ми попрацюємо 40 цих хвилин до прийняття рішення, а після того зробимо перерву. Немає заперечень? [[Ш у м у з а л і]] Підійдемо до перерви - побачимо. Тоді, будь ласка, 40 хвилин на обговорення питання. Зараз представники від фракцій, по три хвилини. будь ласка, Баранівський, фракція соціалістів. Підготуватися Воюшу.
Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Обговорення бюджету, його доповідь, співдоповідь, яку зробив Порошенко знову говорить про те, що бюджет непрофесійний, нечесний. Він буде чесний, професійний тоді, коли буде чесна і порядна людина Президентом. Оберемо Президентом Мороза, все стане нормально. Фракція соціалістів уважно проаналізувала запропонований урядом проект бюджету України на 2005 рік і розглянула на своєму засіданні. Ми прийшли до висновку, що, на перший погляд, цифри росту ВВП і доходів бюджету повинні приємно вразити громадян України. Але це на перший погляд. Аналізуючи його, ми прийшли до висновку, що більш є популіський, тобто розрахований більше на обіцянки людям, підлаштований під майбутні вибори президента. Уряд стверджує, що в 2005 році ціни на виробництво продукції зростуть на 108,9 відсотка, а споживча, тобто на ринку - на 107. Де тут логіка? Хто продасть продукцію дешевше, ніж купив? Тут прихований різкий стрибок цін. Різке збільшення доходної частини уряд пропонує за рахунок 2 основних джерел. Це збільшення збору ПДВ на 11,6 мільярдів та збільшення надходжень до спецфонду. Соціалісти запитують, звідки візьметься такий ріст надходжень до ПДВ, коли контрольні цифри по надходженню цього податку в цьому році набагато скромніші і не виконуються. Такий збір можливий тільки при різкому рості цін, тобто при інфляції. Додаткових 9,7 мільярда до спецфонду планують отримати за рахунок податкової заборгованості минулих років, за рахунок села і житлово-комунальних послуг, які надавались. Всім зрозуміло, що ці борги не будуть повернуті. На них не можна розраховувати, адже ми знаємо, в якому сьогодні стані село і комунальні сфера. Разом з цим, із коштів, що надійдуть. не надійдуть, уряд пропонує, вірніше вводить в оману населення України 6 мільярдів для повернення заощаджень. Зрозуміло, що цього не буде зроблено, а якщо підуть тіньовими різними схемами, то вони будуть просто розкрадені. З цих же коштів планується 800 мільйонів для села. Знову говорять про те, що жодного метра труби в село покладено не буде. Ми жодного. Ми, шановні друзі, сьогодні знову розглядали ранком. Олександр Мороз вніс ряд пропозицій до бюджету. Перше. Заборонити бюджетній сфері приймати людей на зарплату і оплачувати менше як на повну ставку, передбачити безкоштовне харчування дітей в дошкільних закладах, в 1 та 3 класів, виділити кошти на виготовлення земельних актів, щоб люди їх отримували безкоштовно. На повернення втрачених заощаджень передбачити кошти обов’язково у загальному фонді. Соціалістам не зрозуміло, яким чином формувався перелік об’єктів, що будуть приватизовуватися. Не віддаються кошти на дорожне будівництво у повному обсязі. Що орендна плата за транзит газу нараховується у гривнях, а не у доларах при тому, коли йде така інфляція. Чому Мінфін збирається брати кредити без участі Верховної Ради? Що це за недержавний пенсійний фонд для працівників держслужби, куди направляються 400 мільйонів гривень і хто власник цього фонду?
Слово має представник фракції Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] Воюш. За ним буде виступати Пинзеник.
Шановні колеги! Всі ми розуміємо, що розгляд бюджету на наступний рік проходить в умовах, коли фінішує президентська виборча кампанія. І це не може не впливати на хід та результати цього розгляду. Проте, ми повинні докласти максимум зусиль для того, щоб обговоренні проекту бюджету було об’єктивним та деполітизованим. Фракція СДПУ(о) категорично відкидає ідею деяких політиків, згідно з якою новий бюджет повинен розглядатися та прийматися після виборів президента та формування нового уряду. Верховна Рада ні в якому разі не повинна ставити бюджетний процес в залежність від політичної кон’юнктури, від наслідків боротьби за владу. Це було безвідповідально по відношенню до наших виборців. Бюджетні процеси, строки розгляду проекту бюджету чітко виписані у відповідних нормах законодавства. І наш обов’язок суворо дотримуватися цих норм. Поданий до Верховної Ради проект бюджету 2005 цілком відповідає тій новій ситуації в економіці України, яка пов’язана з рекордними темпами економічного зростання досягнутими у період діяльності уряду Віктора Януковича. Сама цифра доходів зведеного бюджету 110 мільярдів гривень свідчить про принципово нові економічні можливості, які дозволяють по-новому підійти до вирішення перш за все ключових соціальних проблем. Тому і видатки зростають до 115 мільярдів гривень і становлять рекордну суму з моменту утворення країни. Фракція СДПУ(о) відзначає, що головною рисою проекту бюджету є його соціальна орієнтованість. Виходячи з програмних положень Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] ми не один рік піднімаємо питання підвищення соціальної спрямованості бюджету і тому підтримуємо рух у цьому напрямку. Вцілому на соціальні потреби наступного року планується спланувати понад 60 відсотків видатків бюджету. Важно навіть назвати той напрям соціальних видатків, по якому в проекті бюджету не передбачено збільшення. В 2005 році у порівнянні з цим роком середня заробітна плата лікарів та вчителів зросте майже вдвічі. Крім того, почнеться погашення заборгованості перед вчителями накопиченої внаслідок невиконання попередніми урядами вимог статті 57 Закону України "Про освіту". В два рази порівняно з поточним роком збільшується загальний обсяг видатків на виплату пенсій і допомог. Таким чином, уряд Віктора Януковича пропонує реальне, відчутне збільшення соціальних видатків. І в наступному році не повториться ситуація 2000 року, коли номінальне зростання видатків по основним соціальним статтям було з’їдено надмірно високою інфляцією. Враховуючи все це, наша фракція вважає запропонованим урядом Віктора Януковича проект бюджету на 2005 рік найкращим за весь час існування незалежності України. Тому ми підтримуємо цей бюджет самі та закликаємо зробити це у всіх.
Дякую. Слово має Пинзеник від фракції "Наша Україна". За ним буде виступати Коновалюк.
Шановні народні депутати! Шановний головуючий! Ми кожного дня все більше чуємо як проект Закону "Про Державний бюджет" перетворюється в інструмент політичної як інструмент виборчої компанії одного з кандидатів в Президенти - Прем’єр-міністра України. Фракція "Наша Україна" дуже хоче добитись того, щоб закон про бюджет був професійним документом, і щоб норми, деякі, які пропонуються діяли не на період виборчої компанії, а були обов’язковою нормою, на весь рік. Ми не один раз стверджували про приховування бюджетних доходів, ми не раз стверджували, що в Уряду є можливість підіймати заробітні плати і пенсії. І це має робитись не на період виборів, як це робить нинішній Уряд, а це має бути нормою стабільної поведінки української влади. Давайте звернемо увагу на кілька принципових моментів проекту бюджету. Шановні колеги, вам роздані матеріали, розрахунки, які я робив сам. З одного боку бюджет пенсійного фонду, поданий Урядом в розмірі 41 міліард гривень - витрати, а ось розрахунок потреби на підвищення пенсії, з урахуванням дотацій з бюджету, сума потреби складає 49 міліардів гривень. Скажіть, будь ласка, невже маємо право ковтати таке рішення? Що підвищення пенсій має бути забезпечено відповідними фінансовими ресурсами бюджету. Другий принциповий момент: в проекті, у бюджеті резолюції с подачі Уряду передбачена правильна норма про випереджаюче зростання заробітної плати порівняно з темпами росту ВВП. Підійміть проект Закону про бюджет, при зростанні загальних доходів бюджету на 34% заробітна плата реальна не зростає, витрати на зарплату лікарів, вчителів, працівників культури, науковців зростає на 10,5% і це при умові, що мова іде про підвищення зарплат до 1 вересня. З 1 вересня до кінця наступного року ціни піднімуться, як мінімум на 13 відсотків. Це означає, що не тільки зарплата не буде відповідати темпам росту ВВП, а відбудеться просто зниження реальної заробітної плати наших громадян. Третій момент. Чи можна погодитися з пропозиціями, які передбачені щодо бартеру по поверненню вкладів. Звичайно, ні. Тому "Наша Україна" наполягає на тому, щоб бюджет був перероблений урядом, в ньому була врахована нова мінімальна зарплата 300 гривень з відновленням міжпосадових окладів, бо це дає ресурс для підвищення пенсій і диференціації пенсій. По-друге, щоб був врахований новий прожитковий мінімум. По-третє, щоб вся сума повернення вкладів була виключно в грошовій формі, і "Наша Україна" буде першою фракцією, яка буде підтримувати такий соціально орієнтований бюджет.
Дякую. Слово має Коновалюк, фракція "Регіони України". За ним буде виступати Турчинов.
Шановний Голово, шановні народні депутати, шановний Миколо Яновичу, члени уряду, шановні радіослухачі. У мене, на жаль, немає 20 хвилин, як у співдоповіді, але я б хотів би висловити декілька тих переваг, які дійсно є в проекті Державного бюджету. Перше, що стає очевидним при ознайомленні з проектом, це те, що сьогодні швидкі темпи економічного зростання приводять до наповнення бюджету, і безперечно це наповнення є результатом ефективної та послідовної діяльності уряду, проведення ним виваженої та добре обгрунтованої економічної політики, виконання програми діяльності. Друге. Сьогодні нам представлено можна сказати безпрецедентно для новітньої української історії соціально спрямований бюджет. Тепер на практиці, а не тільки на словах піде процес реалізації конституційних норм щодо соціального характеру нашої державної політики. Запропоновані на наступний рік обсяги видатків у соціальній сфері дозволять досягти прогрес у справах подолання бідності в Україні, що вже давно стоїть на порядку денному. Таким чином можна сказати про якісно новий рівень забезпечення проведення соціальної політики в Україні, який починається із запланованим запровадженням мінімальної заробітної плати у розмірі 262 гривень. Також у бюджеті дійсно знайшли ті видатки, які раніше не були використовувані у попередні роки. Це безкоштовне харчування учнів у перших-четвертих класах, доплати педагогічним працівникам як загальноосвітніх, так і дошкільних навчальних закладів. Врахування профспілковим організаціям на культурно-масову, фізкультурну і оздоровчу роботу. Доплата за вислугу років працівникам музеїв та бібліотек. Пільговий проїзд студентів та учнів по території України, виплати грошової допомоги при виході на пенсію щодо науково-педагогічних працівників. Надання одноразової допомоги дітям-сиротам та дітям, позбавленим батьківського піклування. Я вважаю, що це і є те, що уряд пропонує не тільки покращити соціальний стан, але й проводить дійсно соціально виважену соціальну політику. Третє. Необхідно визначити можливість прориву у справі погашення зобов’язань держави по знецінених грошових заощадженнях громадян в установах "Ощадбанку" СРСР. Запропонований новий механізм вирішення цієї давньої проблеми дозволяє сподіватись на позитивні зрушення по всій цілісній системі погашення заборгованості та вирішення проблем заборгованості в державі. Четверте. Привертаю увагу, значно, в 1,6 разів, збільшення видатків аграрного сектору, що є вкрай важливим для розвитку нашої держави в цілому. Вирішення проблеми села, стимулювання агропромислового виробництва є одним із пріоритетів державної політики, також знайшло своє відображення у представленому проекті Бюджету. І на останнє. Хочу ще раз підтвердити, що уряд Віктора Федоровича Януковича виконує взяті на себе не тільки зобов’язання, а демонструє впевненість в завтрашньому дні. І проект Бюджету 2005 року в цьому як стале підтвердження. Ми закликаємо всіх не політизувати це питання, а прийняти до розгляду і допрацьовувати цей проект Бюджету так, як і передбачено Бюджетним кодексом. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми з вами домовлялися про те, що завершимо без перерви. Частина народних депутатів наполягає на перерві. Тоді оголошується перерва на 30 хвилин - до 12 години 30 хвилин.
Шановні колеги, прошу займати свої робочі місця, тим більше, вони вже зручніші, ніж раніше, і будемо продовжувати наше засідання. Так, слово від фракції блоку Тимошенко має Олександр Турчинов. Підготуватися Демьохіну.
Шановні колеги! Уряд нам сьогодні доповідав, що головним їх досягненням є збільшення номінальних надходжень бюджету до 110,4 мільярдів гривень. Дійсно, коли подивишся на цифри, то зростання у порівнянні з 2004 роком складає аж 33,7 відсотки. Причому, що цікаво, шановні колеги, до загального фонду надходження збільшаться на 27 відсотків, а до спеціального на 57, я повторюю, на 57 відсотків. Це означає, що рекордна сума підтверджує продовження політики уряду на перетворення міністерств і відомств на господарські структури, які самі збирають і самі поїдають те, що збирають. Що цікаво, коли і далі залишиться така тенденція, то наш уряд повністю перетвориться на акціонерне товариство закритого типу, де акції належать трьом провідним українським кланам. Я хочу задати вам, шановні народні депутати, питання: а за рахунок яких ресурсів уряд планує збільшити доходну частину бюджету? Я дивлюся на їх пропозиції. Зокрема 11,6 мільярдів плюс по податку на додану вартість. Це в той час, як в Україні залишається криза ПДВ. Уряд не зміг реалізувати програму щодо подолання цієї кризи. Мільярди залишаються боргу уряду перед підприємствами, які переплатили цей податок. ВВП зростає, за розрахунками того ж самого уряду, на всім відсотків. Та за рахунок все ж таки яких грошей вони збираються збільшувати доходну частину? Я дам відповідь: виключно за рахунок інфляції. І вже сьогодні, хто купує харчу на ринках Києва і інших регіонів, може підтвердити мої слова. На деякі продукти харчування з початку року ціни збільшилися вдвічі і більше - от головний ресурс уряду. І коли урядова стратегія буде реалізована, Україна може опинитися в тих часах, коли бюджет виконувався на сто відсотків протягом одного місяця, уряд може відкинути Україну на початок 90-х років. Це може стати просто економічною катастрофою для нашої держави. Далі. При такому віртуальному зростанні бюджету тільки 0,1 відсотка планує уряд збільшити надходження до місцевих бюджетів. Що стосується блефу, пов’язаного зі збільшенням пенсій, про це вже говорили: 10 мільярдів бюджетного дефіциту тільки по цій статті. Тому це не збільшення пенсій - це одноразовий хабар, який уряд хоче видати нашим пенсіонерам перед голосуванням. Наша фракція пропонує відхилити цей бюджет і повернути його для доопрацювання уряду. Дякую за увагу.
Слово має народний депутат Демьохін, фракція "Єдина Україна". Підготуватися Цибенку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати і представники Кабінету Міністрів України! Перш за все, прямо хотів би сказати, що депутатській фракції "Єдина Україна" імпонує представлений проект Державного бюджету. І ця симпатія базується не просто на позитивному ставленні до Кабінету Міністрів, а виходячи з реально запропонованих бюджетних показників на 2005 рік. Ми розглядаємо проект головного фінансового документу країни через призму завдань, які ставить перед собою наша фракція та партія "Єдина Україна". І потрібно відзначити, що в багатьох напрямках уряду вдалося в проекті Держбюджету врахувати пропозиції нашої фракції. Не можуть не імпонувати наявні в країні темпи економічного росту, сталий ріст ВВП, доходів та видатків Державного бюджету. Все це має стати запорукою підвищення добробуту кожного громадянина України. На що хотілось би привернути увагу представників Кабінету Міністрів України? На жаль, ми з вами сьогодні вже обговорюємо проект закону України про Державний бюджет, а проект закону про Державну програму економічного і соціального розвитку стоїть лише для включення до порядку денного сесії. Вже один цей приклад показує, що в Кабінеті Міністрів так і не з’явилося розуміння тієї обставини, що первинною має бути програма. Державний бюджет має стати одним з інструментів по виконанню завдань, які ставлять програму. Звичайно, що ці два документи мають бути взаємоузгодженими. На жаль, наявний стан справ у цій сфері ще далекий від ідеалів. Для прикладу. Одночасно з проголошенням одним з пріоритетів державної політики на наступний рік збільшено інвестицій та стимулювання розвитку інноваційної інфраструктури Кабінет Міністрів пропонує запровадити мораторій на новий інвестиційний та інноваційний проекти. Наступне. Не дивлячись на дійсно соціальну спрямованість представленого бюджету, хотілось би визначити наявність відчутної диспропорції в певних питаннях. Так, при сукупному збільшенні бюджетних видатків близько на 30 відсотків розмір прожиткового мінімуму пропонується збільшити лише на 5,5 відсотків. Фракція "Єдина Україна" пропонує Кабінету Міністрів переглянути свою точку зору з даного питання. На наш погляд, в бюджеті должно бить предусмотрено авіакосмічна, літакобудівна, суднобудівна галузі, автомобільна та сільськогосподар. машинобудування мають стати пріоритетними. В цьому ж ряду має бути розвиток зрощення в південних областях України, що слугуватиме запорукою продовольчої безпеки України. Фракція "Єдина Україна" підтримує прийняття запропонованого Державного бюджету з урахуванням наших зауважень та пропозицій. Дякую.
Дякую. Слово має народний депутат Цибенко, фракція комуністів. За ним буде виступати Нощенко.
Шановні колеги! Шановні виборці! Оцінку проекту Державного бюджету України на 2005 рік хотів би розпочати з риторичного запитання. Шановні колеги! Зважаючи на те, як сьогодні уряд, кандидат у Президенти від провладних сил використовує бюджет, як власний передвиборний фонд, може нам взагалі бюджет не приймати, щоб не заважати використовувати бюджет, як кишенькові гроші. При прийняття бюджету на 2004 рік частина депутатів, зокрема, Петро Миколайович Симоненко називали суми прихованих доходів бюджету. У когось були сумніви щодо правдивості цієї інформації. Але уряд, саме уряд своїми практичними діями це абсолютно підтвердив. Щодо оцінки проекту Державного бюджету на 2005 рік. Так, дійсно, цей бюджет дещо більший, а може, можна сказати, і значно більший. Але на мене, принаймні, дещо більший або значно більший зовсім не означає значно кращий. Декілька конкретних речей. По-перше. Проект не передбачає у повному обсязі, принаймні, кошти на виплати пенсій у тому розмірі, в якому вони запроваджені постановою Кабінету Міністрів України. Посилаючись на думку заступника міністра фінансів Макацарія, я хотів би наголосити на тому, що щомісяця треба не менше одного мільярда, в розрахунку на рік це становить 12-14 мільярдів. а збільшення фінансування по цій статті йде на 2,5 мільярди. Крім того, я прошу все-таки членів уряду не спекулювати на темі мінімальної пенсії. Ніхто мінімальної пенсії, її розміру не змінював. Введена доплата до прожиткового мінімум, це правда. Але таку доплату свого часу, принаймні у Дніпропетровській області, вводив і Павло Лазаренко, але вона розтанула, як тільки закінчилися вибори. Другий момент, на якому я хотів би наголосити. Проект містить статтю 83, яка містить перелік на чотирьох сторінках законів, статей законів, які зупиняються Законом про Державний бюджет. Знову ми наступаємо на ті самі граблі, у тому числі не мало тут статей соціальних. Третє зауваження. Проектом передбачено деяке збільшення розмірам виплати ветеранам Великої Вітчизняної війни різних категорій до 9 травня - це правда. Це, дійсно, правда. Але, навіть після виплати у збільшеному розмірі ця виплата становить лише третину від тієї норми, яка передбачена Законом "Про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту". Знову, в черговий викидаються з цих виплат ветерани війни. Вибачте, хоча б в рік шестидесятиріччя перемоги, ми маємо дати їм відчути, що вони теж причетні до цієї великої перемоги. І власне кажучи, я вважаю, що фінансування Закону "Про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту" має бути виділено в.
Дякую. Слово має народний депутат Нощенко Микола Петрович, фракція "Трудова Україна". За ним буде виступати Надрага.
Шановний! Нощенко Микола Петрович, 169 виборчий округ, фракція "Трудова Україна". Шановний головуючий! Шановний Микола Яновичу! Фракція "Трудова Україна" наполягала і наполягає на розгляді бюджету 2005 року у строки визначені Бюджетним кодексом. Шановні народні депутати, ми є частина, правда, головна частина бюджетного процесу, але треба не забувати, що в цьому процесі більше 800 міських, районних бюджетів і тисячі бюджетних установ, які також разом з нами складають свої бюджети. З ініціативи фракції нам вдалося дещо поправити. У відновленні, зупиненні статті бюджету на 2004 року, тут уже вносилися пропозиції, то це в бюджеті є. Наприклад, гаряче харчування дітей 1 і 4 класів - це додатково 1 мільярд із бюджету. Наша фракція наполягала про те, щоб поліпшити благоустрій населених пунктів і газифікацію, і в цьому році 800 мільйонів передбачено на газифікацію не тільки до сіл, а і сіл. При цьому ми також вносили пропозиції і домоглися дещо підвищення рівня забезпечення прожиткового мінімуму. Тепер треба сказати, що перше, перше це 6 міліардів на відшкодовування зобов’язку держави про знецінення грошових зобов’язань і при цьому 700 міліонів для тих, у кого не має заборгованості по житлово-комунальним платежам, так хочеться більшого, але давайте зробимо перший крок, а наступні роки будемо виплачувати готівкою. Згадаємо 2 попередні бюджети і біля них була низка змін до податкових кодексів, що тягарем лягало на суб’єкти господарювання. Цей бюджет формулюється не збільшенням фіскального навантаження на платників податків. Пропозиції: передбачається погашення заборгованості по заробітній платі суб’єктам господарювання в агропромисловому комплексі і в цьому році ми передбачаємо кошти вчора на бюджетному комітеті ми розглядали це, але як бути з тими випадками, коли прийняті судові рішення, коли держава взяла зобов’язання, а суб’єкт господарювання ліквідувався або немає чим платити, треба передбачити і вирішувати питання. Друге, відмічаючи добробут нашого населення, треба говорити і про те, що зростають і видатки. Сьогодні я хочу одне сказати: видатки на паливо, це тверде паливо, побутове паливо іде щоквартальне підвищення ціни на паливо, тому є пропозиція передбачити головному розпоряднику кошти на мораторій на ціну побутову для населення та об’єктів соціально-культурного призначення, а також на дрова. Якщо вони коштували 6-8 гривень, то десь 2-3 місяці ціна стала 40 гривень, це треба врахувати. І найголовніша пропозиція, яку я хочу оприлюднити, що Фракція Трудова Україна підтримує Уряд і пропонує прийняти бюджет до розгляду і йти дальше. Дякую.
Дякую, Микола Петрович. Від Фракції Союз має слово народний депутат Надрага. Підготуватися Гладію.
Уважаемые коллеги, депутатская группа "Союз" поддерживает предложенный бюджет. Мы считаем, что в нем есть целый ряд позитивных моментов, которые являются базовыми. Вместе с тем в рамках подготовки и рассмотрения, в том числе и встречи со специалистами Министерства финансов, у нас возникло несколько вопросов, которые мы считаем необходимо доработать, если мы говорим о том, что бюджет должен получиться позитивным в своей окончательной редакции. Первое. На сегодняшний момент вызывает недоразумение и в общем-то, так сказать, естественное желание дойти до истины это вопрос о неоправданно завышенных прогнозах поступления собственных и закрепленных доходов в местные бюджеты. Я могу привести как один из составляющих моментов. Так, например, по Луганской области, где я избран, на сегодняшний момент в расчетах базы 2004 года брались ресурсы, которые поступили в местные бюджеты в связи с погашением задолженности по заработной плате. Как вы знаете, сегодня угольная отрасль достаточно активно гасит долги прошлых лет, но вопрос упирается в том, что в будущем году к большому сожалению этого источника не будет, а соответственно и не будет поступлений в местные бюджеты. Так, например, по Луганской области прогнозные показатели говорят о том, что цифра равна не менее ста миллионов, а если быть точным, 118 миллион есть недополученных или возможно недополученных средств консолидированным бюджетам области. Следующий момент. На сегодняшний момент, когда мы говорим о том, что прирост объема расходов местных бюджетов, которые учитываются при определении межбюджетных трансферов, не адекватен увеличению Фонда оплаты труда работникам бюджетной сферы и не обеспечивает необходимыми ассигнованиями, то здесь тоже можно говорить языком цифр, но суть проблемы заключается в следующем. На сегодняшний день нормативная база составляет не только размер минимальной заработной платы, но и проголосованный Верховным Советом закон от 10.09 текущего года, согласно которому не учитывается в понятии местного, минимальной заработной платы все те надбавки и компенсации за выслугу, которые получает работник. Отсюда возникает вопрос: мы опять толкаем местные бюджеты в состоянии, когда их будет хватать на зарплату, на первоочередные платежи и, к большому сожалению, ничего не будет для того, что мы говорили о полноценном питанием в школах, медикаментозном обеспечении и всем том, что должен делать местный бюджет как часть государства, ответственного перед своим населением. Ну и последнее. Думается, что при всех разговорах, что мы должны трансформировать и более мобильными делать бюджеты, наверное нет смысла на сегодняшний день принимать нам статью номер 23 в той части, где предусматривается возможность по согласованию с Минфином местным бюджетам финансировать государственные программы. То есть мы тем самым на местные бюджеты положим ответственность по финансам еще и за то, за что должен отвечать Государственный бюджет. С этим согласиться нельзя.
Дякую. Від фракції Народної аграрної партії України слово має Гладій Михайло Васильович. І будемо переходити до виступів від комітетів. Матвієнков - промполітики.
Шановний Адаме Івановичу, шановний Миколо Яновичу, колеги! В народі так говорять, на селі особливо: що посієш, то і пожнеш. Звичайно, розгляд сьогоднішнього питання для аграріїв має дуже велике значення, так як ми переходимо в нову фазу - підтримки агропромислового комплексу, тим більше, заявляємо на всіх рівнях, не тільки аграрії, селяни, що рік 2005 бажано, щоб був [[бажано!]], і ми хотіли б, щоб він був сільський, селянський. Я відразу скажу, Миколо Яновичу, що ми будемо підтримувати пропозицію про внесення в Верховну Раду цього бюджету для того, щоб його можна було опрацювати до першого читання - 20 жовтня. Але я хотів би сьогодні наголосити на тих недоліках, які ми бачимо в цьому Бюджеті на 2005 рік, незважаючи на те, що проведено ряд зустрічей, нарад, в тому числі і нарада за участю Голови Верховної Ради, де були представники виконавчих структур і було домовлено, що ми чітко виконуємо бюджетну резолюцію, що стосується агропромислового комплексу - 10 відсотків виділення на село від загального Бюджету. Ми порахували в середньому, що це вийде десь 9,2 млрд. гривень. Ми домовилися на цій нараді і на зустрічах, що 7,4 млрд. гривень іде прямо на село і на вищу селянську освіту. Однак, що ми бачимо сьогодні? 7,4 мільярди. З чого вони складаються? Ну, перш за все, 800 мільйонів гривень виділяється на газифікацію села. Казалось би, це дуже гарна цифра, але якщо ми глибше подивимося, то це питання пропонується вирішити по поверненню боргу за транзит газу. Чи можливо, реально це зробити? Дуже сумнівно. 8 мільйонів гривень від повернення боргу за техніку, яка реалізовувалася в нашій державі ще в 1996 році. Це нереальна цифра. 1,2 мільярди - витрати на Пенсійний фонд, тобто пов’язаний із сплатою фіксованого сільськогосподарського податку. Знову таки, Міністерство аграрної політики не має цієї структури, і, в принципі, ці гроші не будуть зібрані. Також ми не дотримуємося реальної цифри виділення одного відсотка від внутрішнього валового продукту на соціальну сферу, а це 2,1 мільярди гривень. Тому ми просили б, Микола Янович, переглянути це відношення сьогодні до агропромислового комплексу, я думаю, що ми знайдемо з вами спільну мову, бо ми сьогодні заявляємо: ми всяко підтримуємо, но 9, 2 мільярди і 7,4 - це наші вихідні цифри, і ми будемо на них стояти. Тому я хотів би, щоб ми з урядом знайшли ту спільну мову. Ще раз заявляю: ми підтримуємо і будемо сьогодні голосувати про внесення бюджету у Верховну Раду. Дякую.
Дякую. Слово має народний депутат Матвієнков, комітет промислової політики. За ним буде виступати Томенко.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги! Вы знаете, честно говоря, мне больше всего бы не хотелось рассматривать бюджет, такой важный документ, с политической точки зрения. Поэтому я попытаюсь отбросить всевозможные политические пристрастия и как-то объективно оценить этот документ. Не может, и я думаю, никого из депутатов не удовлетворять эта программа. Это и возросшая на треть по сравнению с нынешним годом сумма доходов, и она составляет 110 миллиардов гривен, это и уменьшенная на 2,4 миллиарда гривен по сравнению с этим годом дефицит государственного бюджета, но в первую очередь, это социальная направленность этого бюджета. Впервые за многие годы почти 55 процентов бюджета предлагается направить на расходы социальное направленности. Не может не удовлетворять повышение размера минимальной заработной платы с 1 января до 262-х гривен, увеличение почти в 2,5 раза стипендии студентам с возможностью из бесплатного льготного проезда, питания для учащихся первых и четвертых классов, а пенсии, увеличенные до прожиточного минимума? И на это предлагается в два раза увеличить затраты. Затраты на науку, здравоохранение, образование - все это, естественно, не может вызывать позитивные моменты. Предусмотрено в бюджете 2005 года и шесть с половиной миллиардов гривен на возмещение обесцененных вкладов населения. По той схеме, которую мы с Иваном Ивановичем Ткаленко еще в том созыве предлагали, и в конце концов правительство взяло этот механизм на вооружение. Это очень позитивно. 690 миллионов гривен на возмещение не выплаченных педагогам надбавок. Все это, конечно, есть и все это, конечно, реально. Любой бюджет можно оценить реально, конечно, по его выполнению, но то, что заложено здесь, уже, так сказать, объективные, нормальные цифры, с этим на сегодняшний день нельзя не соглашаться. Но я понимаю позитивные моменты, и все будет зависеть от того, как сумеет правительство обеспечить доходную часть, наполняемость этого бюджета, как сумеет зажать гайки по теневым структурам, которые будут работать и уходить вокруг, так сказать, мимо казны. Приятно то, что уже, так сказать, ликвидируется НДС на экспорт лома. Это уже позитивный момент, и он будет играть позитивную роль. Но, не смотря на это, есть и те моменты, о которых сегодня нужно говорить и на которых нужно остановиться. И, в первую очередь, это нужно рассмотреть механизм формирования местных бюджетов. Рассмотрев проект бюджета Украины на 2005 год на уровне городов, в частности таких городов, как промышленный город Мариуполь, можно заметить, что при расчете доходов первой корзины согласно формулы расчетов 276 миллионов, однако объем доходов первой корзины доведен Кабинетом Министров - 280 миллионов, то есть 3,9 миллионов гривен не подтверждено формальными расчетами. Не обеспечено реальными доходами 28,2 миллиона. Реально доходы Мариуполя составляют 251 миллион, а не 280, как это рассчитано Кабинетом Министров. А как же тогда выполнять те социальные программы, то, что было заложено: и питание для детей, и те, так сказать, нормальные вещи, которые заложены в этой части бюджета? Поэтому расходы, наведенные Кабинетом Министров, обеспечивают только выплату заработной платы с начислениями, частичную оплату энергоносителей. Поэтому я считаю, что этот механизм нужно учесть, и это нам нужно ко второму чтению поправить, для того чтобы этот момент развести. И еще хочу остановиться за неимением времени буквально на одном моменте. Методы расчета оплаты по учителям, по школам. Володарский район Донецкой области: четыре школы.
Дякую. Від Комітету зі свободи слова має слово народний депутат Томенко. Підготуватися Матвієнку.
Шановні колеги народні депутати! Шановні радіослухачі! Я хотів би звернути увагу вас на те, що трагедія цього бюджету полягає в тому, що він готувався не для громадян. Він готувався для виборців. Трагедія цього бюджету полягає в тому, що він готувався не на 2005 рік, готувався на період виборчої кампанії. І ще більша трагедія, що він готувався головою Національного банку, який є керівником виборчого штабу Віктора Януковича. І коли сьогодні нам керівник виборчого штабу і за сумісництвом голова Національного банку каже, що нам не треба або в обмінні пункти ходити, або взагалі не мати справу до грошових одиниць, це викликає серйозну стурбованість напередодні ухвалення бюджету. І коли колеги говорили про цифри і про проблеми інфляції, я думаю, такі заяви Сергія Тігіпка вони змушують нас насторожитися. Так само як змушують насторожитися нам позиція уряду, який протягом останнього періоду ховав гроші в бюджеті, а тепер різко знаходить. Можливо скарби якісь понаходив уряд, бо раніше він казав, що грошей в принципі немає, а на вересень і жовтень вони з’явилися. Взагалі правильно було би спочатку послухати звіт про виконання бюджету, подивитися як фінансувалась освіта, наука, армія. Вчора Євген Марчук разом з вами із преси дізнався, що його зняли з посади міністра оборони. Я ніколи не жалував Марчука з цієї трибуни, але ж це класичний цинізм цієї влади - не поінформувати міністра, який доповідає нашій сесійній залі, що його вже зняли! І коли міністр каже, що на армію дали копійки і тепер його роблять крайнім в тому, що розвалилася армія. Так по кожній галузі! І коли сьогодні пенсіонери попали під експеримент уряду і їм кажуть, що ми з вами зараз в вересні-жовтні поекспериментуємо і подивимося чи здатні ви змінити свою ідеологічну позицію, ставлення до влади за 184 гривень. І це може ввійти в історію світу чи за відповідну суму люди міняють ідеологію, позицію, ставлення цінності. Ну не можна знущатися так над людьми навіть коли це відбувається і під час президентської виборчої кампанії! Не можна резервний фонд перетворювати у фонд подарунків Януковича, бо це для стихій і повнів, а не для подарунків Януковича. І на завершення скажу, що трагедія України не в тому, що Прем’єр-міністр має дві судимості за кримінальні злочинна, трагедія України у тому, що це безграмотний чоловік. І коли тут казали, що він не вільно володіє українською мовою, це неправда. Він не володіє українською і російською мовою, бо посада "прем’єр" і ступень "професор" з двома помилками він написав і українською, і російською мовою.
Слово надається народному депутату Матвієнку, Комітет державного будівництва.
Дякую. Можливо і не варто заперечувати сміливі кроки у проекті бюджету 2005 року, але, очевидно, ці сміливі кроки й, безперечно, продиктовані швидше за все виборами, яких ми всі з вами чекаємо. Чому маю право про це сказати? Тому що, коли, аналізуючи той же ж уряд по бюджету 2004 року, ми бачимо, що на таку сміливість у 2004 році у уряду не знайшлося сили, більше того, знайшлися сили на приховування бюджетних коштів, і сьогодні це приховування використовується, на превеликий жаль, у вигляді популізму, у тому числі і по пенсіях. Ось чому немає довіри до нинішнього кабінету, у тому числі, очевидно, і до бюджету 2005 року, ось чому є сумнів. По суті торкнуся лише місцевих бюджетів. Хоча і закладене зростання видатків місцевих бюджетів, але будемо відверті, це зростання з’їдає ріст заробітної плати та енергоносіїв. Частка заробітної плати залишається значною і складає понад 77 відсотків. При цьому структура місцевих бюджетів по економічній класифікації погіршується. Місцеві бюджети залишаються касами видачі зарплати, а не розвитку. Особливу тривогу викликає комунальне господарство. Тішить, що найшли 6 мільярдів. Але в який спосіб? Будемо погашати тим, хто сьогодні має заборгованість. Миколо Яновичу, хто придумав таку формулу? Ми цим самим простимулювали зараз зростання заборгованості по комунальних платежах. 130 мільярдів маємо віддати, а 6 мільярдів будемо компенсувати. Це не поможе, а тільки губить комунальне господарство. Очевидно, потрібно стимулювати в інший спосіб. А, що роботи тим, хто не платить сьогодні або не живе в комунальних квартирах? Як їм повертати ці вклади? Очевидно. потрібно міняти філософію. У відносних умовах з урахуванням місцевої міліції частка місцевих бюджетів падає. І не складає, Микола Янович, 43 відсотки, яку ви тут проголосили з цієї трибуни. Але, ще 40,8 відсотки. Те саме з урахуванням спеціального фонду 34,2 проти 36,3 у бюджеті 2004. Це дуже тривожна тенденція. Чому, Миколо Янович, до сьогоднішнього дня не прийнята постанова уряду на виконання Закону України "Про формування бюджетів сіл, селищ і міст районного значення". Все переводиться у ручний режим. Продовжується корозія Бюджетного кодексу, а далі і корозія законів, які сьогодні захищають місцеві бюджети. Є багато інших проблем по землі, один мільярд не стикується, знов не покривається компенсація пільг і це втрачають місцеві бюджети. Очевидно, з такими підходами ми не можемо, значить, привітати цей бюджет і, очевидно, прийнятий він може бути тільки після того як буде врахований захист місцевого самоврядування і посилання не декларації, а реального посилення.
Дякую. Шановні колеги, час відведений для обговорення ми з вами вичерпали. Але, у нас є ще два проекти постанов про відхилення проекту Державного бюджету на 2005 рік. Відповідно до Бюджетного кодексу ми на представлені Державного бюджету, Верховна Рада може прийняти рішення про відхилення і направлення його назад до Кабінету Міністрів. Тому я зараз надам по 3 хвилини для представлення своїх проектів постанов щодо відхилення законопроекту про Державний бюджет на наступний рік авторам цих проектів. Будь ласка, народний депутат Асадчев. 3 хвилини, за ним будуть виступати Терьохін, або Пинзеник.
Валерій Асадчев, Українська народна партія, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні друзі, про бюджет цей можна говорити дуже багато, дійсно тут є повна невідповідність макропоказників і в питаннях інфляції, і зростання валового продукту, фактично знищені місцеві бюджети, повністю, потому що як тільки міліція сяде на їх фінансування ви побачите, що для розвитку нічого не буде. Але моя постанова стосується, я вважаю, проблеми №1, про яку тут сьогодні всі багато говорили, це питання пенсії. Давайте, все-таки ми більш серйозно до цього віднесемося. Що Уряд запропонував в своїх рішеннях? Я , до речі, хочу звернути увагу от постанову, яку вони погоджували. Тут написано: "орієнтовний розподіл надходжень". "Орієнтовний", взагалі у Уряду все орієнтовно, ВВП - орієнтовно, розподіл надходжень - орієнтовний. Орієнтовний обсяг надходжень від приватизації і все орієнтовно, но щоб пенсія, виплати щомісячної державної адресної допомоги. Це не пенсії, друзі мої. Що таке адресна допомога? Адресна допомога - це людина, яка живе за адресою вулиці Донецької отримає її, а та, що живе з адресою вулиці Полтавська, вона її не отримає взагалі. Тобто це буде все розглядатися з крізь призму того, кому давати і кому не давати. Закон про пенсійне забезпечення, який ми з вами прийняли, ми ж нещодавно його тільки прийняли, ми вже починаємо його руйнувати. Він чітко говорить, що тільки пенсійним законодавством, визначаються всі пенсійні виплати, тому наша вимога є перша: щоб зміни в пенсії ми зробили законом про внесення змін до бюджету 2004 року. І тільки як пенсії. Це має бути додаткова пенсія. У наступному році ми маємо повністю виплачувати цю додаткову пенсію з розрахунку прожиткового мінімуму та ще й відновити співвідношення, тому що ми фактично приведемо все до уравніловки. На це треба приблизно до 10 мільярдів гривень. Шановні друзі, ми Верховною Радою такий дисбаланс самі не відрегулюємо. Сьогодні у Пенсійному фонді цих грошей немає. Про це сповістив учора і голова Пенсійного фонду. І тому з таким дисбалансом розглядати бюджет неможливо. Тому моя постанова говорить про те, щоб не допустити обману мільйонів пенсіонерів України, який може статися в наслідок цього, цей проект відхилити і зобов’язати уряд передбачити у Пенсійному фонді 2005 році кошти на пенсію, яка б дорівнювала прожитковому мінімуму. А в цьому році не цільові якісь доплати, а саме додаткові пенсії мають бути виплачені нашим пенсіонерам. Дякую за увагу. І прошу підтримати проект моєї постанови.
Ще один проект постанови про відхилення проекту Закону про Державний бюджет України на 2005 рік представляє Пинзеник. Будь ласка, три хвилини.
Шановні народні депутати. Віктор Пинзеник, блок Віктора Ющенка. Ми говорили про мотиваційну частину нашої пропозиції - дати тиждень перерви Кабінету Міністрів для того, щоб виправити серйозні недолугості, які закладені ним в проекті Державного бюджету на наступний рік. Про що йде мова? У бюджеті має бути передбачений повний обсяг коштів, необхідних для підвищення пенсій пенсіонерам з тим, щоб вони не тільки під час виборів отримали доплати, а отримували підвищену пенсію весь час. Тобто це пропозиції, які містить постанова про відхилення і направлення на тижневий строк на доопрацювання. З цією метою фракція пропонує встановити з першого січня мінімальний розмір заробітної плати 300 гривень з відновленням міжпосадових співвідношень в оплаті праці працівників бюджетної сфери. Це - 26 відсотків зростання заробітної плати, це в межах зростання доходів зведеного бюджету. Нагадаю вам, що доходи зведеного бюджету збільшуються на 34 відсотки. Крім того, таке підвищення дає саме той ресурс в Пенсійний фонд, який необхідний для реального, а не для декларативного підвищення пенсій. Крім того, це дає можливість диференціювати розмір підвищення пенсій залежно від стажу, від заробітку. Ми вимагаємо, щоб були дотриманні вимоги Бюджетного кодексу щодо введення в дію в повному обсязі статті 57 Закону про освіту, передбачення відповідних коштів в місцевих бюджетах на виконання в повному обсязі норм щодо введення в дію нового розміру мінімальної заробітної плати, погашення знецінених заощаджень громадян на суму 6,5 млрд. гривень виключно в грошовій формі, встановлення прожиткового мінімуму на рівні 423 гривні, тобто на тому рівні, який враховує не тільки інфляцію, але й частину динаміку економічного зростання. Ми хочемо привернути увагу ще на одну річ: всупереч нормам бюджетної резолюції, якою пропонувалося змінити норми податкового законодавства до прийняття Бюджету, цей Бюджет знову робить ревізію податкового законодавства. Я хочу нагадати вам, що пам’ятаєте, скільки проблем виникало у суб’єктів малого підприємництва, в аграріїв. От, до речі, для аграрного сектору проектом Бюджету вводиться додатковий податок в Пенсійний фонд в розмірі 30 відсотків від стандартної ставки. Для тих, хто сплачує спрощений податок, пропонується додатковий податок в Пенсійний фонд в розмірі 50 відсотків від базової ставки. В зв’язку з цим, фракція пропонує відхилити проект, дати тиждень відповідно до Бюджетного кодексу уряду на доопрацювання. І якщо такі соціальні параметри будуть підтримані, враховані в Бюджеті, ми готові голосувати за такий Закон про Бюджет.
Так, шановні колеги, два проекти постанов про відхилення Бюджету ми також заслухали. Зараз ми будемо з вами приступати до прийняття рішення. Але перед тим я попрошу доповідачів, Валерій Павлович! Шановні колеги, ну тут фракція одна, правда, вона не записана, але дуже наполягає на виступі. Будь ласка, ввімкніть мікрофон Пустовойтенка. З трибуни, прошу, давайте. Три хвилини.
Шановні народні депутати! Шановний головуючий! Я пробачаюся, сказали, що фракція не записалася, це не зовсім вірно, тому що я підійшов до трибуни особисто попросив слова.
Валерій Михайлович, вибачте. Трибуна не записує. Ми у вас не секретарі. Є секретаріат, який записує. Тому, будь ласка.
Да, я просив би вас не перебивати.
Вімкніть мікрофон з трибуни. Валерій Павлович, я ще раз повторюю і нагадую, ви поважна дуже людина, але президія не є технічними секретарями навіть у колишніх прем’єр-міністрів. Є секретаріат, який це робить. Будь ласка, говоріть.
Можна говорити, да? Хорошо, я дякую. Я уважно слухав виступи і той, хто представляє бюджет Миколи Яновича і представників депутатських груп і фракцій хочу сказати, що вчора Координаційна рада блоку політичних партій, яка підтримує Віктора Федоровича Януковича, провела своє відповідне засідання, де ми розглядали питання щодо бюджету, питання щодо проведення і підняття пенсій, як це було сказано на координаційній раді, це підвищення пенсій, це доплата чи це авантюра. Я хочу сказати, я задоволений тим, що які процеси проходять в економіці. Я можу з цієї трибуни сказати - просив би не перебивати! - що той уряд, який я очолював, він започаткував систему погашення заборгованості бюджетним організаціям і виконав свої зобов’язання. Він створив систему по виплаті пенсій, яку виплатили, платили в 1998 році 1,8 місяця, 12,8 - в 1999 році. Я відповідаю за свої слова, за свої цифри. А виплатили під час роботи уряду Віктора Ющенка. То сьогодні новий уряд, це дійсно так є, то сьогоднішній уряд зробив наступні кроки. Збільшилися надходження до бюджету в проекті бюджету на наступний рік на 28 з хвостиком відсотків, збільшилась заробітна плата по нашій Україні, по всій Україні на 11,8 мільярдів гривень. Звідси збільшилися надходження до Пенсійного фонду на 5,8 мільярдів гривень. І сьогодні є можливість спокійно додатково виплачувати пенсії нашим пенсіонерам. В Україні сьогодні 13,8 мільйонів пенсіонерів, з них 11,4 отримують доплату, в тому числі вчителі, лікарі і, саме головне, селяни. Кожний селянин фактично сьогодні отримує додатково сто гривень в місяць пенсії, вона почала виплачуватися. Тому я хочу сказати, що бюджет абсолютно реальний. І внесення, щоб в подальшому ми обов’язково врахували в Закон про пенсійне забезпечення. А той крок, що сьогодні зроблений, уже сьогодні є резерв в Пенсійному фонді для виплати мінімум пенсій наших на фактично півроку. Тому я пропоную від фракції Народно-демократичної партії не приймати постанову про відхилення і прийняти бюджет для подальшого розгляду, і обов’язково його затвердити, і незважаючи на проведення президентських виборів чи ні. Щоб у нас не сталося, як Марчука, припустимо, вчора зняли, так що, ми не будемо турбуватися про наших військовослужбовців? Вони повинні знати, що в нас будуть вирішені всі соціальні гарантії на території України. Дякую за увагу і вибачаюся перед головуючим.
Дякую, Валерій Павлович. Шановні колеги, я прошу Миколу Яновича Азарова, три хвилини, підбити підсумки. Будь ласка.
Уважаемые народные депутаты, я благодарен всем народным депутатам, которые высказали конструктивную критику. И, конечно, представлен вам проект закона. Это означает, что правительство готово к конструктивной работе со всеми фракциями парламента. Но есть ряд моментов, которые звучали, на которых я должен остановиться. Ну, были такие замечания, которые без улыбки воспринимать нельзя. Я хочу сказать нашим телезрителям и радиослухачам, що пенсионеры и на улице донецкой, и на улице полтавской, и на улице Ивано-Франковской и Львовской, все абсолютно пенсионеры будут получать доплату, уважаемый Валерий Асадчев. Теперь я бы хотел, чтобы выступающие были в ладу с цифрами и были в ладу с законами. Когда говорят, что мы на селе вводим какие-то дополнительные податки, то пусть откроют видповидну статью. Порошенко говорил, что 20 процентов додатковых вводится податков, там НДСа, например, так вот я хочу сказать, что это не так, что все дебитовое сальдо остается на рахунках, во-первых, ставка 10 процентов, во-вторых, дебитовое сальдо остается на рахунках предприятий сельхозназначения. Поэтому давайте будем просто говорить правду. Теперь еще несколько слов о правде, об исторической уже правде. Да, действительно, в 2000 году были повышены пенсии. Такое решение состоялось 1 декабря 2000 года, и пенсия была повышена. Минимальная пенсия была повышена на 5 гривен 10 копеек. Шановни, средняя пенсия составляла в 2000 году 84 гривны, правительство уже в этом году подняло со среднего размера со 185 до 311-ти. Это вам, шановни, не 5 гривен 10 копеек. Поэтому давайте говорить людям, нашим слушателям правду! Теперь несколько слов о том, а какой же уровень пенсий у наши соседей? Переведем ее в общепринятую валюту для расчетов, условные единицы, так называемые. Россия, размер минимальной пенсии - 22 доллара, Беларусь - 29 долларов, Казахстан - 40 долларов. Сейчас в Украине пенсии остались. стали на уровень 53 доллара. И теперь еще один вопрос - о ценах. Я еще раз призываю народных депутатов к объективности.
Дайте можливість завершити.
Я хотел бы сказать, что больше вкладов в дестабилизацию вносят некоторые выступления, трудно себе даже представить. Ведь смотрите, что говорят в нашей стране: "Пенсионеры, не верьте, вам пенсия назначена только на день выборов". Какое вы имеете морально право об этом говорить? Все доплаты назначены на постоянно, и они будут осуществляться и в этом году, и в следующем году. И необходимые средства на это заложены в бюджете. Теперь. Когда говорят о повышении цен, во всем виноват Янукович. Скажите, пожалуйста, что Янукович подрывает нефтепроводы в Ираке, что Янукович влияет на формирование цен на международной бирже в Нью-Йорке? В этом году цена на нефть выросла с 23 до 47 долларов за баррель, это в 2,5 раза. Правительство Януковича делает все, чтобы стабилизировать цены, в том числе и на нефтепродукты. Поэтому надо говорить еще раз только правду. Еще, шановни, когда Томенко выступает и говорит, что бюджет делает Тигипко, то он либо неграмотный, либо заведомо вводит в заблуждение наших депутатов. Какое отношение Тигипко имеет к составлению бюджета? Вот здесь сидит правительство. Уважаемые народные депутаты! Один мудрец, я цитирую по памяти, сказал, что государственная мудрость заключается не в том, чтобы принимать идеальные решения, идеальных решений в природе не бывает, потому что идеальные решения принимает человек, а ему свойственно ошибаться, государственная мудрость заключается в том, чтобы принимать государственные решения с минимальными ошибками. И потому мы принимаем не идеальные решения, мы принимаем эти решения, которые можно критиковать, но для этого и существует парламент. Давайте переведем наш разговор в конструктивное русло. И давайте будем бюджет именно так, как это требует Закон "О бюджетной системе". Благодарю.
Дякую, Микола Янович. Сідайте. будь ласка. Шановні колеги! Шановні колеги! Опустіть руки. бо треба буде натискувати кнопки. Не треба реплік! Не треба реплік! З мотивів голосування запишіться 3 хвилини. Так, будь ласка, покажіть на екрани. Томенко за ним Колоніарі.
Шановні колеги, оскільки я і так могу це сказати репліку. Микола Янович, я вам би радив слово "безграмотність" ніколи в слух не говорити, тому що ви у відповідності до чинного законодавства як державний службовець мусите на слово "грамотність" і "безграмотність" давно забути і виступати тут в сесійній залі державною. а не білоруською мовою. А тепер стосовно Тігіпка. Тігіпко як керівник виборчого штабу постійно виступає і коментує чому діє Національний банк чи не так. Чому фінансова політика в Україні відбувається так чи не так? Він не лише рекламує банкноти, а й займається фінансовою політикою країни. І він у відпустці знаходиться, але несе відповідальність за Національний банк в тому числі. І коли він каже, що треба чи йти в банк, чи міняти, чи не міняти, він впливає безпосередньо на економічно-фінансову політику і мусить нести відповідальність не тільки за виборчу компанію Януковича, а й за те як формується бюджет України.
Будь ласка. Колоніарі Родіон.
Колоніарі, 56 округ. місто Маріуполь. Я прошу надати слово колезі моєму Валерію Коновалюку. Коновалюку! Коновалюку!
Будь ласка, Коновалюку мікрофон.
Коновалюк. Дякую. Шановні колеги, ми дійсно сьогодні мали з вами враження від того, наскільки позиція депутатів категорична в оцінці бюджету. Я вважаю, що ми демонструємо не стільки, сколько прагнення дійсно на конструктивну, на те, щоб покращити показники і дійсно розглядати бюджет так, як це передбачено законодавством. Тому що бюджетний комітет схвалив і ми прийняли рішення підтримати бюджет і взяти до розгляду. Я б хотів би сказати, що є ті, кому не подобається така ситуація, кому не подобається стабільність і економічний розвиток, кому не подобається вирішення суттєвих соціальних проблем. Тому давайте все ж не забувати те, що президентські вибори - це вибори, а бюджет повинен бути для того щоб держава наша
Будь ласка, Родіонов.
Фракция коммунистов, Родионов. Уважаемый Николай Янович, Вы так не ответили на вопрос моего коллеги, Лободы, относительно того, почему правительство до сегодняшнего дня так ы не решило распределение 75-ти миллионов с державного бюджета на инвестиционные проекты местным бюджетам ы почему эта система на сегодняшний день, так сказать идет в разрезе выделения депутатам, деление их на красных, как говорят, и черных, для тех, кому можно выделять и тех, кому нельзя выделять. Как это будет все-таки решаться? От этого тоже зависит поддержка бюджета.
Так. Обмінялися думками, шановні колеги, ми будемо зараз з вами голосувати дві постанови, два проекти постанов, два проекти постанов. Мова йде про бюджет 2005 року, а не про бюджет 2004 року. Ще раз наголошую, шановні колеги. Відповідно до Бюджетного кодексу Верховна Рада після представлення проекту Закону про Державний бюджет на наступний рік може прийняти рішення про його відхилення і направлення на доопрацювання до Кабінету Міністрів. Два народних депутатів, точніше три народних депутати, скористалися цією нормою і внесли відповідні проекти постанов. У порядку поступлення, їх представлення я їх буду ставити на голосування. Ставиться на голосування постанова Верховної Ради України про відхилення проекту Закону України про Державний бюджет України на 2005 рік. Реєстраційний номер 6000-п. Автор - народний депутат Асадчев. Прошу визначатися. [[13:24:07]] За-206 Рішення не прийнято. По фракціях. Зараз я зачитаю. "Наша Україна" - 97. Я читаю позитивне голосування, результативне тільки "за". "Регіони України" - 0; комуністи - 54; соціал-демократів, і "Трудової України", Народної аграрної партії - 0; Соціалістичної - 18; блоку Тимошенко - 18, "Союз" - 1, "Єдина Україна" - 0; НДП, Партія промисловців і підприємців - 0; "Центр" - 12; Демократичні ініціативи, Народовладдя - 0; Позафракційні - 6. Не прийнята постанова. Я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про проект Закону України про Державний бюджет України на 2005 рік. Реєстраційний номер цього законопроекту 6000-п1. Автори законопроекту народні депутати Пинзеник і Терьохін. Прошу визначатись. [[13:25:37]] За-209 По фракціях, будь ласка. Рішення не прийнято. "Наша Україна" - видала сотню, "Регіони України" - 0, комуністи - 54, Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]], "Трудової України", Народна аграрна партія України - нулі. Соціалістичної партії - 17, блок Тимошенко - 19, "Союз", "Єдина Україна", НДП, промисловці, підприємці - нулі, "Центр" - 12, "Демократичні ініціативи. Народовладдя" - 0, позафракційні - 7. Таким чином, шановні колеги, розгляд питання - представлення проекту Закону про Державний бюджет України на 2005 рік завершено. Відповідно до нашого з вами розгляду бюджет залишається у Верховній Раді. І я прошу Комітет з питань бюджету працювати відповідно до запланованого нами графіку. [[Оплески]] І для всіх народних депутатів я хочу проінформувати, для всіх народних депутатів я хочу проінформувати, тому що цей документ Голова Верховної Ради спрямував лише в комітети і фракції, що профільний Комітет з питань бюджету склав графік проходження Державного бюджету, який відповідає тим законодавчим нормам, якими ми керуємося. І ми таким чином будемо його і розглядати. Шановні колеги, шановні колеги! Якщо не буде вашого заперечення, ви знаєте, що ми завжди по четвергах слухаємо о 12.30 питання про призначення і звільнення суддів. Ми зараз дещо перетягнули цей час рівно майже на годину в зв’язку з тим, що не можна переривати попереднього питання, і у нас ще до розгляду цього питання є цілий ряд організаційних питань. То якщо буде ваша воля і ви не заперечуєте, давайте ми зараз розглянемо питання про призначення та звільнення суддів, а після того будемо працювати в тому ж порядку, який ми маємо на сьогодні. Так, будь ласка, мікрофон Кармазіна.
Дякую, Адам Іванович. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка. Я хотів би звернути вашу увагу, я щось не зрозумів, як це ми голосували. Стаття 41-ша Бюджетного кодексу, нагадую, говорить про те, що перше читання проекту починається з голови бюджетного комітету, голови комітету з питань бюджету щодо висновків та пропозицій до проекту закону про Державний бюджет. В обговоренні беруть. і так далі. А потім висновки і пропозиції голосуються в цілому. Ми з вами, Адам Іванович, нічого не голосували. І робити висновки, і говорити про представлення як окрему стадію, а не як стадію першого читання, на мій погляд, було б неправильно. Це не витікає із бюджетного кодексу України. І, Адам Іванович, я. ніхто нічого не сказав про фінансування судової влади. Судова влада абсолютно обійдена майже вдвічі, профінансовано тільки на 46 відсотків. І це свідомо, щоб.
Дякую. Шановний Юрій Анатолійович, шановні колеги! Мені дивно, Юрію Анатолійовичу, що такий фаховий спеціаліст, як ви, дещо трохи переплутали поняття "представлення бюджету" і "розгляд у першому читанні". Ми з вами сьогодні розглядали питання про представлення бюджету. Ось коли буде перше читання, тоді і ви будете справедливо говорити про те, що треба приймати ті чи інші рішення. Ми діяли відповідно до статті 2.3.1 Бюджетного кодексу України в чіткій відповідності до цього. Так, тоді з вашої згоди, шановні колеги, ми слухаємо питання, розглядаємо проект постанови про обрання суддів, реєстраційний номер. Звільнення спочатку? Так, комітет пропонує спочатку звільнити, хоча логічніше було б призначити. Ну, послухаємо комітет. Проекти постанов про звільнення суддів, це реєстраційні номери 6154 і 6155. Доповідає голова Комітету з питань правової політики Онопенко Василь Васильович. Будь ласка, Василь Васильович.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, комітет розглянув подання Вищої ради юстиції про звільнення з посади судді Іванівського районного суду Одеської області Заграничного Віктора Георгійовича у зв’язку з порушенням ним присяги судді. Я хочу підкреслити, що Вища рада юстиції розглянула кандидатуру Заграничного Віктора Георгійовича і винесла рішення - звільнити. Але порядок такий, що подали через комітет на розгляд Верховної Ради. Комітет розглянув подання Вищої ради юстиції і не рекомендує Верховній Раді України звільнити Заграничного з посади судді. Там є певні обставини. Я думаю, що, можливо, якщо будуть запитання до мене, я скажу. Але я доповів позицію комітету. Тому на ваш розгляд виноситься проект постанови про звільнення, але позиція комітету - не звільняти.
Дякую. Є запитання. Будь ласка, запишіться. Прошу, на табло висвітіть. Три хвилини. Стретович. За ним Сіренко.
Стретович, Християнсько-демократичний союз, фракція "Наша Україна". Василь Васильович, всім відомо про стан правосуддя сьогодні в Україні. І не зрозуміло лише, чому тільки два судді із шеститисячної армії суддів сьогодні звільняються по обставинах у зв’язку з недотриманням присяги. Чому такий малий відсоток профілактуючої функції права, я називаю це як теоретик, чому не працюють Вища рада юстиції, інші органи, чому ми не проводимо чистки в суддівському корпусі? Дякую.
Ми як комітет розглядаємо подання Вищої ради юстиції. І ті матеріали, які поступають на комітет, ми виносимо на розгляд Верховної Ради. Щодо стану здійснення правосуддя в Україні, то сьогодні якраз передбачається розгляд проекту постанови, який підготував Комітет з питань правової політики про те, щоб 8 грудня цього року ми розглянули це питання на сесії на Верховній Раді і з’ясували причини неефективного правосуддя, суб’єктивні умови, об’єктивні, адже дійсно ви підкреслили вірно, що сьогодні суди недофінансовуються, одна третя частина приміщень непригодні для здійснення правосуддя, тобто тут є багато причин чому суди працюють не так гарно, як би хотілося нам і суспільству.
Будь ласка, Сіренко, за ним Калінчук.
Сіренко, фракція комуністів. Василь Васильович, коли ви доповідаєте про звільнення суддів, я прошу реальну фабулу розкажіть хоть в 3-10 словах за що ж звільняється цей суддя, які пред’являються йому претензії, тому що зал же не знає, тільки знає рішення комітетів. Реальну фабулу скажіть, будь ласка.
Дякую, Василь Федорович. Суть в тім, що Заграничний, коли розглядав одну із справ відносно Олійника, виніс рішення про його арешт. Ми розглядали це питання на комітеті про винесення рішення про арешт, а Олійник був бомжом, він виходив з того, що не можна було його покарати штрафом чи виправні роботи, оскільки ця людина не працювала і немає відповідної зарплати, щоб накласти ще стягнення. Тому Олійник був заарештований. При цьому суддя нечітко вказав за яких обставин він зробив правопорушення і місце події. Оце явилося причиною того, що як вважала Вища рада юстиції і кваліфкомісія, його суддю можна за це покарати. Наступна ситуація була пов’язана з подіями 23 серпня минулого року на території ринку курортної зони Російськ Татарбунарського району Одеської області і, як сказано в рішенні кваліфкомісії і Вищої ради юстиції, саме Заграничний разом з своїм сватом нібито у вихідний день, не робочий день влаштували бійку на цьому ринку. При цьому обласна газета розписала цей факт. Коли ми розглядали питання на комітеті, нам подали рішення Татарбунарського суду з приводу того, що від 24 листопада 2003 року, де було встановлено, що ці сторони, з ким суддя посварився чи побився, ніякої сварки не було, місця злочину не було і не було самої події. Це так чи інакше, але є рішення суду, воно не скасоване. Тому комітет виходив із тої позиції, що раз рішення суду вступило у законну силу, то й не було факту події. Ми дали правову оцінку. А вже яку дасть оцінку зал, народні депутати, це вже за вами рішення.
Я вже оголосив Калінчука. Будь ласка, мікрофон Калінчука.
Адаме Івановичу, дякую вам. Василю Васильовичу, я з вами не можу зовсім погодитися, що ви сказали, що не було рішення суду, а була порушена кримінальна справа за малозначністю, а факт підтвердився, і про це написала обласна газета, і це визвало резонанс. Тому я не розумію, з чого виходили члени комітету, коли не підтримали і Вищу раду юстиції, і Кваліфікаційну комісію. Я просив би, шановні народні депутати, підтримати рішення Кваліфікаційної комісії Вищої ради юстиції по даному судді.
Василю Антоновичу, дійсно, була постанова слідчих органів, щоб закрити справу за малозначністю, тобто по факту самої бійки, але оскільки ця справа має характер приватного значення, то потерпілі якраз звернулися в суд. І коли суд розглядав вже після цієї постанови саме оці обставити, то він визнав, що такого факту не було. От я вам і доповів.
Дякую, шановні колеги. Обговорення даного питання завершено. Чи присутній суддя, справу якого ми розглядаємо? Є? Є у вас бажання щось сказати? Тоді, будь ласка, до мікрофону.
Шановні народні депутати, я хочу сказати, що всі ці факти надумані. Це колишній голова районного суду, ну, так зводить зі мною рахунки. Він дуже не хотів, щоб мене обрали головою районного суду і тому це понапридумував. Це все інсценовано ним. Він від імені родичів та знайомих писав ці скарги скрізь. Я на цих усіх міроприємствах не був присутній навіть.
Так. Ну, надамо можливість, наполягає Цушко, задати запитання. Будь ласка. мікрофон Цушка. Запитання до судді.
Уважаемый. Депутат Цушко, фракция социалистов. Уважаемый, господин Заграничный. Есть факты и я, вы знаете, вообще редко когда вмешываюсь в судьбы суддей, а специально изучил по вашему вопросу, встречался с людьми в Ивановском районе. Вы хомите людям, мало того, вы людей. работников апарата суда угрожаете, что вы дождетесь, я стану председателем суда и я вам тогда покажу. Мало того. вы адвокатов выгоняли ыи зала - это все факты. И самое интересное, уважаемые коллеги, что все депутаты от Одещины именно поддерживают звільнення этого господина. Он не достоин быть судьей. Спасибо.
Ну, це не запитання. Добре, будь ласка, будемо визначатися. Шановні колеги, я ставлю на голосування Постанову Верховної Ради України "Про звільнення судді". Відповідно до пункту 15 статті 85, пункту 5 частини 5 статті 126 Конституції України Верховна Рада України постановляє, звільнити Заграничного Віктора Георгійовича з посади судді Іванівського народного суду Одеської області у зв’язку з порушенням ним присяги судді. Реєстраційний номер Постанови 6154. Прошу голосувати. [[13:40:18]] За-338 Рішення прийнято, по фракціях, будь ласка. “Наша Україна” - 59, Регіони України - 57, Комуністів - 54, Соціал-демократичної партія об’єднаної 34, Трудова Україна - 30, Народна аграрна партія - 20, Соціалісти - 20, Блок Тимошенко - 4, Союз - 17, Єдина Україна - 15, НДП промисловці, підприємці - 17, Центр - 0, Демініціативи народовладдя - 3, позафракційні - 8. Слухаємо проект Постанови про звільнення судді Чепурного. Це реєстраційний номер 6155, доповідає Голова комітету з питань правової політики Онопенко Василь Васильович. Прошу Василь Васильович.
Комітет розглянув подання Вищої ради юстиції про звільнення з посади судді Приморського районного суду Запорізької області Чепурного Сергія Васильовича, у зв’язку з порушенням ним присяги судді. Комітет підтримує подання Вищої Ради юстиції про звільнення Чепурного з посади судді. Оскільки зробили мені зауваження і це вірно. Що явилося причиною, основною причиною звільнення Чепурного з судді. Ну, скажімо, при провірці було встановлено, що 7 справ, які розглянуті ним були ще в 2001 році по ним відсутнє рішення, відсутні протоколи, справи, не здані до канцелярії і немає їх виконання. Скажімо, за шість місяців 2002 року в провадженні Чепурного знаходилася 231 цивільна справа. З них було розглянуто по суті 24 тільки справи. Я прямо заявив Чепурному на комітеті, що йому потрібно шукати інше місце роботи. Тому я вважаю, що подання [[і не тільки я, це думка комітету, рішення комітету]], що нехай Чепурний працює десь в іншій галузі, в іншій сфері, але суддею йому не можна працювати.
Шановні колеги, чи є запитання до Василя Васильовича. Немає? Є присутній тут Чепурний? Немає. Шановні колеги, тоді з вашої згоди я ставлю на голосування постанову Верховної Ради України про звільнення судді. Відповідно до пункту 15 статті 85, пункту 5 частини 5 статті 126 Конституції України Верховна Рада України постановляє звільнити Чепурного Сергія Васильовича з посади судді Приморського районного суду Запорізької області у зв’язку з порушенням ним присяги судді. Реєстраційний номер законопроекту 6155. Прошу голосувати. [[13:43:36]] За-332 Рішення прийнято. Слухаємо проекти постанов про обрання суддів. Реєстраційний номер 6151. Доповідає голова Комітету з питань правової політики Онопенко Василь Васильович.
Відповідно до пункту 27 статті 85, частини першої статті 128 Конституції України пропонується обрати на посади суддів безстроково.
Василю Васильовичу, вибачте. Шановні колеги, одну хвилиночку, якщо можна. Шановні колеги, сьогодні щойно відбулося установче засідання Парламентської асамблеї країн - учасниць ГУАМ. У зв’язку з цим в Україні перебувають Голова парламенту Грузії пані Ніно Бурджанадзе. Давайте привітаємо її. [[Оплески]] А також, шановні колеги, Голова мілімеджлісу Азербайджанської Республіки Муртуз Аліскеров. [[Оплески]] Заступник Голови парламенту Республіки Молдова Михайло Камерзан. [[Оплески]] Шановні колеги, давайте привітаємо ту акцію, яку ми щойно здійснили з розрахунку на те, що наша плідна співпраця в рамках парламентської асамблеї ГУАМ дозволить використати всі наші наявні можливості, резерви для того, щоб успішно розвивалися наші країни в економічній сфері, в політичній, в соціальній, щоб ми зайняли гідне місце в світовому співтоваристві. [[Оплески]] Дякую. Будь ласка, Василь Васильович.
Спасибі, Володимире Михайловичу. Обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Дніпропетровської області Стуковенкову Тетяну Григорівну; апеляційного суду Донецької області Висоцьку Валентину Степанівну, Гудкова Дмитра Федоровича, Єстєніну Валентину Василівну, Зубову Людмилу Миколаївну, Солодовник Олену Федорівну; апеляційного суду Житомирської області Матюшенка Ігоря Володимировича; апеляційного суду Закарпатської області Дідика Василя Михайловича, Куштана Бориса Петровича; апеляційного суду Запорізької області Іллічова Петра Миколайовича; апеляційного суду Кіровоградської області Кіселика Станіслава Анатолійовича, Фомічова Сергія Євгеновича; апеляційного суду Львівської області Валько Наталію Михайлівну; апеляційного суду Миколаївської області Довжук Тетяну Степанівну; апеляційного суду Одеської області Балабана Віктора Федоровича, Суворова Валерія Олексійовича; апеляційного суду Сумської області Ведмедь Ніну Іванівну; апеляційного суду Тернопільської області Стадника Олега Богдановича; апеляційного суду Хмельницької області Баса Олексія Григоровича і Шершуна Віктора Володимировича.
Вибачте. Тягнибок по кому? Мікрофон Тягнибока, будь ласка. Так, по Басу, апеляційний суд Хмельницької області. Так, будь ласка, далі.
Шершуна Віктора Володимировича; апеляційного суду Черкаської області Адаменко Любов Василівну; апеляційного суду Чернігівської області Боброву Ірину Олексіївну, Заболотного Валерія Миколайовича; військового апеляційного суду Центрального регіону Ткачука Олега Степановича; місцевого Армянського міського суду Автономної Республіки Крим Шестаковську Людмилу Петрівну; місцевого Білогірського районного суду Автономної Республіки Крим Лущеко Людмилу Григорівну; місцевого Красногвардійського районного суду Автономної Республіки Крим Кірюхіну Марину Анатоліївну; місцевого Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовську Тетяну Олексіївну.
Так, вибачте. Будь ласка, Бокого мікрофон.
Шановні колеги! По Соколовській Тетяні Олексіївні ми уже не раз розглядали питання - двічі.
Іван Сидорович, давайте ми зараз знімемо, а потім, коли будемо обговорювати, ви скажете.
Я знімаю її кандидатуру. І, Адам Іванович, там ми пропустили Ведмідь, кандидатура до апеляційного суду Сумської області.
Сумської. Тобто є застереження. Добре.
Є застереження.
Будь ласка, Василь Васильович.
Місцевого Ленінського районного суду міста Вінниці Кузьмишина Віталія Миколайовича; місцевого Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Муштат Антоніну Миколаївну; місцевого Селидівського міського суду Донецької області Воробйову Ірину Володимирівну; місцевого Сніжнянського міського суду Донецької області Савкову Світлану Володимирівну; місцевого Київського районного суду міста Донецька Шальєву Вікторію Анатоліївну; місцевого Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Фоміна Віктора Анатолійовича; місцевого Михайлівського районного суду Запорізької області Самофала Юрія Васильовича; місцевого.
Будь ласка, Мороз Анатолій, мікрофон.
Я прошу Самофала Юрыя Васильовича поки що вилучити.
Добре. Будь ласка, далі.
Місцевого Броварського міськрайонного суду Київської області Авраменка Миколу Григоровича. місцевого Голованівського районного суду Кіровоградської області Бурковського Володимира Гавриловича; місцевого Кіровського міського суду Луганської області Харченка Геннадія Антоновича.
Будь ласка, Нощенко мікрофон.
Кандидата на посаду судді Голованівського районного суду Кіровоградської області. До фракції "Трудова Україна" звернулося.
Микола Петрович, вибачте, Бурковського?
Бурковського Володимира Гавриловича.
Так, добре, добре. Все, потім будемо обговорювати.
Місцевого Кіровського міського суду Луганської області Харченка Геннадія Антоновича; Місцевого Шевченківського районного суду міста Львова Зиму Ірину Євстафіївну; місцевого Центрального районного суду міста Миколаєва Алєйнікова Володимира Олександровича; місцевого Комінтернівського районного суду Одеської області Громіка Руслана Дмитровича; місцевого Приморського районного суду міста Одеси Кузьменко Наталію Леонідівну; місцевого Оржицького районного суду Полтавської області Юхимовича Всеволода Францовича.
Будь ласка, мікрофон Масенка.
Застереження по Юхимовичу.
Ясно, Юхимович. Будь ласка, далі.
Місцевого Полтавського районного суду полтавської області Рябішина Андрія Олександровича; місцевого Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області Усенко Тамару Іванівну; місцевого Липоводолинського районного суду Сумської області Семеній Лідію Іванівну; місцевого Середино-Будського районного суду Сумської області Швець Ірину Євгенівну; місцевого Жовтневого районного суду міста Харкова Кононенко Зою Олексіївну; місцевого Московського районного суду міста Харкова Данилову Мальвіну Володимирівну; місцевого Червонозаводського районнного суду міста Харкова Дідовця Валентина Андрійовича; місцевого Кам’янець–Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Касапа Віктора Миколайовича; місцевого Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області Марченка Миколу Михайловича; місцевого Семенівського районного суду Чернігівської області Поповича Віктора Володимировича; місцевого Чернігівського районного суду.
Будь ласка, Стретовича мікрофон. Шахову.
У мене запитання до Василя Васильовича, не до Шахової, тому що в анкетних даних, які нам розповсюджені, зазначено, що вона працює суддею з 6 червня 2002 року. Як відомо, на 5 років призначає Президент. Чим викликано, що ця кандидатура тут, просто для чистоти експерименту, я нічого не маю проти Шахової персони особисто. Дякую.
будь ласка, Василь Васильович, давайте мабуть одразу відповідь, щоб ми визначилися.
Я думаю, ми зараз ми кадри ще перепровіримо, щоб не було помилки, але так як у нас в комітеті у нас цього питання не виникало. Ми допровіримо.
Тобто, поки що по Шаховій ставимо знак запитання.
Але там ні скарг, ні. Нічого не поступало по ній.
Будь ласка.
Кашпур місцевого Деснянського районного суд міста Чернігова Кашпур Ольгу Валеріївну; місцевого Оболонського районного суду міста Києва Дибу Василя Гурійовича; місцевого Гагарінського районного суду міста Севастополя Колбіну Тетяну Павлівну; місцевого Нахімовського районного суду міста Севастополя Єланську Олену Едуардівну; і військового місцевого суду Вінницького гарнізону Поліщука Олега Людвиговича.
Так, шановні колеги, таким чином, ми з вами, відповідно до традиції і відповідно до закону, який у нас діє щодо призначення і звільнення суддів, зараз з вами маємо прийняти постанову про обрання суддів. Тому я буду ставити на голосування Постанову про обрання суддів за виключенням. За виключенням тих, до кого були у нас зауваження. Я називаю ці прізвища. За виключенням судді апеляційного суду Сумської області Ведмедь Ніни Іванівни, за виключенням судді апеляційного суду Хмельницької області Баса Олексія Григоровича, за виключенням судді місцевого Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовської Тетяни Олексіївни, за виключенням судді місцевого Михайлівського районного суду Запорізької області Самохвала Юрія Васильовича, місцевого Главанівського суду Кіровоградської області Борковського Володимира Гавриловича, місцевого Оржицького районного суду Полтавської області Юхоновича Всеволода Францевича і поки що ми зараз, мабуть, перш ніж голосувати. По Шаховій вже готові чи ні? Тоді і Шахову Ольгу Григорівну, це місцевий Чернігівський районний суд Чернігівської області. Будь ласка, є ще пропозиція у Бокого. Мікрофон.
Адаме Івановичу.
Василю Васильовичу, почекайте. будь ласка. Мікрофон Бокого.
Адаме Івановичу, я знімаю своє застереження по Ніні Іванівні Ведмедь і прошу у неї пробачення, тому що відбулася плутанина із Роменським міським і районним судами. Ми свої застереження по Ведмедь знімаємо.
Добре. Значить з приводу Ведмедь Ніни Іванівни і апеляційного суду Сумської області знімається питання, вона залишається у списку. Таким чином я ставлю на голосування Постанову Верховної Ради про обрання суддів [[реєстраційний номер 6151]], прошу голосувати. [[13:55:32]] За-373 Рішення прийнято. А тепер, шановні колеги, підемо так, як у порядку відхилень. Будь ласка, апеляційний суд Хмельницької області, суддя апеляційного суду Хмельницької області Бас Олексій Григорович. У кого було зауваження? Тягнибока мікрофон, будь ласка. А Бас підійдіть до мікрофона.
Олег Тягнибок, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановний Олексію Григоровичу, напевне, ви знаєте, що зараз на площі перед Хмельницькою адміністрацією відбувається безстрокове голодування простих людей у знак протесту проти будівництва торгового сервісного центру "Поділля". Незважаючи на те, що було рішення Хмельницького.районного суду ще від 7 травня цього року, яким визнано незаконність будівництва торгового сервісного центру, все-одно довели людей до відчаю, що люди голодують і до них вже зараз викликають карети швидкої допомоги. Ось вас зараз призначають на надзвичайно відповідальну посаду судді апеляційного суду. Скажіть, будь ласка, не виключено, що ця справа є політичним замовленням перед президентськими виборами. Як ви будете реагувати як людина, яка буде займати, сподіваюся, високу таку посаду, якщо до вас попаде подібна справа? Чи будите ви реагувати на відповідні заказні справи чи з Кабінету Міністрів, чи з Адміністрації Президента? Від вашої відповіді буде.
Так. Шановні колеги, будь ласка, Олексій Григорович. Прошу.
Що я можу сказати. До цих пір приймав рішення відповідно до закону, да і в слідуючому буду приймати таке ж.
Так. Зрозуміло. Пропозиція комітету.
Як би зараз Олексій Григорович сказав, яке він прийме рішення і я би перший сказав, що його не можна рекомендувати суддею. На те він суддя. щоб приймати рішення у відповідній кімнаті відповідно до Цивільно-процесуального чи Кримінально-процесуального кодексу. Комітет рекомендує підтримати його. Гарна кандидатура, немає ніяких заперечень.
Правда, Василь Васильович, єдине ви забули сказати, приймати рішення відповідно до тих законів, які ми тут приймаємо. Будь ласка, мікрофон Новака.
Володимир Новак, фракція комуністів, Хмельниччина. Ви знаєте, я це слухав зараз колегу Тягнибока і от думаю собі, ну. не можемо ми ставити в такі людей для того, щоб хоча би тут, ну, ніби дратувати, ніби збурювати атмосферу. Я знаю особисто цього суддю і ви знаєте, пропрацювавши 18 років, він вже працює суддею на Хмельниччині. І самі хороші про нього, самої хорошої думки люди про нього як про людину, як про суддю. Принципові рішення приймає. Ну, не можемо же ми, ми вже не один раз тут говорили, не можемо ж ми на емоціях будувати свої відносини. Шановні колеги! Я вас просто прошу підтримати цю кандидатуру.
Дякую. Я ставлю на голосування. Я ставлю на голосування постанову про обрання суддею Апеляційного суду Хмельницької області Баса Олексія Григоровича. Прошу голосувати. [[13:59:11]] За-350 Рішення прийнято. По Фракціях? Будь ласка. Не треба? Не треба. Так, не треба, як то потрапить фракція ще в руки, да? Так місцевий суддя Місцевого Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовська Тетяна Олексіївна. Будь ласка, Тетяна Олексіївна до мікрофону, у кого було зауваження? Іван Сидорович Бокий, будь ласка мікрофон.
Шановні колеги, я хочу сказати що я брав участь в одному із судів, де розглядалися підсумки минулих парламентських виборів у Шаргороді під головуванням пані Соколовської, і я переконався в тому, як не об’єктивно вона вела судовий процес. Вона дає себе втягнути в політичні ігри. І незалежно від того, хто там переміг, хто не переміг, але коли людина свідомо іде на те, щоб підіграти тим, хто сфальсифікував підсумки на окремих дільницях, коли вона свідомо іде на порушення закону і на порушення норм моралі, мені здається така людина суддею не може бути. 2 рази Верховна Рада її кандидатуру уже відхиляла, у цьому скликанні я маю на увазі, 2 рази. Яким чином вона потрапила сюди в 3-й раз для мене от не зрозуміло. Мені здається, що це взагалі порушення загальноприйнятого порядку в нас розгляду і призначення суддів.
Дякую. Шановні колеги, шановні колеги, будь ласка, послухайте те, що я скажу. В зв’язку з тим, що ми зараз розглядаємо питання надто серйозно, то не треба допускати жодного відхилення і порушення норм Регламенту. То з вашого дозволу, щоб завершити це питання, я продовжую засідання на 15 хвилин. Будь ласка, Василь Васильович. До кого питання? Мабуть, до Василя Васильовича, а потім до Тетяни Олексіївни. Будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, ми досить ретельно вивчали цю справу. До нас дійсно звернувся Микола Євтихович Мельник про те, що Соколовська в свій час у 2002 році визнала вибори недійсними на певних дільницях. Рішень не було. І більше нічого чогось незаконного їй не міняють. Послухайте далі. Рішення не скасовано. Рішення не скасовано. Більше того, коли приймала Соколовська рішення, то вона виходила з попереднього рішення, яким розглядалася скарга Сухіна. Тобто для винесення рішення нею була відповідна., оскільки раніше було постановлено інше рішення. Виникає питання: яким чином, кажуть, третій раз Соколовська попадає на Верховну Раду? Я хочу вам доповісти, що перший раз вона, її кандидатура розглядалася 19.062003 року. І вона набрала тоді 218 голосів. Наступний раз її кандидатура розглядалася, мала розглядатися 9 липня 2003 року, але була зняти з розгляду і направлена на доперевірку Верховному суду. Верховний суд і кваліфкомісія ретельно перевіряли обставини справи. І подали нове нам звернення про те, що її можна обрати суддею. Більше того, я вам скажу, що комітет, коли розглядали на своєму засіданні 15 вересня 2004 року, фактично одноголосно прийняв рішення рекомендувати її на посаду судді. Гарні характеристики, гарна кваліфікація. Знаєте, хтось може бути ображений. Але вирішувати долю людини так просто не можна з кондачка. Я хочу сказати, що це не моя позиція, що це позиція комітету. Комітет просить підтримати Соколовську на посаду судді.
Будь ласка, мікрофон Мельника. За ним Хмара. Мікрофон Мельника Миколи.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Я був на одному із засідань комітету, коли затверджували Соколовську. Депутати комітету всі до єдиного проголосували і заявили, що Соколовська є політичним кілером, так було сказано. Її не можна допускати до суду. І вдруг сьогодні третій раз опять виноситься. Тому я прошу врахувати оцю ситуацію і прийняти відповідне, правильне рішення.
Будь ласка, Хмара.
Хмара, блок Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина". Шановний Василю Васильовичу, мене дивує ваша позиція. По-перше, ми не вирішуємо тут долю людини Соколовської, ми вирішуємо питання обрання її суддею чи ні. Вона може працювати в шоу-бізнесі, будь-де, але я вважаю, що таке просто, знаєте, мабуть, цинічне протягування, намагання протягнути цю суддю, яка, очевидно, допустила грубе і свідоме порушення законності в свій час і знову, це - неповага до Верховної Ради, коли Верховна Рада вже відповідне рішення щодо неї приймала, і ви знову її штовхаєте. Я закликаю всіх не голосувати за пані Соколовську.
Степан Ількович, ну по-перше, це ж не моя думка особиста, я зобов’язаний доповісти рішення комітету, я його доповідаю, і не я її проштовхую. Я лише намагаюся об’єктивно вам доповісти. А є подання Вищої кваліфкомісії суддів України, є подання голови Верховного суду України. Тому все відбувається відповідно до закону. А ви визначайтеся, це - ваше право.
Тетяна Олексіївна, у вас є що сказати? Питання до кого? До судді? Будь ласка, Головатий. Будь ласка, Головатого мікрофон.
Сергій Головатий, фракція блоку Юлії Тимошенко. Шановна пані суддя! Ви знаєте, що відповідно до засад судочинства суддя при прийнятті рішень і в своїх професійній діяльності повинен керуватися не тільки в першу чергу нормами Конституції та законів, про які сказав Адам Іванович, що ми тут приймаємо, але ще і принципами власного сумління і моралі. От вам Верховна Рада як вищий представницькій орган народу двічі відмовив в довірі, двічі вас відхилив. З точки зору вашого сумління власного і моралі, ви маєте моральне право, а не формальне, як каже Онопенко, бо Вища кваліфікаційна комісія просовує чи голова Верховного Суду просовує, з точки зору сумління, моралі, якщо вона у вас є, як ви вважаєте, ви можете йти і далі, маючи таке сумління і таку мораль, вершити правосуддя і справедливість в Україні? Дякую.
Будь ласка, Тетяна Олексіївна, давайте відповідь, і будемо визначатися.
Я хочу сказати, що суддя. відповісти пану Головатому, що суддя не має керуватися в своїй роботі емоціями. Я, приймаючи рішення, виносила його на підставі Конституції України, на підставі виборчого законодавства. Рішення було перевірено багато. За ці два роки, які вже мене казнять, ну, вибачте, я так мушу казати, воно перевірялося декілька разів. І я вже кому тільки не доповідала, і готова вам по кожному пункту, по кожному слову свого рішення дати роз’яснення. Керувалася я законом, керувалася Конституцією, Декларацією з прав людини. Закон прийнятий вами, а я його тільки виконавець, і виконала його відповідно до вимог і відповідно до сумління суддівського, тому що в тому рішенні написано, ще відповідає дійсності і підтверджено фактами, доказами, перевіреними і оціненими в судовому засіданні. Хочу зауважити, що рішення. скарга задоволена частково. Сьогодні говорити, що там суд. "політичний кілер" - мене тут так назвали, як. це сьогодні образа свого роду, але рішення не прийнято без дослідження. Були. якщо був шановний Микола Євитихович і ще депутат Бокий в залі судових засідань, то вони бачили, що рішення. відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства фіксувалося в присутності преси, в присутності телебачення. І якихось порушень не виявила ні одна судова інстанція вищестояща в цьому рішенні. Рішення перебуває в законній чинності. І прийнято воно відповідно до прийнятого вами закону.
Я ставлю на голосування. Василь Васильович, коротко, будь ласка.
Шановні колеги, оскільки назвали і моє прізвище, я думаю, що і сумління, і мораль повинні узгоджуватися із законом і верховенством права. В Конституції, яку так шанує і знає Сергій Петрович, записано: "Не може бути позасудового контролю". Рішення вступило в законну силу. Ми хочемо дати оцінку позасудовим контролем. Я думаю, що це буде невірно.
Я думаю, що два міністри юстиції потім дискусію між собою проведуть, а поки що я ставлю на голосування постанову: про обрання суддею місцевого Шаргороського районного суду Вінницької області Соколовської Тетяни Олексіївни. Прошу визначатися. [[14:09:43]] За-269 Рішення прийнято. Суддя місцевого. По фракціях? Прошу. "Наша Україна" - 56, "Регіони України" - 56, комуністів - 0, Соціал-демократичної партії - 40, "Трудова Україна" - 30, Народна аграрна партія - 9, соціалісти - 0, Блок Тимошенко - 0, "Союз" - 16, "Єдина Україна" - 16, НДП, Партія промисловців і підприємців - 15, "Центр" - 9, "Демініціативи-Народовладдя" - 12, "Позафракційні" - 10. Самофал Юрій Васильович, Михайлівський районний суд Запорізької області. Будь ласка, мікрофон Мороза Анатолія. А Самофала я прошу до мікрофону підійти.
Шановний Адаме Івановичу, шановний Василю Васильовичу, шановні колеги! Суддю Самофала Юрія Васильовича ми вже розглядали, якщо ви пам’ятаєте, на тій сесії. Він набрав 53 голоси. Потім знову розглядали, знову відхилили. Василь Васильович, я. розмову мав з Василем Васильовичем. Чому не запросили мене як депутата з того округа на розгляд цього питання? Та й взагалі є якісь норми. Мабуть вже третій раз, вже скільки ж можна розглядати? А якщо треба, я знову повторю ті три питання. Це дикість в судочинстві, в нашій державі. Тому я просто прохаю вас. А питання були слідуючі, якщо вимагають повторить. Перше. В Михайлівському районі в свій час з порушенням всяких правил, техніки безпеки і так далі одна людина спалила 16 , як він, кладовин. кладову, де зберігаються продукти і так далі. Було порушено кримінальну справу. 5 років мурижили цю справу, потім суддя Самофал.
Шановні колеги! Василь Васильович, от дійсно питання, що відповідно до прийнятого нами закону, ми тільки двічі маємо право розглядати. Якщо це вже третій раз, поясніть, будь ласка, ситуацію.
Шановні колеги, Комітет з питань правової політики теж може помилятися, бо там є люди. Але ми цього якраз не допустили в цей раз. Дійсно, 9.07.03 розглядалася кандидатура Самофала Юрія Васильовича, він набрав не 53 голоси, 59. Але суті не міняється. Ми направили на додаткову перевірку, взагалі повернули Верховному Суду і сказали: перепровіряйте, щоб ми могли об’єктивно тут доповісти ситуацію. Я вам доповідаю. Відносно пожежі. Справа надійшла до суду від прокуратури 18.01.98 року. Направлялась неодноразово на додаткове розслідування. 31.05.2000 року була змінена. за клопотанням сторони і направлена на розгляд до Васильківського. Василівського районного суду. Вирок по цій справі суддя Самофал не виносив. Далі. Справа по оскарзі кандидата в народні депутати Бондаренка про скасування рішення окружної виборчої комісії суддею Самофалом не розглядалася. Третя позиція. Про це ви навіть не говорили, але ми перепровірили. При розгляді цивільної справи про виділення майнового паю до КСП Михайлівський міжгосподарський комбікормовий завод, порушень чинного законодавства не встановлено. Ми ці дані перепровірили, і комітет вважає, що підстав немає. Тепер, Анатолію Миколайовичу Мороз, я вас шаную і, повірте, на комітет ми вас запрошували, дали неправильний ваш мобільний телефон ваш секретаріат. Зараз встановили, що ваш мобільний телефон 8067.9447.
Не називайте на всю республіку.
92, це лише після засідання комітету.
Василю Васильовичу, навіщо говорити номер телефона на всю державу?
Але дані на сайті у комітеті все це є.
Тим більше, коли ми розглядаємо питання з судами, то там телефонного права те існує або не повинно існувати. Будь ласка, Мороз, мікрофон.
Василю Васильовичу, я теж вас дуже поважаю і не треба говорити, це просто дитячі розмови, що ви не могли мене знайти. Ми зараз знаходимося в одному будинку, я на 10 поверсі, ви нижче. То мабуть можна було знайти народного депутата. Це по-перше. А, по-друге. Василю Васильовичу, ви невірно називаєте факти розгляду справи. Суддя Самофал п’ять років мурижив, я кажу, і передав у Василівку,. Друге питання. Там 11 не розглядалося, по два роки не розглядалися справи. І коли я звертався до судді, він хіхікав і продовжував не виконувати те, що люди вимагають. І третє. По виборах. Я ж просив тільки, хай суддя покладе руку на серце і скаже чи можна було визнавати рішення, якщо там знайшли тільки п’ять бюлетенів за одного і п’ять за другого визнавати вибори недійсними і викидати мільйон державних грошей? Ось у чому справа.
Анатолію Миколайовичу, назвіть якісь інші дані. Я назвав тільки те. що перепровірив Верховний Суд, Кваліфкомісія і комітет. Я доповідаю позицію комітету. Я іншого нічого не можу сказати. Якщо є факт тяганини, якщо був, треба перевірити, догану і все інше. А для довідки, то я вже рік там не живу, але в гості запрошую.
Добре. Шановні колеги! Знову ж таки прошу вашої згоди продовжити засідання, поки ми не завершимо розгляду. У нас два чи три ще залишилося. Тому давайте оперативніше будемо працювати. Я ставлю на голосування Постанову "Про обрання суддею місцевого Михайлівського районного суду Запорізької області Самохвала Юрія Васильовича. Прошу визначатися. [[14:16:12]] За-173 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 7, "Регіони України" - 52, комуністів - 0, Соціал-демократи - 37, "Трудова Україна" - 29, народна Аграрна партія, соціалісти, Блок Тимошенко - 0, "Союз" - 6, "Єдина Україна" - 14, "Промисловці і підприємці" - 3, "Центр" - 13, "Демініціативи", "Народовладдя" - 12, позафракційні - 0. Так. Бурковський Володимир Гаврилович, Главанівський районний суд Кіровоградський. В кого було в Нощенко? Будь ласка, мікрофон Нощенка.
Фракція "Трудова Україна", Нощенко Микола Петрович. Застереження щодо кандидата на посаду судді Бурковського Володимира Гавриловича. За інформацією територіального управління державної судової адміністрації за час роботи допускав безпідставне зволікання при розгляді справ в результаті чого збільшилася кількість справ, які були скасовані або змінені в апеляційній інстанції. Мали місце порушення трудової дисципліни, грубощі. Один тільки факт, згідно даних голови районного суду, починаючи з березня 2003 року він не передавав на розгляд до впровадження Бурковського нових справ, щоб той встиг до закінчення строку закінчити справи, які в ньому були призначені. У нас є пропозиція, сьогодні вважають, що це кажуть. доленосне рішення для Володимира Гавриловича. Рішення не приймати, дати комітету час, Правової політики, довивчити ці питання за обставинами, які озвучить. Дякую.
Шановні колеги, можливо, дійсно, поступимо? Як Василь Васильович?
Шановні колеги, я думаю, що ці данні треба перепровірити. Ми не одноразово так поступали, щоб не допустити помилку, чи, все-таки вирішуємо долю людини
Але при цьому, але при цьому, Василь Васильович, але при цьому це не буде розглядом питання? Щоб не було, що ми, скажімо, що вже один раз розглядали?
Ні, відповідно до закону, який ми прийняли, це не є розгляд.
Добре, тоді кандидатура Борковського Володимира Гавриловича Комітет додатково вивчає. Так, зауваження до судді місцевого Орчицького районного суду Полтавської області Юхимовича Всеволода Францовича. Масенко, мікрофон.
Шановні колеги, народні депутати, справа в тому, що повторно виноситься кандидатура Юхимовича на затвердження безстроково суддею місцевого суду, але я і того разу наводив факти, які за моральними ознаками не можуть дозволити йому обіймати цю посаду і цього разу ще підтверджую. По-перше, це грубий дуже у поводженні із позивачами. Уже на Комітеті, Василь Васильович, ми ж розглядали з Вами, що, навіть, Голова Верховного Суду скасовує його рішення. А про те, що морально, з морального боку ця людина не може обіймати цю посаду, оскільки я вже наводив приклад незаконно ввезений на територію митну України автомобіль “мерседес-бенц". Перебуваючи незаконно, три ДТП скоєно на території України. Користуючись тим, що він суддя, ці ДТП не реєструються. Коли я озвучив це, так ГАІ, ДАІ - усі зашаруділи, що це ж злочин скоєний, а воно все покрив
Так, Василь Васильович, думка Комітету?
Шановні колеги, дозвольте, оскільки у Олександра Миколайовича не вистачило часу, я скажу ще, який на погляд народного депутата суддя допустив помилки. Ну, перше. По-друге, було заявлено на комітеті про те, що суддя Юхимович має у власності там вісім з чим-то гектарів землі. Ми за цей час витребували довідку з виконкому Оржицької сільської ради, де написано, що Юхимовичу Володимиру Францевичу виділено земельну ділянку розміром два гектари. Ніби та інша земля там син чи сім’я користується. Наступне, що в суді працював його син. Коли Юхимович став головою суду, син був переведений до іншого суду, коли зайняв адміністративну посаду. Є довідка від начальника Лубенського районного управління юстиції Марченка. І останнє. Дійсно, він віз машину і не встиг її вивезти. На комітеті пояснював тим, що помінялося законодавство. Тому ви дайте оцінку в цьому залі і прийміть рішення. Але прийміть виважено. Для довідки хочу сказати, що дійсно 5.06.03 року, у минулому році, він набрав всього 151 голос. Зараз і кваліфкомісія, і Верховний суд направив відповідне подання, комітет прийняв відповідне рішення. Я вам його доповів.
Ставлю на голосування постанову про обрання суддею місцевого Оржицького районного суду Полтавської області Юхимовича Всеволода Францевича. Прошу визначатися. [[14:21:48]] За-157 Рішення не прийнято. І у нас залишилося питання із Шаховою Ольгою Григорівною. Будь ласка, Василь Васильовичу.
Мені дали.
Стретовича, будь ласка, мікрофон.
Мені дали відповідну довідку наші кадри, що там все в порядку, помилки не допущено. Тому є пропозиція проголосувати.
Мікрофон Стретовича.
Шановні колеги, нехай не ображається на мене Ольга Григорівна, тому що я її не знаю і претензій не маю ніяких. Але у документах, які нам роздані, зазначається, що Ольга Григорівна працювала суддею з 1982 по 1985 рік в іншій державі, за іншим законодавством, а потім повернулася до цієї професії 2002 року, і Президент її призначив на п’ять років. У неї термін повноважень ще не закінчився. Якщо ми відступаємо від закону, то давайте відступимо і покладемо це за практику. Якщо ми його дотримуємося, давайте дочекаємося закінчення п’ятирічного терміну судді, а потім Верховна Рада в установленому законом порядку розгляне цю кандидатуру. Ось і все. Тут просто технічно ми повинні визначитися. Дякую.
Володимир Миколайович, шановні колеги! Ну, можливо, там якась у вас помилка, але у мене довідка на кандидата на обрання безстроково суддею Чернігівського районного суду Чернігівської області Шахову Ольгу Григорівну і записано, що з 20.06.82 по 85-й вона працювала народним суддею Ічнянського районного народного суду Чернігівської області. По-моєму, Чернігівська область - це же не інша країна, як ви сказали? А з 06.06.2002 року по сьогодні працює в Чернігівському районному суді Чернігівської області. Можливо, можна і її запитати і уточнити деякі дані.
Ну, ви, мабуть, підтвердили те, що Стретович говорив, що вона дійсно і так, як у нас в документах записано, працює суддею із 06.06.2002 року, тобто. Але послухаємо Ольгу Григорівну, будь ласка.
Шановні депутати, я була призначена суддею Чернігівського районного суду з 06.06.2002 року в межах п’ятирічного строку, так як я працювала суддею Ічнянського району тієї ж області Чернігівської з 1982 по 1985 рік, тобто п’ять років. 06.06 - п’ять років, як я працюю суддею.
Стретовича мікрофон.
Прохання підтримати.
Адаме Івановичу, шановні колеги! Для того, щоб не бути жупелом і не лякати, я пропоную взагалі комітету більш ретельніше відноситися до таких фактів. Оскільки Указ Президента про призначення суд Шахової виданий в 2002 році у межах п’ятирічного терміну, він поширюється від моменту видачі і на п’ять років. Не може бути врахований на правовідносини, які виникли до прийняття Конституції. Враховуючи ситуацію, про яку пояснила суддя, я прошу колег проголосувати і затвердити її довічно обранним суддею безстроково. Але давайте цій практиці покладемо край раз і назавди. Тому що закон є, і він обов’язковий на всіх її виконавців. Дякую.
Ставлю на голосування постанову про обрання суддею Чернігівського районного суду Чернігівської області Шахової Ольги Григорівни. Прошу голосувати. [[14:25:36]] За-246 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, давайте від імені Верховної Ради щиро привітаємо сьогодні обраних суддів, побажаємо їм успіху і більше не зустрічатися з депутатами саме тут. [[Оплески]] На цьому ранкове засідання оголошується закритим. О 16-й годині продовжимо роботу.
Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:03:57]] 324 народні депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження Доманського Анатолія Івановича, якому виповнилося 65 років, ювілей. Давайте привітаємо його і побажаємо, щоб при такому гарному здоров’ї, при такому настрої він працював довгий час. Шановні колеги, я інформую вас про підсумки нашої роботи вчора, тобто в середу. Було розглянуто шість законопроектів. Ви знаєте, що було виголошено 90 депутатських запитів. Відбулися виступи уповноважених представників депутатських груп і фракцій з заявами, інформаціями, повідомленнями. Розглянуто шість законопроектів. Із них прийнято в цілому два, відхилено один, направлено на повторне перше читання один і прийнято у першому читанні два. Це до питання про бездіяльність Верховної Ради України. Розклад засідання на сьогодні, на четвер, шановні колеги, у вас є, він погоджений депутатськими групами і фракціями, переходимо до роботи. Оголошується до розгляду перше питання: це - представлення проекту Закону про Державний бюджет України на 2005 рік. Шановні колеги, які вимоги Бюджетного кодексу до представлення в Верховній Раді України проекту Закону України про Державний бюджет України? Представлення відбувається відповідно до статті 39 Бюджетного кодексу України, згідно з вимогами якої міністр фінансів України представляє поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону про Державний бюджет України на 2005 рік. Голова Комітету з питань бюджету доповідає про відповідність проекту Закону про Державний бюджет вимогам Бюджетного кодексу, основним напрямам бюджетної політики на 2005 рік та пропозиціям Верховної Ради України до основних напрямів бюджетної політики на 2005 рік. За результатами обговорення Верховна Рада України може прийняти рішення - взяти проект Закону про Державний бюджет України до розгляду або відхилити його у разі невідповідності Бюджетному кодексу та основним напрямам бюджетної політики на 2005 рік і пропозиціям Верховної Ради України до них, прийнятим згідно з частиною шостою статті 33 Бюджетного кодексу. Пропонується такий регламент розгляду цього питання: доповідь першого віце-прем’єр-міністра міністра фінансів України Миколи Яновича Азарова - до 30 хвилин, відповіді на запитання - до 15 хвилин, доповідь голови Комітету Верховної Ради України з питань Бюджету Петра Олексійовича Порошенка - до 20 хвилин, відповіді на запитання до доповідача - до 15 хвилин, виступи представників депутатських фракцій і груп, комітетів Верховної Ради України, народних депутатів - 40 хвилин, прийняття рішення, заключне слово - п’ять хвилин. Нема заперечень? Будь ласка, Микола Янович, запрошую вас до доповіді. [[Ш у м у з а л і]] Будь ласка, Миколо Янович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Відповідно до норм чинного бюджетного законодавства уряд розробив і представляє сьогодні проект Закону України "Про Державний бюджет на 2005 рік". Етап вдосконалення бюджетно-податкової політики, який здавав наш уряд, був досить складним. Нагадаю: грудень 2002 року - це були перші кроки до досягнення збалансованого реального бюджету. Внесеними змінами до бюджету 2002 року замість нереальних запланованих надходжень приватизації було збільшено рівень запозичень, це дало можливість зменшити кредиторську заборгованість. Вперше протягом року вдалося виконати дохідну частину загального фонду державного бюджету у грудні на 100,8 від плану, тоді як відсоток виконання за 11 місяців становив лише 93 відсотки. Найголовнішим підсумком попереднього етапу стало подолання хронічного невиконання бюджету. І не лише подолання, а й зафіксоване в останні роки істотне зростання основних економічних показників. Так у 2003 році було забезпечено макроекономічну стабільність та бюджетну дисципліну, поглиблена структурна реформа та підвищені соціальні гарантії широкому колу громадян. У 2004 рік ми увійшли з такими результатами: приріст ВВП перевищував середню величину цього показника за попередні три роки і становив 9,3 відсотки, удвічі підвищено розмін мінімальної заробітної плати, збільшені розміри пенсій і соціальних виплат, грошового забезпечення військовослужбовців, стипендії для студентів, на 30 відсотків зросли посадові оклади працівників бюджетної сфери. Повністю погашена бюджетна заборгованість працівникам бюджетної сфери та з соціальної допомоги сім’ям з дітьми. По-перше, доходи і видатки Державного бюджету виконано на 100 відсотків. У поточному році високі темпи економічного зростання не тільки збережено, а й робляться всі зусилля для подальшого закріплення цієї позитивно стійкої тенденції. Результати, яких досягнуто за вісім місяців поточного року, дозволять впевнено рухатися вперед, хоча, безумовно, попереду серйозна і напружена робота. Ми маємо темп росту реального валового внутрішнього продукту 13,6 відсотка. Збереження позитивного сальдо зовнішньої торгівлі товарами - 2,4 мільярда доларів США, що зумовило стабільність обмінного курсу гривні. Повністю погашена заборгованість з чорнобильських витрат. Зведений бюджет України за результатами восьми місяців за оперативними даними виконано в обсязі 53 мільярда гривень, що на 6,4 мільярда, або на 21 відсоток, більше минулорічного показника. Доходи Загального фонду Державного бюджету України за вісім місяців виконано на 101,7 плану січня-серпня, що на 4,2 мільярда гривень перевищує показник минулого року. Зміцнено ресурсну базу місцевих бюджетів. До дохідної частини місцевих бюджетів надійшло 24,4 мільярда гривень. Проти минулого року додатково отримано 3,2 мільярда гривень, або більше на 15 відсотків. Стовідсотково перераховуються субвенції та дотації місцевим бюджетам. Шляхом випуску облігацій внутрішньої державної позики погашена бюджетна заборгованість з невідшкодованих сум податку на додану вартість із простроченим терміном повернення на суму близько двох мільярдів гривень. Здійснено вдалі трансакції на ринку зовнішніх запозичень. Так, забезпечено зниження рівня середньозваженої ставки запозичень на зовнішніх ринках капіталу з 12 відсотків у 2000 році до 5,3 відсотка у 2004 році, що дозволяє проводити ефективну бюджетно-боргову політику. Динаміка виконання Державного бюджету в поточному році створює хороше підгрунтя та стабільну базу для прийняття не тільки амбіційних, але і продуманих та виважених рішень щодо продовження економічних і соціальних реформ в наступному році. У наступний рік ми входимо зі стабільними показниками позитивної динаміки в бюджетній сфері. Це результат послідовної, ефективної і відповідальної політики нашого уряду на виконання стратегії структурно-інноваційної перебудови економіки, пріоритетів соціальної політики держави. Прогноз економічного і соціального розвитку України на 2005 рік розрахований, виходячи з огляду на тенденції зростання економіки України темпами, які прогнозуються одним із найвищих серед країн світової спільноти. Базовими напрямами бюджету наступного року є сильна соціальна програма, стимулювання економічного розвитку за рахунок збільшення державних видатків та передачі частини повноважень регіонам з відповідним підкріпленням належними ресурсами. Основні параметрі доходів і видатків бюджету на наступний рік ви можете бачити на слайдах. Так, прогноз доходів зведеного бюджету на наступний рік становить 110,5 мільярда гривень. Питома вага загального фонду зведеного бюджету 2005 року становитиме близько 76 відсотків. При цьому в 2003 році вона дорівнювала 77 відсотків, в 2004 - близько 80 відсотків, що вкотре підтверджує реалістичність бюджетних планів. Видатки та надання кредитів зведеного бюджету на наступний рік планується у розмірі 118 мільярдів гривень, що 26,2 мільярда гривень, або близько 30 відсотків більше плану нинішнього року. Хочу акцентувати вашу увагу на наступному. При формуванні бюджетних показників урядом визначено і залучено максимально можливі ресурси, включаючи податковий борг. Таким чином враховано у проекті бюджету наступного року доходи є хоч і напруженими, але реальними до виконання. По-перше. Частка перерозподілу доходів зведеного бюджету наступного року через ВВП становить 28,5 відсотка. Фактично у 2003 році цей показник також становив 28,5 відсотка, а за вісім місяців 2004 року дорівнює 28 відсоткам. Тобто частку доходів зведеного бюджету ВВП на 2005 рік збережено на досягнутому рівні. По-друге. Збільшення обсягів зведеного бюджету у 2005 році є виправданим і пояснюється стабільно високими зростання реального ВВП: 2003 - 9,4 відсотка, 2004 рік - очікуваний 12,4, на 2005 рік прогноз 8,6 відсотка. Реальний ВВП з початку поточного року сягає рекордних 113,6 відсотка. Очікуваний у цьому році приріст реального ВВП на рівні 12,4 відсотка є базою для надходжень наступного року. По-третє. Поліпшуються технології в адмініструванні бюджетних надходжень, а не посилення фіскального тиску. У дохідній частині бюджету передбачено частину надходжень, як погашення податкової заборгованості, за рахунок яких здійснюватиметься цільове фінансування видатків бюджету, а це, насамперед, стимулюватиме виконання таких надходжень. Тобто, якщо раніше заборгованість перед бюджетом списувалася відповідно до закону України, то наступного року вона буде використовуватися для розв’язання соціальних проблем, розблокування економічних тромбів. Як наслідок - це вирішення системних проблем за рахунок погашення податкової заборгованості. По-четверте. Поточного року буде остаточно розв’язане питання з відшкодування ПДВ, і це дає нам підстави планувати збільшення надходжень з цього податку. Прострочена заборгованість, яка на початку року становила 3 мільярда гривень нині скоротилася до 295 мільйонів гривень. В бюджеті на наступний рік вперше не передбачено коштів на погашення протермінованого ПДВ. По-п’яте. У поточному році планується погасити заборгованість виплати заробітної плати працівникам підприємств. В кожному підприємстві немалий оборот на кошти, наприклад, сільськогосподарська галузь, окремі отраслі промисловості. А, це дасть їм змогу наростити обсяги виробництва і отримати прибутки. що в свою чергу дає підставу планувати ріст надходжень податку на прибуток. І останнє. Збільшується внутрішнє споживання завдяки підвищенню заробітної плати, пенсій, стипендії, соціальних виплат, що є також поштовхом для розвитку нашої економіки, а відповідної бази оподаткування. Звідки ще можуть надходити кошти до бюджету. Існують державні програми затверджені Верховної Ради України та урядом на фінансування яких планувалися значні фінансові ресурси. Програма з націлена на сприяння розвитку різних галузей економіки. Але, в тільки останні роки ці кошти з бюджету почали реально надходити до підприємств. А, це знову ж таки зростання основних макропоказників, а відповідно і основних бюджетоутворюючих податків. Зрештою, прогноз на розрахунки доходів на 2005 рік здійснювались із застосуванням наукових підходів. Спільно з науковцями розроблені методи і моделі прогнозування податкових надходжень до бюджету. Зокрема, при обчисленні обсягу ПДВ було використано методику, в якій набули відображення такі економічні показники як кінцеві і споживчі витрати домашніх господарств, валове нагромадження основного капіталу, споживчий попит. Водночас, ми маємо прогноз показників зведеного бюджету за основних. доходів, видатків фінансування на наступні 3 роки та довгострокову перспективу. Якщо в наступному році ми плануємо повністю ліквідувати борги, то в 2005 та 2006 роки можуть стати роками продовження податкових реформ щодо зниження ставок оподаткування та зменшення рівня перерозподілу ВВП через бюджет. На сьогодні працює кваліфікована урядова команда, яка забезпечує виконання бюджету 2003 року, планових бюджетних показників за 8 місяців поточного року і здатна забезпечить виконання бюджету 2005 року у тих параметрах, в яких його подано. В бюджети 2005 року враховано дії певних. чинників, які притаманні економіці України. Тому зазначене не в якому раз і не вплине на заплановане надходження наступного року, як Вам відомо на кінець 2005 року індекс споживчих цін очікується на рівні +6,2 %, а індекс цін виробників становитиме 5,3 %. Загалом соціально-економічний розвиток країни, підвищення макроекономічних показників, подальші кроки у реформуванні законодавства із оподаткування забезпечить в майбутньому вагоме зростання податкових надходжень у валовому внутрішньому продукті. Наступне, відповідно до вимог бюджетної резолюції визначено граничний розмір дефіциту у 2005 році - 1,3% ВВП, що на 0,9 % пункту менше плану на поточний рік. Таким чином, дефіцит державного бюджету у 2005 році передбачено в сумі майже 5 мільярдів гривень, з них 1,1 мільярди гривень - фінансування за рахунок позик міжнародних фінансових організацій, решта - 3,9 мільярди гривень - надходження від приватизації державного майна. При цьому принциповим є те, що дефіцит планується методично, оскільки приватизація за статистикою фінансових, світових фінансів зараховується до розділу фінансування. Уряд, як і в минулі роки не буде здійснювати споживацьких запозичень. Так на 2005 рік обсяг державних запозичень прогнозується у сумі 8,7 мільярди гривень, що на 1,3 мільярда гривень або на 12 відсотків менше плану на поточний рік. При цьому обсяг платежів з погашення державного боргу планується у сумі 8,8 мільярда гривень, що на близько 180 мільйонів гривень менше плану на 2004 рік. У 2004 році питома обслуговування боргу у видатках загального фонду Державного бюджету складає 5,6 відсотка. А уже у наступному році вона скоротиться до 4,7 відсотка, що вказує на зменшення навантаження на видаткову частину бюджету. То ж враховуючи реальну ситуацію на зовнішньому ринку та стан внутрішнього ринку капіталу, такий обсяг запозичень є максимально можливим для збереження макроекономічної стабільності, позитивної тенденції оптимізації боргового навантаження на бюджет, а це у свою чергу є фундаментом заощадливої політики уряду в поліпшенні основних показників, що характеризують граничну межу державного боргу. Відношення державного прямого і гарантованого боргу до ВВП на 2005 рік очікується на рівні 21 відсотка, що майже в три рази менше за критичний рівень. На 2004 рік очікується 25 відсотків. Ще я хочу нагадати деяким економістам, що відповідно до Бюджетного кодексу та Закону України "Про Національний банк України" емісійні кошти не можуть бути джерелом фінансування видатків бюджету, навіть більше. Уперше у 2004 році уряд почав обслуговувати кредити Національного банку десятирічної давнини. І у проекті Закону України "Про Державний бюджет України на 2005 рік" відповідно до статті сьомої передбачено погашення частини заборгованості у сумі близько 265 мільйонів гривень. Крім цього уряд виплатить частину боргів у 2005 році по облігаціям внутрішньої державної позики для погашення простроченої бюджетної заборгованості податку на додану вартість. Щодо підходів до формування міжбюджетних відносин на 2005 рік. Уряд продовжується політики надання підтримки, спрямованої на розвиток регіонів. Суттєво відпрацьована позиція по місцевим бюджетам, позитивна тенденція надходження усіх податків та стала тенденція зростання основних макроекономічних показників, що впливають на доходи, дала можливість прогнозувати вказані доходи місцевих бюджетів на 2005 рік в обсязі 17,3 млрд. гривень, що на 14 відсотків більше від очікуваних надходжень в 2004 році. Підвищено частку місцевих бюджетів у зведеному бюджеті, яка вперше досягла понад 43 відсотка. Слід зауважити, що механізм збільшення частини видатків місцевих бюджетів не може бути визначальним напрямом бюджетної політики держави. Необхідно провести повну інвентаризацію функцій повноважень і взаємовідносин державних і місцевих органів влади і самоврядування, чітко зафіксувати їх у законах і лише після цього визначити пропорції розподілу ресурсів між державою і регіонами. У 2005 році зростання видатків місцевих бюджетів становитиме по загальному фонду 22 відсотки, у тому числі по видатках, що враховуються, понад 29 відсотків. Проект Бюджету на 2005 рік передбачає підвищення рівня інвестування у людський капітал шляхом збільшення видатків на освіту та охорону здоров’я як пріоритетних галузей, у тому числі через удосконалення механізму розподілу міжбюджетних трансфертів. Найбільш важливим питанням є забезпечення підвищення рівня мінімальної заробітної плати. У показниках видатків місцевих доходів додатково враховано понад 3,3 млрд., що забезпечить збереження міжпосадових співвідношень. Вперше для покращання матеріальної бази бюджетних установ враховано додатково коштів на поточні капітальні ремонти - близько 200 млн. гривень. За рахунок Державного бюджету на регіони планується виділити більше як 1,8 млрд. гривень по централізованим програмам - охорони здоров’я, освіти, імунопрофілактика, боротьба з туберкульозом, онкологією, забезпечення діагностично-лікувального обладнання, інсуліну, програма "Шкільний автобус", комп’ютеризація сільських шкіл та інше. Крім того, у проекті бюджету на 2005 рік врахована субвенція з Державного бюджету місцевим на виконання заходів з упередження аварій та запобігання техногенних катастроф у житлово-комунальному господарстві і на виконання інвестиційних проектів у сумі 900 мільйонів гривень. Головним пріоритетом проектом Державного бюджету на 2005 рік є соціальна спрямованість. Це не лише показово, а й закономірно, адже за кожним рішенням, що приймається, необхідно бачити людину. Тому останніми роками значна увага приділяється саме соціальним видаткам, які включають в себе такі напрямки діяльності держави, як соціальний захист, соціальне забезпечення, охорона здоров’я, освіта, культурний та фізичний розвиток. При розробці проекту бюджету на 2005 рік було враховано основні завдання бюджетної політики на середньострокову перспективу, зокрема сприяння випереджаючому зростанню темпів реальних доходів населення, передусім заробітної плати порівняно з ВВП. Історія знає приклади, коли така політика дає бажані результати. Є грунтовні розрахунки і пояснення щодо кожного напрямку щодо запропонованого законопроекту. Тому побудую далі свій виступ, наголошуючи на тому, що зроблено вперше, і це ви можете побачити на слайдах. Вперше видатки соціального спрямування досягли максимального рівня - майже 55 відсотків. Зокрема, у проекті заплановано додаткові видатки на збільшення на 20,6 відсотку фонду оплати праці працівників бюджетних установ з метою запровадження з 1 січня 2005 року мінімальної заробітної плати працівників бюджетних установ в розмірі 262 гривні із збереженням міжпосадових співвідношень, це близько 5 мільярдів гривень. Підвищення розміру мінімальної заробітної плати є одним із факторів, що безпосередньо впливають на зростання доходів населення. Задля поступового відновлення порушених раніше співвідношень в оплаті праці працівників бюджетної сфери вживати заходів щодо підвищення рівня оплати праці. Протягом останніх двох років у середньому удвічі збільшилася середньомісячна заробітна плата бюджетників. На слайдах ви можете побачити, як змінювалася заробітна плата працівників освіти, охорони здоров’я та якого рівня планується досягти її в наступному році. Проте ми на цьому не зупиняємося. У нас є чіткий план дій на середньострокову перспективу і поетапне реформування в оплаті праці. Але всі видатки повинні забезпечувати фінансовими ресурсами. Варто мати на увазі, що з 2005 року підвищується розмір соціальної пільги при визначенні доходів, що оподатковуються, із 61 гривні до 130 гривень. Це дасть можливість не тільки номінально, а й реально збільшити доходи громадян. Значну увагу нинішній уряд приділяє проведенню пенсійної реформи, важливим досягненням якої є збереження позитивної тенденції щодо збільшення видатки на виплати пенсій і допомог. Зауважу, що у вересні поточного року урядом за погодженням з Бюджетним комітетом введена щомісячна державна адресна допомога до пенсій пенсіонерам, розмір якої нижчий за прожитковий мінімум, для осіб, які втратили працездатність: 264 гривні 69 копійок. Прийняте рішення глибоко обгрунтоване. Уряд зробив вирішальний крок до масштабного підвищення соціальних стандартів лише тоді, коли в повній мірі переконався, що зростання економіки, значне поліпшення надходжень до Пенсійного фонду і податків до бюджету дають необхідний фінансовий ресурс. Ми не розраховуємо на те, що ця доплата розв’яже всі проблеми, які є в пенсійному забезпеченні громадян. Однак концепцію рішення цієї задачі було вирішено. Вперше держава виконала і виконує 46 статтю Конституції України, де чітко сказано, що пенсія, інші соціальні виплата та допомога, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя не нижче від прожиткового мінімуму, встановленого законом. Ось чому ми вважаємо таке рішення уряду історично, і на майбутнє ми виходитимо з того, що завдання уряду, реалізація пенсійної реформи і виведення розмірів пенсій на рівень, гідний життя наших громадян і є пріоритетним. Так, у проекті Державного бюджету на 2005 рік загальний обсяг видатків, що передбачається. Пенсійного фонду України на виплату пенсій та допомог становить 5,1 мільярда без урахування пенсій військовослужбовців, що вдвічі перевищить заплановані видатки поточного року. У поточному році видатки для забезпечення зазначених виплат у сумі близько 3 мільярда гривень будуть профінансовані за рахунок понадпланових надходжень до бюджету, а також збільшення доходів Пенсійного фонду, а в наступному році - за рахунок збільшення власних доходів Пенсійного фонду, пов’язаних, в першу чергу, з ростам фонду оплати праці, а також за рахунок трансфертів Державного бюджету та інших джерел Пенсійного фонду України. За прогнозними розрахунками з цих умов бюджет Пенсійного фонду в 2005 році буде збалансованим і бездефіцитним. Наведу ще 2 цифри. Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня цього року затверджено бюджет Пенсійного фонду по доходам 31,8 мільярда. Уже зараз ми маємо 36 мільярдів. За попередніми розрахунками обсяг доходів Пенсійного фонду на 2005 рік прогнозується у розмірі 43,6 мільярда гривень, тобто ми уже маємо біля 12 мільярдів гривень приросту доходів Пенсійного фонду, а всім відомо, що бюджет Пенсійного фонду затверджується після прийняття закону про Державний бюджет, і ми не допустимо при остаточному затвердженні закону України про Державний бюджет на 2005 рік жодних спекуляцій щодо нестачі ресурсів на виплату пенсій. Ми додатково вводимо норму [[стаття 68]], відповідно до якої у разі необхідності буде здійснюватися покриття обсягів у тимчасових касових розривах Пенсійного фонду за рахунок єдиного казначейського рахунку госбюджету. У 2005 році майже на 1 мільярд гривень планується збільшення видатків на виплату пенсій військовослужбовцям, що у тричі перевищує показник середньої пенсії. У півтора рази збільшений розрахунковий розмір, що застосовується при визначенні обсягу державної соціальної допомоги. Вперше передбачено здійснити грошові розрахунки з погашення знецінених грошових заощаджень громадян в установах Ощадного банку шляхом погашення заборгованості громадян за спожиті енергоносії у рахунок заборгованості минулих років підприємств ЖКХ, паливно-енергетичного комплексу в обсязі 6 мільярдів гривень за сплати податків до бюджету. А у разі, коли заборгованість відсутня, пропонується проводити розрахунки в рахунок оплати громадянами 20 відсотків вартості поточних платежів. Проведення зазначених розрахунків у 2005 році крім соціального аспекту дасть можливість здійснити реформування житлово-комунального господарства. Вперше у бюджеті наступного року передбачено 690 мільйонів гривень на компенсацію несплачених у 1997- 2000 роках педагогічним і науково-педагогічним працівникам надбавок за вислугу років та допомоги на оздоровлення при наданні щорічної відпустки відповідно до статті 57-ї Закону України "Про освіту". За розрахунками обсяг видатків на освітянські послуги загалом по державі втричі перевищують показники 2000 року і визначено у сумі майже 22 мільярда гривень. Варто зауважити, що до цієї суми потрібно додати 400 мільйонів гривень, які заплановані на наступний рік, як відшкодування громадянам коштів, сплачених за навчання у закладах професійно-технічної та вищої освіти через систему податкових пільг. Саме такий інструмент буде запроваджено вперше. Вперше в 2005 році передбачається здійснення видатків бюджету на підготовку спеціалістів на договірних і конкурентних засадах, виходячи з обсягів державного замовлення. При цьому видатки по цьому напрямку збільшуються близько на 40 відсотків і є захищеними статтями бюджету наступного року. Проектом передбачено концентрацію ресурсів на розв’язання нагальних питань в сферах охорони здоров’я. Так видатки зведеного бюджету на охорону здоров’я у наступному році зростуть проти показників поточного року, майже на два мільярди гривень. У порівнянні з 2000 роком на 7, 7 мільярди гривень або у 2,6 рази. Наступного року ми святкуватимемо шестидесятидев’яту річницю в визволення України від фашистських загарбників. У зв’язку з цим на 2005 рік передбачається оголосити роком ветеранів та удвічі збільшувати розмір щорічної разової грошової допомоги ветеранам війни. Видатки на ліквідацію наслідків Чорнобильської катастрофи ще не один рік будуть нагадувати нам про страшні події минулого. І цього року можемо впевнено сказати: ми повністю розрахувались з боргами. Одночасно ми.
Дайте можливість, шановні колеги, закінчити доповідь Першого віце-прем’єра. Ввімкніть мікрофон.
Одночасно ми продовжуємо позитивну динаміку збільшення поточних видатків на соціальний захист чорнобильців. Відсоток приросту на наступний рік коливається на рівні 20 відсотків, а по такій програмі як комплексне медикосанітарне забезпечення громадян, потерпілих внаслідок Чорнобильської катастрофи - приріст подвійний. На екрані ви бачите як підвищується розмір одноразової щомісячної щорічної допомоги. Наступне. Вперше, починаючи з наступного року, видатки пропонується затверджувати Законом України "Про Державний бюджет" з виділенням окремого видатку споживання і видатків розвитку. Номінальний обсяг бюджету розвитку становитиме 23,8 мільярда гривень. Передбачається, що видатки розвитку будуть формуватися за рахунок дослідження розробок державних програм розвитку, інших видатків інвестиційного спрямування у реальний сектор економіки та капітальних видатків, у тому числі, спеціального призначення. Раніше, ми не виконуючи дохідної частини виплачували лише соціальний видатки, одночасно скорочуючи капітальні, а тепер у останні два роки ми збільшуємо та стовідсотково фінансуємо видатки на ПК, промисловість, вугільну галузь, тобто реальний сектор економіки, які потім, в свою чергу сплачують податки до бюджету. За браком часу я не буду перелічувати всі відмінності запропонованого проекту, зупинюсь лише на так званому реальному секторі та цільових програмах. Збільшено видатки на підтримки і розвиток агропромислового сектору та соціальної інфраструктури села, які на 2005 рік плануються в сумі 8,2 мільярди гривень, що на 3,1 мільярди гривень, або в 1,6 рази більше плану на поточний рік з урахуванням змін. Фінансова політика держави, враховую специфіку галузі сільського господарства, з його високим ризиком для кредиторів та погоднокліматичною залежністю та специфічністю в циклах затрат на виробництво продукції, тому вживаємо усіх заходів щодо надання підтримки його розвитку. Як і то рік буде здійснено концентрацію видатків державного бюджету на найбільш важливих напрямах агропромислового виробництва. Ви можете бачити на слайді це. Разом з тим, підтримка та розвиток аграрного сектору та села - це більш ширше поняття, яке пронизує інші програми та інших розпорядників коштів і надається у різних формах підтримки. Таким чином, за нашими розрахунками консолідовано видатки цього напрямку значно перевищують 10 відсотків від загальних видатків бюджету. У видатках на оборону досягнуто об’ємних показників та якісні структури, які дають можливість здійснювати фінансову підтримку реформування Збройних сил України, їх розбудова та переоснащення армії новітньою технікою. Вперше передбачені видатки Міністерства оборони у сумі 164 мільйона гривень на заходи з передачі житлового фонду Міністерства оборони у комунальну власність. Видатки на оборону без пенсійного забезпечення збільшуються порівняно з 2004 роком на 35 відсотків або на 2,8 мільярда. Проектом закону також передбачено збільшення розміру середньомісячного грошового утримання одного офіцера Збройних сил України на 1279 гривень, що близько в два рази більше середньомісячної заробітної плати працівника по Україні. І ще один момент. Уперше передбачені видатки Міністерства палива та енергетики для передачі об’єктів соціальної інфраструктури, які перебувають на балансі вугледобувних підприємств у комунальні власність близько 100 мільйонів. Щодо виконання Основних напрямів бюджетної політики на 2005 рік. У проекті Державного бюджету на 2005 рік враховано більшість схвалених Верховною Радою принципових пропозицій до Основних напрямів бюджетної політики на наступний рік. Так загалом із 115 пропозицій і доручень повністю враховано 96, частково враховано 18. Постає питання: чому урядом не було враховано окремих пропозицій народних депутатів у повному обсязі? Шановні народні депутати, звертаю увагу, що Основні напрями бюджетної політики на 2005 рік було прийнято вами 24 червня, а вже першого липня Верховна Рада закінчила роботу сесії. Оскільки подані пропозиції потребують внесення змін до чинних законодавчих та нормативних актів або ухвалення нових, що звісно вимагає чимало часу, то вони не набули адекватного відображення у проекті Закону про Державний бюджет на 2005 рік. До таких проектів належить: Податковий кодекс, прийнятий у другому читанні; зміни до Бюджетного кодексу; проект Закону України "Про основні засади надання субвенцій до Державного бюджету", який навіть не розглядався у сесійній залі та інше. Поданий проект Закону України "Про Державний бюджет на 2005 рік" є документом, який, з одного боку, враховує законодавчу базу щодо послаблення податкового навантаження на економіку України, а, з іншого, необхідність вирішення нагальних соціально-економічних питань і повністю відповідає принципам побудови бюджетної системи України та програм дій уряду, послідовність, ефективність, відповідальність. Прийняття цього законопроекту сприятиме фінансовій стабільності в державі. Тому уряд закликає вас зробити все необхідне для повного, об’єктивного і неупередженого розгляду та схвалення Бюджету 2005 року і своєчасного, а також запобігти фактам перекручення чи маніпуляції розрахунками. З урахуванням викладеного Кабінет Міністрів України просить прийняти до розгляду поданий проект Закону України "Про Державний бюджет України на 2005 рік". Дякую за увагу.
Шановні колеги, доповідь першого віце-прем’єр-міністра, міністра фінансів завершено. Прошу записатися на запитання. Ми домовлялися 15 хвилин на запитання. Будь ласка, запишіться. На табло прізвища народних депутатів висвітліть, що записалися. Валерій Асадчев, будь ласка. Записалося 70 народних депутатів на запитання з місця. Валерій Асадчев, фракція "Наша Україна".
Дякую. Шановний Микола Янович, я хотів, щоб ви дали відповідь на два дуже важливих соціальних питання, які турбують сьогодні наших пенсіонерів, перш за все, і вкладників. Так все-таки в Бюджеті 2005 року передбачені виплати пенсій до рівня прожиткового мінімуму, якими зараз уряд намагається купити пенсіонерів? Тому що за нашими розрахунками, це приблизно 12 млрд. гривень, і їх поки що в Пенсійному фонді там ми не бачимо. І друге. Я хочу, щоб ви пояснили Верховній Раді процедуру так званих взаємозаліків з коштами, які була на рахунках наших вкладників на суму шість мільярдів. Хто це буде списувати? Як списувати, під які дисконти це буде і чому це не робиться живими грошима? Дякую.
Я на це питання відповів уже в доповіді. В бюджеті пенсійного фонду на наступний рік, який буде затверджуватися після прийняття бюджету, будуть передбачено достатньо коштів для виплати адресної державної допомоги до рівня прожиткового мінімуму. По другому питанню також в доповіді на слайді ясно показано, як будуть проводитися взаєморозрахунки між вкладниками колишнього Сбербанку Радянського Союзу і боргами за жилищно-комунальні послуги.
Так, Сергій Матвієнко замість Бойка.
Всі нормативні документи будуть затверджені урядом і роз’яснення надані до 1 грудня цього року.
Матвієнков замість Бойка, будь ласка.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемый Николай Янович, на первый взгляд бюджет неплохой. Вообще, конечно, оценивать бюджет можно по результатам его выполнения, как будут пополнены статьи, как будут наполнены статьи, что реально получит наш избиратель, что получат граждане Украины. Но я хотел бы поднять вот такой вопрос: заложены нормальные условия для повышения заработной платы бюджетникам - учителям, врачам и далее. Это нормальный позитивный ход. Но что настораживает, Николай Янович: методика отчислений или методика формирования местных бюджетов, бюджетов региональных. Города, промышленный города, такие, как Мариуполь - изъятие. То, есть, практически, то, что сегодня мы накладываем ту модель, которую мы сегодня ложим на повышение, она становится под удар в таких именно регионах. То есть, абсолютно нет стимула сегодня промышленным городам работать на повышение наращивания объемов производства. Мы создаем иждивенческие настроения. То есть, чем хуже работает город, тем, наоборот, больше дотации он получает из Центрального бюджета, чем лучше работает город - тем больше он получит изъятий. Давайте ж, в конце концов, подойдем, посмотрим бюджетную резолюцию, давайте остановим этот процесс. Что же мы иждивенчество в стране порождаем? Спасибо.
Вы задали сложный вопрос. Связанный он с основной функцией державы, а именно: выравнивание и учет особенностей, размышления о промышленности и формирование доходов по регионам. Так исторически сложилось, что одни области Украины являются высокоразвитыми, с большой степенью доходов, другие области менее развиты в промышленном отношении, и есть районы, которые являются почти на сто процентов дотационными, даже такие районы есть. Задача правительства и государства, прежде всего, заключается в том, чтобы учитель, врач и любой работник бюджетной сферы имели приблизительно одинаковые параметры социального развития. Это чрезвычайно сложна задача, и она осуществляется в каждом законе про государственный бюджет методом выравнивания. Ну, я скажу, что метод выравнивания заложен в Бюджетном кодексе, вы его приняли, народные депутаты. Вы проголосовали за формулу, по которой осуществляется механизм выравнивания и перераспределения доходов. И поэтому вам право и изменять эту формулу. Бюджет рассчитан на действующей нормативной базе, и поэтому в нем заложены те подходы, которые существуют в Бюджетном кодексе Украины. А с точки зрения стимулирования, ну, я скажу, что местные бюджеты выросли на несколько миллиардов - значит, стимул есть. И в бюджете 2005 года мы закрепим положение, уже предварительно мы рассматривали, что мы оставим в бюджетах областей, городов, районов сверхплановое поступление от закрепленных за ними доходов. Таким образом будем стимулировать развитие местной доходной базы.
Микола Янович, народні депутати просять, щоб ви коротше відповіді давали, бо дуже багато питань хочуть поставити. Будь ласка, Лобода. За ним Нощенко.
Шановний Микола Яновичу, до цього часу Кабінет Міністрів не вніс пропозиції щодо розподілу 75 мільйонів коштів на інвестиційні проекти, а фінансовий рік уже майже завершується. І друге питання. Чому таке негативне відношення Кабінету Міністрів і уряду в цілому до медицини? Ви подивіться, що, сьогодні зменшується питома вага видатків на медичну галузь як на практичну охорону здоров’я, так і на Академію медичних наук, на 20 відсотків зменшено. І по відношенню до ВВП зменшується з 3,2 в 2003 році, а проекті 3 тільки відсотки. 0,2 від ВВП. Будь ласка, скажіть.
Уважаемый народный депутат Лобода, вообще-то вы выступаете на всю страну, потому что, как я понимаю, трансляция же идет. Поэтому уж если вы приводите цифры, то отвечайте за эти цифры. Бюджет предусматривает значительное увеличение расходов на здравоохранение. Я вам приводил на слайдах эти цифры, они есть в законе, достаточно было открыть соответствующую страницу. Но я специально для радиослушателей назову эту динамику. Если в 2000 году общий объем выдатков на медицину составлял4 миллиарда 800 миллионов, то на 2005 год планируется выделить 12,6 миллиарда. И если сравнить с 2004 , то есть ну близко 2,5 раза. Так, на минуточнку. В 2,5 раза за несколько лет. Теперь дальше. Сравним выдатки 2004 года, то есть поточного года. Объемы выдатков 10 миллиардов 666 миллионов. И сравним выдатки, заплановани урядом на 2005 рик. Это 12 миллиардов 617 миллионов. То есть, почти на 2 миллиарда больше. Но о каком зменшенни выдатков на охорону здоровья вы задаете пытання? О яком? Что стосуется бюджета Академии медичных наук, мы розглянем це пытання. В 2004 роци было значно збильшено против 2003 року видатків на Академію медичних наук. Ми вважаємо розвиток Академії медичних наук пріоритетним, і я думаю, що ми збережемо цю тенденцію у 2005 році. Будьте уверены, что финасування Академии медичных наук будет здийснюваться выпереджуючими темпами.
Будь ласка, Нощенко. Підготуватися Калінчуку.
Нощенко, "Трудова Україна", 160 виборчий округ, Сумська область, Глухівщина. Шановний Миколо Яновичу! Тільки той, хто не бажає бачити розвиток нашого бюджету у процесі 2003, 2004, 2005 років. Але сам процес складання бюджету і всіх учасників процесу можна поділити умовно на два етапи. Перший етап. Районні, міські бюджети нас переконують про низьку дохідну частину і просять збільшити субвенцію. Потім ідуть додаткові надходження, і вони нас починають просити не вилучати 50 відсотків, як було передбачено у бюджеті 2004 року. Вноситься, зокрема, пропозиція змінити формулу, наприклад, 70 відсотків залишати місцевим бюджетам, а 30 відсотків державному бюджету. Це буде стимулювати нашим учасників бюджетного процесу. І в якійсь мірі моє питання поєднується з проблемою, що підняв Матвієнков. Дякую.
Мы сегодня с вами розпочинаем процесс розгляду бюджета. Нам предстоит вместе пройти перше читання, друге читання. И в рамках цього процесса мы будем розглядать пропозиции, дискутуваты, и я впевненый, что мы зараз приймем узгоджене ришення. Я згоден с вами, що ця проблема потребує вирішення.
Будь ласка, Калінчук. підготуватися Бульбі.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановний Миколо Яновичу! Калінчук, Одещина, фракція Народної аграрної партії України. Позитивно, що проект Державного бюджету в Україні на 2005 рік складений з урахуванням вимог Бюджетного кодексу України та загалом базується на його положеннях. Враховує основні напрямки проведення бюджетної політики і бюджетної реформи вдосконалення бюджетного процесу і подальшого розвитку міжбюджетних відносин. В той же час я підтримую ті запитання, які були, і ті пропозиції, які були задані моїм колегою Нощенко. А в нас, особисто, два питання. Перше. Микола Янович, ми з вами зустрічалися. Чи підтверджуєте ви ті основні цифри по агропромишленному комплексу, по яких ми з вами домовилися? Там пам’ятаєте, 9,2 і 7,4 мільярди гривень. І друге питання. Чи передбачено встановленням міжпосадових, міжкваліфіційних співвідношень в оплаті праці працівників бюджетної сфери? Дякую за відповідь Микола Янович.
Ну, первое. По местным бюджетам. Вот, мы с вами все время к этой проблеме возвращаемся. Я хотел бы задать вопрос. Есть хоть один район в Украине, город, область, где в полном объеме не выплачиваются все социальные выдатки? Где не выполняется бюджет? Я ответственно отвечаю: нет! А, если у народных депутатов, которые тут выкрикивают, есть! Что им заважаєт прийти в уряд и навести такі факти? Я вам гарантую, что если такие заборгованости будут, то в течении одного тыжня уряд выришить эту проблему. Немає ніяких заборгованостей. Я відповідально отвечаю. Поэтому проблема в местных бюджетах стоит в розвитку, в бюджети розвитку. То есть, ясно, что каждый бюджет місцевий, и каждый город там и так далее, область в течении последних, там, 15 лет условно скажем практично жил по принципу только видатки на споживання и только в этом году мы с вами вместе выделим из государственного бюджета 400 миллионов гривен под инвестиционные проекты и по всей стране сейчас идут ремонты, приведение в порядок и так далее, и так далее. Уже в бюджете следующего года мы закладываем 900 миллионов гривен - вот две главные проблемы местных бюджетов. Поэтому когда мы рассматривали в министерстве финансов, все области прошло через нас, все абсолютно. Мы эту проблему выдвигали на первый план. Да, мы сказали: с зарплатой решили, с социальными выплатами решили, теперь наша задача - двигаться дальше и думать о развитии. Где-то метро, где-то водопровод, где-то канализация, где-то строительство, где-то школы, где-то больницы, вот такая программа будет реализоваться в бюджете 2005 и наступных годов. Теперь по аграрному комплексу. Мы с вами встречались, я имею в виду Фракция аграрная, мы 7,2 миллиарда обговорили, эти 7,2 миллиарда будут виконаны.
Будь ласка, Бульба.
Степан Бульба, Фракція соціалістів, прошу передати слово Олександру Баранівському.
Будь ласка, мікрофон Баранівського
Дякую. Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Шановний Микола Янович, Ви знаєте, з якими, в якій боротьбі заводолись до бюджету 8 мільярдів гривень, які були проголосовані як зміни до бюджету. І ці зміни передбачали: підняття пенсій, стипендій, чорнобильські витрати, на ліки, медицину і таке інше. І коли сьогодні члени Уряду, скажемо Прем’єр, їздить і повідомляє, що Уряд добавив пенсію, Уряд добавив стипендію, на наш погляд це дуже некоректно. Ці питання вирішені були ще в червні місяці цього року. І, мабуть, треба було говорити це, як воно є. Я просив би дати вас цьому оцінку. І слідуюче питання у мене є. Скажіть, будь ласка, чому порушується Конституція і всупереч рішенню Конституційного Суду знову пільги для військових усі заморожені, якими вони повинні користуватися? Є рішення Конституційного Суду.
Уважаемый господин Баранивский, вы наверное заметили, что я в своей доповиди постеснялся на всю страну сказать размер пенсии у военнослужащих. Постеснялся. Сделать из этого вывод. Все пильги, которые есть, в 2004 году сохранены. А постеснялся я не потому, что они маленькие, а постеснялся потому, чтобы другие пенсионеры не думали. Мы то, что сделал уряд за этого год для выравнивания пенсий для военнослужащих, для решения социальных проблем военнослужащих, не было сделано ни за один с последних 13 рокив. Поэтому давайте не будем этот вопрос ставить, иначе я действительно буду цифры озвучивать. Теперь, что касается. Я думаю, что для пенсионеров важно получить эту адресную помощь. Вот что важно. И она уже выплачивается. А лавры потом будем делить.
Дякую, Миколо Яновичу. Сідайте, будь ласка. Від комітету голова Комітету з питань бюджету Порошенко Петро Олексійович, 20 хвилин.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги. Щось з мікрофоном. Декілька років тому поспіль питання представлення бюджету викликало жвавий інтерес в залі. Ви знаєте, зараз я просто дивуюся, коли під час виступу представлення бюджету у нас ніякої уваги, ніякої зацікавленості з боку народних депутатів до цього ключового документу, економічної конституції країни, не існує. Я би хотів все-таки пригорнути вашу увагу, оскільки цей рік, 2005-й, буде переломний в економіці. Я маю доповісти вам рішення, яке вчора на засідання прийняв бюджетний комітет. До речі, я хотів би звернути увагу, шановний Адаме Івановичу, що відповідно до 39 статті Бюджетного кодексу в функції бюджетного комітету входить проінформувати Верховну Раду про відповідність поданого урядом проекту Бюджету Бюджетному кодексу. Основним напрямком бюджетної політики з незрозумілих причин народні депутати були позбавлені можливості ознайомитись з вчорашнім рішенням бюджетного комітету, воно не було розповсюджено в залі, тому що Апарат сказав, що цього робити недоцільно. Я просив би, щоб ми усунули цю недоречність, щоб ви дали доручення роздати в залі рішення бюджетного комітету. По-друге, комітет в своєму рішенні відмітив соціальну спрямованість цього Бюджету на наступний рік і в тексті рішення ви це зможете побачити. За рішення, з яким ви можете ознайомитись, проголосувало вчора 16 народних депутатів, які підтримують уряд, які входили до почившої в Бозі парламентської більшості. Два народних депутати проголосували за це рішення, передавши голоси за дорученням. В рішенні відмічені основні зауваження та невідповідності проекту Закону Бюджетному кодексу та бюджетній резолюцій, а також рекомендації та доручення Кабінету Міністрів України. Серед позитиву було відмічено, що нарешті після того, як Верховна Рада прийняла Закон, проти якого категорично виступав уряд, до речі, про реструктуризацію заборгованості з виплат, передбачених статтею 57 Закону про освіту і відповідно до цього закону були запроваджені виплати поетапної компенсації несплачених в 97-2000 роках педагогічним та науково-педагогічним працівникам надбавок за вислугу років, уряд вимушений був ці видатки в проекті бюджету 2005 року врахувати. І це є позитив. Разом з тим в цьому рішенні було зауважень на невідповідність проекту закону бюджету деяким положенням бюджетної резолюції та бюджетного кодексу. Зокрема, урядом запропоновано призупинити норми, які регламентують механізм надходження податку з доходів фізичних осіб до місцевих бюджетів. Про що йдеться? Біля 600 мільйонів гривень, які є доходною базою місцевих бюджетів, доходи, які платять військовослужбовці, уряд вилучає з місцевих бюджетів і забирає до бюджету Центрального. Ця практика була виправдана, оскільки вона була запроваджена в 2004 році. Ніяких пояснень, чому забирається ресурс місцевих бюджетів в 2005 році всупереч вимогам Бюджетного кодексу, уряд не надав. Без відпрацьованого порядку уряд прийняв рішення дозволяти місцевим органам влади здійснювати запозичення. Незрозуміло, коли, як і хто їх буде віддавати. Більше десяти статей поданого проекту бюджету не відповідають і вступають у протиріччя з Бюджетним кодексом. Майже половина доручень та пропозицій Верховної Ради урядом в проекті бюджету або не враховані, або враховані частково. Не враховані положення Бюджетної резолюції щодо запровадження, наприклад, з 2005 року єдино тарифної сітки. Я хотів би звернутися до керівництва придворних профспілок, які відсутні в цьому залі: як же вони підтримують уряд, який не виконує вимогу закону щодо запровадження єдино тарифної сітки і чому сьогодні немає їх в залі для того, щоб вони відстоювали інтереси трудящих? наступне, не дотримана норма щодо заборони збільшення граничної чисельності органів виконавчої влади та вжиття заходів щодо її скорочення в 2005 році не менш, як на 10 відсотків. Це було чітке доручення, яке проголосоване Верховною Радою щодо скорочення чиновників і бюрократів. Шановні колеги, шановні радіослухачі і телеглядачі! За цей рік, 2004-й населення України скоротилося більш як на 400 тисяч чоловік. За цей же рік кількість чиновників органів виконавчої влади та людей, які отримують заробітну плату з бюджету, збільшилася більш як на 13 тисяч чоловік. Якщо ми підемо такими темпами, то у нас сьогодні чиновників буде більше, ніж населення. Формально комітет проінформував про всі ці невідповідності, але, враховуючи розклад сил, було прийнято рішення: рекомендувати Верховній Раді взяти бюджет до розгляду. Я ще раз наголошую: за це проголосувати всі представники так званої колишньої більшості. Відверто кажучи, ми вимушені були врахувати цю позицію, оскільки кращого бюджету цей уряд не подасть. Я абсолютно переконаний, що на представлення бюджету, яким же чином збираються фінансувати ті обіцянки, які Прем’єр-міністр роздає під час виборчої кампанії, мав би відповідати і бути присутній сьогодні Прем’єр-міністр. На жаль, Прем’єр-міністр в тому числі і цю функцію не виконує. Я хотів би зупинитися, проаналізувати декілька принципових речей, які містяться в поданому проекті бюджету. Перше. Завжди ми починали з доходної частини бюджету. Всім набило оскомину, що уряд пишається 13-14-відсотковим зростанням ВВП. Як воно відображено в доходах бюджету цього року, я не буду коментувати. Але щось уряд передбачається, що трапиться в країні, тому що, незважаючи на сприятливу зовнішньоекономічну кон’юнктуру, на темпи розвитку, уряд чомусь суттєво знизив прогноз ВВП на наступний рік без будь-яких пояснень, які мають міститись в пояснювальній записці до Державного бюджету. Я наголошую, що замість 13 - 14 відсотків уряд поставив восьмивідсоткове зростання ВВП, що передбачає втрату доходної частини, або прихованість в доходній частині Державного бюджету суми, які вимірюються більше восьми мільярдів гривень. Чи маємо ми підстави так стверджувати? Безумовно, Бюджетний комітет запропонує Верховній Раді детальний розрахунок доходної бази бюджету, розподіл їх по контингентах і безумовно ми як і в минулі і позаминулі роки в черговий раз доведемо уряду, що ховати доходи бюджету не варто. Разом з тим, мені б хотілося наголосити про інші надзвичайно важливі макропоказники. Зокрема, я хотів би зупинитися на інфляції. Шановні колеги, місяць тому, коли як член ради Національного банку єдиний наголошував на тому, що наша країна знаходиться на порозі двозначної інфляції, тобто це не 5,5 і не 6,2 як нам намагався нав’язати уряд, а що інфляція цього року буде більше 10 відсотків, тоді уряд зневажливо це коментував, що нібито це неможливо і позицію Порошенка не треба брати до уваги. Сьогодні вже цифри інфляції кричать з полок магазинів, з цін на продукти харчування на базарах, з того як урядовці їздять біля автозаправочних станцій і на кожній заправці вісить ганьба Прем’єр-міністру, який обіцяв, що до виборів ціна на А-95 не буде вище 2 гривні 90 копійок. І я переконаний, що ці обіцянки як ця обіцянка прем’єра була. Чому, до речі, дивно чому прем’єр збирався тримати саме А-95, а не дизельне пальне, яке на сьогоднішній день складає ключову позицію для забезпечення села. І на сьогоднішній день, коли адміністративно намагалися виконати цю обіцянку прем’єра, шановні селяни, я думаю, що ви це чуєте і я звертаюся до представників аграрної фракції, фракції Народної аграрної партії, що сьогодні дійшлося до того, що вже дизельне пальне коштує в окремих регіонах дорожче 95-го бензину. В чому ж причина такої некерованості уряду? Я думаю, того, що на сьогоднішній день за 40 днів до президентських виборів, намагаючись розтягнути країну настільки розподілилися з нафтопереробники заводами, настільки за підписами адміністрації Президента та Прем’єр-міністра почали передавати то Кременчуцький, то Галичину, то інші заводи, що вони вже не знають до кого звертатися, щоб тримати ці ціни і яким чином тиснути. І хто за це буде відповідати, я думаю, що ми будемо знати чітко менш, як за 40 днів. Я би хотів продовжити далі, що тема інфляції сьогодні звучить не тільки в цінах на основні продукти харчування, а вартість споживчого кошику збільшилася на відміну від інфляції майже вдвічі. І ніяким чином покриття або збільшення на 10 відсотків заробітної плати насправді реальні доходи населення, реальна вартість життя, якість життя на Україні внаслідок дій цього уряду була знижена. Останній бар’єр, який пав внаслідок таких популістських виплат, які здійснив уряд, був курс. І всі на сьогоднішній день можуть переконатися, що, незважаючи на надзвичайно великий золотовалютні резерви, курс гривні по відношенню до долара, за який має відповідати голова Національного банку замість того, щоб їздити і очолювати штаб Прем’єр-міністра, принципова позиція, що Національний банк має бути незалежним від уряду, і будь-який громадянин іншої країни не розуміє, як це голова Національного банку може очолювати штаб цього ж Прем’єр-міністра. І найкращу оцінку дає український народ, який бачить, що у зв’язку з відсутністю голови Національного банку курс вже у нас складає замість 5,30 - 5,41; 5, 42, а за курсом обов’язково полізуть ціни. Я хотів би відповісти пану Калінчуку по селу, по питанням, які він задав дуже ввічливо, як вихована людина першому віце-прем’єру. Шановний пан Калінчук! Шановні депутати, члени Народної аграрної партії! Вас обдурили. Не майте ніяких ілюзій. Ці 10 відсотків, які записані у Бюджетній резолюції, їх там немає. А навіть і ті 8 мільярдів, які записали і ніби-то сьогодні підняли на шпальтах цього екрану, 1 мільярд заведений у спеціальний фонд, фінансується за рахунок надходжень з недоїмки, включаючи 800 мільйонів будівництва газопроводів на селі, за яких вас будуть питати, включаючи 200 мільйонів по створенню фонду. І за цей спеціальний фонд, так званих ненадійних надходжень ніхто з уряду відповідати не збирається. Разом з тим, що ж забрали в селян? З 1 січня в селян забрали пільгу по податку на додану вартість. І кожен селянин буде платити 20 відсотків, а з тих 7 мільярдів, що нібито запропонували селу цей уряд і, цей Прем’єр-міністр. Мільярди підуть банкам, до селянина не дійдуть, мільярди підуть заводам компенсації складної техніки рівно на цю суму, на яку вони збираються обдерти і обдурити село, мільярди підуть перекупщикам. Селянину, не майте ілюзії, з цього бюджету нічого не дійде. Питання одне, вимагайте, щоб були живими грошима профінансовані 10 відсотків, які заклалися в бюджетну резолюцію. Ще один макропоказник достатньо дивний. Всім відомо, що уряд заклав в макропоказниках 118 мільярдів видаткової частини бюджету. Я хотів би, щоб ви відкрили другий том і побачили середньострокові терміни, середньострокові плани уряду по відношенню на 2006 рік, і ви там побачите, що коли бюджет 2005 року складає 118 мільярдів, то бюджет 2006 року при інфляції, при зростанні ВВП складає вже 117 мільярдів на один мільярд менше. Ми вчора задали запитання урядовцям як же так відбулося. Нам сказали, що, шановні, в 2006 році, ми же тільки на один рік запланували так звану залікову схему компенсації заощаджень громадянам. До речі, повернення до заліків, які були ліквідовані урядом Ющенка і на сьогоднішній день залікова криза знову розквітає при цьому Уряді з використанням ерзац грошей. Так от в 2006 році ця схема вже працювати не буде і не надійтеся, що хтось з цього Уряду збирається продовжувати компенсацію заощаджень громадян в таких обсягах. Це написано відкритим текстом в цьому бюджеті. Тепер я би хотів відповісти шановному колезі Матвієнкову, щодо місцевих бюджетів. Ви дуже слушне запитання задали, Микола Петрович Нощенко і Сергєєв. Є дивний 7-ий додаток, ви також зможете його побачити в розданому проекті бюджету, точніше половина людей, половина народних депутатів, особливо похилого віку, не зможуть його побачити, тому що він надрукований, як завжди, дуже дрібним шрифтом і розібратися без окулярів, або без лупи є неможливим, хто намагався - може підтвердити мої слова. Що ж там написано? Я вам перекладу: Уряд в наступному році збирається продовжувати ганебну практику виділення на білі і чорні регіони України. Абсолютно без будь-яких законодавчих підстав Уряд планує виділити гроші окремим територіям, депутати яких виявляють лояльність до Прем’єр-міністра. Що це є? Це є хабар депутату. Шановні народні депутати, поважайте себе, не беріть хабарі, їх там все рівно на всіх не вистачить. Я не хочу зараз називати території, конкретні території, тому що ті, кому дали, ті, кому не дали - виборці не винні. Але я ще раз наголошую, що є люди 2-го сорту для цього Уряду. Ви маєте про це пам’ятати, і ми безумовно маємо не пропустити цю ганебну практику. Але головне, на чому я хотів би зупинитися, шановні колеги, враховуючи дефіцит часу. На заяві Прем’єр-міністра України від 14 вересня поточного року, яку він зробив у місті Бердичеві Житомирської області, де він ощасливив людей, уперше зустрівшись з пенсіонерами і з’ясувавши для себе через два роки, що виявляється пенсіонери погано живуть, що ми підвищуємо мінімальну пенсію. Повернувшись з Бердичева, Прем’єр-міністр підписав проект Закону про Державний бюджет, який надіслав до уряду. На підписі стоїть, що додатком, цей проект бюджету містить додатки в кількості 646, якщо я не помиляюся, сторінок. Що ж ми там читаємо? Якщо ми проаналізуємо кошториси Пенсійного фонду, бюджети Пенсійного фонду, навіть порівняємо 2004 і 2005 роки, то ви побачите, що у бюджеті 2004 року уряд подав детальний бюджет Пенсійного фонду, який складався з декількох сторінок. У 2005 році проект доходів і видатків Пенсійного фонду є захований і складається з півсторінки, де міститься 5-6 цифр. І на сьогоднішній день для чого це зроблено? Шановні радіослухачі, шановні телеглядачі, шановні народні депутати. Підвищення мінімальної пенсії, як обіцяв Прем’єр-міністр з вересня поточного року, не відбудеться і не відбулося всупереч законодавству про пенсійне забезпечення, яке прийнято Верховною Радою, де чітко регламентовано, що підвищення пенсій може відбуватися виключно з законами України. І будь-яка постанова є незаконна і може бути або буде гарантовано відмінена одразу ж після виборів. І які свідчення цього містяться у підписаному проекті Закону про бюджет. Шановний Миколо Яновичу, доходи Пенсійного фонду складаються з пенсійних внесків. Я би просив одну хвилину, Адам Іванович, щоб просто проінформувати народних депутатів. Дякую. Доходи складаються з пенсійних внесків. Пенсійні внески складаються з фонду оплати праці. Тому ті поради, які вам давали ваші заступники, всі цифри містяться в Бюджеті. І ніяких інших доходів, як факір з рукава, ви не виймете. Ви можете змінювати кошторис Пенсійного фонду, але якщо ви його зміните, це означає, що ви обдурили Верховну Раду, коли ви подавали макропоказник фонду оплати праці. Вчора голова фонду.
Будь ласка, одну хвилину.
Вчора голова Пенсійного фонду Борис Зайчук дав прес-конференцію, де наголосив, що доходи Пенсійного фонду наступного року мають складати 52 млрд. Шановні радіослухачі! Уряд подав 42 млрд. 10 млрд. на виплату пенсій вам в Бюджеті немає! Друге твердження. З Державного бюджету, не з інших джерел має бути перераховано в Пенсійний фонд вісім мільярдів. В проекті, що подав уряд, цих грошей немає. Третя позиція, що навіть для виплат поточного року, виплати цих доплат, які є абсолютно сумнівної законності, але ми наголошуємо на тому, що пенсії підтримувати негайно потрібно і зараз же, але робити це тільки законом. Потрібно 3,3 млрд. Уряд знайшов лише 2,9. І ми наголошуємо на тому, що зараз нам потрібно прийняти негайно закон, який внесений блоком Віктора Ющенка про перерахування до Пенсійного фонду 3,3 млрд. на підвищення мінімальної пенсії, а не робити обдурювання і оббріхування людей шляхом подання їм передвиборчого хабара. Дякую вам за вагу.
Так, шановні колеги, прошу записатися на запитання. У нас 15 хвилин. Будь ласка, висвітліть на табло. Томенко, підготуватися Колоніарі.
Петро Олексійович! Микола Томенко, блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Знаєте, я, аналізуючи те, що показують про парламент засоби масової інформації, стурбований, що інформують наших громадян з рівністю до навпаки: говорять, що парламент політизує бюджетний процес, а уряд думає про народ. Як ми бачимо, і з вашого виступу у тому числі, все з рівністю до навпаки: позиція комітету і парламенту робити бюджет реальний, чіткий і зрозумілий, а не робити з нього кошторис виборчої кампанії Януковича. Як ви ставитеся до цієї проблеми політизації і як ви прокоментуєте ті темпи зростання державного боргу і зовнішнього боргу, де в нас, у офіційних документах, які нам подали, зовнішній борг, кажу для радіослухачів і телеглядачів, зросте в Україні на 129 мільйонів і складе майже 13 мільярдів. Цей уряд боржників робить ведмежу послугу і народу, і наступним урядам в тому числі.
Дякую, шановний Миколо Володимирович. Щодо політизації я можу наголосити, що бюджетний комітет, де представлені майже всі фракції, це є найбільший за кількістю комітет, за кількістю народних депутатів комітет парламенту, налаштований на абсолютно професійну, неполітизовану роботу. Вчора ми наголошували на тому, і я щасливий тим, що ми прийняли рішення, де ми не підтримали пропозицію, яка складалася з однієї сторінки, схвалити або рекомендувати Верховній Раді взяли бюджет до розгляду. Крапка. Ми маємо проінформувати, це є наш обов’язок, всіх народних депутатів, про відповідність Бюджетній резолюції, Бюджетному кодексу, Конституції України, щоб народні депутати при прийнятті рішення мали достатньо інформації. Рішення про прийняття рекомендацій бюджетного комітету, прийняття бюджету до розгляду є те, що це відповідає розкладу сил у бюджетному комітеті. І воно було прийнято і ми і надалі налаштовані на те, щоб у нас чітко працював принцип розподілу гілок влади, щоб народних депутатів не збирали в уряді, щоб не підписували рішення бюджетного комітету десь на шостому чи на сьомому поверсі. Шановні колеги, якщо ми підемо цим шляхом, що у нас завтра засідання Верховної Ради будуть відбуватися десь за іншою адресою і закони будуть підписами прийматися. Тому я наголошую, що я зроблю все можливе, для того щоб уникнути політизації і зберегти професійність, яку ми демонстрували під час розробки та прийняття ще Державного бюджету 2003 року. Щодо державного боргу. Шановний Микола Янович, ви абсолютно праві. Незважаючи на те, що Бюджетна резолюція чітко вимагає обмеження дефіциту [[дефіциту - це означає, що відмінність між доходами і видатками випускає уряд на ринок для здійснення запозичень]], так от, при тому, що Верховна Рада дозволила уряду здійснювати запозичення в межах одного відсотка ВВП, уряд не виконав і цю вимогу в Бюджетній резолюції, запропонувавши в проекті бюджету дефіцит на рівні 1,3 відсотка. Це означає, що уряд в наступному році збирається при зростанні економіки здійснити більше запозичень, ніж повернути грошей з бюджету. І я абсолютно переконаний, що ця норма буде категорично не підтримана Верховною Радою. Дякую.
Петре Олексійовичу, до вас також таке ж прохання, як і до Миколи Яновича: оперативніше відповідати на запитання. Будь ласка, Колоніарі. Підготуватися Доманському.
Колоніарі, 56 округ, місто Маріуполь. Я прошу передати слово Валерію Коновалюку.
Будь ласка, мікрофон Коновалюка.
Дякую. Шановний Петре Олексійовичу, ми в черговий раз відчули від вас такий політичний маніфест, і потім ви призиваєте до того, щоб не політизувати бюджетний процес. У мене от проект рішення, котре вчора схвалив Бюджетний комітет. Ви з цього проекту рішення не сказали жодного позитивного положення, яке стосується цього проекту бюджету. Тому питання таке. В скільки разів повинен збільшити видатки: в два, в три, в п’ять разів, - щоб ви це питання позитивне відмітили в своїй доповіді? Це перше питання. І я хочу ще раз спитати вас. Чому ви не доповідаєте рішення Бюджетного комітету, тому в цьому комітеті також професійно, крім вас, працюють народні депутати. Дякую.
Дякую, Валерій Ілліч. Я доповідаю, що бюджетний комітет на своєму засіданні я оголосив рішення, яке він ухвалив, я оголосив констатуючу частину з позитивом і негативом. Якщо вам не подобається це рішення, ви могли б. або моє висловлення, ви могли висловити це на засіданні комітету або відобразити у виступу від фракції, де висловити свою особисту точку зору. Тепер, наскільки ж уряд має збільшити доходну чи видаткову частину, щоб Порошенко чи народ України був задоволений? На одну. [[Шум у залі]] Я дякую вам за високу оцінку. Я дам вам відповідь. [[Ш у м у залі]] Бюджет має бути дуже реальним, і уряд не має демонструвати того, що він демонструє 2 роки поспіль. Приймається незбалансований, з неякісними прогнозами, з захованням доходної частини бюджету бюджет 2003 року і бюджет 2004 року. І якщо б ви, Валерій Ілліч, як перший заступник відвідували б засідання комітету, вам би це було відомо. Тепер друге. На доведення вірності цього твердження ви можете переконатися, що і в 2003, і в 2004 році ми вимушені були серед року приймати зміни до бюджету, якими збільшувати доходну і видаткову частину бюджету. Але це означає, що півроку, Валерій Ілліч, люди були позбавлені можливості підвищити заробітну плату, пенсії і жили нижче прожиткового мінімуму. Дякую вам за запитання.
будь ласка, Доманський. Підготуватися Іоффе.
Шановний Перо Олексійовичу, мені і виборцям зрозуміло, що якщо один олігарх знаходиться при владі, то він захищає і бюджет, і програму уряду. Якщо його усунули від влади, він начинає критикувати. Це нам зрозуміло. Якби ви сьогодні в команді Януковича були, то ви б, я думаю, тут би нам доказували все проти. А тепер два питання вам. Ви мені скажіть, бюджети, які представляв Ющенко у Верховну Раду, вони кращі за сьогоднішній бюджет, чи хужі і в чому? І друге питання. Скажіть, за що Верховна Рада Ющенку висловила недовіру?
Дякую вам. Шановний пан Доманський! Я вам дам таку відповідь, що недовіру Ющенку і уряду Ющенко висловила не Верховна Рада, а об’єднаний союз дивним чином поєднаних олігархів і комуністів. І я думаю, що на сьогоднішній день відповідальність за позицію лідерів Комуністична партія несе, тому що все менше і менше людей вірять цим лідерам і цій позиції. Друга позиція. Чи краще були чи гірше бюджети Ющенка? Шановні колеги! Краще вони були чи гірші, вони були реальні. І якщо була можливість, то пенсії при уряді підвищувалися не за місяць до виборів, а весь час; зарплата при уряді Ющенка підвищувалася через три місяці, які він прийшов і був обраний Прем’єр-міністром, а не за місяць до виборів. І тому ми можемо переконатися, що це був професійний уряд, на відміну від популістського сьогоднішнього. Дякую вам.
Слово має народний депутат Іоффе. За ним Шевченко.
Прошу передати слово Нощенко Николаю Петровичу.
Шановний Петре Олексійовичу! Я тут. Нощенко Микола Петровичу, 160 виборчий округ, "Трудова Україна".
Вимкніть мікрофон. Будь ласка, Шевченко, за ним Семенюк. Я прошу народних депутатів дотримуватися норми етики.
Прошу передати слово Михайлу Васильовичу Гладію.
Будь ласка, мікрофон Гладія.
Шановний Петре Олексійовичу! Михайло Гладій, фракція Народної аграрної партії України. Спасибі вам за підтримку села. Ми віримо, що при доопрацюванні даного бюджету у Верховній Раді, ми вийдемо на ці позиції. Я хотів вам задати запитання, але ви мені відповіли, ще задам. Скажіть, будь ласка, якщо ми джерела фінансування знайдемо інші не ті, які ви називали, і цифра 9,2 мільярда в загальному для АПК, і 7,4 для села. Ви підтримуєте особисто чи ні?
Шановний Михайло Васильовичу, я вас запевняю, що не тільки я як Петро Порошенко, а вся фракція блоку Віктора Ющенко буде підтримувати позицію збільшення видатків села, тому що так, як внаслідок аграрної кризи сьогодні село збідніло, так, як внаслідок підвищення цін паливно-мастильні матеріали, запасні частини, техніку, міндобрива, який здійснив цей уряд, що я гарантую, що село сьогодні має бути головним першим пріоритетом держави. І 10 відсотків ВВП, 10 відсотків державного бюджету, на який має передати уряд і чим зараз так обурюється пан Коновалюк, критикуючи вас Михайло Васильовичу. Я переконаний, що ми на сьогоднішній гарантовано профінансуємо село. Дякую.
Будь ласка. Шановні колеги, ви аплодисментами забираєте час свій же ж. Будь ласка, Семенюк, підготуватися Шкілю.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановний Петре Олексійовичу, якщо подивитися той додаток переліку об’єктів, які йдуть на приватизацію на 2005 рік, то можна сказати, що нинішній уряд робить все для того, щоб розпродати найбільш прибуткові підприємства, в тому числі і наукові заклади, які відповідно до закону не підлягають приватизації. Тому в мене не стільки питання, скільки конкретна пропозиція. Без рішення Спеціальної контрольної комісії, без дотримання Закону "Про приватизацію" цей перелік переглянути. І друге питання. Сьогодні у нас при, відповідно до програми приватизації, стаття 127, у Фонді Держмайна є так званий спеціальний фонд. Тобто, кожне сьогодні міністерство має свою кормушку, в тому числі і Фонд Державного майна. Як ви дивитесь на те, щоб ліквідувати цей фонд, призупинити статтю 127 і всі виплати працівникам Фонду Держмайна проводити тільки через бюджет, так як це передбачає бюджетний кодекс. Чи врахуєте ви цю пропозицію спеціальної контрольної комісії?
Я дякую Вам, шановна Валентина Петрівна, тому що відбулося з приватизації поточного року є яскравим зразком, політики, яку проводить цей уряд, який несе за неї відповідальність. Верховна Рада затвердила 2 міліарди гривень, як надходження від приватизації. В день, коли ми приймали бюджет, надходження приватизації складали 5 міліардів 400 міліонів, Уряд вніс і протягнув через Верховну Раду 5 100. Сьогодні перевиконання за то, що за безцінь продані основні, ключові об’єкти державної власності, перевиконання складає вже 4 міліарда гривень. І ми ставимо під загрозу фінансування бюджетів наступних років. Більше того, в цьому бюджеті, шановна Валентина Петрівна, Уряд вже звільняє державні підприємства неакціоновані, некорпоратизовані від сплати частини прибутку в державний бюджет, тобто знову Уряд передбачає, що роздати управління без будь-яких зобов’язань перед державним бюджетом. Звичайно ця позиція є неприйнятна, ми провели це в 2003 році і будемо це відстоювати в 2005 році, але головне - всі видатки державного бюджету, все утримання державних службовців, працівників, які працюють на державу, мають відбуватися тільки і виключно з державного бюджету. Всі благодійні акції, завезення спортінвентарю, ми не можемо звільняти ванну-джакузі від сплати видатку на додану вартість, як це нам запропонував зараз цей Уряд, тому що вона буде називатися спортінвентарем. Хочете підтримати спорт? ми "за" виділить гроші з державного бюджету, оці залікові схеми, я ще раз наголошую, які були зруйновані урядом Ющенка, які повернуті цим Урядом, вони гарантовано ведуть до непрозорих, тіньових, кримінальних, я не побоюся цього слова, фінансових потоків, організованих цим урядом. Дякую вам.
Шкіль, будь ласка.
Дякую. Петро Олексійовичу, чи помітили ви відсутність Прем’єра на захисті бюджету. Це ж все-таки уряд мав бути тут присутній у його першій особі. А зараз ще й пішов Азаров. Я думаю, що він все-таки чи поразку визнав, чи пішов готувати документи якісь інші. У мене запитання. Нові субвенції безвідповідних законів, які є передбачені в цьому бюджеті, зокрема є рядок у бюджеті, який передбачає введення прямо 60 мільйонів в Кримську Автономну Республіку. Як ви розцінюєте це? Бо я це розцінюю як хабар. Друге. П’ятдесят восьма стаття бюджету, тут передбачається фінансування без погодження з Мінфіном, без. силових структур. Коли це буде припинятися? Я не знаю, до чого готуються силові структури. Ваша оцінка. І ще одне. Ріст цін на бензин. Динаміка цього росту. Якщо буде динаміка продовжуватися, то з таким бюджетом до кінця року буде сім гривень бензин буде коштувати. Чи враховано це? Дякую.
Шановні колеги, на жаль, я почну з останнього, уряд не продемонстрував за два роки розуміння економічних механізмів, тих важелів, які знаходяться в його руках, для того, щоб регулювати ціни. Крім жорстких адміністративних, кулаком по столу заборонити підвищення, які не працюють, і ви в цьому переконалися на прикладі хліба, м’яса, бензину та всього іншого, уряд, професійний рівень його не дозволяє застосувати інших економічних заходів, які працюють в усьому світі. Я наголошую на тому, що відсутність Прем’єр-міністра сьогодні демонструє повну байдужість і нецікавість бюджетними питаннями при представленні бюджету. І те, що сьогодні я в своєму виступі висвітлюю ті проблеми, які є в поданому і підписаному Прем’єр-міністром Януковичем бюджеті, те, що окремі народні депутати так обурені і турбуються, кричать, хвилюються, є яскравим свідченням, що влада сьогодні боїться правди так, як таргани бояться світла. Але ми примусимо їх відповідати на поставлені питання. І я вас запевняю, що бюджет поданий, прийнятий точніше, Верховною Радою, буде абсолютно інший бюджет. Чесний і прозорий. Дякую вам за увагу.
Дякую, Петро Олексійович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, починаючи свій виступ, Петро Олексійович звинуватив Апарат в тому, що не розповсюджені рішення комітету. Відповідно до доповідної заступника керівника Апарату Ясенчука він доповідає: 22 вересня я неодноразово звертався до завідуючого секретаріатом Комітету з питань бюджету Огоня з пропозицією про надання висновку подання на проект Державного бюджету України на 2005 рік, реєстраційний номер 6000. Огонь повідомив, що комітет не передбачив внесення такого подання. Тому, Петро Олексійович, будь ласка, ви розберіться зі своїм секретаріатом і треба - розмножимо, нема питань. Будь ласка, репліка Коновалюка. Згадували його прізвище. Мікрофон Коновалюка.
Дякую. Дякую, Адаме Івановичу. Ну, я хочу з приводу, стосовно фінансування агропромислового комплексу і дати відповідь особисто Петру Олексійовичу і шановному народному депутату Гладію. Коли в 2003 році "Агролізинг" відмовлявся купувати трактори "Ленінської кузні", шановний голова бюджетного комітету створював все для того, щоб зменшувати фінансування і гальмування видатків по цій статті, по цій програмі. Аграрії це знали. Інше питання, що така поведінка вже має дуже серйозні наслідки в роботі комітету, тому що ми вимушені зараз збирати подання до регламентного комітету, тому що комітет повноцінно не може працювати. І це теж впливає на якість Бюджету. І ви це все знаєте. Ми повертатимось до того, щоб була і фальсифікація, і все інше.
Шановні колеги, шановні колеги! Не кричіть, я чую, я чую, я чую. Значить, давайте домовимось так, я ще раз вам нагадую: репліками обмінюються лише один раз, коли називають прізвище. Ви назвали прізвище Коновалюка, Коновалюк назвав ваше прізвище. Це перше. Друге. Я бачу, що хочуть з процедури. Будь ласка, запишіться. Три хвилини з процедури. Так, будь ласка, три хвилини, покажіть на табло. Круць, за ним Наконечний.
Микола Круць, Івано-Франківськ. Прошу передати слово Петру Порошенку.
Мікрофон, будь ласка, Порошенка.
Я не називаю прізвищ, але у виступі попереднього депутата наведені абсолютно неправдиві відомості. Саме дякуючи принциповій позиції комітету нам вдалося збільшити видатки аграрного комплексу. І я наполягаю на тому, що декілька нових програм були започатковані саме за ініціативою блоку Віктора Ющенка. Друга позиція, що організація роботи комітету, і ми можемо продемонструвати це нашим шановним телеглядачам і радіослухачам, що в організації роботи комітету постійно бере участь 20-22 народних депутата. Шановного попереднього депутата серед цих депутатів немає. Варто ходити на комітет і знати, що там відбувається.
Будь ласка, Наконечний. Немає. Лобода, за ним Турчинов.
Шановний Адам Іванович! Я задав першому віце-прем’єру питання перше, про інвестиції. На жаль, він не відповів, і ви не зреагували на це. Зараз в залі немає ні Прем’єра, ні першого віце-прем’єра. Що ж ми обсуждаємо, про що ми говоримо сьогодні? Дякую.
Будь ласка, Турчинов.
Шановні колеги, я думаю, що голова бюджетного комітету надто коректно ще виступав з трибуни парламентської. Я звертаюся до вас: мені здається, що ми просто втрачаємо наш депутатський час. Бюджет треба приймати того уряду, який буде його виконувати. Цей уряд працює ще максимум один місяць. Тому, шановні колеги, давайте не будемо втрачати час на розгляд цього блефу, який нам запропонований, а просто створимо робочу групу, яка буде базуватися на майбутній депутатській більшості, і які починає розробляти бюджет нового уряду. Дякую за вагу.
Так, в нас є ще хвилина. Надрага, будь ласка.
Уважаемые коллеги, я думаю, что сегодня мы показали нашим радиослушателям и телезрителям, что, к большому сожалению, разговоры о профессионализме в рассмотрении бюджета, мягко сказать, не соответствуют действительности. Мы с вами слушаем о кандидатах в Президенты, о работе предвыборных штабов, о сроках проведения выборов, о том, что кто-то отождествляет себя с народом Украины, ну, и я уже не говорю о том, что очень плохо, что пенсионеры, оказывается, получают дополнительные деньги - это тоже плохо. Вот у меня из этой логики в большей степени обращение, повторяю еще раз, не к нашим коллегам, а к нашим радиослушателям и телезрителям: немножко спокойнее вспринимать все, что здесь происходит. К большому сожалению, даже часть сидящих в зале не удовлетворены тем, каким образом и кто пытается на теме бюджета построить свои интересы. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, з приводу деяких ваших зауважень, зокрема народного депутата Лободи. Є слушне зауваження, але я просив би народних депутатів: якщо ви хочете одержати відповідь на питання, яке вас найбільше болить і чіпає, задавайте одне запитання - і обов’язково на нього дадуть відповідь. А коли багато питань, то відповідно, що той, хто відповідає, забуває перше питання, відповідає на останнє. Але попросимо Миколу Яновича, коли він буде робити заключне слово, щоб він звернув увагу на цю проблему. Наступне. Шановні колеги, ми з вами домовлялися про те, що для виступів представників фракцій, комітетів і народних депутатів у нас буде відведено 40 хвилин часу. Тому, якщо ви не будете заперечувати, давайте ми попрацюємо 40 цих хвилин до прийняття рішення, а після того зробимо перерву. Немає заперечень? [[Ш у м у з а л і]] Підійдемо до перерви - побачимо. Тоді, будь ласка, 40 хвилин на обговорення питання. Зараз представники від фракцій, по три хвилини. будь ласка, Баранівський, фракція соціалістів. Підготуватися Воюшу.
Фракція соціалістів, Олександр Баранівський. Обговорення бюджету, його доповідь, співдоповідь, яку зробив Порошенко знову говорить про те, що бюджет непрофесійний, нечесний. Він буде чесний, професійний тоді, коли буде чесна і порядна людина Президентом. Оберемо Президентом Мороза, все стане нормально. Фракція соціалістів уважно проаналізувала запропонований урядом проект бюджету України на 2005 рік і розглянула на своєму засіданні. Ми прийшли до висновку, що, на перший погляд, цифри росту ВВП і доходів бюджету повинні приємно вразити громадян України. Але це на перший погляд. Аналізуючи його, ми прийшли до висновку, що більш є популіський, тобто розрахований більше на обіцянки людям, підлаштований під майбутні вибори президента. Уряд стверджує, що в 2005 році ціни на виробництво продукції зростуть на 108,9 відсотка, а споживча, тобто на ринку - на 107. Де тут логіка? Хто продасть продукцію дешевше, ніж купив? Тут прихований різкий стрибок цін. Різке збільшення доходної частини уряд пропонує за рахунок 2 основних джерел. Це збільшення збору ПДВ на 11,6 мільярдів та збільшення надходжень до спецфонду. Соціалісти запитують, звідки візьметься такий ріст надходжень до ПДВ, коли контрольні цифри по надходженню цього податку в цьому році набагато скромніші і не виконуються. Такий збір можливий тільки при різкому рості цін, тобто при інфляції. Додаткових 9,7 мільярда до спецфонду планують отримати за рахунок податкової заборгованості минулих років, за рахунок села і житлово-комунальних послуг, які надавались. Всім зрозуміло, що ці борги не будуть повернуті. На них не можна розраховувати, адже ми знаємо, в якому сьогодні стані село і комунальні сфера. Разом з цим, із коштів, що надійдуть. не надійдуть, уряд пропонує, вірніше вводить в оману населення України 6 мільярдів для повернення заощаджень. Зрозуміло, що цього не буде зроблено, а якщо підуть тіньовими різними схемами, то вони будуть просто розкрадені. З цих же коштів планується 800 мільйонів для села. Знову говорять про те, що жодного метра труби в село покладено не буде. Ми жодного. Ми, шановні друзі, сьогодні знову розглядали ранком. Олександр Мороз вніс ряд пропозицій до бюджету. Перше. Заборонити бюджетній сфері приймати людей на зарплату і оплачувати менше як на повну ставку, передбачити безкоштовне харчування дітей в дошкільних закладах, в 1 та 3 класів, виділити кошти на виготовлення земельних актів, щоб люди їх отримували безкоштовно. На повернення втрачених заощаджень передбачити кошти обов’язково у загальному фонді. Соціалістам не зрозуміло, яким чином формувався перелік об’єктів, що будуть приватизовуватися. Не віддаються кошти на дорожне будівництво у повному обсязі. Що орендна плата за транзит газу нараховується у гривнях, а не у доларах при тому, коли йде така інфляція. Чому Мінфін збирається брати кредити без участі Верховної Ради? Що це за недержавний пенсійний фонд для працівників держслужби, куди направляються 400 мільйонів гривень і хто власник цього фонду?
Слово має представник фракції Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] Воюш. За ним буде виступати Пинзеник.
Шановні колеги! Всі ми розуміємо, що розгляд бюджету на наступний рік проходить в умовах, коли фінішує президентська виборча кампанія. І це не може не впливати на хід та результати цього розгляду. Проте, ми повинні докласти максимум зусиль для того, щоб обговоренні проекту бюджету було об’єктивним та деполітизованим. Фракція СДПУ(о) категорично відкидає ідею деяких політиків, згідно з якою новий бюджет повинен розглядатися та прийматися після виборів президента та формування нового уряду. Верховна Рада ні в якому разі не повинна ставити бюджетний процес в залежність від політичної кон’юнктури, від наслідків боротьби за владу. Це було безвідповідально по відношенню до наших виборців. Бюджетні процеси, строки розгляду проекту бюджету чітко виписані у відповідних нормах законодавства. І наш обов’язок суворо дотримуватися цих норм. Поданий до Верховної Ради проект бюджету 2005 цілком відповідає тій новій ситуації в економіці України, яка пов’язана з рекордними темпами економічного зростання досягнутими у період діяльності уряду Віктора Януковича. Сама цифра доходів зведеного бюджету 110 мільярдів гривень свідчить про принципово нові економічні можливості, які дозволяють по-новому підійти до вирішення перш за все ключових соціальних проблем. Тому і видатки зростають до 115 мільярдів гривень і становлять рекордну суму з моменту утворення країни. Фракція СДПУ(о) відзначає, що головною рисою проекту бюджету є його соціальна орієнтованість. Виходячи з програмних положень Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] ми не один рік піднімаємо питання підвищення соціальної спрямованості бюджету і тому підтримуємо рух у цьому напрямку. Вцілому на соціальні потреби наступного року планується спланувати понад 60 відсотків видатків бюджету. Важно навіть назвати той напрям соціальних видатків, по якому в проекті бюджету не передбачено збільшення. В 2005 році у порівнянні з цим роком середня заробітна плата лікарів та вчителів зросте майже вдвічі. Крім того, почнеться погашення заборгованості перед вчителями накопиченої внаслідок невиконання попередніми урядами вимог статті 57 Закону України "Про освіту". В два рази порівняно з поточним роком збільшується загальний обсяг видатків на виплату пенсій і допомог. Таким чином, уряд Віктора Януковича пропонує реальне, відчутне збільшення соціальних видатків. І в наступному році не повториться ситуація 2000 року, коли номінальне зростання видатків по основним соціальним статтям було з’їдено надмірно високою інфляцією. Враховуючи все це, наша фракція вважає запропонованим урядом Віктора Януковича проект бюджету на 2005 рік найкращим за весь час існування незалежності України. Тому ми підтримуємо цей бюджет самі та закликаємо зробити це у всіх.
Дякую. Слово має Пинзеник від фракції "Наша Україна". За ним буде виступати Коновалюк.
Шановні народні депутати! Шановний головуючий! Ми кожного дня все більше чуємо як проект Закону "Про Державний бюджет" перетворюється в інструмент політичної як інструмент виборчої компанії одного з кандидатів в Президенти - Прем’єр-міністра України. Фракція "Наша Україна" дуже хоче добитись того, щоб закон про бюджет був професійним документом, і щоб норми, деякі, які пропонуються діяли не на період виборчої компанії, а були обов’язковою нормою, на весь рік. Ми не один раз стверджували про приховування бюджетних доходів, ми не раз стверджували, що в Уряду є можливість підіймати заробітні плати і пенсії. І це має робитись не на період виборів, як це робить нинішній Уряд, а це має бути нормою стабільної поведінки української влади. Давайте звернемо увагу на кілька принципових моментів проекту бюджету. Шановні колеги, вам роздані матеріали, розрахунки, які я робив сам. З одного боку бюджет пенсійного фонду, поданий Урядом в розмірі 41 міліард гривень - витрати, а ось розрахунок потреби на підвищення пенсії, з урахуванням дотацій з бюджету, сума потреби складає 49 міліардів гривень. Скажіть, будь ласка, невже маємо право ковтати таке рішення? Що підвищення пенсій має бути забезпечено відповідними фінансовими ресурсами бюджету. Другий принциповий момент: в проекті, у бюджеті резолюції с подачі Уряду передбачена правильна норма про випереджаюче зростання заробітної плати порівняно з темпами росту ВВП. Підійміть проект Закону про бюджет, при зростанні загальних доходів бюджету на 34% заробітна плата реальна не зростає, витрати на зарплату лікарів, вчителів, працівників культури, науковців зростає на 10,5% і це при умові, що мова іде про підвищення зарплат до 1 вересня. З 1 вересня до кінця наступного року ціни піднімуться, як мінімум на 13 відсотків. Це означає, що не тільки зарплата не буде відповідати темпам росту ВВП, а відбудеться просто зниження реальної заробітної плати наших громадян. Третій момент. Чи можна погодитися з пропозиціями, які передбачені щодо бартеру по поверненню вкладів. Звичайно, ні. Тому "Наша Україна" наполягає на тому, щоб бюджет був перероблений урядом, в ньому була врахована нова мінімальна зарплата 300 гривень з відновленням міжпосадових окладів, бо це дає ресурс для підвищення пенсій і диференціації пенсій. По-друге, щоб був врахований новий прожитковий мінімум. По-третє, щоб вся сума повернення вкладів була виключно в грошовій формі, і "Наша Україна" буде першою фракцією, яка буде підтримувати такий соціально орієнтований бюджет.
Дякую. Слово має Коновалюк, фракція "Регіони України". За ним буде виступати Турчинов.
Шановний Голово, шановні народні депутати, шановний Миколо Яновичу, члени уряду, шановні радіослухачі. У мене, на жаль, немає 20 хвилин, як у співдоповіді, але я б хотів би висловити декілька тих переваг, які дійсно є в проекті Державного бюджету. Перше, що стає очевидним при ознайомленні з проектом, це те, що сьогодні швидкі темпи економічного зростання приводять до наповнення бюджету, і безперечно це наповнення є результатом ефективної та послідовної діяльності уряду, проведення ним виваженої та добре обгрунтованої економічної політики, виконання програми діяльності. Друге. Сьогодні нам представлено можна сказати безпрецедентно для новітньої української історії соціально спрямований бюджет. Тепер на практиці, а не тільки на словах піде процес реалізації конституційних норм щодо соціального характеру нашої державної політики. Запропоновані на наступний рік обсяги видатків у соціальній сфері дозволять досягти прогрес у справах подолання бідності в Україні, що вже давно стоїть на порядку денному. Таким чином можна сказати про якісно новий рівень забезпечення проведення соціальної політики в Україні, який починається із запланованим запровадженням мінімальної заробітної плати у розмірі 262 гривень. Також у бюджеті дійсно знайшли ті видатки, які раніше не були використовувані у попередні роки. Це безкоштовне харчування учнів у перших-четвертих класах, доплати педагогічним працівникам як загальноосвітніх, так і дошкільних навчальних закладів. Врахування профспілковим організаціям на культурно-масову, фізкультурну і оздоровчу роботу. Доплата за вислугу років працівникам музеїв та бібліотек. Пільговий проїзд студентів та учнів по території України, виплати грошової допомоги при виході на пенсію щодо науково-педагогічних працівників. Надання одноразової допомоги дітям-сиротам та дітям, позбавленим батьківського піклування. Я вважаю, що це і є те, що уряд пропонує не тільки покращити соціальний стан, але й проводить дійсно соціально виважену соціальну політику. Третє. Необхідно визначити можливість прориву у справі погашення зобов’язань держави по знецінених грошових заощадженнях громадян в установах "Ощадбанку" СРСР. Запропонований новий механізм вирішення цієї давньої проблеми дозволяє сподіватись на позитивні зрушення по всій цілісній системі погашення заборгованості та вирішення проблем заборгованості в державі. Четверте. Привертаю увагу, значно, в 1,6 разів, збільшення видатків аграрного сектору, що є вкрай важливим для розвитку нашої держави в цілому. Вирішення проблеми села, стимулювання агропромислового виробництва є одним із пріоритетів державної політики, також знайшло своє відображення у представленому проекті Бюджету. І на останнє. Хочу ще раз підтвердити, що уряд Віктора Федоровича Януковича виконує взяті на себе не тільки зобов’язання, а демонструє впевненість в завтрашньому дні. І проект Бюджету 2005 року в цьому як стале підтвердження. Ми закликаємо всіх не політизувати це питання, а прийняти до розгляду і допрацьовувати цей проект Бюджету так, як і передбачено Бюджетним кодексом. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми з вами домовлялися про те, що завершимо без перерви. Частина народних депутатів наполягає на перерві. Тоді оголошується перерва на 30 хвилин - до 12 години 30 хвилин.
Шановні колеги, прошу займати свої робочі місця, тим більше, вони вже зручніші, ніж раніше, і будемо продовжувати наше засідання. Так, слово від фракції блоку Тимошенко має Олександр Турчинов. Підготуватися Демьохіну.
Шановні колеги! Уряд нам сьогодні доповідав, що головним їх досягненням є збільшення номінальних надходжень бюджету до 110,4 мільярдів гривень. Дійсно, коли подивишся на цифри, то зростання у порівнянні з 2004 роком складає аж 33,7 відсотки. Причому, що цікаво, шановні колеги, до загального фонду надходження збільшаться на 27 відсотків, а до спеціального на 57, я повторюю, на 57 відсотків. Це означає, що рекордна сума підтверджує продовження політики уряду на перетворення міністерств і відомств на господарські структури, які самі збирають і самі поїдають те, що збирають. Що цікаво, коли і далі залишиться така тенденція, то наш уряд повністю перетвориться на акціонерне товариство закритого типу, де акції належать трьом провідним українським кланам. Я хочу задати вам, шановні народні депутати, питання: а за рахунок яких ресурсів уряд планує збільшити доходну частину бюджету? Я дивлюся на їх пропозиції. Зокрема 11,6 мільярдів плюс по податку на додану вартість. Це в той час, як в Україні залишається криза ПДВ. Уряд не зміг реалізувати програму щодо подолання цієї кризи. Мільярди залишаються боргу уряду перед підприємствами, які переплатили цей податок. ВВП зростає, за розрахунками того ж самого уряду, на всім відсотків. Та за рахунок все ж таки яких грошей вони збираються збільшувати доходну частину? Я дам відповідь: виключно за рахунок інфляції. І вже сьогодні, хто купує харчу на ринках Києва і інших регіонів, може підтвердити мої слова. На деякі продукти харчування з початку року ціни збільшилися вдвічі і більше - от головний ресурс уряду. І коли урядова стратегія буде реалізована, Україна може опинитися в тих часах, коли бюджет виконувався на сто відсотків протягом одного місяця, уряд може відкинути Україну на початок 90-х років. Це може стати просто економічною катастрофою для нашої держави. Далі. При такому віртуальному зростанні бюджету тільки 0,1 відсотка планує уряд збільшити надходження до місцевих бюджетів. Що стосується блефу, пов’язаного зі збільшенням пенсій, про це вже говорили: 10 мільярдів бюджетного дефіциту тільки по цій статті. Тому це не збільшення пенсій - це одноразовий хабар, який уряд хоче видати нашим пенсіонерам перед голосуванням. Наша фракція пропонує відхилити цей бюджет і повернути його для доопрацювання уряду. Дякую за увагу.
Слово має народний депутат Демьохін, фракція "Єдина Україна". Підготуватися Цибенку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати і представники Кабінету Міністрів України! Перш за все, прямо хотів би сказати, що депутатській фракції "Єдина Україна" імпонує представлений проект Державного бюджету. І ця симпатія базується не просто на позитивному ставленні до Кабінету Міністрів, а виходячи з реально запропонованих бюджетних показників на 2005 рік. Ми розглядаємо проект головного фінансового документу країни через призму завдань, які ставить перед собою наша фракція та партія "Єдина Україна". І потрібно відзначити, що в багатьох напрямках уряду вдалося в проекті Держбюджету врахувати пропозиції нашої фракції. Не можуть не імпонувати наявні в країні темпи економічного росту, сталий ріст ВВП, доходів та видатків Державного бюджету. Все це має стати запорукою підвищення добробуту кожного громадянина України. На що хотілось би привернути увагу представників Кабінету Міністрів України? На жаль, ми з вами сьогодні вже обговорюємо проект закону України про Державний бюджет, а проект закону про Державну програму економічного і соціального розвитку стоїть лише для включення до порядку денного сесії. Вже один цей приклад показує, що в Кабінеті Міністрів так і не з’явилося розуміння тієї обставини, що первинною має бути програма. Державний бюджет має стати одним з інструментів по виконанню завдань, які ставлять програму. Звичайно, що ці два документи мають бути взаємоузгодженими. На жаль, наявний стан справ у цій сфері ще далекий від ідеалів. Для прикладу. Одночасно з проголошенням одним з пріоритетів державної політики на наступний рік збільшено інвестицій та стимулювання розвитку інноваційної інфраструктури Кабінет Міністрів пропонує запровадити мораторій на новий інвестиційний та інноваційний проекти. Наступне. Не дивлячись на дійсно соціальну спрямованість представленого бюджету, хотілось би визначити наявність відчутної диспропорції в певних питаннях. Так, при сукупному збільшенні бюджетних видатків близько на 30 відсотків розмір прожиткового мінімуму пропонується збільшити лише на 5,5 відсотків. Фракція "Єдина Україна" пропонує Кабінету Міністрів переглянути свою точку зору з даного питання. На наш погляд, в бюджеті должно бить предусмотрено авіакосмічна, літакобудівна, суднобудівна галузі, автомобільна та сільськогосподар. машинобудування мають стати пріоритетними. В цьому ж ряду має бути розвиток зрощення в південних областях України, що слугуватиме запорукою продовольчої безпеки України. Фракція "Єдина Україна" підтримує прийняття запропонованого Державного бюджету з урахуванням наших зауважень та пропозицій. Дякую.
Дякую. Слово має народний депутат Цибенко, фракція комуністів. За ним буде виступати Нощенко.
Шановні колеги! Шановні виборці! Оцінку проекту Державного бюджету України на 2005 рік хотів би розпочати з риторичного запитання. Шановні колеги! Зважаючи на те, як сьогодні уряд, кандидат у Президенти від провладних сил використовує бюджет, як власний передвиборний фонд, може нам взагалі бюджет не приймати, щоб не заважати використовувати бюджет, як кишенькові гроші. При прийняття бюджету на 2004 рік частина депутатів, зокрема, Петро Миколайович Симоненко називали суми прихованих доходів бюджету. У когось були сумніви щодо правдивості цієї інформації. Але уряд, саме уряд своїми практичними діями це абсолютно підтвердив. Щодо оцінки проекту Державного бюджету на 2005 рік. Так, дійсно, цей бюджет дещо більший, а може, можна сказати, і значно більший. Але на мене, принаймні, дещо більший або значно більший зовсім не означає значно кращий. Декілька конкретних речей. По-перше. Проект не передбачає у повному обсязі, принаймні, кошти на виплати пенсій у тому розмірі, в якому вони запроваджені постановою Кабінету Міністрів України. Посилаючись на думку заступника міністра фінансів Макацарія, я хотів би наголосити на тому, що щомісяця треба не менше одного мільярда, в розрахунку на рік це становить 12-14 мільярдів. а збільшення фінансування по цій статті йде на 2,5 мільярди. Крім того, я прошу все-таки членів уряду не спекулювати на темі мінімальної пенсії. Ніхто мінімальної пенсії, її розміру не змінював. Введена доплата до прожиткового мінімум, це правда. Але таку доплату свого часу, принаймні у Дніпропетровській області, вводив і Павло Лазаренко, але вона розтанула, як тільки закінчилися вибори. Другий момент, на якому я хотів би наголосити. Проект містить статтю 83, яка містить перелік на чотирьох сторінках законів, статей законів, які зупиняються Законом про Державний бюджет. Знову ми наступаємо на ті самі граблі, у тому числі не мало тут статей соціальних. Третє зауваження. Проектом передбачено деяке збільшення розмірам виплати ветеранам Великої Вітчизняної війни різних категорій до 9 травня - це правда. Це, дійсно, правда. Але, навіть після виплати у збільшеному розмірі ця виплата становить лише третину від тієї норми, яка передбачена Законом "Про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту". Знову, в черговий викидаються з цих виплат ветерани війни. Вибачте, хоча б в рік шестидесятиріччя перемоги, ми маємо дати їм відчути, що вони теж причетні до цієї великої перемоги. І власне кажучи, я вважаю, що фінансування Закону "Про статус ветеранів війни і гарантії соціального захисту" має бути виділено в.
Дякую. Слово має народний депутат Нощенко Микола Петрович, фракція "Трудова Україна". За ним буде виступати Надрага.
Шановний! Нощенко Микола Петрович, 169 виборчий округ, фракція "Трудова Україна". Шановний головуючий! Шановний Микола Яновичу! Фракція "Трудова Україна" наполягала і наполягає на розгляді бюджету 2005 року у строки визначені Бюджетним кодексом. Шановні народні депутати, ми є частина, правда, головна частина бюджетного процесу, але треба не забувати, що в цьому процесі більше 800 міських, районних бюджетів і тисячі бюджетних установ, які також разом з нами складають свої бюджети. З ініціативи фракції нам вдалося дещо поправити. У відновленні, зупиненні статті бюджету на 2004 року, тут уже вносилися пропозиції, то це в бюджеті є. Наприклад, гаряче харчування дітей 1 і 4 класів - це додатково 1 мільярд із бюджету. Наша фракція наполягала про те, щоб поліпшити благоустрій населених пунктів і газифікацію, і в цьому році 800 мільйонів передбачено на газифікацію не тільки до сіл, а і сіл. При цьому ми також вносили пропозиції і домоглися дещо підвищення рівня забезпечення прожиткового мінімуму. Тепер треба сказати, що перше, перше це 6 міліардів на відшкодовування зобов’язку держави про знецінення грошових зобов’язань і при цьому 700 міліонів для тих, у кого не має заборгованості по житлово-комунальним платежам, так хочеться більшого, але давайте зробимо перший крок, а наступні роки будемо виплачувати готівкою. Згадаємо 2 попередні бюджети і біля них була низка змін до податкових кодексів, що тягарем лягало на суб’єкти господарювання. Цей бюджет формулюється не збільшенням фіскального навантаження на платників податків. Пропозиції: передбачається погашення заборгованості по заробітній платі суб’єктам господарювання в агропромисловому комплексі і в цьому році ми передбачаємо кошти вчора на бюджетному комітеті ми розглядали це, але як бути з тими випадками, коли прийняті судові рішення, коли держава взяла зобов’язання, а суб’єкт господарювання ліквідувався або немає чим платити, треба передбачити і вирішувати питання. Друге, відмічаючи добробут нашого населення, треба говорити і про те, що зростають і видатки. Сьогодні я хочу одне сказати: видатки на паливо, це тверде паливо, побутове паливо іде щоквартальне підвищення ціни на паливо, тому є пропозиція передбачити головному розпоряднику кошти на мораторій на ціну побутову для населення та об’єктів соціально-культурного призначення, а також на дрова. Якщо вони коштували 6-8 гривень, то десь 2-3 місяці ціна стала 40 гривень, це треба врахувати. І найголовніша пропозиція, яку я хочу оприлюднити, що Фракція Трудова Україна підтримує Уряд і пропонує прийняти бюджет до розгляду і йти дальше. Дякую.
Дякую, Микола Петрович. Від Фракції Союз має слово народний депутат Надрага. Підготуватися Гладію.
Уважаемые коллеги, депутатская группа "Союз" поддерживает предложенный бюджет. Мы считаем, что в нем есть целый ряд позитивных моментов, которые являются базовыми. Вместе с тем в рамках подготовки и рассмотрения, в том числе и встречи со специалистами Министерства финансов, у нас возникло несколько вопросов, которые мы считаем необходимо доработать, если мы говорим о том, что бюджет должен получиться позитивным в своей окончательной редакции. Первое. На сегодняшний момент вызывает недоразумение и в общем-то, так сказать, естественное желание дойти до истины это вопрос о неоправданно завышенных прогнозах поступления собственных и закрепленных доходов в местные бюджеты. Я могу привести как один из составляющих моментов. Так, например, по Луганской области, где я избран, на сегодняшний момент в расчетах базы 2004 года брались ресурсы, которые поступили в местные бюджеты в связи с погашением задолженности по заработной плате. Как вы знаете, сегодня угольная отрасль достаточно активно гасит долги прошлых лет, но вопрос упирается в том, что в будущем году к большому сожалению этого источника не будет, а соответственно и не будет поступлений в местные бюджеты. Так, например, по Луганской области прогнозные показатели говорят о том, что цифра равна не менее ста миллионов, а если быть точным, 118 миллион есть недополученных или возможно недополученных средств консолидированным бюджетам области. Следующий момент. На сегодняшний момент, когда мы говорим о том, что прирост объема расходов местных бюджетов, которые учитываются при определении межбюджетных трансферов, не адекватен увеличению Фонда оплаты труда работникам бюджетной сферы и не обеспечивает необходимыми ассигнованиями, то здесь тоже можно говорить языком цифр, но суть проблемы заключается в следующем. На сегодняшний день нормативная база составляет не только размер минимальной заработной платы, но и проголосованный Верховным Советом закон от 10.09 текущего года, согласно которому не учитывается в понятии местного, минимальной заработной платы все те надбавки и компенсации за выслугу, которые получает работник. Отсюда возникает вопрос: мы опять толкаем местные бюджеты в состоянии, когда их будет хватать на зарплату, на первоочередные платежи и, к большому сожалению, ничего не будет для того, что мы говорили о полноценном питанием в школах, медикаментозном обеспечении и всем том, что должен делать местный бюджет как часть государства, ответственного перед своим населением. Ну и последнее. Думается, что при всех разговорах, что мы должны трансформировать и более мобильными делать бюджеты, наверное нет смысла на сегодняшний день принимать нам статью номер 23 в той части, где предусматривается возможность по согласованию с Минфином местным бюджетам финансировать государственные программы. То есть мы тем самым на местные бюджеты положим ответственность по финансам еще и за то, за что должен отвечать Государственный бюджет. С этим согласиться нельзя.
Дякую. Від фракції Народної аграрної партії України слово має Гладій Михайло Васильович. І будемо переходити до виступів від комітетів. Матвієнков - промполітики.
Шановний Адаме Івановичу, шановний Миколо Яновичу, колеги! В народі так говорять, на селі особливо: що посієш, то і пожнеш. Звичайно, розгляд сьогоднішнього питання для аграріїв має дуже велике значення, так як ми переходимо в нову фазу - підтримки агропромислового комплексу, тим більше, заявляємо на всіх рівнях, не тільки аграрії, селяни, що рік 2005 бажано, щоб був [[бажано!]], і ми хотіли б, щоб він був сільський, селянський. Я відразу скажу, Миколо Яновичу, що ми будемо підтримувати пропозицію про внесення в Верховну Раду цього бюджету для того, щоб його можна було опрацювати до першого читання - 20 жовтня. Але я хотів би сьогодні наголосити на тих недоліках, які ми бачимо в цьому Бюджеті на 2005 рік, незважаючи на те, що проведено ряд зустрічей, нарад, в тому числі і нарада за участю Голови Верховної Ради, де були представники виконавчих структур і було домовлено, що ми чітко виконуємо бюджетну резолюцію, що стосується агропромислового комплексу - 10 відсотків виділення на село від загального Бюджету. Ми порахували в середньому, що це вийде десь 9,2 млрд. гривень. Ми домовилися на цій нараді і на зустрічах, що 7,4 млрд. гривень іде прямо на село і на вищу селянську освіту. Однак, що ми бачимо сьогодні? 7,4 мільярди. З чого вони складаються? Ну, перш за все, 800 мільйонів гривень виділяється на газифікацію села. Казалось би, це дуже гарна цифра, але якщо ми глибше подивимося, то це питання пропонується вирішити по поверненню боргу за транзит газу. Чи можливо, реально це зробити? Дуже сумнівно. 8 мільйонів гривень від повернення боргу за техніку, яка реалізовувалася в нашій державі ще в 1996 році. Це нереальна цифра. 1,2 мільярди - витрати на Пенсійний фонд, тобто пов’язаний із сплатою фіксованого сільськогосподарського податку. Знову таки, Міністерство аграрної політики не має цієї структури, і, в принципі, ці гроші не будуть зібрані. Також ми не дотримуємося реальної цифри виділення одного відсотка від внутрішнього валового продукту на соціальну сферу, а це 2,1 мільярди гривень. Тому ми просили б, Микола Янович, переглянути це відношення сьогодні до агропромислового комплексу, я думаю, що ми знайдемо з вами спільну мову, бо ми сьогодні заявляємо: ми всяко підтримуємо, но 9, 2 мільярди і 7,4 - це наші вихідні цифри, і ми будемо на них стояти. Тому я хотів би, щоб ми з урядом знайшли ту спільну мову. Ще раз заявляю: ми підтримуємо і будемо сьогодні голосувати про внесення бюджету у Верховну Раду. Дякую.
Дякую. Слово має народний депутат Матвієнков, комітет промислової політики. За ним буде виступати Томенко.
Матвиенков, 55 округ, Мариуполь. Уважаемые коллеги! Вы знаете, честно говоря, мне больше всего бы не хотелось рассматривать бюджет, такой важный документ, с политической точки зрения. Поэтому я попытаюсь отбросить всевозможные политические пристрастия и как-то объективно оценить этот документ. Не может, и я думаю, никого из депутатов не удовлетворять эта программа. Это и возросшая на треть по сравнению с нынешним годом сумма доходов, и она составляет 110 миллиардов гривен, это и уменьшенная на 2,4 миллиарда гривен по сравнению с этим годом дефицит государственного бюджета, но в первую очередь, это социальная направленность этого бюджета. Впервые за многие годы почти 55 процентов бюджета предлагается направить на расходы социальное направленности. Не может не удовлетворять повышение размера минимальной заработной платы с 1 января до 262-х гривен, увеличение почти в 2,5 раза стипендии студентам с возможностью из бесплатного льготного проезда, питания для учащихся первых и четвертых классов, а пенсии, увеличенные до прожиточного минимума? И на это предлагается в два раза увеличить затраты. Затраты на науку, здравоохранение, образование - все это, естественно, не может вызывать позитивные моменты. Предусмотрено в бюджете 2005 года и шесть с половиной миллиардов гривен на возмещение обесцененных вкладов населения. По той схеме, которую мы с Иваном Ивановичем Ткаленко еще в том созыве предлагали, и в конце концов правительство взяло этот механизм на вооружение. Это очень позитивно. 690 миллионов гривен на возмещение не выплаченных педагогам надбавок. Все это, конечно, есть и все это, конечно, реально. Любой бюджет можно оценить реально, конечно, по его выполнению, но то, что заложено здесь, уже, так сказать, объективные, нормальные цифры, с этим на сегодняшний день нельзя не соглашаться. Но я понимаю позитивные моменты, и все будет зависеть от того, как сумеет правительство обеспечить доходную часть, наполняемость этого бюджета, как сумеет зажать гайки по теневым структурам, которые будут работать и уходить вокруг, так сказать, мимо казны. Приятно то, что уже, так сказать, ликвидируется НДС на экспорт лома. Это уже позитивный момент, и он будет играть позитивную роль. Но, не смотря на это, есть и те моменты, о которых сегодня нужно говорить и на которых нужно остановиться. И, в первую очередь, это нужно рассмотреть механизм формирования местных бюджетов. Рассмотрев проект бюджета Украины на 2005 год на уровне городов, в частности таких городов, как промышленный город Мариуполь, можно заметить, что при расчете доходов первой корзины согласно формулы расчетов 276 миллионов, однако объем доходов первой корзины доведен Кабинетом Министров - 280 миллионов, то есть 3,9 миллионов гривен не подтверждено формальными расчетами. Не обеспечено реальными доходами 28,2 миллиона. Реально доходы Мариуполя составляют 251 миллион, а не 280, как это рассчитано Кабинетом Министров. А как же тогда выполнять те социальные программы, то, что было заложено: и питание для детей, и те, так сказать, нормальные вещи, которые заложены в этой части бюджета? Поэтому расходы, наведенные Кабинетом Министров, обеспечивают только выплату заработной платы с начислениями, частичную оплату энергоносителей. Поэтому я считаю, что этот механизм нужно учесть, и это нам нужно ко второму чтению поправить, для того чтобы этот момент развести. И еще хочу остановиться за неимением времени буквально на одном моменте. Методы расчета оплаты по учителям, по школам. Володарский район Донецкой области: четыре школы.
Дякую. Від Комітету зі свободи слова має слово народний депутат Томенко. Підготуватися Матвієнку.
Шановні колеги народні депутати! Шановні радіослухачі! Я хотів би звернути увагу вас на те, що трагедія цього бюджету полягає в тому, що він готувався не для громадян. Він готувався для виборців. Трагедія цього бюджету полягає в тому, що він готувався не на 2005 рік, готувався на період виборчої кампанії. І ще більша трагедія, що він готувався головою Національного банку, який є керівником виборчого штабу Віктора Януковича. І коли сьогодні нам керівник виборчого штабу і за сумісництвом голова Національного банку каже, що нам не треба або в обмінні пункти ходити, або взагалі не мати справу до грошових одиниць, це викликає серйозну стурбованість напередодні ухвалення бюджету. І коли колеги говорили про цифри і про проблеми інфляції, я думаю, такі заяви Сергія Тігіпка вони змушують нас насторожитися. Так само як змушують насторожитися нам позиція уряду, який протягом останнього періоду ховав гроші в бюджеті, а тепер різко знаходить. Можливо скарби якісь понаходив уряд, бо раніше він казав, що грошей в принципі немає, а на вересень і жовтень вони з’явилися. Взагалі правильно було би спочатку послухати звіт про виконання бюджету, подивитися як фінансувалась освіта, наука, армія. Вчора Євген Марчук разом з вами із преси дізнався, що його зняли з посади міністра оборони. Я ніколи не жалував Марчука з цієї трибуни, але ж це класичний цинізм цієї влади - не поінформувати міністра, який доповідає нашій сесійній залі, що його вже зняли! І коли міністр каже, що на армію дали копійки і тепер його роблять крайнім в тому, що розвалилася армія. Так по кожній галузі! І коли сьогодні пенсіонери попали під експеримент уряду і їм кажуть, що ми з вами зараз в вересні-жовтні поекспериментуємо і подивимося чи здатні ви змінити свою ідеологічну позицію, ставлення до влади за 184 гривень. І це може ввійти в історію світу чи за відповідну суму люди міняють ідеологію, позицію, ставлення цінності. Ну не можна знущатися так над людьми навіть коли це відбувається і під час президентської виборчої кампанії! Не можна резервний фонд перетворювати у фонд подарунків Януковича, бо це для стихій і повнів, а не для подарунків Януковича. І на завершення скажу, що трагедія України не в тому, що Прем’єр-міністр має дві судимості за кримінальні злочинна, трагедія України у тому, що це безграмотний чоловік. І коли тут казали, що він не вільно володіє українською мовою, це неправда. Він не володіє українською і російською мовою, бо посада "прем’єр" і ступень "професор" з двома помилками він написав і українською, і російською мовою.
Слово надається народному депутату Матвієнку, Комітет державного будівництва.
Дякую. Можливо і не варто заперечувати сміливі кроки у проекті бюджету 2005 року, але, очевидно, ці сміливі кроки й, безперечно, продиктовані швидше за все виборами, яких ми всі з вами чекаємо. Чому маю право про це сказати? Тому що, коли, аналізуючи той же ж уряд по бюджету 2004 року, ми бачимо, що на таку сміливість у 2004 році у уряду не знайшлося сили, більше того, знайшлися сили на приховування бюджетних коштів, і сьогодні це приховування використовується, на превеликий жаль, у вигляді популізму, у тому числі і по пенсіях. Ось чому немає довіри до нинішнього кабінету, у тому числі, очевидно, і до бюджету 2005 року, ось чому є сумнів. По суті торкнуся лише місцевих бюджетів. Хоча і закладене зростання видатків місцевих бюджетів, але будемо відверті, це зростання з’їдає ріст заробітної плати та енергоносіїв. Частка заробітної плати залишається значною і складає понад 77 відсотків. При цьому структура місцевих бюджетів по економічній класифікації погіршується. Місцеві бюджети залишаються касами видачі зарплати, а не розвитку. Особливу тривогу викликає комунальне господарство. Тішить, що найшли 6 мільярдів. Але в який спосіб? Будемо погашати тим, хто сьогодні має заборгованість. Миколо Яновичу, хто придумав таку формулу? Ми цим самим простимулювали зараз зростання заборгованості по комунальних платежах. 130 мільярдів маємо віддати, а 6 мільярдів будемо компенсувати. Це не поможе, а тільки губить комунальне господарство. Очевидно, потрібно стимулювати в інший спосіб. А, що роботи тим, хто не платить сьогодні або не живе в комунальних квартирах? Як їм повертати ці вклади? Очевидно. потрібно міняти філософію. У відносних умовах з урахуванням місцевої міліції частка місцевих бюджетів падає. І не складає, Микола Янович, 43 відсотки, яку ви тут проголосили з цієї трибуни. Але, ще 40,8 відсотки. Те саме з урахуванням спеціального фонду 34,2 проти 36,3 у бюджеті 2004. Це дуже тривожна тенденція. Чому, Миколо Янович, до сьогоднішнього дня не прийнята постанова уряду на виконання Закону України "Про формування бюджетів сіл, селищ і міст районного значення". Все переводиться у ручний режим. Продовжується корозія Бюджетного кодексу, а далі і корозія законів, які сьогодні захищають місцеві бюджети. Є багато інших проблем по землі, один мільярд не стикується, знов не покривається компенсація пільг і це втрачають місцеві бюджети. Очевидно, з такими підходами ми не можемо, значить, привітати цей бюджет і, очевидно, прийнятий він може бути тільки після того як буде врахований захист місцевого самоврядування і посилання не декларації, а реального посилення.
Дякую. Шановні колеги, час відведений для обговорення ми з вами вичерпали. Але, у нас є ще два проекти постанов про відхилення проекту Державного бюджету на 2005 рік. Відповідно до Бюджетного кодексу ми на представлені Державного бюджету, Верховна Рада може прийняти рішення про відхилення і направлення його назад до Кабінету Міністрів. Тому я зараз надам по 3 хвилини для представлення своїх проектів постанов щодо відхилення законопроекту про Державний бюджет на наступний рік авторам цих проектів. Будь ласка, народний депутат Асадчев. 3 хвилини, за ним будуть виступати Терьохін, або Пинзеник.
Валерій Асадчев, Українська народна партія, Блок Віктора Ющенка "Наша Україна". Шановні друзі, про бюджет цей можна говорити дуже багато, дійсно тут є повна невідповідність макропоказників і в питаннях інфляції, і зростання валового продукту, фактично знищені місцеві бюджети, повністю, потому що як тільки міліція сяде на їх фінансування ви побачите, що для розвитку нічого не буде. Але моя постанова стосується, я вважаю, проблеми №1, про яку тут сьогодні всі багато говорили, це питання пенсії. Давайте, все-таки ми більш серйозно до цього віднесемося. Що Уряд запропонував в своїх рішеннях? Я , до речі, хочу звернути увагу от постанову, яку вони погоджували. Тут написано: "орієнтовний розподіл надходжень". "Орієнтовний", взагалі у Уряду все орієнтовно, ВВП - орієнтовно, розподіл надходжень - орієнтовний. Орієнтовний обсяг надходжень від приватизації і все орієнтовно, но щоб пенсія, виплати щомісячної державної адресної допомоги. Це не пенсії, друзі мої. Що таке адресна допомога? Адресна допомога - це людина, яка живе за адресою вулиці Донецької отримає її, а та, що живе з адресою вулиці Полтавська, вона її не отримає взагалі. Тобто це буде все розглядатися з крізь призму того, кому давати і кому не давати. Закон про пенсійне забезпечення, який ми з вами прийняли, ми ж нещодавно його тільки прийняли, ми вже починаємо його руйнувати. Він чітко говорить, що тільки пенсійним законодавством, визначаються всі пенсійні виплати, тому наша вимога є перша: щоб зміни в пенсії ми зробили законом про внесення змін до бюджету 2004 року. І тільки як пенсії. Це має бути додаткова пенсія. У наступному році ми маємо повністю виплачувати цю додаткову пенсію з розрахунку прожиткового мінімуму та ще й відновити співвідношення, тому що ми фактично приведемо все до уравніловки. На це треба приблизно до 10 мільярдів гривень. Шановні друзі, ми Верховною Радою такий дисбаланс самі не відрегулюємо. Сьогодні у Пенсійному фонді цих грошей немає. Про це сповістив учора і голова Пенсійного фонду. І тому з таким дисбалансом розглядати бюджет неможливо. Тому моя постанова говорить про те, щоб не допустити обману мільйонів пенсіонерів України, який може статися в наслідок цього, цей проект відхилити і зобов’язати уряд передбачити у Пенсійному фонді 2005 році кошти на пенсію, яка б дорівнювала прожитковому мінімуму. А в цьому році не цільові якісь доплати, а саме додаткові пенсії мають бути виплачені нашим пенсіонерам. Дякую за увагу. І прошу підтримати проект моєї постанови.
Ще один проект постанови про відхилення проекту Закону про Державний бюджет України на 2005 рік представляє Пинзеник. Будь ласка, три хвилини.
Шановні народні депутати. Віктор Пинзеник, блок Віктора Ющенка. Ми говорили про мотиваційну частину нашої пропозиції - дати тиждень перерви Кабінету Міністрів для того, щоб виправити серйозні недолугості, які закладені ним в проекті Державного бюджету на наступний рік. Про що йде мова? У бюджеті має бути передбачений повний обсяг коштів, необхідних для підвищення пенсій пенсіонерам з тим, щоб вони не тільки під час виборів отримали доплати, а отримували підвищену пенсію весь час. Тобто це пропозиції, які містить постанова про відхилення і направлення на тижневий строк на доопрацювання. З цією метою фракція пропонує встановити з першого січня мінімальний розмір заробітної плати 300 гривень з відновленням міжпосадових співвідношень в оплаті праці працівників бюджетної сфери. Це - 26 відсотків зростання заробітної плати, це в межах зростання доходів зведеного бюджету. Нагадаю вам, що доходи зведеного бюджету збільшуються на 34 відсотки. Крім того, таке підвищення дає саме той ресурс в Пенсійний фонд, який необхідний для реального, а не для декларативного підвищення пенсій. Крім того, це дає можливість диференціювати розмір підвищення пенсій залежно від стажу, від заробітку. Ми вимагаємо, щоб були дотриманні вимоги Бюджетного кодексу щодо введення в дію в повному обсязі статті 57 Закону про освіту, передбачення відповідних коштів в місцевих бюджетах на виконання в повному обсязі норм щодо введення в дію нового розміру мінімальної заробітної плати, погашення знецінених заощаджень громадян на суму 6,5 млрд. гривень виключно в грошовій формі, встановлення прожиткового мінімуму на рівні 423 гривні, тобто на тому рівні, який враховує не тільки інфляцію, але й частину динаміку економічного зростання. Ми хочемо привернути увагу ще на одну річ: всупереч нормам бюджетної резолюції, якою пропонувалося змінити норми податкового законодавства до прийняття Бюджету, цей Бюджет знову робить ревізію податкового законодавства. Я хочу нагадати вам, що пам’ятаєте, скільки проблем виникало у суб’єктів малого підприємництва, в аграріїв. От, до речі, для аграрного сектору проектом Бюджету вводиться додатковий податок в Пенсійний фонд в розмірі 30 відсотків від стандартної ставки. Для тих, хто сплачує спрощений податок, пропонується додатковий податок в Пенсійний фонд в розмірі 50 відсотків від базової ставки. В зв’язку з цим, фракція пропонує відхилити проект, дати тиждень відповідно до Бюджетного кодексу уряду на доопрацювання. І якщо такі соціальні параметри будуть підтримані, враховані в Бюджеті, ми готові голосувати за такий Закон про Бюджет.
Так, шановні колеги, два проекти постанов про відхилення Бюджету ми також заслухали. Зараз ми будемо з вами приступати до прийняття рішення. Але перед тим я попрошу доповідачів, Валерій Павлович! Шановні колеги, ну тут фракція одна, правда, вона не записана, але дуже наполягає на виступі. Будь ласка, ввімкніть мікрофон Пустовойтенка. З трибуни, прошу, давайте. Три хвилини.
Шановні народні депутати! Шановний головуючий! Я пробачаюся, сказали, що фракція не записалася, це не зовсім вірно, тому що я підійшов до трибуни особисто попросив слова.
Валерій Михайлович, вибачте. Трибуна не записує. Ми у вас не секретарі. Є секретаріат, який записує. Тому, будь ласка.
Да, я просив би вас не перебивати.
Вімкніть мікрофон з трибуни. Валерій Павлович, я ще раз повторюю і нагадую, ви поважна дуже людина, але президія не є технічними секретарями навіть у колишніх прем’єр-міністрів. Є секретаріат, який це робить. Будь ласка, говоріть.
Можна говорити, да? Хорошо, я дякую. Я уважно слухав виступи і той, хто представляє бюджет Миколи Яновича і представників депутатських груп і фракцій хочу сказати, що вчора Координаційна рада блоку політичних партій, яка підтримує Віктора Федоровича Януковича, провела своє відповідне засідання, де ми розглядали питання щодо бюджету, питання щодо проведення і підняття пенсій, як це було сказано на координаційній раді, це підвищення пенсій, це доплата чи це авантюра. Я хочу сказати, я задоволений тим, що які процеси проходять в економіці. Я можу з цієї трибуни сказати - просив би не перебивати! - що той уряд, який я очолював, він започаткував систему погашення заборгованості бюджетним організаціям і виконав свої зобов’язання. Він створив систему по виплаті пенсій, яку виплатили, платили в 1998 році 1,8 місяця, 12,8 - в 1999 році. Я відповідаю за свої слова, за свої цифри. А виплатили під час роботи уряду Віктора Ющенка. То сьогодні новий уряд, це дійсно так є, то сьогоднішній уряд зробив наступні кроки. Збільшилися надходження до бюджету в проекті бюджету на наступний рік на 28 з хвостиком відсотків, збільшилась заробітна плата по нашій Україні, по всій Україні на 11,8 мільярдів гривень. Звідси збільшилися надходження до Пенсійного фонду на 5,8 мільярдів гривень. І сьогодні є можливість спокійно додатково виплачувати пенсії нашим пенсіонерам. В Україні сьогодні 13,8 мільйонів пенсіонерів, з них 11,4 отримують доплату, в тому числі вчителі, лікарі і, саме головне, селяни. Кожний селянин фактично сьогодні отримує додатково сто гривень в місяць пенсії, вона почала виплачуватися. Тому я хочу сказати, що бюджет абсолютно реальний. І внесення, щоб в подальшому ми обов’язково врахували в Закон про пенсійне забезпечення. А той крок, що сьогодні зроблений, уже сьогодні є резерв в Пенсійному фонді для виплати мінімум пенсій наших на фактично півроку. Тому я пропоную від фракції Народно-демократичної партії не приймати постанову про відхилення і прийняти бюджет для подальшого розгляду, і обов’язково його затвердити, і незважаючи на проведення президентських виборів чи ні. Щоб у нас не сталося, як Марчука, припустимо, вчора зняли, так що, ми не будемо турбуватися про наших військовослужбовців? Вони повинні знати, що в нас будуть вирішені всі соціальні гарантії на території України. Дякую за увагу і вибачаюся перед головуючим.
Дякую, Валерій Павлович. Шановні колеги, я прошу Миколу Яновича Азарова, три хвилини, підбити підсумки. Будь ласка.
Уважаемые народные депутаты, я благодарен всем народным депутатам, которые высказали конструктивную критику. И, конечно, представлен вам проект закона. Это означает, что правительство готово к конструктивной работе со всеми фракциями парламента. Но есть ряд моментов, которые звучали, на которых я должен остановиться. Ну, были такие замечания, которые без улыбки воспринимать нельзя. Я хочу сказать нашим телезрителям и радиослухачам, що пенсионеры и на улице донецкой, и на улице полтавской, и на улице Ивано-Франковской и Львовской, все абсолютно пенсионеры будут получать доплату, уважаемый Валерий Асадчев. Теперь я бы хотел, чтобы выступающие были в ладу с цифрами и были в ладу с законами. Когда говорят, что мы на селе вводим какие-то дополнительные податки, то пусть откроют видповидну статью. Порошенко говорил, что 20 процентов додатковых вводится податков, там НДСа, например, так вот я хочу сказать, что это не так, что все дебитовое сальдо остается на рахунках, во-первых, ставка 10 процентов, во-вторых, дебитовое сальдо остается на рахунках предприятий сельхозназначения. Поэтому давайте будем просто говорить правду. Теперь еще несколько слов о правде, об исторической уже правде. Да, действительно, в 2000 году были повышены пенсии. Такое решение состоялось 1 декабря 2000 года, и пенсия была повышена. Минимальная пенсия была повышена на 5 гривен 10 копеек. Шановни, средняя пенсия составляла в 2000 году 84 гривны, правительство уже в этом году подняло со среднего размера со 185 до 311-ти. Это вам, шановни, не 5 гривен 10 копеек. Поэтому давайте говорить людям, нашим слушателям правду! Теперь несколько слов о том, а какой же уровень пенсий у наши соседей? Переведем ее в общепринятую валюту для расчетов, условные единицы, так называемые. Россия, размер минимальной пенсии - 22 доллара, Беларусь - 29 долларов, Казахстан - 40 долларов. Сейчас в Украине пенсии остались. стали на уровень 53 доллара. И теперь еще один вопрос - о ценах. Я еще раз призываю народных депутатов к объективности.
Дайте можливість завершити.
Я хотел бы сказать, что больше вкладов в дестабилизацию вносят некоторые выступления, трудно себе даже представить. Ведь смотрите, что говорят в нашей стране: "Пенсионеры, не верьте, вам пенсия назначена только на день выборов". Какое вы имеете морально право об этом говорить? Все доплаты назначены на постоянно, и они будут осуществляться и в этом году, и в следующем году. И необходимые средства на это заложены в бюджете. Теперь. Когда говорят о повышении цен, во всем виноват Янукович. Скажите, пожалуйста, что Янукович подрывает нефтепроводы в Ираке, что Янукович влияет на формирование цен на международной бирже в Нью-Йорке? В этом году цена на нефть выросла с 23 до 47 долларов за баррель, это в 2,5 раза. Правительство Януковича делает все, чтобы стабилизировать цены, в том числе и на нефтепродукты. Поэтому надо говорить еще раз только правду. Еще, шановни, когда Томенко выступает и говорит, что бюджет делает Тигипко, то он либо неграмотный, либо заведомо вводит в заблуждение наших депутатов. Какое отношение Тигипко имеет к составлению бюджета? Вот здесь сидит правительство. Уважаемые народные депутаты! Один мудрец, я цитирую по памяти, сказал, что государственная мудрость заключается не в том, чтобы принимать идеальные решения, идеальных решений в природе не бывает, потому что идеальные решения принимает человек, а ему свойственно ошибаться, государственная мудрость заключается в том, чтобы принимать государственные решения с минимальными ошибками. И потому мы принимаем не идеальные решения, мы принимаем эти решения, которые можно критиковать, но для этого и существует парламент. Давайте переведем наш разговор в конструктивное русло. И давайте будем бюджет именно так, как это требует Закон "О бюджетной системе". Благодарю.
Дякую, Микола Янович. Сідайте. будь ласка. Шановні колеги! Шановні колеги! Опустіть руки. бо треба буде натискувати кнопки. Не треба реплік! Не треба реплік! З мотивів голосування запишіться 3 хвилини. Так, будь ласка, покажіть на екрани. Томенко за ним Колоніарі.
Шановні колеги, оскільки я і так могу це сказати репліку. Микола Янович, я вам би радив слово "безграмотність" ніколи в слух не говорити, тому що ви у відповідності до чинного законодавства як державний службовець мусите на слово "грамотність" і "безграмотність" давно забути і виступати тут в сесійній залі державною. а не білоруською мовою. А тепер стосовно Тігіпка. Тігіпко як керівник виборчого штабу постійно виступає і коментує чому діє Національний банк чи не так. Чому фінансова політика в Україні відбувається так чи не так? Він не лише рекламує банкноти, а й займається фінансовою політикою країни. І він у відпустці знаходиться, але несе відповідальність за Національний банк в тому числі. І коли він каже, що треба чи йти в банк, чи міняти, чи не міняти, він впливає безпосередньо на економічно-фінансову політику і мусить нести відповідальність не тільки за виборчу компанію Януковича, а й за те як формується бюджет України.
Будь ласка. Колоніарі Родіон.
Колоніарі, 56 округ. місто Маріуполь. Я прошу надати слово колезі моєму Валерію Коновалюку. Коновалюку! Коновалюку!
Будь ласка, Коновалюку мікрофон.
Коновалюк. Дякую. Шановні колеги, ми дійсно сьогодні мали з вами враження від того, наскільки позиція депутатів категорична в оцінці бюджету. Я вважаю, що ми демонструємо не стільки, сколько прагнення дійсно на конструктивну, на те, щоб покращити показники і дійсно розглядати бюджет так, як це передбачено законодавством. Тому що бюджетний комітет схвалив і ми прийняли рішення підтримати бюджет і взяти до розгляду. Я б хотів би сказати, що є ті, кому не подобається така ситуація, кому не подобається стабільність і економічний розвиток, кому не подобається вирішення суттєвих соціальних проблем. Тому давайте все ж не забувати те, що президентські вибори - це вибори, а бюджет повинен бути для того щоб держава наша
Будь ласка, Родіонов.
Фракция коммунистов, Родионов. Уважаемый Николай Янович, Вы так не ответили на вопрос моего коллеги, Лободы, относительно того, почему правительство до сегодняшнего дня так ы не решило распределение 75-ти миллионов с державного бюджета на инвестиционные проекты местным бюджетам ы почему эта система на сегодняшний день, так сказать идет в разрезе выделения депутатам, деление их на красных, как говорят, и черных, для тех, кому можно выделять и тех, кому нельзя выделять. Как это будет все-таки решаться? От этого тоже зависит поддержка бюджета.
Так. Обмінялися думками, шановні колеги, ми будемо зараз з вами голосувати дві постанови, два проекти постанов, два проекти постанов. Мова йде про бюджет 2005 року, а не про бюджет 2004 року. Ще раз наголошую, шановні колеги. Відповідно до Бюджетного кодексу Верховна Рада після представлення проекту Закону про Державний бюджет на наступний рік може прийняти рішення про його відхилення і направлення на доопрацювання до Кабінету Міністрів. Два народних депутатів, точніше три народних депутати, скористалися цією нормою і внесли відповідні проекти постанов. У порядку поступлення, їх представлення я їх буду ставити на голосування. Ставиться на голосування постанова Верховної Ради України про відхилення проекту Закону України про Державний бюджет України на 2005 рік. Реєстраційний номер 6000-п. Автор - народний депутат Асадчев. Прошу визначатися. [[13:24:07]] За-206 Рішення не прийнято. По фракціях. Зараз я зачитаю. "Наша Україна" - 97. Я читаю позитивне голосування, результативне тільки "за". "Регіони України" - 0; комуністи - 54; соціал-демократів, і "Трудової України", Народної аграрної партії - 0; Соціалістичної - 18; блоку Тимошенко - 18, "Союз" - 1, "Єдина Україна" - 0; НДП, Партія промисловців і підприємців - 0; "Центр" - 12; Демократичні ініціативи, Народовладдя - 0; Позафракційні - 6. Не прийнята постанова. Я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про проект Закону України про Державний бюджет України на 2005 рік. Реєстраційний номер цього законопроекту 6000-п1. Автори законопроекту народні депутати Пинзеник і Терьохін. Прошу визначатись. [[13:25:37]] За-209 По фракціях, будь ласка. Рішення не прийнято. "Наша Україна" - видала сотню, "Регіони України" - 0, комуністи - 54, Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]], "Трудової України", Народна аграрна партія України - нулі. Соціалістичної партії - 17, блок Тимошенко - 19, "Союз", "Єдина Україна", НДП, промисловці, підприємці - нулі, "Центр" - 12, "Демократичні ініціативи. Народовладдя" - 0, позафракційні - 7. Таким чином, шановні колеги, розгляд питання - представлення проекту Закону про Державний бюджет України на 2005 рік завершено. Відповідно до нашого з вами розгляду бюджет залишається у Верховній Раді. І я прошу Комітет з питань бюджету працювати відповідно до запланованого нами графіку. [[Оплески]] І для всіх народних депутатів я хочу проінформувати, для всіх народних депутатів я хочу проінформувати, тому що цей документ Голова Верховної Ради спрямував лише в комітети і фракції, що профільний Комітет з питань бюджету склав графік проходження Державного бюджету, який відповідає тим законодавчим нормам, якими ми керуємося. І ми таким чином будемо його і розглядати. Шановні колеги, шановні колеги! Якщо не буде вашого заперечення, ви знаєте, що ми завжди по четвергах слухаємо о 12.30 питання про призначення і звільнення суддів. Ми зараз дещо перетягнули цей час рівно майже на годину в зв’язку з тим, що не можна переривати попереднього питання, і у нас ще до розгляду цього питання є цілий ряд організаційних питань. То якщо буде ваша воля і ви не заперечуєте, давайте ми зараз розглянемо питання про призначення та звільнення суддів, а після того будемо працювати в тому ж порядку, який ми маємо на сьогодні. Так, будь ласка, мікрофон Кармазіна.
Дякую, Адам Іванович. Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", виборчий блок Віктора Ющенка. Я хотів би звернути вашу увагу, я щось не зрозумів, як це ми голосували. Стаття 41-ша Бюджетного кодексу, нагадую, говорить про те, що перше читання проекту починається з голови бюджетного комітету, голови комітету з питань бюджету щодо висновків та пропозицій до проекту закону про Державний бюджет. В обговоренні беруть. і так далі. А потім висновки і пропозиції голосуються в цілому. Ми з вами, Адам Іванович, нічого не голосували. І робити висновки, і говорити про представлення як окрему стадію, а не як стадію першого читання, на мій погляд, було б неправильно. Це не витікає із бюджетного кодексу України. І, Адам Іванович, я. ніхто нічого не сказав про фінансування судової влади. Судова влада абсолютно обійдена майже вдвічі, профінансовано тільки на 46 відсотків. І це свідомо, щоб.
Дякую. Шановний Юрій Анатолійович, шановні колеги! Мені дивно, Юрію Анатолійовичу, що такий фаховий спеціаліст, як ви, дещо трохи переплутали поняття "представлення бюджету" і "розгляд у першому читанні". Ми з вами сьогодні розглядали питання про представлення бюджету. Ось коли буде перше читання, тоді і ви будете справедливо говорити про те, що треба приймати ті чи інші рішення. Ми діяли відповідно до статті 2.3.1 Бюджетного кодексу України в чіткій відповідності до цього. Так, тоді з вашої згоди, шановні колеги, ми слухаємо питання, розглядаємо проект постанови про обрання суддів, реєстраційний номер. Звільнення спочатку? Так, комітет пропонує спочатку звільнити, хоча логічніше було б призначити. Ну, послухаємо комітет. Проекти постанов про звільнення суддів, це реєстраційні номери 6154 і 6155. Доповідає голова Комітету з питань правової політики Онопенко Василь Васильович. Будь ласка, Василь Васильович.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, комітет розглянув подання Вищої ради юстиції про звільнення з посади судді Іванівського районного суду Одеської області Заграничного Віктора Георгійовича у зв’язку з порушенням ним присяги судді. Я хочу підкреслити, що Вища рада юстиції розглянула кандидатуру Заграничного Віктора Георгійовича і винесла рішення - звільнити. Але порядок такий, що подали через комітет на розгляд Верховної Ради. Комітет розглянув подання Вищої ради юстиції і не рекомендує Верховній Раді України звільнити Заграничного з посади судді. Там є певні обставини. Я думаю, що, можливо, якщо будуть запитання до мене, я скажу. Але я доповів позицію комітету. Тому на ваш розгляд виноситься проект постанови про звільнення, але позиція комітету - не звільняти.
Дякую. Є запитання. Будь ласка, запишіться. Прошу, на табло висвітіть. Три хвилини. Стретович. За ним Сіренко.
Стретович, Християнсько-демократичний союз, фракція "Наша Україна". Василь Васильович, всім відомо про стан правосуддя сьогодні в Україні. І не зрозуміло лише, чому тільки два судді із шеститисячної армії суддів сьогодні звільняються по обставинах у зв’язку з недотриманням присяги. Чому такий малий відсоток профілактуючої функції права, я називаю це як теоретик, чому не працюють Вища рада юстиції, інші органи, чому ми не проводимо чистки в суддівському корпусі? Дякую.
Ми як комітет розглядаємо подання Вищої ради юстиції. І ті матеріали, які поступають на комітет, ми виносимо на розгляд Верховної Ради. Щодо стану здійснення правосуддя в Україні, то сьогодні якраз передбачається розгляд проекту постанови, який підготував Комітет з питань правової політики про те, щоб 8 грудня цього року ми розглянули це питання на сесії на Верховній Раді і з’ясували причини неефективного правосуддя, суб’єктивні умови, об’єктивні, адже дійсно ви підкреслили вірно, що сьогодні суди недофінансовуються, одна третя частина приміщень непригодні для здійснення правосуддя, тобто тут є багато причин чому суди працюють не так гарно, як би хотілося нам і суспільству.
Будь ласка, Сіренко, за ним Калінчук.
Сіренко, фракція комуністів. Василь Васильович, коли ви доповідаєте про звільнення суддів, я прошу реальну фабулу розкажіть хоть в 3-10 словах за що ж звільняється цей суддя, які пред’являються йому претензії, тому що зал же не знає, тільки знає рішення комітетів. Реальну фабулу скажіть, будь ласка.
Дякую, Василь Федорович. Суть в тім, що Заграничний, коли розглядав одну із справ відносно Олійника, виніс рішення про його арешт. Ми розглядали це питання на комітеті про винесення рішення про арешт, а Олійник був бомжом, він виходив з того, що не можна було його покарати штрафом чи виправні роботи, оскільки ця людина не працювала і немає відповідної зарплати, щоб накласти ще стягнення. Тому Олійник був заарештований. При цьому суддя нечітко вказав за яких обставин він зробив правопорушення і місце події. Оце явилося причиною того, що як вважала Вища рада юстиції і кваліфкомісія, його суддю можна за це покарати. Наступна ситуація була пов’язана з подіями 23 серпня минулого року на території ринку курортної зони Російськ Татарбунарського району Одеської області і, як сказано в рішенні кваліфкомісії і Вищої ради юстиції, саме Заграничний разом з своїм сватом нібито у вихідний день, не робочий день влаштували бійку на цьому ринку. При цьому обласна газета розписала цей факт. Коли ми розглядали питання на комітеті, нам подали рішення Татарбунарського суду з приводу того, що від 24 листопада 2003 року, де було встановлено, що ці сторони, з ким суддя посварився чи побився, ніякої сварки не було, місця злочину не було і не було самої події. Це так чи інакше, але є рішення суду, воно не скасоване. Тому комітет виходив із тої позиції, що раз рішення суду вступило у законну силу, то й не було факту події. Ми дали правову оцінку. А вже яку дасть оцінку зал, народні депутати, це вже за вами рішення.
Я вже оголосив Калінчука. Будь ласка, мікрофон Калінчука.
Адаме Івановичу, дякую вам. Василю Васильовичу, я з вами не можу зовсім погодитися, що ви сказали, що не було рішення суду, а була порушена кримінальна справа за малозначністю, а факт підтвердився, і про це написала обласна газета, і це визвало резонанс. Тому я не розумію, з чого виходили члени комітету, коли не підтримали і Вищу раду юстиції, і Кваліфікаційну комісію. Я просив би, шановні народні депутати, підтримати рішення Кваліфікаційної комісії Вищої ради юстиції по даному судді.
Василю Антоновичу, дійсно, була постанова слідчих органів, щоб закрити справу за малозначністю, тобто по факту самої бійки, але оскільки ця справа має характер приватного значення, то потерпілі якраз звернулися в суд. І коли суд розглядав вже після цієї постанови саме оці обставити, то він визнав, що такого факту не було. От я вам і доповів.
Дякую, шановні колеги. Обговорення даного питання завершено. Чи присутній суддя, справу якого ми розглядаємо? Є? Є у вас бажання щось сказати? Тоді, будь ласка, до мікрофону.
Шановні народні депутати, я хочу сказати, що всі ці факти надумані. Це колишній голова районного суду, ну, так зводить зі мною рахунки. Він дуже не хотів, щоб мене обрали головою районного суду і тому це понапридумував. Це все інсценовано ним. Він від імені родичів та знайомих писав ці скарги скрізь. Я на цих усіх міроприємствах не був присутній навіть.
Так. Ну, надамо можливість, наполягає Цушко, задати запитання. Будь ласка. мікрофон Цушка. Запитання до судді.
Уважаемый. Депутат Цушко, фракция социалистов. Уважаемый, господин Заграничный. Есть факты и я, вы знаете, вообще редко когда вмешываюсь в судьбы суддей, а специально изучил по вашему вопросу, встречался с людьми в Ивановском районе. Вы хомите людям, мало того, вы людей. работников апарата суда угрожаете, что вы дождетесь, я стану председателем суда и я вам тогда покажу. Мало того. вы адвокатов выгоняли ыи зала - это все факты. И самое интересное, уважаемые коллеги, что все депутаты от Одещины именно поддерживают звільнення этого господина. Он не достоин быть судьей. Спасибо.
Ну, це не запитання. Добре, будь ласка, будемо визначатися. Шановні колеги, я ставлю на голосування Постанову Верховної Ради України "Про звільнення судді". Відповідно до пункту 15 статті 85, пункту 5 частини 5 статті 126 Конституції України Верховна Рада України постановляє, звільнити Заграничного Віктора Георгійовича з посади судді Іванівського народного суду Одеської області у зв’язку з порушенням ним присяги судді. Реєстраційний номер Постанови 6154. Прошу голосувати. [[13:40:18]] За-338 Рішення прийнято, по фракціях, будь ласка. “Наша Україна” - 59, Регіони України - 57, Комуністів - 54, Соціал-демократичної партія об’єднаної 34, Трудова Україна - 30, Народна аграрна партія - 20, Соціалісти - 20, Блок Тимошенко - 4, Союз - 17, Єдина Україна - 15, НДП промисловці, підприємці - 17, Центр - 0, Демініціативи народовладдя - 3, позафракційні - 8. Слухаємо проект Постанови про звільнення судді Чепурного. Це реєстраційний номер 6155, доповідає Голова комітету з питань правової політики Онопенко Василь Васильович. Прошу Василь Васильович.
Комітет розглянув подання Вищої ради юстиції про звільнення з посади судді Приморського районного суду Запорізької області Чепурного Сергія Васильовича, у зв’язку з порушенням ним присяги судді. Комітет підтримує подання Вищої Ради юстиції про звільнення Чепурного з посади судді. Оскільки зробили мені зауваження і це вірно. Що явилося причиною, основною причиною звільнення Чепурного з судді. Ну, скажімо, при провірці було встановлено, що 7 справ, які розглянуті ним були ще в 2001 році по ним відсутнє рішення, відсутні протоколи, справи, не здані до канцелярії і немає їх виконання. Скажімо, за шість місяців 2002 року в провадженні Чепурного знаходилася 231 цивільна справа. З них було розглянуто по суті 24 тільки справи. Я прямо заявив Чепурному на комітеті, що йому потрібно шукати інше місце роботи. Тому я вважаю, що подання [[і не тільки я, це думка комітету, рішення комітету]], що нехай Чепурний працює десь в іншій галузі, в іншій сфері, але суддею йому не можна працювати.
Шановні колеги, чи є запитання до Василя Васильовича. Немає? Є присутній тут Чепурний? Немає. Шановні колеги, тоді з вашої згоди я ставлю на голосування постанову Верховної Ради України про звільнення судді. Відповідно до пункту 15 статті 85, пункту 5 частини 5 статті 126 Конституції України Верховна Рада України постановляє звільнити Чепурного Сергія Васильовича з посади судді Приморського районного суду Запорізької області у зв’язку з порушенням ним присяги судді. Реєстраційний номер законопроекту 6155. Прошу голосувати. [[13:43:36]] За-332 Рішення прийнято. Слухаємо проекти постанов про обрання суддів. Реєстраційний номер 6151. Доповідає голова Комітету з питань правової політики Онопенко Василь Васильович.
Відповідно до пункту 27 статті 85, частини першої статті 128 Конституції України пропонується обрати на посади суддів безстроково.
Василю Васильовичу, вибачте. Шановні колеги, одну хвилиночку, якщо можна. Шановні колеги, сьогодні щойно відбулося установче засідання Парламентської асамблеї країн - учасниць ГУАМ. У зв’язку з цим в Україні перебувають Голова парламенту Грузії пані Ніно Бурджанадзе. Давайте привітаємо її. [[Оплески]] А також, шановні колеги, Голова мілімеджлісу Азербайджанської Республіки Муртуз Аліскеров. [[Оплески]] Заступник Голови парламенту Республіки Молдова Михайло Камерзан. [[Оплески]] Шановні колеги, давайте привітаємо ту акцію, яку ми щойно здійснили з розрахунку на те, що наша плідна співпраця в рамках парламентської асамблеї ГУАМ дозволить використати всі наші наявні можливості, резерви для того, щоб успішно розвивалися наші країни в економічній сфері, в політичній, в соціальній, щоб ми зайняли гідне місце в світовому співтоваристві. [[Оплески]] Дякую. Будь ласка, Василь Васильович.
Спасибі, Володимире Михайловичу. Обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Дніпропетровської області Стуковенкову Тетяну Григорівну; апеляційного суду Донецької області Висоцьку Валентину Степанівну, Гудкова Дмитра Федоровича, Єстєніну Валентину Василівну, Зубову Людмилу Миколаївну, Солодовник Олену Федорівну; апеляційного суду Житомирської області Матюшенка Ігоря Володимировича; апеляційного суду Закарпатської області Дідика Василя Михайловича, Куштана Бориса Петровича; апеляційного суду Запорізької області Іллічова Петра Миколайовича; апеляційного суду Кіровоградської області Кіселика Станіслава Анатолійовича, Фомічова Сергія Євгеновича; апеляційного суду Львівської області Валько Наталію Михайлівну; апеляційного суду Миколаївської області Довжук Тетяну Степанівну; апеляційного суду Одеської області Балабана Віктора Федоровича, Суворова Валерія Олексійовича; апеляційного суду Сумської області Ведмедь Ніну Іванівну; апеляційного суду Тернопільської області Стадника Олега Богдановича; апеляційного суду Хмельницької області Баса Олексія Григоровича і Шершуна Віктора Володимировича.
Вибачте. Тягнибок по кому? Мікрофон Тягнибока, будь ласка. Так, по Басу, апеляційний суд Хмельницької області. Так, будь ласка, далі.
Шершуна Віктора Володимировича; апеляційного суду Черкаської області Адаменко Любов Василівну; апеляційного суду Чернігівської області Боброву Ірину Олексіївну, Заболотного Валерія Миколайовича; військового апеляційного суду Центрального регіону Ткачука Олега Степановича; місцевого Армянського міського суду Автономної Республіки Крим Шестаковську Людмилу Петрівну; місцевого Білогірського районного суду Автономної Республіки Крим Лущеко Людмилу Григорівну; місцевого Красногвардійського районного суду Автономної Республіки Крим Кірюхіну Марину Анатоліївну; місцевого Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовську Тетяну Олексіївну.
Так, вибачте. Будь ласка, Бокого мікрофон.
Шановні колеги! По Соколовській Тетяні Олексіївні ми уже не раз розглядали питання - двічі.
Іван Сидорович, давайте ми зараз знімемо, а потім, коли будемо обговорювати, ви скажете.
Я знімаю її кандидатуру. І, Адам Іванович, там ми пропустили Ведмідь, кандидатура до апеляційного суду Сумської області.
Сумської. Тобто є застереження. Добре.
Є застереження.
Будь ласка, Василь Васильович.
Місцевого Ленінського районного суду міста Вінниці Кузьмишина Віталія Миколайовича; місцевого Синельниківського міськрайонного суду Дніпропетровської області Муштат Антоніну Миколаївну; місцевого Селидівського міського суду Донецької області Воробйову Ірину Володимирівну; місцевого Сніжнянського міського суду Донецької області Савкову Світлану Володимирівну; місцевого Київського районного суду міста Донецька Шальєву Вікторію Анатоліївну; місцевого Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Фоміна Віктора Анатолійовича; місцевого Михайлівського районного суду Запорізької області Самофала Юрія Васильовича; місцевого.
Будь ласка, Мороз Анатолій, мікрофон.
Я прошу Самофала Юрыя Васильовича поки що вилучити.
Добре. Будь ласка, далі.
Місцевого Броварського міськрайонного суду Київської області Авраменка Миколу Григоровича. місцевого Голованівського районного суду Кіровоградської області Бурковського Володимира Гавриловича; місцевого Кіровського міського суду Луганської області Харченка Геннадія Антоновича.
Будь ласка, Нощенко мікрофон.
Кандидата на посаду судді Голованівського районного суду Кіровоградської області. До фракції "Трудова Україна" звернулося.
Микола Петрович, вибачте, Бурковського?
Бурковського Володимира Гавриловича.
Так, добре, добре. Все, потім будемо обговорювати.
Місцевого Кіровського міського суду Луганської області Харченка Геннадія Антоновича; Місцевого Шевченківського районного суду міста Львова Зиму Ірину Євстафіївну; місцевого Центрального районного суду міста Миколаєва Алєйнікова Володимира Олександровича; місцевого Комінтернівського районного суду Одеської області Громіка Руслана Дмитровича; місцевого Приморського районного суду міста Одеси Кузьменко Наталію Леонідівну; місцевого Оржицького районного суду Полтавської області Юхимовича Всеволода Францовича.
Будь ласка, мікрофон Масенка.
Застереження по Юхимовичу.
Ясно, Юхимович. Будь ласка, далі.
Місцевого Полтавського районного суду полтавської області Рябішина Андрія Олександровича; місцевого Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області Усенко Тамару Іванівну; місцевого Липоводолинського районного суду Сумської області Семеній Лідію Іванівну; місцевого Середино-Будського районного суду Сумської області Швець Ірину Євгенівну; місцевого Жовтневого районного суду міста Харкова Кононенко Зою Олексіївну; місцевого Московського районного суду міста Харкова Данилову Мальвіну Володимирівну; місцевого Червонозаводського районнного суду міста Харкова Дідовця Валентина Андрійовича; місцевого Кам’янець–Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Касапа Віктора Миколайовича; місцевого Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області Марченка Миколу Михайловича; місцевого Семенівського районного суду Чернігівської області Поповича Віктора Володимировича; місцевого Чернігівського районного суду.
Будь ласка, Стретовича мікрофон. Шахову.
У мене запитання до Василя Васильовича, не до Шахової, тому що в анкетних даних, які нам розповсюджені, зазначено, що вона працює суддею з 6 червня 2002 року. Як відомо, на 5 років призначає Президент. Чим викликано, що ця кандидатура тут, просто для чистоти експерименту, я нічого не маю проти Шахової персони особисто. Дякую.
будь ласка, Василь Васильович, давайте мабуть одразу відповідь, щоб ми визначилися.
Я думаю, ми зараз ми кадри ще перепровіримо, щоб не було помилки, але так як у нас в комітеті у нас цього питання не виникало. Ми допровіримо.
Тобто, поки що по Шаховій ставимо знак запитання.
Але там ні скарг, ні. Нічого не поступало по ній.
Будь ласка.
Кашпур місцевого Деснянського районного суд міста Чернігова Кашпур Ольгу Валеріївну; місцевого Оболонського районного суду міста Києва Дибу Василя Гурійовича; місцевого Гагарінського районного суду міста Севастополя Колбіну Тетяну Павлівну; місцевого Нахімовського районного суду міста Севастополя Єланську Олену Едуардівну; і військового місцевого суду Вінницького гарнізону Поліщука Олега Людвиговича.
Так, шановні колеги, таким чином, ми з вами, відповідно до традиції і відповідно до закону, який у нас діє щодо призначення і звільнення суддів, зараз з вами маємо прийняти постанову про обрання суддів. Тому я буду ставити на голосування Постанову про обрання суддів за виключенням. За виключенням тих, до кого були у нас зауваження. Я називаю ці прізвища. За виключенням судді апеляційного суду Сумської області Ведмедь Ніни Іванівни, за виключенням судді апеляційного суду Хмельницької області Баса Олексія Григоровича, за виключенням судді місцевого Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовської Тетяни Олексіївни, за виключенням судді місцевого Михайлівського районного суду Запорізької області Самохвала Юрія Васильовича, місцевого Главанівського суду Кіровоградської області Борковського Володимира Гавриловича, місцевого Оржицького районного суду Полтавської області Юхоновича Всеволода Францевича і поки що ми зараз, мабуть, перш ніж голосувати. По Шаховій вже готові чи ні? Тоді і Шахову Ольгу Григорівну, це місцевий Чернігівський районний суд Чернігівської області. Будь ласка, є ще пропозиція у Бокого. Мікрофон.
Адаме Івановичу.
Василю Васильовичу, почекайте. будь ласка. Мікрофон Бокого.
Адаме Івановичу, я знімаю своє застереження по Ніні Іванівні Ведмедь і прошу у неї пробачення, тому що відбулася плутанина із Роменським міським і районним судами. Ми свої застереження по Ведмедь знімаємо.
Добре. Значить з приводу Ведмедь Ніни Іванівни і апеляційного суду Сумської області знімається питання, вона залишається у списку. Таким чином я ставлю на голосування Постанову Верховної Ради про обрання суддів [[реєстраційний номер 6151]], прошу голосувати. [[13:55:32]] За-373 Рішення прийнято. А тепер, шановні колеги, підемо так, як у порядку відхилень. Будь ласка, апеляційний суд Хмельницької області, суддя апеляційного суду Хмельницької області Бас Олексій Григорович. У кого було зауваження? Тягнибока мікрофон, будь ласка. А Бас підійдіть до мікрофона.
Олег Тягнибок, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановний Олексію Григоровичу, напевне, ви знаєте, що зараз на площі перед Хмельницькою адміністрацією відбувається безстрокове голодування простих людей у знак протесту проти будівництва торгового сервісного центру "Поділля". Незважаючи на те, що було рішення Хмельницького.районного суду ще від 7 травня цього року, яким визнано незаконність будівництва торгового сервісного центру, все-одно довели людей до відчаю, що люди голодують і до них вже зараз викликають карети швидкої допомоги. Ось вас зараз призначають на надзвичайно відповідальну посаду судді апеляційного суду. Скажіть, будь ласка, не виключено, що ця справа є політичним замовленням перед президентськими виборами. Як ви будете реагувати як людина, яка буде займати, сподіваюся, високу таку посаду, якщо до вас попаде подібна справа? Чи будите ви реагувати на відповідні заказні справи чи з Кабінету Міністрів, чи з Адміністрації Президента? Від вашої відповіді буде.
Так. Шановні колеги, будь ласка, Олексій Григорович. Прошу.
Що я можу сказати. До цих пір приймав рішення відповідно до закону, да і в слідуючому буду приймати таке ж.
Так. Зрозуміло. Пропозиція комітету.
Як би зараз Олексій Григорович сказав, яке він прийме рішення і я би перший сказав, що його не можна рекомендувати суддею. На те він суддя. щоб приймати рішення у відповідній кімнаті відповідно до Цивільно-процесуального чи Кримінально-процесуального кодексу. Комітет рекомендує підтримати його. Гарна кандидатура, немає ніяких заперечень.
Правда, Василь Васильович, єдине ви забули сказати, приймати рішення відповідно до тих законів, які ми тут приймаємо. Будь ласка, мікрофон Новака.
Володимир Новак, фракція комуністів, Хмельниччина. Ви знаєте, я це слухав зараз колегу Тягнибока і от думаю собі, ну. не можемо ми ставити в такі людей для того, щоб хоча би тут, ну, ніби дратувати, ніби збурювати атмосферу. Я знаю особисто цього суддю і ви знаєте, пропрацювавши 18 років, він вже працює суддею на Хмельниччині. І самі хороші про нього, самої хорошої думки люди про нього як про людину, як про суддю. Принципові рішення приймає. Ну, не можемо же ми, ми вже не один раз тут говорили, не можемо ж ми на емоціях будувати свої відносини. Шановні колеги! Я вас просто прошу підтримати цю кандидатуру.
Дякую. Я ставлю на голосування. Я ставлю на голосування постанову про обрання суддею Апеляційного суду Хмельницької області Баса Олексія Григоровича. Прошу голосувати. [[13:59:11]] За-350 Рішення прийнято. По Фракціях? Будь ласка. Не треба? Не треба. Так, не треба, як то потрапить фракція ще в руки, да? Так місцевий суддя Місцевого Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовська Тетяна Олексіївна. Будь ласка, Тетяна Олексіївна до мікрофону, у кого було зауваження? Іван Сидорович Бокий, будь ласка мікрофон.
Шановні колеги, я хочу сказати що я брав участь в одному із судів, де розглядалися підсумки минулих парламентських виборів у Шаргороді під головуванням пані Соколовської, і я переконався в тому, як не об’єктивно вона вела судовий процес. Вона дає себе втягнути в політичні ігри. І незалежно від того, хто там переміг, хто не переміг, але коли людина свідомо іде на те, щоб підіграти тим, хто сфальсифікував підсумки на окремих дільницях, коли вона свідомо іде на порушення закону і на порушення норм моралі, мені здається така людина суддею не може бути. 2 рази Верховна Рада її кандидатуру уже відхиляла, у цьому скликанні я маю на увазі, 2 рази. Яким чином вона потрапила сюди в 3-й раз для мене от не зрозуміло. Мені здається, що це взагалі порушення загальноприйнятого порядку в нас розгляду і призначення суддів.
Дякую. Шановні колеги, шановні колеги, будь ласка, послухайте те, що я скажу. В зв’язку з тим, що ми зараз розглядаємо питання надто серйозно, то не треба допускати жодного відхилення і порушення норм Регламенту. То з вашого дозволу, щоб завершити це питання, я продовжую засідання на 15 хвилин. Будь ласка, Василь Васильович. До кого питання? Мабуть, до Василя Васильовича, а потім до Тетяни Олексіївни. Будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, ми досить ретельно вивчали цю справу. До нас дійсно звернувся Микола Євтихович Мельник про те, що Соколовська в свій час у 2002 році визнала вибори недійсними на певних дільницях. Рішень не було. І більше нічого чогось незаконного їй не міняють. Послухайте далі. Рішення не скасовано. Рішення не скасовано. Більше того, коли приймала Соколовська рішення, то вона виходила з попереднього рішення, яким розглядалася скарга Сухіна. Тобто для винесення рішення нею була відповідна., оскільки раніше було постановлено інше рішення. Виникає питання: яким чином, кажуть, третій раз Соколовська попадає на Верховну Раду? Я хочу вам доповісти, що перший раз вона, її кандидатура розглядалася 19.062003 року. І вона набрала тоді 218 голосів. Наступний раз її кандидатура розглядалася, мала розглядатися 9 липня 2003 року, але була зняти з розгляду і направлена на доперевірку Верховному суду. Верховний суд і кваліфкомісія ретельно перевіряли обставини справи. І подали нове нам звернення про те, що її можна обрати суддею. Більше того, я вам скажу, що комітет, коли розглядали на своєму засіданні 15 вересня 2004 року, фактично одноголосно прийняв рішення рекомендувати її на посаду судді. Гарні характеристики, гарна кваліфікація. Знаєте, хтось може бути ображений. Але вирішувати долю людини так просто не можна з кондачка. Я хочу сказати, що це не моя позиція, що це позиція комітету. Комітет просить підтримати Соколовську на посаду судді.
Будь ласка, мікрофон Мельника. За ним Хмара. Мікрофон Мельника Миколи.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Я був на одному із засідань комітету, коли затверджували Соколовську. Депутати комітету всі до єдиного проголосували і заявили, що Соколовська є політичним кілером, так було сказано. Її не можна допускати до суду. І вдруг сьогодні третій раз опять виноситься. Тому я прошу врахувати оцю ситуацію і прийняти відповідне, правильне рішення.
Будь ласка, Хмара.
Хмара, блок Юлії Тимошенко, партія "Батьківщина". Шановний Василю Васильовичу, мене дивує ваша позиція. По-перше, ми не вирішуємо тут долю людини Соколовської, ми вирішуємо питання обрання її суддею чи ні. Вона може працювати в шоу-бізнесі, будь-де, але я вважаю, що таке просто, знаєте, мабуть, цинічне протягування, намагання протягнути цю суддю, яка, очевидно, допустила грубе і свідоме порушення законності в свій час і знову, це - неповага до Верховної Ради, коли Верховна Рада вже відповідне рішення щодо неї приймала, і ви знову її штовхаєте. Я закликаю всіх не голосувати за пані Соколовську.
Степан Ількович, ну по-перше, це ж не моя думка особиста, я зобов’язаний доповісти рішення комітету, я його доповідаю, і не я її проштовхую. Я лише намагаюся об’єктивно вам доповісти. А є подання Вищої кваліфкомісії суддів України, є подання голови Верховного суду України. Тому все відбувається відповідно до закону. А ви визначайтеся, це - ваше право.
Тетяна Олексіївна, у вас є що сказати? Питання до кого? До судді? Будь ласка, Головатий. Будь ласка, Головатого мікрофон.
Сергій Головатий, фракція блоку Юлії Тимошенко. Шановна пані суддя! Ви знаєте, що відповідно до засад судочинства суддя при прийнятті рішень і в своїх професійній діяльності повинен керуватися не тільки в першу чергу нормами Конституції та законів, про які сказав Адам Іванович, що ми тут приймаємо, але ще і принципами власного сумління і моралі. От вам Верховна Рада як вищий представницькій орган народу двічі відмовив в довірі, двічі вас відхилив. З точки зору вашого сумління власного і моралі, ви маєте моральне право, а не формальне, як каже Онопенко, бо Вища кваліфікаційна комісія просовує чи голова Верховного Суду просовує, з точки зору сумління, моралі, якщо вона у вас є, як ви вважаєте, ви можете йти і далі, маючи таке сумління і таку мораль, вершити правосуддя і справедливість в Україні? Дякую.
Будь ласка, Тетяна Олексіївна, давайте відповідь, і будемо визначатися.
Я хочу сказати, що суддя. відповісти пану Головатому, що суддя не має керуватися в своїй роботі емоціями. Я, приймаючи рішення, виносила його на підставі Конституції України, на підставі виборчого законодавства. Рішення було перевірено багато. За ці два роки, які вже мене казнять, ну, вибачте, я так мушу казати, воно перевірялося декілька разів. І я вже кому тільки не доповідала, і готова вам по кожному пункту, по кожному слову свого рішення дати роз’яснення. Керувалася я законом, керувалася Конституцією, Декларацією з прав людини. Закон прийнятий вами, а я його тільки виконавець, і виконала його відповідно до вимог і відповідно до сумління суддівського, тому що в тому рішенні написано, ще відповідає дійсності і підтверджено фактами, доказами, перевіреними і оціненими в судовому засіданні. Хочу зауважити, що рішення. скарга задоволена частково. Сьогодні говорити, що там суд. "політичний кілер" - мене тут так назвали, як. це сьогодні образа свого роду, але рішення не прийнято без дослідження. Були. якщо був шановний Микола Євитихович і ще депутат Бокий в залі судових засідань, то вони бачили, що рішення. відповідно до вимог цивільно-процесуального законодавства фіксувалося в присутності преси, в присутності телебачення. І якихось порушень не виявила ні одна судова інстанція вищестояща в цьому рішенні. Рішення перебуває в законній чинності. І прийнято воно відповідно до прийнятого вами закону.
Я ставлю на голосування. Василь Васильович, коротко, будь ласка.
Шановні колеги, оскільки назвали і моє прізвище, я думаю, що і сумління, і мораль повинні узгоджуватися із законом і верховенством права. В Конституції, яку так шанує і знає Сергій Петрович, записано: "Не може бути позасудового контролю". Рішення вступило в законну силу. Ми хочемо дати оцінку позасудовим контролем. Я думаю, що це буде невірно.
Я думаю, що два міністри юстиції потім дискусію між собою проведуть, а поки що я ставлю на голосування постанову: про обрання суддею місцевого Шаргороського районного суду Вінницької області Соколовської Тетяни Олексіївни. Прошу визначатися. [[14:09:43]] За-269 Рішення прийнято. Суддя місцевого. По фракціях? Прошу. "Наша Україна" - 56, "Регіони України" - 56, комуністів - 0, Соціал-демократичної партії - 40, "Трудова Україна" - 30, Народна аграрна партія - 9, соціалісти - 0, Блок Тимошенко - 0, "Союз" - 16, "Єдина Україна" - 16, НДП, Партія промисловців і підприємців - 15, "Центр" - 9, "Демініціативи-Народовладдя" - 12, "Позафракційні" - 10. Самофал Юрій Васильович, Михайлівський районний суд Запорізької області. Будь ласка, мікрофон Мороза Анатолія. А Самофала я прошу до мікрофону підійти.
Шановний Адаме Івановичу, шановний Василю Васильовичу, шановні колеги! Суддю Самофала Юрія Васильовича ми вже розглядали, якщо ви пам’ятаєте, на тій сесії. Він набрав 53 голоси. Потім знову розглядали, знову відхилили. Василь Васильович, я. розмову мав з Василем Васильовичем. Чому не запросили мене як депутата з того округа на розгляд цього питання? Та й взагалі є якісь норми. Мабуть вже третій раз, вже скільки ж можна розглядати? А якщо треба, я знову повторю ті три питання. Це дикість в судочинстві, в нашій державі. Тому я просто прохаю вас. А питання були слідуючі, якщо вимагають повторить. Перше. В Михайлівському районі в свій час з порушенням всяких правил, техніки безпеки і так далі одна людина спалила 16 , як він, кладовин. кладову, де зберігаються продукти і так далі. Було порушено кримінальну справу. 5 років мурижили цю справу, потім суддя Самофал.
Шановні колеги! Василь Васильович, от дійсно питання, що відповідно до прийнятого нами закону, ми тільки двічі маємо право розглядати. Якщо це вже третій раз, поясніть, будь ласка, ситуацію.
Шановні колеги, Комітет з питань правової політики теж може помилятися, бо там є люди. Але ми цього якраз не допустили в цей раз. Дійсно, 9.07.03 розглядалася кандидатура Самофала Юрія Васильовича, він набрав не 53 голоси, 59. Але суті не міняється. Ми направили на додаткову перевірку, взагалі повернули Верховному Суду і сказали: перепровіряйте, щоб ми могли об’єктивно тут доповісти ситуацію. Я вам доповідаю. Відносно пожежі. Справа надійшла до суду від прокуратури 18.01.98 року. Направлялась неодноразово на додаткове розслідування. 31.05.2000 року була змінена. за клопотанням сторони і направлена на розгляд до Васильківського. Василівського районного суду. Вирок по цій справі суддя Самофал не виносив. Далі. Справа по оскарзі кандидата в народні депутати Бондаренка про скасування рішення окружної виборчої комісії суддею Самофалом не розглядалася. Третя позиція. Про це ви навіть не говорили, але ми перепровірили. При розгляді цивільної справи про виділення майнового паю до КСП Михайлівський міжгосподарський комбікормовий завод, порушень чинного законодавства не встановлено. Ми ці дані перепровірили, і комітет вважає, що підстав немає. Тепер, Анатолію Миколайовичу Мороз, я вас шаную і, повірте, на комітет ми вас запрошували, дали неправильний ваш мобільний телефон ваш секретаріат. Зараз встановили, що ваш мобільний телефон 8067.9447.
Не називайте на всю республіку.
92, це лише після засідання комітету.
Василю Васильовичу, навіщо говорити номер телефона на всю державу?
Але дані на сайті у комітеті все це є.
Тим більше, коли ми розглядаємо питання з судами, то там телефонного права те існує або не повинно існувати. Будь ласка, Мороз, мікрофон.
Василю Васильовичу, я теж вас дуже поважаю і не треба говорити, це просто дитячі розмови, що ви не могли мене знайти. Ми зараз знаходимося в одному будинку, я на 10 поверсі, ви нижче. То мабуть можна було знайти народного депутата. Це по-перше. А, по-друге. Василю Васильовичу, ви невірно називаєте факти розгляду справи. Суддя Самофал п’ять років мурижив, я кажу, і передав у Василівку,. Друге питання. Там 11 не розглядалося, по два роки не розглядалися справи. І коли я звертався до судді, він хіхікав і продовжував не виконувати те, що люди вимагають. І третє. По виборах. Я ж просив тільки, хай суддя покладе руку на серце і скаже чи можна було визнавати рішення, якщо там знайшли тільки п’ять бюлетенів за одного і п’ять за другого визнавати вибори недійсними і викидати мільйон державних грошей? Ось у чому справа.
Анатолію Миколайовичу, назвіть якісь інші дані. Я назвав тільки те. що перепровірив Верховний Суд, Кваліфкомісія і комітет. Я доповідаю позицію комітету. Я іншого нічого не можу сказати. Якщо є факт тяганини, якщо був, треба перевірити, догану і все інше. А для довідки, то я вже рік там не живу, але в гості запрошую.
Добре. Шановні колеги! Знову ж таки прошу вашої згоди продовжити засідання, поки ми не завершимо розгляду. У нас два чи три ще залишилося. Тому давайте оперативніше будемо працювати. Я ставлю на голосування Постанову "Про обрання суддею місцевого Михайлівського районного суду Запорізької області Самохвала Юрія Васильовича. Прошу визначатися. [[14:16:12]] За-173 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. "Наша Україна" - 7, "Регіони України" - 52, комуністів - 0, Соціал-демократи - 37, "Трудова Україна" - 29, народна Аграрна партія, соціалісти, Блок Тимошенко - 0, "Союз" - 6, "Єдина Україна" - 14, "Промисловці і підприємці" - 3, "Центр" - 13, "Демініціативи", "Народовладдя" - 12, позафракційні - 0. Так. Бурковський Володимир Гаврилович, Главанівський районний суд Кіровоградський. В кого було в Нощенко? Будь ласка, мікрофон Нощенка.
Фракція "Трудова Україна", Нощенко Микола Петрович. Застереження щодо кандидата на посаду судді Бурковського Володимира Гавриловича. За інформацією територіального управління державної судової адміністрації за час роботи допускав безпідставне зволікання при розгляді справ в результаті чого збільшилася кількість справ, які були скасовані або змінені в апеляційній інстанції. Мали місце порушення трудової дисципліни, грубощі. Один тільки факт, згідно даних голови районного суду, починаючи з березня 2003 року він не передавав на розгляд до впровадження Бурковського нових справ, щоб той встиг до закінчення строку закінчити справи, які в ньому були призначені. У нас є пропозиція, сьогодні вважають, що це кажуть. доленосне рішення для Володимира Гавриловича. Рішення не приймати, дати комітету час, Правової політики, довивчити ці питання за обставинами, які озвучить. Дякую.
Шановні колеги, можливо, дійсно, поступимо? Як Василь Васильович?
Шановні колеги, я думаю, що ці данні треба перепровірити. Ми не одноразово так поступали, щоб не допустити помилку, чи, все-таки вирішуємо долю людини
Але при цьому, але при цьому, Василь Васильович, але при цьому це не буде розглядом питання? Щоб не було, що ми, скажімо, що вже один раз розглядали?
Ні, відповідно до закону, який ми прийняли, це не є розгляд.
Добре, тоді кандидатура Борковського Володимира Гавриловича Комітет додатково вивчає. Так, зауваження до судді місцевого Орчицького районного суду Полтавської області Юхимовича Всеволода Францовича. Масенко, мікрофон.
Шановні колеги, народні депутати, справа в тому, що повторно виноситься кандидатура Юхимовича на затвердження безстроково суддею місцевого суду, але я і того разу наводив факти, які за моральними ознаками не можуть дозволити йому обіймати цю посаду і цього разу ще підтверджую. По-перше, це грубий дуже у поводженні із позивачами. Уже на Комітеті, Василь Васильович, ми ж розглядали з Вами, що, навіть, Голова Верховного Суду скасовує його рішення. А про те, що морально, з морального боку ця людина не може обіймати цю посаду, оскільки я вже наводив приклад незаконно ввезений на територію митну України автомобіль “мерседес-бенц". Перебуваючи незаконно, три ДТП скоєно на території України. Користуючись тим, що він суддя, ці ДТП не реєструються. Коли я озвучив це, так ГАІ, ДАІ - усі зашаруділи, що це ж злочин скоєний, а воно все покрив
Так, Василь Васильович, думка Комітету?
Шановні колеги, дозвольте, оскільки у Олександра Миколайовича не вистачило часу, я скажу ще, який на погляд народного депутата суддя допустив помилки. Ну, перше. По-друге, було заявлено на комітеті про те, що суддя Юхимович має у власності там вісім з чим-то гектарів землі. Ми за цей час витребували довідку з виконкому Оржицької сільської ради, де написано, що Юхимовичу Володимиру Францевичу виділено земельну ділянку розміром два гектари. Ніби та інша земля там син чи сім’я користується. Наступне, що в суді працював його син. Коли Юхимович став головою суду, син був переведений до іншого суду, коли зайняв адміністративну посаду. Є довідка від начальника Лубенського районного управління юстиції Марченка. І останнє. Дійсно, він віз машину і не встиг її вивезти. На комітеті пояснював тим, що помінялося законодавство. Тому ви дайте оцінку в цьому залі і прийміть рішення. Але прийміть виважено. Для довідки хочу сказати, що дійсно 5.06.03 року, у минулому році, він набрав всього 151 голос. Зараз і кваліфкомісія, і Верховний суд направив відповідне подання, комітет прийняв відповідне рішення. Я вам його доповів.
Ставлю на голосування постанову про обрання суддею місцевого Оржицького районного суду Полтавської області Юхимовича Всеволода Францевича. Прошу визначатися. [[14:21:48]] За-157 Рішення не прийнято. І у нас залишилося питання із Шаховою Ольгою Григорівною. Будь ласка, Василь Васильовичу.
Мені дали.
Стретовича, будь ласка, мікрофон.
Мені дали відповідну довідку наші кадри, що там все в порядку, помилки не допущено. Тому є пропозиція проголосувати.
Мікрофон Стретовича.
Шановні колеги, нехай не ображається на мене Ольга Григорівна, тому що я її не знаю і претензій не маю ніяких. Але у документах, які нам роздані, зазначається, що Ольга Григорівна працювала суддею з 1982 по 1985 рік в іншій державі, за іншим законодавством, а потім повернулася до цієї професії 2002 року, і Президент її призначив на п’ять років. У неї термін повноважень ще не закінчився. Якщо ми відступаємо від закону, то давайте відступимо і покладемо це за практику. Якщо ми його дотримуємося, давайте дочекаємося закінчення п’ятирічного терміну судді, а потім Верховна Рада в установленому законом порядку розгляне цю кандидатуру. Ось і все. Тут просто технічно ми повинні визначитися. Дякую.
Володимир Миколайович, шановні колеги! Ну, можливо, там якась у вас помилка, але у мене довідка на кандидата на обрання безстроково суддею Чернігівського районного суду Чернігівської області Шахову Ольгу Григорівну і записано, що з 20.06.82 по 85-й вона працювала народним суддею Ічнянського районного народного суду Чернігівської області. По-моєму, Чернігівська область - це же не інша країна, як ви сказали? А з 06.06.2002 року по сьогодні працює в Чернігівському районному суді Чернігівської області. Можливо, можна і її запитати і уточнити деякі дані.
Ну, ви, мабуть, підтвердили те, що Стретович говорив, що вона дійсно і так, як у нас в документах записано, працює суддею із 06.06.2002 року, тобто. Але послухаємо Ольгу Григорівну, будь ласка.
Шановні депутати, я була призначена суддею Чернігівського районного суду з 06.06.2002 року в межах п’ятирічного строку, так як я працювала суддею Ічнянського району тієї ж області Чернігівської з 1982 по 1985 рік, тобто п’ять років. 06.06 - п’ять років, як я працюю суддею.
Стретовича мікрофон.
Прохання підтримати.
Адаме Івановичу, шановні колеги! Для того, щоб не бути жупелом і не лякати, я пропоную взагалі комітету більш ретельніше відноситися до таких фактів. Оскільки Указ Президента про призначення суд Шахової виданий в 2002 році у межах п’ятирічного терміну, він поширюється від моменту видачі і на п’ять років. Не може бути врахований на правовідносини, які виникли до прийняття Конституції. Враховуючи ситуацію, про яку пояснила суддя, я прошу колег проголосувати і затвердити її довічно обранним суддею безстроково. Але давайте цій практиці покладемо край раз і назавди. Тому що закон є, і він обов’язковий на всіх її виконавців. Дякую.
Ставлю на голосування постанову про обрання суддею Чернігівського районного суду Чернігівської області Шахової Ольги Григорівни. Прошу голосувати. [[14:25:36]] За-246 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, давайте від імені Верховної Ради щиро привітаємо сьогодні обраних суддів, побажаємо їм успіху і більше не зустрічатися з депутатами саме тут. [[Оплески]] На цьому ранкове засідання оголошується закритим. О 16-й годині продовжимо роботу.