Доброго ранку шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:03]] Зареєструвалося у сесійній залі 381 народний депутат. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Так, я думаю, шановні колеги, прошу заспокойтеся всіх. Прошу розібратися. шановні колеги! Шановні колеги, я прошу розібратися і затримати людей, які чинять непо. подібне дійство у Верховній Раді. Будь ласка, шановні колеги, давайте. я прошу вас, самі не будемо давати приклад для подібних дій і наведемо порядок. Я прошу секретаріат, Апарат розібратися що це таке. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Пустовойтенка Валерія Павловича. Давайте привітаємо нашого колегу і побажаємо успіхів і здоров’я. Сьогодні також день народження Президент України Віктора Андрійовича Ющенка. Давайте привітаємо Президента України, побажаємо йому здоров’я, витримки і успіхів. Шановні колеги, сьогодні День захисника Вітчизни. Давайте привітаємо всіх, хто традиційно вшановує це свято і побажаємо всім успіхів. Тепер інформація про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 22 лютого 2006 року. Розглянуто 18 питань порядку денного. За результатами розгляду прийнято 9 законів та 1 постанову, 9 законопроектів. один законопроект направлено на доопрацювання, 7 законопроектів відхилено. Оголошується до розгляду проект Постанови про обрання народного депутата України Оплачка В.М. членом Комітету Верховної Ради України з питань промислової політики і підприємництва. Доповідає голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Матвєєв Валентин Григорович.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, на засіданні комітету розглянута заява народного депутата України Оплачка Володимира Миколайовича, члена фракції комуністів, про обрання його членом Комітету Верховної Ради України з питань промислової політики і підприємництва. На сьогодні квота фракції комуністів на представництво в комітетах складає 2,3. У цьому комітеті вона, на жаль, використана. Але, шановні колеги, але я звертаюся до вас. Зважаючи на особливі обставини, викликані тим, що у цьому комітеті, як ви добре знаєте, працював народний депутат України, повноваження якого ми з вами, тобто Верховна Рада, припинили достроково у зв’язку з його смертю, залишилось працювати нам з вами всього десь два місяці, є робоче місце у цьому комітеті для народного депутата і для помічника-консультанта народного депутата, який працював протягом всього цього скликання, наш комітет в порядку, я підкреслюю, виключення прийняв рішення підтримати заяву народного депутата Оплачка Володимира Миколайовича і вніс на розгляд Верховної Ради відповідний проект Постанови про обрання його членом Комітету Верховної Ради України з питань промислової політики і підприємництва. Прошу, шановні колеги, підтримати.
Дякую. Шановні колеги, ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України „Про обрання народного депутата України Оплачка членом Комітету Верховної Ради України з питань промислової політики і підприємництва”. Прошу голосувати. [[10:07:18]] За-236 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проекти Постанови про призначення членами вищої кваліфікаційної комісії суддів України: Нечипоренко, Чубар і Войтюк. Реєстраційний номер 9078, 9079, 9080. Доповідач – Василь Васильович Онопенко. Дуже коротко, Василь Васильович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, відповідно до закону про судоустрій, ми повинні сьогодні обрати двох членів вищої кваліфікаційної комісії при Верховному Суді України. Я думаю, що це надзвичайно важливий орган суддівського самоврядування і кожен раз, коли я доповідаю, чи мої колеги, кандидатури суддів і ви обираєте їх на цій високій посаді – це велика заслуга вищої кваліф. комісії України, яка проводить відповідний іспит на знання , на відповідність кандидата на посаду судді. Вища кваліфікаційна комісія несе високу відповідальність за підбір суддівських кадрів. Вона також розглядає певні дисциплінарні стягнення і питання щодо суддів апеляційних і інших судів. Тому формування і ми придаємо надзвичайно велику увагу. На жаль, на жаль, у нас лише дві вакансії, але ось тут представлені три прекрасних кандидати, які я хотів би вам сьогодні, ну, представити цьому загалу, щоб ми проголосували. І кожен з них достойний на цю високу посаду. Ну, перш за все, мова іде про Нечипоренко Олександра Лаврича, відповідно до проектів постанов. В вас матеріали є, Комітет ретельно перепровіряв всі дані відносно його і він являється заслуженим юристом України, можна ще сказати. Довгий час працював адвокатом. Був нашим колегою народним депутатом. Ми з ним разом працювали в вищій раді юстиції. І я вам повинен сказати, що більш принципової людини, скажімо, ніж в вищій раді юстиції рідко можна було зустріти і об’єктивної. Тому є проект постанови на його. Потім по всіх, Володимире Михайловичу, доповісти? По всіх зразу чи.?
Давайте по всіх одразу, а потім будемо визначатися.
Наступний проект постанови у вас є відносно Чубар Людмили Пантеліївни. Вона також має почесне звання „Заслуженого юриста України”, довгий час працювала в суддівській системі. По суті, її життєвий шлях – це робота в суді. Очолювала в свій час, була головою Донецького апеляційного суду, і буквально недавно, ви знаєте, вона пішла з посади судді Конституційного суду. Має величезних досвід і фах на посаді судді. Вона також рекомендується на посаду Вищої кваліфкомісії. І ще один проект постанови є у вас відносно Войтюк Ірини Анатоліївни, яка сьогодні є ректором Суддівської академії. Відповідно до Закону про судоустрій і.
Дайте можливість завершити виступ.
і тих проектів, які вносяться до Закону про судоустрій, академія буде нести велику відповідальність за формування суддівського корпусу. Більше того, суддею ми пропонуємо обирати до того часу, поки там не пройдуть навчання і підготовку майбутні судді, в цій академії. Вона також проявила себе як великий знавець і права, і ми рекомендуємо на посаду члена Вищої кваліфкомісії. Я би хотів, знаєте, сказати останнє: якщо хтось з них не набере відповідної кількості, ми будемо вносити на вакансії до члена Вищої ради юстиції, бо в нас є там відповідні вакансії. Але всі вони надзвичайно достойні кандидати на високу посаду. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, шановні колеги! У вас є якісь застереження, запитання до кандидатів? Ну, до Онопенка. Три хвилини запишіться, будь ласка. На табло, будь ласка, прізвища народних депутатів, що записалися. Ярослав Сухий, ваше запитання.
Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, фракція Партія регіонів, „Регіони України”. Шановний Василь Васильович, мене повністю і нашу фракцію задовольнила вичерпна ваша інформація стосовно цих трьох кандидатур, вважаю, достойних людей, які будуть, безумовно, хтось двоє призначені членами Вищої кваліфікаційної комісії суддів. В мене прохання до вас, чому ваш комітет практикував і практикує, я вважаю, порочну практику, коли ми пишемо скаргу, ми, народні депутати України, відгукуючись на заяви наших виборців, самих суддів, пишемо скаргу на якогось суддю, ви замість того, щоб розглядати за суттю, або хоча б перевірити, яку відповідь дає Вища кваліфікаційна комісія чи Рада суддів, доручаєте члену цієї ж ради, який є суддею, наприклад, суддя Федоров, Голова Запорізького апеляційного суду господарського, він же член Ради суддів. І я писав деякі скарги на нього, я від нього ж отримую відповіді. Це практика неприпустима.
Пане Ярослав, ну, мене теж не зовсім задовольняє ця практика. На жаль, таке в нас законодавство. Тому що ми зобов’язані направити до Голови Ради суддів України, а сьогодні це поважна людина очолює, Перший заступник Голови Верховного Суду Петро Маляренко, а він, Петро Пилипчук, а він направляє уже, бо самі вони не в стані розглянути всі скарги. Ми якраз сьогодні і ставимо питання про зміну до закону „Про судоустрій”, щоби і ради суддів і каваліфкомісії працювали на постійній основі. В нас сьогодні, нажаль, немає людей, які б займалися ретельно перевіркою цих скарг. Такі зміни є до закону „Про судоустрій”. Я думаю, що ми поправимо цю ситуацію.
Анатолій Оржаховський, будь ласка.
Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України. Володимир Михайлович, прошу передати слово колезі Гмирі Сергію.
Сергій Гмиря, мікрофон.
Спасибо. Василий Васильевич, я хотел бы понять логику комитета, которая для утверждения двух кандидатур выносит, я уверен в этом, трех достойных людей. Я думаю, на уровне комитета гораздо логичнее отобрать двоих, чем сталкивать людей в этом зале. Вот, логика мне не совсем понятна. Объясните ее, пожалуйста.
На жаль, і мені логіка не зовсім зрозуміла, тому що, дійсно, всі троє і всі достойні. Але ви пропонуєте, фракції пропонують немає якоїсь квоти щодо комітету. Комітет відповідно до Закону про судоустрій і Закон про комітети перевіряє лише формальні дані, чи громадянин України, чи має відповідну освіту. І ми не можемо штучно когось зупинити з кандидатів. Тому я ще раз зосереджую вашу увагу, що хтось з них, а ми внесемо, буквально в середині березня місяця буде кандидуватися як член Вищої ради юстиції. Дійсно, вони всі три надзвичайно достойні претенденти на ці посади.
Борис Беспалий, будь ласка.
Дякую. Прошу передати слово Володимиру Стретовичу.
Володимир Стретович, „Наша Україна”, Християнсько-Демократичний Союз. Василь Васильович, а ви в комітеті не задумувались про доцільність існування цієї інституції. Я з свого чотирьохрічного депутатського досвіду мушу повідомити вас і народ України, що 24 моїх звернення на прохання виборців залишилися безрезультатними. Ніяких заходів Кваліфікаційна комісія суддів не вжила до тих суддів, скарги на яких направлялися до мене як народного депутата, а я направляв їх відповідно до Кваліфікаційної комісії суддів. Але жоден не поніс ніякої покари, ніякого розслідування. Чи взагалі доцільно тримати таку інституцію, чи є вона ефективною? Ви не аналізуєте практику діяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів на нинішньому етапі? Дякую.
Аналіз діяльності комісії не входить до функцій нашого комітету, але ми знаємо про ті проблеми, Володимир Миколайович, які ви піднімаєте. Я би не сказав, що Кваліфкомісія не реагує на наші звернення, якщо вони обґрунтовані. Більше того, відповідно до статті 97 Закону про судоустрій народний депутат, Володимир Миколайович, сам може порушити, ініціювати дисциплінарну справу. І тоді вони зобов’язані розглядати її по суті. Якщо ми просто пересилаємо, то це вже їх компетенція порушувати чи не порушувати дисциплінарну справу. Але те, що ця комісія працює на громадських засадах, і там є і адвокати, і вчені, і судді – це не зовсім всіх нас задовольняє. Тому зміни до Закону про судоустрій ми вносимо пропозиції, що повинна бути окремо дисциплінарна комісія, про що ви кажете, на постійній основі і відповідні інспектори, а потрібно окремо буде кваліфікаційна комісія, яка буде перевіряти на іспит, але на підставі комп’ютерних даних і відповідних програм. Дякую.
Дякую. Час вичерпаний. Василь Васильович. Шановні колеги, вам матеріали роздано, позиція комітету до вашого відома доведена. З трьох кандидатів нам треба обрати двох людей, тому я в порядку реєстрації буду ставити на голосування. Але просив би усвідомити, що з трьох нам треба обрати двох, щоб ми могли об’єктивно визначитися і прийняти рішення відповідно до вашої позиції. Перше, вноситься на голосування проект постанови Верховної Ради України про призначення Нечипоренка Олександра Лавровича – членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. Реєстраційний номер 9078. Прошу голосувати. [[10:18:52]] За-191 Рішення не прийнято. Якщо не встигли, готуйтесь, будь ласка. Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України про призначення Чубар Людмили Пантелеївни – членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. Реєстраційний номер 9079. Прошу голосувати. [[10:19:30]] За-222 Рішення не прийнято. Готуйтесь, будь ласка. Оголошується до голосування проект Постанови Верховної Ради України про призначення Войтюк Ірини Анатоліївни – членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. Реєстраційний № 9080. Прошу голосувати. [[10:20:05]] За-205 Шановні колеги, тепер буде голосування. Прошу заспокоїтися. Буде голосування за рейтинговим принципом: хто набрав найбільше, буде ставитися першим на голосування. Зараз ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання Чубар Людмили Пантеліївни членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. Реєстраційний № 9079. Прошу голосувати. [[10:20:49]] За-191 Рішення не прийнято. Вноситься на голосування проект Постанови про обрання членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів України Войтюк Ірини Анатоліївни. Реєстраційний № 9080. Прошу голосувати. [[10:21:26]] За-169 Рішення не прийнято. Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання Нечипоренка Олександра Лавровича членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. Реєстраційний № 9078. Прошу голосувати. [[10:21:56]] За-228 Рішення прийнято. Тепер, одну хвилиночку, дайте завершити процедуру, шановні колеги, завершуємо процедуру. Тепер я ставлю на голосування, відповідно знову до рейтингу кандидатуру Чубар Людмили Пантеліївни про обрання її членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів України. Реєстраційний номер 9079. Прошу голосувати. Йде голосування, прошу голосувати. [[10:22:42]] За-197 Рішення не прийнято. Ставлю на голосування про обрання членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів Войтюк Ірини, Ірину Анатоліївну. Реєстраційний номер 9080. Прошу голосувати. [[10:23:14]] За-186 Рішення не прийнято. Таким чином, шановні колеги, давайте привітаємо Нечипоренка Олександра Лавровича з обранням членом Вищої кваліфікаційної комісії суддів і попросимо комітет опрацювати додатково пропозиції з цього питання. Так, шановні колеги! Будь ласка, Онопенко, голова комітету, мікрофон.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, ми доопрацюємо це питання і на наступний пленарний тиждень внесемо пропозицію щодо обрання членами Вищої ради юстиції і Вищої кваліфкомісії. Я думаю, що компроміси, рішення ми найдемо і тоді знайдемо можливість проголосувати в цьому залі. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, прошу уваги. Нам треба зараз буде визначитись щодо одного ще важливого рішення. Учора на засіданні Верховної Ради України було домовлено, що сьогодні ми проголосуємо проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2006 рік”, що стосується „Криворіжсталі”. Ви знаєте, що Верховна Рада України прийняла рішення про відрахування 1 відсотка до міста Кривий Ріг за результатами приватизації „Криворіжсталі”. Ми прийняли відповідний закон. Президент України підписав цей закон, але поки він був оприлюднений, 2005 рік, бюджетний рік, закінчився. І Президент, і Кабінет Міністрів підтримують відповідну пропозицію, але нам належить прийняти відповідне рішення і про що вчора була відповідна домовленість під час засідання. Немає застережень? Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону України про внесення змін до Закону України ”Про Державний бюджет України на 2006 рік”, реєстраційний номер 9161. Прошу голосувати. Шановні колеги, ми ж домовилися і прийняли рішення. [[10:25:51]] За-258 Включено рішення до порядку денного. Я ставлю на голосування про схвалення проекту Закону України про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2006 рік”, як закон, реєстраційний номер 9161. Прошу голосувати. [[10:26:22]] За-303 Закон прийнято. Дякую, шановні колеги. Про фракціях, будь ласка. „Регіонів України” – 15, комуністів – 55, Блок Тимошенко – 34, Народна партія – 39, „Наша Україна” – 33, СПУ - 22, Народний блок - 22, СДПУ(о) – 16, Української Народної Партії - 16, „Відродження” – 13, Народного Рух України - 15, промисловців і підприємців України - 7, „Реформи і порядок” - 5, Позафракційні – 11. Шановні колеги! Оголошується до розгляду проект Постанови про надання згоди на призначення Президентом України на посаду члена Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку Селіверстова І.В. Доповідач голова Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку Анатолій Іванович Балюк. Підготуватися від комітету Сергію Буряку.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Дозвольте представити кандидата на посаду члена Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку України Селіверстова Ігоря Вадимовича. Селіверстов Ігор Вадимович народився в 1967 році в місті Києві в родині службовців. Після закінчення школи працював слюсарем на заводі, пройшов строкову військову службу. Після здобуття освіти в 1992 році працював в Національному банку України, де приймав активну участь в розбудові національного ринку України. З 1993 року працює на посаді першого заступника голови ради директорів Української міжбанківської валютної біржі. Таким чином, Селіверстов Ігор Вадимович є професійною людиною з понад 14 роками практичного досвіду роботи в фінансовій галузі та відповідною фаховою освітою, що, крім Київського державного університету, нараховує Бірмінгемський університет [[Великобританія]] за спеціальністю „грошовий обіг, банківська справа та фінанси” та магістерський ступінь МBA бізнес-школи університету Чикаго [[США]] за спеціалізацією „Фінанси та стратегічний менеджмент”. Працюючи на відповідальних посадах, як у регуляторних фінансових установах, так і безпосередньо фінансовому секторі Ігор Селіверстов зробив значний внесок у розвиток національної фінансової системи ринків валюти, капіталів, товарів та. Він приймав активну участь як у розробці нормативно-правової бази, що регулює порядок здійснення операцій в фінансовому секторі, так і у структуризації самих операцій та керівництві важливими інфраструктурними інституціями. Ігор Вадимович користується визнаним авторитетом в банківських та фінансових колах України. Зважаючи на ті складні професійні завдання у розбудові та регулюванні фінансових ринків України, які постають перед Державною комісією з цінних паперів та фондового ринку вважаємо, що залучення фахівця такого рівня сприятиме їх ефективному вирішенню. Шановні народні депутати, прошу надати згоду на призначення на посаду члена Державної комісії з цінних паперів Селіверстова Ігоря Вадимовича. Дякую за увагу.
Так, дякую. Сідайте, будь ласка. Так, шановні колеги, до претендента будуть запитання? Немає? Тоді, будь ласка, Сергій Васильович Буряк від комітету.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Доповідаю вам, що, відповідно до статті 6-ї Закону України „Про державне регулювання ринку цінних паперів України”, голова та члени комісії призначаються та звільняються Президентом України за погодженням з Верховною Радою України. Як вам всім добре відомо, до складу Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку має входити шість членів комісії. Після звільнення за власним бажанням пана Портнова у складі комісії виникла одна вакансія. Тому Президентом України було внесений відповідний проект постанови, і Верховна Рада повинна надати або не надати згоду на призначення Президентом запропонованої кандидатури на посаду члена Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку. Комітетом з питань фінансів і банківської діяльності на засіданні 18 січня цього року було розглянуто даний проект постанови та прийнято рішення щодо підтримки кандидатури Селіверстова Ігоря Вадимовича. Маємо надію, що наявність кворуму у складі комісії сприятиме активізації на налагодженню конструктивної роботи усіх учасників фондового ринку. Відповідно до статті шостої Закону України „Про державне регулювання ринку цінних паперів України” просимо підтримати дану запропоновану кандидатуру. Дякую за увагу.
Я так зрозумів, що запитань до претендента у нас немає. Тоді будемо визначатися. Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради реєстраційний номер 8647: „Про надання згоди на призначення Президентом України на посаду члена Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку Селіверстова”. Будь ласка, прошу визначатися. [[10:31:44]] За-150 Рішення не підтримано. По фракціях, будь ласка, покажіть. «Регіони України» - 2, комуністів – 0, Блоку Тимошенко – 5, Народної партії – 13, «Наша Україна» - 38, соціалісти – 1, „Народний блок Литвина” – 19, соціал-демократи [[об’єднані]] – 2, Українська Народна Партія - 17, «Відродження» - 14, Народний Рух України – 16, Партія промисловців і підприємців України – 4, «Реформи і порядок» - 14, позафракційні – 5.
Які пропозиції, шановні колеги, ще раз повернутися до розгляду, чи ні? Ну, давайте, щоб ми пройшли процедуру, я поставлю пропозицію про повернення до розгляду проекту Постанови про надання згоди на призначення Президентом України на посаду члена державної комісії з цінних паперів та фондового ринку Сільвестрова. Прошу голосувати. Так, іде голосування, голосуємо, шановні колеги. [[10:33:10]] За-198 Рішення не прийнято. Прошу комітет разом із, узгодити і вивчити це питання. Шановні колеги, я хотів би з приводу інциденту, що трапився, ми зараз розбираємося. Це представники політичних партій, які були акредитовані від друкованого органу політичної партії. Я хотів би сказати, що. Шановні колеги, ну, прошу я вас. Я хотів тільки сказати одне всім, щоб це чули: не сюди потрібно йти і кидати яйця. Не Верховна Рада, вона не допустить створення могильників ядерних відходів, допоки ця Верховна Рада існує. Оголошується до розгляду проект Постанови про зняття з розгляду деяких проектів законодавчих актів України, що стосуються соціальної політики та праці. Реєстраційний номер 9061. Ярослав Михайлович Сухий. Ярослав Михайловичу, проект роздано, якщо є якісь запитання, можливо, чи хтось проти. Шановні колеги, вам роздано проект, якщо є застереження, щодо якихось проектів законодавчих актів, ми їх вилучимо. Будь ласка, Сергій Сас, мікрофон, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Сергій Сас, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Володимире Михайловичу, я взагалі хотів з’ясувати, на якій підставі ставиться в порядок денний питання про зняття з розгляду, якою нормою Регламенту це передбачено? Наскільки мені відомо, Регламент передбачає, що може бути. автоматично виключається з порядку денного, якщо не набрав необхідної кількості голосів, якщо включений законопроект до порядку денного, виключається за рішенням Верховної Ради або за ініціативою автора, якщо він не включений до порядку денного. Володимир Михайлович, справа в тому, що цілий ряд питань, які ставляться сьогодні, три в порядок денний, включені такі питання. Я думаю, що ми розглядати їх не можемо з тих підстав, що вони автоматично будуть виключені з порядку денного, тому що це якщо не прийняті в першому читанні, і в наступному скликанні вони будуть просто зняті. І ще останнє, Володимир Михайлович. Уже декілька разів Погоджувальна рада приймала рішення про включення до порядку до порядку денного про зняття недоторканості з депутатів.
Верховна Рада такого рішення не приймала. Якщо ви це приймали у себе на фракції, то ваша фракція поки що це не вся Верховна Рада. Для початку. І Погоджувальна рада не приймала. Ми домовилися, що буде напрацьований із семи один законопроект, ми його розглянемо у понеділок на Погоджувальній раді наступній, а потім ви значимося, як нам далі діяти. Що стосується законопроектів і проектів постанов про зняття з розгляду ряду документів: якщо комітет виходить з такою пропозицією, що вони втратили свою актуальність або питання урегульовані в інших законодавчих актах, то ми тоді знімаємо з розгляду. Але якщо суб’єкт законодавчої ініціативи наполягає на тому, щоб це питання розглядалося в сесійній залі, то ми такий проект вилучаємо з цього проекту постанови. Так що тут у нас проблем немає. Мікрофон Сасу ще раз, будь ласка, увімкніть, щоб аргументацію послухати.
Дякую, Володимир Михайлович. Дійсно так, Володимир Михайлович. Але треба, щоб доповідач назвав, якими актами це врегульовано вже. І ці акти повинні набрати чинності і повинні бути опубліковані. В іншому порядку – тільки за ініціативою автора, якщо він не включений до порядку денного і якщо включений – за рішенням Верховної Ради. Так передбачає Регламент. Дякую. Тому в даному контексті треба, щоб доповідач чітко пояснив, на якій підставі знімається законопроект з розгляду. Дякую.
Ви маєте рацію, зараз Ярослав Михайлович коротко проінформує.
Шановні колеги і персонально вельмишановний колега Сас, доповідаю вам, що згідно з законом, який ми з вами тут приймали, називається він, цей закон, „Про комітети Верховної Ради України” профільне провадження того чи іншого законопроекту передбачається саме за профільним комітетом і ви знаєте, що може бути комітет першим або другим, або третім. Це перше. Якщо в даному випадку мається на увазі якась неузгодженість із Регламентом, то, будь ласка, можна, вносьте зміни чи доповнення до нині діючого, чинного Регламенту Верховної Ради. Що стосується конкретних цих законопроектів, які пропонується зняти, то комітет, уважно розглянувши їх, і не один раз, вважає, що дві причини, і ви побачите сьогодні крім нашого комітету ще Комітет з питань бюджету буде розглядати, пропонувати, комітет Стретовича буде пропонувати. Це законопроекти, які або дублюються, дублюються існуючими законопроектами, або давно втратили свою актуальність. Ось і все. Тому і пропонується, якщо є в когось в авторів, номера в вас є. От Іван Сидорович піднімає руку, якщо в нього є зауваження, я готовий або дати відповідь, або зняти просто з цього проекту постанови.
Хто підносить руку? Іван Сидорович Бокий, будь ласка, мікрофон ввімкніть.
Іван Бокий, фракція соціалістів. Комітет, який представляє пан Сухий, пропонує зняти з розгляду наш законопроект із депутатами Морозом і Рудьковським про внесення змін до деяких Законів України щодо соціального забезпечення працівників державних і комунальних закладів освіти, культури та охорони здоров’я. Ми вважаємо, що це неправильно. Цей законопроект одержав схвальний відгук Головного науково-експертного управління, Комітету з питань науки і освіти і відхилення його сьогодні не диктується ніякою ні застарілістю його, ніякими іншими причинами. У цьому законопроекті йдеться про встановлення працівникам культури, освіти і охорони здоров’я додаткових гарантій щодо оплати праці і пенсійного забезпечення, от, ну і деякі інші гарантії. Тому ми просимо вилучити цей законопроект 5715 із переліку проектів, що пропонуються.
Шановні колеги! Оскільки є пропозиція вилучити, ми маємо прислухатися до авторів проекту постанови, вилучити проект закону реєстраційний номер 8157, а решту проголосувати, якщо немає застережень. Немає? Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України про зняття з розгляду проектів деяких законодавчих актів України, що стосуються соціальної політики та праці. Реєстраційний номер 9061, із вилученням проекту закону, реєстраційний номер 8157. Прошу голосувати. [[10:40:34]] За-273 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про зняття з розгляду деяких законопроектів. Доповідач - виконуючий обов’язки голови Комітету з питань бюджету Супрун Людмила Павлівна. Будь ласка, Людмила Павлівна. Оскільки тут величезний перелік, то, можливо, таким же підемо шляхом, якщо є застереження щодо якихось проектів, ми їх вилучимо. Людмила Павлівна, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Враховуючи, що Верховною Радою 20 грудня було прийнято Закон „Про Державний бюджет на 2006 рік” та у зв’язку із закінченням бюджетного періоду 2005 року, комітет пропонує зняти з розгляду законопроекти щодо внесення змін до Закону „Про Державний бюджет на 2005 рік” у зв’язку з тим, що вони втратили актуальність. Всі ці законопроекти за номерами по переліку є у нас в постанові. Фактично ми всі абсолютно без винятку документи ці розглядали, оскільки актуальності в них немає, я прошу підтримати цю постанову. Ще одне, про що хочу поінформувати Верховну Раду. Це стосується Закону про спрямування коштів від приватизації „Криворіжсталі” безпосередньо місто Кривий Ріг на здійснення заходів соціально-економічного характеру та на такі ж дії щодо прилеглих територій. Цей закон, Володимир Михайлович, у нас із комітету був переданий на підпис Президенту 19 грудня. Тобто фактично було достатньо часу, щоб його підписати і ввести в дію, але, на жаль, він був підписаний вже після нового року. Тобто фактично свідомо затягнули прийняття цього документу і таким чином неможливим стало спрямування коштів безпосередньо на підтримку міста Кривий Ріг. У зв’язку з цим, я вважаю, нам необхідно прийняти новий документ, який би вже врахував.
Людмило Павлівно, ми щойно 15 хвилин назад прийняли відповідний закон, і він буде через годину підписаний з цього приводу.
Добре.
Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України. Реєстраційний номер 9069. Для зняття з розгляду деяких законопроектів. Прошу голосувати. [[10:43:03]] За-233 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про зняття з розгляду деяких проектів актів законодавства України з питань боротьби із злочинністю і корупцією. Доповідач, голова комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією, Стретович Володимир Миколайович. Будь ласка, Володимире Миколайовичу.
Шановний Голово Верховної Ради, шановні колеги, до вашої уваги пропонується проект рішення парламенту щодо зняття з розгляду восьми законопроектів та дев’яти проектів постанов Верховної Ради. Цю кількість дещо уточнено з урахуванням того, що законопроект номер 4354, автор Добкін і Святаш, та відповідний проект постанови Верховної Ради 20 січня 2005 року знято з розгляду. Комітет з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією, пропонуючи на розгляд цей проект рішення, виходив з того, що зазначені в додатку до проекту постанови, проектів, актів законодавства втратили актуальність або потребують суттєвого доопрацювання. Зрозуміло, що суттєве доопрацювання неможливо забезпечити у строк, що залишився для виконання Верховною Радою Четвертого скликання своїх повноважень. Можу прокоментувати кожен законопроект, знятий, запропонований до розгляду проект акту законодавства. Але дозвольте зупинитися на декількох обґрунтуваннях. Наприклад, законопроект Юрія Артеменка, який зареєстрований за номером 2318 щодо впорядкування системи органів, які здійснюють боротьбу із злочинністю, неможливо будь-яким чином доопрацювати, оскільки 8 вересня минулого року у цій залі конституційною більшістю припинені повноваження згаданого народного депутата. Автори законодавчої ініціативи, стосовно затвердження положення про Комітет по боротьбі із організованою злочинністю усвідомлюють, що зазначене положення має бути доопрацьоване з урахуванням нової редакції Закону про комітети Верховної Ради України. Це стосується проекту № 3028. І можу навести аргументацію щодо інших законопроектів. Водночас, це не забороняє, в будь-якому суб’єкті законодавчої ініціативи, в новому скликанні парламенту знову поставити цю ініціативу на схвалення парламенту. І прошу підтримати думки комітету, оскільки ми тут ревно слідкуємо за тим, щоб кожен комітет був пропорційно представлений, кожна фракція була пропорційно представлена в кожному комітеті. А відтак, думки комітету збігаються, фактично, з думкою Верховної Ради. Дякую за увагу.
Шановні колеги, немає застережень, щодо цього проекту? Будь ласка, мікрофон Юрія Кармазина ввімкніть.
Юрій Кармазин, Партія захисників Вітчизни „Блоку Юрія Кармазина”, який хоче ЦВК знищити, щоб не було назви „Юрія Кармазина”. В мене запитання. Скажіть, будь ласка, шановний пане Стретович Володимире Миколайовичу. Проект Закону України „Про національне бюро розслідувань”, який значиться під № 4387, ви розумієте, наскільки надзвичайно важливий. І ви вносили, і Президент говорив, і Король вносив, і вносилися в попередньому скликанні. Мова йде про боротьбу з організованою злочинністю, мова йде про боротьбу з корупцією на найвищому рівні, яка сьогодні ніким в державі не проводиться. Чому нам з вами не розглянути ще цей Закон, який просто потрібен. І я впевнений, що нам вистачить цього часу. Якби навіть зараз ви його доповіли, ми б зараз за нього проголосували і через тиждень, або через два, прийняли б його остаточно, дали б Президенту. Бо знову нова Верховна Рада, в яку хочуть прийти бандити, не прийме цей Закон, не створить цей орган. Вони будуть не зацікавлені. Давайте зараз це зробимо, вилучимо цей.
Дякую, Юрій Анатолійович. Таких законопроектів зареєстровано два. Один № 4387 (автор законопроекту генерал-майор Самофалов і № 4387-П (Стретович, Буйко і Карнаух). Хочу зауважити, що без досягнення політичної волі і узгодження між політичними основними суб’єктами в Україні, про доцільність прийняття цього закону ми нічого в парламенті не доб’ємося. Сьогодні міжвідомча група щодо реформування правоохоронних органів, яка працює при Раді національної безпеки і оборони, ухвалила рішення про необхідність створення органу спеціальної юрисдикції, яка не буде називатися „Державна служба розслідувань” – робоча назва. Тому це все рухається планомірно і в наступний парламент уже буде підготовлений з усіма узгодженими сторонами законопроект, який буде ухвалений. Вважаємо, що за два пленарних тижні ми цей надскладний законопроект прийняти не можемо. Тому просимо зняти з розгляду під час дії цієї Верховної Ради.
Мікрофон Геннадія Самофалова.
Геннадий Самофалов, фракция «Регионы Украины», Политическая партия регионов. Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! После президентских выборов команда Президента одним из первых направлений стратегии своей определила борьбу с коррупцией. И звучала тема создать Национальное бюро расследований. Я три года назад внес подобный проект закона. Три года, подчеркиваю, назад. Скажите пожалуйста, что сегодня изменилось? Что, у нас коррупции не стало? И все. Почему сегодня этот закон потерял актуальность? Я предлагаю так, если будем голосовать, то исключить вопрос о создании Национального бюро расследований из перечня, который предлагается снять, этот вопрос. Спасибо.
Шановний Геннадій Геннадійович, комітет, пропонуючи до уваги парламентаріїв цю постанову, виходив з того, що за 33 дні робочих календарних Верховної Ради ми не в змозі прийняти цей законопроект. Це не позбавляє вас права законодавчої ініціативи в наступному парламенті ініціювати його знову. Що стосується вашого законопроекту, ви уважно читали зауваження Науково-експертного відділу і рішення нашого комітету, де визнано, що зазначений законопроект не відповідає Конституції [[Основному Закону]] держави і з тих мотивів не може бути внесений на розгляд Верховної Ради. Дякую.
Шановні народні депутати! Оскільки два депутати: Юрій Кармазін і Геннадій Самофалов заперечують проти зняття з розгляду законопроектів 4387, 4387/п, - вони вилучаються з проекту постанови. І з урахуванням цього я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про зняття з розгляду деяких проектів актів законодавства з питань боротьби зі злочинністю і корупцією. Реєстраційний номер 9060, прошу голосувати. [[10:49:32]] За-284 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови проведення міжнародної конференції "Роль вищих органів фінансового контролю у боротьбі з корупцією та шахрайством" у вересні 2006 року у м. Києві, реєстраційний номер 9115. Шановні колеги! Чому виникла потреба у прийнятті такої постанови? Як визнаєте, шановні колеги, що відповідно до графіка в Україні має бути проведена така конференція за участю Європейської організації вищих контрольних органів, членом якої є Україна. Для цього потрібно прийняти відповідне рішення. Звернення було Рахункової палати до Кабінету Міністрів, бо там стоїть питання про організаційні, технічні, матеріальні заходи. Однак, рішення до цього часу не приймається. Потрібне відповідне нагадування з боку Верховної Ради для того, щоб розпочався процес підготовки цієї конференції. Тому, якщо немає заперечень, я поставлю на голосування проект постанови. Комітет на чолі з Сергієм Васильовичем Буряком підтримують подібну пропозицію. Немає застережень? Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про проведення міжнародної конференції "Роль вищих органів фінансового контролю у боротьбі з корупцією та шахрайством" у вересні 2006 року у м. Києві, реєстраційний номер 9115. Прошу голосувати. [[10:51:17]] За-279 Постанову прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про заслуховування інформації Кабінету Міністрів України про стан виконання державного та місцевих бюджетів за 2005 рік та вплив поточної економічної ситуації на виконання бюджету України у 2006 році. Планується розгляд питання провести 14 березня 2006 року. Ми обговорювали цю проблему, шановні колеги, на Погоджувальній раді і дійшли згоди, що розгляд цього питання потрібний для того, щоб і Кабінет Міністрів, і Верховна Рада України узгодили позиції і визначили шляхи дальшої спільної роботи над основним економічним законом країни. Так, є потреба доповідь робити з цього приводу? Будь ласка, Супрун Людмила Павлівна. Ну ми почекаємо можливо тоді, поки ви там закінчите розмову. Будь ласка, Комар. Мікрофон ввімкніть, будь ласка.
Микола Комар, фракція Партії регіонів. Володимире Михайловичу, ми не можемо голосувати про заслуховування інформації Кабінету Міністрів, бо Кабінет Міністрів тільки розповість, ми послухаємо і підемо. Те, що ви говорите, ми згодні з цим і хочемо цього – те, що ви пропонуєте, узгодження позицій Верховної Ради і Кабінету Міністрів. Звичайно, треба щоб була якась співпраця. Але від того, що ми заслухаємо інформацію і не зможемо обговорити її, ми навряд чи зможемо це зробити. Фракція регіонів не буде голосувати за цю пропозицію.
Справа в тім, що ми зможемо її обговорити, ми зараз не можемо поставити питання про звіт Кабінету Міністрів про виконання бюджету, оскільки вся інформація узагальнена буде значно пізніше. Тому ми мову можемо вести лише про оперативний розгляд цього питання для того, щоб знати який реальний стан економіки. Підготовлено Рахунковою палатою такий документ, також інформація щодо виконання Державного бюджету України за 2005 рік та січень 2006 року. Він вам буде роздано, якщо не роздано, і буде можливість поставити запитання і визначитися щодо обговорення цієї проблеми. Я думаю, що всі зацікавлені і фракції, і групи для того, щоб Україна, люди, суспільство мали об’єктивну інформацію який же економічний стан країни. Людмила Павлівна, будь ласка, з цього приводу позиція комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Це питання є для нас надзвичайно актуальним. Можу пояснити чому ми просимо обов’язково розглянути інформацію, заслухати Кабінет Міністрів про стан виконання державного та місцевих бюджетів за 2005 рік та вплив поточної економічної ситуації на виконання бюджету в 2006 році. Дві речі, на які ми з вами обов’язково повинні звернути увагу. Перше. У нас по результатах 2005 року є залишки на казначейських рахунках. Використання цих залишків на казначейських рахунках можливе тільки за однієї умови: якщо буде внесено відповідні зміни до Закону „Про Державний бюджет”. Якщо ми цього не зробимо, кошти будуть знаходитися на рахунках казначейства, без використання, тобто це гроші в розмірі 15 мільярдів, які будуть поза межами фінансового бюджетного балансу України. Другий момент. У нас сьогодні йде шалена зміна тарифів на комунальні послуги. Зростає вартість газу. І ми повинні визначитися, скільки коштів нам треба додати на субвенції, для того щоб громадяни були захищені. Ми сьогодні не маємо такої інформації, нам потрібно від Кабінету Міністрів почути офіційні розрахунки. Інакше станеться наступне: громадяни не зможуть сплатити самі за комунальні послуги і енергоносії, і у бюджету не буде вистачати грошей, щоб погасити для них субвенціями таку заборгованість. Тому з метою упередження цієї складної ситуації, з метою захисту інтересів громадян, особливо незахищених верств населення, нам обов’язково потрібно таку інформацію заслухати. Крім того, Кабінет Міністрів зобов’язаний на виконання Закону „Про державний бюджет на 2006 рік” прийняти близько 90 нормативних актів. Сьогодні ці документи не готуються. Ми в комітеті замість десяти постанов на погодження отримали тільки три постанови. Ми хочемо, що Кабінет Міністрів пояснив, в чому причина такої затримки виконання Закону „Про Державний бюджет”. Якщо такого звіту, шановні колеги, ми не побачимо, нам буде складно зорієнтуватися в показниках бюджету до кінця 2006 року. Оскільки Верховна Рада завершує свою роботу, то я не хотіла б, щоб ми завершували свою роботу і залишали для громадян несплаченими субсидії по житлово-комунальних послугах. Тому я пропоную обов’язково підтримати цю пропозицію. Питання до Кабінету Міністрів можна буде поставити. І за результатами розгляду такої інформації ми підготуємо проект постанови, щоб визначити, що будемо робити з Державним бюджетом на 2006 рік, і як, яким чином, в яких обсягах нам необхідно буде внести зміни, щоб захистити інтереси громадян. Звіт Кабінету Міністрів потрібно заслуховувати, як ви знаєте, по Закону тільки в травні місяці. Буде прийнято рішення, щодо того, щоб раніше це зробити. Ми це зробимо раніше, але інформація потрібна.
Дякую. Шановні колеги, запишіться 3 хвилини, будь ласка. Людмила Павлівна, сідайте, будь ласка. А запитання ж до вас, вибачте. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Ярослав Сухий.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя. Фракція Партії регіонів, „Регіони України”. Шановна Людмила Павлівна, і шановні колеги, народні депутати, можна голосувати за цю Постанову тільки в єдиному випадку, якщо ця інформація Кабінету Міністрів України буде виписана такою процедурою, у вигляді звіту, або інформації, і обговорення, і запитання. Інакше ми з вами тут отримаємо черговий піар. Ми прекрасно відсіялися, ми прекрасно там забезпечили, Україна стала модною, бажаною і тому подібне - це перше. Дайте відповідь: чи передбачається така процедура? І друге обов’язкове застереження, щоб у цій інформації приймала участь наша рахункова палата Верховної Ради України. В іншому випадку смисл самої цієї постанови втрачається, ми просто отримаємо пропагандистський виступ на 10-15 хвилин: як ми стали жити краще, щасливо і нас чекає світле помаранчеве майбуття.
Володимире Михайловичу, ми можемо при підготовці матеріалів написати: в якому порядку пропонуємо заслухати інформацію. Включити туди звіт рахункової палати, якщо ви дасте зараз доручення, і включити питання для обговорення.
Шановні колеги, зараз принципово для нас, ми розглядаємо це питання? Розглядаємо, процедуру і порядок визначить виключно Верховна Рада України. Але це питання непрохідне, воно є чутливим. Тому я вважаю, що треба його серйозно обговорити не в плані того, щоб розкритикувати один одного, а подивитися, що можемо і що потрібно, головне, зробити у цей період. Так, що, я думаю, тут все залежить від волі Верховної Ради України. Будь ласка, Василь Надрага.
Василий Надрага, „Народный блок Литвина”. Наверное, уважаемые коллеги, есть смысл принимать данное решение, потому что сегодня мы с вами имеем примеры, когда нам рассказывали о том, что бюджет 2005 года был выполнен во всех составляющих. А я хочу привести пример: люди ожидали газификацию поселка Большая Вергунка в Луганске, за который я отвечал, и, к большому сожалению, из двух миллионов 700 тысяч получили всего 300 тысяч. Купили там каких-то 200 метров трубы, установили, и на этом остановилось. Поэтому мне кажется, что абсолютно правы те, кто говорит, что данный вопрос надо рассматривать, и абсолютно правы те, кто настаивает на том, чтобы процедура была максимально детальная. Более того, нам, наверное, надо поставить вопрос так, чтобы нам на упреждение Кабинет Министров дал свое видение в виде документа, как работается, как исполняется, какие перспективы и что будет делаться, а не так, что мы просто услышим эту ситуацию. Поэтому я думаю, что, во всяком случае, депутаты Народного блока Литвина будут поддерживать данную постановку вопроса, потому что мы считаем, что надо навести порядок. В следующий раз Верховная Рада к этой теме сможет вернуться не раньше июня. Спасибо.
Юрій Кармазін, будь ласка. Мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, ми обов’язково маємо проголосувати за цю постанову. А вас, Людмила Павлівна, я б просив ось що зробити. Сьогодні кількість чиновників у Держказначействі збільшилась неймовірно – близько 15 тисяч. Це несерйозно просто в той час, коли комп’ютеризація і так далі відбувається. Щоб ми дали. і ці довідки дайте нам. Сьогодні треба ставити питання, щоб звітувала і податкова адміністрація, тому що, ви знаєте, після підписання меморандуму, який був підписаний між Президентом Ющенко, Януковичем і Єхануровим, знизилась дисципліна, зменшилися надходження податку з прибутку. Зменшилося за рахунок чого? Всі очікують, все. Безнаказаність пішла. І тому я хотів би, щоб і податкова звітувала в даному випадку, і Держказначейство, і давайте послухаємо тут і по впливу економічної ситуації обов’язково, щоб був звіт Рахункової палати, в тому числі і на місцевих рівнях, де ми дали їм.
Шановні колеги, я думаю, що пропозиції комітет врахує ці всі і ми визначимося. Але, я думаю, коли буде виступати із звітом уряд, чи то виконуючий обов’язки Прем’єр-міністра, чи виконуючий обов’язки міністра фінансів, то вони будуть говорити і про діяльність Податкової адміністрації, да. Ну ми визначимось, давайте, тоді. Я ставлю на голосуванняПроект Постанови Верховної Ради України про заслуховування інформації Кабінету Міністрів України про стан виконання державного та місцевих бюджетів за 2005 рік та вплив поточної економічної ситуації на виконання бюджету у 2006 році, реєстраційний номер 9137. Прошу голосувати. [[11:02:29]] За-226 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. „Регіони України” - 49, комуністів – 55, Блок Тимошенко – 9, Народна партія – 38, „Наша Україна” – 1, СПУ – 26, Народний блок - 22, СДПУ(О) – 9, Українська Народна Партія – 1, „Відродження” – 3, Народний Рух України, промисловців і підприємців, „Реформи і порядок” – 0, позафракційні – 13. Хто ж це один голос, який дав позитивний результат? Так, шановні колеги, оголошується до розгляду Проект Закону про Державну службу спеціального зв’язку та захисту інформації України. Будь ласка, Цибенко Петро Степанович з мотивів. Буде доповідати Крючков Георгій Корнійович, Голова Комітету з питань національної безпеки і оборони.
Спасибі, Володимир Михайлович. Шановний Володимир Михайлович, оскільки ми якраз переходимо до нового розділу порядку денного, фракція комуністів, Цибенко, Голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів, я хотів би звернутись до вас з таким проханням. На Погоджувальній раді 20 числа я від імені комітету пропонував включити до порядку денного, до розділу до включення до порядку денного і розгляду по суті, законопроекту №9045. Ніяких заперечень ні з вашого боку, ні з боку членів Погоджувальної ради не було. Документ розповсюджений, є висновки Науково-експертного управління, є рішення комітету. Я думаю, ми сьогодні маємо ліквідувати це прикре непорозуміння і включити у відповідний розділ цей законопроект 9045.
Я прошу секретаріат зараз вивчити, бо я щось не можу пригадати, що це за законопроект і яке рішення ми приймали. Підійміть протокол, будь ласка, і стенограму і надайте інформацію з цього приводу. Так, оголошується до розгляду проект Закону про Державну службу спеціального зв’язку та захисту інформації. Що? Будь ласка, Сас. Вибачте, я не помітив. Сергій Сас. Георгій Корнійович, зачекайте, будь ласка, хвилиночку.
Дякую, Володимир Михайлович! Сергій Сас, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановний Володимир Михайлович! Сьогодні в другому читанні на розгляд внесено 25 законопроектів. До 15-ти з них текст роздано тільки сьогодні зранку, хоча відповідно до Регламенту стаття 6.6.1 він повинен роздаватися не пізніше, як за 12 днів до розгляду законопроекту. У такому контексті можна говорити про якість. І наступне, Володимир Михайлович, я все-таки вношу пропозицію, щоб ви поставили на голосування пропозицію про включення до порядку денного питання про зняття депутатської недоторканості з депутатів місцевих рад за наполяганням нашої фракції. І якщо Верховна Рада підтримає, то ми повинні будемо його розглянути. Дякую.
Давайте одночасно із депутатів Верховної Ради України також поставимо це на голосування, це простимулює і будете менше говорити на цю тему. Є рішення Погоджувальної ради, давайте його дотримуватися і я побачу, як ви проголосуєте за нього. Я знаю, оголошується. Ми ж домовилися, шановні колеги, що виробляться, які основні підходи, була доповідь від комітету, що ми приймемо це рішення. Давайте в решті-решт працювати, я вас благаю просто. Ми вже прийняли рішення. Ви мені нагадуєте, до речі, про порушення Регламенту, питання розглядалося двічі і відхилене, а ви наполягаєте на тому, щоб я дотримувався Регламенту. Я прошу вас, давайте забезпечувати не вибірковий підхід. Я знаю, прошу вас, все буде нормально, все буде по-чесному. Будь ласка. Оголошується до розгляду проект Закону про Державну службу спеціального зв’язку та захисту інформації в Україні. Реєстраційний номер 9031. Доповідач - голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Георгій Корнійович Крючков.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Ви, мабуть, пам’ятаєте, з якими ми труднощами приймали проект закону. цього закону, який зараз винесений на друге читання. Він, правда, зібрав 293 голоси на підтримку, але це було зроблено тільки тому, що від імені комітету я пообіцяв, що ми його доопрацюємо і врахуємо ті зауваження, які будуть висловлені і висловлювалися народними депутатами України, і нашими правовими управліннями. Я скажу, дуже непросто було працювати над цим законопроектом, ми його вам зараз подаємо. Якщо не рахувати численних редакційних зауважень і пропозицій, то всього 43, враховано 37, з уточненням редакції 4, два не враховано, я про них доповім. Ми повністю врахували зауваження наукових експертів і сьогодні ми відпрацювали всі питання, пов’язані з цим законопроектом, з Головним юридичним управлінням. Що принципово треба сказати? Перше, як ви пам’ятаєте, в законі не було визначено статус цієї служби. Зараз це відпрацьовано і я хотів би сказати, що це не військова структура, але потрібний перехідний період для того, щоб з військової структури перейти на не військову. Я хотів особливо наголосити на тому, що це, шановні колеги, це не „послушка”, як у декого виникає таке питання. Це не „послушка”, це служба, яка забезпечує функціонування спеціального урядового зв’язку, захист цього зв’язку і розвиток цієї структури. Визначено підпорядкованість і підконтрольність цієї служби, чого не було там, визначено порядок призначення кадрів. Якщо ви пам’ятаєте, то в урядовому законопроектів було сказано, що „голова служби і інші керівні працівники служби призначаються в установленому порядку”. Ми це все повністю розшифрували і записано в цьому законопроекту. Оскільки це не військова структура, то до цієї структури не можуть бути застосовані ті правила, які встановлені щодо комплектування цієї структури і звільнення працівників особового складу, які застосовуються у військове формування. Тому довелося виписати і ці питання дуже детально. І останнє, нам довелося виписати дуже детально соціальний блок цієї проблема, оскільки теж не можуть бути застосовані ті норми, які вже записані в інших законах. З урахуванням цього, законопроект виноситься на розгляд. Є принципові питання, які потрібно зразу вирішити. Після тривалих обговорень комітет пропонує змінити назву законопроекту і озаглавити його так Закон України „Про Державну службу захисту інформації”. Було два варіанти, був варіант ще такий „Про.
Дайте можливість завершити виступ.
Я вже переходжу до голосування.
Всі пропозиції враховані, то будемо може вже голосувати?
Нам треба вирішити про назву. Пропонується: „Про Державну службу захисту інформації”. Але у Манчуленка є інша думка.
Мікрофон Манчуленка, будь ласка.
Георгій Манчуленко, округ № 203, Український Народний Блок Костенка і Плюща. Дякую Володимире Михайловичу. Шановні колеги, шановний Георгію Корнійовичу. У нас, дійсно, на засіданні комітету відбулася певна дискусія відносно того, яку ж назву повинен носити цей орган, надзвичайно важливий орган для зміцнення національної безпеки України. Я пропонував, щоб назвати його „Служба захисту інформації України”. Думки у нас розділилися і є різні підходи. З чого я виходив, що треба вилучити слово „державна”? Бо є певний алогізм в тому, що це треба писати обов’язково „державна служба”. Тоді треба писати „Державна служба безпеки України”, „Державна служба зовнішньої розвідки” і подібні служби, які виконують функції, покладені на нею державою, але там немає означення, що це є державна служба. Тому я пропоную проголосувати, щоб називалося „Служба захисту інформації України”. Дякую.
Можна?
Будь ласка.
Дійсно, на засіданні комітету була дискусія гостра, більшість присутніх висловилися за ту пропозицію, яку я зачитав „Про державну службу захисту інформації”. Дійсно, тут резон є в тому, що говорить Георгій Манолійович, але у нас є і прецеденти, у нас є державна спеціальна служба транспорту і ні в кого це не викликало якихось застережень, і інші є служби. Так що, але це на вирішення Верховної Ради. Комітет запропонував: „Державна служба захисту інформації”. Як проголосують члени комітету, поправку можна проголосувати.
Да. Шановні колеги, тут виникла така проблема. Прошу уваги. Проект закону мав таку назву: „Про Державну службу спеціального зв’язку та захисту інформації України”. Прекрасна назва. Але внесли ряд інновацій. Тому є наполягання, то я поставлю на голосування за те, щоб проголосувати за цю редакційну поправку. Якщо Верховна Рада її підтримає, цю редакційну поправку, то вона тоді буде мати офіційну назву. Ні, - залишиться та пропозиція, яку пропонує Кабінет Міністрів України.
За, за, за, за.
Так, правильно, я ж так ставлю.
Це не принципово, абсолютно не принципово.
Я ставлю на голосування поправку номер 1, автори: Манчуленко, Зарубінський, Корж. Прошу народних депутатів визначиться шляхом голосування. Прошу визначитись. [[11:13:14]] За-108 Рішення не прийнято. Залишається назва закону, проекту закону така: про Державну службу спеціального зв’язку та захисту інформації України. Які ще поправки не враховані? Пилип Пилипович Буждиган, будь ласка.
Це поправка номер 19 сторінка 21. Я знаю вас як людину конкретну. І я розумію, що комітет в принципі по суті погодився з моєю поправкою. Але я дуже вас просив, щоб усунути повністю неузгодженість з іншими законодавчими актами, які є, і щоб конкретно покращити цей закон. Тому пропоную свою поправку прийняти і цілий закон в цілому. Дякую. Будь ласка, Георгію Корнійовичу.
Ми розглядали цю пропозицію. Вона слушна, ця пропозиція. Але вона настільки сформульована і широка, що, в принципі, питання про те, що ця служба здійснює експертизу відповідних матеріалів, ця формула тут є, і тому ми вважали, що недоцільно обтяжували цей законопроект такою деталізацією. Але, якщо наполягає Пилип Пилипович, і проголосує Верховна Рада, будь ласка.
Ставиться на голосування поправка номер 19, автор Пилип Пилипович Буждиган. Прошу визначатися. [[11:15:30]] За-287 Поправка врахована. Які ще поправки, хто наполягає? Немає.
Але ще є одне. Коли ми сьогодні ще перед самим виходом сюди працювали з юристами, у нас є така пропозиція у перехідних, прикінцевих положеннях пункт шостий, підпункт перший внести таке доповнення: „Вирішити Кабінету Міністрів питання щодо визначення загальної чисельності державної служби захисту інформації, виходячи з існуючої чисельності департаменті спеціальних комунікаційних систем та захисту інформації та відповідних підрозділів Служби безпеки України, що ліквідується у зв’язку з відтворенням Державної служби захисту інформації”. А пункт третій.
Воно узгоджене з вами? Воно узгоджено, шановні колеги. Якщо немає заперечень.
З врахуванням цього просимо прийняти у цілому, але відносно назви. Володимире Михайловичу, комітет запропонував спростити назву, вона дуже складна. Розумієте? І поняття про Державну службу захисту інформацію воно по суті охоплює проб. охоплює, тому що захищає саме спеціальний. Але це не є принципово, не є принципово, але комітет прийняв таке рішення, тому мабуть.
Справа в тім, шановні колеги, була пропозиція уточнити назву. Ми за цю пропозицію голосували, вона не дістала підтримки, залишається назва закону таким чином про Державну службу спеціального зв’язку та захисту інформації України. За це проголосували. З урахуванням того уточнення, яке було щойно виголошено головою комітету, я ставлю на голосування про прийняття проекту закону як законупро Державну службу спеціального зв’язку та захисту інформації України. Реєстраційний номер 9031. Прошу голосувати. [[11:18:01]] За-300 Закон прийнято. Дякую. По фракціях, будь ласка. „Регіони України” – 50, комуністів – 53, Блок Тимошенко – 6, Народна партія – 38, «Наша Україна» - 38, СПУ – 1, Народний блок – 22, СДПУ(о) – 12, Українська Народна Партія – 11, „Відродження” – 14, Народний Рух України – 14, промисловців і підприємців – 13, «Реформи і порядок» – 13, позафракційні – 15. Мотиви закінчилися уже. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про патентування деяких видів підприємницької діяльності" [[щодо споживчої кооперації]]. Реєстраційний номер 8168. Доповідач – Пилип Пилипович Буждиган. Будь ласка.
Шановні народні депутати, Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій на засіданні 14 грудня 2005 року розглянув внесений народним депутатом України Паком проект Закону про внесення змін до статті першої Закону України „Про патентування деяких видів підприємницької діяльності” [[щодо споживчої кооперації]], реєстраційний номер 8168. Підтримав його і пропонував, щоб Верховна Рада його прийняла в цілому, і 259 голосів 18 січня цього року прийняли його за основу. У процесі підготовки зазначеного законопроекту, а він дуже в нас великий, там тільки міняється два слова, не надійшло пропозицій від народних депутатів. Законопроект розглянуто восьмого лютого 2006 року. Там тільки є деякі зауваження Юридичного управління Апарату Верховної Ради. І я думаю, що є пропозиція від комітету прийняти в другому читанні даний законопроект, ну, і врахувати там зауваження Головного юридичного управління. Така позиція комітету: прийняти в другому читанні і в цілому.
Але з урахуванням пропозицій Юридичного управління. Шановні колеги, всі поправки враховані. Будемо голосувати. Я ставлю на голосування: про прийняття в цілому як закон „Про внесення змін до Закону України „Про патентування деяких видів підприємницької діяльності” [[щодо споживчої кооперації]], номер законопроекту 8168, з урахування пропозицій Юридичного управління. Прошу голосувати. [[11:20:54]] За-297 Дякую. Закон прийнято. Розглядається проект Закону про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини [[друге читання]], реєстраційний номер законопроекту 7261. Доповідає голова Комітету з питань правової політики Онопенко Василь Васильович. Будь ласка.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, це надзвичайно важливий законопроект. Все більше громадян України звертається до Європейського суду за пошуком справедливості. За 2005 рік Україна вийшла на друге місце після Туреччини по статистиці прийнятих рішень Європейським судом проти України, зокрема було прийнято 120 рішень і вони повинні виконуватись на території України. І по кожному рішенню Європейський суд констатував, що органи державної влади порушували права громадян. Тому винесений законопроект в другому читанні, він є важливим для того, щоби ці рішення Європейського суду і наступні, якщо вони будуть прийняті, повинні виконуватися належним чином в нас тут в Україні. До другого читання було внесено 18 поправок і всі вони враховані. Тому ми вважаємо, що можна було би проголосувати, якщо ні в кого немає якихось принципових зауважень цей закон, про виконання рішень Європейського суду в цілому і вже як за Закон. Дякую за увагу.
Шановні колеги, хто наполягав і поправки не враховані? Немає таких? Василь Васильович, але я думаю, давайте ми все-таки дослухаємося юридичного управління, яке пропонує одну із статей, а саме положення статті 20 проекти перенести у прикінцеві положення.
Ми не заперечуємо, це.
Я думаю, буде юридично чистіше і тоді ми швидше його підготуємо до підпису. Нема заперечень?
Немає.
Тоді я із пропозицією Юридичного управління ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини. Реєстраційний номер 7261, прошу голосувати. З урахуванням пропозицій Юридичного управління. Голосуємо. Демократи за Європейський суд. [[11:23:37]] За-292 Так, у залі 292 демократа. Закон прийнятий. Розглядається Проект Закону про волонтерський рух. Реєстраційний номер 7550, доповідає Петров Олег Володимирович, секретар Комітету з питань молодіжної політики, фізичної культури, спорту і туризму.
Шановні колеги, у вас на розгляді Закон про волонтерський рух, реєстраційний номер 7550. На друге читання внесли 7 народних депутатів поправок, кількість загалом поправок 34, враховано 14, частково врахована одна, відхилено 19 поправок. Комітетом розглянутий цей закон, і зауваження, які були, вони враховані. Ті, що не враховані, вони, на наш погляд, існують в інших законах уже України, і це є в нас підтвердження – лист Міністерства юстиції. І питання, які розглядалися на комітеті, всі були з’ясовані, і сьогодні комітет пропонує підтримати цей законопроект і прийняти у другому читанні.
Шановні колеги, у кого є зауваження до цього законопроекту? Тут є чимало відхилених: Цибенко, Акопяна та інших. Ніхто не наполягає? Не наполягають. Оржаховський, будь ласка. Поправка яка? Номер?
Дякую, Адам Іванович. Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України, Херсонщина. Адам Іванович, я щиро дякую Комітету з питань молодіжної політики, спорту і туризму за врахування і, зокрема, моїх окремих пропозицій. Щодо пропозицій, котрі не враховані, я не наполягатиму і не аргументуватиму на їх голосуванні і так далі. Тому пропоную, щоб цей закон ми проголосували, так як він дуже потрібний. Я думаю, що справа волонтерського руху – це перспективно, і його чекають в нашій країні. Тому хотів би, щоб і мої колеги послідували, як кажуть, за мною, перестали дискутувати, а проголосували за даний законопроект. Дякую.
Не наполягає ніхто? Але я просив би вашу увагу і просив би думку комітету про те, що юридичне управління написало „вважаємо, що законопроект потребує доопрацювання та внесення на повторне друге читання. Яка думка комітету?
Шановний Адам Іванович! Ми звернулися до Міністерства юстиції з пропозицією розтлумачити ці всі зауваження, які у нас сьогодні зробив наша Юридичне управління. Вони чітко виписані і, шановні колеги, повірте, нема сьогодні проблем, сьогодні, які стосуються законодавства, які сьогодні є в зауваженнях. Якщо ми будемо, ми ретельно розглядали, тим паче з зауваженнями народних депутатів, якщо ми зараз підемо по законопроекту, ви самі будете мати змогу в чом переконатися. Ну, саме головне зауваження було те, що такий закон не потрібен, що цей закон може бути врахований в законі „Про об’єднання громадян”, про інші законодавчі акти, які прийняла Верховна Рада, но ми наполягаємо, бо це є специфічний закон і волонтери сьогодні не можуть сьогодні розтворитись в законі „Про об’єднання громадян”, бо це специфічна спілка. Одне питання сьогодні створити волонтерську групу і будемо надавати благодійну допомогу людям літнім і таке інше, а інше сьогодні – працювати з наркозалежними людьми, це зовсім інше специфічне. Тому ми наполягаємо, що сьогодні, і нас Міністерство юстиції підтримує, що такий закон повинен бути на тому як і закон про молодіжні, про благодійництво, про професійні спілки і таке інше. Це специфічний закон.
Дякую, але я, ваша є поправка, Кармазін? Є поправка ваша? Зараз я подивлюся. Але я хотів би, трошки обережніше висловлюйтесь, що волонтери це специфічний і претендують на свій закон, бо ви зараз збудите те, що кожна громадська організація, а їх в нас більше тисячі, почне вимагати писати їм закон. Давайте трошки скромніше. Я ставлю на голосування про прийняття за основу і в цілому як закону закону „Про волонтерський рух”, реєстраційний номер 7550. Прошу голосувати. [[11:28:46]] За-209 По фракціях, будь ласка. „Регіони України” - 3, комуністів – 45, Тимошенко – 2, Народної партії – 27, „Наша Україна” – 23, соціалісти – 22, „Народного блоку Литвина” - 21, соціал-демократи [[об’єднані]] – 9, Народної партії Української – 15, „Відродження” – 5, Народний Рух України – 11, Партія промисловців і підприємців – 6, „Реформи і порядок” – 6, позафракційні – 14. Кармазіна, мікрофон, будь ласка.
Дякую Адам Іванович! Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Волонтери – це люди, які добровільно здійснюють благодійну і не прибуткову діяльність, яка має надзвичайно суспільно корисний характер. Сьогодні у нас є діти кинуті, я покажу вам, що в Чернівцях є діти, які крихти збирають. Я вам покажу вам, як сьогодні ще вмирають люди від голоду. Тому це надзвичайно потрібний закон, я прочитав уважно зауваження Юридичного управління. Шановний Адам Іванович! Я відповідально заявляю, що частина з них має сенс, але ми приймаємо політичний документ як політичний орган. Ми маємо дати зелене світло волонтерському руху. Нас ніхто не розуміє на заході, чому протягують до нас руки, а ми відмовляємося. Ми тут самі собі заважаємо, тому давайте проголосуємо, Адам Іванович. Волонтерський руху потрібний, і те, що ви сказали, що є зауваження, воно вплинуло трошки на депутатів. Я вас прошу, поставте ще раз, ми повернемося і проголосуємо за цей закон. Дякую вам.
Дякую і вам, Юрій Анатолійович, але мені дуже дивно чути подібні заяви від вас, у виборчому блоку якого на першому місті стоїть „закон, закон і ще раз закон”. Політичні органи засідають у вищому місці, тут засідає найвищий законодавчий орган. Хто за те, щоб повернутися до голосування, прошу голосувати. [[11:31:04]] За-239 Повернулися. Ставлю на голосування про прийняття Закону про волонтерський рух. Реєстраційний номер 7550. Прошу голосувати. Кармазін, не порушуйте Конституції. [[11:31:28]] За-269 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо діяльності Антимонопольного комітету України]]. Реєстраційний номер 0960. Доповідає Буждиган Пилип Пилипович.
Шановні народні депутати, наш комітет розглянув даний законопроект на своєму засіданні про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо діяльності Антимонопольного комітету]], реєстраційний номер 0960. Просто вам для історії нагадаю, що вперше я його доповідав ще 16 листопада 2000 року. За цей час, до нашого комітету надійшло 47 пропозицій, ці пропозиції в основному стосуються щодо проведення окремих положень кодексу України „Про адміністративні проведення” та Закону України „Про захист від недобросовісної конкуренції” у відповідність до законів про Антимонопольний комітет України та „Про захист економічних конкуренцій”. З 47 пропозицій, тільки одна відхилена. Законопроект завізований Головним юридичним управлінням із зауваженнями, з якими комітет погоджується. І тому вносять пропозиції рекомендувати Верховній Раді України, прийняти даний законопроект в другому читанні і в цілому. А обов’язково з урахуванням висновків Головного юридичного управління. Дякую.
Шановні колеги, зауваження всі враховані. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому, як закону, Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо діяльності Антимонопольного комітету України]]. Реєстраційний номер 0960. Прошу голосувати. [[11:33:54]] За-85 Закон знімається. Відхилено. Слухається проект Закону про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету України [[друге читання]]. Реєстраційний № 3640. Буждиган Пилип Пилипович доповідає, будь ласка.
Шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій 7 лютого цього року розглянув проект Закону про внесення змін до Закону України про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету. Реєстраційний № 3640. Внесений Кабінетом Міністрів України. Законопроект було прийнято в першому читанні 18 червня 2004 року. На що даний законопроект спрямований? Він, в основному, спрямований на вдосконалення порядку проведення експертизи при розгляді справ Антимонопольним комітетом та наближення його до порядку проведення експертизи у цивільному процесі. Але, до законопроекту надійшло 107 пропозицій, з них 37 відхилено. Головне юридичне Управління в своєму зауваженні так само робить висновки невтішні для комітету і говорить, що не дуже він мудрий, що суперечить Конституції України. Є одна пропозиція. Ми можемо йти по відхилених поправках, якщо хтось настоює. А друга пропозиція поставити на голосування, а результати голосування покажуть. Дякую.
Хто з народних депутатів? Перша поправка народного депутата Кармазина. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазин, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адаме Івановичу, назва закону не відповідає його суті. Оскільки в Законі, крім норм закону про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету вносяться ще зміни до трьох кодексів. Я наголошую, шановні народні депутати. Вноситься зміни до Кримінального, про адміністративні правопорушення, до Цивільно-процесуального кодексу і Закону України „Про захист економічної конкуренції”. Прийняття змін до цих нормативно-правових актів повинні відбуватися у вигляді окремих законів, до кожного з цих актів. Я наголошую, що кожен з цих кодексів проходив серйозну експертизу, кожен з цих кодексів проходив дуже ретельну і експертизу Ради Європи, і громадських організацій, і пройшов експертизу часом. Тому одним махом, одним чохом в одному законі міняти грішне з праведним не можна. Тому я кажу, давайте спочатку змінимо назву закону, - раз. А взагалі цей закон сирий. І юридичне управління праве. І все це зрозумів наш товариш Буджуган.
Правильно фамілію називай.
Дякую. Юрій Анатолійович, я поставив би вашу поправку на голосування, якби вона була конкретна. Але ви тільки висловили зауваження не внісши пропозиції. Ще які зауваження є? Немає? Тоді я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні в цілому як закону Закону про про забезпечення доказів у справах, що розглядаються органами Антимонопольного комітету України. Реєстраційний номер 3640. Прошу визначатись. [[11:37:36]] За-80 Юрій Анатолійович, я вам допомагаю. За – 80, закон відхилено. Слухається проект Закону про ломбарди і ломбардну діяльність, реєстраційний номер 2424-1. Друге читання. Хомутиннік Віталій Юрійович, будь ласка.
Шановний Головуючий, шановні колеги! Проект Закону про ломбарди і ломбардну діяльність був несений Кабінетом Міністрів України у 2003 році та прийнятий за основу Верховною Радою 9 грудня також 2003 року. Нагадаю коротко проблематику цього проекту. Законопроект визначає організаційні, правові та економічні засади створення і діяльності ломбардів, надання ломбардами послуг, здійснення регулювання та нагляду за діяльністю і здійснення таких послуг. Загальна мета прийняття цього законодавчого акту – правове забезпечення стабільного розвитку і діяльності ломбардів в Україні. Створення належного конкурентного середовища на ринку фінансових послуг та забезпечення захисту законних інтересів споживачів цих послуг. Слід зазначити, що ломбарди як фінансові інститути займають свою нішу у фінансовому секторі держави і стрімко розвиваються. Так, на сьогодні до державного реєстру внесено близько 330 ломбардів. Деякі з них мають досить розгалужену мережу підрозділів. Необхідно на сьогодні уніфікувати діяльність ломбардів, забезпечити надійність і прозорість їх діяльності та захистити інтереси клієнтів ломбардів. Саме на це і направлений цей законопроект.
Віталію Юрійовичу, давайте по поправках.
Так, я вже до поправок. Комітет опрацював пропозиції суб’єктів законодавчої ініціативи, і загалом надійшло 198 поправок, з них, 173 враховані в цілому та редакційно і 25 відхилено. Комітет на своєму засіданні прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти у другому читанні та в цілому даний законопроект. Дякую за увагу.
Хто з народних депутатів наполягає на своїх поправках? Немає таких? Є. Будь ласка, Борис Беспалий, мікрофон.
Борис Беспалий, Блок Ющенка „Наша Україна”. „Наша Україна” підтримує цей закону цілому, тому що цю сферу діяльності треба законодавчо жорстко врегулювати, тому що вона фінансово стосується грошей, і там можуть бути різні маніпулятивні технології. Разом з тим у цьому законі є деякі недоречності. Наприклад, передбачається, що закони та інші нормативно-правові акти до приведення у відповідність з цим законом застосовуються тільки у частині, що не суперечить цьому закону. Така норма правильна для Конституції, що закони не повинні суперечити Конституції. Але оголошувати Закон про ломбарди малою Конституцією, з’ясовувати де, коли і так далі, тобто ставити його над усіма іншими законами, погодьтеся, це вже трошки занадто, тим більше, що застосувати цю норму неможливо, і це будуть тільки зайві колізії. Я пропоную її просто вилучити, як абсурдну.
Яка це поправка?
194 поправка Це Прикінцеві положення.
Я думаю, що Борис Якович тут абсолютно правий.
Не заперечую.
Комітет також не заперечує. Ще які зауваження? Немає? Тоді я ставлю на голосування про прийняття із врахуванням того, про що ми тільки що домовилися, з урахуванням виключення з прикінцевих положень в цілому як закон – закон за номером 2424-1про ломбарди і ломбардну діяльність. Прошу визначатись. [[11:41:55]] За-154 Хто за те, щоб повернутися? [[11:42:16]] За-165 Закон відхилено. Не треба на повторне друге, бо ви не встигнете вже його на повторне друге. Слідуючий парламент напише хороший закон, і ми його приймемо. В тому числі й ми вас закликаємо, бо ви пройдете до наступного парламенту. Розглядається проект Закону про визнання такими, що втратили чинність, деяких декретів Кабінету Міністрів України та актів Верховної Ради України [[друге читання]]. Реєстраційний номер 6015. Віталій Хомутиннік, будь ласка.
Шановні колеги, даний законопроект був прийнятий 21 грудня 2004 року за основу в першому читанні та доопрацьований Комітетом з питань фінансів. Основна мета проекту – визнання такими, що втратили чинність низки нормативно-правових актів і обґрунтовується тим, що вони втратили свою актуальність у зв’язку з тим, що їх норми вичерпали свою дію або ж їх положення врегульовані законами України. Мова йде про 23 декрета Кабінета Міністрів та однієї постанови Верховної Ради.
Віталій Юрійович, вибачте. Шановні колеги, це друге читання. Те, що ви розповідаєте, це перше читання, ми все це. те, що ви розповідаєте, це треба говорити при першому читанні. У другому читанні ми повинні вести мову про поправки! Якщо враховані – враховані. Ні – чому ні. І все. Давайте.
Дякую, Адаме Івановичу. Я просто нагадав чому. Тому що вже пройшло півтора року з прийняття в першому читанні. Тому всі пропозиції враховані і прохання підтримати.
Дякую. Все враховано, тому в нас є підстави прийняти його як закон. Давайте дружно проголосуємо Закон про визнання такими, що втратили чинність деяких декретів Кабінету Міністрів та актів Верховної Ради України, реєстраційний номер 6015. Прошу голосувати. Голосуємо. Вдаримо законом по декретах! [[11:44:29]] За-263 Дякую, прийнято закон. Розглядається проект Закону про цінні папери та фондовий ринок, реєстраційний номер 7818 [[друге читання]]. Святаш Дмитро, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! До вашої уваги пропонується підготовлений до другого читання проект Закону України про цінні папери і фондовий ринок. Для опрацювання чисельних пропозицій від суб’єктів права законодавчої ініціативи в Комітеті з питань фінансів і банківської діяльності була створена робоча група, до участі якої були залучені представники Кабінету Міністрів, регулятора та всіх професійних учасників фондового ринку. До законопроекту надійшло 152 поправки від народних депутатів України. Майже всі вони враховані. Є 27 поправок, які або не відповідають ідеології законопроекту, або суперечать чинним нормам законодавства. На жаль, за браком часу ми не встигли опрацювати зауваження Головного юридичного управління, але для стенограми я хочу зазначити, що вони обов’язково будуть в робочому порядку опрацьовані. Комітет з питань фінансів і банківської діяльності на своєму засіданні 21 лютого 2006 року прийняв рішення: рекомендувати цей законопроект для прийняття в другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу, прошу підтримати.
Дякую. Лише одне я застерігаю: ніякого робочого порядку ніякий комітет собі допускати не може. Лише те, що ми зараз приймемо. Так що це вже не допускається після прийняття закону, крім юридичних технологій: кома, там, чи. Хто наполягає на своїх поправках? Немає? Тоді голосуємо. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону Закон про цінні папери та фондовий ринок, реєстраційний номер 7818. Прошу голосувати. [[11:46:30]] За-245 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про Національний екологічний фонд. Реєстраційний номер 4508. Доповідає голова комітету Геннадій Руденко, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, на розгляд виноситься в другому читанні національний екологічний фонд. Перше читання пройшло в 2004 році, було внесено 72 пропозиції, вже на друге читання, враховано 33, частково враховано – 3 пропозиції, відхилено 37 пропозицій, повністю враховані зауваження і пропозиції Головного науково-експертного управління. В чому принципова зміна в законопроекті? Ми намагалися створити вертикальну структуру Національного екологічного фонду з відділеннями в Криму, в обласних центрах, містах Києві та Севастополі. І ці відділення є органами фонду. Також визначено правовий статус фонду. Він є бюджетною, неприбутковою установою, юридичною особою і знаходиться у сфері управління Міністерства охорони навколишнього середовища. Більш чітко, прозоро, виписані завдання, які поставлені перед фондом. До доходів фонду та його відділень віднесено, крім коштів за забруднення і кошти за спеціальне використання природних ресурсів, чітко визначено. На що мають іти видатки фондів, передбачено порядок формування плану передохоронних заходів. Створюються органи управління фондом та його відділеннями – це наглядова рада, виконавча дирекція фонду та його відділень. Визначається порядок формування та функції і повноваження. Я хотів би зосередити увагу на тому, що не враховано. А не враховано, зокрема, положення про те, що багато депутатів хотіли залишити функції регіональних фондів в тому вигляді в якому вони були. Ми проти цього, принципово, тому що сьогодні, я інформую, діє понад 10 тисяч фондів. Середні статистичні ціни, як раз свіжа прийшла інформація з КРУ, перевірка за 2003-2004 рік. От я навожу вам данні: надходження до одного середньостатистичного сільського фонду в Україні складали 600 гривень. І не дозволяється здійснювати суттєві природоохоронні заходи в сільських населених пунктах. Також за результатами КРУ, відмічено, що недосконалість системи планування видатків державного фонду та неврегульованість зазначене питання щодо місцевих фондів не сприяє досягненню очікуваних результатів. До нас як до депутатів досить часто звертаються наші виборці, регіони, що давайте там виділяйте нам з Екологічного фонду кошти. Немає прозорого механізму, як хто вирішує. Тому створення фонду, з нашої точки зору, особливо такі паралельні структури контролю, як то наглядова рада, виконавча дирекція, дозволить, по-перше, вимагати доповіді, вимагати з відповідного Екологічного фонду дійсно прозорого механізму фінансування. Тому є прохання підтримати законопроект в другому читанні. Дякую.
Так, шановні колеги, хто наполягає на своїх поправках? Таких, на щастя, немає. Тому я ставлю на голосування про прийняття в цілому як Закону Закону про Національний екологічний фонд. Реєстраційний номер 4508. Прошу підтримати. Екологія річ важлива. [[11:50:13]] За-167 По фракціях, будь ласка. Так, „Регіони” – 10, комуністів – 47, Блок Тимошенко – 1, Народної партії – 11, "Наша Україна" – 17, Соціалістичної партії – 17, Народний Блок Литвина – 22, соціал-демократи [[об’єднані]] – 2, Українська Народна Партія – 15, „Відродження” – 4, Народний Рух України – 7, Партія промисловців, підприємців – 0, „Реформи і порядок” – 6, позафракційні – 8. Це, мабуть, не голосують ті фракції, які будуть уряд формувати. Вони не хочуть фінансувати. Так, хто за те, щоб направити цей законопроект на повторне друге читання, прошу голосувати. [[11:51:12]] За-123 Закон відхилено. Слухається проект Закону про Національну програму мінімізації наслідків Чорнобильської катастрофи на 2002-2005 роки та на період до 2010 року, реєстраційний номер 2085. Голова комітету Руденко Геннадій, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Шановні колеги, Національна програма мінімізації наслідків Чорнобильської катастрофи - це наш борг, який висить вже досить довго за Верховною Радою. Я нагадаю, що у 1993 році була прийнята концепція Національної програми ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи. І далі було визначено, що мала бути прийняти програма. Проект Національної програми розроблявся згідно з вимогами законів України про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, про правовий режим території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи. У програмі є аналіз виконання національної програми за 1996-2000 рік, і на підставі цього аналізу слід зробити висновок, що під час виконання завдань передбачених програмою у 1996-2000 році не були чітко визначені пріоритети цих завдань. Тому намагалися уже в новій програмі це все більш чітко визначити і зробити її більш ефективною. Я нагадаю, що взагалі з місць постійного проживання на етапі Чорнобильської катастрофи було евакуйовано та переселено понад 162 тисячі осіб. Переселення створило цілий ряд серйозних проблем, пов’язаних із труднощами пристосування громадян до нових умов життя. Сучасний стан здоров’я громадян, які постраждали внаслідок катастрофи, також є кризовим. Розроблена національна програма передбачає головне – збереження здоров’я осіб, які постраждали внаслідок катастрофи, зміцнення підтримки бар’єрів радіаційної безпеки, протирадіаційного захисту населення, яке проживає на територіях, що зазнали забруднення, удосконалення соціального захисту постраждалих внаслідок катастрофи і реабілітація територій і населених пунктів. Взагалі було 189 пропозицій з боку різних установ. За результатами було враховано 138 пропозицій, відхилено 25 пропозицій і частково враховано 26 пропозицій. При доопрацюванні програми комітет намагався приділити особливу увагу питанням екологічної реабілітації забруднених територій і охорони здоров’я та працевлаштування громадян, які постраждали. Є зауваження з боку Головного юридичного управління. Цей висновок є, можете самі проаналізувати його. Також ми погоджуємося з окремими зауваженнями і пропонуємо, щоб термін введення законопроекту був з 2007 року. Я також хочу зауважити, що 20-та роковина в нас вже 26 квітня буде, будуть відбуватися відповідні парламентські слухання і нам було б корисно, шановні колеги, вийти на парламентське слухання з прийнятою програмою. Дякую за увагу.
Хто наполягає на правках? Соломатін, будь ласка.
Юрий Соломатин, фракция коммунистов. Шановні колеги, я звертаю вашу увагу до першої поправки, яка була внесена від нашої фракції народним депутатом України Петром Симоненком. Суть поправки в тому, щоб назву документа визначити так – „Про концепцію Національної програми мінімізації наслідків Чорнобильської катастрофи на період до 2010 року”. Чому концепція? Тому що за роки, коли позитивно не склалася доля Національної програми мінімізації наслідків, ми з вам пішли по шляху затвердження детально опрацьованих галузевих чорнобильських програм з газифікації, забезпечення чистою питною водою, а сьогодні розглянемо і затвердимо по веденню сільського господарства, сільськогосподарського виробництва на забруднених територіях. І тому в цьому документі, який ми з вами сьогодні розглядаємо, не визначені строки виконання окремих підрозділів, а також виконавців. Це більш, дійсно, все ж таки концепція. Тому ми дуже просимо поставити цю поправку на голосування зала.
Да, будь ласка, Геннадій Борисович.
Комітет розглядав дану поправку і ми вважаємо, що все-таки в нас діє з 93-го року концепція, яка затверджена Постановою Верховної Ради. Вважаємо, що, можливо, потрібно вийти на таку назву, це „Загальнодержавна програма подолання”, тому що були суперечки чи залишити „мінімізація”, але ми вважаємо, що термін „подолання”, він більш реальний, більш серйозний для такого документа. Тому кінцева редакція це Загальнодержавна національна програма подолання наслідків Чорнобильської катастрофи.
Ні, так, мабуть, це вже масло масляне. Або загальнодержавна або національна.
Загальнодержавна програма.
Давайте так, немає заперечень, про загальнодержавну програму. Інших немає заперечень? Тоді з такими поправками, з назвою про загальнодержавну програму, це одне. І друге, що цей закон. Вашими пропозиціями не нехтують, комітет їх підтримав. Це перше. Друге, що він вводиться з 1 січня 2007 року, прошу голосувати. [[11:57:16]] За-124 По фракціях, будь ласка. «Регіони України» - 34, комуністів - 23, Народна партія – 15, «Наша Україна» - 2, Блок Тимошенко – 0, соціалістів – 7, Українська Народна Партія – 9, „Народний блок Литвина” – 21, Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] – 0, „Відродження” – 3, Народний Рух України – 0, «Реформи і порядок» - 2, Партія промисловців і підприємців України – 0, позафракційні – 8. Закон відхилено. Розглядається Проект Закону про Загальнодержавну програму ведення сільськогосподарського виробництва на території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, на 2005-2015 роки [[друге читання]]. Грязєв Анатолій Дмитрович, будь ласка.
Уважаемые коллеги, уважаемый Адам Иванович! К данному законопроекту после первого чтения было подано от депутатов 88 поправок. Комитет признателен всем депутатам, которые приняли участие в его доработке. На своем заседании члены комитета детально рассмотрели поправки и все они были учтены. При первом чтении за данный законопроект проголосовало 318 народных депутатов, а потому у нас есть все основания принять его во втором чтении и в целом как закон. Комитет вносит это предложение на ваше рассмотрение и просит поддержать его. И одна такая деталь в защиту этого закона, хоть мы и читали, в первом чтении он был, закон направлен на защиту среды обитания, главное – здоровье людей. Именно в этой зоне сегодня проживает около 600 тыс. населения, из них 180 тыс. детей. И хотим мы того или нет, они ведут хозяйственную деятельность, в том числе сельскохозяйственное производство и потребляют продукты питания. По заключению ученых и медиков, 90 процентов дополнительной радиации они получают от того, что потребляют эти продукты питания. Поэтому реабилитация или минимизация этих последствий, мы должны с вами рассмотреть и принять. Конституционная обязанность всех властей защищать своих сограждан. А потому мы искренне надеемся на ваше понимание важности проблемы и дружной поддержки данного законопроекта. Спасибо за внимание!
Дякую. Шановні колеги, хто наполягає на своїх поправках, хоча вони всі враховані? Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону Закону про Загальнодержавну програму ведення сільськогосподарського виробництва на території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи на 2005-2015 роки. Реєстраційний номер 7133. Прошу голосувати. [[12:00:21]] За-172 По фракціях. „Регіони України” – о, комуністи – 51, Блоку Тимошенко – 2, Народної партії – 36, „Наша Україна” – 2, Соціалістичної партії – 20, „Народного блоку Литвина” – 21, соціал-демократи [[об’єднані]] – 10, Української Народної Партії – 11, „Відродження” – 7, Народного Руху України – 0, Партія промисловців і підприємців – 0, „Реформи і порядок” – 4, Позафракційні – 8. Хто за те, щоб повернутися, прошу голосувати? [[12:01:07]] За-159 Закон відхилено. Шановні колеги, підходить добрий час, тим більше, свято. І дві фракції просять перерви: Соціалістична партія і БЮТ. На честь свята оголошується перерва на 30 хвилин і на вимогу двох фракцій. О 12.30 продовжимо.
армійськими темпами. Але враховуючи те, що ми мали нагоду оголосити перерву, нам дві фракції подарували, тому, будь ласка, з якої нагоди? Прошу. Будь ласка, Віктор Терен.
Віктор Терен, Блок Юлії Тимошенко. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Сьогодні, напередодні виборів дуже багато говориться про боротьбу з корупцією. Однак, усі ці запевнення виглядають голим популізмом. І все це залишиться пустопорожніми балачками доти, доки не будуть позбавлені недоторканості депутати місцевого рівня. Сьогодні не розкривається маса злочинів і злочинців не садять за грати на тій підставі, що місцеві ради не дають дозволу на притягнення їх до кримінальної відповідальності. Чому це питання не вирішується? То відповідь проста. За великі гроші великі місцеві авторитети купили собі депутатські місця в деяких партійних списках до місцевих рад, а відтак купили собі індульгенцію не лише за минулі, а й за майбутні злочини. В Комітеті державного будівництва та місцевого самоврядування є цілий ряд законопроектів, у тому числі внесених депутатами нашої фракції Білорусом та іншими моїми колегами, щодо позбавлення недоторканості депутатів місцевого рівня. І ми наполягаємо, щоб головний комітет в терміновому порядку розглянув зазначене питання, і щоб не пізніше, аніж завтра, це питання було внесено на розгляд Верховної Ради. І я уповноважений заявити, що коли завтра питання про позбавлення недоторканості депутатів місцевого рівня не буде внесено в сесійну залу, Блок Юлії Тимошенко змушений буде блокувати трибуну і ми не будемо брати участь в голосуванні. Але я хочу наголосити і на тому, що не лише корупційні злочини записані в актив місцевих депутатів, а вистачає. розбою, безчинств. Адже згадайте, що всюди вакханалію на. і в Мукачеві чинили саме депутати місцевого рівня. І де гарантія, що те ж саме не буде і під час наступних виборів? І що? Злочинці і далі будуть прикриватися депутатськими значками? Так само мусить бути внесені відповідні зміни в Конституцію і щодо позбавлення недоторканості депутатів Верховної Ради. Безмежно проста і всіма зрозуміла істина: закон – лише тоді закон, коли перед ним всі рівні. Дякую всім. І особливо вам, Адаме Івановичу.
Шановні колеги! У Верховній Раді все вирішується голосуванням, а не голосом. Так що спокійніше. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо соціального захисту населення, що проживає в зонах спостереження]], реєстраційний номер 5753. Бронніков Володимир Костянтинович, будь лака.
Уважаемые коллеги! Закон 5753, который предусматривает обеспечение защиты населения, которое проживает в зоне атомных станций, от возможного риска и принятый в первом чтении, был широко обсужден во втором чтении. Получено в общей сумме более 40 поправок, в том числе от разных комитетов, министерств и ведомств. После активного обсуждения на Комитете по топливно-энергетическому комплексу ряд поправок, которые внесены министерствами и ведомствами Украины, были согласованы или отозваны. Уже вчера ни Министерство по топливу и энергетики, ни Министерство по чрезвычайным ситуациям, ни Государственный комитет по ядерному регулированию не имел замечаний по этому проекту. Мы не учли замечание Министерства здравоохранения, которое говорит, пока у них и методике мониторинга состояния здоровья нет, мы не считали это достаточным доводом для отклонения этого закона. Кроме того, мы учли предложение Научно-экспертного управления о том, что законопроект в части обязывающей подготовку Кабинета Министров соответствующим процедурам и созданием соответствующих методик должен приниматься с момента опубликования, а сам закон входить в действие с 1 января 2007 года. Комитет убедительно просит вас поддержать законопроект в целом. Во втором чтении и в целом. Спасибо.
Дякую. Сідайте, будь ласка, Володимир Костянтинович, бо ваші руки треба будуть зараз. Так, ніхто не наполягає на своїх поправках? Запросіть, будь ласка, народних депутатів, треба голосувати. Треба голосувати. Я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закону Закону про внесення змін до деяких законів України щодо соціального захисту населення, що проживає в зонах спостереження. Реєстраційний номер 5753. Прошу підтримати. Голосуємо. Це необхідний закон для людей. [[12:37:16]] За-210
Так, ану покажіть, будь ласка, по фракціях: „Регіони” – 45, резерв є, комуністів – 53, Тимошенко – 31, резерв є, Народної партії – 20, "Наша Україна" – 2, соціалісти – 6, резерв є, „Народний блок Литвина” – 21, соціал-демократи [[об’єднані]] – 10, Української Народної Партії – 7, „Відродження” – 11, Народний Рух, Партія промисловців і підприємців, „Реформи і порядок” – 0, позафракційні – 4. Шановні колеги, давайте змобілізуємось. Я ставлю на голосування пропозицію про повернення до голосування. Прошу. Леонід Михайлович, включайтесь в роботу. Дамо слово, включайтесь в роботу. [[12:38:21]] За-203
Та ні, повторне друге буде така сама доля. Шановні колеги, які знаходяться за межами сесійної зали, я прошу зайти до сесійної зали. Зараз запишіться три хвилини з мотивів. Три хвилини запишіться з мотивів. Бронніков. Шкіль підготуватися.
Уважаемые коллеги! Законопроект, который предлагается вами, чрезвычайно актуален, поскольку вы знаете какой резонанс восприняла даже предварительное решение о строительстве. Поскольку вы знаете какие проблемы у нас в Украине с обеспечением газовыми ресурсами и у нас единственный ресурс – это атомная энергетика. И мы должны быть уверены, что население при развитии атомной энергетики в Украине будет защищено и социально поддержано. Законопроект не носит ни политических оттенков, поэтому я убедительно прошу его поддержать всех депутатов всех фракций.
Дякую. Андрій Шкіль, будь ласка.
Дякую. Я вважаю, що цей законопроект треба підтримати і наша фракція, ви бачите, в повному складі голосувала за цей законопроект, тому що він справді носить суто соціальний характер і говорити про те, що будуть завдані збитки бюджету не доводиться, тому що ми говоримо про плату за електроенергію і в принципі я впевнений, що держава рано чи пізно має повернутися обличчям до тих людей, яких треба захищати, які не можуть захистити себе самі, допомогти собі самі, а їх треба захистити, їм допомагати, а всім решта, хто можуть подбати за себе самі, держава не повинна заважати. Тому я закликаю проголосувати за цей законопроект. Чому? Перше. Тому що він справді дає можливість відчути, скажемо, турботу держави про себе. І друге, що насправді він серйозний. Я звертаюсь до всіх тих, хто вважає, що це може завдати збитки бюджету. Збитки бюджету не завдає, але допомагає людям. Дякую.
Надрага, будь ласка.
Василий Надрага, „Народный блок Литвина”. Уважаемые коллеги, нам надо все-таки мобилизоваться и проголосовать. Потому что когда мы говорим о несопоставимых вещах: защита населения, живущего в 30-километровой зоне от возможных последствий аварии на атомной электростанции, - то спросите у моего коллеги по Народному Блоку Литвина Олуйко, он избран как раз от одной из таких территорий. Люди постоянно ему говорят, что не сопоставимы никакие разговоры ни о каких издержках бюджета с тем, что там нужна достойная жизнь и достойные гарантии людям, которые там проживают. Так выпало по судьбе, что они живут в этих зонах, и, соответственно, они должны там жить максимально защищенными, максимально чувствуя, что страна, государство о них заботится. Поэтому абсолютно солидарен со всеми коллегами, которые предлагают поддержать данный законопроект, и предлагаю от имени депутатов Народного Блока Литвина вернуться к повторному голосованию.
Богдан Костинюк, будь ласка.
Богдан Костинюк, Народний Рух України, Блок „Наша Україна”. Шановні народні депутати, ми підтримуємо ідею, котра закладена в цьому законопроекті. Але так виглядає, що його треба доопрацювати. І тому ми пропонуємо відправити на повторне читання і підтримуємо це голосування. Дякую.
Ярослав Сухий. Сухий, мікрофон ваш ввімкнутий.
Шановні колеги, я би дуже не хотів, аби питання захисту людей, соціального захисту, психологічного, якщо хочете, захисту людей, котрі живуть в зонах, де працюють атомні електростанції, стали розмінною монетою в політиканських ігрищах. Якщо хтось мав якісь зауваження до цього законопроекту, він просто був зобов’язаний їх внести. Зараз в сесійній залі заявляти голослівно, що там щось таке є, яке потребує на повторне друге читання, це несерйозно, принаймні. Тому я пропоную як народний депутат України від міста Запоріжжя, я знаю, що таке 30-кілометрова зона навколо міста Енергодара, через Дніпро в Нікополі, і я знаю, в якому напруженні перебувають всі ці люди. І від нас вони вимагають, від Верховної Ради України вимагають прийняття цього законопроекту. Тому, я вважаю, буде доцільним прийняти його зараз, змобілізувавши всі здорові, а не хворі сили парламенту.
Шановні колеги, декілька моментів. Перше: якщо ми його відправимо на повторне друге читання, то це означає, що ми його відправили дуже далеко, дуже далеко, це одне. Друге, друге, ті, хто переживають, я розумію, якщо хтось переживає за ті, чи інші витрати бюджетні, це закономірне переживання. Але, приймаючи сьогодні закон, ми не ставимо крапку, бо є в нас гарант Конституції, який має право ветувати Закон, ветувати Закон, якщо Уряд, якщо Уряд, якщо Уряд дійде висновку, що цей Закон немає підстав і так далі, то він внесе таки пропозицію. І, як то кажуть, буде останнє слово за тими, хто має це за Конституцією зробити. Я вас просив би, давайте ми проголосуємо. Я підтримую Броннікова, що Закон не носить, ні політичного, ні антиполітичного, ні партійного, ніякого змісту. Він переслідує на меті одне: хоч якусь крихту дати тим, хто дихає атомом. Давайте ж ми будемо милосердними. Я ставлю на голосування пропозицію про повернення до голосування законопроекту про внесення змін до деяких законів України щодо соціального захисту населення, що проживає в зонах спостереження. Реєстраційний номер 5753. Прошу голосувати. [[12:44:59]] За-255 Повернулися. Я ставлю про прийняття в цілому як закону Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо соціального захисту населення, що проживає в зонах спостереження]]. Реєстраційний номер 5753. Прошу голосувати. [[12:45:30]] За-261 Дякую, прийнято. По фракціях: «Регіони України» - 58, комуністів - 49, Блоку Тимошенко - 37, Народна партія – 37, «Наша Україна» - 3, соціалістів – 22, „Народний блок Литвина” – 22, соціал-демократи [[об’єднані]] – 16, Українська Народна Партія - 6, «Відродження» - 5, Народний Рух України – 0, Партія промисловців і підприємців – 1, „Реформи і порядок” – 0, Позафракційні – 5. Розглядаємо проект закону про внесення змін до Закону України "Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку" [[щодо компенсації населенню 30-кілометрової зони ризику за розміщення атомних електростанцій]], реєстраційний номер 8123. Володимир Костянтинович Бронніков.
Уважаемые коллеги! Мы с вами приняли в первом чтении закон, который естественным образом говорит населению, проживающему в 30-километровой зоне: «Поскольку на вашей территории производится громадное количество электроэнергии, которое так необходимо в целом Украине, вам устанавливается тариф в размере 50% от тарифа, который действует в Украине. Законопроект рассмотрен внимательно на заседании комитета. Более десяти поправок там получено. И есть зауваження Национальной комиссии по электроэнергетике, которое говорит, что законопроект будет дорабатываться в процессе изменения тарифной политики. Но тем не менее, суть законопроекта, который устанавливает именно относительную знижку, то есть 50%, она будет развиваться и дальше, что также будет содействовать развитию этих территорий, что будет содействовать энергообеспечению Украины. Законопроект поддержан Комитетом по топливно-энергетическому комплексу, второе чтение, поддержан научно-экспертным с таким же замечанием, что законопроект вводится с 1 января 2007 года, а поручение Кабинету Министров подготовиться к введению этого закона, действует с момента опубликования закона. Просим поддержать этот законопроект, также нужный нашей экономике, а главное, нашим людям.
шановні колеги! Мова йде про одне: щоб ті, хто проживає в 30-кілометровій зоні, мали можливість платити 50% за електроенергію. Ось і весь суть закону. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону Закону „Про внесення змін до Закону України „Про використання ядерної енергії та радіаційну безпеку” [[щодо компенсації населенню 30-тикілометрової зони ризику за розміщення атомних електростанцій]], реєстраційний номер 8123. Давайте дружно підтримаємо. Голосуємо. Голосуйте, все одно закон буде прийнятий. [[12:49:07]] За-286 Дякую. Закон прийнято. В цілому, в цілому, в цілому, в цілому. Все в цілому. Можна по фракціях. „Регіони України” - 56, комуністів – 54, Блоку Тимошенко – 38,Народної партії – 35, „Наша Україна” – 15, соціалісти – 16, „Народний блок Литвина” - 12, соціал-демократи [[об’єднані]] – 13, Української Народної Партії – 6, „Відродження” – 5, Народний Рух – 13, Партія промисловців і підприємців - 6, „Реформи і порядок” – 0, позафракційні – 7. Ми вже проголосували. Що з мотивів. Поблагодаріть, я від вашого імені дякую всім, хто проголосував. Тільки подяку принесіть. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реалізації інвалідами права на трудову зайнятість, реєстраційний номер 3668. Ярослав Сухий, перший заступник Голови Комітету з питань соцполітики.
Шановні колеги, я буду говорити так, щоб зрозуміли навіть представники справа. Метою прийняття законопроекту 3668 є необхідність створення рівних можливостей для одержання інвалідами продуктивної та адекватно оплачуваної роботи. Доповнення ряду законів положеннями, які сприятимуть покращенню життєдіяльності осіб з обмеженими можливостями і створення умов для соціальної інтеграції. Ми в цій сесійній залі неодноразово з вами вже демонстрували добру волю і розуміння того, що є серед нас частина наших громадян, населення, котре потребує в першу чергу уваги з боку законодавчої гілки влади. Це обов’язково. Під час законопроекту до другого читання були усунені всі зауваження Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. Положення проекту були узгодженні з положеннями і вимогами чинного законодавства, його переведено у відповідність із законотворчою практикою. В процесі доопрацювання комітет розглянув 65 законодавчих пропозицій, всі вони враховані, 56 враховані, не враховані ті, які не стосуються цього законопроекту. Ми дякуємо депутатам, котрі висували пропозиції, ми їх не врахували, тому що вони свідчать тільки про те, що депутати хочуть поліпшити цей законопроект. Що пропонується в цьому законопроекті, а для розуміння тих, хто не знає голосувати їм чи не голосувати. У Закон України „Про основи соціальної захищеності інвалідів” вноситься норма 1801, яка визначає поняття „безробітний інвалід”. У Закон про загальнообов’язкове соціальне страхування на випадок безробіття безробітному інваліду або особі, яка перебувала на його утриманні, гарантується право на виплату допомоги на поховання. Я не думаю, що ми в такому праві отримати допомогу на поховання повинні відмовляти безробітному інваліду. А змінами до Закону про зайнятість зокрема передбачається надати інвалідам право бути визнаними безробітними, якщо вони досягли пенсійного віку. Тобто ці новели, ці пропозиції, які вносяться в чинне законодавство, будуть сприяти посиленню захисту та реалізації права інвалідів на працю, а А також дасть можливість створити соціально-економічні, організаційні, правові умови для підвищення рівня трудової зайнятості і фахової підготовки осіб з обмеженими можливостями. Я закликаю сесійну залу ще раз, ми не одноразово демонстрували тут добру волю і розуміння цієї надзвичайно скрутної позиції, в якій опиняється частина громадян України. Будь ласка, комітет пропонує і закликає підтримати цей законопроект в цілому в другому читанні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Все ясно? Голосуємо як закон Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реалізації інвалідами права на трудову зайнятість. Реєстраційний номер 3668. Дружно голосуємо. [[12:53:33]] За-298 Дякую. Закон прийнято. Розглядається проект Закону про нотаріат, повторне друге читання. Реєстраційний номер 2338. Мусіяка Віктор Лаврентійович, будь ласка.
Шановні народні депутати, цей закон готувався практично 10 років, останні чотири роки він готувався нашим Комітетом правової політики за участю Міністерства юстиції і різних професійних структур нотаріату. Я нагадаю вам, що закон виходить з особливої ролі нотаріату у позасудовому захисті прав і законних інтересів фізичних осіб і юридичних осіб в сфері цивільно-правових відносин. Це обумовлює, з одного боку, необхідність державного регулювання і контролю нотаріальної діяльності, з іншого боку, свідчить про наявність гарантій неупередженого і незалежного положення нотаріуса, яке має забезпечувати довіру до самого нотаріуса, до його особи і особи фізичної або юридичної, яка звернулася до нотаріуса за посвідченням цивільних прав і законних інтересів. Цей закон запроваджує новий прозорий і професійний порядок підготовки громадян до нотаріальної діяльності, їх допуск до цієї діяльності, який відповідатиме вимогам Конституції України, міжнародно-правовим актам з прав людини [[щодо можливості особи вільно мати доступ до професійної діяльності нотаріуса]]. Закон створює єдиний нотаріат, забезпечує правові організаційні умови для приєднання України до міжнародного нотаріату і розвиток міжнародної співпраці українського нотаріату. Закон дає реальну можливість громадянину стати нотаріусом, він не обмежує і не встановлює нові права і це не предмет його регулювання, а запроваджує необхідні принципи і механізми цивілізованого обслуговування реалізації цивільних прав і свобод громадян, юридичних осіб, територіальних громад за єдиними правилами та запроваджує справедливий соціальний розподіл витрат між усіма учасниками нотаріального обігу, необхідних для нормальної роботи цього механізму. Я маю вам сказати, що зараз, мабуть не помилюся, що всі нотаріуси чекають нашого рішення, тому що необхідно вже привести у відповідність до Конституції до Цивільного кодексу, Цивільно-процесуального кодексу, врахувати всі ті новели, які були введені в українське законодавство після прийняття в 1993 році Закону про нотаріат діючого. Дякую.
Дякую, Віктор Лаврентійович. Єдине, ви не сказали, якого рішення чекають: позитивного, чи негативного.
Я думаю, що всі знають, якого.
Шановні колеги, я звертаюся до тих, хто вносив. Стретович, будь ласка, мікрофон.
Володимир Стретович, „Наша Україна, Християнсько-Демократичний Союз. Шановний Вікторе Лаврентійовичу, ви пам’ятаєте, 15 грудня я виступав одним із опонентів цього законопроекту у зв’язку з тим, що законопроект був розданий в день, коли ми його слухали. Тепер ви його роздали за три дні. Але якщо звернутися до Головного юридичного Управління, то тут написано, що законопроект потребує суттєвого доопрацювання та внесення на повторне друге читання. Я це продемонструю прикладом. Тоді в залі, при головуванні Адама Івановича, ми проголосували поправку № 16, де було затверджено 236 голосів, що кримінальна справа щодо нотаріуса, може бути порушена Генеральним прокурором і його заступниками, прокурорами міст, областей, чи Севастополя, а також судом, у випадках, передбачених Кримінально-процесуальним законодавством. Вже зал проголосував про цю поправку, а ви пишете в цій таблиці „відхилено”. То як же треба голосувати вам, щоб поправки були враховані, я вже не кажу, що інші поправки категорично не враховані, які вносилися мною до цього законопроекту. Тому я вважаю, цей законопроект сьогодні не готовий до повторного другого слухання. Його треба ви.
Дякую, шановний Володимире Миколайовичу. Я так думаю, що ми маємо розглядати, якщо ви будете наполягати, всі ваші пропозиції і я буду обґрунтовувати чому було прийнято то чи інше рішення. А на основі першого посилання на 14-ту поправку, а потім у загальному висновку – що не готовий цей законопроект, я думаю, що це необґрунтований висновок. Так щодо 16-тої поправки. Знаєте, мова йшла про законопроект, який за вашою пропозицією був направлений на повторне друге читання. Дійсно, тоді було проголосовано Верховною Радою цю пропозицію. І я не виступав проти тієї пропозиції вашої. Але, коли готувалася нова редакція вже до цього повторного другого читання, то фахівці в сфері кримінально-процесуального права нам підказали, що внесено, в 2001 році була поправка до статті 97 Кримінально-процесуального кодексу, яка передбачає право судді порушувати кримінальну справу тоді, коли заява є громадянина про зґвалтування. А з усіх інших обставин, які він буде бачити як такі, що свідчать про наявність порушення, він має направляти відповідне представлення до органу прокуратури. Тому ще я хочу сказати ось про що. В першому читанні пройшло голосування по Кримінально-процесуальному кодексу, де вже немає такого права, взагалі не передбачено на майбутнє право за суддею. Тому я так думаю, що тут у нас є підстави до такого формулювання, яке запропоноване. Далі. Я не знаю там які ще у вас можуть бути пропозиції. Я готовий на них відповідати. Чому ми з тих чи інших підстав їх не врахували. Але хочу вам сказати узагальнено. Раз ви узагальнено зробили висновок щодо законопроекту. Якщо виходити в цілому з тих пропозицій, які вами внесені, то по великому рахунку цілий ряд з них просто входять в протиріччя з діючим законодавством і з Конституцією навіть, і не відповідають завданням реформувань нотаріату, порушують сучасні принципи міжнародного нотаріату, не будуть їм відповідати. І фактично відбудеться, якщо ми будемо у даному випадку іти назустріч, не відбудеться реальна зміна реформування нотаріату, а буде імітація реформування нотаріату і відбудеться тотальна його бюрократизація. Дякую.
Дякую. Ще у кого які зауваження? Немає. Я ставлю на голосування. Будь ласка, ще поправка. Стретовича мікрофон.
Шановний Вікторе Лаврентійовичу! Стаття 9, поправка номер 18. Мною пропонувалося вилучити у кінці норми щодо державного регулювання діяльності слово „тощо”, оскільки я вважаю, що кожен закон не може мати оціночне поняття і під словом „тощо” заганяти будь-яку дію щодо державного регулювання, він повинен містити вичерпний перелік функцій , як держава регулює нотаріальну діяльність. У цій статті зазначено, як здійснюється, як забезпечується державне регулювання, а у кінці ще стоїть слово „тощо”, значить під це можна підводити любу забаганку держави щодо регулювання діяльності нотаріусів. Будь ласка, поясніть, чому поправка не врахована.
Вікторе Лаврентійовичу, може ми погодимося?
Дякую. Давайте, ми можемо врахувати, але є один нюанс. Я скажу чому так. Питання є, чому. Мова йде про те, що цим підкреслюється, що можуть бути інші обставини, які можуть бути передбачені законом. Говориться про те, що це не є вичерпний перелік, цей перелік може біти продовжений. Але все-рівно, якщо з’являться нові положення, то вони тільки у законі мають з’явитися, тільки у законі, в цьому законі, який регулює нотаріальну діяльність. Юрій., я згоден, я даю пояснення чому. Будь ласка, я згоден, прибрати.
Погодилися. Ще які правки? Тоді із погодженням правки я ставлю на голосування про прийняття в цілому, як закону, Закону про нотаріат, реєстраційний номер 2338. Прошу визначатися. [[13:03:06]] За-140 По фракціях. „Регіони” – 14, комуністів – 0, Блоку Тимошенко – 2, Народної партії – 23, "Наша Україна" – 13, соціалісти – 10, Блок Литвина – 22, соціал-демократи [[об’єднані]] – 12, 14 – Українська Народна Партія, „Відродження” – 8, Народний Рух – 8, Партія промисловців і підприємців – 4, „Реформи і порядок” – 0, позафракційні – 10. Що робимо? На повторне друге. Я ставлю пропозицію про направлення закону на повторне друге читання. [[13:03:57]] За-183 Закон відхилено. Так, ми зараз мали розглядали проект Закону про тимчасовий порядок фінансування судової влади в Україні [[реєстраційний номер 4189]], але комітет не готовий, нема порівняльної таблиці. Я звертаю увагу, шановні керівники комітетів, пригадуєте понеділки? Коли ми збираємося на погоджувальну раду, кожен рве по сторонке – включіть, включіть, включіть! І тут справедливо тоді лунають зауваження народних депутатів, що ми в останній день перед голосуванням одержуємо закони. Давайте все-таки розраховувати свої сили. Розглядається проект Закону про внесення змін до Цивільного кодексу України [[щодо управління акціонерними товариствами]] [[реєстраційний номер 5594]], друге читання. Василь Васильович Онопенко. Не бачу. Ну тут, шановні колеги, одна була поправка народного депутата Мусіяки. Вона врахована. Більше поправок нема. Тому я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону Закону про внесення змін до Цивільного кодексу України [[щодо управління акціонерними товариствами]] [[реєстраційний номер 5594]]. Прошу визначатись. [[13:05:41]] За-105 Не підтримано. Хто за те, щоб на повторне друге читання? [[13:06:04]] За-109 Трошки більше. Закон відхилено. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про тимчасову заборону приватизації пам’яток культурної спадщини" [[щодо об’єктів житлового фонду]]. Танюк. Немає. Так, дивимось. Пропозиції. пропозиція одна. 2, 3, 4 – всі враховані. Є тоді у нас підстави голосувати. Я ставлю на голосування про прийняття Закону про внесення змін до Закону України "Про тимчасову заборону приватизації пам’яток культурної спадщини" [[щодо об’єктів житлового фонду]]. Реєстраційний номер 8598. Прошу голосувати. Голосуємо. [[13:06:59]] За-223 Шановні колеги, змобілізуйтесь! Я ставлю на голосування про прийняття Закону про внесення змін до Закону України "Про тимчасову заборону приватизації пам’яток культурної спадщини". Реєстраційний номер 8598. Давайте збережемо пам’ятки історії. Голосуємо. Голосуєм, голосуєм! „Регіони”, підтримуйте! Хороший закон. [[13:07:40]] За-236 Дякую. Закон прийнято. Проект Закону про внесення зміни до статті 9 Закону України "Про ціни і ціноутворення" [[щодо компенсації втрат доходів підприємств житлово-комунального господарства]]. Реєстраційний номер 3513-д. Буждиган Пилип Пилипович, будь ласка.
Шановні народні депутати, Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій розглянув проект Закону про внесення змін до статті дев’ятої Закону України „Про ціни і ціноутворення” [[щодо компенсації втрат доходів підприємств житлово-комунального господарства]], реєстраційний номер 3513-депутат, підготовлений до другого читання, і пропонує Верховній Раді прийняти його в другому читанні та цілому. Законопроект завізований Головним юридичним управлінням без зауважень. Змушений вам доповісти і те, що Верховна Рада вже розглядала другого червня 2005 року проект даного законопроекту, але він був не прийнятий: за нього проголосувало тільки 125 народних депутатів. Хочу вам нагадати, що мета даного проекту – це правове забезпечення порядку запровадження компенсації витрат доходів підприємств житлово-комунального господарства у разі затвердження тарифів на послуги для населення, нижчими від економічно обґрунтованих витрат на їх виробництво. Надійшло чотири пропозиції: дві враховано, дві відхилено. Комітет просить вас прийняти в другому читання і в цілому як закон.
Дякую. Шановні колеги, давайте приймемо, лише з одною поправкою: що він вводиться не з першого 2006-го, а з першого січня 2007 року. З такою поправкою я ставлю на голосування прийняття Закону „Про внесення зміни до статті дев’ятої Закону України „Про ціни і ціноутворення”, реєстраційний номер 3513-д. Вводиться через рік. Прошу голосувати. [[13:10:03]] За-267 Закон прийнято. Розглядається Закон про внесення змін до Закону України "Про захист економічної конкуренції" [[щодо експертного дослідження]] [[друге читання]], реєстраційний номер 5111. Пилип Пилипович Буждиган від комітету. Будь ласка.
Шановні народні депутати, наш комітет розглянув сьомого лютого 2006 року даний законопроект – для стенограми – „Про захист економічної конкуренції”, реєстраційний номер 5111 від 11.02.2004 року, внесений народним депутатом Олуйком. Закон був прийнятий Верховною Радою у першому читанні 11 січня цього року. Він спрямований на вдосконалення порядку проведення експертизи при розгляді справи антимонопольним комітетом та наближення його до порядку проведення експертизи в цивільному процесі. До законопроекту надійшла одна пропозиція, вона врахована. Проект Закону завізовано головним юридичним управлінням без зауважень. Комітет рекомендує Верховній Раді України прийняти законопроект у другому читанні та в цілому. Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування прийняття Закону про внесення змін до Закону України „Про захист економічної конкуренції”. Реєстраційний номер 5111. Голосуємо. [[13:11:36]] За-272 Дякую. Закон прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про аудиторську діяльність" [[нова редакція]] [[друге читання]]. Реєстраційний номер 6073. Черняк Володимир Кирилович. Володимир Кирилович, до мікрофону, будь ласка.
Шановні народні депутати, проект Закону України про внесення змін до Закону „Про аудиторську діяльність” був прийнятий у першому читанні 6 жовтня 2005 року. „За” проголосувало 255 депутатів. До другого читання в комітет надійшло 68 пропозицій від народних депутатів України. Відхилено 7 пропозицій, 2 з яких носять технічний характер. Решта пропозицій враховані повністю, або частково. Комітет з питань економічної політики, управління народним господарством, власності та інвестицій на засіданні 17 січня цього року розглянув, підготовлений до другого читання проект Закону України про внесення змін до Закону про аудиторську діяльність і рекомендує Верховній Раді України прийняти його у другому читанні та в цілому, як Закон. Це надзвичайно важлива сфера діяльності, яка до цього часу законодавчо не врегульована. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України завізувало законопроект без зауважень. Дякую за увагу.
Дякую, Володимир Кирилович, Шановні колеги, ніхто не наполягає? Ні. Я ставлю на голосування про прийняття Закону про внесення змін до Закону України „Про аудиторську діяльність”, реєстраційний номер 6073. Прошу голосувати. [[13:13:47]] За-228 Закон прийнято. Так, мали б розглядати проект Закону про газ [[метан]] вугільних родовищ, реєстраційний номер 4451, але комітет не підготував. Переносимо. Розглядається проект Закону про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу України, реєстраційний номер 7728 [[повторне друге читання]]. Іван Федорович Томич, будь ласка.
Дякую. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! На ваш розгляд вноситься до другого читання доопрацьований з урахуванням пропозицій народних депутатів проект Закону про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу, реєстраційний номер 7728. При доопрацюванні проекту до другого читання надійшло 109 пропозицій, з яких 64 враховані, 45 відхилені, так як вони звужують дію систем інженерно-технічного забезпечення до порядку управління цією системою. Шановні народні депутати! Закон є надзвичайно важливий з точки зору матеріально-технічного забезпечення агропромислового комплексу сільськогосподарських підприємств. Комітет просить його підтримати. І з усіх регіонів від сільгосптоваровиробників йдуть звернення щодо підтримки зазначеного законопроекту. І я прошу вас підтримати зазначений законопроект. Дякую.
Дякую, Іван Федорович. Так, шановні колеги, в основному, все враховано. Ніхто не наполягає? Село гине, треба підтримати. Навіть визнають ті, хто привів його до цього. Я ставлю на голосування Закон про систему інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу України, реєстраційний номер 7728. Прошу голосувати. [[13:16:09]] За-263 Дякую. Закон прийнято. Розглядається Проект Закону про м’ясо та м’ясні продукти, реєстраційний номер 8060. Терещук Сергій. Немає? Так, будь ласка, дивимось. Шановні колеги, ні, це не молоко, це м’ясо і м’ясні продукти. Все враховано, всі пропозиції, всі пропозиції враховані, тому я ставлю на голосування, ставлю на голосування пропозицію про прийняття як закону Закону про м’ясо та м’ясні продукти, реєстраційний номер 8060. Прошу голосувати. [[13:17:05]] За-278 Закон прийнято. Будемо із м’ясом, мабуть. Розглядається Проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо права обвинуваченого]], реєстраційний номер 7561. Маркуш Марія Андріївна, будь ласка.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Шановний головуючий, шановні колеги, Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності було розглянуто Проект Закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо права обвинуваченого]] у другому читанні. До цього законопроекту у другому читанні було внесено 25 пропозицій. Це були пропозиції, внесені народними депутатами України Маркуш, Олександром Марковичем Бандурко і колегою Садовим. Всі ці пропозиції враховано. Комітет рекомендує прийняти зазначений законопроект у другому читанні, а якщо ніяких застережень, то і в цілому як закон. Хоча у мене до нього є.
Дякую, Марія Андріївна. Всі поправки, шановні колеги, враховані. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону Закону про внесення змін до Кримінально процесуального кодексу України [[щодо права обвинуваченого]]. Реєстраційний номер 7561. Голосуємо. [[13:18:45]] За-178 По фракціях. «Регіони України» - 2, комуністів - 53, Блоку Тимошенко – 24, Народної партії – 30, „Наша Україна” – 2, соціалісти – 14, „Народний блок Литвина” – 21, соціал-демократи [[об’єднані]] – 9, Українська народна – 3, „Відродження„ – 9, Рух, Партія промисловців і підприємців – нулі, „Реформи і порядок” – 1, позафракційні – 10. Хто за те, щоб на повторне друге читання. [[13:19:31]] За-175 Законопроект відхилено. Проект Закону про внесення доповнення до Закону України "Про боротьбу з корупцією" [[щодо суб’єктів корупційних діянь]]. Реєстраційний номер 5315. Будь ласка, Стретович Володимир.
Шановний пане Головуючий! Шановні колеги! На виконання постанови Верховної Ради України номер 3110, 3111 від 18 листопада Комітет з питань по боротьбі з організованою злочинністю підготовлений до повторного другого читання проект Закону України про внесення змін та доповнень до Закону „Про боротьбу з корупцією” [[реєстраційний 5315]] [[щодо визначення суб’єктами корупційних діянь та інших правопорушень, пов’язаних з корупцією керівників та інших осіб державних підприємств та організацій]], внесений народним депутатом Морозом, та проект України про внесення змін до Закону України „Про боротьбу з корупцією” [[номер 5315-1]] [[щодо суб’єктів корупційних діянь та інших правопорушень, пов’язаних з корупцією]], внесений народним депутатом Косіновим. Законопроектом, реєстраційний номер 5315, пропонується визнати суб’єктами корупційних діянь та інших правопорушень, пов’язаних з корупцією, керівників та інших державних підприємств, установ, організацій, що сприятиме підвищенню персональної відповідальності керівника за прийняття або не прийняття та реалізацію управлінських рішень, а також відповідальності за неправомірні службові правопорушення своїх підлеглих. Законопроектом, реєстраційний 5315-1, пропонується включити до кола суб’єктів ймовірних корупційних діянь Прем’єр-міністра, першого віце-прем’єр міністра, віце-прем’єр-міністрів, членів Кабінету Міністрів та військових посадових осіб Збройних сил та інших військових формувань. Інформую, що вище зазначені законопроекти були технічно доопрацьовано згідно стенограми розгляду законопроектів у другому читанні, оскільки пропозиції від суб’єктів права законодавчої ініціативи до повторного другого читання не надходили. Щодо висновку Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України про направлення законопроектів на повторне друге читання для підготовки їх на основі єдиного законопроекту, то слід зазначити, що згідно Регламенту питання про об’єднання законопроектів, а саме: який із законопроектів прийняти за основу, вирішується лише Верховною Радою України. А Верховна Рада України в першому читанні прийняла рішення про схвалення їх за основу. При цьому хочу зазначити, що при розгляді законопроекту 5315 у другому читанні я висловив свою думку, відмінну від рішення комітету, що таке доповнення, яке вноситься, недоречно. Оскільки керівники державних підприємств, якщо вони є державними службовцями, то повинні відповідати як державні службовці і це передбачено чинним законом. А як керівники підприємств вони не є носіями влади, не мають владних розпоряджень і не можуть бути суб’єктами корупційних діянь, вони є керівниками господарюючих суб’єктів. Однак, Верховна Рада не врахувала цієї пропозиції, прийняла рішення про направлення цього законопроекту на повторне друге читання. Таким чином, враховуючи наведене, слід зазначити, що проблематичним в концептуальному плані виглядає питання об’єднаних законопроектів. Тому цю ситуацію я доводжу до відома Верховної Ради і прошу голосуванням її вирішити. Отже, щодо проекту Закону України про внесення змін до Закону України „Про боротьбу з корупцією” [[реєстраційний 5315]] [[щодо визначення суб’єктами корупційних діянь та інших правопорушень, пов’язаних з корупцією керівників та інших осіб державних підприємств]]. Комітет не рекомендує його приймати, в цілому, читанні як закон. Адаме Івановичу.
Будемо голосувати кожен окремо.
Два законопроекти. Отже, 5315 ми пропонуємо не голосувати, його відхилити, оскільки керівники державних підприємств, якщо вони є державними службовцями, то відповідають як державні службовці.
Володимир Миколайович, комітет інше рішення виніс. Ви свою думку вже сказали. Не агітуйте на трибуні. Так, я ставлю на голосування про прийняття, як Закону, Закону про внесення доповнень до Закону України „Про боротьбу з корупцією” [[щодо суб’єктів корупційних діянь]]. Реєстраційний № 5315. Прошу голосувати. [[13:23:48]] За-119 Відхилено. Тепер голосуємо проект Закону про внесення доповнень до Закону України „Про боротьбу з корупцією” [[щодо правопорушень, пов’язаних з корупцією]] [[повторне друге читання]]. Реєстраційний № 5315-1. Всі враховані зауваження. Я голосую, як Закон.
Прошу підтримати. [[13:24:24]] За-286 Закон прийнято. Зараз ми мали б розглядати проект Закону про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок терористичного акту або диверсії [[друге читання]]. Реєстраційний № 2402. Але комітет не підготував. Переносимо. Розглядається проект Закону про продовольчі банки [[друге читання]]. Реєстраційний № 3259. Тут від комітету Сушкевич. Будь ласка, Беспалий, є зауваження. Прошу мікрофон Беспалого.
Дякую. Борис Беспалий, Блок Ющенка „Наша Україна”. Сорокова моя поправка стосується того визначення поняття „волонтер”. Взагалі „волонтер” – це людина, яка працює безкоштовно. В цьому є сутність волонтерства, в якому б це не було вигляді. Можуть бути інші працівники, які дійсно виконують корисну роботу і для громадських організацій. Я не заперечую. Але тоді вони не називаються волонтерами. Тому у визначенні волонтерства, на мій погляд, це доцільно, щоб було визначено, що саме волонтер працює на безоплатній основі. А вже наймані, ну, інші працівники можуть працювати за винагороду. Це теж є нормально. От це перша пропозиція. Адам Іванович, у мене ще є поправки. І я теж хотів би скористатись своїм правом і по них аргументувати.
Борис Якович, про який ми закон говоримо? Про продовольчі банки чи про волонтерство?
Про продовольчі банки. Але там є визначення волонтерства. 40-ва. ні, 40.
40-ва стаття, наполягає Борис Якович на голосуванні. Прошу голосувати. Не наполягає? Зніміть голосування. Так, будь ласка, ще мікрофон Бориса Яковича.
Да, дякую. Я, Адам Іванович, я не наполягаю, я просто хочу висловити свою позицію ще по двох ситуаціях.
Будь ласка.
120-та поправка. Передбачається, що Українська національна федерація продовольчих банків може, такий статус може бути наданий лише одному об’єднанню продовольчих банків. Це є монополізація такої діяльності. І так бути не може. Тому що це громадські організації. Що ж ми робимо? Законом визначаємо монополію громадської організації і в частині, яка стосується продовольчих запасів, тобто матеріальних речей. Тому, це 119-та поправка моя, яка, на жаль, не врахована. І аналогічно 125-та – теж пов’язано з утворенням такого монопольного монстру. Такого бути не може. Тому я прошу і в цій частині відреагувати. І ще, Адам Іванович, у мене є третя поправка. Я хотів би і по ній висловитись також.
Так, будь ласка, ще дайте, мікрофон увімкніть Бориса Яковича.
Дякую, Адам Іванович. І третє принципове зауваження, яке стосується формування ресурсів, продовольчих ресурсів громадської організації. Там передбачено і це найбільш суттєва поправка, те, що продукти з державного резерву можуть надаватися. Тобто що пропонується. Щоб з державного резерву монопольна громадська організація формувала свої ресурси і далі їх розподіляли. Тобто піраміда. Тому я хочу сказати, взагалі це ідея хороша – продовольчі банки, вона реалізована у багатьох країнах, але так, як вона тут виписана, що це може бути монопольна громадська організація, яка користується Держрезервом і монопольно ділить, і ще при цьому її співробітники отримують винагороду, платні волонтери, я думаю, це не зовсім те, що Україні треба. Дякую.
Все, ми обмінялися думками. З врахуванням цього будемо ставити на голосування. Я ставлю на голосування про прийняття у цілому, як Закону про продовольчі банки, 3259. Прошу визначатися. [[13:29:01]] За-195 Хто за те, щоб повернутися? [[13:29:22]] За-206 Хто за те, щоб направити на повторне друге читання? [[13:29:47]] За-213 Закон відхилено. Зараз ми мали б розглядати проект Закону про внесення змін до Закону України „Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні” [[щодо створення робочих місць]], реєстраційний 6433. Комітет не підготував. Взагалі ще раз звертаюся, шановні колеги, помірковано вносьте пропозиції до плану. З першим томом ми на сьогодні закінчили. Переходимо до другого. Переходимо до розгляду пропозицій Президента України. Розглядається Закон України "Про місто-герой Севастополь" з пропозиціями Президента України від 13 січня 2006 року, реєстраційний номер 3187-1. Заступник міністра юстиції Горбунова Лідія Миколаївна. Підготуватись Оржаховському.
Шановний Головуючий, шановні народні депутати, Верховна Рада України, як ви знаєте, 22 грудня 2005 року після повторного розгляду з пропозиціями Президента України втретє вже було прийнято Закон України "Про місто-герой Севастополь". Цей закон так, як і попередній, не може бути підписаний Президентом України, оскільки він суперечить Конституції та ряду законам України. Можна навести декілька прикладів, оскільки всі пропозиції Президента, я думаю, ви добре знаєте, і ви їх вже вивчили і маєте свої аргументи. Я хочу зупинитися на деяких важливих пропозиціях Президента до цього закону. А саме: положення закону, пов’язані із визначенням спеціального статусу міста Севастополя на підставі базування Чорноморського флоту Російської Федерації, що не може відповідати статті 17 Конституції України, відповідно до якої на території України не допускається розташування іноземних військових баз.
Шановні колеги!
Крім того, зазначені положення закону також не відповідають.
Лідія Миколаївна, почекайте, будь ласка. Шановні колеги, шановні мужчини, не зважаючи на те, що ваше сьогодні свято, наближається і Восьме березня, а на трибуні жінка. Ведіть себе чемніше. Будь ласка.
Крім того, законом передбачається виділення у межах міста Севастополя районів, при цьому зберігається як самостійна адміністративно-територіальна одиниці міста Інкерман, села і селища. Цим узаконюється наявна система адміністративно-територіальних одиниць, яка суперечить на сьогодні статтям 132, 133, 140 Конституції України. Для того, щоб узаконити це, треба спочатку внести зміни до Конституції України. Серед підстав надання місту Севастополю спеціального статусу частини 1 статті 1 закону визначено особливості формування місцевого бюджету. Наведені в законі особливості суперечать статті 95 Конституції України, яка встановлює засади бюджетної системи держави і передбачає, що виключно законом про Державний бюджет України визначаються будь-які видатки держави на загальносуспільні потреби. Також розмір, цільове спрямування цих видатків. Також це суперечить і Бюджетному кодексу України. І я бачу, що в порівняльній таблиці ці зауваження також депутатів вважають слушними. Тому, підсумовуючи викладене, Президент України пропонує прийнятий Верховною Радою УкраїниЗакон "Про місто-герой Севастополь" відхилити як такий, що не відповідає Конституції України та законам України і може створити суттєві загрози стабільності та територіальній цілісності держави, виконання міжнародних зобов’язань України.
Дайте можливість завершити! Так, будь ласка, Оржаховський. Не піднімайте рук ніхто, тому що це зауваження Президента. Від Президента вже виступили.
фракція Комуністичної партії України. Шановні колеги, виборці! 9 лютого 2006 року Комітет з питань державного будівництва та місцевого самоврядування розглянув пропозиції Президент України до Закону України "Про місто-герой Севастополь", що був прийнятий Верховною Радою України 22 грудня 2005 після повторного розгляду з пропозиціями Президента та прийнятого 3 листопада 2005 року в новій редакції з урахуванням парламентом пропозицій Президента України. Президент України 13 січня 2006 року скористався правом вето, втретє запропонував парламенту відхилити Закон України "Про місто-герой Севастополь". Комітет впевнений, що Закону України "Про місто-герой Севастополь" є дуже важливим нормативно-правовим актом, який приймається на реалізацію відповідних норм Конституції України та має стати органічною складовою частини національного законодавства України. Ґрунтовно проаналізувавши пропозиції Президента України, комітет рекомендує Верховній Раді України їх відхилити. Зміст пропозицій Президента України значною мірою повторює попередні зауваження до вказаного закону. Комітет змушений також частково повторити свої попередні зауваження, які підтримує і Головне науково-експертне управління у своєму висновку. Пропозиції Президента пропонують і принципово іншу модель здійснення у місті Севастополь виконавчої влади та місцевого самоврядування, ніж у проекті, прийнятому парламентом. Необхідно також зазначити, що проблемні питання закону, на які звернув увагу глава держави, врегульовані Конституцією України та рішеннями Конституційного Суду в питанні спеціального статусу міста Києва за аналогією, а саме: до пункту першого [[щодо адміністративно-територіального устрою Севастополя]] народні депутати – члени комітету не погодилися, оскільки цей пункт суперечить статті 133 Конституції України та рішенню Конституційного Суду, які зазначають, що систему адміністративно-територіального устрою України складають Автономна Республіка Крим, області, райони, міста, райони в містах, селища і села. Місто Київ та Севастополь мають спеціальний статус, який визначається законами України. До пункту другого – щодо системи місцевого самоврядування у місті Севастополі, - статтями чотири, сім відповідно до статті сім, 140 Конституції України та рішень Конституційного Суду України, які зазначають, що місцеве самоврядування є правом територіальної громади, жителів села чи добровільного об’єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Особливості здійснення місцевого самоврядування в містах Києві та Севастополі визначаються окремими також законами. Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи самоврядування. Питання організації управління районами в містах належить до компетенції місцевих рад. Третє: щодо особливостей здійснення виконавчої влади та.
Закінчуйте, останнє речення.
Адаме Івановичу, це принципово. Ну, якщо можна, я до третього пункту є також, не згодні ми з Президентом. І на завершення, шановні колеги, хочу наголосити декілька принципових моментів. Їх, по-перше, вимога жданого закону міститься у 133 статті Конституції і таке інше. Зважаючи на це все, комітет просить підтримати його пропозицію подолати вето Президента. А у разі неподолання вето на Закон, частково, я запропоную інший варіант. Дякую. Прохання підтримати.
Сідайте, будь ласка. Сідайте, будь ласка. Так, шановні колеги, заспокойтесь. Ми зараз будемо голосувати. Я думаю, що Верховна Рада цього скликання повинна виконати одну з своїх місій і прийняти такий Закон. Ми з вами працюємо вже 8 років над цим Законом, змінюється Президенти, змінюється їхній напрям політики, але залишається однаково вето на ці Закони. Хоча пишуть інші люди, но вето одне і те саме. І вето не юридичне, а більше носить політичний характер. Тому давайте ми допоможемо вийти на законодавчій рівень і виконати конституційну норму, яка передбачає, що у Севастополя інший статус, так як і в міста-столиці Києва. Це два міста, які визначаються окремими законами. Перше ставиться на голосування пропозиція Президента про відхилення Закону „Про місто-герой Севастополь”. [[13:40:00]] За-43 Не прийнято. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про подолання вето Президента на Закон України „Про місто-герой Севастополь”. Прошу голосувати дружно. [[13:40:33]] За-277 По фракціях. „Регіони України” – 56, комуністів – 56, Блоку Тимошенко – 33, Народна партія – 39, „Наша Україна” – 0, соціалісти – 26, „Народний блок Литвина” – 22, соціал-демократи [[об’єднані]] – 18, Українська Народна Партія – 0, Партія „Відродження” – 10, Народний Рух України, Партія промисловців і підприємців, „Реформи і порядок” – нулі, позафракційні – 17. Так, будь ласка, Оржаховський.
Дякую, Адам Іванович. Шановні депутати! Раз не подолано вето на закон, комітет по державному будівництву та місцевому самоврядуванню пропонує депутатам частково погодитися з пропозиціями України та прийняти закон про місто-герой Севастополь у новій редакції. Хочу зазначити, що з шести пропозицій Президента України комітет пропонує врахувати три, зокрема, третя, п’ята, шоста пропозиції враховуються повністю у частині призначення та звільнення з посад голів місцевих державних адміністрацій. Три пропозиції, зокрема, перша, друга, четверта пропозиції відхилено відносно виключення базування основної бази Чорноморського Флоту Російської Федерації, який тимчасово перебуває на території міста Севастополя, представницьких органів місцевого самоврядування, частково враховано і особливості формування бюджету міста. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України пропонує прийняти цей закон у новій редакції. Я також від імені комітету прошу підтримати цю пропозицію і дружно проголосувати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону про місто-герой Севастополь у новій редакції з тими. з урахуванням тих пропозицій Президента, про які зараз від імені комітету доповідав колега Оржаховський. Прошу голосувати. Голосуємо. Підтримуйте пропозиції Президента. [[13:43:01]] За-246 Давайте подивимось, які фракції не підтримують Президента. Будь ласка, покажіть. „Регіони України” – 57 за, комуністів – 56, Блок Тимошенко – 19,Народна партія – 36, найближча фракція „Наша Україна” – 0, соціалісти – 25, „Народний блок Литвина” - 21, соціал-демократи [[об’єднані]] – 14, Українська народна – 0, „Відродження” – 5, Народний рух – 0, Партія промисловців і підприємців - 0, „Реформи і порядок” – 0, позафракційні – 13. Так, шановні колеги, я просив би вашої доброї згоди, оскільки сьогодні день такий і голова профільного Комітету з питань оборони просить, щоб ми зараз в зв’язку з тим, що йому необхідно відійти, щоб ми зараз розглянули Закон України "Про внесення змін до деяких законів України з питань пенсійного забезпечення та соціального захисту військовослужбовців" з пропозиціями Президента, реєстраційний номер 3718-2. Від Кабінету Міністрів є хтось по цьому законопроекту? Будь ласка. Підготуватись Каденюку. Так, Лісовенко Віталій Васильович, прошу.
Можна, да? Шановні колеги, шановні народні депутати, щодо Закону України "Про внесення змін до деяких законів України з питань пенсійного забезпечення та соціального захисту військовослужбовців" дозвольте доповісти наступне. Безумовно, на етапі реформування Збройних сил це питання є пріоритетом для влади, для Президента, для уряду. Тому протягом останніх років кожен рік постійно збільшуються виплати цим категоріям громадян. Так з 1 січня 2005 року запроваджено єдині засади обчислення пенсій для всіх категорій військовослужбовців, які передбачає істотне підвищення рівня пенсій за рахунок розширення бази нарахування. Наближено на один рік термін стовідсоткової виплати перерахованих за новими умовами пенсій для ветеранів війни з числа військових і таке інше. Але цей законопроект, який пропонується до розгляду, викликає деякі заперечення. Заперечення викликають положення закону щодо підвищення пенсій з числа учасників ліквідації наслідків Чорнобильської аварії на 5 відсотків; особам, які мають особливі заслуги, - на 30 відсотків та інші. Всі ці зміни, вони будуть коштувати 27 мільйонів гривень щорічно додатково. Тому пропозиція: підтримати пропозиції Президента та вилучити із Закону України про питання внесення змін до деяких законів України з питань пенсійного забезпечення зазначених норм і проголосувати пропозиції Президента. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Прошу від комітету заступник голови Комітету з питань національної безпеки і оборони Каденюк Леонід Костянтинович.
Дякую Адам Іванович! Шановні колеги! Даний законопроект вже повторно ветується Президентом України, при чому після першого вето пропозиції Президента України комітетом були враховані повністю. Нові пропозиції Президента не підтримуються ні комітетом, ні Головний науково-експертним управлінням як такі, які не містять достатньої правової аргументації і крім того не є обґрунтованими. Що саме пропонується Президентом виключити із закону? Перше. Це отримання другої пенсії по втраті годувальника батькам та дружинам загиблих або померлих військовослужбовців. Підвищення на 5 процентів пенсій за вислугу років військовослужбовцям чорнобильцям першої та другої категорії, підвищення на 30 відсотків пенсій особам, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною, які удостоєні звань і нагород під час Великої Вітчизняної війни. Наш комітет пропонує подолати вето Президента. Прошу проголосувати за подолання вето Президента.
Дякую. Шановні колеги, припиніть дискусії, візьміться за кнопки. Я вам нагадую, що сьогодні 23 лютого і сьогодні День захисника Вітчизни, День армії і сьогодні ми розглядаємо Закон про соціальний захист військовослужбовців, і сьогодні день народження Президента. Давайте ми підтримаємо все те, що стосується військовослужбовців і подолаємо вето. Але спочатку будемо ставити на голосування пропозиції Президента. Хто за те, щоб підтримати пропозиції Президента і виключити абзац четвертий підпункту 5-го першого розділу. пункту першого розділу першого? Прошу визначатись. [[13:49:31]] За-79 Не прийнято. Хто за те, щоб підтримати пропозицію Президента про виключення абзацу 5, 7, підпункту 10, пункту 1, розділу першого? Прошу визначатись. [[13:49:59]] За-71 Шановні колеги, я розумію, що ви втомилися, але слухайте перш, ніж тиснути кнопки. Ставиться на голосування пропозиція Президента про виключення підпункту 17-го пункту першого розділу першого. [[13:50:39]] За-76 І про виключення пункту 5-го розділу першого закону. Прошу визначатися. [[13:51:02]] За-56 Ми всі поправки Президента пройшли, вони не одержали підтримки. Я ставлю на голосування пропозицію, цілком справедливу, про подолання вето про внесення змін до деяких законів України з питань пенсійного забезпечення та соціального захисту військовослужбовців. Реєстраційний № 3718-2. Прошу голосувати. [[13:51:43]] За-228 Не прийнято. По фракціях. „Регіони України” – 44, комуністів – 54, Блоку Тимошенко – 28, Народної Партії – 36, „Нашої України” – 0, соціалістів – 26, „Народного блоку Литвина” – 22, Соціал-демократичної партії [[об’єднаної]] – 6, Українська Народна і „Відродження” – по одному, Народний Рух, Партія промисловців і підприємців, „Реформи і порядок” – нулі, позафракційні – 10. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття цього законопроекту в новій редакції. Прошу голосувати. [[13:52:36]] За-235 Закон прийнято в новій редакції. Дякую. Так, і, шановні колеги, не туди і не сюди. Але, щоб після 16-ої не тратити часу, у нас є бажання від двох фракцій. Тобто хто буде виступати? Поровський? Прошу, три хвилини.
Микола Поровський, фракція Політичної партії „Відродження”. Шановні колеги депутати! Фракція Політичної партії „Відродження” обурена заявами Віктора Януковича, які прозвучали 21-го лютого під час його візиту на Луганщину. Під час мітингу в місті Ровеньки Янукович заявив: „Відродження” хотят забрать голоса у Партии регионов. И, что бы они ни говорили, какие лозунги не выдвигали, вся их деятельность направлена на то, чтобы ослабить Партию регионов». Під час теле-прес-конференції в луганському телебаченні лідер регіоналів зробив ще одну заяву щодо нашого колеги – народного депутата, героя України Геннадія Астрова-Шумілова, члена фракції „Відродження”.Янукович: «Скажу шахтерам, чтобы они выставили стражу и не пускали его на порог шахты «Ровеньки-Антрацит». Я и директорам шахт скажу». Фракція „Відродження” зазначає, що це не перші обурливі заяви з боку пана Януковича. Раніше ми не вважали за потрібне реагувати на його закиди. Але те, що заявив Янукович на Луганщині, потребує відповіді. По-перше, Партія „Відродження” не відбирає голоси. Проте, в твердження Януковича, що Партія „Відродження” відбирає голоси у Партії регіонів, є образливими для мільйонів виборців, які не є кріпаками Януковича, а їх голоси не є власністю Партії регіонів. Партія „Відродження” абсолютно самостійна політична сила, давно відома українцям, яка має понад 400 тисяч членів партії. На відміну від Віктора Януковича, Партія „Відродження” знає не лише які в державі проблеми, а й здатна їх вирішувати, що підтвердили робота тисяч членів партії, котрі здійснювали рятувальні роботи в Алчевську, будували нові вокзали, автобани та швидкісні поїзди. Партія „Відродження” має чітку програму дій щодо подальшого розвитку України. Фракція Партії „Відродження” зазначає, що агресія пана Януковича, націлена на нашу політичну силу, є результатом того, що Партія „Відродження” не підтримувала і не підтримає його на парламентських виборах. Заявляємо, що виходячи із нашої ідеології програмних пріоритетів, позиції наших виборців, Партія „Відродження” визнала неможливим співпрацювати з Партією регіонів, адже програма цієї політичної сили і логіка її лідера Януковича, зокрема, спрямована на подальший розкол України. Партія „Відродження”, навпаки, вважає, що тільки загальнонаціональне порозуміння і об’єднання сприятимуть розвитку України. Ми вважаємо, що висловлені Януковичем привселюдно погрози нашому однопартійцю, народному депутату, Астрову-Шумілову не пускати його на підприємства і перешкоджати його депутатській діяльності підпадають під дію Закону „Про статус народного депутата”, відповідальність за посягання на честь і гідність народного депутата. За незаконні посягання на діяльність народного депутата Астрова-Шумілова пан Янукович відповідатиме у судовому порядку. Припускаємо, що висловлення головного регіонала викликані особистою образою на Астрова-Шумілова. Партія „Відродження” відкрита для цивілізованого діалогу з різними політичними партіями, і ми закликаємо учасників виборчого процесу бути толерантними і коректними. Дякую за увагу.
І вам дякую. Я думав ви закликаєте Януковича поступити у Партію „Відродження”. На цьому ранкове засідання Верховна Рада оголошую закритим. Вечірнє засідання розпочнемо о 16-ій годині.