[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 7. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Szomorú kötelességemnek teszek eleget azzal, hogy bejelentem, Schmidt Csaba volt képviselőtársunk életének 44. évében elhunyt. Schmidt Csaba a 2010. évi országgyűlési választásokon a Fidesz jelöltjeként Komárom-Esztergom megye területi listájáról szerzett mandátumot, és egy cikluson át volt az Országgyűlés tagja. Megbízatása alatt az Önkormányzati és Területfejlesztési Bizottság és a Fenntartható Fejlődés Bizottsága munkáját segítette. Országos tisztsége mellett 2006-tól Tatabánya alpolgármestere volt, majd 2010-ben választották meg a megyeszékhely polgármesterének, amely tisztséget két cikluson át töltötte be. 2020-tól a Tatabányai Szakképzési Centrum kancellárja volt. Kérem önöket, képviselőtársunk emléke előtt néma fejhajtással tisztelegjünk! [[A teremben lévők felállva tisztelegnek az elhunyt emléke előtt.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés 2015-ben határozatban nyilvánította emléknappá március 27-ét, II. Rákóczi Ferenc születésének napját, ezzel fejezve ki tiszteletét a fejedelem, a rá felesküdtek és a vele harcolók emléke előtt. II. Rákóczi Ferenc mint az egyik legjelentősebb magyar történelmi család tagja, a felelősségérzettől és hazaszeretettől vezérelve vette vállára hazánk és nemzetünk sorsának nehéz terhét, és megalkuvás nélkül, haláláig képviselte a nemzet érdekeit. Rákóczi egy rendkívül rossz helyzetben lévő országban, kedvezőtlen külpolitikai környezetben próbálta egységbe fogni a nemzetet, tekintet nélkül a társadalmi, vallási, nyelvi és nemzetiségi különbségekre. Miután a 320 évvel ezelőtt megindult szabadságharc katonai értelemben elbukott, Rákóczi és leghűségesebb társainak személyes sorsa is megpecsételődött, de a hosszú küzdelem és a szatmári béke biztosította a magyar rendi állam továbbélését, megakadályozta az ország Habsburg-tartománnyá süllyedését, és lehetővé tette azt a politikai-társadalmi-gazdasági fejlődést, amiből később a reformkor és a következő nagy szabadságharc is kibontakozott. Tisztelt Országgyűlés! A fejedelem emléke a magyar függetlenségi és szabadságharcos törekvések és mozgalmak örök forrása. A magyar társadalom széles néprétegei számára Rákóczi és bujdosótársai a hazai függetlenség jelképeivé, a jobbágyi sors reménybeli sorsfordítóivá, a földesúri és Habsburg-elnyomás ellen küzdő alakokká magasztosultak. A magyar nemesség nagy része pedig akkor kezdett igazán azonosulni Rákóczi emlékezetével, amikor II. József erőszakolt reformjaival szemben keresett történelmi példákat. A magyar reformkorban tovább erősödött Rákóczi kultusza, nemcsak a politikai narratívákban, hanem a társadalmi, zenei művek vissza-visszatérő alakjaként is. Az 1848-49-es magyar forradalom és szabadságharc idején is példaként hivatkoztak rá, ekkor a már reformkorban is népszerű Rákóczi-induló a népgyűlések, a hadba induló csapatok, a csatamezők és ünnepélyek állandó zenei eleme lett, ahol szabadcsapatokat és alakulatokat neveztek el a fejedelemről és társairól. A későbbi függetlenségi mozgalmak is visszanyúltak Rákóczi emlékéhez, de ekkor már egybeforrva Kossuth Lajos alakjával, közösen váltak a szabadság szimbólumává. Tisztelt Képviselőtársaim! Dicső történelmünk másik szabadságszerető alakjának, az idén 200 éve született Petőfi Sándor soraival zárom a megemlékezést: „Hazánk szentje, szabadság vezére / Sötét éjben fényes csillagunk, / Oh Rákóczi, kinek emlékére / Lángolunk és sírva fakadunk!” Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps.]] Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bakos Bernadett képviselő asszony, LMP-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeinkről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt időszakban három fontos dolog történt a Magyarországra tervezett akkumulátorgyárak ügyében. Egyrészt Győrben több száz ember tüntetett velünk, mert nem szeretnék, hogy a város mellé akkumulátorgyár épüljön Győrben. A civilek és az LMP közösen bizonyították be újra, hogy nemcsak Debrecenben, de az ország egyik városában sem szeretnék a magyar emberek feláldozni a termőföldünket, a vizeinket, az élhető környezetünket a külföldi nagyvállalatok profitéhségének oltárán. Másrészt, sajnos kevésbé meglepő módon, az NVB elutasította az LMP azon népszavazási kezdeményezését, amely kimondta volna, hogy nem lehet ilyen gyármonstrumokat építeni az ott élők kifejezett jóváhagyása nélkül. És végül, harmadrészt, a kormány egy újabb olyan héten van túl, amikor úgy tettek, mint hogyha ez a vita nem is létezne. Egy újabb olyan héten vannak túl, amikor meg sem próbáltak érvelni a saját álláspontjuk mellett. A három eseményből egyértelmű kép rajzolódik ki. A magyar embereknek nagyon határozott véleményük van arról, hogy nem szeretnék, hogyha Magyarországot akkumulátorgyarmattá változtatnák. Ennek szeretnének is hangot adni, azonban a kormány nem hajlandó ezt a vitát lefolytatni, inkább elfojtani kívánja azt. Ennek pedig csak az egyik eszköze az NVB, ami az elmúlt tíz évben úgy működött, hogy minden egyes benyújtott kérdésnél annak nem a tartalmát vizsgálta, hanem kizárólag a benyújtó személyét. A népszavazási törvény gyakorlatilag egy mondattal leírható: amennyiben a Fidesz kezdeményez népszavazást, akkor arra a válasz: igen; amennyiben az ellenzék, arra a válasz: nem. Mi azonban szeretnénk jelezni, hogy ennek ellenére sem adjuk fel. Mi elmondtuk, hogy minden létező jogi és politikai eszközt meg fogunk ragadni annak érdekében, hogy ne engedjük, hogy akkumulátorgyarmattá változtassák ezt az országot. [[13.10]] Éppen ezért támadtuk meg a debreceni gyár környezethasználati engedélyét, éppen ezért szerveztünk Debrecenben és Győrben is tüntetést, és éppen ezért gyűjtünk aláírásokat országos petíciónkra most is az ország minden pontján, mivel zöldpártként ez a kötelességünk. [[Rétvári Bence: Már többen vagytok zöldpártként.]] Most kell cselekedni, ezt a tervet most kell megakadályozni, mert mire legközelebb országgyűlési választásokat tartunk, addigra már késő lesz, addigra már visszafordíthatatlan károkat okoztak ezek a gyárak. Azt látjuk, hogy a kormány nemhogy nem hallotta meg a tiltakozók hangját, hanem már be is jelentették, hogy gázerőműveket fognak építeni a gázválság idején, mindezt azért, hogy ott orosz gázzal energiát termeljenek azokba a kínai gyárakba, amik a német autókba fognak akkumulátorokat gyártani. A kormány nem lassít, nem figyel az emberekre, és nem vállalja a vitát. Ezért holnaptól mi is még nagyobb lendülettel fogjuk folytatni a harcot, és meggyőződésünk, hogy ennek a küzdelemnek az eredménye is meglesz. Orbán Viktor néhány évvel ezelőtt, amikor visszavonta az internetadóra vonatkozó tervezetét, azt azzal indokolta, hogy „nem vagyunk mi kommunisták, hogy a néppel szemben kormányozzunk”. Márpedig most pont erre készülnek, mert minden mértékadó kutatás azt mutatja, hogy a magyar emberek nem akarják ezeket a gyárakat. A népakarat pedig valóban olyan, mint egy megáradt folyó: azt lehet terelgetni ideig-óráig, azonban egy idő után utat fog törni magának. A helyzet most úgy néz ki, hogy a kormány gátakat épít, mi ezeken próbálunk lyukat ütni, és a víz pedig a mi oldalunkon áll. Ezért mi három dolgot fogunk tenni. Egyrészt: mivel a jelenlegi döntés indokolása nevetséges, megtámadjuk azt. Bízunk abban, hogy a másodfok majd valódi eredményekkel fog zárulni, itt majd a másodfok a jogszabályokat fogja nézni, és nem kizárólag a benyújtó személyét. Másrészt: új kérdést is adunk be, megvizsgáljuk a jelenlegi érvelést, és ez alapján pontosítjuk a kérdéseinket. És egészen addig fogjuk ezt csinálni, amíg nem marad más választásuk, mint hogy átengedjék a kérdésünket. Harmadrészt pedig: folytatjuk aláírásgyűjtésünket, hiszen szeretnénk megmutatni, hogy az emberek többsége ebben a kérdésben nem a kormánnyal ért egyet, a magyar emberek nem akarják, hogy Magyarországból akkumulátorgyarmat legyen, ezt a Fidesz akarja és a külföldi profitjukat féltő vállalatok. De azt még önök sem tudják maguknak megengedni, hogy tartósan a népakarattal szemben kormányozzanak. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Menczer Tamás államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Mindenekelőtt engedje meg, hogy arra reagáljak: azt mondta, hogy nem vállaljuk a vitát. Ezért jöttünk össze, tehát ez a mai parlamenti ülés is az ön által elmondottak cáfolata. Örülök is, hogy ezt a vitát önnel itt a napirend előtt megvívhatom. A másik, ha megengedi, mielőtt az akkumulátorgyárakhoz megérkeznénk, az, hogy azért azt ne felejtsük el, önök egy gazdaságpolitikai, iparpolitikai kérdésben kritizálják a kormányt. Azért ne felejtsük el, hogy az a politikai közösség, amelyhez ön és az ön pártja is tartozik, már egyszer gazdaságilag és minden más tekintetben is tönkretette ezt az országot. Tehát ezt a kiindulási pontot azért rögzítsük, amikor az önök kritikáját hallgatjuk és megvizsgáljuk. A harmadik pedig az, és akkor rátérve az akkumulátorokra, illetőleg az akkumulátorgyárakra, tisztelt képviselő asszony, hogy vannak tények, és nem baj, hogyha a tényekből indulunk ki. Az egyik tény az, és bár erre a felszólalásában kevéssé utalt, de ettől még igaz, hogy az elektromobilitás és az akkumulátorgyárak által tulajdonképpen egy új jelenséget tapasztalunk, nem annyira nagyon újak, de mégis azért relatív újak. Tehát az természetesen érthető, hogy az embereknek vannak kérdéseik, akár félelmeik ezekkel kapcsolatban. Abban teljesen egyetértek, hogy ezekkel a kérdésekkel és félelmekkel kapcsolatban válaszokat kell adni, helyes válaszokat kell adni, igaz válaszokat kell adni, a politikai hisztériakeltést azonban nem tudom támogatni. Annyit szeretnék még idehozni a frakcióvezető úr jelenlétében is, hogy frakcióvezető úr elmondta a választási vereséget követően már hogy a baloldali országgyűlési választási vereséget követően , hogy az LMP most már nem szeretné azt a politikát képviselni, amit a Gyurcsány Ferenc által vezetett baloldal, értékelték a helyzetet, és levonták a megfelelő következtetéseket. Egyébként én ezt egy elismerésre méltó és tiszteletre méltó intellektuális és politikai tevékenységnek és teljesítménynek tartom. Kár, hogy ebből mára semmi nem maradt, és pontosan azt mondják önök is, amit Gyurcsány Ferenc vezetésével az összes többi baloldali párt. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Hozzunk ide néhány tényt! Az tény, hogy az Európai Unió döntött arról, hogy 2035-öt követően kizárólag olyan autókat lehet gyártani, amelyek környezetkímélő meghajtásúak. 1. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból.]] Az is… nem, tegnap is ezt erősítették meg, képviselő úr. 2. Az is tény, hogy Magyarországon több százezer család megélhetését adja az autóipar, egyébként nem függetlenül attól, hogy 2010-ben, amikor átvettük az ország vezetését, az Orbán-kormány átvette a baloldali kudarcos elődöktől, akkor 11-12 százalék volt a munkanélküliség, munkahelyeket kellett teremteni, ez volt az egyik fontos szempont, a családoknak legyen munkahelye, rendszeres bevétele, és ebben az autóiparnak kulcsszerepe van. Tehát több százezer család megélhetése függ az autóipartól, és ez a több százezer család akkor tudja megtartani a munkahelyét és a rendszeres bevételét, illetőleg a gazdasági növekedést akkor tudjuk folytatni, hogyha az itt lévő nyugati autóipari cégekhez a jövő kihívásait és feladatait megértve az akkumulátorgyárak is idetelepülnek. Az autógyártó cégek nyugatiak, de szeretném önt arról is tájékoztatni, hogy a tíz legnagyobb akkumulátorgyártó cég a világban keleti, hét kínai, három pedig dél-koreai, és ezekért az akkumulátorgyárakért óriási verseny folyik. Az Egyesült Államokban negyven ilyen akkumulátorgyár létrehozását tervezik. A múltkor ilyenkor valaki bekiabálta, hogy igen, de azokat a sivatagban fogják építeni. Mind a negyvenet? Ne vicceljenek már! Németországban 14 ilyen gyár megépítését tervezik. Az önök által leginkább támadott kínai CATL gyára már baloldali Zöldek tapsolása mellett működik Türingiában, Franciaországban a Renault egy kínai-japán konzorciummal működik együtt, és lehetne ezt hosszasan sorolni. A szlovák autóipari szövetség elnöke kis túlzással sírva könyörög, hogy az ő országukba is települjön ilyen gyár, mert lemaradnak. És még valami, tisztelt Ház. Zárásként az energiát hozta ide. Önök azt állítják, hogy ezeket a gyárakat nem lehet ellátni energiával. Ez nem igaz, de most nem erről akartam elsősorban beszélni [[Tordai Bence közbeszól.]] hanem arról, hogy… Kérése számomra, Tordai képviselő úrnak, bár tegeződésben nem állapodtunk meg, de parancs. Tehát az energiával el kell látni ezeket a cégeket, ehhez a szükséges beruházásokat a kormány végre fogja hajtani. De annyit engedjenek meg, ez hasonlít ahhoz, mint amikor az ember és még 10 másodperc türelmet kérek elnök úrtól egy csinos nőnek udvarol. Van, amikor ez nehéz, abba a munkát bele kell tenni, de ettől még nem az a válasz arra, hogy ezt hagyjuk, mert tudjuk, hogy a végén jó lesz. [[Közbeszólások és zaj az ellenzéki sorokban.]] Ugyanez van az akkumulátorgyárakkal is: a munkát bele kell tenni, energiával el kell őket látni, el is fogjuk, de a végén ettől még jó lesz, bízzanak a számokban és a tényekben. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szabó Rebeka képviselő asszony, Párbeszéd-képviselőcsoport [[Zaj.]] ha megkérhetném a tőlem balra lévő frakciókat, legyenek kedvesek képviselő asszonyra figyelni -: „Párbeszéd- Zöldek a Zöld Magyarországért, a Zöld Európáért!” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az ENSZ éghajlatváltozási kormányközi testületének friss jelentéséből is kiderül, hogy a klímakatasztrófa nem egy majd egyszer lehetséges fenyegetés, hanem a jelenben zajlik. Már 1,1 fokos átlaghőmérséklet-emelkedésnél tartunk. [[13.20]] És ez nem csupán extrém hőmérsékletekkel meg viharokkal jár, de már ma is emberéletek ezreibe kerül. Magyarországon is látjuk, hogy télen alig van hó, nyáron pusztít az aszály vagy özönvízszerű eső esik. A magyar kormány azonban szándékosan homokba dugja a fejét. Akkumulátorgyárakkal lebetonozza a termőföldjeinket, súlyos veszélybe sodorja az ország vízkészleteit, és mellesleg kirúgja azokat a vízügyes vezetőket, akik erre fel merik hívni a figyelmet. Folyamatos a vízpazarlás az országban. A globális talajpusztulás mellett itthon gyakorlatilag nincs olyan mezőgazdaság, amely a talajvédelmet biztosítaná, porviharok okoznak tömegbalesetet, és az ökológiai mintagazdaságokat is beszántják politikai bosszúból. A védett erdőkben is engedélyezik a tarvágást, s amikor megújulóenergia-növelésről van szó, akkor csak a kifogásokat keresik, és ki akarnak bújni az uniós ajánlások alól. Folytatják a tópartjaink letarolását, a természetes élőhelyeink beépítését; de nem is sorolom tovább, mert ez kimerítené az ötperces napirend előtti felszólalás kereteit. S miközben ezek a fenntarthatósági célok sem érvényesülnek, súlyos szociális krízis is van az országban. Nincs hozzáférés alapvető egészségügyi szolgáltatásokhoz, a pedagógusok és a diákok hiába sorolják a kéréseiket, az élelmiszerárak az egekben, és az orbáni infláció jóval magasabb, mint a környező országokban. Azt kell látnunk, hogy a fenti válságok gyökere ugyanaz: a pazarló, erőforrás-intenzív, a környezet és az ember kizsákmányolására épülő fenntarthatatlan gazdasági rendszer, s Magyarországon mindennek tetejébe jön az Orbán-kormány által létrehozott dilettáns, kizárólag a közpénz lenyúlására és a propagandára épülő tolvajrezsim. Ez az ökoszociális válság itthon és globálisan is azért áll elő törvényszerűen, mert nem vesszük tudomásul, hogy egy véges természeti erőforrásokkal rendelkező bolygón nem lehet végtelenül növekedni. Ezeket a problémákat látva Magyarországon is egyre több ember fedezi fel a zöldértékeket, egyre többen akarnak tenni azért, hogy egy egészségesebb és fenntarthatóbb világban éljünk, és ezt adják örökbe a gyerekeiknek. Csak úgy tudunk szembeszállni a válságokkal, ha egy zöld-Európát és benne zöld-Magyarországot építünk. Képviselnünk kell a zöldelveket, érvényre kell juttatnunk a zöldmegoldásokat a döntéshozatal minden szintjén, helyben, országosan és az Európai Unióban egyaránt. Egy igazságos zöldátmenet segítségével egyszerre kell kezelnünk a szociális és az ökológiai válságot. Ennek jegyében küzdünk mi is, zöldpártként, a már felsorolt problémák ellen, ezért mondjuk el újra, hogy már rég mennie kéne az önrész nélküli lakóépület-felújításoknak, a megújuló energia fejlesztésének. Ezért javasoltuk a négynapos munkahét bevezetését is. Ezért is nagyon fontos nekünk, hogy a legmagasabb közvetlenül választott közjogi tisztség betöltője egy zöldpolitikus, Karácsony Gergely főpolgármester a Párbeszéd-Zöldek színeiben, és hogy nemcsak Budapest I. kerületében, de számos önkormányzatban dolgoznak zöldpolitikusok, akik helyben véghez viszik ezeket a zöld változásokat. Ezért már most elkezdtük a készülést a 2024-es önkormányzati választásra, ahol minden eszközünkkel arra fogunk törekedni, hogy növeljük egyrészt a Párbeszéd-Zöldek és emellett a zöld elkötelezettségű képviselők és önkormányzati vezetők számát, legyenek bármely párt vagy mozgalom tagjai, vagy akár civil, független jelöltek. Ezért is tartjuk nagyon fontosnak, hogy újra legyen magyar zöldképviselő az Európai Parlamentben. Jávor Benedek már bizonyított [[Derültség a kormánypárti oldalon.]] , a 2014-19-es ciklus során a legjobb zöldképviselőnek választotta az európai adófizetők szövetsége. Ezért is tartom fontosnak, hogy a Párbeszéd-Zöldek kongresszusa tegnap Jávor Benedeket megválasztotta európai parlamenti listájának a vezetőjévé. Így megnyílt a lehetőség, hogy ha a választók is úgy akarják, egy sokszorosan bizonyított zöldpolitikus képviselje a zöld-Magyarországot Európában és a zöld-Európát Magyarországon. Mindannyiunknak látnunk kell, hogy a klímaválság és az ökológiai krízis miatt már nemcsak a természet pusztul körülöttünk, hanem a mi társadalmunk is pusztul. A cselekvés már nem egy zöldkövetelés, nem luxus, nem a gazdag országok hobbija, hanem egyszerű önvédelem. Ha élni akarunk ezen a bolygón, és nemcsak az unokáink, hanem már mi magunk, akkor elképesztő gyorsaságú és intenzitású cselekvésre van szükség. Mi a Párbeszéd-Zöldek részéről készen állunk arra, hogy előrevigyük ezt az ügyet, előrevigyük a fenntarthatóság ügyét. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Párbeszéd és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Koncz Zsófia államtitkár asszony kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Azzal szeretném kezdeni, hogy azt gondolom, abban egyetértünk, hogy Magyarország az elsők között rögzítette törvényi szinten azt a vállalást, hogy 2050-re klímasemleges országgá váljon. Ezzel kapcsolatban a klíma- és természetvédelmi akciótervben számos pontot meghatároztunk, és gyakorlatilag ezeken a célkitűzéseken dolgozunk. Na már most, mindeközben a szomszédunkban háború tört ki, és el kell mondani, hogy az ön által is említett Jávor Benedek aki, mint hallhattuk, a Párbeszéd EP-listavezetője lesz nagyon sokszor a háború mellett kardoskodott, és ezzel kapcsolatban a következőképpen fogalmazott: „Hozhatunk és hoznunk is kell további szankciókat Oroszország ellen, az eddig nem érintett területekre, így az energiapiacokra is kiterjesztve a korlátozásokat. Kiterjedtebb, átfogóbb gazdasági nyomás kell, amely az energiapiacokat is érinti.” Ha megnézzük, láthatjuk, hogy egy háborús helyzetről beszélünk, és ezzel kapcsolatban vannak olyan szankciók, amelyek az európai embereket és természetesen a magyar embereket is egyértelműen nagyon nehéz helyzetbe hozzák, mert ez energiaválságot és inflációt is okoz. Azt gondolom, hogy az önök által képviselt álláspont egyértelműen nem a magyar emberek érdekét szolgálja. A magyar embereknek nem érdeke az, hogy egy olyan energiahelyzet alakuljon ki, amelyben nincs megfizethető energia, illetve hogy egyáltalán ne tudjunk energiáról beszélni. Az elmúlt időszakban a kormány részéről számos olyan intézkedés történt, amely arra irányult, hogy az energiafüggetlenségünket, az energiadiverzifikációt tudjuk erősíteni. Ezt már többször elmondtuk, de azt gondolom, ki kell emelni, hogy 1990 óta gyakorlatilag ez a kormány tett legtöbbet az interkonnektorok megépítése kapcsán. Ez egy fontos dolog. 2010-ben még csak Ausztria és Ukrajna felé volt interkonnektorunk, most pedig Szlovénián kívül minden irányban, s a hét szomszédos ország közül pedig mind a héttel összekötöttük a magasfeszültségű áramhálózatunkat is. Azt látjuk, hogy az energia kérdése sokszor üzleti alapon történik. Történt ez akkor, amikor mi próbáltunk a fekete-tengeri gázmező kapcsán másfajta földgázt beszerezni, s ha egy amerikai és osztrák cég nem hagyott volna cserben minket, akkor azt tudnánk mondani, hogy például a diverzifikáció terén már máshogy állhatnánk. Magyarország szerződést írt alá velük, 2023. január 1-jétől kellett volna elkezdeniük az évi 3 milliárd köbméter gáz szállítását, ők azonban visszaléptek a szerződéstől, mondván, nem éri meg nekik, és kivonultak. Ezeket csak azért hoznám ide, mert azt gondolom, hogy a szavak és a tettek nagyon sokszor nem igazán találkoznak, és nekünk, magyaroknak azon kell dolgoznunk, hogy minél több energiát itthon tudjunk előállítani. Képviselő asszony szóba hozta a napelemek kérdését is. Azt gondolom, hogy ezzel kapcsolatban hihetetlen kapacitásokat értünk már el, és tervünk van arra, hogy a jövőben még több kapacitást is meg tudjunk valósítani. Ehhez viszont nagy mennyiségű konvencionális erőműre van szükség az időjárásfüggő megújulók kiegyenlítésére, s itt a tiszaújvárosi és a visontai erőművekben összesen 1600 megawattnyi korszerű energiatermelő kapacitás jöhet létre. Ezek a kombinált ciklusú gázturbinás erőművek gyorsan megépíthetők, kiemelkedően magas hatásfokúak, a szén-dioxid-kibocsátásuk pedig alacsony. Az új blokkok több ezer megawatt napelemes kapacitás rendszerbe kapcsolását alapozhatják meg. Mindeközben, amíg mi ilyen dolgokon dolgozunk, szeretném felhívni a tisztelt képviselő asszony figyelmét arra, hogy például Németországban egyre nagyobb mértékben hagyatkoznak kiegyenlítő energiaforrásként a zömében Oroszországból importált földgázra, sőt tavaly fokozatosan újraindították a már leállított szénerőműveket. Októberben összesen 12 széntüzelésű erőművet kapcsoltak vissza. Azt gondolom, jó, ha ezeket a folyamatokat látják. Ilyenkor érdemes esetleg a zöldpárti szövetségi gazdasági és klímaügyi miniszterrel is egyeztetni. Paks kérdését szeretném még idehozni. Mi azon dolgozunk és abban bízunk, hogy Paks I. üzemidő-hosszabbításával és Paks II. megépítésével nagyon nagy mértékben tudjuk majd a hazai energiatermelést növelni. Képviselő asszony pedig személyesen is lobbizott a Paks II. megépítése ellen. Arra szeretném kérni a Párbeszéd frakcióját, hogy a Magyarország számára az energiaszuverenitást érintő kérdésekben támogassák a kormány álláspontját. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Toroczkai László frakcióvezető úr, Mi Hazánk-képviselőcsoport: „Mi lesz a fúrt kutak tulajdonosaival?” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr. [[13.30]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Kormány! Szándékosan pontos címet adtam a napirend előtti felszólalásomnak, mert éppen az a célom, hogy konkrét, egzakt válaszokat kapjak. Nem elsősorban magam miatt fontos ez, hanem azok miatt a magyar honfitársaim miatt, akik jogosan aggódnak amiatt, mert ez évben, tehát a 2023. év végéig tart elvileg az a moratórium, amely után azokat a fúrt, kisebb részben pedig ásott kutakat, amelyek korábban engedély nélkül, de nem feltétlenül jogszerűtlenül létesültek, ezeket engedélyeztetni kell. Ez az, amit eddig tudunk, illetve azt tudjuk még, hogy ugyan pontos számot mondani lehetetlen, éppen az ügy természete miatt, de nagyon-nagyon sok honfitársunkat érinti ez az ügy. Mégis úgy tűnik, hogy kellő tájékoztatást nem kapnak a kormánytól, valamiért nemzeti konzultáció vagy óriásplakát-kampány nem indult ebben az ügyben, pedig itt emberek életéről van szó. Ugyanis annak a sok százezer magyar honfitársunknak, aki emiatt, a moratórium lejárta miatt aggódhat, jelentős része gazda, márpedig ha a gazdatársadalmat, a mezőgazdaságot tönkretesszük, akkor Magyarországon is akár éhínség lehet, illetve több százezer olyan honfitársunk egyszerűen bevezette a házába, tehát háztartási vízként használja a fúrt kutakból származó vizet, ahol az állam nem tudta és nem tudja jelenleg biztosítani a vízellátást. Márpedig úgy tűnik, hogy ez, ha úgy tetszik, alkotmányos joga minden magyar állampolgárnak, hogy hozzáférjen a vízhez, víz nélkül értelemszerűen nem lehet egy háztartást vezetni. Ugyanakkor a kormányok, a mindenkori magyar kormány nagyon régóta nagyon komoly mulasztásban van, hiszen például a Duna-Tisza-csatorna terve 221 éves, 221 év alatt az eddigi magyar kormányok nem építtették meg, ma pedig már látjuk a Duna-Tisza közén, hogy milyen óriási problémákat jelent ez a hiány. Aztán azt is tudjuk, hogy a két nagy folyónkon keresztül tulajdonképpen több víz távozik Magyarország területéről, mint amennyi befolyik ide, Magyarországra, közben pedig az elmúlt években a gazdatársadalom el tudja mondani, hogy milyen aszállyal és milyen problémákkal kellett megküzdenie. Nyugodt szívvel mondhatom annál is inkább, mert a gazdák kerestek meg engem, hogy az előbb említett éhínség az ő szavaikkal éhínség bekövetkezett volna, ha nem tudtak volna öntözni, ha ezek a kutak nem működnének. Ehhez képest azt tudjuk, hogy elvileg ez egy brüsszeli elvárás, 2004 óta csatlakoztunk vagy csatlakoztatták Magyarországot az Európai Unióhoz, 2016 környékén kezdett a jelenlegi kormány foglalkozni ezzel az elvileg uniós elvárással. Azóta eltelt hét év, a hét év alatt nem láttunk nemhogy a Duna-Tisza-csatornát nem építették meg, de nem láttunk konkrét intézkedéseket sem, hogy a moratórium lejárta után megoldják ezt a problémát. Csak hogy szemléltessem, hogy miről van szó: például a gazdák esetében, akik ezeket a fúrt kutakat megépítették a saját költségükön, illetve elvezetik oda a vizet, ahol szükség van a mezőgazdasági termelésnek arra a vízre, nekik a jelenlegi kiszivárgott információk alapján nagyjából kutanként egymillió forintba fog kerülni maga az engedélyeztetési eljárás, miközben 400 ezer köbméter/év az a felhasznált víz az esetükben, ami elvileg ingyenesen felhasználható. A legtöbb gazda egyébként nem is használ el ennyi vizet, tehát úgy tűnik, hogy csak a bürokráciára fognak kutanként egymillió forintot fizetni. Akik a háztartásukhoz használják a vizet, tehát olyan helyen élnek, ahol az állam nem tudja biztosítani, mondjuk, a vezetékes vizet, tehát tanyán élők, falvakban élők, külterületeken élők sok százezer magyar honfitársunkról beszélünk , ők nem is tudják máshogy megoldani a vízellátásukat, csak a fúrt kútból. Ez ebben az esetben, mondjuk, az ő esetükben kötelezően előírja, hogy akkreditált laborban vizsgáltassák be a vizet. Ha nem megfelelő, márpedig szinte biztos, hogy nem lesz megfelelő a víz minősége, akkor saját költségükön víztisztító rendszert kell építeniük, utána még vagy talajterhelési díjat kell majd fizetni, vagy zárt, süllyesztett beton- vagy műanyag tárolóba kell majd vezetniük a vizet, ez úgy nagyjából kétmillió forint alsó hangon a jelenlegi árak alapján. Megint nem kell nagy szakembernek lenni, hogy megmondjuk, hogy magyarok százezrei nem fogják tudni megfizetni ezt a bürokratikus díjat, amiért az állam nem ad semmit, csak a bürokráciát kell megfizetni. Tehát az állam vagy oldja meg a vízpótlást mind a mezőgazdaság, mind pedig az egyéni felhasználók, a háztartások számára; amennyiben erre nem képes, akkor pedig hosszabbítsa meg a moratóriumot. Jelenleg Magyarország nem alkalmas arra, hogy ez a moratórium 2023. év végén véget érjen. Köszönöm, és várom a konkrét és megnyugtató válaszokat a magyarok számára. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Farkas Sándor miniszterhelyettes úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársam! Megértem a felvetett kérdését, én is választókerületi elnök vagyok, országgyűlési képviselő ott a déli határhoz közel, öntől nem is olyan messzire, és ugyanolyan problémával küszködnek a magyar gazdák, a magyar, mondhatnám, őstermelők, kiskerttulajdonosok, amit ön felvetett, tehát ebből a szempontból közöttünk nincs nézeteltérés, éppen ezért fontos megemlítenem, hogy azért a korábbi jogszabályi rendelkezések szerint a kutak létesítése fennmaradása, üzemeltetése és megszüntetése minden esetben vízjogiengedély-köteles tevékenység volt. Ennek ellenére, és ezt azért hangsúlyozzuk ki, jelentős számú, engedély nélkül létesített kutat alakítottak ki, illetve fúrtak. Az engedély nélkül létesülő és üzemelő kutak nagy száma részben a korábbi vízjogi engedélyezési eljárás bonyolultságára, az igazgatási és szolgáltatási díjak magas költségére vezethető vissza, amelyek miatt az emberek jelentős része nem folytatta le az engedélyezési eljárást. A becslések szerint, ahogy ön is említette, tíz- és százezer között lehet azon kutak száma, amely jelenleg nincs bejelentve és nem tudunk róla. Inkább csak a helyi felmérésből tudjuk ezt a számot megközelítőleg megmondani. Az illegális kutak létesítését gyakran olyan személyek is végezték, akik nem voltak erre felkészülve, szakmailag nem volt komoly hozzáértésük, ezért előfordult az is, hogy több réteget átfúrva, bizonyos mértékben visszaszennyezték, illetve több réteget összeszakítva hosszú távon nem maradt meg az a vízminőség, amellyel rendelkeztek ezek a vízadó területek. A legnagyobb veszélyt természetesen a szakszerűtlen kivitelezés is okozhatta. Az engedély nélküli vízhasználatok következtében fellépő vízszintsüllyedésekre amelyek jelentős részben már egy másodlagos aszályt is okozhattak gyakorlatilag már az elmúlt évben is fokozott hangsúlyt kell fordítanunk, hogy ezek a vízbázisok hosszú távon fennmaradhassanak és működhessenek. Szeretném tisztázni azt is, hogy sokszor összekeverik, és elég sok bizonytalanság alakult ki a mezőgazdasági célú öntözőkutak és a házi szükségletek kielégítésére szolgáló kutaknak a fogalmában, de a vízgazdálkodásról szóló törvény értelmében is nagyon határozottan ki lehet mondani ezen kutaknak a fogalmát is, és be tudjuk illeszteni bizonyos kutaknak a helyszínét, a kutaknak a nevét és szolgáltatását. A vízgazdálkodásról szóló törvény értelmében mentesül a vízgazdálkodási bírság megfizetése alól az a létesítő vagy üzemeltető, aki a háztartási vízigény kielégítését szolgáló kútra a vízjogi fennmaradási engedélyezés iránti kérelmét 2023. december 31-éig előterjeszti. A jelenlegi hatályos szabályozás alapján az engedély nélkül vagy engedélytől eltérően létesített vagy üzemeltetett háztartási vízigény kielégítését szolgáló kútra a települési önkormányzati jegyzőtől kell vízjogi fennmaradási engedélyt kérni. Meg szeretném jegyezni: ennek a kérelemnek a beadási határideje valóban december 31e, de én úgy gondolom, egyértelműen javaslom, hogy azok a ma érvényben lévő szabályok, jogszabályok, amelyek a bejelentési kötelezettségre vonatkoznak, továbbra is maradjanak fenn, mert azért a vízbázisunkat, a vízvédelmünket ez szolgálja hosszú távon. De ugyanakkor abban, amit ön felvetett, hogy ennek a költségei milyen magasak lehetnek egy-egy kút kialakítására, ami akár közvetlen a családnak, akár a helyben nevelt állatoknak az ivóvízbázisát jelenti, biztos vagyok benne, hogy ebben a kormányzat fog olyan lépést tenni rövidesen, amely ezeket a költségeket, terheket csökkenteni tudja, és fogja. Éppen ezért fontos az, hogy ezeken a területeken megfelelő megnyugtató megoldások legyenek. Az öntözési célú, mezőgazdasági művelési kutakról azért mondjuk meg őszintén, hogy a 2021 után létesített kutak amik szabályosan lettek fúrva, hozzáteszem már szinte kivétel nélkül vízjogi engedélyhez kötelezettek, ami a Nemzeti Földügyi Központnak a hatáskörében működő vízjogi engedélyek kiadására vonatkozik. Tehát ebből a szempontból ebben nem szabad… és ezek mélyebb rétegeket érintenek, ennek ez a lényege, mélyebb rétegeket érintenek, ebben ez a szabályozás várhatóan továbbra is fennmarad. [[13.40]] Bízom abban, hogy olyan szabályozás lesz kialakítva, amely egyaránt szolgálja a lakosság és a talpunk alatt lévő vízbázisaink védelmét is. Kérem válaszom elfogadását. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Hogyan segítsük egyszerre a középosztályt és a nélkülöző családokat?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A parlamentben megszokott, hogy érvek és ellenérvek csapnak össze, de azért a számok makacs dolgok, és van előttem két számadat, amit kormánypárti képviselőtársaink sem szoktak vitatni hozzáteszem, hogy én sem. Az első számadat szerint a februári infláció még mindig 25,4 százalékos volt. Minimális csökkenés után egy platón tetőzésnek tűnik ez a helyzet, tehát reméljük, hogy elindul minél hamarabb lefelé. Én lennék a legboldogabb, ha év végére egy számjegyű inflációt érnénk el, de hozzáteszem, ha decemberben 9 százalék lesz az infláció, éves átlagban még mindig 17 százalék fölötti átlagot fog jelenteni. Ami viszont brutális, húsbavágó adat, az az élelmiszer-drágulás még mindig kiemelkedő mértéke. Itt, ugye, 40 százalék fölötti adatokkal találkozunk az utóbbi hónapokban sorozatban, és nem látunk olyan nyugdíjjellegű kifizetést, nem látunk a keresetek között sem nagyon olyan kategóriát, amely 40 százalékkal növekedett volna, márpedig, ahogy vizsgáljuk honfitársaink élethelyzetét középosztálybelieket , azt látjuk, hogy minél szegényebb egy család, a keresetének annál nagyobb részét fordítja élelmiszerre, jellemzően alapvető élelmiszerre, és ahol az árdrágulás különösen irritáló: gyermeknevelési cikkekre. És azt látjuk, hogy még a családtámogatások is inflálódnak, tehát nincsen olyan bevételi forma a magyar családok életében, amely ezzel a brutális drágulással tartaná a lépést. Kijelenthető tehát: a kormány képtelen megfékezni a brutális inflációt, sőt a Fidesz által bevezetett hatósági ársapkák hosszú távon tovább rontanak a helyzeten, még nagyobb terhet pakolva a magyar családokra [[Dr. Lukács László György: Így van!]] , ráadásul, mint kiderült, áruhiányhoz vezetnek, a kiskereskedőket pedig adott esetben tönkreteszik. Éppen ezért a Jobbik-Konzervatívok közössége eltökélt abban, hogy a hatósági ársapkákat azonnal el kell törölni, a nélkülözőket pedig célzottan kell segíteni. Miért is érdemes eltörölni az ársapkákat? Lehet hat-hét alapvető élelmiszerfajta árát rögzíteni, bár ahogy látom, a csirkemell esetében ez sem sikerült maradéktalanul. De amíg a kormány nem tesz semmit az ellen, hogy további hat-hét ezer termék árába a nagykereskedők és a multicégek akadálytalanul építhetik be a vélt vagy valós költségeiket, addig az egész rendszer drágulni fog, sokkal nagyobb mértékben, mint a néhány, egy-két rögzített árnak az adott esetben stagnálása, de mint mondtam, ez sem sikerült minden esetben. És azt is tökéletesen látjuk, hogy ezenközben a válságon a magyar államkasszának mintegy 1500 milliárd forintos többlet-adóbevétele van. Ez a többletbevétel jórészt áfabevételből áll, de inkább abból, hogy az infláció adta magas árakat kényszerülnek kifizetni a családok. A magas árak adótartalma magasabb; ezt az inflációs extraprofitot pedig elteszi a kormányzat zsebre, elkölti más célokra: piramisépítésekre, cicomaberuházásokra. Itt van közöttünk egy óriási filozófiai különbség: önök elköltik ezeket a pénzeket, mi ezt a többlet-adóbevételt egy az egyben, ahogy van, visszacsatornáznánk az érintett családok számára, és egy nemzeti élelmiszer-támogatási program, tehát egy NÉP keretein belül igazságos módon, a nélkülöző családokat is egészséges, jellemzően, és ahol lehet, hazai előállítású élelmiszerrel támogatnánk. Az egészséges hazai alatt értem a zöldséget, a gyümölcsöt, a gabonaféléket, a pékárut, a halat, a húst és még a tejtermékeket is, tehát egy igen széles palettán gondolkodunk, de az egészen biztos, hogy érdemes ezt valamihez viszonyítani. A magyar szegénységi küszöb annyira rettenetesen alacsonyan van, hogy talán érdemes az európai mérések alapján mért szegénységi küszöböt megvizsgálni, és sajnos azt találjuk, hogy a magyar polgárok több mint fele az európai értelemben vett szegénységi küszöb alatt éli mindennapjait. Én tehát a nemzeti élelmiszer-támogatási program felső határát nem húznám meg a KSH szegénységi küszöbénél. Egy tipikus élethelyzetben lévő pedagógus-házaspár, ahol két gyereket nevelnek, lehet, hogy fölötte van a KSH mérési szintjének, de biztos vagyok benne, hogy komoly segítséget nyújtana számukra, hogyha egy mérhető, akár több tízezer forintos támogatási összeghez tudnának jutni havonta. Hozzáteszem: a költségvetésben ennek forrása rendelkezésre áll. Az az extraprofit, az az extra adóbevétel, amire jórészt a kormány sem számított, mert nem tudta előre felmérni a válság hatásait, ott van, ebben az évben bekerül a kasszába. A mi célunk tehát az, hogy ez az összeg, ez az 1500 milliárdos többlet egy az egyben kerüljön vissza az érintett családokhoz, csatornázzuk vissza ezt különböző jogcímeken. A nemzeti élelmiszer-támogatási program ennek zászlóshajója, de természetesen további ötleteink is lesznek. A kérdés az, hogy a kormány és közöttünk ez a filozófiai különbség feloldhatóe, önök tehát el kívánják költeni más célokra ezt az extra, váratlan és a családoktól az infláció, a válságok miatt beszedett adóbevételt, vagy partnerek a gondolatban, hogy ezt azt egészet [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] csatornázzuk vissza az érintett és közöttük a nélkülöző családok számára is, mind a középosztálynak, mind pedig a nélkülözőknek is kedvezve. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Vitályos Eszter államtitkár asszony kíván válaszolni. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Rendkívül fontos dolgot hozott a Ház falai közé, azt gondolom, nem telik el olyan nap, amikor a kormány ne foglalkozna ezzel, és amivel kapcsolatban az elmúlt hónapokban számos intézkedést hoztunk meg. De tisztázzunk valamit rögtön az elején! Én ugyanis egy kicsit másképp látom azt, hogy milyen filozófiai különbségek vagy nézetkülönbségek vannak a pártjaink között. Mi ugyanis azt gondoljuk, hogy ha munka van, akkor minden van. A családtámogatási rendszerünket is ezzel próbáljuk meg alátámasztani, és próbáljuk megsegíteni. És tisztázzunk szerintem még valamit! Az élelmiszerek árának növekedése nemcsak a magyar embereket érinti sajnálatos módon, hanem egész Európa-szerte megfigyelhető, amiért egyrészt a történelmi mértékű, léptékű aszály, másrészt az orosz-ukrán háború hatásai, de még inkább az arra válaszul érkező, elhibázott szankciós politika tehetők felelőssé. Egyébként nem volt még olyan képviselő, aki például a rezsicsökkentés fenntartását értelmetlen cicomának minősítette volna, hiszen éppen hogy a rengeteg olyan állami bevétel… [[Dr. Brenner Koloman közbeszólására:]] Ha megengedné, képviselő úr, szeretnék válaszolni. [[Dr. Brenner Koloman ismét közbeszól.]] Azt majd meglátjuk, hogy mit fog megengedni önnek a házelnök úr. [[Zaj, közbeszólások a Jobbik padsoraiban.]] A másik kérdés az, hogy míg 2010 előtt a balliberális kormányok válságkezelése többek között éppen abból állt, hogy megszüntették vagy szűkítettek [[Az elnök csenget.]] számos családtámogatást, és lakossági megszorításokat vezettek be, addig mi azt a célt tűztük ki magunk elé, hogy ebben a mostani gazdasági válsághelyzetben is megőrizzük és lehetőség szerint bővítjük a családoknak járó juttatások körét. Míg az önök baloldali szövetségese adót emelt, addig mi a gyermekeket nevelő családok befizetett személyi jövedelemadóját fizettük vissza, fenntartottuk a rezsicsökkentést az átlagfogyasztásig, bevezettük a kamatstopot; 2021 őszén árstopot vezettünk be egyes alapvető élelmiszerek esetében, amelyet 2022 novemberében kibővítettünk, és meg is hosszabbítottunk. Számos alapvető élelmiszer áfáját csökkentettük 5 százalékra, mint a sertés-, a baromfihús, a tej, a tojás és a hal. A 350 ezer családot védő lakossági kamatstopot is meghosszabbítottuk, és kiterjesztettük, és megtartjuk a kamatok csökkenéséig. Úgyhogy olyat mondani, hogy nem történik semmi a családok megvédése érdekében, azt gondolom, hogy felelőtlenség ebben a helyzetben. Több mint húsz olyan intézkedést hozott meg a kormány az elmúlt időszakban, amelyekre igenis büszkék vagyunk, és azt gondoljuk, hogy mind-mind ahhoz járulnak hozzá, hogy a családokban a családtagoknak megmaradhasson a munkahelye, és nyugodtan élhessenek. A szociális gyermekétkeztetésre minden korábbinál több forrást, százmilliárd forintot fordítunk 2023-ban, ami 70 milliárd forinttal több, mint 2010-ben. Több százezer gyermek jut friss tejtermékhez és gyümölcshöz a különböző iskolatej-, iskolagyümölcs-programokon keresztül. A minimálbér idén januártól 232 ezer forintra, a garantált bérminimum 296 ezer forintra emelkedett, ezzel is elértük az, hogy magasabb a jelenlegi minimálbér, mint volt a Gyurcsány-Bajnai-kormányok idején az átlagbér. 2015-höz képest 50 százalékkal, tehát több mint másfél millió fővel csökkent azok száma, akiknek a váratlan kiadások jelentős nehézséget okoznak. [[13.50]] Az Eurostat szerint ez az egyik legnagyobb csökkenési arány az Unióban. De nem hagyhatom szó nélkül az önök álságos politikai hozzáállását sem, az önök szociális érzékenysége ugyanis csak a szavak szintjén érhető tetten. Emlékeztetnem kell, hogy önök nem szavazták meg a családi adózás bevezetését, mind a négy alkalommal nemet mondtak a családi adókedvezmény növelésére is, nem támogatták a négygyermekes anyukák szja-mentességét sem, nem támogatták, hogy ismét három évig kaphassák a gyest a kismamák, továbbá tartózkodtak a családi járulékkedvezmény bevezetésének a szavazásakor is. A kormány ebben az évben több mint 3300 milliárd forintot, azaz a GDP 4,3 százalékát fogja családtámogatásokra költeni, mert úgy gondoljuk, hogy a válság idején nincs fontosabb, mint az, hogy a magyar családok biztonságban élhessenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tóth Bertalan frakcióvezető úr, MSZP-képviselőcsoport: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt rátérnék a mondandóm lényegére, a Magyar Szocialista Párt nevében ezúton is üdvözlöm, hogy nyolc hónap után végre szavazhatunk Finnország NATO-csatlakozásáról. Az MSZP képviselői támogatni fogják az erről szóló előterjesztést. Ami Svédország csatlakozását illeti, egészen elképesztőnek, aljas és cinikus színjátéknak tartjuk, amit a kormány és a Fidesz művel. Értem, hogy a diplomáciai testületek közül a magyar Külügyminisztériumnak van talán a világon a legjobb futsalcsapata, de a diplomácia nem focimeccs. Egészen elfogadhatatlan, és szemmel láthatóan eredménytelen is az az útszéli lókupec stílus, amit az Orbán-kormány alkalmaz. Mindez a Fidesz-kormány számára a szövetségi rendszereinkben egyre nagyobb elszigetelődést, a magyar emberek számára szégyent, a gazdaság számára pedig leszakadást eredményez. Ha jól értettem Orbán Balázs legutóbbi szavait, akkor Svédország ügyében most éppen kétségessé vált a miniszterelnök és a kormány támogatottsága a Fidesz-frakcióban, ezért nem merték ma szavazásra bocsátani a svéd NATO-csatlakozásról szóló javaslatot. Szeretném emlékeztetni politikai igazgató urat innen is, mert nincsen most jelen, hogy az ellenzéki frakciók teljes mellszélességgel támogatják Svédország NATO-csatlakozását, úgyhogy ha van esetleg 46 kormánypárti képviselő a 135-ből, aki támogatja a katonai szövetség további erősítését, akkor, úgy gondolom, hogy a mi támogatásunkkal ez a kérdés gond nélkül átvihető az Országgyűlésen, és végre más ügyekben is előrébb léphetnénk. Ha viszont nincs ilyen 46 fideszes képviselő, az a kormány iránti bizalom megvonását jelentheti. Ideje tiszta vizet önteni a pohárba! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Orbán-kormánynál más területen sem azt kell nézni, hogy mit mondanak, hanem hogy mit csinálnak, ilyen az infláció elleni küzdelem. Azt mondják, hogy eloltják az infláció tüzét, de valójában csak olajjal locsolgatják, és csodálkoznak, hogy ha egyre nagyobb a drágulás. A különadók, az Európa-rekorder áfa, a gyenge forint és az EU-pénzek felfüggesztése miatti bizonytalan gazdasági környezet miatt nálunk 25 százalék fölött van a drágulás üteme, miközben az uniós átlag már egy számjegyű. A Fidesz május 1-jétől újabb lökést adna a drágulásnak, amikor kivezetnék a nyolc alapvető élelmiszer hatósági árát. Tisztelt Képviselőtársaim! Pedig mindez nem kellene hogy így történjen. El lehetne kerülni, hogy a Fidesz-kormány hibái miatt indokolatlanul szenvedjenek az átlag alatti jövedelemmel vagy nyugdíjjal rendelkező emberek. Itt van például a Magyar Posta esete, ahonnan 1200 embert rúgnak ki, mert az energiaárak, a magas áramszámlák miatt nem tudja a Posta őket fizetni. Megnéztem, ezeket az áramárakat az állami MVM-től vásárolja, vagy az állami MVM szabta meg a Postának, ami ugyancsak állami cég, azaz az MVM, amely két legnagyobb erőműve, a Paksi Atomerőmű 12 forintért, a Mátrai Erőmű pedig 24 forintért termeli az áramot kilowattóránként. Ehhez képest a Posta többszörösét, csaknem 200 forintot fizet az áramért, ráadásul sikerült a Magyar Posta sokmilliós havi fizetéssel rendelkező menedzsmentjének egész évre leszerződni. Megnéztem a piacon, azok a társaságok, akár önkormányzatok vagy önkormányzati cégek, amelyek negyedéves szerződéskötés mellett voksoltak, most 90 forintért vásárolják meg az áramot, míg a Posta egész évre 200 forintért. Meg lehetett volna menteni 1200 emberből akár 600 embert azzal, hogy az állásuk megmarad. Lehetne árat csökkenteni a kereskedelemben vagy a gazdaság más területein is, de az állami MVM energiaszerződései miatt a piaci szereplők nem tudják ezt megtenni, az MVM itt keresi meg a hibás orosz gázszerződésből elszenvedett veszteségére a bevételi forrást. Tisztelt Képviselőtársaim! Ha valóban fontos a Fidesz-kormánynak az emberek megélhetése és az infláció letörése, akkor fenn kell tartani az ársapkákat, ki kell vezetni a különadókat, nulla százalékra kell csökkenteni az alapvető élelmiszerek áfakulcsait, támogatást kell adni a kisboltoknak és a kistermelőknek. Ez hozhatná el az alacsonyabb élelmiszerárakat, és ez fékezhetné meg az inflációt, közös jövőnkért, Magyarországért. [[Taps az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Menczer Tamás államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Mindenekelőtt pontosabban: mielőtt a svédekre meg a finnekre rátérnénk két apró reflexió az ön által elmondottakra. Egyrészt nem működik futsalcsapat a Külügyminisztériumban, sajnálatos módon mindannyian kiöregedtünk. [[Derültség a Fidesz soraiból.]] A másik pedig az, hogy irigylésre méltó a külpolitikai iránymutatással kapcsolatos magabiztosság egy olyan párt vezetőjétől, amely párt egy erősebb hétfőn akár a 2 százalékot is eléri Magyarországon. Tehát roppant irigylem ezt a típusú magabiztosságot öntől, tisztelt frakcióvezető úr. Rátérve a dolog érdemi részére, a svédek és a finnek NATO-integrációjára, csatlakozására, szeretném önt arra emlékeztetni, hogy bár nem kívánnék ilyen óvodás tempóra menni, de a történetet nem mi kezdtük. Amikor az egész elkezdődött, akkor miért nem fáradt el a svéd vagy a finn kollégákhoz, és miért nem kérdezte meg, hogy ha ön annyira a szívén viseli ezt az ügyet, hogy miért mondtak folyamatosan és enciklopédikus odafigyeléssel alaptalan vádakat, hazugságokat és rágalmakat Magyarországról? Tehát hogyha [[Közbeszólások a DK és az MSZP soraiból: A kormányról, nem Magyarországról!]] bocsánat… [[Zaj. Az elnök csenget.]] Én értem, hogy önöket a tények zavarják, ez így szokott lenni, de ettől még a tények makacs dolgok. [[Varju László: Ez a kormány álláspontja!]] Tehát folyamatosan hazudoztak Magyarországról, ezért mondta azt a kormány és a magyar Országgyűlés kormánypárti része, hogy egyébként a kormány egy támogató, az integrációt támogató javaslatot tett, de a kormánypárti frakciók úgy gondolták, hogy érdemes konzultációt tartani a mi finn és svéd barátainkkal, hogy tisztázzuk azt, hogy ha már egy szövetségi rendszeren belül, az Európai Unión belül tiszteletlenül bánnak egy partnerrel, akkor egy másik szövetségi rendszeren, a világ legnagyobb katonai szövetségén belül hogyan kívánnának velünk együttműködni. Ezt követően történt az, hogy egy magyar delegáció Svédországba és Finnországba utazott, ott konzultációkat folytatott. Ezeket a konzultációkat természetesen értékeltük, és a finnekkel kapcsolatban megállapíthatjuk, hogy egyrészt a történelmi barátság, szövetség okán, másrészt a konzultációk eredményeképpen leszűrhetjük azt, hogy a jövőben minden jel és minden remény szerint a kölcsönös tisztelet talaján állva folytathatjuk az egymással való kommunikációnkat és a bilaterális kapcsolatokat. Ennek az eredménye a mai szavazás is, illetőleg az, hogy támogatjuk mi is a finnek csatlakozását. Most rátérve Svédországra, azért értem, tisztelt frakcióvezető úr, hogy önök miért vannak annyira nagyon a svédek mellett, ugyanis a jelenlegi svéd miniszterelnök például azt is mondta, hogy az Európai Unió számára feladat, hogy megtörje Magyarország fejlődési ívét, keményen lépjen fel a magyar kormánnyal szemben, és egyre erősebben támogassa az ellenzéket. Hát, megértem, hogy önök miért vannak azon az állásponton, amin, hiszen úgy látszik, hogy mint általában, önök politikai támogatást várnak külföldről. És még valami a svédekkel kapcsolatban: számos hazugságot mondtak Magyarországról. [[14.00]] A korábbi szociáldemokrata szociálisügyi miniszter ezt mondta: „Riasztó, ami Magyarországon történik. Most azt akarja Orbán, hogy több igazi magyar gyermek szülessen. A politika bűzlik a harmincas évektől.” A magyar kormány családpolitikáját amelyet államtitkár asszony itt a korábbiakban részletesen ecsetelt a legsötétebb időszakokkal hozza párhuzamba, mindenfajta náci, fasiszta váddal, azt, hogy igen, mi a magyar családokat támogatjuk, igen, egyébként a migrációra nemet mondunk, és igen, mindent megteszünk azért, hogy a vágyott, a családok által, a szülők által vágyott gyermekek megszülethessenek. Ilyen mondatok után és ezt hosszasan tudnám sorolni szerintem jogos az az elvárás [[Kálmán Olga: Családi pótlék!]] , hogy tisztázzuk, hogy a jövőben hogyan tudunk a kölcsönös tisztelet talaján állva együttműködni. Mi nyitottak vagyunk, szeretném hangsúlyozni, a labda nem a mi térfelünkön pattog. Amint a svéd politikusok megnyugtatják képviselőtársaimat és engem is, hogy a kölcsönös tisztelet talaján állva tudunk együttműködni, mi nyitottak vagyunk a támogatásra. Zárásul pedig: az, amit frakcióvezető úr úgy általában a külpolitikánkkal kapcsolatban bírálatként elmondott, tudja, tisztelt frakcióvezető úr, ez rendben van; amíg ön bírálja, tudjuk, hogy jól csináljuk a dolgunkat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] mert kizárólag a magyar érdek képviselete a dolgunk, és bennünket csak az befolyásol, ön meg ezt a koordináta-rendszerében soha nem tudta elhelyezni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Gelencsér Ferenc frakcióvezető úr, Momentum-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, frakcióvezető úr.
Tisztelt Házelnök Úr! Tisztelt Ház! A hétvégén volt szerencsém Belgiumba látogatni, és ha az ember Brüsszelbe látogat, akkor a Google-térkép feldob egy látványosságot nem messze a főtértől, az a neve: Szájer-eresz. Hírünk a nagyvilágban ugyebár roppantul kellemetlen, de vannak ennél sokkal kellemetlenebb ügyek is Magyarország kapcsán. Például az, hogy mostanra egyértelművé vált hazánk szövetségesei számára, jelesül az Európai Unió államai és a NATO számára, hogy a magyar kormány teljesen megbízhatatlan. Ahogyan a gazdasági partnerek és a befektetők is beárazták a magyar kormányt, amely Európa-rekord-inflációt hozott össze, úgy a katonai szövetségeseink is belátták, hogy a magyar kormány éppúgy cserben hagyja szövetségeseit, ahogyan az állampolgárait is. Hosszú vajúdást követően a mai napon végre szavazunk Finnország NATO-csatlakozásáról, tesszük ezt az EU-n belül utolsóként a NATO-tagok közül; mindenki más ezt megtette tavaly július és október között. Miért húzódott ez idáig Magyarországon? Azért, mert állítólag vita van az állampárti frakción belül. Ha nem tragikus lenne, azt mondanám, hogy komikus, hiszen az egész ország tudja, hogy Magyarországon egy ember dönt mindenről. Ha lenne minimális tartás, hazaszeretet vagy akár felelősségtudat az állampárti képviselőkben, akkor nem most alakul ki a vita az elmúlt 13 évben először, hanem a magánnyugdíjpénztárak ellopásakor, az MTA szétverésekor vagy épp a civiltörvény miatt. De nem, ebben az országban ilyen dolgok miatt nem alakul ki vita az állampárti frakción belül, hiszen ezek a dolgok mind rendben vannak önök szerint. Akkor alakul ki éles egyet nem értés, amikor a finn testvéreink, akik tagjai az Európai Uniónak, szeretnének annak a NATO-nak is a részei lenni, amelynek hazánk is a tagja. A magyar kormány ezt lehetetleníti el hónapok óta. Teszi ezt akkor, amikor Európában háború dúl, mert a terrorista Oroszország lerohant egy szuverén államot. Teszi ezt azzal a nemzettel, amelyiknek 1340 kilométeres közös határa van a terrorista orosz állammal, és emiatt joggal szeretne tagja lenni a katonai szövetségnek. Teszi ezt azzal a nemzettel, amelyik, akárcsak a magyar, megtapasztalta már, hogy milyen, ha az orosz rátámad, és ha vérével kell fizetni a szabadságért; nem tudom, tudjáke, de a „vér” szavunk majdnem ugyanígy hangzik finnül is. Mondjuk ki az igazságot, kinek áll érdekében, hogy ennyi ideig húzódik a finn és a svéd NATO-csatlakozás: Vlagyimir Putyinnak. Magyarország érdekeit elsősorban nem Finnországgal és Svédországgal szemben kell megvédeni, a magyar nemzet érdekeit leginkább a terrorista Oroszországgal szemben kell megvédeni, azzal az országgal szemben, amelyik rátámadt Európára. Egész pontosan kilenc éve, egy hónapja és egy hete tart ez a konfliktus. Tudják, mikor sújtotta legutóbb ilyen hosszú háború a kontinenst? 1701-1714 között, a spanyol örökösödési háború idején. Mondjuk ki az igazságot, amiről félve hallgatnak a svéd NATO-csatlakozás megvétózása kapcsán: a kormány annak a Svédországnak tesz most keresztbe, amely nélkül nem lenne működőképes magyar légierő. A kormány azzal a jelszóval építette le az EU-párti, atlantista külpolitikáját, hogy nyitni kell a szélrózsa minden irányába; hiszen minél többen vagyunk egy közösségben, annál erősebbek vagyunk. Rendben, fogadjuk el, hogy ez igaz; de akkor az is igaz, hogy a NATO is annál erősebb, minél többen vagyunk benne. A békéhez pedig erő kell. Nem ezt szokta mondani a miniszterelnök úr: nagyobb NATO, erősebb Európa, biztosabb béke? Az állampárti frakció szerint ez nincs így, az állampárti frakció szerint a miniszterelnöknek nincs igaza. Most vagy az van, hogy sohasem látott ellentét alakult ki az önök frakciótagjai és a miniszterelnök között, vagy az, hogy itt most a teljes magyar nemzet hülyének van nézve ezzel a bábjátékkal, amit előadnak. S ezzel egy időben önök veszélyeztetik hazánk biztonságát, ugyanis Magyarország veszélybe kerül, de nem az EU vagy a NATO miatt, hanem mert a magyar kormányfő Vlagyimir Putyin oldalára állt, és nem csak a svéd és a finn NATO-csatlakozás ügyében. Magyarország miniszterelnöke veszélybe sodorta a magyarokat azzal is, hogy a pénzükből, az adóforintjaikból rekordméretű összeggel pénzeli a rosszul megkötött, drága orosz gázszerződéseken keresztül Vlagyimir Putyin hadi gépezetét. Önök miatt a magyar emberek akaratukon kívül egy halom pénzzel támogatják az agresszort ebben a háborúban. Miközben mindenki leépíti az oroszgáz-függést, hogy az agresszor minél kevesebb gázbevételt költhessen halálos fegyverekre, lőszerre az orosz-ukrán fronton, a magyar kormány akkor köt Oroszországgal gázszerződést, amikor a legmagasabb a gáz ára. Bravó! Én arra kérem önöket, hogy gondolják át, nem kelle mégis egy Európa-párti, atlantista fordulat ennek az országnak, mert az igazság az, hogy Magyarországnak ez áll az érdekében: erős Európa-párti politika, Európa-párti és magyarbarát Ukrajna köztünk és Oroszország között, a svédekkel és a finn testvéreinkkel bővülő NATO, és természetesen az EU-s pénzeket átutaló Európai Unió. Köszönöm. [[Taps a Momentum soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Munkánk folytatását megelőzően engedjék meg, hogy az Országgyűlés nevében nagy tisztelettel köszöntsem a díszpáholyban helyet foglaló Vladimir Orlić urat, a Szerb Köztársaság parlamentjének elnökét és kíséretét, akik Kövér László házelnök úr meghívására tartózkodnak Budapesten. Megbeszéléseikhez sok sikert, itt-tartózkodásukhoz kellemes időtöltést kívánunk. Isten hozta önöket! [[Vladimir Orlić feláll. Taps.]] Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az előbb elhangzott frakcióvezetői felszólalásra. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Van itt egy hozzáállásbeli különbség köztünk, tisztelt képviselő úr. Azt láttam az előző felszólalásnál, illetve az ön felszólalásánál is, hogy önök úgy képzelik el, hogy a magyar külpolitikát mások elvárásaihoz és mások véleményéhez kellene igazítani. Mi teljesen más véleménnyel vagyunk. Mi azon a véleményen vagyunk, hogy minden esetben az ország érdekeit kell nézni, akkor is, ha esetleg ez másoknak nem tetszik, és akkor is, ha ez az út sokkal több vitával van kikövezve. Az ön által elmondottakkal ellentétben teljesen egyértelmű a kormány álláspontja, hogy mit gondol az orosz katonai beavatkozásról: elítéli, mint ahogy az Országgyűlés többsége is várhatóan el fogja ítélni. Ha megnézte, márpedig remélhetőleg megnézték az országgyűlésihatározat-tervezetet, ez világosan szerepel benne; úgyhogy arra kérem, hogy ne állítson ezzel kapcsolatban valótlanságokat. Most elhangzott egy olyan megfejtés, miszerint Svédország garantálja a magyar légvédelmet; talán így fogalmazott. Önök egy olyan pártszövetséghez csatlakoztak, ahhoz a baloldalhoz, amelyik, amikor kormányon volt, akkor harmadára csökkentette a kiképzőgépek számát, felére a vadászgépekét, 77 tankot elajándékozott, a tüzérséget pedig teljesen leépítette. Tudja ön, hogy hány tartalékos katona volt ebben az országban? Tizenegynéhány. [[Dr. Simicskó István: 17.]] 17. Ha egy kicsit is érdekelné az, hogy mi van az ország biztonságával, akkor nem csatlakozott volna ahhoz a baloldalhoz, amelyhez csatlakozott. Egy dologban talán egyetértünk, hogy a béke és a háború kérdése minden másnál jobban meghatározza az országok és Európa mozgásterét. Szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy eddig 35 ország küldött halálos eszközöket a hadszíntérre, 18 ország döntött arról, hogy tankokat is szállít, 10 ország vezetői azt mérlegelik, hogy hogyan küldhetnének vadászgépeket, 3 ország már meg is hozta ezt a döntést. Ez a pár történés is azt mutatja, hogy inkább közelebb és nem távolabb kerültünk a világháborús fenyegetéstől. Azért hozom ezt ide, mert ez a lényegi kérdés; mert a baloldal az elmúlt hónapokban következetesen háborúpárti álláspontot képviselt, és egyetlenegy baloldali pártot nem tudok mondani, amelyik kivételt képezne ebben az ügyben. [[14.10]] Ha önökön múlna, már nyakig benne lennénk a konfliktusban, az sem kizárt, hogy véresen. Még mielőtt… [[Zaj az ellenzéki padsorokból.]] Még mielőtt megpróbálnák ezt letagadni [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] nézzünk pár példát! A miniszterelnök-jelöltjük, tehát nem egy véleményvezér, nem egy újságíró, hanem a miniszterelnök-jelöltjük katonákat akart küldeni. A DK elnöke kritizálta a kormányt [[Varju László: Orbán miatt vagyunk benne a háborúban!]] amiért nem küldünk fegyvereket, és az EP-képviselőik is csatlakoztak ehhez. A volt szocialista honvédelmi miniszter szerint azért kellene fegyvereket küldenünk, mert van nálunk fegyvergyártás. Karácsony Gergely pártja igaz, Tordai képviselő úr? pár héttel ezelőtt megerősítette, hogy fegyvereket kellene küldenünk. [[Tordai Bence: Igen, bizony!]] Ugyanezt vallja Jávor Benedek, aki, ha jól értem, az európai listavezetőjük lesz. És mit mondanak önök, mit mond a Momentum? A Momentum is fegyvereket küldene, így nyilatkozott Fekete-Győr András és Donáth Anna is. Tompos Márton képviselő úr pedig ezt még azzal egészíti ki, hogy nem szabad fegyverszünetet kötni, ezt mondja a Momentum, merthogy figyeljenek! a békepártiság a feltett kezek politikája. Tompos képviselő úr és tisztelt momentumos képviselő hölgyek és urak, nem tudom, önök mikor voltak utoljára háborúban [[Gelencsér Ferenc: Két hónappal ezelőtt!]] hogy ennyire könnyedén beleugranának. Ha legközelebb a határon túlra mennek, ha legközelebb a határon túlra mennek, és mondjuk, nem román vagy szlovák pártoknak kampányolnak, javaslom, hogy nézzék meg, mi zajlik Beregszászon! Magyar édesanyák siratják a fronton elesett gyermekeiket, magyar gyerekeknek kell [[Gelencsér Ferenc: Mi voltunk ott! Az elnök ismét csenget.]] óvodák óvópincéjében rajzolniuk. Az utcákon szinte csak nőket látni azért, mert a férfiak vagy a fronton vannak, vagy elhagyták az országot. [[Gelencsér Ferenc: Küldök fotókat!]] Szóval, tisztelt baloldali képviselő hölgyek és urak, ez a háború már így is érinti Magyarországot, és ez a háború már így is sokkal közelebb van hozzánk, mint bármikor is gondoltuk volna. Nem engedhetjük, hogy ennél is közelebb jöjjön! Ezért is fontos, hogy az Országgyűlés egy határozatban rögzíti majd a békepárti álláspontját. Tudniuk kell, hogy ha ezt nem támogatják, akkor a magyarok többségi akaratával mennek szembe, és ennek viselniük kell minden következményét. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kálmán Olga képviselő asszony, DK-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! 2023-ra odajutottunk, hogy a szabad Magyarország láncra verése és a magyar demokrácia leépítése után mára hazánk uniós és NATO-csatlakozását, tagságát egész pontosan, kell féltenünk önöktől. Az elmúlt 13 évben önök szisztematikusan leépítették hazánk nyugati és európai szövetségi kapcsolatait. Páros lábbal tiportak minden európai értéket; és ott árulták el a magyar és európai érdeket pár rubelért, ahol csak tudták. [[Nacsa Lőrinc: Ez 2006-ban volt!]] Önök addig ültek oda az asztalhoz Európában, amíg pénzt remélhettek, tartották a markukat, de közben tagadtak minden európai értéket. [[Nacsa Lőrinc: 2006-ban! Cseresnyés Péter közbeszól.]] Most, hogy nincs európai uniós pénz, mert ugye, bűnözőknek nem küldenek, az Orbán-rendszer kimutatta a foga fehérjét. Orbán Viktor pár hete már arról beszélt, hogy jobb lenne, ha Magyarország nem lenne az Unió tagja [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] , és kizárólag pénzügyi okai vannak annak, hogy még egyáltalán itt vagyunk. Önök ingyenpénzt akarnak továbbra is, de nem akarnak európai Magyarországot, demokráciát, szabad sajtót, szabad európai magyar polgárokat. Ez az a konfliktus, ami történelmi károkat okoz ma hazánknak. Az Európai Unió legígéretesebb csatlakozójából 2023-ra Európa sereghajtója lettünk, inflációs Európa-rekorder, méghozzá egy összeférhetetlen, szövetségesek nélküli, magányos, EU-ellenes kormánnyal, amelyre Európában és a NATO-ban leginkább Vlagyimir Putyin csatlósaként tekintenek. Most éppen a demokráciacsúcsra nem hívta meg önöket a Fehér Ház. [[Nagy zaj a kormánypárti padsorokból. Közbekiáltások: Hú! Hú! Vitályos Eszter: Pedig hogy szerettünk volna menni!]] Pedig 121 ország vezetését érdemesnek tartották arra, hogy ott legyen. Orbán Viktorral a szabad világban már csak akkor ülnek egy asztalhoz, ha magyarul is meg akarják hallgatni az orosz álláspontot, vagy ha az Európai Tanács ülése miatt muszáj vele egy asztalhoz ülni. [[Vitályos Eszter: Szégyelld magad!]] De hát szívesen maximum Türkmenisztán-alsón látják a magyar miniszterelnököt, távol Európától. A valódi konfliktus azonban nem Magyarország és az EU vagy a NATO között van, hanem önök és a magyar nép között. A magyar nép ugyanis világos döntést hozott két alkalommal arról, hogy hazánknak hol van a helye a világban. Nem bemondásra lettünk EU- és NATO-tagok, nem egy propagandakérdésekkel vezérelt nemzeti kamukonzultáción mondtunk igent az EU-ra és a NATO-ra, hanem két külön-külön népszavazáson döntöttünk így. Akaratunk azóta is töretlen, legalább négyötödös támogatottsága van a tagságnak a mai napig. Amikor tehát önök az európai értékekkel szemben foglalnak állást, akkor a magyar emberek döntését veszik semmibe, és azokat a szövetségeket teszik tönkre, amelyeket magyar emberek kötöttek Európával. Amikor önök Európa-ellenes politikát folytatnak, akkor éppen azt az ezeréves álmot teszik kockára, ami egyidős a magyarsággal. Kockára teszik azt is, hogy végre európai jólétben élhessük az életünket itt, Magyarországon. Hát, mit tehet ebben a helyzetben az ellenzék vezető ereje, hogyan küzdhet a nemzeti érdekért? [[Közbeszólás a kormánypárti oldalról: Dollárokkal!]] Megmutathatja, hogy van kormányzóképes alternatíva, hogy van más választás, és lehetünk még európai Magyarország. Megmutathatja a nagyvilágnak is, hogy nem szabad letenni a magyar népről, mert európai magyarok élnek ebben az országban. Amikor a magyar árnyék-miniszterelnök Keir Starmerrel, a brit árnyék-miniszterelnökkel találkozott a múlt héten Londonban [[Felzúdulás, derültség a kormánypárti padsorokból. Közbeszólások: Ó, ó! Rétvári Bence: Világok találkozása!]] az egész nyugati világ felkapta a fejét [[Rétvári Bence: Keményebben, Olga! Nagy zaj, derültség a kormánypárti padsorokban. Az elnök csenget.]] hogy van itt valaki más is [[Rétvári Bence: Keményebben!]] Orbán Viktoron kívül. Tudom, hogy ez nem tetszik önöknek [[Közbeszólások a kormánypárti oldalról: De tetszik! Rétvári Bence: Folytasd!]] , de akkor is így történt, hogy Magyarország nem egyenlő az Orbán-rendszerrel, hogy van itt egy tisztességes európai elköteleződésű baloldali erő, amely képes lehet majd lemosni azt a szégyent, azt a gyalázatot, amivel az Orbán-kormány mocskolta be Magyarországot az elmúlt 13 évben. Látták, hogy van itt egy Dobrev Klára nevű politikus [[Derültség, nagy zaj a kormánypárti oldalon. Rétvári Bence: Fényre!]] aki készen áll arra, hogy visszavezesse hazánkat történelmi céljához, az európai tartozáshoz. Látták, hogy Dobrev Klára személyében lesz majd olyan miniszterelnök, akivel rendezni lehet a szövetségi kapcsolatainkat, akire partnerként tekinthetnek Európában, és aki ki tudja majd nyitni azokat az ajtókat [[Rétvári Bence: Gumilövedék-demokráciát!]] amelyeket önökre már rég rácsaptak. Mindenki büszke lehet erre, továbbra is számítanak ránk barátként, szövetségesként, csak Orbán Viktor helyett Dobrev Klára vezetésével. Ezért jelenti az árnyékkormány az egyetlen reményünket arra, hogy Európához tartozzunk [[Vitályos Eszter: Ne vicceljünk már!]] és európai jólétben élhessünk itt, Magyarországon. [[Közbekiáltások a kormánypárti padsorokból: Bravó! Bravó! Rétvári Bence: Még öt percet! Taps az ellenzéki padsorokból.]] Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Szeretnék a komolyan vehető részekre reagálni. Először is az uniós tagsággal kapcsolatban. Sokszor elmondtuk már, ha kell, ezredszerre is elmondjuk, hogy az uniós tagság nemzeti érdek, de nem ilyen Európai Unióról álmodtunk. [[Kálmán Olga: Hanem milyenről?]] Nem olyan Európai Unióról álmodtunk, ahol másodosztályú tagoknak tekintik a kelet-európai országokat, így Magyarországot [[Kálmán Olga: Nem! Csak az Orbán-kormányt!]] , így Magyarországot, és nem veszik figyelembe a mi érdekeinket, például azt, hogy rendkívüli mértékben ki vagyunk szolgáltatva az energiaszállításoknak, merthogy nem vagyunk önellátók. Most arra, hogy ki kinek az alárendeltje mondjuk, nézzük az energiapolitikát , ki járt Putyin kedvében, engedje meg, hogy pár példát mondjak. Nem mi dobtuk oda a MOL-t, nem ez a kormány dobta oda a MOL-t [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] hanem önök dobták oda a MOL-t. [[Varju László: Ti az egész országot! Vitályos Eszter: Bizony, bizony!]] Önök semmilyen gázvezetéket nem építettek annak érdekében, hogy máshonnan is érkezhessen gáz Magyarországra; ez a kormány épített, nem is egyet. [[Varju László: Na, ez konkrétan nem igaz! Vitályos Eszter: Ez igaz! Nacsa Lőrinc közbeszól. Folyamatos zaj az ellenzéki padsorokban.]] Nem is egyet. Nem önök voltak, hanem ez a kormány volt az, amely lehetővé tette, hogy cseppfolyós gáz is érkezzen Magyarországra. [[Gréczy Zsolt: A világ legdrágábbja!]] Nem ez a kormány volt az, nem ez a kormány volt, hanem a baloldali kormány, az a baloldal, amelyhez ön csatlakozott, amelyik eladta, elkótyavetyélte a gáztárolókat, amelyeket ez a kormány szerzett vissza. Tudja, hogy mit csináltak önök? Beperelték a kormányt, amiért ezt megtette. Ami az uniós forrásokat illeti, ha ön fontosnak tartja az uniós forrásokat, egy dologra kérem: arra, hogy amikor itt szavazunk a Házban, szavazza meg a megállapodáshoz szükséges dolgokat. [[Kálmán Olga: Ne lopjatok!]] És ha azt mondaná, hogy ennek bármi köze van a jogállamisághoz [[Kálmán Olga: Ne lopjatok!]] hadd tegyem már fel azt a kérdést: komolyan gondolja, hogy azon múlik a magyar demokrácia és jogállamiság minősége, hogy ötödjére is módosítjuke a vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos jogszabályt? [[Kálmán Olga: Nem kell ellopni az uniós pénzt!]] Tényleg ezt gondolja? De ha nem gondolja úgy, akkor miért van az, hogy Brüsszelből ilyen kérések érkeznek? [[Kálmán Olga: Nem kell ellopni a pénzt!]] Mind a ketten tudjuk, hogy valójában nem a demokráciáról van szó, nem a jogállamiságról, hanem arról, hogy megpróbálnak minket megtörni fajsúlyos ügyekben, a béke kérdésében, a fegyverküldések kérdésében [[Dr. Vadai Ágnes: Az oroszok már régen megtörtek!]] , a szankciók kérdésében. [[14.20]] És nem mi mondjuk, hanem az Európai Bizottság egyik biztosa, hogy azért kell minket megtörni, mert nem jó álláspontot foglalunk el [[Kálmán Olga: Nem mondtuk.]] a béke és a háború ügyében. Ami még a jogállamiságot illeti: önök március 15-én is arról beszéltek, hogy Magyarországon zsarnokság van, azt hiszem, hogy ezt a szót használják. [[Varju László: De így van!]] A nemzeti ünnepen az az ember beszélhetett zsarnokságról, aki 2006-ban ráküldte a rendőrséget a békés megemlékezőkre. [[Közbekiáltások az ellenzéki sorokból, köztük dr. Vadai Ágnes a helyét elfoglalva: Ha békések voltak...]] És nem szakadt rá az ég! [[Folyamatos közbekiáltások az ellenzéki és a kormánypárti sorokból. Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]] Üdvözlöm, Vadai képviselő asszony, látom, hogy beérkezett a munkahelyére. [[Derültség a kormánypárti sorokban. Dr. Vadai Ágnes: De, itt voltam.]] Szeretném önnek is egyértelművé tenni, hogy az elmúlt hetven évben csakis akkor és akkor [[Dr. Vadai Ágnes: Csak akkor és akkor.]] nem lehetett békésen emlékezni a forradalmainkra; akkor tiporták az emberi jogokat, amikor ez az Apró-villa lakóin múlt. Ez így volt 1956 után, és így volt 2006-ban is. [[Közbeszólások a kormánypárti sorokból: Szégyen!]] Ami az árnyékkormányt illeti, értem, hogy ezt gyakran felemlegetik, azt gondolom, hogy komoly problémája az ellenzéknek és az országnak is, hogy Gyurcsány Ferenc megpróbálja rátenni a kezét mindenre. Most nem az elmúlt hetekben történt rendkívül kínos jelenetre gondolok [[Derültség a kormánypárti sorokban. Közbeszólások az ellenzéki sorokból, köztük: Irigy vagy? Dr. Vadai Ágnes: De szellemes! A nagy vágások mestere.]] hanem arra, hogy sorozatosan lépnek át politikusok különböző baloldali pártokból a DK-ba, és azt gondolom, hogy ez a baloldal problémája is. Találó egyébként az árnyékkormány kifejezés, mert a baloldalon ezek szerint mindenki árnyékként követi a DK vezetőjét [[Derültség és közbekiáltások az ellenzéki sorokból, köztük dr. Vadai Ágnes: De szellemes! A nagy vágások mestere. Az elnök csenget.]] akkor is, ha ez tartósan az árnyékban maradást jelenti. Ön is nagy büszkén jelentette azt be, hogy a gyurcsányi értelemben vett árnyékkormány egyeztetett őfelsége árnyékkormányával, tehát a brit árnyékkormánnyal. Igyekszünk ezt komolyan venni, annál is inkább, mert Nagy-Britanniában az árnyékkabinetnek azért egy fokkal nagyobb hagyománya van. Nézzük meg, hogy mit képvisel a brit árnyékkormány, mondjuk hármat! Fegyvereket küldenének a háborúba, aktív genderpolitikát folytatnak, és támogatják a migrációt. Ez azt jelenti, hogy a magyar árnyékkormány is ehhez csatlakozna, igazából politikai értelemben már meg is tette. Ha ezt kiegészítjük a toxikus adóemelési és megszorítási mániájukkal, akkor az már végképp nem az a csomag, amire ennek az országnak szüksége van, úgyhogy azt gondolom, hogy ez a politika csak maradjon szépen az árnyékban. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Simicskó István frakcióvezető úr, KDNP-képviselőcsoport: „Azonnali tűzszünetre és béketárgyalásokra van szükség” címmel. [[Dr. Vadai Ágnes: Éljen a béke! Peace!]] Frakcióvezető úr, öné a szó. Csak megvárjuk, amíg még Vadai képviselő asszony befejezi. [[Dr. Vadai Ágnes: Hazámat szolgálom.]] Köszönöm szépen. Megtisztelő. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hadd kezdjem úgy, hogy az ókori Kínában élt egy filozófus, aki sok bölcsességet hagyott ránk, az emberiségre, Lao-ce-nek hívták, aki egy bivaly hátán, az írások szerint legalábbis egy bivaly hátán járta be az ókori Kínát azért, hogy lassan haladva meglássa a lényeget, az értéket a rohanás és a kapkodás helyett. Ő maga azt hagyta hátra többek között, hogy a nyugalom a mozgás irányítója. Tehát a nyugalom a mozgás irányítója akkor különösen, amikor indulatok feszülnek egymásnak, akkor, amikor háborús héják lepték el Európa egét, és amikor a gyűlölet egyre inkább erősödik. Szerintem fontos, hogy kellő higgadtsággal kiálljunk a béke mellett. Ezt teszi a magyar kormány, egészen pontosan Vatikán mellett a magyar kormány az, aki Európában a békét és a párbeszédet szorgalmazza, ezenkívül még Izrael és Kína is béketervvel hozakodott elő és állt elő. Azt hiszem, hogy ezekre figyelnünk kell és ezt látnunk kell. Ezzel szemben látjuk, hogy háborús hangulatot szítanak egyesek Brüsszelben és máshol, baloldali politikusok és liberálisok, még több lőszert, még több harckocsit, még több vadászrepülőgépet és fegyvereket szállítanak Ukrajnának, és egészen hosszú távon tervezik mindezt lebonyolítani. Sőt, most a napokban megjelent hír, hogy az Egyesült Királyságban szegényített urántartalmú lőszereket fognak szállítani majd Ukrajnába az ukrán hadsereg megsegítésére. Ez azt mutatja, hogy az a felelősség, amikor a nyugalom és a bölcsesség kellene hogy megjelenjen és uralkodjon döntéshozó politikusok fejében, akkor a háborús uszításnak engedve, sőt ők maguk is uszítanak ebben a helyzetben, még komolyabb fegyvereket, még több emberi élet kioltására alkalmas eszközt küldenek a frontra, ami nem hozza előrébb a békét semmiképpen sem. Tisztelt Képviselőtársaim! Sokan már a harmadik világháborúról szólnak és írnak, többek között Kissinger maga, aki azért mindenképpen a biztonságpolitikában óriási névnek számít. Aggasztják azok a hírek, amelyeket lát a háború kapcsán, és utal arra, hogy az első és a második világháború előtt is voltak katonai konfliktusok közvetlenül a két világháború előtt, az 1912-es, ’13-as balkáni háborúkra is utal, többek között az abesszíniai háborúra 1936-ban, sőt a spanyol polgárháborúra, amely ’36 és ’39 között zajlott, közvetlenül a második világháború kirobbanása előtt. De utalhat arra is, hogy 1937-ben Kína és Japán között is volt fegyveres konfliktus és háború. Tehát nehogy a mostani ukrán-orosz konfliktus, háború előfutára legyen egy szélesebb háborúnak, adott esetben egy harmadik világháborúnak! Mi ezt messzemenőkig szeretnénk elkerülni. Azt hiszem, hogy minden jóérzésű és józan gondolkodású ember ezt kívánja. Ezért van szükség kellő nyugalomra, kellő bölcsességre, hogy lássuk, hogy ezek a folyamatok hová fajulhatnak, ha nem teszünk semmit. És akkor kérdezhetnénk azt is nyugodtan e Ház falai között, hogy ha már van béketerv, ugyanis Kínában is megfogalmaztak, Vatikánban is béketervet az orosz-ukrán háborúban, akkor hol van az Egyesült Államok béketerve, hol van Brüsszel béketerve. Nem látunk ilyet, háborús forgatókönyvet látunk inkább, nem béketervet; ahelyett, hogy a békét előre hoznánk, párbeszédet sürgetnénk a felek között, és mindenki mindent megtenne a maga erejéből, hogy ez bekövetkezzen mielőbb, hogy ne haljanak meg értelmetlenül emberek, ukránok és oroszok és mások is ebben a szörnyű testvérháborúban. Tisztelt Képviselőtársaim! Szerintem helyes a magyar kormány álláspontja, és valóban szerintem az, amikor az Egyesült Államokok vezető politikusai kijelentik, hogy nem akarnak tűzszünetet az orosz-ukrán fronton, akkor föltehetjük a kérdést, hogy miért ne akarnának, és miért nem akarnak. Vajon miért nem akarnak, mi az oka annak, hogy a háborút szítják inkább? A béke minden civilizációban érték, minden emberi közösség számára érték, a béke adja meg a boldogulás lehetőségét valamennyi tisztességes ember számára. Úgyhogy minden olyan lépést, amely a békét előre hozza, nyilván ez fegyverszünettel kezdődne, messzemenőkig támogatni kell a jövőben is. Ráadásul, amikor nincs túl sok béketerv az asztalon, akkor valóban minden ilyen dokumentumot érdemes figyelemre méltatni és megvitatni. Azt hiszem, hogy eszerint kell a jövőben eljárnunk. Tisztelt Képviselőtársaim! Számos olyan téma van még, ami nyilván megvizsgálva azt, hogy a szankciós politikához kik milyen módon csatlakoztak, azért azt kell mondjam, hogy körülbelül negyven ország van, aki a szankciós politikát támogatja Oroszországgal szemben, mondjuk, százötven ország meg látja, hogy ennek semmilyen értelme nincsen. Nem olyan régen kint jártunk Latorcai Jánossal, Balla Mihállyal az Interparlamentáris Unió Közgyűlésén [[Dr. Vadai Ágnes közbeszólására:]] , Vadai Ágnes is kint járt, igen, bár ő háborúpárti, de mi nem támogattuk a háborút, alapvetően viszont sajnos tényleg azt kell mondjam, ez most Európa számára a legnagyobb probléma, a szankciós politika, az elhibázott szankciós politika, az energiabiztonság garantálása nélkülözhetetlen, de ezt csak a béke körülményei között lehet megteremteni. Úgyhogy támogatjuk a kormányt a béke melletti további kiállásában. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm frakcióvezető úr felvetéseit. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Menczer Tamás államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Ez a mai ülésnap is világosan megmutatja a helyzetet, a kormány és a kormánypártok békét akarnak, azonnali tűzszünetet és békét, a baloldal ezzel szemben háborúpárti. Itt csak a szereplők változtak az elmúlt órákban: az első félidőben a Varju László-Tordai Bence-kórus skandált a fegyverszállítások és a háború mellett; most a hölgykórus került előtérbe: Kálmán Olga, Vadai Ágnes, de a szólam és a tartalom teljes mértékben változatlan. [[Közbeszólások a DK soraiból.]] Ráadásul, ha jól értem, Vadai képviselő asszony ezt meglehetősen vidáman és jó hangulatban teszi, ami külön furcsa. Lehet, hogy a pártelnök úrral volt közös ebéd, de most ettől tekintsünk el. [[Derültség a kormánypárti sorokban.]] Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! A helyzet rendkívül súlyos, ugyanis, ahogyan ön is arra utalást tett, olyan fegyverszállítások, fegyvertelepítések vannak napirenden, sőt történnek, amelyek a nukleáris eszkalációt vetítik előre. Emellett most már olyan nyilatkozatokat hallhatunk, amelyek arról szólnak, hogy mely országok küldenének katonákat ebbe a konfliktusba, értelemszerűen az oroszokon és az ukránokon kívül. [[14.30]] Láttunk már korábban nagy országból olyan külügyminiszteri nyilatkozatot, amely arról szólt, hogy mi harcolunk az oroszokkal mondta ezt a német külügyminiszter, emlékezhetünk , tehát jóformán háborús félként hivatkozott a saját országára. Tehát a helyzet rendkívül súlyos, minden fejlemény a súlyos eszkaláció irányába mutat. Egyértelműen alá kell húznunk, hogy a harmadik világháborúhoz soha nem voltunk olyan közel, mint amennyire közel sajnálatos módon jelenleg vagyunk. Emellett azt is el kell mondani, tisztelt frakcióvezető úr, tisztelt Ház, hogy a békét elkezdték címkézni, amit egy rendkívül veszélyes fejleménynek gondolok. Azt mondják, ha jelenleg békét kötnének, az nem lenne igazságos, nem lenne tisztességes, nem lenne fair ez a béke mondja a teljes baloldal kivétel nélkül, a Momentumtól a Gyurcsány-párton át a Jobbikkal bezárólag , holott ezzel szemben a képlet egészen egyszerű: a béke jó, a háború meg rossz, és ez a legfontosabb igazság. Aki nem akar azonnali békét és azonnali tűzszünetet, aki azt mondja, hogy a béke unfair, tisztességtelen, az valójában nem akar békét, hanem a háború folytatását akarja, így tehát háborúpárti; ez sajnos igaz a teljes magyar baloldalra. Még valamit hozzunk ide! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Itt ma sokat hallottunk a svédekről, a finnekről, Amerikáról, az oroszokról, és a teljes baloldal ezek közül éppen aktuálisan az egyikhez próbálta a magyar külpolitikát viszonyítani, mindig valakihez; mindig az a kiindulópont, hogy mások mit mondanak, mások mit szólnak hozzá, másoknak mi az érdeke. Ezzel szemben a magyar külpolitika, a kormány és a Külügyminisztérium kizárólag a magyar érdeket tartja szem előtt. Ezt a magyar baloldal azért nem tudja feldolgozni, mint arra már volt lehetőségem a mai vitanap során utalni, mert a koordináta-rendszerében ezt nem tudja elhelyezni, ugyanis soha nem csinálta, mármint hogy a magyar érdek képviseletét. Azt is hadd hozzam ide, ha már a svédeket és a finneket ma a baloldali kollégák sokat emlegették, hogy róluk kérdeznek, róluk érdeklődnek, a finn és a svéd NATO-integrációs folyamatról, de például a kárpátaljai magyarok helyzetéről és sorsáról egy szót nem ejtettek; úgy látszik, a magyar érdek ilyen vonatkozásban sem fontos számukra. A magyar kormány kiáll a kárpátaljai magyarok mellett, az elveszett jogaik visszaadását követeljük, és azt, hogy a meglévő jogaikat, illetőleg a korábbi jogaikat is tartsák tiszteletben Ukrajnában. Ez az alapvető feltétel azzal kapcsolatban, hogy a magyar kormány milyen álláspontot alakít ki Ukrajna európai uniós és NATO-, euroatlanti integrációjával kapcsolatban. [[Zaj, mozgás.]] Még hadd hozzak ide egy vagy két kérdést! A lőszer- és fegyverszállítás kérdése: akárhogy szorgalmazza a magyar baloldal, akárhogy követeli [[Az elnök csenget.]] , a kormány továbbra sem fog lőszereket, fegyvereket és katonákat sem küldeni a háborúba, nem is támogatunk ilyen intézkedéseket, és nem is veszünk ilyenben részt. Az energetikáról zárógondolatként. Itt az elmúlt felszólalások során hallhattunk az energetikáról. A kedvencem a Momentum aktuális elnökének felszólalása volt, aki nem is tudom, valami olyasmit mondott, hogy semmit nem tettünk a diverzifikáció érdekében, rossz az orosz gáz és rossz a szerződés. Az orosz gáz nélkül a magyar gazdaság összeomlana, a családok nem tudnának fűteni, nem tudnák a mindennapjaikat élni. A diverzifikáció kapcsán pedig mi mindent megtettünk, mi bárhonnan [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] bármelyik irányból tudunk gázt vásárolni, ha van forrás és van Magyarországon kívül útvonal, ezt a tényt felejtik el a baloldali kollégák. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bánki Erik képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bebizonyosodni látszik, hogy a tavalyi országgyűlési választást megelőző kampány idején több milliárd forintnyi dollár érkezett az Egyesült Államokból a hazai baloldali pártokhoz [[Dr. Vadai Ágnes: Elnök úr! A felszólaló hazudik! Mit csináljak vele?]] , ami tiltott pártfinanszírozásnak minősülhet. A titkosszolgálat már jó ideje nyomoz, az Állami Számvevőszék pedig nemrég a Nemzeti Adó- és Vámhivatalt is bevonta a vizsgálódásba. A politikai botrány tehát egyre nagyobb, egyre súlyosabb jeleket mutat. Az Állami Számvevőszék törvényi kötelezettségének tesz eleget, amikor a parlamentbe jutott pártok kampányköltségvetéseit vizsgálja. Az erre vonatkozó 2013. évi törvény kimondja azt is, hogy a Számvevőszéknek egy éve van a vizsgálat elvégzésére; ez Windisch László, az Állami Számvevőszék elnökének jelzése szerint most már biztosan nem történik, nem történhet meg. Ahogy a Számvevőszék haladt előre a baloldali pártok különböző számláinak, költéseinek ellenőrzésével, úgy pénzügyi visszaélések és tiltott támogatások gyanújával szembesült. Az ügy bonyolultsága miatt úgy tűnik, hogy a vizsgálat akár hónapokig is elhúzódhat. Miután az ÁSZ működését a parlament Gazdasági Bizottsága felügyeli, felkértem elnök urat, hogy jöjjön el a bizottság mai ülésére, és tájékoztasson bennünket a körülményekről, a már tudható részletekről és a vizsgálat legfrissebb fejleményeiről. Mindez rendkívül fontos, mert kétségtelenül az elmúlt harminc év legnagyobb pártfinanszírozási, politikai botrányával állunk szemben. Minden állampolgárnak joga van tudni, hogy az említett tiltott forrásokat milyen módon és kik használták fel, magyarul: hogyan próbálták meg külföldről érdemben befolyásolni a magyarországi választási eredményeket. Az ÁSZ elnöke eljött a Gazdasági Bizottság mai ülésére, és személyesen tájékoztatott bennünket arról, hogy az eddigi vizsgálati eredmények milyen képet mutatnak. Mit mondjak? Elnök úr tájékoztatója nem volt túl derűs. Windisch László elnök úr elmondta, hogy az ellenőrzés végrehajtása során olyan különleges körülmények merültek fel, amelyek túlmutatnak a korábban végzett kampányellenőrzések tapasztalatain. A 2022. évi országgyűlési választásokon lényeges körülményként jelent meg, hogy hat párt, a DK, a Jobbik, a Momentum, az MSZP, az LMP és a Párbeszéd közös listát állított a választáson egy párton kívüli egyesület, a Mindenki Magyarországa Mozgalom elnökének részvételével, aki az ellenzéki összefogás miniszterelnök-jelöltje volt. [[Zaj.]] Az ellenzéki összefogás vezetői 2021 novemberében konszenzussal elfogadták, hogy közös kampányt folytatnak, amelynek irányítója a kampánytanács lesz, ebben pedig mindegyik szervezet, az érintett pártok és a Mindenki Magyarországa Mozgalom is képviselteti magát. Az egyesült baloldal kampányát a közös kampánystáb irányította [[Az elnök csenget.]] , közösen hozták meg döntéseiket, közös logókat használtak, közös felületeket béreltek, közös rendezvényeket tartottak. Az Állami Számvevőszék számára nyilvánvalóvá vált, hogy a Márki-Zay Péter fémjelezte Mindenki Magyarországa Mozgalomhoz érkezett külföldi támogatás a hat baloldali párt, tehát a DK, a Jobbik, a Momentum, az MSZP, az LMP és a Párbeszéd választási eredményeit is döntően befolyásolhatta. A külföldi pénz, amely papíron a Mindenki Magyarországa Mozgalomhoz érkezett, valójában a baloldali ellenzéki pártok kampányát finanszírozta. Az Állami Számvevőszék nekem írott levelében az is olvasható, hogy ezekből a dollárokból 1,8 milliárd forint a Bajnai Gordon érdekkörébe tartozó Datadat GmbH-hoz került ezt a céget használták fel a baloldali pártok kampányának finanszírozására , de jutott a pénzből az Oraculum 2020 Kft.-nek, a baloldali fake news oldalakat működtető cégnek is. Az ÁSZ eddigi vizsgálatainak eredményei szerint alapos a gyanúja a tiltott pártfinanszírozásnak, illetve annak is, hogy a hat ellenzéki párt által megküldött kampányelszámolások nem voltak teljes körűek. Az Állami Számvevőszék adatszolgáltatást kért ezért a Mindenki Magyarországa Mozgalomtól, majd a beérkezett dokumentumok alapján adatkéréssel fordult további 23 gazdasági társasághoz, amelyek részt vettek a Mindenki Magyarországa Mozgalom kampányidőszakban folytatott tevékenységének megvalósításában. Emellett az Állami Számvevőszék adatszolgáltatást kért a Nemzeti Információs Központ tájékoztatója szerint külföldi támogatásban részesült Datadat GmbH-tól és az Oraculum 2020 Kft.-től is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Kedves Képviselőtársaim! Ameddig ezek a vizsgálatok nem zárulnak le, természetesen feltételes módban beszélhetünk minderről, de úgy fogalmaznék, rendkívül erős a gyanú arra vonatkozóan, hogy valóban tiltott pártfinanszírozással van dolgunk, és ha ez így van, akkor törvényt sértettek a baloldali pártok, annak pedig kell hogy legyen következménye. Arra szeretnénk kérni tehát az Állami Számvevőszék vezetőjét, minden alkalmazottját, akik a vizsgálatban részt vesznek, hogy függetlenül, de határozottan folytassák le a vizsgálatot, hogy minden magyar ember számára nyilvánvalóvá váljon, hogy ezek a pénzek hogyan, milyen körülmények között kerültek elköltésre. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Répássy Róbert államtitkár úr kíván válaszolni. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Bizottsági Elnök Úr! Szeretném leszögezni, hogy a párttörvény szerint a pártok jogi személyektől, illetve külföldi szervezetektől támogatást nem fogadhatnak el. Az Állami Számvevőszék eddigi gyakorlata szerint a tiltott támogatás nemcsak pénzben nyújtott adomány lehet, hanem a párttörvény tiltja a nem engedélyezett forrásokból származó, nem pénzben nyújtott vagyoni hozzájárulások elfogadását is. [[14.40]] Ennek azért van jelentősége, mert egyrészt ebben egy hosszú, több évtizedes konszenzus volt eddig, hogy a pártok nemcsak hogy jogi személyektől nem fogadtak el támogatást, hanem természetesen a kampány során külföldi támogatásokat sem használhattak fel, hiszen felmerülhet a kampányba való külföldi beavatkozás, amennyiben valóban igaz, hogy külföldről fogadott el valamelyik párt vagy valamely választási szervezet kampánytámogatást. Tehát ez egy nagyon súlyos és az elmúlt 30 év gyakorlatát, az elmúlt 30 év választási hagyományait teljesen semmibe vevő magatartás lenne, amennyiben az Állami Számvevőszék és az erre jogosult szervezetek ezt megállapítják. Tehát tényleg példátlan az, ami történt, és úgy gondolom, hogy itt, ebben a Házban eddig egymás fejéhez vághattunk mindenféle külföldi befolyásolást, azonban ezekre ilyen dollárokban kimutatható bizonyítékokra még nem nagyon került sor. Úgy gondolom, ez egy világos bizonyíték arra, hogy egyes pártok, az ellenzéki pártok az elmúlt választási kampányban külföldi támogatást kaptak. [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] Ha ezek bebizonyosodnak, akkor ennek a párttörvény és a választási törvények szerint súlyos következményei vannak. Egyrészt nyilvánvaló, hogy azoknak a pártoknak, akik kaptak, vissza kell fizetniük az állami támogatást, a kampánytámogatást, illetve büntetésként tulajdonképpen még egyszer ennyit vissza kell fizetni. És ezen nem változtat az egyébként, hogy a választási kampány során például az a szervezet, amelynek a számlájára érkezett a pénz, nem indult, hanem úgymond csak az Összefogás vezetőjét adta, a miniszterelnök-jelöltet adta. Nem változtat semmit, hiszen a Számvevőszék gyakorlata szerint nemcsak a közvetlen, hanem a közvetett támogatás is lehet törvénysértő, amennyiben ez kiderül. Tisztelt Ház! Mindannyian várjuk ennek a vizsgálatnak a végét, az Állami Számvevőszék le fogja folytatni, és gondolom, utána az Országgyűlés meg fogja hozni a szükséges következtetéseket ebből. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László, DK; Barkóczi Balázs, DK; Hegedüs Andrea, DK; Varga Zoltán, DK; Varga Ferenc, független; Dudás Róbert, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Ráczné Földi Judit, DK; Nagy Csaba, Fidesz. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett: Kanász-Nagy Máté, LMP; Tordai Bence, Párbeszéd; Dúró Dóra, Mi Hazánk; Bencze János, Jobbik; Molnár Zsolt, MSZP; Lőcsei Lajos, Momentum; Komáromi Zoltán, DK; Szászfalvi László, KDNP; Csöbör Katalin, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Dudás Róbert, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Jakab Péter, független; Keresztes László Lóránt, LMP; Balassa Péter, Jobbik; Bencze János, Jobbik. A szerdai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Z. Kárpát Dániel, Jobbik. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Dúró Dóra, Mi Hazánk; Novák Előd, Mi Hazánk; Dudás Róbert, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik, Keresztes László Lóránt, LMP; Ovádi Péter, Fidesz; Bencze János, Jobbik.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérem, foglalják el helyüket látom, mindenki elfoglalta , és ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend módosítására tett indítványokról döntünk. A Mi Hazánk képviselőcsoportja azt javasolta, hogy az Országgyűlés 2023. március 27-28-29-31-ei és április 3-ai ülésének napirendi javaslata akként módosuljon, hogy a Finn Köztársaságnak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/637. számú törvényjavaslat zárószavazására ezen az ülésen ne kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot nem fogadta el. Bejelentem, hogy Toroczkai László frakcióvezető úr kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a napirendi javaslat módosítását. Kérem, szavazatszámláló gép alkalmazásával most szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a napirendi javaslat módosítását 5 igen szavazattal, 163 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem fogadta el. Bejelentem, hogy a Momentum képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat módosítására, amely a napirendi javaslat kiegészítésére irányuló részt érintően a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasításra került, mert azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte a visszautasító döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül, kézfelemeléssel határoz. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/214-1/2023. számú döntést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a döntést hatályában fenntartotta. Mivel az Országgyűlés a döntést hatályában fenntartotta, a napirendi javaslat módosítására tett javaslatnak a napirendi javaslat kiegészítésére irányuló részét érintően tett javaslatról történő döntésre most így nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a DK képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat módosítására, amely a napirendi javaslat kiegészítésére irányuló részt érintően a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasításra került, mert azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte a visszautasító döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül, kézfelemeléssel határoz. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/213-1/2023. számú döntést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a döntést hatályában fenntartotta. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Gyurcsány Ferenc frakcióvezető úr kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Az indítványnak megfelelően kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/213-1/2023. számú döntést. Kérem, szavazatszámláló gép alkalmazásával szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a döntést 124 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül fenntartotta. Tisztelt Országgyűlés! A DK és a Momentum képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a Svéd Királyságnak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/638. számú törvényjavaslat bizottsági jelentések vitájára 2023. március 27-én, hétfőn, 3. napirendi pontként kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot nem fogadta el. [[14.50]] Bejelentem, hogy Gyurcsány Ferenc frakcióvezető úr kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a napirendi javaslat módosítását. Kérem, szavazatszámláló gép alkalmazásával most szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a napirendi javaslat módosítását 46 igen szavazattal, 122 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a DK képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amely a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasításra került, mert azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be, arra figyelemmel, hogy a határozati házszabály 80. § (1) bekezdése és a 158. § 17. pontja alapján csak tárgysorozaton lévő határozati javaslat vehető fel az Országgyűlés ülésének napirendjére. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte a visszautasító döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül, kézfelemeléssel határoz. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/215-1/2023. számú döntést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a döntést hatályában fenntartotta. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Gyurcsány Ferenc frakcióvezető úr kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/215-1/2023. számú döntést. Kérem, szavazatszámláló gép alkalmazásával most szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a döntést 123 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az MSZP képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amely a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasításra került, mert azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte a visszautasító döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül, kézfelemeléssel határoz. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/212-1/2023. számú döntést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a döntést hatályában fenntartotta. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Tóth Bertalan frakcióvezető úr kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/212-1/2023. számú döntést. Kérem, szavazatszámláló gép alkalmazásával most szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a döntést 122 igen szavazattal, 45 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül hatályában fenntartotta. Tisztelt Országgyűlés! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában, az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján, most előterjesztés bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági Bizottságot a „Beszámoló az Országgyűlés részére a Gazdasági Versenyhivatal tevékenységéről 2022” címmel benyújtott, B/2878. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 118 igen szavazattal, 51 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül határozathozatalra felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Most a bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitájával folytatjuk munkánkat. Kettőperces szünetet rendelek el. [[Számos képviselő távozik az ülésteremből.]] (Szünet: 14.56-14.59 Elnök: Jakab István Jegyző: Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Kérem képviselőtársaimat, hogy akik a további vitában közfeladataik ellátása miatt nem kívánnak részt venni, nyugodtan végezzék tovább a munkájukat. Köszönöm szépen a megértésüket. [[15.00]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló 2022. évi XXV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/2667. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi és uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Költségvetési Bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemények ismertetésére kerül sor, összesen 60 perces időkeretben. Megadom a szót Szűcs Lajos képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Megköszönöm együttműködésüket, és az ülés vezetését átadom Lezsák Sándor alelnök úrnak. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! Az előttünk lévő T/2667. számú törvényjavaslatról szóló bizottsági beszámolót nem kezdhetem mással, mint hogy a tavalyi év végén még egyáltalán nem volt biztos az, hogy ennek a költségvetésnek a módosítására a kormány saját hatáskörében foge megoldást találni, vagy pedig ez a parlament előtt fog megtörténni. Éppen ezért a Költségvetési Bizottság a tavalyi év végén úgy döntött, hogy amennyiben lehetőség van rá, akkor megkéri a Pénzügyminisztériumot arra, hogy számoljon be arról, hogy a kormány hogyan tervezi a költségvetés módosítását, és erre a bizottsági ülésre sor is került ennek az évnek az elején. Azonban miután a kormány úgy döntött, hogy a parlament elé is tárja a költségvetés módosítását, ezért a bizottság kétszer is tárgyalta, és eléggé hosszú időt foglalkozott azzal, hogy a költségvetés módosításáról pontos információkat találjon. S nemcsak a bizottság, hanem természetes módon a Költségvetési Tanács is elvégezte a költségvetés módosításával kapcsolatos feladatát. Nagyon fontos elmondani, hogy ebben a kérdésben a költségvetési törvényt a Költségvetési Bizottságon kívül még a Gazdasági Bizottság tárgyalta meg. Mind a két helyen megállapításra került, hogy a törvényjavaslat megfelel a határozati házszabály 44. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, tehát a törvényjavaslat megfelel az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek, illeszkedik a jogrendszer egyégébe, s megfelel a nemzetközi jogból és az európai uniós jogból eredő kötelezettségeknek. Most pedig a tárgyaló bizottságok véleményeit fogom elmondani, annak megfelelően, hogy csak olyan dolgok hangozhatnak el itt, a Ház előtt, amik a bizottsági ülésen is elhangzottak. A Költségvetési Bizottság véleménye. A sajnálatos módon elhúzódó orosz-ukrán háború, az elhibázott szankciók és a kialakult energiaválság miatt Európát recesszió fenyegeti. Ma már a szakértői becslések is mindösszesen 0,3 százalékos növekedést prognosztizálnak az Európai Unió egészének. A magyar terv ettől továbbra is ambiciózusabb, hiszen a mostani módosítás is 1,5 százalékos növekedéssel tervez. Egyértelművé vált, hogy az új gazdasági körülményekhez hozzá kell igazítani a költségvetést, hiszen a kisebb növekedés mellett nagyobb a bizonytalanság. Ilyen helyzetben kellett felállítani azokat a prioritásokat, amelyeket fontosnak tartunk és meg kívánunk őrizni, ugyanis nem szabad hagyni, hogy az elért eredményeinket egy olyan háború, amihez Magyarországnak semmi köze, veszélybe sodorja. Ennek tudatában a kormány elkötelezte magát a rezsivédelem, a korábban létrehozott egymillió új munkahely megőrzése, valamint a nyugellátások és a családtámogatási rendszerek megőrzése, bővítése mellett. A háború egyúttal rávilágított arra is, hogy Magyarország biztonságát tovább kell erősíteni. Így a honvédelem továbbra is kiemelt hangsúlyt kap a költségvetésben, hiszen idén több mint 50 százalékkal, közel 482 milliárd forinttal több forrás jut a haza védelmére. Ez azt jelenti, hogy a honvédelmi kiadások 2010-hez viszonyítva több mint hatszorosára, mintegy 1395 milliárd forintra nőnek. A benyújtott törvénymódosítás eredményeként a kormányzati szektor eredményszemléletű hiánya 2023-ban a nemzeti össztermék arányában 3,9 százalékra módosul. A kedvezőtlen világgazdasági környezet miatt a kormány a központi tartalékot is megemelte. Ezenfelül a nyugdíjkiadások és a kamatkiadások is számottevően magasabbak lesznek, mint az eredeti költségvetésben. Az állam működése tekintetében továbbra is nullszaldós a költségvetés, tehát a közszolgáltatások költségét az állam továbbra is a működési bevételeiből finanszírozza. A gazdasági növekedés előmozdítása érdekében kizárólag a hazai felhalmozási és uniós fejlesztési költségvetések esetében keletkezik deficit. A kormány kiemelt célnak tekinti, hogy amennyiben 2023-ban a nemzeti össztermék 1,5 százalék felett nőne, akkor a többletbevételt a hiány csökkentésére kell fordítani, szorgalmazva a 3 százalékos vagy az alatti hiánycél elérését. A nemzetiössztermék-arányos adósságráta 2023-ban is mérséklődik, a 2022. év végi 73,5 százalékról 2023 végére várhatóan 69,7 százalékra fog csökkenni. Összefoglalva, a szomszédban zajló háború és az ahhoz kapcsolódó szankciók ellenére a kormány továbbra is elkötelezett az egyensúlyi mutatók javításában, a hiány- és adósságszint csökkentésében. A Gazdasági Bizottság véleménye. A veszélyek korába léptünk. A járvány után most a háborúval és a nyomában járó gazdasági és energiaválsággal kell megküzdenünk. Az elhúzódó háború és az elhibázott brüsszeli szankciós politika egész Európa gazdaságát válságba taszította. Elmondhatjuk, hogy a 2023-as költségvetés a rezsivédelem költségvetése. Magyarország energiaszámlája 7-ről 17 milliárd euróra nőtt. A Rezsivédelmi Alap azonban jelentős, több mint 2600 milliárd forintos forrást biztosít arra, hogy a családok, az állami intézmények és az önkormányzatok is hozzájárulást kapjanak a megnövekedett kiadásokhoz. A rezsitámogatást továbbra is minden magyar család számára megtartjuk az átlagfogyasztás erejéig. A nemzetközi gazdasági és politikai környezet kihívásai ellenére Magyarország újabb fontos lépéseket tehet előre. A családtámogatások köre 2023-ban tovább bővül, így a 30 éves koruk előtt gyermeket vállaló édesanyák mentesülnek a személyi jövedelemadó fizetése alól az átlagbér szintjéig. A költségvetés a 15 százalékos nyugdíjemelés fedezetét is biztosítja, amely a 13. havi nyugdíjra is vonatkozni fog. 2023-ban a büdzsé 6150 milliárd forintot fordít a nyugdíjakra és nyugdíjszerű ellátásokra, ami a költségvetés legnagyobb tétele. A költségvetésben kiemelt terület az életpályaprogramok folytatása is, így az oktatásban és az egészségügyben is béremelések valósulnak meg. Lényeges célunk a teljes foglalkoztatás fenntartása, a 2010 óta létrejött több mint egymillió új munkahely megvédése. A munkahelyvédelmi programokat ezért 2023-ban is folytatjuk, a munkát terhelő adókat pedig alacsonyan tartjuk. Kiemelt célunk, hogy fenntartsuk a gazdasági növekedést, és tovább növekedjenek a Magyarországra érkező beruházások is. 2023-ban várhatóan 1,5 százalékkal bővül a magyar gazdaság, és célunk az, hogy az infláció mértékét az év végére egy számjegyűre leszorítsuk. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Ennek fényében, a bizottsági véleményeket elmondva arra kérem önöket, hogy a bizottsági véleményeket meghallgatva a parlament a költségvetés módosítását fogadja el. Köszönöm a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[15.10]]
Köszönöm szépen, Szűcs Lajos képviselő úr, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A Költségvetési Bizottság kisebbségi véleményét két felszólaló fogja ismertetni, mindösszesen 30 perces időkeretben. Elsőként megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! A Költségvetési Bizottság elnökeként fontosnak tartom, hogy a plenáris ülés is megismerhesse az idei évi költségvetés módosítására irányuló törvényjavaslat vitáján elhangzott, kisebbségben maradt kritikákat is. Nem véletlenül van ez így. Meggyőződésem, hogy a kormány számára ez egy elszalasztott lehetőség lesz később, egy lehetőség, amikor egy megalapozott, a piacok számára is hihetőbb büdzsét fogad el az Országgyűlés, ami helyénvaló módon tudta volna kezelni a recesszióba kerülő magyar gazdaságot és a magyar családok jövedelmét elemésztő, elképesztő mértékű inflációt. Hát, sajnos nem így történt, mert a kormány által benyújtott és tavaly nyáron tárgyalt 2023-as költségvetési javaslat kapcsán jobbító szándékú kritikaként már egy éve elmondtam, hogy az fiktív, korai, de minimum problémás, és különösképp átláthatatlan. Ezt a véleményt, ha diplomatikusabban megfogalmazva is, a Költségvetési Tanács is osztotta. Elmondtam már akkor, hogy a büdzsé tervezete nem átlátható, kockázatokkal terhelt, hurráoptimista. Nemzetközi elemzések egymástól függetlenül arra mutatnak rá, hogy az Európai Unióban a magyar költségvetés a legkevésbé átlátható, a kockázatok pedig pont a hurráoptimizmusból fakadtak. Nehezen volt hihető ugyanis, hogy 2023-ban alig 5 százalék lesz majd az infláció, vagy az, hogy 4,1 százalékos GDP-növekedést képes lesz elérni Magyarország. Hát, tíz hónappal később megállapodhatunk abban, hogy a kritikáink jogosak és megalapozottak voltak, mert az 5 százalékos infláció ma még inkább álomszerű, különösen, ha figyelembe vesszük, hogy az MNB akár 18 százalékos pénzromlási ütemet is elképzelhetőnek tart 2023 egészére. A 4,1 százalékos GDP-emelkedés pedig már a kormányzat által is elengedett csoda, ami nehezen is lenne reklámozható annak fényében, hogy az országunk sajnos technikai recesszióba lépett. A költségvetési hiányt sem tudták önök kordában tartani, ami a tekintetben meglepő, hogy egy magyar kormány sem szedett be annyi adót a magyar családoktól, mint a mostani. A rekord-áremelkedéseken is a kormány nyer a 27 százalékos áfa formájában. Az önök nyári ígéreteiből csak egy adat tartja még magát hellyel-közzel, ez pedig a forintárfolyam, de ennek is komoly ára volt: 13 százalékos jegybanki alapkamat és 18 százalékos MNB-kamatok kora jött el, ami évtizedes rekordokat állít be. 18 százalékos kamatot kell fizetni közvetve a magyar adófizetőknek a befektetők számára, hogy ne omoljon össze a forint. Ez már hónapokkal korábban is havi 50 milliárd forintot jelentett szakértők szerint, hozzátéve, hogy ez az összeg azóta biztosan emelkedett. Ilyen makrogazdasági helyzetben látta be a kormány, hogy a 2023-as költségvetés nem tartható, annak szövege is elinflálódott. Először csak kormányrendeletben rendezték a parlament teljes megkerülésével, és egészen 2023 tavaszáig kellett várni arra, hogy a Költségvetési Bizottságunk is foglalkozhasson az üggyel. Harmadik hónapja van tehát hatályban az a törvényjavaslat, amit most tárgyalhattunk, mégsem lehet azt felelősen kijelenteni, hogy ez a verzió megalapozottabb és átláthatóbb lenne. Biztosak lehetünk abban, hogy az év során megint kormányhatározatok tucatjai fogják átrendezni az egyes sorokat. A közneveléssel kapcsolatban ezt gyakorlatilag már be is jelentették. A Belügyminisztérium tervei miatt megint át kell majd írni a költségvetés módosításának a módosítását is. Ami látható viszont, hogy hiába az állandó módosítgatás, sem a köznevelésre, sem az egyetemi oktatásra, sem az egészségügyre, sem a szociális ellátókra nem kíván érdemben többet fordítani a kormány, ami már a mindennapokban is megmutatkozó, súlyos következményekhez vezetett. A jövő generációját felkészítő tanárokat inkább elbocsátják, de nem hajlandók meghallgatni jogos követelésüket, amik az elértéktelenedő fizetésük emelésére, a munkakörülményeik fejlesztésére irányulnak. Nem hallgatják meg önök az orvosokat és más egészségügyi alkalmazottakat, hiába jelzik a rendszer végső óráit az egyre bővülő kórházi adóssághegyek, a várólisták, a betegeket elborzasztó kórházi állapotok. Nem hallgatják önök meg az egyetemi oktatókat sem, pedig maguk elvárják, hogy 140 ezer forintos ösztöndíj mellett ma elmenjen valaki PhD-hallgatóként kutatói pályára, vagy hogy nettó 200-220 ezer forintért oktasson egy doktori fokozattal rendelkező, két idegen nyelvet beszélő adjunktus, úgy, hogy az egyetem melletti gyorsétteremláncban már többet keres egy kezdő alkalmazott nyolc órában. Hát, ez az önök igazságtalan országa, amivel nem kezd semmit a költségvetés módosítása, pedig kezdhetett volna. Szintén sajnálatos az, hogy a kormányzat továbbra sem kívánt érdemben fellépni az inflációval szemben, legalább úgy, hogy további termékekre terjeszti ki a kedvezményes 5 százalékos áfakulcsot, vagy elgondolkodni abban, hogy az alapvető élelmiszerek legalább ideiglenesen, de áfamentességet élvezhessenek. Ha valamire, akkor erre van, illetve kell hogy legyen pénz. Amikor soha nem látott rekordokat dönt az állam áfabevétele, akkor semmilyen módon nem lehet azt megmagyarázni, miért akarja ezt a helyzetet fenntartani a kormány. Az EU-ban is rekorder magyar inflációról ugyanis önök tehetnek, nem más. Ezt mondja a maguk jegybankelnöke is, Orbán Viktor korábbi jobbkeze, aki feltehetőleg nem véletlenül mondja azt, amit. Ilyen körülmények voltak tehát adottak egy 2023-as költségvetés módosítására irányuló törvényjavaslat tárgyalása alatt. Nem véletlen, hogy 72 egyéni képviselői módosító javaslat érkezett, melyek jobbító szándékú változtatásokat kívántak megvalósítani, de egy sem nyerte el a többség támogatását. Végül Budapest XIV. kerület és XVI. kerület egyéni országgyűlési képviselőjeként csalódásomnak kívánok hangot adni akkor, amikor immáron második alkalommal is arra kellett rádöbbennem, hiába a Fidesztől a szép szavak, valójában a leghatározottabban elutasítják a kerületi fejlesztések támogatását. Hiába kormánypárti vezetésű a XVI. kerület, önök immáron kétszer mondtak nemet a kerületi útfelújításokra, felüljáró-építésekre, a HÉV-vonal felújítására, az öregek otthonának fejlesztésére. Úgy gondolom, hogy a közel egy év múlva esedékes önkormányzati választásokon erre önöknek választ kell adniuk, mert sem a XIV., sem a XVI. kerületi lakosok nem szívelik az üres ígéreteket, pláne nem a megszegetteket. Köszönöm szépen a figyelmüket, köszönöm. [[Taps az LMP, az MSZP és a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm szépen, Vajda Zoltán képviselő úr. Most megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyanazt tudom elmondani, mint kormánypárti képviselőtársam [[Nacsa Lőrinc: Akkor jó!]] , legalábbis a tekintetben, bocsánat, hogy nem hangozhat el más itt sem a plenáris ülésen, mint a bizottsági ülésen. Tehát elnézését kérem államtitkár úrnak, hogy még egyszer kénytelen lesz végighallgatni azt, amit ott a Jobbik-Konzervatívok nevében előadtam. Nagyon fontos, hogy azokról a területekről, amelyeket mi reflektorfénybe állítanánk, minél többször, minél több formában szó essék, ugyanis hitünk szerint ez jelentené a magyar nemzet sikerességét és jövőbeni megmaradását. Nos, Magyarország 2023. évi központi költségvetési tervezete módosításának oktatást érintő fejezetei nem a jövőt, nem a kibontakozást jelentik. Górcső alá véve a legfontosabb számokat egyértelműen kijelenthetjük, hogy az oktatási terület kifejezetten a vesztesek közé tartozik, és ha nemcsak a számokat, hanem a szándékokat is nézzük, például a bevezetendő új minősítési rendszert, aztán a pedagógusok közalkalmazotti jogállásának elvételét, akkor ezek a szándékok még borúsabb képet tárnak elénk, de erről majd más formában, máskor. Szeretnék akkor kormánypárti képviselőkre, államtitkárokra hivatkozni, Nacsa képviselőtársam, ez talán akkor önnek is tetszeni fog. Nem olyan régen Rétvári Bence államtitkár úr a Fejér megyei Válon egy projektzárón még azt mondta, hogy megéri az oktatásba fektetni, sajnos azonban, ezt már mi tesszük hozzá, ebből a gyakorlatban vajmi kevés fog jövőre megvalósulni. Ha cáfolni tudják, akkor nosza, tegyék meg. Aztán a szakképzéssel kapcsolatban maga Orbán Viktor nyilatkozott úgy, hogy versenyképességünk aranyfedezetét fiataljaink tudása jelenti. Csakhogy így hogyan? Szóval, az üres malasztul maradt ígéret alapján azt is gondolhattuk volna egyébként, hogy végre talán megfogadják a hazai pedagógiai módszertan megújításáért felelős komplex alapprogram vezetőjének, Révész Lászlónak a szavait, aki figyelmeztetett, hogy a legsikeresebb oktatásüggyel rendelkező országokban a legjobbakat vonzzák a tanári pályára, de aztán azokat mind erkölcsileg, mind pedig anyagilag meg is becsülik. [[15.20]] Szóval, nemcsak oda kell őket vonzani, hanem ezeket a fiatal pedagógusokat ott is kellene tartani a pályán, mert a lemorzsolódás iszonyatos. Szeretnénk, ha végre eljutnának a kormányzati fülekig azok a hangok, amelyek szerint az oktatási terület költségvetési részesedése nem elegendő, nem éri el a társadalom által szükségesnek vélt szintet. Reménykedtünk és reménykedünk abban is, hogy végre felfogják a 2007-es McKinsey-jelentés lényegét, amely szerint az oktatás kulcsszereplője a tanár, ezért végre megbecsülik majd őket. Szeretnénk bízni benne, hogy megértik a Nemzeti Pedagógus Kar nem egy ellenzéki szervezetről van szó évekkel ezelőtti vészjelzését: száz végzett pedagógusból csak 40 kezd tanítani, és az ő egyharmaduk is villámgyorsan lemorzsolódik, valamint, hogy a legjobbak közül csak nagyon kevesen készülnek a tanári pályára. Tessék megnézni, mondjuk, az elitgimnáziumi végzősök továbbtanulási szándékait! Szeretnénk vélni azt is, hogy leporolják, igen, Ember János 1886-ban íródott könyvét A magyar néptanító anyagi helyzete , és elszégyellik magukat, hogy azóta csak romlott a helyzet, rájönnek arra, hogy igaza van Polónyi István kutatásainak, miszerint a tanári pálya rosszul fizetett, valamint rettentő alacsony foglalkoztatási presztízzsel bír. De túl egyébként a cirkalmasan megfogalmazott oktatáskutatói tanulmányokon, elég lenne, ha meghallgatnának, mondjuk, néhány pedagógust úgy a való világból, például azt a kémiatanárt is, aki a legjobb volt a szakmájában, a hivatásában, és kénytelen volt ott hagyni ezt a csodálatos pályát, ugyanis rájött arra, hogy nem tudja eltartani a családját. Hogyan lesz ebből így versenyképes Magyarország, kormánypárti képviselő urak és hölgyek? Sehogy! A GDP-arányosan mért oktatási ráfordítások szerinti mutató csak a vegetálásra elég, s hozzáteszem, hogy a GDP tekintetében már Románia is beérte Magyarországot, szóval, ez éppen a túlélésre lesz elég, hiszen a minőségi szintugráshoz 6-7 százalékot kellene hogy elérjen ez a terület, ahhoz azonban meg kellene fogadni Klebelsberg szavait: az oktatási az új honvédelmi tárca. Ha pedig valamikor igaz ez a szentencia, akkor az a XXI. század eleje. A Jobbik-Konzervatívok szerint igenis klebelsbergi fordulatra lenne szükség. A pedagógustársadalom nem kellő megbecsülése színtiszta neoliberális szociopata modellt követ, jól látható módon nem hisznek abban az igazságban, hogy a legfőbb humántőke-képző rendszer az oktatás, a legfontosabb termelési tényező pedig nem más, mint a nagy hozzáadott érték előállítására képes emberi tudás. Az iskola legfontosabb terméke pedig, hogy ilyen csúnyán fogalmazzak, nem más, mint a munkaképes ember. Az ország igazi aranytartalékát valóban a fiatalok, a kiművelt emberfők jelentenék, de ez a költségvetés nem ad garanciát arra, hogy az oktatás minősége javuljon, azaz nőjön annak hatékonysága és eredményessége, valamint alapjaiban javuljon a méltányosság is. Ha a nemzet napszámosait a hatalom rosszul fizetett cselédjeivé nyomorítják ugye, van erre szándék , abból nem lesz versenyképességi növekedés. Lehet, hogy önök taktikai győzelmet aratnak, kormánypárti képviselő urak és hölgyek, viszont stratégiai vereséget fog szenvedni a magyar nemzet. A következő megállapítás majd átvezet a második területre, amit szintén fókuszba szeretnénk állítani. Ez pedig úgy szól, hogy a gyenge átlagteljesítményt produkáló magyar iskolarendszer társadalmilag polarizált, roppant szelektív, az EU-n belül nálunk határozza meg leginkább a tanulók iskolai teljesítményét a családiháttér-index. Sajnos, sokszor az iskola nem tud kompenzálni, nem segíti a mobilitást, hanem az „ahonnét jössz, ott is maradsz” könyörtelen igazsága érvényesül. Természetesen nagyon fontos, hogy leginkább az elhivatottság vigye a tanári pályára a kezdő pedagógusokat, de a megfelelő anyagi megbecsülés nem egy elhessenthető trivialitás. Nem helyes és a versenyképesség szempontjából sem kifizetődő egyfajta olcsón kizsákmányolható sokszor használtam ezt a fogalmat , szóval, egyfajta ilyen olcsón kihasználható, közhasznú szupermannek vagy Übermenschnek tekinteni a magyar pedagógusokat, akiknek a válla mindent elbír. Legdrágább kincsünket, szemünk fényét, a gyermekeinket bízzuk rájuk, ennek pedig a költségvetési sorokban is vissza kellene köszönnie, hiszen mégiscsak nonszensz állapot, hogy adott esetben egy multicég raktárosa többet visz haza, mint egy magyar pedagógus. Csakhogy, ha ’22-ről ’23-ra nézzük itt a számokat, a Klebelsberg Központ személyi juttatásai 480 milliárd forintról mindössze 540,5 milliárdra nőnek, amit a tervezett módosítás sem növel. Ez még az inflációs hatást sem ellensúlyozó 12,5 százalékos nominális növekmény, aminél jóval nagyobb emelésre volna szükség, ha azoknak a céloknak meg kívánnának felelni, amelyeket előbb bátorkodtam felvázolni. Tudom, jön a válasz: Brüsszel. Csakhogy Klebelsberg Trianon után nem Párizsban kilincselt a tanári bérekért, ezért véleményünk szerint fals minden olyan hivatkozás, amelyik a pedagógusbérek emelését Brüsszeltől tenné függővé. A magyar pedagógustársadalom Klebelsberg Központ alá tartozó része is legalább 50 százalékos fizetésemelést érdemel, ezért a 2022-es 480 milliárd forint helyett 720 milliárdot tartanánk elfogadhatónak a módosított ’23-as költségvetésben. A 240 milliárd forintnyi pluszforrásigény fedezete pedig véleményünk szerint rendelkezésre áll, bizottságunk elnöke, Vajda képviselő úr az előbbiekben el is mondta, hogy honnét lehetne, mondjuk, ilyesmi célokra pluszforrásokat szerezni. Ott van az az iszonyatos áfasarc, amit önök kivetettek a magyar nemzetre, bőven fedezné, sokszorosan fedezné ezeket a tételeket. De akkor térjünk rá a másik kardinális területre, ami a szociális szféra világa! Hát, megfontolandó és tulajdonképpen egy aranytáblába kellene vésni azokat a szavakat, azt a szentenciát, amelyik úgy szól, hogy egy ország versenyképességének legfontosabb forrása a nagy tudású, egészséges és életével elégedett lakosság, amelynek lehetősége van olyan munkahelyeken dolgozni, ahol tudását hasznosíthatja, és folyamatosan növelheti, és a béréből megfelelő életszínvonalat és életminőséget tud biztosítani saját maga és családja számára. Amikor a magyar társadalom 30 százaléka a létminimum alatt él, akkor, azt hiszem, hogy ez is csak egy illúzió jelen állás szerint. Ennek biztosításában egyébként kulcsszerepe van a szociális szféra elhivatott dolgozóinak is, hiszen egyértelmű, hogy a XXI. századi megmaradásunkat és sikerességünket a humántőke-képző rendszerek megerősítése jelentené. Az emberi tőke állapotát az oktatás és az egészségügy mellett leginkább meghatározó szociális alrendszer kapcsán szintén lesújtó a kép. Magam sem először mutatok rá arra, hogy noha a Fidesz 13 éve van hatalmon, de az ezen a területen munkát vállalóknak a jövedelmi viszonyai még mindig gyalázatosan alacsonyak. A legfiatalabbakat gondozó, a legidősebb honfitársainkat ápoló, a legelesettebbeket segítő szociális szakembereknek a pedagógusokkal ellentétben gyakorlatilag már ígérgetés sem jut, tőlük még a mézesmadzagot is sajnálják. Nekik csak a máról holnapra való nyomorúságos vegetálást is alig biztosító bérezés marad. Ha egy valóban polgári és érdemelvű, nem pedig egy újfeudális rendszer épülne, akkor alapvető célkitűzés lenne a mindenkori kormány részéről, hogy a társadalmi státuszt az egyén egész hátralévő életében ne a születési helyzete határozza meg. Ezért lenne bölcs dolog megbecsülni azokat a szakembereket, akik a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentéséért dolgoznak. Korábban is kifejtettem, ha nem egy tulajdonképpeni neoliberális szemlélet vezérelné a kormányt, akkor nem fordulhatna elő, hogy a permanens kormányzati mulasztás ilyen brutálisan éreztesse a hatását a szociális szféra területén. Az itteni 90 ezer dolgozó joggal érezheti magát becsapva, elárulva, valamint megalázva. Pedig nemegyszer ezek a szakemberek jelentik azok számára az utolsó mentsvárat, akikről már mindenki más lemondott. Felelős konzervatív pártként nyilván nem tekintünk ördögtől való dologként az öngondoskodásra, de fontosnak tartjuk a szolidaritást is. Bizony, a szolidaritást! Kiváló képviselőtársam, Z. Kárpát Dániel erre vonatkozó javaslatát hadd ajánljam akkor kormánypárti képviselőtársaim figyelmébe, mondjuk, a nemzeti élelmezési programot, amely nagyban segítené megoldani azokat a problémákat, amelyeket az előbb felvázoltam, és amelyek, szégyen, gyalázat, de nemcsak a legelesettebbeket, hanem azokat a dolgozó embereket is érintik, akik, mondjuk az oktatás vagy éppen a szociális szféra területén vállalnak munkát. [[15.30]] Lényeges volna, hogy a magyar állam példát mutasson, és ebből a szolidaritásból a szociális ágazat dolgozóit se rekessze ki. Azokat, akik a szociális válság elleni küzdelem első védvonalában küzdve, sokszor maguk is méltánytalan módon komoly megélhetési gondokkal küszködnek. Nyilván a védett luxuslakóparkok világából meg a kacsalábon forgó birtokközpontokból mindezen problémák marginálisnak is tűnhetnek. Felelős konzervatív pártként nem hiszünk az állam mindenhatóságában, tehát nincs itt semmiféle koherenciazavar, Nacsa képviselőtársam, de abban a neoliberális embertelenségben sem, amely koraszülött jóléti államnak hazudta és gyakorlatilag hazudja most is a rendszert. Újra meg újra, itt és most is el kell mondani, hogy a tessék-lássék tűzoltás már nem elegendő. Ha a humánerőforrás-katasztrófát el kívánja kerülni a kormány, akkor gyors és valódi bérrendezésre van szükség a szociális szféra területén is. Higgyék el, a magyar emberekbe, a hazai humán tőkébe való beruházás a legeslegjobb befektetés! Kiemelt fontosságú, súlyosan aggasztó problémának tekintjük, hogy az ágazati pótlékkal számított személyi juttatásokra fordított összeg 2022-ben is nagyon alacsony, 122,5 milliárd forint volt; ez ’23-ban 135,5 milliárd forint volna, ami az inflációt messze nem fedező, csak 10 százalék körüli nominális növekményt jelent. A harmadik olyan terület, amiért szót emeltünk, az egészségügy volt. Az egészségügyi szakdolgozók méltatlan helyzetét kívánta volna javítani a javaslatunk, ami nyilvánvalóan kormánypárti részről szintén a kukában végezte. De hogyha valaki őszintén szembenéz azzal a munkaerőhiánnyal, azzal a szakdolgozói hiánnyal, azzal az elvándorlással, ami az egészségügyi ágazat területét érinti, és hogyha őszintén szembenéz, mondjuk, a magyar nemzet egészségügyi állapotával, a mortalitási adatainkkal, akkor be kell látnia azt, hogy alapvető kötelezettség lenne, mondjuk, egy-egy ilyen módosító javaslatot elfogadni. Mivel önök ezt nem tették meg, ezért a Jobbik-Konzervatívok azt tudja most is mondani, hogy a fent felsorolt okoknál fogva ezt a költségvetési módosítást támogatni nem fogjuk tudni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, Ander Balázs képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, Banai Péter Benő államtitkár urat, hogy most kíván felszólalni, vagy majd a végén. [[Banai Péter Benő: Most nem.]] Köszönöm. [[Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi képviselő felszólalása következik. Megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselőnek, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó.]]
Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Jetzt, während dieser Debatte können wir, als Ausschuss, keinen Berichterstatter ernennen, so erlauben Sie mir bitte, dass ich als Parlamentsabgeordneter unseren Standpunkt erörtere. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ebben a vitaszakaszban nem állíthat előadót a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága, ezért engedjék meg, hogy képviselőként fejtsem ki véleményünket a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló 2022. évi XXV. törvény módosításáról címmel T/2667. számon benyújtott törvényjavaslattal, annak nemzetiségi vonatkozásaival kapcsolatban. Már a 2023. évi költségvetési törvény tavalyi elfogadásakor is tudtuk, hogy több területen jelentős többletköltségeink lesznek, ennek ellenére megértve a hazánk előtt álló megoldandó problémákat, ebben a mi szerepünket is elfogadtuk, hogy a 2023. évre a 2021. évhez hasonlóan nem lesz nemzetiségitámogatás-emelés a költségvetési törvényben. Ugyanakkor a 2023-as költségvetési évben három lényeges, központi intézkedést kívánó, jelentős többletköltséggel járó nemzetiségi terület van, ezek a következők. Az első nagy terület a minimálbér- és a garantáltbérminimum-emelésre, valamint a pedagógusok ágazati pótlékának emelésére a forrás biztosítása. A kormány március 10-én éjjel megjelent 70/2023. [[III. 10.]] számú rendelete ezt a kérdést megnyugtatóan rendezte, amennyiben a nem állami, nem önkormányzati köznevelésiintézmény-fenntartók számára normatív alapon biztosítja az április havi támogatással egy időben, 2023. január 1-jéig visszamenőlegesen a szükséges fedezetet. Ezt köszönettel vettük. Második terület az energia-többletköltség fedezetének biztosítása. 2022 negyedik negyedévére vonatkozóan a nemzetiségi önkormányzatok és az általuk fenntartott nemzetiségi köznevelési intézmények mintegy 405 millió forint energiatöbbletköltség-kompenzációt kaptak, melyet ezúton is köszönünk. A technikai lebonyolítás terén rendkívül pozitív volt, hogy bár gyermeklétszámra vetített kompenzálásról volt szó, de a keretösszegen belül az országos és helyi nemzetiségi önkormányzatok között az intézményi specialitások figyelembevételével a tényleges igényekhez lehetett igazítani a támogatásokat. Még ezen a héten lesz egy egyeztetés a nemzetiségi bizottság, az Országos Nemzetiségi Önkormányzatok Szövetsége és a szaktárcák között. Remélhetőleg ezt követően napokon belül ki fog jönni a kormányrendelet a 2023. évi energiakompenzáció-előleg biztosítására is. A tényleges többletköltségek alakulásának tükrében az is bizonyos, hogy több kompenzáció is kell még az év során, de a helyzetet ezen a területen is megnyugtatónak látjuk. Harmadik komoly problémát jelentő terület a közétkeztetés többletköltségeinek finanszírozása. Az általános vita során már ismertettem a 2021-22-es felmérés tényleges többletköltségeinek az adatait, melynek alapján 2023. évben a több mint száz nemzetiségi fenntartású nemzetiségi köznevelési intézményben lévő, közel 15 ezer fiatalra a közétkeztetés többletköltsége akár az egymilliárd forintot is elérheti, meghaladhatja. Itt ki kell hangsúlyoznunk, hogy egyrészt szükség van az alapnormatíva jelentős emelésére, de szükséges az intézményenkénti vizsgálat alapján az eseti kompenzáció is, mivel az átlagtól egyes intézményeknél pozitív és negatív irányban is nagyon jelentős eltérések vannak. Ennek a súlyos problémának várjuk a kormányzattal való konkrét egyeztetését és a megoldás kidolgozásának a lehetőségét. Ennek reményében és mindezek alapján most sem nyújtottunk be a 2023. évi költségvetéshez konkrét módosító javaslatokat, de a folyamatos adatfelmérés alapján a szakmailag dokumentált és indokolt többletköltségek fedezetére év közben több alkalommal is be fogjuk nyújtani a kormány részére az elengedhetetlenül szükséges nemzetiségi kompenzációs igényeket, és várjuk azok pozitív és hatékony teljesítését. Az elmondottak figyelembevételével a Magyarországi Nemzetiségek Bizottsága a T/2667. számú törvényjavaslatot támogatja, és kérjük annak elfogadását a parlamenttől. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Ritter Imre képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Az időkeret a kijelzőn; elsőként megadom a szót Toroczkai László képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. A költségvetéssel kapcsolatban a pulpitusról vezérszónokként már elmondtam hosszasan a véleményemet, és örülök annak, hogy egyáltalán lehetőségünk van arra, hogy a parlamentben, az Országgyűlés keretein belül vitatkozzunk a 2023. évi költségvetésről. Ugyanakkor már tavaly nyáron, amikor először beszéltünk a költségvetésről, akkor elmondtam, és elmondta a Mi Hazánk Mozgalom frakciója, hogy tarthatatlan lesz az a költségvetési elképzelés, amit a kormány elénk vetített, illetve előre jeleztük, hogy el fog szállni az infláció. Aztán legutoljára, amikor innen, a pulpitusról beszéltem a költségvetésről, akkor pedig úgy fogalmaztam, hogy a kormány állításával szemben ez nem a rezsivédelem, hanem az infláció költségvetése. [[15.40]] Nyilván ebben a néhány percben nincs arra módom és lehetőségem, hogy ilyen hosszan, mint korábban, végigmenjek a költségvetés buktatóin, de ezt az állításomat, hogy miért az infláció költségvetése, és miért nem a rezsivédelem költségvetése, ezt azért néhány számmal főleg az azóta eltelt idő függvényében szeretném alátámasztani. Ez a jelen törvényjavaslat is 15 százalékos inflációval számol. Újra szeretnénk a kormányt figyelmeztetni arra, hogy ez megint egyfajta álomvilág vagy a választópolgárok félrevezetése, hiszen a KSH adatai ezzel szemben azt mutatják, hogy 2023 januárjában 25,7 százalékos volt az infláció, februárban is több mint 25 százalékos, 25,4 százalékos volt az infláció. Reméljük, hogy úgy lesz, ahogy a miniszterelnök úr mondta, hogy az év végére azt ígéri, hogy egy számjegyű lesz az infláció, csak szeretnénk előre jelezni, hogy ez nem a kormány munkájának lesz majd köszönhető, hanem a bázishatásnak, és magától fog majd csökkenni ez a teljesen brutális és elképesztő infláció. Csak szeretném összehasonlításképpen megjegyezni, hogy a januári, tehát a KSH által mért infláció, a 25,7 százalékos infláció olyan csúcs, mint ami 1996-ban volt itt, Magyarországon, tehát a Bokros-csomag idején. Néhány évvel ezelőtt a mi választópolgáraink, úgy értem, akik ránk szavaztak, biztos emlékeznek rá, hogy előre jeleztük azt, már a Covid-intézkedések idején, hogy el fogunk majd jutni oda, ahol 1996-ban tartott Magyarország. Nagyon sajnálom, hogy a próféta szólt belőlünk, de szeretném megvilágítani azt, hogy nem jósként mondtuk ezt, hanem nagyon egyszerűen kiszámítható volt a kormány gazdaságpolitikai döntései következtében. És akkor nézzünk néhány számot ebben a néhány percben! Csak ezzel a néhány számmal szeretném mindazt alátámasztani, amit a korábbiakban a Mi Hazánk Mozgalom mondott. Amikor az előbb ismertettem az inflációt, akkor abból hadd emeljek ki egy nagyon-nagyon fontos részt! A rezsiért 55,5 százalékkal kellett többet fizetnünk, és az élelmiszerekért 44,8 százalékkal fizettünk többet az elmúlt hónapokban. Ez az, ami a magyarokat leginkább érinti. Hogyha bemegy a boltba, akkor a legutolsó dolog minden megszorítás, minden gazdasági krízis esetében, amiről le tud mondani az ember, az mindig az élelmiszer. Tehát először le lehet mondani egy drágább autóról vagy drágább ruháról, az élelmiszerről már nem nagyon tud lemondani az ember. Ha pedig le kell mondania, és meg kell vennie az olcsóbbat, az ismét baj, mert az meg majd megint növelni fogja akár a daganatos betegségek számát, meg egyéb egészségügyi problémákat fog okozni, hiszen Magyarországra egyébként dömpingszerűen, folyamatosan a multik, a globális nagyvállalatok öntik és hozzák be a szemetet a mérgező, olcsónak számító élelmiszerek formájában. A januári adatok alapján, amiket az előbb ismertettem, a világ tíz legrosszabbul teljesítő országa között van a magyar élelmiszerár. Szintén évek óta beszélünk arról, hogy milyen okai vannak ennek a katasztrofális helyzetnek. A kormány nagyon egyszerűen elintézi ezt a krízist és az inflációt azzal, hogy kizárólag külső okai vannak: az Európai Unió, illetve a kollektív Nyugat, a transzatlanti politika szankciós politikája. Ez részben igaz, és mi az első pillanattól azt mondjuk, hogy ellenezzük ezt a szankciós politikát, ami tönkreteszi Magyarországot, Németországot és az egész Európai Unió gazdaságát. Éppen ezért látjuk azt nagyon szomorúan, hogy eközben, miközben a kormány is ezt mondja, a Fidesz és a miniszterelnök úr Brüsszelben rendszeresen részt vesz abban a kollektív döntésben, ami ezt a szankciós politikát kiszolgálja, magyarul: a szankciókat ő is támogatja, amikor ott van. Aztán azt is mondja a kormány, hogy az energiaárak elszállása miatt következett be ez a krízis. Ebben is részben igaza van a kormánynak, csak nem mondja ki a másik nagyon fontos okot, ugyanis az Európai Unióban 9,9 százalékosra csökkent az infláció februárban. Hát, akkor mi az oka annak, hogy Magyarországon több mint 25 százalékos, ezen belül pedig közel 45 százalékos az élelmiszer-infláció? Ez a rész, amiről már nem beszél a kormány, ezért beszél a Mi Hazánk Mozgalom erről. Egyrészt ennek az egyik nagyon-nagyon fontos okozója az, hogy a magyar élelmiszeripar alacsony termelékenysége, amiről évek óta beszélünk, még mindig fennáll, mint ahogy az élelmiszer importhányada is nagyon magas egy olyan országban, Magyarországon, amely egy tradicionális, hagyományos agrárország lenne. Jelenleg ott tartunk, hogy a mezőgazdaság termelékenysége viszonylatában már csak Bulgáriát tudjuk megelőzni az Európai Unión belül, ami egy igazán óriási katasztrófa. Ezt egyébként Matolcsy György is elismeri, de sajnos a Magyar Nemzeti Bank is felelős az inflációban, amikor a Covid-intézkedések után 11 000 milliárd forintot pumpált hitelként a gazdaságba. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Köszönöm szépen, és elnézést. [[Taps a Mi Hazánk és a Jobbik soraiból.]]
Képviselő úr, köszönöm szépen. A következő hozzászóló Nacsa Lőrinc képviselő úr, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A költségvetés kapcsán szerintem egy hosszú vita volt itt az általános vitában, ahol több párt képviselője és vezérszónoka is azt követelte, hogy a kormány azonnal hozza a 2023-as költségvetés módosítását a parlament elé, miközben a 2023-as költségvetés módosításának a vitáján voltunk. Volt egy kis eltévelyedés, úgy érzem, az ellenzéki pártok körében a parlament szerepéről és a költségvetés mikéntjéről, számairól, de hál’ istennek, ez így tisztába került. Most már mindenkinek volt elég ideje elolvasni a költségvetési javaslatot, átrágni, sőt a bizottsági szakaszban is részletesen megvitatni. Sok mindenről beszéltek ellenzéki képviselőtársaim, Ander képviselő úr is elég sok témát felvetett, ugyanakkor sok mindent nem érintett, amiről még akár ön is azt gondolhatja, hogy helyes, hogy a költségvetésben benne van, és helyes, hogyha ilyen irányt egy ilyen nehéz, válságos időszakban, a veszélyek korában is a költségvetés tartalmaz. Elég egyértelműen látszik, hogy a költségvetés meghatározó eleme a kibővített Rezsivédelmi Alap. Az eredetileg tervezett 670 milliárd forint helyett 2610 milliárd forintot különített el a kormány, hogy megvédje a magyar családokat és vállalkozásokat az elszálló energiaáraktól. Láthatjuk, hogy milyen óriási költségnövekmény ez, mit okoz a háború, mit okoznak a szankciók. Az elmúlt évben, a 2022-es évben 4000 milliárd forintjába került a magyaroknak az elhibázott brüsszeli szankciók és a háború rossz hatásai, ennyivel nőttek meg az energiaköltségek. Azt gondolom, elismerésre méltó és helyes, ha ilyen nehéz időszakban is megőrzi a kormány az átlagfogyasztás szintjéig a lakossági rezsicsökkentést, és ezáltal az átlagfogyasztás szintjéig továbbra is Európa legolcsóbb villany- és gázárát fizethetik a magyar családok. Mi garantáljuk, hogy a lakossági rezsicsökkentés a jelenlegi formájában fennmarad 2023-ban, így egy átlagos magyar család a rezsivédett árakon keresztül havonta 181 ezer forintot spórolt. Hogyha azt látjuk, hogy a veszélyek kora érkezett el, és azt látjuk, hogy háború zajlik a szomszédunkban, akkor szintén kiemelt terület a honvédelem, mert a békéhez erő kell. 2023-ban minden korábbinál több pénzt fordítunk az ország, a magyar emberek és a vagyonuk biztonságára. A honvédelemre egy év alatt közel 50 százalékkal, 482 milliárd forinttal több forrás jut. Ez azt jelenti, hogy a honvédelmi kiadások 2010-hez viszonyítva több mint hatszorosára, mintegy 1395 milliárd forintra nőnek, és ezáltal úgy néz ki, hogy teljesíteni tudjuk azt a NATO-vállalásunkat is, miszerint a 2 százalékos védelmi kiadást elérjük. Nagyon örömteli, hogy ebben a 2 százalékos védelmi kiadásban is, ebben az óriási növekményben fejlesztésekre is tudunk költeni, a Magyar Honvédség képességei, technológiai, innovációs képességei is folyamatosan nőnek, ezáltal Magyarország biztonsága egyre inkább garantálva van. Kiemelt figyelmet fordítunk az idős honfitársainkra is. A Fidesz-KDNP-kormány célja, hogy a szankciós válságban is megőrizze a nyugdíjak értékét. Ezt szolgálja a legutóbbi, 2023. januári 15 százalékos emelés. Mint önök is jól tudják, a korábbi években elkezdődött a 13. havi nyugdíj visszaépítése. Ez az, amit önök, a baloldal elvettek az emberektől, így teljes 13. havi nyugdíjat már két évvel a tervezettnél korábban, 2022-ben is ki tudtunk fizetni, és a költségvetés elbírta ezt a tételt. A 13. havi nyugdíjat mi nemcsak bevezettük, hanem fenn is tartjuk. A magyar nyugdíjasok idén év elején is megkapták a 13. havi nyugdíjat, amelyre ugyanúgy vonatkozott az év eleji 15 százalékos emelés, 15 százalékkal megemelt 13. havi nyugdíjat kaptak a magyar nyugdíjasok. A nyugellátásokra fordítható költségvetési források megközelítik az 5550 milliárd forintot, emellett a nyugdíjszerű ellátásokra további 600 milliárd forint jut. Vállaljuk azt, amit 2010-ben megígértünk a nyugdíjasoknak, miszerint megvédjük a nyugdíjak reálértékét. Ezt a vállalást is sikerült teljesítenünk, sőt a nyugdíjak vásárlóértéke a nyugdíjemelésekkel és a 13. havi nyugdíj visszaépítésével 2011-2023 között még közel 20 százalékkal nőtt is. [[15.50]] A 2023-as költségvetés összesen 3357 milliárd forintot fordít a gyermekes családok támogatására. Itt Ander képviselő úr is beszélt a gyermekekről, és beszélt a családokról; 3357 milliárd forint az az összeg, amit a gyermekes családok támogatására fordítunk a 2023-as költségvetésben. Ez 580 milliárd forinttal több nem a 2010-esnél, a 2022-esnél, tisztelt képviselő úr, 580 milliárd forinttal magasabb a 2022-es költségvetésben szereplő támogatások összege. 2010-hez képest közel három és félszer, összesen közel 2420 milliárd forinttal többet fordít a kormány a magyar családok támogatására 2023-ban. A nemzeti kormány ebben a nehéz, háborús és szankciós helyzetben is stabilan kiáll az otthonteremtési program támogatása mellett, továbbá jelentős összegű állami támogatás, valamint kamattámogatás is segíti a gyermekes, illetve gyermeket vállaló családok saját otthonhoz jutását. Emlékezzünk arra, hogy a baloldali kormányok a mostani veszélyek korával össze sem hasonlítható időben, válsághelyzetben megszüntették az otthonteremtési kedvezményeket, megszüntették a kedvező forintalapú lakáshiteleket, és a magyar családokat az adósrabszolgaságot jelentő devizahitelekbe hajszolták. 2009-ben 70 százalék fölött volt a devizahitelek aránya a teljes lakossági hitelállományban, és másfél millió embert fenyegetett a közvetlen kilakoltatás veszélye most 1 százalék alatt van ez, tisztelt képviselőtársaim. A baloldalnál 70 százalék volt a lakossági hitelállományban a devizahitelek aránya, most 1 százalék a lakossági hitelállományban a devizaalapú hiteleknek az aránya óriási különbség! Ne felejtsük el, ez annak köszönhető, hogy önök szépen leépítették a családtámogatás, az otthonteremtés rendszerét! Kiemelkedően fontos eredménynek tartom, hogy 2022. január 1-jétől a 25 év alatti fiatalok mentesülnek a személyi jövedelemadó alól az átlagbér szintjéig. Nézzünk egy példát! Vajda képviselő úr pártjának, az MSZP kormányzásának az idején ő vezeti most a Költségvetési Bizottságot , ugye, a Gyurcsány-Bajnai-kormányok idején egy fiatal, 25 év alatti munkavállaló a bruttó fizetésének körülbelül az 50 százalékát kapta meg, ezzel szemben 2022-től már a 81,5 százalékát kapja meg. Ez szemmel látható különbség, szerintem ebben mindannyian egyetérthetünk, ezért sajnálom, hogy önök ezeket az intézkedéseket sorra nem támogatták, sőt ellene beszéltek. Egyáltalán nem mindegy, hogy egy pályakezdő az életét, a saját önálló életét megteremteni akaró fiatal a fizetésének az 50 százalékát viszie haza, vagy a 81,5 százalékát. Ez egy valódi segítség a fiataloknak. A mostani, rendkívül nehéz helyzetben a nemzeti kereszténydemokrata kormány, a Fidesz-KDNP a családtámogatásokat nem csökkenti, hanem tovább növeli, hiszen az idei évtől a 30 éves koruk előtt gyermeket vállaló édesanyák szintén mentesülnek a személyi jövedelemadó fizetése alól az átlagbér szintjéig. Az előbbieken túl változatlanul fenntartjuk idén is a családtámogatási rendszer fontos elemeit, továbbra is megmarad a családtámogatás, a családi adókedvezmény, az első házasok kedvezménye, a négy- vagy többgyermekes anyák adómentessége, a CSOK, az otthonfelújítási támogatás, az adóvisszatérítési támogatás, a jelzálogcsökkentési támogatás, a kedvezményes kölcsönök kamattámogatása, a gyermekétkeztetési program, valamint a teljesen ingyenes tankönyvellátás is. A családokat és a nem családos munkavállalókat is egyaránt segíti az idén május 1-jétől bevezetésre kerülő kedvezményes havi vármegyebérlet 9450 forintért és az országbérlet havi 18 900 forintért. Véleményem szerint ez az intézkedés hozzájárul a környezetkímélő, autómentes közösségi közlekedés még gyakoribb használatához, valamint a belföldi turizmus fellendítéséhez is. 220 milliárd forintos kerettel támogatjuk idén az energiaintenzív vállalkozásokat, meghirdettük a Széchenyi-kártya-programot, a Gyármentő-programot, a Gyármentő Garancia- és Hitelprogramot, 230 milliárd forintot fordítunk a nagyvállalatok energiahatékonyságának támogatására, és kiterjesztettük a kamatstopot a kis- és középvállalkozások hiteleire, 2000 milliárd forintnyi hitelt érintve 60 ezer vállalkozáson segítettünk. Csak egypár intézkedés azok közül, amelyek kimaradtak az önök felsorolásaiból. Értem én, hogy ellenzéki körökben nem divat, és nem is az az önök feladata, hogy dicsérjék a kormányt, de ezek olyan… Z. Kárpát Dániel mondta a napirend előtti felszólalásában, hogy maradjunk a számok talaján én ezzel egyetértek. Itt most olyan számokat soroltam fel, amelyek, azt gondolom, egy nehéz helyzetben, egy válságos helyzetben dicséretet érdemlő, elismerést érdemlő számok, ezek sarokszámok. Szerintem nem ül olyan magyar parlamenti képviselő a magyar Országgyűlésben, aki ne tudna mindig pluszcélokat hozzátenni a költségvetéshez. Van egy takaró, addig kell nyújtózkodni, amíg a takarónk ér. Mi nem hitelből kívánjuk ahogy ezt a baloldaliak tették fejleszteni az országot, hanem a magyar emberek, a magyar gazdaságpolitika mentén, a magyar vállalkozásokkal közösen képesek vagyunk megtermelni az ország működtetéséhez szükséges pénzeszközöket, a fejlesztésekhez szükséges pénzeszközöket. Mi nem azt kívánjuk, amit a baloldali politikusok korábban végeztek, hogy egyre-másra veszik fel nyakló nélkül a hiteleket, miközben azt működésre és nem is fejlesztésre fordítják [[Vajda Zoltán közbeszól.]] nem fejlesztésre, hanem működésre fordítják, és szerintem fontos az [[Vajda Zoltán közbeszól.]] hogy ilyen nehéz helyzetben ilyen eredményeket is fel tudunk mutatni, hogy a foglalkoztatás továbbra is rekordszinten van [[Vajda Zoltán közbeszól.]] , hogy tavaly gazdasági növekedés volt, és idén sem recesszió, hanem gazdasági növekedés várható. Szerintem eredmény az, hogy a családtámogatások nem csökkentek ebben a helyzetben, hanem nőttek. Szerintem eredmény az, hogy a gyermeket nevelő családok több pénzt kapnak, nem pedig kevesebbet. És természetesen számos terület van, ahol további költségvetési forrásokat kell majd rendelkezésre bocsátani, és azért dolgozunk, hogy a gazdasági növekedés megmaradjon, és minél több pénz legyen az, amiről itt az Országgyűlés tud dönteni, hogy tovább tudjuk csökkenteni az adókat 80 alkalommal csökkentettünk adót az elmúlt 13 évben , mi szeretnénk azt, hogy tovább csökkenjenek az adók [[Vajda Zoltán közbeszól.]] pontosan ebbe az irányba mutat ez a költségvetés is, amit, igen, módosítani kellett, igen, a parlament módosít, igen, helyes, hogy egy ilyen nehéz helyzetben nagyon sok nem várt előrejelzéssel módosítani kell. [[Vajda Zoltán: Azért kell év végén költségvetést csinálni!]] Önök azt hangoztatták a választásokkor is, hogy miért nem mondtuk meg, hogy mennyi lesz az energia ára. Senki nem tudta megmondani tavaly április 3-án, hogy júliusra, augusztusra miért megy fel 300 euró fölé a gáznak ára, senki nem tudta megmondani, hogy ez fog történni, tisztelt képviselőtársaim. Senki nem tudta megmondani, hogy milyen gazdasági folyamatok zajlanak le a háború miatt. [[Vajda Zoltán közbeszól.]] Senki nem tudta azt sem megmondani bár azért ha lett volna egy jó tippünk, valószínűleg erre tippeltünk volna , hogy az Európai Unió a szankciókkal egy öngyilkos politikát folytat, hiszen jobban fájnak az Európai Uniónak, az európai tagállamoknak a szankciók, mint amennyire a megcélzott agresszor Oroszországnak, hiszen a szankciók eredeti célja az volt, hogy az agresszort célozza meg, ehelyett eltalálta az európai államokat, most a szankciók árának jelentős részét, a szankciók nagy részének a súlyát az európai államok cipelik a vállukon. Szerintünk ez nem helyes [[Vajda Zoltán közbeszól]] , ezért kell legfőképpen az energetikával foglalkozó szankciókat felülvizsgálni. Ahogy az általános vitában is elmondtuk, ez egy egészen más válságkezelési mód, mint amit a szocialisták csináltak, az egy botrányos, az embereket elszegényítő, az embereket a munkahelyükről elbocsátó válságkezelés volt, ahol mindenki elszegényedett, kivéve a szocialistákat, mert, ugye, a szocialisták, ahogy régóta tudjuk a mondásból, előbb-utóbb mindig kifogynak mások pénzéből. Hál’ istennek, a nemzeti kereszténydemokrata kormány a válságkezelésben is bővíti a családtámogatásokat, bővíti a vállalkozások támogatását, mi éppen ezért fogjuk támogatni a költségvetés módosítását, én erre biztatom önöket is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. A következő hozzászóló Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Süllyedő Atlantisz. Ezt a kifejezést a kiváló Ander Balázs képviselőtársam hozta be a parlamentbe nagyon sokszor akkor, amikor a demográfiai viszonyokat, az élveszületések sajnálatos módon alacsony számát és a családosok nehézségeit írta körül. Szeretném a részletes és bizottsági szinten elhangzottakból azt a részt kiemelni, amely kimondottan családokról szól, és egyébként a demográfiai összeomlás következményeiről. Egy lábjegyzetet engedjenek meg nekem! Engem megrendít az, amikor arról szólnak a hírek, hogy 500 ezer dolgozó hiányzik a magyar munkaerőpiacról, és ezzel párhuzamosan hagyta Magyarország kényszerből kivándorolni legalább 500 ezer honfitársunkat anélkül, hogy egy lakhatási programot talált volna ki számukra, anélkül, hogy a korábbi béruniós koncepciót elkezdte volna megvalósítani legalább a multicégek irányába. Államtitkár úr, ha csak a multikkal kötött stratégiai szerződésben szövegezve ott lenne a munkabérek lassú felzárkóztatása az európai nem a nyugat-európai, az európai! átlaghoz, már léptünk volna ebben előre. A termelékenység megengedett volna, ha nem is nagyságrendekkel, de azért jóval nagyobb fizetésemeléseket az utóbbi években, mint amelyek szembejöttek. A süllyedő Atlantisz tekintetében, igen, a költségvetés módosítása, rendeleti módosítása, majd a bizottsági szakasz és a plenáris vita legfontosabb kérdése is az, hogy mit csinál a kormány a váratlan bevételekkel. Tehát mit csinálnak azzal az áfabevételi többlettel, amire önök nem számítottak, ami azért jött össze, mert a családok kényszerből magasabb árakat fizetnek, jelesül az alapvető élelmiszerek, élelmiszerfajták után, és itt azért van egy 1500 milliárdos többlet, hogyha kiterjesztően értelmezzük az egy évet. [[16.00]] Mi erre azt mondjuk, hogy egy nemzeti élelmiszer-támogatási program akkor lenne jó, ha nem segélyszerűen és nemcsak a nélkülözők számára, hanem mondjuk, egy tipikus élethelyzetben, egy két gyermeket nevelő pedagógus-házaspár esetében is sikerülne ezzel célzottan operálni. De ennek előfeltétele lenne az ársapkák rendszerének kivezetése, hiszen én azok közé tartozom, akik nem vitatkoznak Matolcsy Györggyel ebben a dologban más dolgokban egyébként erősen, és igen, például a forintárfolyam elszállásában őt tartom az egyik fő felelősnek , de az is látható, hogy itt, ebben a kérdésben egyáltalán nincs vele vitám, szerintem is legalább 3-4 százalékkal meglökte az inflációs adatot az, hogy néhány termék árát stabilizálták, néhány ezerébe pedig hagyták beépíteni az árak emelkedését. Nyilván Matolcsy elnök úr most azt mondaná, hogy jó, de a jegybankról szóló törvényben nincsen árfolyamcél, én meg azt mondanám a kormánynak, hogy de akkor legyen, nézzük meg, hogyan lehet védeni a nemzeti fizetőeszköz értékét. De Nacsa képviselőtársam idézte költségvetési szempontból helyesen a családtámogatások amúgy kétségkívül terebélyes összegét, és én arra kapacitálom önöket, hogy tartsák meg ezt a magas szintet, tehát szerintem ebben ne legyen ellendrukker senki. Némi statisztikai bűvészkedés azért van a rendszerben, mert az amúgy jó alapfilozófiájú „Nők 40” program több mint 200 milliárdját, tehát alapvetően egy nyugdíjjellegű támogatási formát, szintén besorolnak a családtámogatások közé. És végigmehetnénk egyesével ezen, hogy miért nem olyan nagy az az összeg, de ez szerintem egy kicsinyes vita lenne, tehát ne ezen vitatkozzunk. Nézzük meg, hogy ez az összeg miért nem hasznosul! Tehát hogy lehet az, hogy Európa egyik legnagyobb GDP-arányos családtámogatásából ennyire rettenetesen kevés vagy alacsony élveszületési szám jött ki az utóbbi több mint tíz évben. Nyilván az első egy-két évnél nem lehet önöket azért számonkérni, hiszen volt ott egy előtte lévő nem annyira acélos évtized és akkor nagyon-nagyon finoman fogalmaztam , meg volt egy Bokros-csomag meg egyéb átgyűrűző hatások, tehát ezt ne vitassuk, de összességében elmondható, hogy kudarcos nemcsak a demográfiai célok megfogalmazása, de sajnálatos módon ezek teljesülésének az elmaradása is egy kudarc. A legkeményebb az az egyik háttérszerv volt, amelyik az éves jelentésében kitalálta, hogy 110 ezres élveszületési szám kellene évente, és ezt a célt egy piros vonallal összekötötte az aktuális adattal, de elfelejtette odaírni, hogy ez mitől, hogyan jönne létre. S időközben a Ratkó-unokákat engedték elhagyni azt a szülőképes kort, amikor nagyszámú utódot tudtak volna vállalni, és nem volt lakhatási program számukra, nem volt egy olyan béruniós jellegű program, amely stabilizálhatta volna őket ebben az országban. És Nacsa képviselőtársam, engedje meg nekem, amit a devizahitelesekről mondott, az valami egészen elképesztő. Tehát állítom önnek, hogy a demográfiai számokon is nem nagymértékben, de egy kicsit látszana az, ha több tízezer családnak az életét nem engedték volna derékba törni. A helyzet az, hogy ott volt önök előtt a lehetőség, lehetett volna egy 165 forinton felvett hitelt 165 forinton forintosítani. Önök nem ezt tették, önök lepaktáltak a bankokkal, 256 forintos piaci árfolyamon forintosítottak. EBRD-paktum, bankszövetségi paktum, mindenkivel lepaktáltak, csak éppen a károsultakkal nem. Most nyilván ön fel fog állni, és elmondja nekem, hogy nem mi találtuk ki, nem olyan jó ez a piaci árfolyam, tényleg feladja a károsultak érdekeit, no de a Kúria ezt mondta nekünk, s a valóság az, hogy nem, a Kúria nem mondott ilyet. A Kúria orientálta önöket, de önök rögtön az első döntésükkel kitértek ebből a dimenzióból, és 180 forintos kedvezményes végtörlesztő árfolyamot találtak ki a szerencsésebbeknek, azoknak, akik családi és egyéb tartalékok mozgósításával ezt össze tudták szedni. Tehát nem igaz, hogy a Kúria behatárolta volna önöket, hiszen pont a végtörlesztésnél, részben egyébként a tehetséges vállalkozói réteg irányába célozva el tudták érni azt, hogy volt kedvezményes árfolyam; az egyszerű magyar állampolgárnak nem volt, akit később kilakoltattak, annak nem volt. S ne felejtsük el, a végrehajtói kamara [[sic!]] honlapja olyan a szervezet, amilyen, és olyan dolgok derültek ki róla, amilyenek , de azért a honlapon a kilakoltatások száma viszonylag jól követhető. Ha visszaemlékszik, képviselőtársam, önök állapodtak meg negyedéves kvótákban a végrehajtókkal, hogy negyedévente hány embert lehet az utcára dobni elhelyezés nélkül. Ott ezeket az adatokat, ha összeadja, azt fogja találni, kicsit több mint 23 ezer kilakoltatásra került sor 2010 óta Magyarországon elhelyezés nélkül. Ne gondoljuk azt, és ön helyesen emelte ki, nem csak ennyi családot érint a történet. Aki retteg a jövője miatt, és bár végül nem lakoltattak ki, de mondjuk, emiatt nem vállalt még egy gyermeket, mondjuk, emiatt nem költözött egy nagyobb helyre, mert nem tudott, vagy emiatt hagyta el kényszerből a hazáját, ez szintén látszik a demográfiai adatokon. Erről ne feledkezzenek meg, és sokkal őszintébb szembenézést kívánok ezzel a kérdéssel! Köszönöm a figyelmet és a lehetőséget. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Most megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, az LMP képviselőjének.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egy megkésett beadvány és bizonyíték is egyben, bizonyíték arra, hogy Magyarországnak nincs felelős kormánya. Teljesen abszurd, hogy 2023. március végét írjuk, és ha a mai napon elfogadjuk, akkor ma lesz meg a módosított költségvetésünk, holott azok az okok, amik indokolttá tették és szükségessé tették a költségvetés módosítását, már hosszú-hosszú hónapok óta velünk vannak. Azt gondolom, hogy Magyarországon jó ideje rendeleti kormányzás zajlik, és persze ez nagyon jó az uralkodó hatalomnak, majd ők megmondják, és jó napot. Ugyanakkor, azt gondolom, azzal, hogy önök kísérletet tettek arra, hogy megkerüljék az Országgyűlést, a magyar népképviselet legfontosabb szervét, az vérforraló. [[Dr. Zsigmond Barna Pál: Itt vagyunk most!]] Azt mondja képviselőtársam, hogy itt vagyunk most. A helyzet az, képviselő úr, lehet, hogy önök most itt vannak, de most 2023 márciusát írunk, ennek a vitának körülbelül 2022 novemberében-decemberében kellett volna lefolynia és nem 2023 márciusában. [[Dr. Zsigmond Barna Pál: Most itt vagyunk.]] Nacsa Lőrinc: Most is. Az elnök csenget.) Köszönöm, elnök úr. Ugyanakkor tartozunk annyival a választóknak, hogy röviden elmondjuk, hogyan értékeljük a módosított költségvetést. Az egyik leginkább szembeszökő dolog, hogy az új költségvetésnek nem sikerült reagálnia az inflációra; persze leszámítva azt, hogy az 1000 milliárdos inflációs extraprofitot, a pluszadóbevételeket a kormány szeretné zsebre tenni. De ha már ott tartunk, hogy infláció, azt gondolom, nagyon fontos, hogy mondjuk ki, hogy nem háborús infláció van. Az infláció legfontosabb oka nem a háború, nem a mellettünk zajló, nagyon szomorú háborúban van, hanem elsősorban természetesen a háborúnak is megvan a szerepe az inflációban , de pontosan tudjuk, hogy az infláció nagyobbik részét a Fidesz gazdaságpolitikája eredményezi, az ársapkák rendszere az, ami az infláción lökött egy nagyot, illetve az árfolyampolitika, illetve az, hogy a gazdaságpolitikájukban nem tudták növelni a Magyarországon dolgozó, működő cégeknek a termelékenységét. De azt gondolom, hogy ennél még sokkal szomorúbb az, hogy ebben a költségvetésben nincs általános közszolgálati béremelés, nemhogy rendes béremelés, de még az inflációkövető béremelés sem valósul meg. Az oktatási dolgozóknak a már decemberben megígért 10 százalékon felül semmi sincs. Ez nagyon durva reálbércsökkenést jelent a számukra az idén is, és én azt gondolom, hogy ez nemcsak ebben az évben van így, és nemcsak tavalyra vonatkoztatva van így, hanem gyakorlatilag 2016 óta folyamatosan reálbércsökkenést kénytelenek elszenvedni pedagógusaink, azok a pedagógusaink, akik a mi gyerekeinket, az idősebb korosztálynak az unokáit nevelik, tanítják, felelősséget vállalnak, este, éjszaka dolgozatot javítanak. Azt gondolom, hogy ez egy akkora pofon a magyar versenyképességnek csak azért fogalmazok így, hogy a közgazdászok is megértsék , ami teljes mértékben elfogadhatatlan. Értem én, be kell hozni valahol a kínai akkumulátorgyáraknak adott 320 milliárdos segélyt, ugye, meg kellett venni a Vodafone-t, és hasonló ilyen rendkívül fontos idézőjelben kiadásokra kellett pénzt találni, ahelyett, hogy a szociális dolgozóknak megemeltük volna a bérét, hogy a pedagógusoknak megemeltük volna a bérét. Létrehoztak ugyan egy 514 milliárdos céltartalékot, ez azonban nagyon sok feladatnak a fedezetére szolgál, semmi garancia nincs arra, hogy ebből béremelésekre sor kerülhet. Megállapíthatjuk tehát, hogy az Európa-bajnok infláció következményeit az új költségvetés nem kezeli, ezzel lényegében megszorító politikát folytat. [[16.10]] Az energiaválság, a klíma- és ökológiai válság, a vízhiány és élelmiszerválság vagy a szociális válság területén sem látszik semmilyen reakció a valóságra, mintha egy elefántcsonttoronyban élnének, és csak a multimilliárdos befektetők és cégvezetők véleményét és érdekeit néznék. Ezért örülnek, amikor újabb külföldi beruházásokat sikerül sok száz milliárdnyi adóforintból idecsábítani, holott Magyarország már így is végletesen nyitott, végletesen kiszolgáltatott a globális piacoknak, szakadozó ellátási láncoknak és turbulenciáknak. A hazai, magyar gazdaság építését már teljesen elfelejtették, csak a multik mindenáron való idehozása maradt meg célként; az igazi öngyarmatosítás. Ezt most az akkumulátorgyártás kapcsán mindennap tapasztalhatjuk, amire az átírt költségvetésben is vannak pluszforrások, pedig meggyőződésünk, hogy nem lehet áruba bocsátani az egészséges környezetünket, nem lehet áruba bocsátani a gazdasági függetlenséget. Viszont nincsenek pluszforrások a hazai fejlesztésekre, az energiahatékonysági épületfelújításokra vagy a vízvisszatartásra. Azt gondolom, pár nappal a víz világnapja után érdemes megjegyezni, hogy nemcsak szavakban kell védeni vizeinket, hanem a költségvetésben is kellett volna ezekre forrást biztosítani. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Csárdi Antal képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Vajda Zoltán képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! A Költségvetési Bizottság előtti vitában nem hangzott el, ezért nem is említettem az előző felszólalásomban három olyan körülményt, amelyeket fontosnak tartok, hogy a plenáris vitán is említésre kerüljenek. Az első, hogy a költségvetés hiánya február végén elérte az egész évre tervezett összeg 44 százalékát. Két hónap alatt 1525 milliárd forintnyi hiány gyűlt össze az állam kasszájában, ilyen magas pedig még soha nem volt a deficit. Az eddigi rekord 560 milliárd forint volt 2011-ben. A bevételekből idén eddig 5363 milliárd forint folyt be, ami, ha a tavalyi szja-visszautalásokat korrigáljuk, nagyjából ugyanaz a szint, mint 2022 azonos időszakában. Az állam kiadásai viszont súlyosan megnőttek, ezek közül számomra különösen aggasztó, hogy 386 milliárd forint ment el, még egyszer mondom, két hónap alatt, kamatkiadásokra. Ez az összeg 2677 milliárddal több, mint az előző évben. Jelen törvényjavaslat szerint idén összesen 3400 milliárd forint lehet az éves hiány, amely a GDP 3,9 százaléka. Az viszont nem vetít túl sok jót előre, ha az év első hatodában már összejött a tervezett hiánynak közel a fele. Úgy gondolom, hogy ez kitűnően fémjelzi az önök költségvetésének megalapozottságát. A második körülmény, amit megemlítenék önöknek, az az, hogy az Eurostatnak egy új gyorsjelentése szerint, amely aktuális helyzetképet ad az egyes EU-tagállamoknak a vásárlóerőn alapuló egy főre jutó GDP-jének alakulásáról, hazánk Portugáliával és Romániával áll most holtversenyben ebben a mérőszámban. Én természetesen értem, hogy a különböző mutatók jelentéstartalmából fakadóan különböző eltéréseket lehet mutatni, ugyanakkor érdekes, hogy a román gazdaság az elmúlt 12 év alatt milyen nagy utat tett meg a magyar gazdasághoz képest. Arról nem is beszélve, hogy a tendencia sajnos egyértelmű: előbb vagy utóbb a román gazdaság lehagyja a magyart. Bár maguk meg a kormány mindig Ausztria utolérésének újabb és újabb céldátumáról beszélnek, elég elkeserítő, hogy néhány év múlva, bár ugyanúgy az utolérésről fog menni a vita, már nem Ausztriát, hanem Romániát próbáljuk célkeresztbe venni. A harmadik körülmény, amelyet megemlítenék végül, az pedig Matolcsy Györgynek, az MNB elnökének újból elhangzott kritikái. Ha jól számolom, immáron három alkalommal mondta el jegybankelnök úr a gondolatait, kétszer a tisztelt Házban, itt, egyszer pedig egy könyvbemutatóján. Szavai szerint nagy gondok vannak a magyar költségvetéssel és a gazdasággal is. Súlyos gazdaságpolitikai műhibákat követ el a kabinet, nincsenek célok, de van helyette elszálló államháztartási hiány. Ha a Költségvetési Tanács egyik, a kormánypártok által megválasztott tagja a három tag közül ilyen nyilvánvaló és éles tartalmi kritikával él, akkor úgy gondolom, hogy valóban komoly gondok lehetnek. Arról ugyanis ne feledkezzünk meg, hogy az MNB elnöke olyan adatokhoz, szakelemzésekhez férhet hozzá, amelyek messze túlmutatnak a piacon elérhető információkon, sőt azon is, amit a Pénzügyminisztérium a parlament elé tár, egészen egyszerűen azért, mert nemhogy hónapok, de napok alatt is hatalmasat tud fordulni a helyzet a magyar gazdaságban. Ennek ellenére az önök jegybankelnöke folyamatosan, hónapok óta nyomja a vészcsengőt. Ha valami, hát, ez nem segít elhinni, hogy itthon minden a legnagyobb rendben van. Az egy dolog, hogy nekünk, ellenzéki képviselőknek nehéz ezt elhinni; sokkal nagyobb baj az, hogy a befektetők és a piaci szereplők sem fogják, és kamatok formájában bizony meg is fogják kérni a gazdaságpolitikai hibáik árát. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Vajda Zoltán képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót Banai Péter Benő államtitkár úrnak, aki jelezte korábban, hogy a vita végén kíván válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a hozzászólások utáni első gondolatom az legyen, hogy talán egy dologban konszenzus van az Országgyűlésben helyet foglaló képviselők között, nevezetesen abban, hogy célszerű a megváltozott körülményekhez igazítani az idei költségvetési törvényt. Ez a cél tehát, azt gondolom, hogy azonos, és vita legfeljebb arról bontakozhat ki, hogy jóe az a rendszer, amely értelmében tavasszal, a tavaszi ülésszak végén az Országgyűlés megszabja a következő év alapvető költségvetési irányait, és azt, hogy ha változtatásra van szükség a későbbiekben, akkor mik a változtatási irányok. Tényszerűen azt szeretném elmondani, hogy a 2023-as költségvetésitörvény-javaslatról tavaly, bő fél évvel ezelőtt úgy döntött az Országgyűlés, hogy megszabta a gazdaságpolitika főbb irányait. Ezek a főbb irányok a 4,7 millió fős foglalkoztatottság szinten tartása, a rezsivédelem megőrzése, a nyugdíjak reálértékének megőrzése és a családtámogatások fenntartása. A bő fél évvel ezelőtti helyzethez képest, ahogy elhangzott, alapvetően megváltoztak a gazdasági körülmények; nem azért, mert a kormányzat változtatott pusztán a feltételezésein, hanem mert minden külső szereplő jelentősen módosított a 2022 közepén 2023-ra készített prognózisain. Én magam sokszor idézem az Európai Bizottságot, ha ugyanis valaki megnézi a nyilvános tavaszi előrejelzésüket és az őszi vagy a legutóbbi, téli előrejelzést, azt fogja látni, hogy maga az Európai Bizottság is jelentősen lefelé módosította a növekedési előrejelzéseket, és változtatott az inflációs számokon is, hogy a többi makrogazdasági mutatóról ne szóljak. Az az állításom tehát, hogy a kormány azt teszi, hogy a megváltozott körülményekhez igazítja a költségvetést úgy, hogy az alapvető célokat meg kívánja őrizni, a négy alapvető főbb kiadási területet, illetve gazdaságpolitikai irányt. Engedjék meg, hogy ezt követően két makrogazdasági mutatóról szóljak, amelyekről most is hosszabb vita volt, és amelyek megváltozása okán célszerű a költségvetéshez hozzányúlni. Az egyik a növekedés, a másik az infláció. A növekedés kapcsán hadd idézzem az Eurostat adatait. Az Eurostat adatai alapján, és azt gondolom, ez az első nemzetközi viszonyítási pont, azt látjuk, hogy 2010-ben a magyar gazdaság az Európai Unió átlagának 66,1 százalékos fejlettségi szintjén állt. A legutóbbi adat 77 százalék. Ezt az eredményt, ezt a növekedést úgy értük el, hogy mindnyájan tudjuk, 2010 után milyen nehéz helyzetet kellett a kormányzatnak orvosolni, és egy költségvetési stabilizáció általában nem segíti a gazdasági növekedést. Tehát mások most a gazdasági körülmények, mint fél évvel ezelőtt, de akárhogy is alakulnak a folyamatok, azért az elmúlt években azt láttuk, hogy a magyar gazdaság 2013 után minden egyes évben jobban teljesített, mint az Európai Unió átlaga, tehát a magyar gazdaság növekedése minden évben jobb volt. [[16.20]] 2020-ban a magyar gazdaság visszaesése kisebb volt, mint az uniós átlag, és igen, most nem 4 százalék fölötti idei növekedéssel számolunk, hanem 1,5 százalékkal, de abban bízunk, hogy ez a gazdasági felzárkózás, amit az elmúlt időszakban láthattunk, az idei évben is jellemezni fogja a magyar gazdaságot. A másik szám pedig az infláció. Toroczkai képviselő úr az 1996-os Bokros-csomag időszakát idézte és az akkori inflációt. Én köszönöm, hogy képviselő úr szóba hozta, hiszen ha megnézzük a magyar gazdaságtörténeti adatokat, és európai kitekintést is látunk, akkor el tudjuk dönteni, hogy melyek azok az időszakok, amikor az inflációt alapvetően belföldi tényezők határozták meg és melyek azok, amikor alapvetően importált inflációról van szó. Kérem, hogy nézzék meg az Európai Unió egyes országainak az inflációs mutatóit, a balti országokat, ahol tavaly 20 százalék fölötti mutatókat láthattunk. Nézek professzor úrra, sokakra, azt gondolom, abban nem lehet vita, hogy épp az Eurostat által közölt mutatókban azt látjuk, hogy a háború kitörése után radikálisan emelkedtek az inflációs mutatók, és mindnyájan tudjuk, hogy ez az inflációs felszökés bizony hosszabb távon éreztetheti a hatását. Tehát a fő állításom az, hogy Európában mindenütt, a világban láthatjuk az infláció emelkedését, ami döntően az energiaárak növekedéséhez kapcsolódik, és ez a fő tényező a magyar infláció alakulásában is. Miért mondom, hogy ez a fő tényező, és nálunk az energiaárak változása, ha úgy tetszik, nagyobbat üt az infláción, mint máshol Európában? Azért, mert energiakitett ország vagyunk. Mindnyájan tudjuk, hogy a folyó fizetési mérlegben mekkora súlya van az energiahordozóknak, éppen ezért a magyar gazdaságban, ahol nem támaszkodhatunk hazai jelentős olaj- és gázerőforrásokra, nyilván az importált termékek áremelkedése nagyobb súllyal érvényesül. Belföldi mutatók is vannak, az élelmiszerárak változását sokan mondták. Arra is mindenkit emlékeztetnék, hogy az egyik legmagasabb hatású volt az aszály Magyarországon, hiszen Magyarországon jóval nagyobb volt az aszály, mint Európa többi országában; és bizony, ha már az energiát mondtam, akkor egy külső tényezőnek is betudható az, hogy az energiakitettségünk okán, az eurószükséglet okán a forint árfolyama hektikusabban változott, mint több más országban, tehát a forint árfolyamának a változása is nagyobb mértékben hatott az inflációra Magyarországon, mint más országokban. A mondandóm tehát az, hogy látnunk kell a megváltozott gazdasági körülményekben, hogy mik azok a külső folyamatok, amelyek döntően a háborúhoz és a szankciókhoz köthetőek, ezeknek a lenyomata mutatkozik meg döntően a gazdasági feltételezések módosulásában, és ezen háború és szankció mutatkozik meg döntően, nem kizárólagosan, de döntően az infláció alakulásában. Megváltozott körülmények között tehát, ahogy említettem, továbbra is cél a foglalkoztatás magas szinten tartása. Erről ma nem volt szó, holott azt gondolom, hogy ez egy nagyon nagy érték. 2020-ban, a Covid idején is sikerült megőrizni a magas foglalkoztatási szintet, ez a cél továbbra is 2023-ban. A családtámogatásokról Nacsa Lőrinc képviselő úr beszélt. A nyugdíjak reálértékének megőrzése kulcstényező, most 15 százalékos emelés valósult már meg, de értelemszerűen, amennyiben az infláció magasabb lenne, úgy év közben a nyugdíjasok kiegészítő nyugdíjemelésben részesülnek, és végül a rezsitámogatások fennmaradása is alapvető cél az idei évben. Nem véletlen, hogy a Rezsivédelmi Alap kiadása 2600 milliárd forint fölé emelkedett. Ha a négy cél közül a nyugdíjakat és a rezsi összegét említettem, akkor Vajda Zoltán képviselő úr láthatja, hogy két olyan kiemelt területről beszélek, ahol februárban a 13. havi nyugdíj teljes összegének a kifizetésére sor került, és olyan területről beszélek, ahol a rezsitámogatás és kifizetésre került. Erre Ritter Imre képviselő úr is utalt. Tehát kérem képviselő urat, hogy nézze meg a költségvetés részletes számait is, a közzétett dokumentumokból kiderül, hogy mik azok a kiadási tételek, amelyek nem időarányosan jelentkeztek és amelyek a központi költségvetés hiányának a nagyobb mértékét mutatják. A négy átfogó célon túl azért ma is szóba kerültek olyan tényezők, amelyek például a rezsitámogatásokkal összhangban vannak. Sokan szóba hozták, hogy infláció költségvetéséről beszélhetünk, milyen jelentős többletbevételei vannak az államnak. Itt a pontos összeget azért szóba hoznám, hiszen sokan nem jól idézték azt, hogy áfából mennyi többlettel számolunk, mintegy 834 milliárd forint az áfabevételi többlet, amit a módosított költségvetési törvény tartalmaz. Azért a rezsitámogatások után mondom, mert gyakorlatilag az áfabevételi többlet teljes egésze a rezsivédelem finanszírozását szolgálja. Ismétlem, a teljes áfabevételi többlet a rezsitámogatásokat finanszírozza közgazdasági értelemben. Több mint 2600 milliárd forint a Rezsivédelmi Alap kiadása. Ennek az alapnak a bevételei között szerepelnek a különadók, és ott szerepel körülbelül 1200 milliárd forintnyi költségvetési transzfer, amit még a Rezsivédelmi Alapba a központi költségvetésből be kell tenni annak érdekében, hogy fenntartsuk a lakossági rezsiszabályozás rendszerét annak érdekében, hogy támogatást tudjunk nyújtani közfeladatot ellátó intézményeknek. Ennyit tehát arról, hogy mit kezd az infláció miatti többletbevételekkel a kormányzat. A négy fő terület foglalkoztatás, családtámogatások, nyugdíjak, rezsitámogatások mellett, mondhatom, mindig slágertéma az oktatás és az egészségügy területe. A mai napon is, úgy gondolom, hogy súlyos szavakat hallhattunk. Vajda Zoltán képviselő úr, költségvetési bizottsági elnök úr úgy fogalmazott, ha pontosan írtam, hogy sem a köznevelésben, sem az egészségügyben nem fordít érdemi többletforrásokat a kormány a két terület finanszírozására. Ander Balázs képviselő úr, a Költségvetési Bizottság másik kisebbségi előadója pedig neoliberális embertelenségről beszélt. Akkor engedjék meg, hogy néhány konkrét számot említsek! Természetesen abban mindnyájan egyetértünk, hogy jó lenne, és nyilván közös célunk, hogy mind a két terület közfinanszírozását növeljük, de azért én azt látom, hogy ez a módosított költségvetés a 2022-es számokhoz képest egészségügyre 232 milliárd forinttal szán többet, oktatásra pedig 619 milliárd forinttal. Hadd mondjak 2010-hez képest számokat, hiszen sokszor számonkérik rajtunk, hogy a gazdaságpolitika ívében azért ez a két terület nem mindig kapta meg a kellő figyelmet. Az oktatási kiadások a 2010-es 1445 milliárd forinthoz képest 2023-ban 619 milliárd forinttal lehetnek magasabbak. Az egészségügyi kiadások tekintetében pedig az 1200 milliárd forintnál némileg kevesebb összeg 1600 milliárd forinttal lesz magasabb. [[Sic!]] Bocsánat, a növekmény az oktatásnál 2010-hez képest nem 618, hanem 1360 milliárd forint. Mind a két területen bőven infláció feletti növekedést láthatunk. Ezen területen belül a bérjellegű kiadások még nagyobb mértékben növekednek. Az egészségügynél említek egy számot: az egészségügyi bérjellegű kiadások a 2010-es értékhez képest 303 százalékkal lesznek magasabbak 2023-ban. Tehát két olyan területről beszélünk, ahol az összkiadás is növekszik, és a bérjellegű kiadások is növekednek. Ismétlem, természetesen azon dolgozunk, hogy a későbbiekben ez a folyamat növekedjen, de nem tudok egyetérteni azokkal a megállapításokkal, amelyek szerint az önök előtt lévő módosítás ne tartalmazna többletforrásokat. Ami pedig a neoliberális embertelenséget illeti, azt hadd mondjam el, hogy a Covid alatti visszaesés időszakában mind a két területen a bérek növekedtek. Tehát pont azokból a padsorokból hallom az észrevételeket, akik pontosan tudhatják, hogy az előző gazdasági visszaesés idejében, 2008-2009-ben a bérek csökkenéséről beszéltünk. Most mind a két ágazatban gazdasági visszaesés ideje alatt is a bérek növekedtek, és azon dolgozunk, hogy ez a későbbiekben is folytatódjon. [[Dr. Gurmai Zita közbeszólására:]] Hallom a reálbér kifejezést, képviselő asszonynak figyelmébe ajánlom, például az egészségügy területén, még ha professzor úr ingatja is a fejét, kérem, professzor úr, hogy nézze meg a tényszámokat, hogy a reálbérek növekedteke vagy sem, beszéljenek egészségügyi dolgozó ismerősökkel. [[16.30]] Az oktatás területén pedig hangsúlyozni szeretném, hogy most is nyilvánosan megtekinthető az a módosítás, amely arról szól, hogy amennyiben az Európai Bizottsággal az oktatási nyitott kérdéseket le tudjuk zárni, és amennyiben a társadalmi partnerekkel megegyezésre jutunk, és ennek következtében a Magyarországnak járó európai uniós forrásokat fel tudjuk használni, akkor a közoktatásban dolgozók, a pedagógusok bére 2025-ben többlépcsős emelés keretében az akkori diplomásátlagbér 80 százalékát érheti el. Ugye, január 1-jétől mind a közoktatási, mind a szakképzési területen már egy 10 százalékos béremelés valósult meg, és ismétlem: bízom abban, hogy megkapjuk a Magyarországnak dedikált forrásokat, és januárra visszamenőlegesen a közoktatási területen további béremelés valósulhat meg. Még egy területet hadd említsek meg: ez a nyugdíjasok területe, hiszen a négy kiemelt cél között van. Az infláció tekintetében és a költségvetési prioritások tekintetében is sokszor elhangzott, hogy az infláció szerinti korrekciót a nyugdíjasok megkapják. Azért ismétlem ezt ismét, hiszen jelentős bizonytalanság van az árak változásában, éppen ezért lényeges az a vállalás, hogy novemberben az akkori információk alapján figyelembe véve nemcsak az általános fogyasztói kosarakat, árindexet, hanem a nyugdíjasok fogyasztói kosarát is , ha szükséges, akkor a kiegészítő nyugdíjemelést a kormány végre fogja hajtani. Ezzel meg tudjuk őrizni azt a reáltöbbletet, amelyet 2010 óta láthatunk, nevezetesen: az eddigi emelések következtében a nyugdíjak reálértéke mintegy 20 százalékkal haladja ma meg a 2010-es szintet. Mindezekkel együtt én bízom abban tehát, hogy a kiemelt területek, az imént említett területek finanszírozását úgy fogjuk tudni biztosítani, hogy mellette a magyar gazdaság növekedési pályán marad akkor is, ha ez a növekedés szerényebb, mint amit az elmúlt években láthattunk. Abban bízom, és az önök előtt lévő törvényjavaslat azt a célt is szolgálja, hogy a kiemelt területek finanszírozását úgy tudjuk biztosítani, hogy mellette csökkentjük az államháztartás hiányát, mellette csökkentjük az adósságot. Ha ez a célunk megvalósul, akkor hosszabb távon stabil államháztartásra építhetünk, hosszabb távon arra építhetünk, hogy nem viszi el a növekvő infláció, nem viszi el a növekvő adósságszolgálat mindazokat a bevételeket, amelyeket a magyar gazdaság bővülése a költségvetés számára jelent. Ennek tükrében ajánlom a tisztelt Országgyűlésnek az önök előtt lévő javaslat megfontolását és későbbi támogatását. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a vitazárót Banai Péter Benő államtitkár úrnak. Tisztelt Országgyűlés! Az összegző módosító javaslatról való határozathozatalra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Finn Köztársaságnak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések vitája. A kormány-előterjesztés T/637. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Úgy tudom, az előterjesztő jelezte, hogy még a vita előtt kíván szólni, ezért megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Jelen törvényjavaslat célja a Finn Köztársaságnak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv megerősítése és kihirdetése. Engedjék meg, hogy röviden áttekintsem a csatlakozási folyamat eddigi legfontosabb állomásait! Az Észak-atlanti Szerződés Szervezete, vagyis a NATO 2022. július 29-én az állam- és kormányfőinek madridi csúcstalálkozóján meghozott döntése alapján meghívta Finnországot és Svédországot az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásról szóló tárgyalások megkezdésére. A tagságról szóló bármilyen döntés a harminc szövetséges és a csatlakozni kívánó országok között születik meg. A csatlakozási tárgyalások sikeres lezárását követően a NATO jelenlegi részes államai a szövetségben kialakult gyakorlatnak és eljárásrendnek megfelelően Finnországra vonatkozó csatlakozási jegyzőkönyveket készítettek, amely jegyzőkönyvek tartalmazzák a jelenlegi tagállamok konszenzusos döntését az ország meghívásáról. Az Észak-atlanti Tanács tagállamai 2022. július 5-én írták alá a Finn Köztársaságnak a szerződéshez való csatlakozásáról szóló jegyzőkönyveket, ennek eredményeként kezdetét vehette a jegyzőkönyvek megerősítésének folyamata a NATO-tagállamokban. A csatlakozási jegyzőkönyvnek az összes jelenlegi tagország általi megerősítését, tehát hatálybalépését követően a NATO-főtitkár levél formájában hívja meg a jelölt államot az Észak-atlanti Szerződéshez történő csatlakozásra. Ezután az új tagállamnak a jegyzőkönyvet megerősítő okirata vagy más, a saját alkotmánya és belső jogrendje szerint előírt irat letétbe helyezésére kerül a letéteményes állam, azaz az Amerikai Egyesült Államok kormányánál. Ezzel a meghívott állam, jelen esetben Finnország a NATO teljes jogú tagjává válik. A magyar kormány támogatja a beterjesztett törvényjavaslatot, ezzel a NATO északi irányú bővítését. Tisztelt Ház! Finnország partnersége az Észak-atlanti Szerződés Szervezetével közel harminc évre nyúlik vissza. 1995 óta szoros partneri viszonyt tart fenn a NATO-val, számos két- és többoldalú együttműködési programban vesz rész, és számottevően járult, illetve járul hozzá a NATO által vezetett béketámogató műveletek sikeréhez. Finnország 1995-ben csatlakozott a „Partnerség a békéért” programhoz, 1997-től pedig részt vesz az Euro-atlanti Partnerségi Tanácsban azzal a céllal, hogy előmozdítsa a gyakorlati együttműködést, a politikai és biztonsági párbeszédről folytatott tárgyalást és a bizalom kiépítését a szövetséggel és a partnerországokkal, emellett az 1990-es évek óta Finnország fokozatosan növelte a NATO-val való katonai együttműködést. A szövetség által vezetett műveletekben és missziókban való részvétel által a finn fegyveres erők átvették és alkalmazkodtak a NATO szabványaihoz, aminek eredményeképp a finn hadsereg ma már teljes mértékben képes együttműködni a szövetséggel. 2013 óta Finnország partnerországként továbbá részt vesz a NATO kollektív védelmi gyakorlatain. A szövetség egy olyan országgal bővül, amely minden tekintetben megfelel a NATO-csatlakozás követelményeinek, ütőképes, egyben a NATO-tagállamok hadseregeivel való együttműködésre képes fegyveres erőkkel rendelkezik, és osztja a NATO tagállamai által vallott értékeket is. Minderre tekintettel kérem a tisztelt Házat, hogy fogadja el a beterjesztett törvényjavaslatot. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az előterjesztő Men-czer Tamás államtitkár úr felszólalását. Tájékoztatom az államtitkár urat, hogy a vitában történő további hozzászólására és a zárszó elmondására 11 perc 20 másodperc áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a kijelzőn látható napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak, a Mi Hazánk képviselőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A világháború felé tett újabb lépésnek minősülő NATO-bővítés országgyűlési szavazásának elhalasztását kezdeményezte a Mi Hazánk Mozgalom, nemzeti konzultációra is bátorítva az ügyben a kormányt, amely a magyar társadalom akaratával szemben beadná derekát a nemzetközi elvárások szerint a háborús őrülettel sodródva. 1340 kilométernyi érvünk van. A NATO bővítésének magyar vétóját azért szorgalmazza immár sajnos egyedüli pártként a Mi Hazánk, mert provokáció volna a katonai szövetség bővítése Oroszország határán, míg a semleges zóna nemzetközi érdek. Súlyos hiba lenne most olajat önteni a háború tüzére. Civil népszavazási kezdeményezés is van a Nemzeti Választási Bizottság előtt az ügyben, hogy támogassuke a NATO bővítését, tehát akár már csak azért is érdemes lett volna megvárni a szavazást, ezáltal támogatni a mi napirend-módosítási kezdeményezésünket, amelyet mégis leszavaztak Gyurcsány Ferencékkel karöltve. [[16.40]] Ami a nemzeti konzultációt illeti, az kétségkívül inkább primitív kormánypropaganda szokott lenni, de itt az idő egy társadalmi párbeszédre és annak valódi figyelembevételére. „A magyarok döntöttek: 97 százalék nem a szankciókra.” Ez áll az óriásplakátokon, Orbán Viktor mégis rendre támogatja, legalábbis nem vétózza meg persze ott hivatalos szavazás nincs is Brüsszelben. Tehát a szemfényvesztő kormánypropagandával szemben sajnos az amerikai érdekek kiszolgálásához asszisztál Magyarország is. A béke, a semlegesség, a függetlenségünk a legfontosabb értékek közé kellene tartozzon. Hajlandóe a magyar kormány a NATO-bővítés magyar vétójára a világháború elkerülése érdekében? Ezt kérdeztem szeptemberben, de akkor csak mellébeszélés volt a válasz. Mostanra pedig sajnos beállt a nemzetközi sorba az Orbán-kormány is, a magyarországi balliberális ellenzék elvárásainak megfelelően. Nincs bajunk Svédországgal és Finnországgal, de az ő érdekük is, hogy ne szélesítsük a háborús konfliktust a NATO-hoz való csatlakozásukkal épp most. Európa békéje és a törékeny egyensúly akkor biztosított, ha Oroszország és a NATO nem, vagy legalábbis kevésbé határos egymással, mert van egy katonailag semleges vagy úgynevezett pufferzóna. Északon eddig Svédország és Finnország töltötte be ezt a szerepet, Közép-Kelet-Európában pedig Ukrajna. Az elmúlt bő egy évben láthattuk, hogy ennek a pufferzónának a megsértésére, azaz az Ukrajna globalizálására, a nyugati szövetségi rendszerbe való integrálási kísérletére irányuló kísérletet automatikusan a másik fél durva reakciója követi. Ezért elengedhetetlenül fontos, hogy ebben a helyzetben a konfliktus világháborúvá szélesedésének megelőzése, elkerülése érdekében katonailag semleges legyen Oroszország szomszédsága, legalábbis Finnország és Svédország, sőt Ukrajna és délebbre a többi volt szovjet tagköztársaság is. A NATO-bővítésről való szavazást azért is javasoltuk elhalasztani, mert előbb válaszokat szeretnénk kapni azokra az írásbeli kérdéseinkre jobb híján akár most , melyekre a honvédelmi miniszter a válaszokat eddig megtagadta. Mennyibe kerülnek a NATO-szerepvállalásaink, például a csúfos bukással végződött afganisztáni megszállás? Hány magyar honvédet küldtek ki idegen országokba szolgálni szerte a világon? Titkosítás helyett érdemi válaszokra volna szükség, és az új világrend kiszolgálása helyett a függetlenségünk, a semlegességünk, ezáltal a béke előmozdítására. Közfelháborodást váltott ki, hogy a magyar kormány eltitkolta és a szlovák védelmi minisztertől kellett megtudjuk, hogy ukrán katonák, egészségügyi szakemberek kiképzésében is részt vesz Magyarország. A Magyar Honvédség parancsnoka a nyáron titokban meglátogatta az ukrán vezérkart, s erről is csak utólag, ukrán híradásból értesültünk. Az ukrán fegyveres erők vezetője akkor úgy nyilatkozott, hogy elégedett Ukrajna és Magyarország katonai együttműködésének a szintjével. Vajon mit tudhat ő, amit a magyar kormány nem köt az orrunkra? A balti légtér biztosítását is vállalták magyar Gripenekkel, és konfliktusba is kerültek orosz vadászgépekkel. A www.ma7.sk pedig arról írt, hogy eredményesen zárult az egyeztetés a magyar és a szlovák védelmi miniszter között, hamarosan magyar Gripenek is védik majd Szlovákia légterét. Miért vállalják ezt, ami az Ukrajnában zajló amerikai-orosz konfliktus közvetett támogatása? Szlovákia ugyanis éppen a magyar támogatásnak is köszönhetően átadta a szlovák légierő gerincét képező MiG-29-eseket Ukrajnának. Az ukrán katonák kiképzésén kívül milyen eddig eltitkolt, vagy legalábbis hírekben meg nem jelent segítséget nyújtottunk Ukrajnának? Például adtunke üzemanyagot akár pénzért, és ha igen, mikor, mennyit, milyen áron? Ezeket a kérdéseket már a kormányfőnek tettem föl, de ő ugyanúgy nem válaszolt, mint a honvédelmi minisztere. A képviselők történelmi felelősségének súlyára szeretném felhívni a figyelmüket zárásként, mert lehetséges, hogy Európa vagy talán az egész emberiség jövője, léte van most a kezünkben. Ennek tudatában gondoljanak most a saját családjaikra, szeretteikre, s így mondjanak nemet a háborús konfliktus további terjesztésére. A vétó egy lehetőség most nemzetünknek, hogy a béke hírnökei legyünk, így írjuk be ismét magunkat az emberiség történelmébe. A Mi Hazánk Mozgalom szerint tehát itt az ideje, hogy a NATO-bővítés vétójával Magyarország végre fellépjen a háború kiszélesítése ellen. Mi valóban nem akarunk világháborút. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, Novák Előd képviselő úr. Most megadom a szót Vadai Ágnes képviselő asszonynak, a DK képviselőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Finnország a barátunk. Speciális kapcsolat fűzi Magyarországot ehhez az országhoz. Európában a partnerünk, és nagyon remélem, hogy hamarosan a NATO-ban is a szövetségesünk lesz. Államtitkár úr beszéde nagyon tényszerű, érzelemmentes, azt tudnám mondani, hogy korrekt volt, de kicsit megkésett, abból a szempontból ahogyan ő is elmondta , hogy tavaly júliusban került sor a döntésre Madridban arról, hogy a két országot, Finnországot és Svédországot meghívják a NATO-ba, hogy ott teljes jogú tagok legyenek. Azóta eltelt majdnem kilenc hónap, és sose kaptunk önöktől érveket arra vonatkozóan, hogy miért tartott idáig a finn csatlakozás ratifikálási időpontjának elhúzódása. Az egyik szemem sír, a másik meg nevet, hiszen örülök, hogy legalább Finnország kérdésével tudunk foglalkozni, és a finn NATO-csatlakozás ratifikációja de le kell kopognom, őszintén szólva, mert a bizalmam azért óvatos önökkel szemben, de talán a mi oldalunkról, a magyar Országgyűlés oldaláról ma 6 órakor, amikor elkezdődik a szavazás, megtörténik. És örülök, hiszen Finnország, egyébként Svédországgal együtt sok tekintetben régóta partnere Magyarországnak, védelmi kérdésekben is. Megemlítem önöknek azt, hogy Pápán a nehéz légiszállító képesség tekintetében a NATO-országok mellett Finnország és Svédország volt az, amelyik az előző kormány idején csatlakozott ennek a közös képességnek a fejlesztéséhez. De ha beszélünk arról, hogy ezzel a két országgal a különböző missziókban hogyan vettek részt a katonáink, hogyan dolgoztak együtt, akkor nyugodtan mondhatom és állíthatom, hogy jól ismerjük Finnország és természetesen Svédország katonai képességeit, lehetőségeit is. Tehát örülök, hogy eljutottunk idáig. Hosszú folyamat volt. Azt hiszem, a Külügyi Bizottságban is világosan megbeszéltük, legalábbis én elmondtam önöknek, hogy szerintem az a rész, amit önök képviseltek ebben, az a folyamat, amit önök végigvittek ebben, felesleges volt. Ezt a beszédet államtitkár úr a madridi ülést követően is el tudta volna mondani ebben az Országgyűlésben. Mert érzelmeink természetesen vannak a két ország irányába, feltételezem, hogy európai szövetségesi érzelmeink, és nem személyes érzelmeink. Magyarország nyerni fog Finnország NATO-tagságával, s hozzáteszem, hogy Svédország NATO-tagságával is. A NATO, mely a világ legerősebb védelmi szövetsége, csak erősebb lesz azáltal, hogy Finnország, és reményeink szerint minél hamarabb Svédország is csatlakozik a NATO-hoz. Hosszú volt az idevezető út, és érveket igazából nem láttunk. De talán most már mindegy is, mert legalább itt vagyunk a célegyenesben, és ha minden igaz, akkor kicsivel több mint egy óra múlva elkezdjük a szavazást. Amellett azonban nem mehetünk el, hogy ez a folyamat, amit önök véghez vittek, milyen károkat okozott nem Finnországnak és Svédországnak, hanem Magyarországnak. Nem volt olyan NATO parlamenti közgyűlési megbeszélés, nem volt olyan nemzetközi megbeszélés, ahol ne került volna elő Svédország és Finnország NATO-csatlakozásának kérdése. S minden egyes alkalommal, egyébként teljesen jogosan, a partnereink, a NATO-partnereink, akikkel együtt dolgozunk annak érdekében, hogy a magyarok biztonságát is szavatoljuk, kérdezték, hogy miért ez az elhúzódás, mi a konkrét indok, mik azok a pontok, ahol Finnország, s teszem hozzá, Svédország, nem teljesíti a kritériumokat, amellyel teljes jogú NATO-taggá lehetnének. Ilyet egyetlenegyszer sem hallottunk, és azért nem hallottunk, mert ez a két ország minden tekintetben teljesíti a NATO-tagság kritériumait. Csak azt hallottuk, hogy kinek milyen személyes bánata volt finn és svéd politikusokkal szemben. Éppen talán Nacsa képviselő úr volt, de lehet, hogy tévedek, és Juhász Hajnalka képviselő asszony volt az, aki konkrétan, hosszan sorolta azokat a kritikákat, amelyeket finn politikusok fogalmaztak meg, és amelyeket svéd politikusok is megfogalmaztak. Képviselőtársaim, ezek személyes sértődések voltak. Személyes sértődések! Finnország és Svédország politikusai soha, egyetlenegyszer sem sértették meg a magyar népet. Egyetlenegyszer sem! Az önök kormányzásával szemben emeltek kritikát ehhez szerintem joguk van , de egyetlenegyszer sem hallottam soha én személyesen sem finn, sem svéd politikusoktól azt, hogy a magyar néppel szemben lenne kritikájuk. A magyar népet tisztelik, ahogyan mi a finn és a svéd népet kölcsönösen tiszteljük. Az a különbség, hogy Finnországban és Svédországban a kormányok nem azonosítják magukat a néppel. [[16.50]] Ezek a személyes érzelmek befolyásolták önöket, és ez azért baj, mert a haza biztonságának kérdése nem személyes sértődöttség kérdése, és nem is lehet személyes sértődöttség kérdése. Finnország csatlakozása és reményeink szerint hamarosan Svédországé is erősíteni fogja Magyarország biztonságát, a magyar polgárok biztonságát is. Nem lehet ezt a lehetőséget elszalasztani, és nem lehet ezt a felelősséget tovább odázni. Ezért arra szeretném kérni képviselőtársaimat, hogy a mai napon támogassák Finnország NATO-csatlakozásának ratifikációját nyilvánvalóan akkor még mindig hiányzik egy tagország, de reményeink szerint ott is hamarosan megtörténik ez a lépés , és legyenek szívesek, tegyenek meg mindent annak érdekében, hogy a magyar Országgyűlés ezek után a lehető leghamarabb ratifikálja Svédország csatlakozását is. E két ország csatlakozásával sokkal, de sokkal erősebb lesz a szövetségünk, és nemcsak katonai értelemben, hanem szolidaritási értelemben, gazdasági értelemben, és ami nagyon fontos, demokratikus értelemben is; és ez nagyon fontos. A NATO egy demokratikus védelmi közösség, még akkor is, ha egyébként az önök kormánya megpróbál néha olyan lépéseket tenni, ami nem ebbe az irányba mutat. Azt tudom önöknek mondani, hogy a Demokratikus Koalíció és Dobrev Klára árnyékkormánya természetesen támogatja Finnország NATO-csatlakozásának ratifikációját, és természetesen támogatjuk és kérjük, hogy minél hamarabb Svédország NATO-csatlakozása is kerüljön napirendre. Azt szeretnénk önöktől kérni, hogy fontolják meg, hogy milyen történelmi felelősségük van abban, ha tovább húzzák Svédország csatlakozásának ratifikációját, hogy milyen további károkat fognak okozni Magyarországnak. Az Orbán-kormány e tekintetben bocsássanak meg, hogy ezt mondom irreleváns, nem számít. De Magyarország, Magyarország NATO-beli tekintélye, a szövetségesi hűségünk és elköteleződésünk: ezt teszik önök kockára és tették kockára az elmúlt hónapokban. Mi üdvözöljük azt, hogy ez a két ország csatlakozik a NATO-hoz. Nagyon reméljük, hogy Vilniusig minden szükséges döntés megszületik, és akkor egy évvel a madridi történelmi csúcs után mert minden tekintetben történelmi volt ez a csúcs egy újabb történelmi mérföldkőhöz fogunk érkezni azzal, hogy két olyan ország, amely mindig a semlegességre épített, a semlegességét feladva úgy dönt, hogy a NATO-t, a világ legerősebb demokratikus védelmi szövetségét erősíti. Ez mindenkinek jó. Ez jó Svédországnak, Finnországnak, ez jó Magyarországnak, ez jó a finn népnek, ez jó lesz a svéd népnek, és természetesen jó lesz Magyarország polgárainak. Ne felejtsék el, közös felelősségünk van. A NATO egy nagyon fontos szervezet. Még annál is fontosabb, hogy itt politikai játszmák részese legyen. Kérem önöket, értsék meg: ezzel nem lehet játszani, ez a biztonság, ez mindannyiunk biztonsága. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Vadai Ágnes képviselő asszony. Megadom a szót Tóth Bertalan képviselő úrnak, az MSZP képviselőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Csak megerősíteni tudom azt, amit napirend előtti felszólalásomban elmondtam, hogy a Magyar Szocialista Párt üdvözli, hogy nyolc hónap után eljutottunk oda, hogy a madridi csúcson még támogatott finn-svéd NATO-csatlakozási kérelem után a magyar Országgyűlés ratifikálja legalább most a finn csatlakozási szándékot. A nyolc hónapon van a hangsúly, illetve azon az elmúlt időszakban mutatott fideszes magatartáson, amelyről Vadai képviselőtársam is említést tett, ami igen szégyenteljes, és az ügy komolyságához mérten egy nagyon komolytalan hozzáállást mutatott. Tényleg, elnézve a négyfős küldöttség Canossa-járását a két uniós tagállamban, sok minden eszébe jutott az embernek, de mondjuk, a NATO-bővítés geopolitikai jelentősége vagy Magyarország kifejezett nemzeti érdeke a csatlakozás kapcsán éppen nem. Azt kell önöknek mondanom, hogy az elmúlt hónapokban én személy szerint politikusként is, magyar állampolgárként is szégyenkeztem, hogy Magyarország Kormánya ilyen magatartást tanúsít egy ilyen halálosan fontos kérdésben. De nem is erről szeretnék beszélni, hanem arról az érvelésről, amit önök hozzátettek ehhez a magatartáshoz. Itt még az első indok az volt, hogy a magyar Országgyűlés olyan hihetetlen módon elfoglalt, mindenféle rendkívül fontos jogszabályt a háborús veszélyhelyzet miatt el kellett fogadni, hogy nem fért fel a napirendre a két tagállamjelölt csatlakozási szándékáról szóló szavazás és a ratifikáció. Majd utána egy fordulatot vett ez az indoklás, ott pedig már szóba került, hogy a két tagjelölt állam hogyan gondolkodik a Magyarországon lévő kormányzatról, annak politikájáról, a magyar jogállamiságról, a korrupcióról, s a többi, s a többi; és kifejezetten sértve érezték magukat azokkal a mondatokkal kapcsolatban, amelyek kritizálták, hogy például a finn és a svéd adófizetők pénzét Mészáros Lőrincnek szokták átjátszani, illetve a miniszterelnök vőjének és környezetének. Nyilván ez önöknek rendkívül rosszulesett, de mi ezt ténymegállapításnak tekintjük, hiszen a mindennapokban ebben élünk. De én ezt az érvelést megfordítanám. Gyorsan itt az interneten tájékozódtam; én nem nagyon értek a hadászathoz bár nyilván nyomon követem a híreket , de az interneten megnéztem, hogy tulajdonképpen Svédország és Finnország még mit tesz hozzá a NATO-erőhöz és a NATO-szövetséghez, ha csatlakozik. Azt írják a két északi állam haderejéről, hogy kisebb létszámú, de rendkívül ütőképes és elképesztően jól felszerelt hadseregekről van szó. Svédországban már meghaladta az 50 ezret a hadsereg létszáma, közel 270 ezer mozgósítható tartalékossal rendelkeznek, közel 300 harckocsival, 116 Gripen repülőgéppel. Finnországban is már a 30 ezret meghaladta a hadsereg létszáma, közel 230 ezer tartalékos, több mint 300 harckocsi, és ott is meghaladja a 60-at a harci repülőgépek száma, ha ami információkat én olvastam, igazak. Tehát tulajdonképpen ez a két tagállam azzal, hogy csatlakozik a NATO-hoz, vállalja azt a kötelezettséget, hogy ha bármely NATO-tagállamot támadás ér, akkor azt a NATO-tagállamot megsegíti és a védelmére kel. Tehát két ilyen haderővel rendelkező ország azt vállalta, hogy a semlegességük feladásával, nyilván a saját biztonságuk növelése mellett, de ha Magyarországot érné bármilyen támadás, akkor ez a két állam rendelkezésre állna, és Magyarország védelmére kelne, annak ellenére, hogy Magyarországon a jogállam folyamatosan leépül; annak ellenére, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségét éppen most számolják fel a szemünk láttára, ezért nem érkeznek az európai uniós támogatások; annak ellenére, hogy a svéd és a finn adófizetők pénze kézen-közön eltűnt az elmúlt időszakban, és ez is az egyik oka, hogy nem jutunk hozzá az európai uniós támogatásokhoz. Ez a két állam ezek ellenére csatlakozna egy olyan szövetséghez, hogy ha Magyarország bajba kerülne, akkor védelmére kelne. Örülnünk kéne ennek a fejleménynek, örülnünk kéne, hogy az a katonai szövetség, amelybe beléptünk, és amiben most az önök által rendkívül sokat kritizált Horn Gyula is rendkívül sokat tett, hogy ennek a szövetségnek a részesei, tagjai lehessünk, hogy Magyarország biztonságának egyik legfőbb garanciája a NATO-tagállam, hogy ez bővül, ennek örülnünk kéne, és mindent meg kellett volna tennünk, hogy támogassuk a két ország NATO-csatlakozását, hiszen ez Magyarország nemzeti érdeke. Államtitkár úrnak a mostani felszólalása köszönőviszonyban sincs a mai napirend előtt felszólalásomra adott válaszához képest. Nem tudom, hogy mi történt, valószínűleg a futsalos megjegyzésem felbosszantotta államtitkár urat. Ez volt a szándékom amúgy; mert szerettem volna bemutatni, hogy egy ilyen horderejű kérdéshez képest, amit önök csináltak és csinálnak most, hogy szétválasztották a két ország csatlakozásáról szóló szavazást, mutatja ezt, hogy önök nem veszik komolyan, hogy mi zajlik körülöttünk. Az MSZP támogatni fogja Finnország NATO-hoz való csatlakozását. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP soraiban.]] [[17.00]]
Köszönöm szépen, Tóth Bertalan képviselő úr. A következő hozzászóló Brenner Koloman képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Európa a biztonságunk, Európa és a NATO biztosítja ugyanis a magyar polgárok biztonságát és a békét. A Jobbik-Konzervatívok véleménye ebben az ügyben kezdettől fogva egyértelmű volt: azért kell mindkét ország, Finnország és Svédország NATO-csatlakozását sürgősen ratifikálnia a magyar Országgyűlésnek, mert ez a magyar nemzeti érdek. Az a szomorújáték, ami azóta megtörtént, hogy a magyar küldiplomácia tavaly nyáron megígérte finn és svéd barátainknak, hogy ősszel azonnal ratifikálja mindkét ország NATO-csatlakozását a magyar Országgyűlés lefordítanám: önök nem mondtak igazat; önök nem mondtak igazat! , azóta tart ez a procedúra, ami nagyon komolyan sérti azt, hogy hazánk nemzeti érdekérvényesítési képessége csökkent ezáltal, hiszen nagyon komoly károk estek ebben a folyamatban hazánk nemzetközi megítélésében. Én a Külügyi Bizottság konzervatív alelnökeként innen is még egyszer megkövetem finn és svéd barátainkat, mert méltatlan az a procedúra, amelyet a fideszes egypárti túlhatalom ez ügyben nem tudni milyen okból, illetve csak sejthető, hogy Putyin által diktált okokból ebben a folyamatban játszott. Apropó, Putyin! Ne felejtsük azt el, hogy 2021. de-cember 17-én Putyin orosz elnök eljuttatott a NATO és az Amerikai Egyesült Államok számára egy memorandumot, amelyben azt követelte, hogy a NATO vonuljon vissza az 1997-es határokig. Tehát nem ’22. február 24-én, amikor a putyini orosz agresszió lerohanja Ukrajnát, kezdődött az a veszély, amely a magyar polgárok békéjét és biztonságát veszélyezteti, és nemcsak a magyar polgárokét, hanem az egész közép-kelet-európai régióét, azon régióét, ahol a ’45 utáni világrend első körös átrendeződése során 1989-90-ben végre sikerült a szovjet-orosz megszállást felszámolnunk, és hazánk is, a többi állammal egyetemben, elindult egy kiegyensúlyozott polgári fejlődés irányába. Tehát gyakorlatilag egy ilyen világtörténeti helyzetben önök, a fideszes kormányzat nyeglesége és diplomáciai szempontból nagyon komoly károkat okozó tevékenysége után most, ma végre megszavazzuk Finnország csatlakozását. De miért nem szavazzuk meg ma ahogy a Külügyi Bizottság azonos ülésén megszavazta Svédország NATO-csatlakozását is? Nagyon egyszerűen azért, mert önök, úgy tűnik, a magyar nemzeti szuverenitást Törökországban keresik; most, úgy tűnik, éppen a szultánhoz csatlakoznak ebben a nagy szabadságharcukban. Volt ilyen korábban a történelemben is egyébként, csak úgy jelezném. Azt gondolom, hogy ez egy nagyon átlátszó történet, hogy abban a pillanatban, amikor Törökország zöld utat ad a finn NATO-csatlakozásnak, hipp-hopp, ennyi hónap után, ma szavazni fogunk róla. Remek! [[Nacsa Lőrinc: NATO-szövetséges…]] Közben Svédországról mivel ott még mindig folynak a tárgyalások Törökország tekintetében még nem, és akkor önök még egy kicsit húzzák az időt, szégyenszemre a magyar nemzeti érdeket veszélyeztetve. Most komolyan kérdezem önöket, kedves fideszes képviselőtársaim: ebben mi a magyar nemzeti érdek azon kívül, hogy önök úgy gondolják, hogy ezzel mozgásteret tudtak bármilyen formában is, mondjuk, egyéb ügyekben önmaguknak biztosítani, például az európai uniós forrásokkal kapcsolatban? Na most, ez ám az igazi, nagyon komoly veszélyeztetése hazánk nemzeti érdekének, hogy önök összekapcsoltak olyan dolgokat, mint hogy mondjuk, szélsőséges liberális politikusok néha mondtak meredek mondatokat akár az önök politikájáról, akár hazánkról. Ezeknek egy része igaz volt, más része nem volt igaz; ezt elmondtam mindig. Ugyanakkor ezt összekapcsolni hazánk nemzeti érdekével, azzal, hogy két olyan állam, mint Finnország és Svédország… Finnország konkrétabban nagyon komoly honvédő háborút nyert meg a szovjet-orosz csapatokkal szemben. Svédország és Finnország katonai teljesítményéről nagyon elismerően szólt államtitkár úr, ezt nem ismétlem meg, és ez igaz. Na most, ehhez képest megbízhatatlan NATO-szövetségesnek mutatkozott a fideszes kormány, és ennek minden negatív ódiumát érezte minden magyar polgár, aki az elmúlt időszakban bármilyen fórumon részt vett nemzetközi szinten, mindannyian éreztük a negatív voltát. Tehát tessék azonnal ratifikálni Svédország NATO-csatlakozását is! És azt pedig, hogy ezt a szomorújátékot ma Finnország tekintetében végre befejeztük, ezt nagyon üdvözlöm a Jobbik-Konzervatívok nevében. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Brenner Koloman képviselő úr. Most megadom a szót Tompos Márton Kristóf képviselő úrnak, a Momentum képviselőjének.
Köszönöm, elnök úr. Én azzal kezdenék, hogy egy picit muszáj vitatkoznom Vadai képviselőtársunkkal. Semmi súlyos, de igazából kaptunk mi indokot arra vonatkozóan, hogy miért nem szavazza meg ezt a kormánypárti többség. Először arról volt szó, hogy nem fér bele a feszített tempóba, ez elhangzott. Nyilván a kata kinyírása 48 óra alatt átment, de ez nem fért bele. Aztán arról volt szó, hogy konzultáció van még, Brüsszel elvárja, hogy konzultálni kell az ilyen nagy lépésekről, és ezért van egy társadalmi egyeztetés, ami úgy nézett ki, hogy bárki fölmehetett a kormany.hu-ra, a dokumentumok között kikereshette a megfelelő anyagot, letölthette azt a papírt, és ott volt egy darab mondat, hogy erre az e-mail-címre tessék írni. Na, ez volt az önök konzultációja! Aztán kiderült, hogy jó, azért ez nem így van, a kritikák miatt nem lehet ezt ratifikálni, hiszen miket mondtak ránk a svédek meg a finnek, úgyhogy delegációt kell küldeni, de ez nem fogja ezt befolyásolni. Aztán kiderült, hogy mégis befolyásolni fogja, legalábbis a svédek esetében, a finnekében nem. Mondjuk úgy, hogy van egy pici káosz, de azt hiszem, ami itt a legfontosabb kérdés, és az ellenzéki képviselőtársaim nem tették fel, hogy ez milyen érzés. Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Milyen érzés, hogy a főnök bemond valamit, és aztán, hogy ne legyen neki arcvesztése, elviteti önökkel a balhét? Merthogy elvileg önöknek, az önök ellenállásának köszönhető az, hogy most a svédekét nem ratifikálja a parlament. Milyen érzés? Milyen érzés, amikor a csalánt… ugye, hadd ne fejezzem be! Tudják, ugyanilyen érzés a tanároknak; ugyanilyen érzés a kirúgott honvédeknek; ugyanilyen érzés a kirúgott postásoknak; ugyanilyen érzés az ügyeleti rendszerbe kényszerített háziorvosoknak. Én nagyon-nagyon sajnálom, de tényleg nagyon sajnálom azt, hogy egy diplomáciai botrányt kellett kavarni ahhoz, hogy végre átérezzék, hogy mit művelnek ezzel az országgal. Sajnálom. [[Taps a Momentum padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Tompos Márton Kristóf képviselő úr. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Tompos Márton nagy szavai után feltenném a kérdést, hogy hol volt a Momentum a NATO-csatlakozás általános vitáján. [[Tompos Márton Kristóf közbeszól.]] Ugye, önök arra nem vették a fáradságot, hogy a saját munkahelyükön egy ilyen fontos kérdésben, mint a svéd és a finn NATO-csatlakozás, amikor órákon keresztül geopolitikai, védelmi, haditechnikai, biztonsági kérdésekről beszélgettünk mert ezek mind-mind ennek a kérdésnek a vonatkozásai, ezekről itt beszélgettünk hosszú órákon keresztül , önök arra nem vették a fáradságot, hogy a munkahelyükre bejöjjenek, vagy egy embert a frakcióból beküldjenek vitatkozni, tisztelt képviselőtársaim! Ezek után idejön, és nagy hangon kioktat bennünket, amikor arra nem veszi a fáradságot, hogy hétköznap a saját munkahelyén megjelenjen napközben, és részt vegyen egy ilyen fontos kérdés vitájában?! Elég szánalmasnak gondolom, tisztelt képviselő úr, de ez az ön lelkiismerete meg az ön munkaideje, majd elszámol vele, akinek szükséges. Vadai képviselő asszonynak szeretném mondani, hogy én annyira szeretném egyszer megélni azt, hogy ön olyan lelkesen beszél majd egyszer Magyarországról, mint ahogy most Svédországról meg Finnországról tette. [[Dr. Vadai Ágnes: Megkérdőjelezi, hogy szeretem a hazámat? Tényleg? Itt tartunk?]] Annyira örülnék neki, hogyha egyszer Magyarországról beszélne olyan lelkesen és olyan szeretettel, mint ahogy most más országokról beszélt a tisztelt képviselő asszony. Szerintem ez egy fontos dolog lenne, hogyha ide eljutnánk. [[Dr. Vadai Ágnes: Jobban szeretem a hazámat, mint te, az biztos!]] [[17.10]] Magyarország egy jó NATO-szövetséges. Magyarország érdekelt abban, hogy a NATO fennmaradjon, megerősödjön és bővüljön. Ezért támogatjuk a finn NATO-csatlakozást, ezért fogjuk ma megszavazni a finn NATO-csatlakozást, ezért támogattuk eddig is a finn NATO-csatlakozást, tisztelt képviselőtársaim. Erről vitatkozunk most, ennek a záróvitáján vagyunk, egy óra választ el bennünket a szavazás időpontjától. Ezért fogjuk támogatni, és ezért örülünk annak, hogy a NATO erősödik, bővül. Mi általában is a bővítés folyamata mellett vagyunk mind az Európai Unióban, mind a NATO-ban. Szerintünk egy közösség nem gyengébb, hanem erősebb lesz, hogyha be tud emelni a tagjai közé másokat. Szerintünk egy közösség nem gyengül attól, hogyha új tagállamokat fogad maga közé, hanem erősödik. Ezért állunk például értetlenül az Európai Unió lassúsága és késlekedése miatt a Nyugat-Balkán euroatlanti integrációja kapcsán. Ezért állunk értetlenül, amikor az Európai Unió hosszú évek vagy évtized óta például a szerbeknek, például másoknak ígérget folyamatosan, de nem teljesíti azokat, mert egy közösség, hogyha többen vagyunk benne, ha erősebbek vagyunk benne, az a közösség számára jó. Ezért fontos a közösség érdekét megfelelő helyre helyezni. És ezért vagyunk érdekeltek a NATO fenntartásában, megerősítésében és bővítésében, mert Magyarország jó NATO-szövetséges. A magyar katonák NATO-missziókban való szerepvállalásáról, még ha Novák Előd folyamatosan gyalázatos hangot is üt meg [[Dr. Vadai Ágnes: Ebben egyetértek!]] attól még a magyar katonák a NATO-szerepvállalást a legmagasabb profizmussal teljesítik [[Dr. Vadai Ágnes: Ebben egyetértek!]] és mindig a legmagasabb dicsérő szavakat kapják meg a NATO-szövetségeseinktől. És amikor Brenner Koloman, a JK képviselője azt mondja, hogy a törökök így meg úgy [[Dr. Vadai Ágnes: JK?]] , a törökök így meg úgy vannak, akkor feltesszük a kérdést, hogy itt megpróbálja csúfolni a törököket, hogy akkor van jó szövetséges, meg rossz szövetséges? Törökország NATO-szövetségesünk, tisztelt képviselőtársaim. Amikor önök rendszeresen ilyen nagy beszólásokat tesznek, Törökország NATO-szövetségesünk, NATO-tagállam, egy nagy tagállam, és NATO-szövetségesünk, és igen, mi azt ígértük, és ezt az ígéretünket tartjuk is, hogy ebben a kérdésben nem rajtunk fog múlni, nem mi leszünk az utolsók. A mostani csatlakozás folyamata is az, hogy ha minden országban lezárult a ratifikációs folyamat, akkor a főtitkár meghívja a két leendő tagállam vezetőjét a következő, egyébként Vilniusban nyáron esedékes csúcstalálkozóra, hogy ott meghívhassa a NATO tagjai közé Finnországot és Svédországot. Finnországról beszélgetünk most. Hát, tisztelt képviselőtársaim, ez nyáron fog megtörténni, ez helyes, hogyha meg fog történni, ez nyáron fog megtörténni. És mi pontosan azért szeretnénk ma ezt megszavazni, mert támogatjuk azt, hogy ez a szövetség, amely egy védelmi szövetség, nem támadó szövetség, hanem egy védelmi katonai szövetség, tovább erősödjön, mert Magyarország felvételével is tovább erősödött a NATO, Magyarország is hozzáteszi a saját hozzájárulását, sokszor egyébként erőn felül a szövetségi rendszerben, sokszor erőn felül, tisztelt képviselőtársaim, ne felejtsünk el erről is megemlékezni. Például Magyarország, reméljük, az idei évben eléri a NATO által elvárt védelmi kiadások GDP-arányos 2 százalékos összegét [[Közbeszólások az ellenzéki sorokból.]] , védelmi kiadások között, amit számtalan, nálunk sokkal gazdagabb ország nem fog elérni még az idei évben, sőt a jövő évben sem, az a helyzet, tisztelt képviselő urak. És milyen jó, hogy ennek egy jó része fejlesztésre is megy, tisztelt képviselőtársaim, és ilyen szempontból a magyar hadsereg, a Magyar Honvédség képessége is és ereje is folyamatosan nő. Csak a tavalyi évhez képest 50 százalékkal emeltük a védelmi költségvetést. Egy órával ezelőtt fejeztük be a költségvetés módosításának a vitáját, ott is világos, 50 százalékkal emeltük a védelmi költségvetést válságos időszakban, a veszélyek korában, 2022-ről 2023-ra. Mi jó szövetségesek vagyunk, jó NATO-tagállam vagyunk. Természetesen mi azt szeretnénk, hogy a NATO mint védelmi szövetség védelmi szövetség maradna, nem támadó szövetséggé lépne elő, de hála istennek, ez a javaslat nincs napirenden, csak egy-egy szirénhang szólal meg egy-két országból, de hála istennek, a NATO vezetése higgadt, a NATO vezetése a józan ész talaján áll, és innentől kezdve az egész háborús konfliktushoz a józan ész alapján áll hozzá. Én azt szeretném tisztelt képviselőtársaimtól kérni, hogy ebben a vitában ne a folyamatos lózungokat és hazugságokat hangoztassák, mint Tóth Bertalan is tette, vagy éppen Brenner Koloman tette, hanem, ahogy ezt egyébként a Külügyi Bizottságban megfogalmaztuk, a NATO Parlamenti Közgyűlés delegációjában megfogalmaztuk, mi támogatjuk ezt a kérdést, így állunk hozzá, így álljanak hozzá önök is. Amit pedig Vadai képviselő asszony mondott: ott voltunk a legutolsó NATO Parlamenti Közgyűlés plenáris ülésén, ahol Zsigmond Barna képviselőtársam, delegációvezető úr segítségével és vezetésével tárgyaltunk egyébként a svéd delegáció tagjaival is, a finn delegáció tagjaival is, delegációvezetőkkel is találkoztunk jó hangulatú megbeszéléseken, tisztelt képviselő asszony. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Pontosan arról az együttműködésről beszéltünk, Finnország a téma, arról az együttműködésről beszéltünk, ami most, hogy egy másik szövetségi rendszerben is közösen ott leszünk, Finnország az Európai Unió tagja, és mint ilyen, európai szövetségesünk, és most a NATO-ban is szövetségesek leszünk, akkor nyilvánvalóan azt tudjuk nekik mondani, hogy üdvözöljük őket a klubban, leegyszerűsítve vagy pestiesen szólva, azt mondjuk, hogy az új szövetségi rendszerben is kezdjük el azt az együttműködést, amely Európa és így benne a magyar emberek biztonságát is garantálja. Mi ezért támogatjuk Finnország NATO-csatlakozását, ezért fogjuk ma megszavazni. Nem tudom, hogy önök a hétvégén néztéke a hivatali e-mail-fiókjukat, számtalan finn levél érkezett a képviselői e-mailekre, számtalan olyan levelet kaptunk a finn állampolgároktól is akár, finn képviselőktől, amelyekben [[Közbeszólás a Momentum soraiban. Derültség az ellenzéki sorokban. Az elnök csenget.]] elmondom, és akkor nyomnak gombot, és akkor reagálnak rá olvashattuk a finn állampolgári kételyeket. Mi azt tudjuk erre mondani, hogy sajnos ez most késő, mert mi ezt eldöntöttük, mi ezt támogatni fogjuk, és azt remélem, hogy majd önök is így tesznek, mert a NATO is, a finnek is a bővítés folyamatában, a megerősítés folyamatában számíthatnak ránk, a Fidesz-KDNP ezért fogja ma támogatni a finn NATO-csatlakozást. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Megadom a szót Zsigmond Barna Pál képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon fontos ez a vita, még akkor is, hogyha ellenzéki képviselőtársaim, néhányan közülük legalábbis, viccet próbálnak ebből csinálni. Tehát miről is szól ez a mai vita? Arról szól, hogy Finnország csatlakozik a legjelentősebb euroatlanti védelmi szövetséghez, és Magyarország támogatja Finnország csatlakozását. Mi is ez a NATO? Tehát a NATO-ról essék néhány szó, hiszen valóban úgy tűnik, hogy önök nem értik pontosan, hogy mit jelent ez a közös euroatlanti védelmi szövetség. Emlékezzünk vissza, hogy a rendszerváltozás után, miután megszűnt a varsói szövetség, akkor nemzeti konszenzus övezte azt, hogy Magyarország csatlakozzon a NATO-hoz, és 1999-ben csatlakoztunk, nagy nemzeti siker volt, és azóta Magyarország a NATO megbízható partnere. Ha megnézzük a NATO elmúlt 30 éves történetét, akkor láthatjuk azt, hogy hullámzó volt a teljesítmény. Mi a magunk részéről mindig mindent megtettünk, és minden misszióban erőnkön felül vettünk részt, de bizony nagy tagországok részéről nagyon sok kritika érte a NATO-t, hogy pontosan merrefelé tart. Emlékezzünk vissza, komoly viták voltak arról, hogy legyen egy közös európai védelmi szövetség is a NATO mellett. Ebben a helyzetben érte Európát, a NATO-t, az egész világot az orosz agresszió, és akkor döbbent rá mindenki, hogy milyen fontos érték a NATO, és milyen jó, hogy van ez a NATO, és milyen nagy szükség van ebben a biztonsági helyzetben rá. Új erőre kelt, ha úgy tetszik, a NATO az orosz agresszió után, és az európai és euroatlanti szövetségesek közösen álltak ki az orosz agresszió ellen és Ukrajna támogatása mellett. Ebben a lelkületben értünk el a 2022. június 28-30. közötti időszakhoz, 30-án az új stratégiai koncepció megfogalmazásához. A madridi csúcson született a NATO új stratégiai koncepciója. Néhány elemet fölsorolnék ebből az alapelvek közül. Megállapította ez az új stratégiai koncepció, hogy Oroszország jelenti az első számú és legközvetlenebb fenyegetést, a terrorizmus a legkomolyabb nem állami szintű fenyegetést. A stratégiai koncepció a NATO történetében első alkalommal foglalkozik a Kína felemelkedése által jelentett biztonsági kihívásokkal; a „kihívások” szót használja. További kiemelt területek vannak itt a koncepcióban: a déli stratégiai irányból érkező kihívások, illegális migráció, kiber- és hibridfenyegetések, kollektív és nemzeti ellenálló képesség, a reziliencia fogalma, innováció, klímaváltozás, kooperatív biztonság, partnerségek. Tehát a NATO, ahogy mondja, 360 fokos megközelítéssel próbál ezekre a kihívásokra választ adni. [[17.20]] Egy új elrettentésről és védelmi berendezkedésről is szól, új haderőstruktúrára tesz javaslatot, tehát egy átfogó reformot szorgalmaz minden tagállamban, és Ukrajna hosszú távú támogatását pedig egy átfogó segítségnyújtási csomag keretén belül indítja el. Ennek a stratégiai koncepciónak szintén egyik legfontosabb eleme az, hogy meghívta a szövetségbe Finnországot és Svédországot, és ezért vagyunk ma itt, mert konszenzus övezte Finnország és Svédország csatlakozását, és mi is támogatjuk a magunk részéről. Ünnepnap a mai, és szeretettel köszöntöm Pertti Anttinen nagykövet urat is, Finnország nagykövetét, aki itt van velünk, és akivel kiváló a kapcsolatunk. Ezúton is el szeretném mondani, hogy azonos értékek mentén dolgozunk finn szövetségeseinkkel, a NATO-ban lévő tagállamok is azonos értékek mentén működnek együtt, és komoly hozzájárulás a NATO védelmi képességéhez Finnország csatlakozása, különösen a távoli észak jelentette biztonsági kihívásokra tekintettel. Engedjék meg, hogy néhány pontban reagáljak az ellenzéki, baloldali fölvetésekre is. A Mi Hazánk esetében szerintem a nemzeti érdek ellen cselekszenek akkor, amikor azt mondják, hogy mi lépjünk ki a NATO-ból. Ez egy geopolitikai nihilizmus szerintem, és a magyar nemzeti érdekek ellen való cselekvés, azon túl, hogy háborút mi sem akarunk, és senki nem akar háborút; ebben talán egyetértünk. Vadai Ágnessel sok mindenben egyetértek abban, amit mondott a NATO-ról; viszont nem a sértődésről beszélhetünk csak akkor, amikor finn és svéd politikusokról beszélünk, hanem bizony sok esetben finn és svéd politikusok megakadályozták a nekünk jogosan járó európai uniós forrásokat, tehát ezt is ki kell mindenképpen emelni, erről is szót kell ejteni, hogy itt nem csak ilyen sértődésről van szó vagy egyáltalán szóváltásról. Az MSZP vonatkozásában: látom, el is ment az MSZP-s kolléga. Itt korrupcióról beszélt; nem tudom, hogy jutott eszébe itt a NATO kapcsán a korrupció, de ha valahol korrupció van, az Európai Parlamentben a baloldali szocialista frakcióban biztos, hogy van korrupció, nem is akármilyen; nem is kicsi, hanem nagy. Emlékezzünk vissza arra is, hogy a vagyonnyilatkozat vonatkozásában micsoda kétarcú politikát folytat az Európai Unió, az Európai Parlament akár. A Jobbik vonatkozásában pedig sajnos nincs már itt Brenner Koloman JK-s képviselőtársunk. Hát, talán emlékeztetném őt arra, hogy 2010-ben Gyöngyösi elnök úr, a JK elnöke stratégiai partnernek nevezte Oroszországot, és 2014-ben pedig a JK elnöke kiállt a luhanszki és donyecki népszavazások mellett. Tehát ennyit a Jobbik hitelességéről, ha egyáltalán a „hitelesség” szó még értelmezhető a Jobbik vonatkozásában. A Fidesz-frakció támogatja Finnország NATO-csatlakozását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Zsigmond Barna Pál képviselő úr. Következő hozzászóló Turi-Kovács Béla képviselő úr, Fidesz.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nagyon rövid leszek. Szögezzük le: a Fidesz-kormány, a fideszes parlamenti többség támogatja mind Svédország, mind pedig Finnország csatlakozását a NATO-hoz, tegyük hozzá, alapos megfontolás után. Ez az alapos megfontolás az, ami teljes mértékben hiányzik az ellenzék részéről. Értetlenül állok az előtt az önfeladás előtt, amely alapjában véve azt sem mérlegelte, hogy vajon ez a fajta csatlakozás csak előnyöket jelent vagy újabb kockázatokat. Több történelmi példát lehet hozni, amikor azért nem kötöttünk szövetséget annak idején, amikor a Monarchia szerves részei voltunk, mert az a veszély megnövekedését jelentette volna, és a potenciális előnyök nem egyenlítették ki legalább egymást. Kötelessége ugyanis az államnak arra törekedni, hogy a veszélyforrások ne növekedjenek. Arról van szó, tisztelt Ház, hogy amikor egy erő csatlakozik egy szövetséghez, annak az erőnek is megvannak a maga sajátos érdekei, és ezek a sajátos érdekek nem ütközhetnek a magyar érdekkel. Ezt mérlegelni, és azt kifogásolni, hogy ezt a mérlegelést megtettük, megtesszük, ez teljesen észszerűtlen. Nyilvánvaló ugyanis, hogy Törökország sem azért ellenzi Svédország csatlakozását, mert ott mindenféle lázító erők vannak, hanem mert kerülni akar minden további konfliktust az orosz birodalommal. Történelmi tapasztalatai vannak, Törökország minden háborút elveszített egy kivételével, a krími háborút kivéve egy kivételével minden háborúból vesztesként került ki; ő mérlegel. Mi nem ezt mérlegeltük. Azt kellett mérlegelnünk: nő a védelmünk, nem nő vagy csökken? Végül is arra a meggyőződésre kellett jutnunk, hogy nőni fog a védelmünk azzal a katonai erővel, ami ott van, azzal a feltételezéssel, hogy továbbra is megtartjuk, hogy a NATO egy védelmi erő. Aki ezzel ellentétesen gondolkodik, és abban gondolkodik, hogy a megnövekedett erő valami támadó erő is lehet, azt kell mondanom, az nem az ország érdekében gondolkodik. Tisztelt Ház! Úgy gondolom, hogy ez a vita ilyen értelemben már lezárható. Világos, egyértelmű; ha a többség úgy dönt, hogy az ország érdekében áll ezt a fajta bővítést végrehajtani, akkor nincs értelme olyan támadó hadjáratot folytatni a kormány ellen, amelynek most a tanúi vagyunk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Turi-Kovács Béla képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót 11 perc 20 másodperces időkeretben a vitazáróra Menczer Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a hozzászólásokat; feljegyeztem, hogy Novák Előd, Vadai Ágnes, Tóth Bertalan, Brenner Koloman és Tompos Márton képviselő asszony, illetve képviselő urak szóltak hozzá a vitához. Örömmel látom, hogy ketten, Novák Előd és Tompos képviselő úr megtisztel azzal, hogy itt marad a vita végéig, a többiek nyilván elfoglaltak; bár úgy tudtam, és azt a következtetést vontam le az általuk elmondottakból, hogy ez a kérdés számukra fontos. De hát, ha megengedi elnök úr, én azért mégis mindegyik képviselőre röviden válaszolnék. Novák képviselő úr felszólalására azt mondanám, hogy félreértés ne essék, én nem állítom azt, hogy amiket ön elmondott, azok nem komoly szempontok és nem mérlegelésre érdemes szempontok, különösen egy ilyen fajsúlyos kérdésben, különösen, amikor a szomszédságunkban háború van. Azt tudom önnek mondani, hogy ezeket a kérdéseket a politikusok értelemszerűen katonai szakértők bevonásával mérlegelték, és a végén a finn csatlakozást támogathatónak értékeltük. Ami a harmadik világháborút és egyáltalán a háborús veszélyt illeti, én osztom azt, amit ön elmondott a tekintetben, hogy valóban, a harmadik világháború sajnálatos módon soha nem volt olyan közel, mint most, és a nukleáris eszkaláció veszélye sem volt soha olyan közel, mint most. Ennek a problémának az alapját én abban látom, hogy a békepártiak itt Európában, illetőleg az óceán túloldalán kisebbségben vannak; globális szinten nem, globális szinten világos tapasztalatunk a napi munkánk során az, hogy a békepártiak többségben vannak, de itt Európában, illetőleg az óceánon túl a háborúpártiak vannak többségben. Amit tudok önnek mondani, az az, hogy amíg ezt az országot az Orbán-kormány vezeti, addig mi egészen biztosan nem sodródunk bele ebbe a háborúba, és erőnkhöz és méretünkhöz képest mindent megteszünk azért, hogy ez a háború tűzszünettel, béketárgyalásokkal és békével mielőbb lezáruljon. Vadai képviselő asszony vonatkozásában egy kicsit zavarban is vagyok, mert megdicsért a képviselő asszony, és erre nem voltam felkészülve, be kell vallanom. Azt mondta, hogy az első fölszólalásom korrektnek volt minősíthető, és ezzel zavarba hozott, meglepett. Nem lépek át a DK-ba; látom, hogy vannak ilyen halászási tevékenységek, de itt ebből nem lesz siker, ezt a másik pártoknál kell megpróbálni. [[17.30]] De a lényegre térve és komolyra fordítva a szót azt mondta a képviselő asszony, hogy nem kapott érveket annak vonatkozásában, hogy az elmúlt időszakban mi történt, és hogy a finn csatlakozás támogatására eddig miért nem került sor, és oda vitte a gondolatot és itt van a dolognak a gyökere szerintem is , hogy ki kit sértett meg. És a képviselő asszony szerint a finnek és a svédek, amikor igaztalan állításokat fogalmaztak meg Magyarországgal kapcsolatban, akkor a kormányt és a kormánypárti politikusokat és képviselőket sértették meg, de ez egy tévedés. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Erre felhívnám a képviselő asszony figyelmét, hogyha megtisztelt volna a jelenlétével, ugye, ez két okból is tévedés. Egyrészt mert mi pont Vadai Ágnesen edződünk, tehát minket nem olyan könnyű megsérteni, minket egy finn vagy egy svéd nem tud megsérteni, hiszen mi edzettek vagyunk; de ami ennél lényegesebb, az az, hogy világos politikai támadások, politikai támadó mondatok, igaztalan mondatok azok, amelyek elhangoztak finn és svéd politikusok szájából is, volt, hogy ezek a migrációra vonatkoztak, és a magyar migrációs politikát támadták; volt, hogy a magyar gender-, LMBTQ-politikát támadták; volt, hogy a háborúval kapcsolatos állásfoglalásunkat támadták, és amikor ezeket támadják, és ezekkel kapcsolatban hazudnak Magyarországról, akkor a magyar emberek döntését támadják és a magyar emberek döntését nem tartják tiszteletben, tehát Vadai képviselő asszony gondolatát folytatva a magyar embereket sértik meg, ugyanis a magyar emberek világosan döntöttek migráció, gender, háború kérdésében is, és támogatták és támogatják a kormányt és a kormánypártokat. Amikor tehát hazudoznak rólunk, akkor a magyar emberek döntését és akaratát nem tartják tiszteletben, és ez elfogadhatatlan. Amit még a képviselő asszony által elmondottakhoz szeretnék fűzni, az az, hogy ő nagyon helyesen azt mondta, hogy a NATO egy védelmi közösség. Ez így van, és ezt nagyon fontos hangsúlyozni, mert vannak ebből félreértések, a mai napig látok ilyeneket, félreértések vagy csúsztatások, ahogy tetszik. A NATO tehát egy védelmi közösség, és mi mindent megteszünk, pontosan azért, hogy ez így is maradjon, és a NATO úgy működjön, ahogyan működnie kell. A NATO nem egy támadó közösség, hanem egy védelmi közösség, és mindent meg kell tenni, hogy elkerüljük a NATO és Oroszország, egy atomhatalom összecsapását, különösen akkor, amikor olyan nyilatkozatokat hallunk, mint például a német külügyminiszter nyilatkozata volt a közelmúltban, amikor azt mondta, hogy mi vívjuk a háborút Oroszországgal, mondta a német külügyminiszter, vagy amikor olyan nyilatkozatot is lehetett hallani a közelmúltban, hogy már arról megy a gondolkodás, hogy mely ország vagy országok küldjenek katonákat ebbe a háborús konfliktusba az oroszokon és az ukránokon kívül. Amikor tehát eszkalációveszély van, amikor a háború kiterjedésének a veszélye van, akkor különösen fontos hangsúlyozni, hogy a NATO egy védelmi szövetség, és mindenáron el kell kerülni a NATO és Oroszország összecsapását. Annyit még Vadai képviselő asszonyhoz, hogy ő jól hallhatóan aggódik Svédország és Finnország védelmével kapcsolatban. Ezt megértem, de azért azt szeretném idehozni, hogy nem volna nagy baj, hogyha néha aggódna vagy aggódott volna Magyarország védelmével kapcsolatban is, hiszen ő, aki mégiscsak egy honvédelmi államtitkár volt, mondta azt, hogy a hadsereg az új stadion, és erre nem kell pénzt költeni. Láthatjuk, hogy ez is mekkora tévedés volt. Tóth Bertalan képviselő úr felszólalására igazából nem szeretnék semmit mondani, talán csak annyit, hogy az volt a benyomásom, hogy egy egykori nagy párt, nagy kormánypárt politikusa nehezen emészti meg azt, hogy a pártja mára egy törpepárttá vált, és a megszűnés előtt áll. Ennél többet kegyeleti okok miatt nem szeretnék hozzáfűzni a felszólalásához. [[Közbeszólás a Mi Hazánk soraiból.]] Brenner Koloman képviselő úrnak, akinek szintén sürgős teendője akadt, hogyha jól látom, annyit szeretnék, hát, így üzenni… Van itt valaki? Nincs senki a Jobbikból. [[Bedő Dávid közbeszól.]] Lenne kedves a baloldali szövetség jegyében átadni a momentumos úr! Tehát a képviselő úr, ugye, sokszor elmondta, hogy ők konzervatívok. Most azt mondanám neki, hogy akárhányszor mondja ezt el, ha így is volt valaha, ez soha többet nem lesz igaz, ugyanis van egy Gyurcsány nevű folt a ruhájukon. Ez olyan, mint amikor az ember ruhájára kerül egy nagy sárfolt, és azt egy ilyen gyenge papírzsebkendővel próbálja letörölni, ez nem fog menni. Tehát akárhányszor mondja, hogy konzervatívok, attól ők még Gyurcsány-pártiak maradnak. És hogyha már Oroszországot hozta ide Brenner képviselő úr, akkor javasolnám neki, hogy kérdezze meg új főnökét, Gyurcsány Ferencet, illetőleg egykori szép emlékű vezetőjét, Jakab Pétert hogyha jól értem Márki-Zay úr elmondását, ez az előbb nevezett két úr sok helyre járt együtt , tehát kérdezze meg őket, hogy Totó kutya hogyan érezte magát Putyin elnök karjaiban! És hát, még annyit talán Brenner Kolomanhoz, hogy a magyar nemzeti érdekről és a megbízhatóságról beszélt egy olyan képviselő, aki jobboldali radikálisból lett gyurcsányista. Hát, azt kell mondanom, hogy teljesen hiteltelen ebben a vonatkozásban is. [[Dr. Vadai Ágnes a mobiltelefonját a kezében tartva elfoglalja képviselői helyét.]] Sajnálom, hogy Vadai képviselő asszony most jött vissza [[Dr. Vadai Ágnes: Bocsánat!]] telefonálnia kellett. Nem ismételném meg, amit önnek mondtam [[Dr. Vadai Ágnes: Majd elolvasom!]] legyen kedves elolvasni, esetleg a felvételt megtekinteni [[Dr. Vadai Ágnes: Megtekintem!]] már csak azért sem, mert időm sincs már [[Dr. Vadai Ágnes: Így van!]] sajnálatos módon, bár bennem a tettvágy buzogna, hogy újra elmondjam. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Végezetül, hogyha megengedik, Tompos Márton képviselő úrnak, aki azt mondta, hogy csak kicsit szeretne vitatkozni Vadai Ágnessel: ezt megértem, az új főnökkel az ember nem, nem nagyon szeretne vitatkozni, ez természetesen érthető. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Ne teregessünk ki mindent itt, a Parlament falai között! Tehát azt megértem, hogy a Gyurcsány-párt ifjúsági szervezete a főnökkel, a főnök pártjával csak kicsit szeretne vitatkozni. Viszont ami ennél nem tudom, hogy lényegesebbe, de mindenképpen szintén lényeges, az az, hogy ha jól értem, Tompos képviselő úr a magyar érdekről beszélt, illetőleg erről is mintha ejtett volna néhány szót. Tehát egy olyan párt képviselője, amely a Felvidéken a magyarok ellen kampányol, és Erdélyben is, az hogyan tudna bármit arról, hogy mi a magyar érdek? Vagy ha tudja, még súlyosabb a helyzet, mert pontosan ez ellen cselekszik. Azt kérdezte tőlem, hogy milyen érzés. [[Közbeszólás a Momentum soraiból.]] Szeretnék válaszolni a képviselő úrnak: a magyar érdek mellett kiállni és a magyar érdeket képviselni mindig megtisztelő és felemelő érzés. Javaslom, egyszer próbálja ki ön is, nagyszerű élmény lesz! [[Gelencsér Ferenc közbeszól.]] De ha megengedi, zárásként én is kérdeznék valamit öntől. „A Momentum szembeköpné magát, amennyiben koalícióra lépne a Jobbikkal és az MSZP-vel.” Milyen érzés? Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban. Bedő Dávid: NATO-vita! NATO-vita!]]
Köszönöm szépen, Menczer Tamás államtitkár úr. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra [[Menczer Tamás dr. Vadai Ágnesnek: Nem volt itt! Maradjon itt! Az elnök csenget.]] a mai ülésnapon kerül sor. 18 óráig szünetet rendelek el. (Szünet: 17.38 18.04 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni, és ellenőrizzék, hogy kártyájukat elhelyeztéke a szavazatszámláló gépben. Mielőtt megkezdjük a szavazást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg szavazógépük valamelyik gombját, a jelen gombot! [[Jelenlét-ellenőrzés. Jelen van: 175, távol van: 24.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2023. évi központi költségvetéséről szóló 2022. évi XXV. törvény módosításáról szóló T/2667. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés. A Költségvetési Bizottság összegző módosító javaslatát T/2667/82. számon, összegző jelentését pedig T/2667/83. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 47., 48. és 49. számú, a Jobbik képviselőcsoportja a 17., a 22. és 30. számú, az LMP képviselőcsoportja pedig 39., 40. és 41. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Ezekről képviselőcsoportonként a frakcióvezetők által megadott sorrend szerint határozunk. A fenntartásra kért módosító javaslatok egymás mellett is elfogadhatók. A 47. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 124 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 48. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 124 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 49. számú módosító javaslat Tóth Bertalan és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 123 nem szavazat ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 17. számú módosító javaslat Z. Kárpát Dániel indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 124 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 22. számú módosító javaslat Ander Balázs és Brenner Koloman indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 124 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 30. számú módosító javaslat Lukács László György indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 124 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 39. számú módosító javaslat Csárdi Antal indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 22 igen szavazattal, 125 nem szavazat ellenében, 40 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 40. számú módosító javaslat Csárdi Antal indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen szavazattal, 123 nem szavazat ellenében, 32 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 41. számú módosító javaslat Csárdi Antal indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 123 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Költségvetési Bizottság T/2677/82. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 125 igen szavazattal, 63 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény és a határozati házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/2667/85. számú egységes javaslatot megküldi a Költségvetési Tanács elnökének. A Tanács három napon belül tájékoztatja az Országgyűlés elnökét a stabilitási törvény 25. § (3) bekezdése szerinti véleményéről. A zárószavazásra a pénteki ülésnapon kerül sor. Soron következik a Finn Köztársaságnak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/637. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/637. számú törvényjavaslatot. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a törvényjavaslatot 182 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban. Közbeszólások a DK padsoraiból: Szégyen! Szászfalvi László: Gyerekek! Zaj.]] [[18.10]] Tisztelt Országgyűlés! [[Folyamatos zaj.]] Tisztelt Országgyűlés! [[Csenget. Közbeszólások. Dr. Vadai Ágnes: Miből gondolod, hogy nem szeretjük a hazánkat? Titeket nem szeretünk! Szászfalvi László: Ne vonyíts!]] Megkérem képviselőtársaimat, folytatjuk munkánkat! Soron következik a Magyar Nemzeti Bank Monetáris Tanácsa két tagjának megválasztása. A Gazdasági Bizottság a jelöltnek javasolt személyeket a mai ülésén meghallgatta, és a javaslatában a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényben foglalt jogkörében eljárva Kovács Zoltán urat a megválasztása időpontjának hatályával, dr. Búza Éva asszonyt pedig 2023. április 6-ai hatállyal javasolja a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának megválasztani. Az erről szóló, elnöki jogkörben előterjesztett S/3364. számú javaslatot a honlapon megismerhették. Tisztelt Országgyűlés! A monetáris tanács tagjait az Országgyűlés a jelen lévő országgyűlési képviselők többségének szavazatával hat évre választja meg. Az Országgyűlés a személyi javaslatról vita nélkül dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/3364. számú javaslat szerint megválasztjae a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának Kovács Zoltánt. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 126 igen szavazattal, 60 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül Kovács Zoltánt a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának megválasztotta. Gratulálunk! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/3364. számú javaslat szerint megválasztjae a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának dr. Búza Évát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 126 igen szavazattal, 60 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül dr. Búza Évát a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának megválasztotta. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] Gratulálunk a megválasztott tanácstagoknak! Tisztelt Országgyűlés! Most a megválasztott tisztségviselők ünnepélyes eskütétele és az esküokmányok aláírása következik. Felkérem Kovács Zoltán urat és dr. Búza Éva asszonyt, hogy fáradjanak az ülésterem közepére, és tegyék le esküjüket. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, az ülésteremben tartózkodókat pedig arra kérem, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassuk meg azt. [[A teremben lévők felállnak. Dr. Szűcs Lajos jegyző előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Kovács Zoltán/dr. Búza Éva fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom, és másokkal is megtartatom, a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagi tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Vinnai Győző jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a megválasztott tisztségviselőket pedig arra kérem, kézjegyükkel lássák el azokat. [[Megtörténik. Dr. Vinnai Győző gratulál a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa megválasztott tagjainak, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát. Ezt követően elsőként Orbán Viktor, majd Kövér László, dr. Semjén Zsolt, Kocsis Máté, dr. Simicskó István, Varga Mihály, Ungár Péter, Ritter Imre, dr. Gurmai Zita, dr. Lukács László György és dr. Apáti István gratulál.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjainak megválasztásához az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak, munkájukhoz sok sikert kívánjak! [[Rövid szünet.]] [[18.20]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. [[V. 2.]] OGY határozat módosításáról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/3356. számú javaslatot a honlapon megismerhették. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett személyi javaslat tartalmát.
1. Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tagjainak és tisztségviselőinek megválasztásáról szóló 11/2022. [[V. 2.]] országgyűlési határozat a továbbiakban: országgyűlési határozat 1. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Vállalkozásfejlesztési Bizottságba Varju László, DK, helyett Varga Ferencet, független, a bizottság tagjává megválasztja. 2. Az országgyűlési határozat 4. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Vállalkozásfejlesztési Bizottságba Kordás László, DK, korábban megüresedett alelnöki helyére Varga Ferencet, független, a bizottság alelnökévé megválasztja. 3. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Először a javaslat 1. és 3. pontja alapján a bizottsági tag megválasztásáról döntünk, ezt követően pedig a javaslat 2. pontja szerint a bizottsági tagok sorából a bizottsági tisztségviselőről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/3356. számú javaslatnak megfelelően az 1. és 3. pontjainak elfogadásával megválasztjae a bizottság tagját. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 165 igen szavazattal, 8 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett a bizottság tagját megválasztotta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/3356. számú javaslat 2. pontja szerint a bizottsági tagok sorából megválasztjae Varga Ferencet a Vállalkozásfejlesztési Bizottság alelnökének. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 165 igen szavazattal, 8 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett Varga Ferencet a Vállalkozásfejlesztési Bizottság alelnökének megválasztotta. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet rendelek el. (Szünet: 18.23 18.26 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Interpellációkkal folytatjuk munkánkat. Kérem megértésüket, és hogy szíveskedjenek a helyüket elfoglalni. Tisztelt Országgyűlés! Varju László, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Miért nem tesznek az élelmiszerinfláció ellen?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Nagy Márton István gazdaságfejlesztési minisztert bízta meg. Az interpellációra miniszter úr felkérésére Fónagy János államtitkár úr válaszol. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Önök kormányzás címén 2021 ősze óta, nagyjából másfél éve semmit sem tesznek, semmi mást nem csinálnak, mint feltett lábbal nézik, ahogy a minden európai rekordot megdöntő orbáni infláció megnyomorítja a magyar embereket és a vállalkozásokat. Néhány termék árát ideiglenesen ugyan befagyasztották, de az üzemanyagokét már feloldották, és néhány alapvető élelmiszer árstopjával is hamarosan ezt fogják tenni. Ráadásul ezek az intézkedések nem csökkentették, hanem tovább növelik az orbáni inflációt, szóval, úgy tűnik, hogy elfogyott az Orbán-kormány tudománya. Az infláció továbbgerjesztésében azonban önök még további lépéseket tettek; rendkívül tehetségesek. Hiába indultak ugyanis egész Európában viszonylagos csökkenésnek az általános inflációval egyetemben az élelmiszerárak, Magyarországon továbbra is csak élelmiszerár-drágulásra lehet számítani. A magyar élelmiszeripar több érdekvédelmi szervezete szerint a történelmi mértékű magyar élelmiszerár-drágulás legfőbb oka az Orbán-kormány hétszeres rezsiemelése. Tehát hiába csökken és lett olcsóbb a gáz világpiaci ára, az áramár, mint az orosz-ukrán háború kitörése előtti időpontban, a falánk Orbán-kormány, az általános fogyasztási adó bevételének növelése érdekében az állami energiaszolgáltatók nem hajlandók csökkenteni a vállalkozások rezsiköltségeit. Sőt, olyan energiaszerződések alapján küldik a számlákat, amelyeket már akkor kötöttek a magyar cégekkel, amikor rekordnagyságú volt a világpiaci áramár. Ezért kérdezem tisztelt államtitkár urat: miért hagyja cserben a magyar családokat az Orbán-kormány azzal, hogy a rezsiemeléssel fokozza az élelmiszerár-drágulást? Miért nem nyújtanak azonnali rezsitámogatást minden magyar termelő vállalkozásnak, köztük az élelmiszeripari és mezőgazdasági vállalkozásoknak, hogy csökkentsék a költségeiket, és a száguldó orbáni inflációval szemben tegyenek valamit? Mert láthatjuk, hogy a hétszeres rezsiemelés miatt nem csoda, hogy csődhullám fenyegeti a hazai vállalkozásokat, a magyar mezőgazdaság, az élelmiszeripar talpon maradó szereplőit, ők pedig képtelenek csökkenteni az alapanyagok, illetve élelmiszerek árát. [[18.30]] Tessék megérteni: emiatt nem lehet visszaszorítani az Európa-rekorder orbáni inflációt, emiatt nem csökken a boltokban a tej, a vaj, a kenyér, a hús ára és még számos élelmiszer ára, emiatt érzi úgy sok millió ember, hogy egy hétvégi nagybevásárlás megoldhatatlan feladatot jelent számukra. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány álláspontja az, hogy az infláció mögötti tényezők sokrétűek, azonban azt döntő mértékben a háború és a szankciók okozzák. Így a leggyorsabb inflációcsökkentő eszköz az orosz-ukrán háború miatt kivetett szankciók eltörlése lenne, illetve az azonnali tűzszünet. Magyarország nem tudja megszüntetni a szankciós politikát, de megvétózta azokat a döntéseket, amelyek a legközvetlenebb károkat okoznák a magyar gazdaságnak. A szankciós infláció letörésére és a negatív gazdasági hatások ellensúlyozására eddig mintegy 20 intézkedést hozott a kormány, melyek egyaránt védik a munkahelyeket, segítik a családokat és a gazdaságot. Ezek az intézkedések beváltak, mert ahogy a kormány ezt előzetesen jelezte, 2023 januárjában tetőzött az infláció, ezt követően pedig februárban elkezdődött egy mérséklődés. Az élelmiszer-infláció már ’22 decemberében tetőzött, azóta pedig folyamatosan mérséklődik. Kormányzati prioritás, hogy megőrizzük a munkahelyeket, illetve munkalehetőséget biztosítsunk a regisztrált álláskeresőknek. Az alapvető élelmiszerek árának rögzítése nem piaci célokat szolgál, hanem szociális intézkedés azért, hogy a jelenlegi inflációs helyzetben az alapvető élelmiszerek mérsékelt, az inflációs időszakot megelőző áron legyenek elérhetők. Számos európai versenyhatóság aktívan foglalkozik az élelmiszer-drágulás jelenségével, több uniós tagállam kormánya és hatósága alkalmaz, illetve használ különböző árfigyelő, árnyilvántartó alkalmazásokat. A Gazdasági Versenyhivatal is kezdeményezte online árfigyelő adatbázis létrehozását, a kezdeményezést a gazdaságfejlesztési miniszter támogatja. A kormány továbbra is elkötelezett abban, hogy a szankciós inflációt letörje, a csökkenő infláció megnyitja a lehetőséget a jegybanki és piaci kamatok csökkentésének is. Az árstopok pedig addig maradnak, amíg az inflációt nem tudjuk csökkenő pályára állítani. Hangsúlyozom, hogy a kormány minden egyes családnak 181 ezer forint támogatást ad havonta az átlagfogyasztás erejéig, ennyivel többet kellene fizetni a gázért és áramért, ha nem lenne rezsicsökkentés. Tekintettel arra, hogy képviselő úr kérdésében neveket is említett, engedje meg, hogy én is ezt tegyem. A kampányban Márki-Zay többször elmondta, hogy a rezsicsökkentést nem szeretné fenntartani, Gyurcsány elnök úr, a baloldal vezetője pedig röviden hülyeségnek nevezte a rezsicsökkentést, a baloldal az árstopot látszatintézkedésnek tartja. Mi továbbra is elkötelezettek vagyunk a szankciós infláció letörésében, és bízunk abban, hogy az év végéig egy számjegyűre szorítjuk vissza úgy, hogy közben megvédjük a magyar gazdaságot a recessziótól. Köszönöm a türelmét, elnök úr. Kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Jelezni szeretném előre, hogy nem fogadom el a választ. Egyetlen példán keresztül szeretném mutatni önnek, államtitkár úr, mégpedig élelmiszeripari, illetve egész pontosan állattartással foglalkozó mezőgazdasági vállalkozás kapcsán. Tisztelt Államtitkár Úr! Itt van a kezemben egy papír, amely bizonyítja, hogy gyakorlatilag október óta nem fizették ki a földalapú támogatást, nem fizették ki az állatok után járó támogatást, sőt csökkentették, megszüntették a magyar költségvetésből származó támogatást, eközben pedig megtiltják nekik a legeltetést. Ez azért súlyos, mert egyébként a piacon még gyakorlatilag takarmányt sem lehet vásárolni. Ezzel így halálra ítélték ezeket az állatokat. Ezért, tisztelt államtitkár úr, nem fogadható el, mert önök így foglalkoznak a vállalkozások megtartásával. Azt gondolom, hogy rezsitámogatást és termelői támogatást kellene adni a magyar vállalkozásoknak, a mezőgazdasági vállalkozásoknak. Az Orbán-kormány azonban semmit nem tesz a megélhetési válság idején. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a pénteki ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita és Komjáthi Imre, az MSZP képviselői, interpellációt nyújtottak be az energiaügyi miniszterhez: „Mikor ihatnak a hajdúdorogiak végre ismét tiszta ivóvizet?” címmel. Gurmai Zita képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Asszony! Az állam régóta tervezett és egyre kevésbé titkolt módon egy újabb önkormányzati vagyonelemet szeretne megkaparintani, a vízműveket, ennek azonban egyre több településen lett zuhanó minőségű ivóvizet hozó következménye. A hajdúdorogi vízmű 2013-ig az önkormányzat közvetett üzemeltetésében működött, ezt követően jogszabályi változások miatt 14 település, többségében kormánypárti vezetésével, létrehozta a Hajdúkerületi Bihari Vízközmű Szolgáltató Zrt.-t, amely 2021. december 31-éig a feladatot el is látta. Ekkor a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal nehezen érthető módon az addig a térség lakói véleménye alapján kiemelkedő minősítéssel bíró szolgáltatótól a működési engedélyt megvonta. A szolgáltató területén működő vízművek üzemeltetésére hatósági kijelöléssel oldották meg a feladatot, amelybe bevonták a Debreceni Vízművet, az ÉRV Zrt.-t és a Nyírségvíz Zrt.-t, azonban a problémák gyakorlatilag ekkortól kezdődtek. Hajdúdorog tekintetében a kijelölt szolgáltató a Nyírségvíz Zrt. lett, az átadás-átvételt követően a víziközműrendszer alulfinanszírozottsága miatt az új szolgáltató költségmegtakarító intézkedéseket foganatosított, amelynek eredményeként a városban az ivóvíz minősége folyamatosan és drámaian romlott. A lakosság elégedetlensége hónapról hónapra egyre nagyobb lett, az önkormányzat pedig tehetetlenül sodródott a folyamatokkal, mivel ugyan a jogszabályok alapján a szolgáltatásért az önkormányzat a felelős, viszont a valóságban semmilyen ráhatása a szolgáltatóra nincs és nem is lehet. 2022 végén ott tart az ügy, mivel a bizonytalankodó önkormányzat nem keresett új végleges szolgáltatót, hogy a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal ismét határozatban jelölte ki a Nyírségvíz Zrt.-t, amely a határozatot megtámadta. Ennek eredményeként új szolgáltató kijelölésére került sor, immáron az ÉRV Zrt. személyében. Államtitkár asszony, a szolgáltatók jönnek-mennek, de egyvalami változatlan: a víz minősége továbbra is kritikán aluli, sárga, büdös, zavaros. Ki kell mondani: abból fogyasztani nem mernek az emberek, főzésről meg nem is álmodnak. A hajdúdorogiak azt sem tudják igazán, hogy éppen most ki a szolgáltató, csak azt látják, hogy a régi jó ivóvíz eltűnt, és már valami egészen más folyik a csapból. Államtitkár asszony, a probléma súlyosságához mérten tisztelettel kérem, adjon választ, hogy mikor kapnak segítséget az önkormányzatok az elöregedő, 60-70 év feletti vízvezetékcseréhez, lesze végleges országos felújítási program. Mi lesz a sorsa az önkormányzati tulajdonú szolgáltatóknak, kapnake állami segítséget kormányzati döntések miatt elszenvedett bevételcsökkenések és költségnövekedések kompenzálására, illetve mikor ihatnak az hajdúdorogiak ismét tiszta, színtelen, szagtalan ivóvizet? Köszönöm szépen a türelmét. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Múlt hét szerdán volt szerencsém megválaszolni a képviselőtársainak az ugyanezzel a címmel és tartalommal benyújtott írásbeli kérdését. Most engedje meg, hogy picit talán még bővebben ismertessem a tényeket, és remélem, így képviselő asszonyt is meg tudom győzni. Szerintem nincs vita köztünk abban, hogy 2010-ben nem jó helyzetet örökölt a kormányzat a víziközművek területén, hiszen ahogy ön is említette, a rendszerváltás óta a vezeték-, illetve a műszaki felújítások sajnos nagyrészt elmaradtak. A kormány az elmúlt években a víziközművek rekonstrukcióját 4,5 milliárd forint, a hatékonyságnövelő fejlesztéseket 3,5 milliárd forint támogatással segítette. [[18.40]] Konkrétan Hajdúdorog esetében 2014-ben jelentős mértékű hálózati felújítás, illetve új vezetékszakaszok kiépítése is megtörtént, de felújításra került a vízműkezelő-épület és a hidroglóbusz is, ezzel pedig jelentősen fejlődött a város ivóvízellátó rendszere a KEOP keretében. A gazdasági ellehetetlenülés elkerülése érdekében a kormány 2020 végén a tulajdonos önkormányzatokon keresztül a veszteséges önkormányzati tulajdonú víziközmű-szolgáltatók részére közel 4 milliárd forint állami támogatást nyújtott. Korábbi írásbeli válaszomat itt annyival hadd egészítsem ki, hogy míg 2010-ben Magyarországon az ivóvíz-szolgáltatást és a szennyvízelvezetést és -kezelést közel 400 szervezet biztosította, az integrációs folyamatok eredményeként 2020-ra ez a szám 40-re csökkent, ez pedig növelte a szolgáltatások egységes színvonalának a biztosítását és az ellátásbiztonságot. Ehhez kapcsolódóan indult el 2020-ban a Nemzeti Vízművek Zrt. Tisztelt Képviselő Asszony! A víziközmű-ágazatban az elmúlt években megtett intézkedések ellenére a hálózatok korszerűsítése jelenti az egyik legfontosabb feladatot. A kormány célja, hogy a magyar családok biztonságos ellátása érdekében fenntarthatóbbá váljon az ágazat működése, és a minőségi vízszolgáltatás hosszú távon biztosított legyen. Az Energiaügyi Minisztériumban ezért V. Németh Zsolt képviselőtársunk vezetésével önálló víziközmű-ágazatért felelős államtitkárság jött létre, melynek feladata éppen a víziközmű-szolgáltatások szabályozása és felügyelete, valamint az ágazat jelentős szereplőivel, köztük az önkormányzatokkal történő együttműködés. Szeretném kiemelni, hogy március 6-án a Magyar Víziközmű Szövetséggel MaVíz szakmai egyeztetésre került sor Lantos Csaba miniszter úr vezetésével az ágazatot érintő kihívásokról, illetve azok megoldásáról. A nemzeti víziközmű-közszolgáltatási stratégia melynek előkészítésében a MaVíz is aktívan részt vett rövid és hosszú távú megoldásokat kínál az ágazatot érintő kihívásokra. A stratégiában foglalt fejlesztések eredményeként korszerű, észszerű méretű és energiahatékonyan működő víziközmű-hálózat jöhet létre, amely az emberek és a környezet szempontjából is előnyös, erőforrás-hatékony és fenntartható üzemeltetést tesz lehetővé. Hajdúdorog esetében még azt is szeretném kiemelni, hogy Tiba István, a térség országgyűlési képviselője is arról tájékoztatott, hogy az önkormányzatot a szolgáltató folyamatosan tájékoztatja, s az önkormányzat és a város a mai napon is közzétett a lakosság számára információkat a képviselő asszony által feltett kérdéssel kapcsolatban. A kormány minden esetben megvizsgálja, hogy milyen segítséget tud nyújtani, és mindent megtesz azért, hogy a magyar emberek egészséges és tiszta ivóvízhez juthassanak. Kérem, képviselő asszony, a válaszom elfogadását. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszait. Megkérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Számos dologban nyilvánvalóan megnyugtatott államtitkár asszony. De az a probléma, hogy amikor egy kisbabát fürdetni kell, és ebben a vízben nem lehet fürdetni, akkor valamilyen megoldást kell találni. Ha az ember főzni szeretne, akkor ezzel a vízzel nem lehet főzni. Én konkrétan megnéztem, hogy néz ki ez a víz. Amikor leülepedik, kő gáz, és amikor az ember megfürdik, akkor utána fekete lesz. De nem akarnám elviccelni ezt a dolgot. Én értem a jó szándékot, és azt gondolom, az a probléma, hogy miután változás történt, attól kezdve a víz minősége elkezdett romlani. Én azt szeretném tudni, hogy milyen gyors megoldást tudunk javasolni, mert azt gondolom, hogy ezt az ivóvizet sem ivásra, sem fürdésre, sem főzésre nem lehet alkalmazni. Tehát valamilyen azonnali megoldás kellene. Azt gondolom, az lenne a legfontosabb a hajdúdorogiaknak, hogy megnyugtassuk őket, hogy ezt az állapotot valamilyen formában meg kell szüntetni. Még egyszer mondom, mindent értek, értem, hogy 400-ról 40-re, minden tök jó, csak a végeredmény érdekel, az, hogy legyen tiszta, iható ivóvíz. Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a pénteki ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Miért a magyar embereknek kell megfizetniük az Orbán-infláció árát?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném mindjárt az elején leszögezni, hogy amikor elszabaduló inflációról beszélünk, akkor annak az okait nem kívül, hanem belül, a kormány gazdaságpolitikájában kell keresni. S hogy miért? Már csak azért is, mert a háború még nem tört ki, amikor a magyarországi infláció már kilőtt, és már akkor a legmagasabb volt Európa-szerte. Nincs olyan terület ma Magyarországon, ahol ne drágultak volna drasztikusan az árak, ráadásul olyan formában, hogy Európában is kimagaslóak. S itt most nem olyan dolgokra gondolok, amelyek megkerülhetők, hanem olyan dolgokra, amelyek az élet alapvető részei, alapvető szükségletek az emberek számára. Gondolok itt például a fűtésre, de legfőképp az étkezésre; s azt gondolom, hogy ezek nem mondhatók luxusdolgoknak. Ami az élelmiszerek árát illeti: ahelyett, hogy valódi megoldást eszközölt volna a kormány, mint azt tették a környékbeli országok kormányai, néhány termékre ársapkát vezettek be. Ez pusztán egy kommunikációs megoldás volt. Ha valaki egyszer is elmegy a boltba, fogja látni, hogy az nem segítség volt, sokkal inkább komoly károkat okozott. Károkat okozott a kereskedőknek, károkat okozott a gazdaságnak, károkat okozott a vásárlóknak. A kereskedők piaci áron voltak kénytelenek vásárolni a termékeket, amiket aztán nyomott áron kellett eladniuk. S legyünk őszinték, nem gondolom, hogy segítségnyújtásnak mondható az, amikor a cukor ársapkával rendelkezik, csak éppen nem lehet kapni a boltban. Az a helyzet, tisztelt államtitkár úr, hogy odajutottunk, hogy elmondható: régen, ha nem volt pénz, akkor összedobtak egy lecsót vagy egy paprikás krumplit, ma pedig ott tartunk, hogy ha összedobnak egy lecsót vagy egy paprikás krumplit, akkor nem marad pénz. Ezt érték el a hibás gazdaságpolitikájukkal, hiánygazdaságot és Európa-bajnok inflációt okoztak, ráadásul elszabaduló árakat. Hosszan lehetne sorolni, hogy mely termékek ára milyen mértékben emelkedett. Vannak olyan termékek, amelyek 100, 110 vagy 120 százalékot drágultak csak az elmúlt egy évben. Pár hete, amikor Matolcsy György már másodjára mondta el igazságbeszédét, kormánykritikáját itt, a parlament plenáris ülésén, kitért arra, hogy ők már évekkel ezelőtt figyelmeztették a magyar kormányt arra, hogy a fékre kéne lépni, ehelyett a magyar kormány a gázra lépett, nyilvánvalóan, hiszen választás közeledett. Elhitették az emberekkel, hogy itt rengeteg pénz van, közben pedig nem volt, most pedig minden magyar ember issza ennek a hibás gazdaságpolitikának a levét. Államtitkár úr, miért az embereknek kell megfizetniük az elhibázott gazdaságpolitikát, az orbáni inflációt, és mikor vezetik ki a pusztán a kommunikációs térben készült kommunista ársapkát, ami hiánygazdaságot okoz, növeli más termékek árát és az inflációt? Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Tállai András miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mondanom sem kell, hogy vitatkoznom kell önnel. Szó sincs arról, hogy az inflációt Magyarországon csak a jelenleg regnáló kormány, az Orbán-kormány okozta. Erre minden bizonyítékunk megvan. Állításunk szerint az inflációt alapvetően a háború okozta, vagyis a háborúra adott rossz brüsszeli válasz. Ezt úgy nevezik, hogy szankció. Amikor egy áru mozgását korlátozzuk, az beavatkozás a gazdaságba, és annak bizony áremelkedés lesz a hatása. Különösen, ha egy olyan áru mozgását korlátozzuk, ami Magyarországon jelentősen nincs, amiből döntően importra szorulunk. A gáz és a kőolaj, az energia mozgását korlátozzák a brüsszeli szankciók. Ez okozza azt, hogy infláció keletkezik. Az EU-ban például az infláció átlagos szintje ezáltal háromszorosára növekedett. De hogy bizonyítsam az állításomat, mondok országokat: például Lettországban szintén 20 százalék fölötti az infláció, de Csehországban, Észtországban, Litvániában és Lengyelországban is 17-18 százalékos az Eurostat adatai szerint a februári infláció. És az Eurostat adatai szerint Lengyelországban is ugyanúgy hónapról hónapra növekedett az infláció, mint Magyarországon. Tehát azt állítani, hogy ez egy magyar sajátosság és a kormány okozza, tévedés, ez még politikai állításnak is rossz. [[18.50]] De mit tett a magyar kormány annak érdekében, hogy felvegye a harcot, a küzdelmet az inflációval szemben? Az első és legfontosabb intézkedés az, hogy a rezsicsökkentést fenntartottuk az átlagfogyasztás erejéig. Ez a számítások szerint átlagosan 181 ezer forint megtakarítást jelent a háztartásoknak. Igaz, hogy az üzemanyagár-sapka már a múlté, azért mégis egy évig segítette az embereket abban, hogy könnyebben tudjanak tankolni. Az ársapkán is vita van, de érdekes módon most nem nekem kell önökkel vitázni, hanem a nemrég még politikai szövetségesével, az MSZP-vel, aki azt állítja, hogy az ársapkát még több árura be kellene vezetni [[Dr. Lukács László György: Persze, mert kommunisták.]] , és az ársapkát fönn kell tartani. Ritka dolog az, amikor az ellenzéki pártok között is ilyen komoly ügyben ilyen vita van. Nagyon fontos szemléletbeli különbség a múltbani válságkezelés, inflációkezelés és a jelenlegi kormány között, amikor azt mondjuk, hogy a nyugdíjasoknak és a jövedelmet szerzőknek is még magasabb jövedelmet kell adni, hogy az inflációs árnyomást a boltokban könnyebben tudják átvészelni. Ezért került bevezetésre a 13. havi nyugdíj, és ezért kerültek a nyugdíjak január 1-jétől 15 százalékos emelésre. A jövedelmek tekintetében pedig teljesen egyértelmű, hogy a reáljövedelem fenntartása kell hogy a cél legyen, ezt nagyon sok cégnél, vállalatnál sikerült is elérni. Mi a cél? A cél az, hogy év végére az inflációt letörjük és egy számjegyű legyen. Ezért minden intézkedésre hajlandóak vagyunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a miniszterhelyettesi választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, ön a szankciókra hivatkozott mindjárt az elején, csak jelzem, az eddigi összes szankciót megszavazták, és biztos vagyok benne, hogy akárhány szankció lesz, önök azokat is meg fogják szavazni, tehát kérem, erre ne hivatkozzon. Államtitkár úr, a román GDP lehagyta a magyar GDP-t, minden statisztikának a végén kullogunk, kivéve a korrupciót, mert abban elsők vagyunk, csak erre nem nagyon tudunk sajnos büszkék lenni. Államtitkár úr, az Európa-rekorder áfát csökkenteni kell, az alapvető élelmiszerek áfáját el kell engedni, mint ahogy a rezsi áfáját is. 13 év kétharmados kormányzás kapcsán minden lehetőség az önöké volt, mint ahogy most minden felelősség is önöket terheli. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően határozathozatalra a pénteki ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Dócs Dávid, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „Miért nem kérdezik meg az emberek véleményét a NATO-csatlakozásról?” címmel. Dócs Dávid képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Bár legnagyobb sajnálatomra percekkel ezelőtt a parlament a Mi Hazánk Mozgalom frakcióján kívül elfogadta Finnország NATO-csatlakozását, azt gondolom, hogy szükséges kitérnünk arra, hogy mi miért ezt az álláspontot képviseltük. Svédország és Finnország NATO-szövetségbe való belekényszerítésével a két ország nem golyóálló mellényt kap, hanem célkeresztet rajzolnak rájuk, hiszen eddig a két katonai szuperhatalom között fennálló semleges zóna ezzel a teljesen indokolatlan döntéssel megszűnik ezen a területen. Ezt nem indokolja semmi, hiszen ezeket az országokat Oroszország felől jelenleg semmilyen fegyveres fenyegetettség nem éri. Ellenben a NATO mely magára védelmi szövetségként hivatkozik burkolt lépésekkel, de egyre közelebb kerül egy másik atomhatalomhoz, lehetőséget adva ezzel egy szélesebb körű esetleges fegyveres konfliktus kialakulásának. Bár Magyarország a NATO tagja, de mi nem nézhetjük szó nélkül, hogy a semlegességre való törekvés és a harmadik világháború mindenáron történő elkerülése helyett, Ukrajna után mely nem is a szövetség tagja most egy újabb ütközőzónát alakítsanak ki. Amerika dominanciája megkérdőjelezhetetlen a NATO-n belül. Ennek tudatában különösen visszás, hogy Svédország és Finnország semlegességének megszüntetésével gyakorlatilag agresszorként viselkedik akkor, amikor a béke iránti elkötelezettség és a frontvonalak szűkítése helyett annak lehetséges hosszát inkább több mint ezer kilométerrel kiszélesítené. Minden háborúnak vannak vesztesei és győztesei, azonban abban az esetben, ha a mostani állapotok eszkalálódnak és kiterjed a konfliktus, akkor Európában mindenki a vesztes oldalon fog helyet foglalni, ahogy annak már előzetes jeleit láthatjuk akkor, amikor európaiak ölnek európaiakat, amikor a fronttól távol lévők is a saját pénztárcájukon érezhetik a háború következményeit. Amerika viszont ahogy a történelem alatt már többször is ebből is csak hasznot fog húzni. A Mi Hazánk Mozgalom a kezdetektől határozottan a béke pártján áll, és tisztában vagyunk azzal, hogy nagyon vékony a jég alattunk. Éppen ezért nem kellene olyan manővereket támogatnia a kormánynak sem, amelyek következtében könnyen elmerülhetünk a mások által gerjesztett hullámok között. Végül egy svéd állampolgár nekem írt kétségbeesett üzenetét szeretném tolmácsolni és egyben kérdéssel is fordulni önökhöz, ahogy Nacsa képviselőtársam is említette, valóban a postaládáink megteltek finn és svéd állampolgárok üzeneteivel. A „beleerőltetés” szót használtam interpellációm elején, hiszen se a svédek, se a finn emberek véleményét nem kérték ki meghatározó módon egy ilyen, a jövőjüket nagyban meghatározó kérdésben. Az viszont köztudott, hogy a finn és a svéd emberek többsége is elutasítja ezt a kezdeményezést. Éppen ezért adódik a kérdés, hogy a nemzeti konzultáció kormányaként mi az oka annak, hogy a valóban fontos kérdésekben, mint a NATO további bővítése, abból egy esetleges harmadik világháború kialakulásáról viszont nem hajlandók konzultálni az emberekkel. Köszönöm a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Sztáray Péter András államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Most nem megyek bele a részletekbe, hogy a kormány miért támogatja a svéd és a finn NATO-csatlakozást, az egy másik vita, de sok helyen elmondtuk már az érveinket. Viszont az ön által föltett kérdésre azt tudom válaszolni, illetve emlékeztetném rá, hogy a kormány megadta a lehetőséget az embereknek arra, hogy kifejezzék a véleményüket a NATO északi irányú bővítése kapcsán, hiszen mind a két csatlakozásról szóló ratifikációs okmányt igazából társadalmi egyeztetésre bocsátotta, és ez 2022. október 18-a és 2023. február 28-a között le is zajlott. Tehát volt alkalom arra, hogy az emberek kifejezzék a véleményüket a NATO újabb bővítésével kapcsolatban. Ha referendumra vagy népszavazásra gondol ezzel kapcsolatban, akkor azt szeretném hangsúlyozni, hogy a magyar NATO-csatlakozást követően egyetlenegy alkalommal sem került sor népszavazásra, mert a parlament egyértelműen el tudta dönteni a kérdést, tehát nem volt rá szükség. Úgyhogy ez a jelen esetben ezek között a keretek között zajlik. Kérem, hogy az elmondottakat a képviselő úr szíveskedjen figyelembe venni a válasz mérlegelésekor. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A választ nem áll módomban elfogadni, hiszen valóban online felületen lehetett véleményezni a csatlakozás mikéntjét, ám én azt gondolom, hogy ennél sokkal kevésbé fajsúlyos dolgokban is lehetett nemzeti konzultációt folytatni, és bár a parlament el tudta dönteni itt is, Svédországban és Finnországban is ennek a csatlakozásnak a szükségszerűségét, azt gondolom, hogy a társadalmi támogatottság nincsen meg emögött. Éppen ezért azt gondolom, hogy sokkal szélesebb körben kellett volna a társadalom véleményét kikérni egy ilyen nagyon fontos és a jövőnket nézve talán legfontosabb ügyben. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a Mi Hazánk soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalokra a pénteki ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Rebeka, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be az energiaügyi miniszterhez: „Gáz- és klímaválság közepén új gázerőművek?” címmel. Szabó Rebeka képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Asszony! Orbán Viktor kilenc éve írta alá a paksi bővítésről szóló megállapodást. Paks II.-nek azóta se híre, se hamva, az viszont már látszik, hogy mekkora veszélybe sodorta az országot, amikor a magyar energiapolitikát egy soha fel nem épülő orosz atomerőműre tette föl. Amikor tavaly Oroszország megtámadta Ukrajnát, azonnal kiütköztek a már ismert régi hibák: a túlzott orosz importfüggés, a szélerőmű-tilalom, a kilencévnyi semmitevés, mindaz, ami az orbáni energiapolitikai ámokfutás következménye. [[19.00]] Amikor az Orbán-kormány először meghirdette a nap-atom energiamodellt, mi azonnal szóltunk, hogy ez így nem fog menni: az időjárásfüggő naperőművek működését nem lehet csupán a zsinóráram-termelésre optimalizált atomerőművel kiegyensúlyozni, és azt is megmondtuk, hogy a nap-atom forgatókönyvnek az oroszgáz-függés erősödése, új gázerőművek építése lesz a következménye. És most, hogy a kormányzat belenavigálja az országot a Párbeszéd-Zöldek által kilenc éve előre jelzett zsákutcába, újra szólnunk kell, hogy ez így nem megy. Egyrészt felháborító, hogy amit önök végig ostobaságnak neveztek, hogy egy újabb atomerőmű nem megoldás, különösen nem kizárólag napenergiával kombinálva, azt most, hogy Orbán Viktor mondja, úgy próbálják eladni, mint valami világraszóló bölcsességet. Nézzék csak vissza a parlamenti jegyzőkönyveket! Mi elmondtuk, a kormánytöbbség pedig akkor öntelten nevetgélt, mára pedig világos, hogy nekünk volt igazunk. Másrészt értjük, hogy Paks II. megbukott, ezt már önök is tudják, közben idetelepítették az iszonyatos energiaigényű akkumulátorgyárakat, és most kármentésként gázerőműveket akarnak építeni. De honnan vesznek majd bele gázt? Oroszország ugyebár sem az árat, sem a mennyiséget tekintve nem megbízható partner; ugye, most is mi kapjuk a legdrágábban az orosz gázt, ráadásul életveszélyes Putyinnak kiszolgáltatni az országot. Tehát kérdezem tisztelettel, hogy mi a terv, honnan veszik a pluszgázt két vagy három év múlva. Úgy látjuk, hogy amikor a rendeleti kormányzást kell megindokolni, akkor éppen hosszú háborúra készülnek, amikor pedig a rögtönzött gázprojektjüket, akkor talán gyors békére, és arra, hogy az oroszok majd hirtelen megjavulnak és megbízhatóak lesznek. Érdeklődöm, hogy miért nem például a szélerőműveket vagy a többi megújuló energiaforrást fejlesztik, hiszen klímaválság van, a szén-dioxid-kibocsátásunkat nem szabad tovább növelni gázerőművekkel sem. Kérdezem, hogy miért mindig az orosz atomnál meg az orosz gáznál kötnek ki, mintha nem 2023-ban, hanem a nyolcvanas években járnánk, a múlt században. Köszönöm előre is a választ. [[Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, államtitkár asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A mai nap folyamán már volt lehetőségünk nagyon hasonló témában beszélni, egyeztetni. Itt alapvetően azért arra szeretném felhívni a figyelmét, hogy ha az önök politikája, amely a szankciókat elég erőteljesen támogatja, érvényesült volna, akkor valószínűleg nem lett volna Magyarországon elegendő földgáz és kőolaj az elmúlt hónapokban; azt gondolom, ezt nem lehet elégszer hangsúlyozni. Ha önök a zöldpolitikát valóban komolyan gondolják, akkor tisztában kell lenniük azzal, hogy a megújuló energiaforrások mellett tartalékkapacitásokra is szükség van, amelyek akkor is megtermelik az energiát, amikor nem fúj a szél vagy nem süt a nap. Az időjárásfüggő megújuló források kiegyenlítése nagy mennyiségű ahogy ezt egyébként ma már elmondtam konvencionális erőművet igényel. Ha ezt teljes mértékben külföldről szereznénk be, az növelné az ön által említett kiszolgáltatottságot, ezért szeretnénk ezt itthon megtermelni. A tiszaújvárosi és a visontai erőművekben összesen 1600 megawattnyi korszerű energiatermelő kapacitás jöhet létre. Ezek a kombinált ciklusú gázturbinás erőművek gyorsan megépíthetőek, kiemelkedően magas hatásfokúak, egyébként pedig a szén-dioxid-kibocsátásuk is alacsony. Az új blokkok több ezer megawatt napelemes kapacitásrendszer bekapcsolását alapozhatják meg, és alkalmasak lehetnek hidrogén tüzelésére is. Ami a megújulók fejlesztését illeti, önök nyitott kapukat döngetnek, hiszen a napelemből már 4 gigawattnál nagyobb a kapacitásunk, 170 ezer háztartásméretű kiserőmű üzemel. 2030-ra terveztünk 6 gigawattot, úgy tűnik, ez akár 10-12 gigawatt beépített kapacitás is lehet, míg az ország átlagos fogyasztása ma 6-6,5 gigawatt. Tisztelt Képviselő Asszony! Ha azért itt a szomszédos országokat megnézzük, és azért ott akár a zöldpolitika mellett kardoskodó képviselőket… itt már említettem Németországot, ahol látjuk azt, hogy újraindították a már leállított szénerőműveket. Októberben összesen 12 széntüzelésű erőművet kapcsoltak vissza, ezt ma már elmondtam, de azt nem, hogy a németek arról is döntöttek, hogy a lignitbányászat erősítését folytatják, és ennek érdekében még szélerőműveket is leszereltek. Nyilván ön is tudja, hogy a szénerőművek környezetterhelése jóval magasabb, mint a gázturbinás erőműveké. Azt is lehet látni, hogy egyre több európai ország kezd az atomerőművek irányába fordulni, ami új blokkok építését vagy a meglévők üzemidő-hosszabbítását jelenti. Atomenergiával pedig a földgázfelhasználás is csökkenthető. Tisztelt Képviselő Asszony! Magyarország az energia több mint 75 százalékát importálja. Ahogy miniszterelnök úr fogalmazott, a következő két év politikája az lesz, hogy az energiakapacitásokat létre kell hozni. Az energiaszuverenitás megteremtése érdekében a kormány minél nagyobb mértékben szeretne a belföldön elérhető energiaforrásokra alapozni, és ebben kiemelt szerep jut a Paksi Atomerőműnek; nem mondunk le sem Paks I. üzemidő-hosszabbításáról, sem Paks II. megépítéséről. Azt viszont tudjuk, hogy ön ezt személy szerint nem támogatta, sőt annak idején még Áder János köztársasági elnökhöz is fordult, kérve, hogy ne írja alá a Paksi Atomerőmű bővítéséről szóló törvényt. Ehhez képest a magyarok 66 százaléka nevezte meg az atomenergiát mint a lakosság biztonságos és folyamatos áramellátásának biztosítóját. Szeretném arra kérni a képviselő asszonyt, hogy a jövőben ezekkel az elképzelésekkel kapcsolatban támogassa a kormány álláspontját. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ.
Nem tudom elfogadni az államtitkár asszony válaszát, és egy percben nem is tudok mindenre reagálni, csak két dolgot említenék. Az egyik az, hogy pont ma délelőtt, a Fenntartható Fejlődés Bizottságának ülésén meghallgathattam az önök egyik helyettes államtitkárát, ahogyan az Unió új megújulóenergia-útiterve kapcsán folyamatosan a kifogásokat kereste, és azt próbálta elmagyarázni, hogy hogyan nem lehet majd megvalósítani Magyarországon az EU-s kitűzött megújuló részarányt. Azt hiszem, ez sajnos jellemző az önök hozzáállására, ez, ami a gyakorlatban történik. Szeretném önöket emlékeztetni arra és szívesen elküldöm majd írásban , hogy létrejött már Jávor Benedek, a Párbeszéd-Zöldek európai parlamenti listája vezetőjének [[Rétvári Bence: Ó, ó! Vitályos Eszter: Az igen!]] a koordinálásában és részvételével két tanulmány, a zöldenergia-útiterv, illetve a „Zöld otthont mindenkinek!” tanulmányok, amelyekben részletesen kifejti, hogy hogyan lehet atomenergia és orosz gáz nélkül, egyébként megújulókra alapozva nyilván egy bizonyos idő alatt elérni azt, hogy ne függjünk egyáltalán Oroszországtól, és a szén-dioxid-kibocsátásunk is csökkenjen. Ha ön ezt még nem ismeri, nagyon szívesen elküldöm, remélem, önök is tudják majd támogatni az ebben leírtakat. Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a pénteki ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az energiaügyi miniszterhez: „Hogyan gondolta a kormány Magyarország jövőjét a szennyező akkumulátorgyártásra alapozni, amikor arra sem képesek, hogy a törvény erejénél fogva, az illetékes hatóságok bevonásán keresztül a már működő üzemekben betartassák a sokszor emlegetett, működéssel és termeléssel kapcsolatos környezet- és munkavédelmi szabályokat?” címmel. Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter urat bízta meg. Az interpellációra a miniszter úr felkérésére Sztáray Péter András államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Hát, úgy is kezdhetnénk ezt a kérdést, hogy milyen környezeti garanciákról beszél a kormány akkor, amikor a hírek szerint kirúgják azt a vízügyi vezetőt, aki felhívta a figyelmet a Debrecenbe tervezett gyár valós vízfelhasználására. Láthatjuk, hogy a kormánynak van egy ilyen akkumulátorgyártó stratégiája, önök töméntelen mennyiségben hívnak be gigantikus akkumulátorgyártó cégeket, ezek a cégek idehozzák a szennyezést, de kiviszik az országból a profitot, és elképesztő mértékben használják fel természeti erőforrásainkat; ennek a mértékét egyébként önök igyekeznek titkolni. De önök azt fogalmazzák meg folyamatosan nyilatkozataikban, hogy önök a legszigorúbb környezetvédelmi és egyéb garanciákat kívánják a magyar emberek számára bemutatni, holott konkrét példákkal lehet alátámasztani, hogy a már meglévő gyárak esetében sem tudják ezeket a meglévő szabályokat érvényesíteni. Néhány példát említsünk! A gödi Samsung-gyár esetében a civilek által elvégzett független vizsgálat mutatta ki a mérgező oldószer nyomait a különböző kutakban, amely oldószereket egyébként használják az akkumulátorgyártáshoz. Szintén egy gödi példa: kiderült szintén a civilek pereskedése útján, hogy 2016 óta nem vettek mintát a gödi gyár területén lévő monitoringkútból, és 2018-ban be is temették ezeket a kutakat; ezt azért tehették meg, mert a kormányhivatal nem írta elő ezeket a vizsgálatokat. [[19.10]] De említsük a bátonyterenyei akkumulátorártalmatlanító üzemnél történteket, itt is súlyos szabályszegésekre hívták fel a hatóságok a figyelmet. Megállapították, hogy munkaügyi és katasztrófavédelmi bírság is volt, és nem is volt katasztrófavédelmi engedélye a cégnek. Tudjuk, hogy sajnos múlt év nyarán egy úgynevezett technológiai robbanás is történt, ahol többen megsérültek. Ugyanennek a cégnek a szigetszentmiklósi telephelyén is történt a hírek szerint március 14-én, tehát nem oly rég egy baleset, aminek kapcsán teljes a hírzárlat. Itt is megállapították a különböző hatóságok, hogy a munkavállalók egészségét, testi épségét súlyosan veszélyezteti a cég működése, ismét kiszabtak milliós bírságokat. Nos tehát, látható, hogy a hatóságok által kiszabott milliós bírságok igazából semmilyen hatást nem tudtak elérni azoknál a cégeknél, ahol milliárdos állami támogatást kapnak. Konkrét kérdéseim: hogyan kívánja garantálni a kormány, hogy a majdan felépülő gyáraknál vagy a későbbiekben felépülő gyáraknál bármilyen módon is tudják érvényesíteni a szabályokat, ha a gyakorlat azt mutatja, hogy ez nem sikerül? További kérdésem, hogy a Magyar Mérnöki Kamara álláspontja szerint a gödi gyár esetében teljes körű környezetvédelmi felülvizsgálatra van szükség ezt támogatjae a kormány? Szintén kérdezném államtitkár urat, hogy miért rúgják ki azt a vízügyi szakembert, aki egyébként aláírta azt a szakvéleményt, ami bemutatja azt, hogy gyakorlatilag mindenkinek igaza volt, aki a Debrecenbe tervezett gyár vízfelhasználása mértékét elfogadhatatlannak tartja, és aggodalmát fejezte ki. Államtitkár úr, ha van információja, akkor szeretném, ha megosztaná a nyilvánossággal, hogy mit lehet tudni a szigetszentmiklósi üzem esetében történt balesettel. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Sztáray Péter András államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Azzal kezdeném, hogy az elektromobilitás és az akkumulátorgyárak új jelenségként, egy új technológiaként jelentek meg, így aztán természetesen érthető, hogy az embereknek vannak kérdéseik, akár félelemeik is ezzel kapcsolatban. Ezeket a kérdéseket és félelmeket meg kell hallgatni és azokkal kapcsolatban válaszokat kell adni; helyes és megnyugtató válaszokat. A magyar kormány álláspontja és elvárása határozott: a beruházások minden esetben a legszigorúbb környezetvédelmi normákat betartva valósulhatnak meg. Minden beruházó irányába határozott elvárásunk volt eddig is és a jövőben is az lesz, hogy a vonatkozó környezetvédelmi és egyéb szabályokat be kell tartani. Az is tény, hogy Magyarországon több százezer család megélhetését adja az autóipar. A kormány számára fontos szempont, hogy a családoknak legyen munkahelye, rendszeres bevétele, és ebben az autóiparnak kulcsszerepe van. Több százezer család megélhetése függ az autóipartól, és ez a több százezer család akkor tudja megtartani a munkahelyét és a rendszeres bevételét, illetőleg a gazdasági növekedést akkor tudjuk folytatni, ha az itt lévő nyugati autóipari cégekhez a jövő kihívásait és feladatait megértve az akkumulátorgyárak is idetelepülnek. Ugyan az autógyártó cégek nyugatiak, azonban a tíz legnagyobb akkumulátorgyártó cég a világban keleti, ezek közül hét kínai és három dél-koreai. Ezekért az akkumulátorgyárakért óriási verseny folyik. Az Egyesült Államokban 40 ilyen akkumulátorgyár létrehozását tervezik. Németországban 14 ilyen gyár megépítését tervezik. A Debrecenben megvalósuló kínai CATL gyár már működik Türingiában, és hozzáteszem, az ottani baloldali zöldek lelkesednek emellett. Franciaországban a Renault egy kínai-japán konzorciummal működik együtt. Az utóbbi években a világgazdaság kétszer is a feje tetejére állt, így minden bizonytalan; csak egyetlen folyamat zajlik rendíthetetlenül, és ez az elektromos autók térnyerése. Most dől el, hogy hol lesznek az európai zöldipar központjai, és most dől el, hogy hol lesznek a jövő ipari központjai, a jövő autógyárai. Az elektromos autók értékének mintegy 40 százalékát az akkumulátorok adják. Ahol nem lesz akkumulátorgyártás, ott leépül az autóipar, és megszűnnek a munkahelyek. Magyarország ezt nem engedheti meg magának. A járműipar súlya a hazai össztermékben jelenleg is közel 20 százalék, tehát ez forog kockán. Mi erős autóipart szeretnénk, magas hozzáadott értékű munkahelyeket, és azt, hogy Magyarország élen járjon egy új zöldiparág kiépülésében, figyelembe véve természetesen a természetvédelmi követelményeket. Köszönöm a figyelmüket. Kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkár úr válaszát. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Sajnos nem tudom elfogadni a választ, tekintettel arra, hogy a konkrétan megfogalmazott kérdésekre és felvetésekre nem is hangzott el válasz. Tehát itt megismételte államtitkár úr azokat a propagandakijelentéseket, amelyek alapján majd a kormány garanciákat vállal arra, amit a gyakorlat bebizonyított, hogy nem képes teljesíteni. Tehát önök egyszerűen nem tudják a jelenleg érvényes szabályokat sem érvényesíteni, sokszor pedig elő sem írták a kormányhivatalok a környezeti hatásvizsgálatot. Államtitkár Úr! Palkovics László miniszterként még úgy fogalmazott az akkumulátorgyártással kapcsolatban, hogy ez minden, de nem környezetbarát és nem energiabarát. Ezért kellette távoznia egyébként ez egy jó kérdés államtitkár úrnak, de az biztos, hogy ő felhívta a figyelmet arra, hogy őszintén kell beszélni; valóban, ahogy ön is kezdte, hogy milyen mértékben használják fel a természeti erőforrásainkat, természeti kincseinket ezek a gigantikus gyárak. Én úgy látom, hogy önök nemhogy nem nyitottak erre az őszinte beszédre, hanem minden eszközzel megpróbálják eltitkolni, hogy milyen árat akarnak a magyar emberekkel megfizettetni azért, hogy ezeket a szennyező, gigantikus gyárakat idecsalogassák, akik egyébként ezeket az akkumulátorokat nem itt fogják eladni, hanem a gazdagabb nyugat-európai országokban. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az interpellációra adott államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a pénteki ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Barcza Attila, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a gazdaságfejlesztési miniszterhez: „Hány munkahelyet sikerült megvédeni a kormány munkahelyvédelmi intézkedéseinek köszönhetően?” címmel. Barcza Attila képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! A háború kitörésének első évfordulója után Magyarországnak érdemes világossá tennie, hogy nem változtat korábbi álláspontján, ezért támogatandó a fideszes és a KDNP-s képviselőtársaim által benyújtott országgyűlési határozati javaslat, mely rögzíti: Magyarország békepárti marad, és a jövőben is ki akar maradni az orosz-ukrán háborúból. Az elmúlt két hónapban újabb szankciókat hirdettek Brüsszelben, és világossá vált, hogy az energiaárak nem térnek vissza a háború előtti szinthez. A brüsszeli szankciók és a magas energiaárak inflációt hoztak, Magyarország 4000 milliárd forinttal költött többet energiára 2022-ben, mint 2021-ben. Ezt a pénzt Brüsszel vette ki a magyarok zsebéből a szankciókkal. Amíg nem lesz béke, és amíg tart a szankciós politika, addig az inflációt sem lehet felszámolni, de a kormány célja, hogy a 2023. év végére ezt egy számjegyűre tudja visszavágni. A szankciók miatt emelkednek az energiaárak; ez drágítja a szállítást, a termelést, emiatt emelkednek az élelmiszerárak, a bolti árak és a szolgáltatások árai is. A kormány tíz intézkedést hozott a vállalkozásokért, a munkahelyek védelméért, melyek között az energiaintenzív feldolgozóiparban aktív kis- és középvállalatok részesülnek támogatásban. Meghirdetésre került a Széchenyi-kártya-program, melynek keretében 2023-ban 290 milliárd forintot költenek a magyar kisvállalkozások kedvezményes hitelprogramjaira. 700 milliárdos keretösszeggel zajlik a Baross Gábor újraiparosítási program, a kkv-kra is kiterjesztésre került a kamatstop, meghirdetésre került a gyármentő program és az ehhez kapcsolódó hitelgarancia-programok, valamint támogatásra kerülnek a gyárak energiahatékonyságát segítő programok is. Ebben az évben összesen 230 milliárd forintot fordítanak a nagyvállalatok energiahatékonysági programjainak támogatására, és 200 milliárd forint összegű hitelprogramot indít a Magyar Fejlesztési Bank és az Eximbank. Agrárhitel-kamatstopot hirdettünk az agráriumban lévő vállalkozások hitelei számára. Turisztikai akcióterv is indult. Megdupláztuk a munkába járási támogatást, mely 100 ezer dolgozót segít. Munkaerő-támogatást fizetünk a vállalkozásoknak is. A kormány intézkedései jól mutatják a különbséget a polgári kormány és a baloldal között. Mindezek alapján kérdezem, hány munkahelyet sikerült megvédeni a kormány munkahelyvédelmi intézkedéseinek köszönhetően. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! A kormány elsődleges célja, hogy a közel 4,7 milliós foglalkoztatási szintet továbbra is megőrizze. 2023 februárjában a Központi Statisztikai Hivatal adatai szerint 4 millió 691 ezer fő dolgozott, azaz 26 ezerrel több, mint egy évvel korábban. [[19.20]] A foglalkoztatási ráta 2023 februárjára 74,3 százalékra javult. A 2010-es kormányváltáskori mindössze 56,2 százalékhoz viszonyítva 18,1 százalékpontos növekedés következett be. Nemzetközi összehasonlításban a foglalkoztatottságról elmondható, hogy míg 2010-ben mélyen a 68 százalékos EU-s átlag alatt volt a hazai foglalkoztatottság 59,9 százalékkal, addig a 2022 harmadik negyedéves adatok alapján 80,5 százalékkal, jóval a 74,7 százalékos uniós átlag fölött járunk. A KSH adatai szerint a munkanélküliek aránya jelenleg 4 százalék, ami továbbra is rendkívül kedvező, mivel az uniós munkanélküliségi ráta ennél másfélszer magasabb. A kormány célja, hogy a háború és a brüsszeli szankciók sújtotta gazdasági helyzetben is megvédje a teljes foglalkoztatottságot, kivédje a recessziót, és az év végéig egy számjegyűre csökkentse az inflációt, biztosítja a családok, a nyugdíjasok és a kis- és középvállalkozások védelmét. Ennek érdekében eddig mintegy húsz intézkedést fogadott el a kormány, amelyből tíz a vállalkozásokat, a munkahelyeket védi. Az adatok rávilágítanak, hogy az intézkedések működnek, megvédik a teljes foglalkoztatottságot, sőt a kormányzati intézkedések az új munkahelyek létrejöttét is elősegítik. A vállalkozásokért, a munkahelyek védelméért hirdettük meg az ön által is említett energiaintenzív feldolgozóiparban az aktív kis- és középvállalatok támogatását, amit eddig 571 vállalkozás részére folyósítottunk. Az intézkedés a nyertes pályázók esetében az elérhető foglalkoztatási adatok alapján mintegy 30 ezer embert érint. A Széchenyi-kártya-program esetében az érintett vállalkozások foglalkoztatottjainak létszáma több mint 800 ezer fő, ez a szám a Széchenyi munkahelymegtartó programnál mintegy 10 ezer főt jelent. A gyármentő program eddig 14 vállalkozást és több mint 7300 fő foglalkoztatottat érint. Az általam sorolt intézkedések részét képezi a Baross Gábor újraiparosítási program, jelenleg 1000 milliárd forint keretösszeggel, amelynél a becsült foglalkoztatotti létszám hozzávetőleg 166 ezer fő. A kamatstop 45 ezer vállalkozást érinthet. A 2022. évi, történelmi léptékű aszály hatásainak enyhítése érdekében bevezetett hitelmoratórium becsléseink szerint több mint 2900 vállalkozás több mint 29 ezer munkahelyének megvédéséhez járult hozzá. A turisztikai akcióterv mintegy 188 ezer munkából élőnek, a munkába járás támogatása mintegy 100 ezer dolgozónak segít, a vállalkozások munkaerő-támogatása pedig mintegy 9 ezer álláskeresőnek segített visszatérni a munkaerőpiacra. Tisztelt Képviselőtársaim! 2023 a veszélyek éve: egyszerre kell megküzdeni a háború veszélyeivel és az inflációval. A kormány a háború és a szankciók sújtotta gazdasági helyzetben is mindent megtesz azért, hogy megvédje a családokat, a nyugdíjasokat és a teljes foglalkoztatottságot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae a választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Ahogy említette válaszában államtitkár úr, 4 millió 691 ezren dolgoznak Magyarországon. Én azt gondolom, ez a szám és az emberek szorgalmas munkája jelenti a magyar gazdaság stabilitását. Bizony, ki kell azt mondani, hogy a baloldal a kormányzása idején sanyargatta a családokat és a vállalkozásokat, adókat emelt, százezreket hagyott hátra, és összességében 200 ezer munkahelyet szüntetett meg. Ezzel szemben a polgári kormány mindent megtett és megtesz az otthonok, a munkahelyek és a családok védelme és életszínvonalának növelése érdekében. Ha valakit a tények érdekelnek és hallhatta az államtitkári választ, illetve hallhatta az én kérdésemet, azt gondolom, le tudja vonni azt a következtetést, hogy ebben a nehéz helyzetben, a veszélyek évében, az Európát sújtó válságban a magyar gazdaság jó irányba halad. A válaszát elfogadom. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a kultúráért és innovációért felelős miniszterhez: „Miként biztosítja a Kormány a családok védelmét a jelenlegi válságos időszakban?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Napjainkat most már második éve, hogy a háború árnyékában, egy gyökeres változás alatt álló világrendben kell hogy éljük: elhibázott brüsszeli szankciók, energiaválság, hiperinfláció, majd újabb elhibázott uniós és tagállami döntések következtében sodródás egy újabb világháború felé. A békepárti Magyarország célja ebben a jelenleg kilátástalan helyzetben, hogy hazánk kimaradjon a háborúból, és a globális hatalmi érdekeket kiszolgáló brüsszeli döntéshozók ne a magyar emberekkel fizettessék meg a háború árát. Mi magyarok ugyanis hiszünk abban, hogy a jelenlegi háborús idők ellenére igenis van jövőnk. A jövőt pedig a családok és gyermekeink jelentik számunkra, hiszen ők képezik nemzetünk fennmaradásának zálogát és építőköveit. Éppen ezért nagyon fontos, hogy ebben a rendkívüli helyzetben továbbra is kiemelten támogassuk őket mind a mindennapi megélhetésükben, mind saját jövőjük továbbépítésében. Azt gondolom, nem vitás, hogy a polgári kormányra a családok e példátlan válsághelyzetben is nyugodtan számíthatnak. Már a tavalyi évben elfogadott 2023. évi költségvetés is tartalmazta a családok, a nyugdíjak, a munkahelyek és a rezsicsökkentés megvédéséhez szükséges forrásokat, és világossá tette, hogy a kormány a háborús és szankciós válság ellenére is kiemelten kezeli a magyar családok, a gyermekvállalás és a gyermeknevelés támogatását, valamint idős honfitársaink védelmét. Ezen célokat erősíti a jelenleg a Ház előtt fekvő azon törvényjavaslat is, amely az idei évi költségvetést a háború és a szankciók okozta újabb változásokhoz kívánja igazítani. A csúcsra tört szankciós infláció letörése érdekében a közelmúltban mindösszesen húsz olyan intézkedés született, amelyek közül tíz kifejezetten a családokat és a nyugdíjasokat védi, de a munkahelyek és a vállalkozások védelmét célzó további tíz intézkedés is közvetve segíti a magyar családokat. Ha a családtámogatások hagyományos formáit nézzük, megállapíthatjuk, hogy egészen 2010 óta folyamatosak azok a családokat támogató és gyermekvállalást ösztönző döntések, amelyek az akkor hivatalba lépő polgári kormány új alapokra helyezett családpolitikája jegyében születtek. Ma már számtalan olyan támogatási forma áll a családok rendelkezésére, amely az élet minden szakaszában, minden felmerülő nehézség esetén képes segítséget nyújtani a családoknak, a gyermek születését megelőző időszaktól egészen az új otthonba költözésig. Ma már nem jelent szegénységi kockázatot a gyermekvállalás és a gyermeknevelés, nem úgy, mint a baloldal kormányzása idején, amikor megszüntették a családi adórendszert és az otthonteremtési kedvezményeket [[Gréczy Zsolt: Sokkal több gyermek született akkor, mint most…]] , befagyasztották a nyugdíjakat, elvették a 13. havi nyugdíjat, háromszorosára emelték a gáz árát, és további olyan megszorító intézkedéseket hoztak, amelyeknek az árát mind a magyar családokkal fizettették meg. Ezért kérdezem, miként biztosítja a kormány a családok védelmét a jelenlegi válságos időszakban. Köszönöm a megtisztelő választ. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Vitályos Eszter államtitkár asszony válaszol, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Egyetértek önnel: keresztény-konzervatív értékrend mellett elkötelezett képviselőként szilárd meggyőződésünk, hogy társadalmunk legfontosabb értékei, jövőnk zálogai nem mások, mint gyermekeink. Hisszük és valljuk, hogy minden egyes forint, amit a családokra költünk, a nemzet jövőjébe való befektetés. Az elmúlt 13 évben és a jövőben is minden családpolitikai intézkedésünk következetesen azt a célt szolgálja, hogy gyermeket vállalni ne legyen hátrányosabb helyzet, mint nem vállalni, és minden vágyott gyermek megszülethessen Magyarországon, ehhez szeretnénk hozzájárulni. Ennek érdekében minden évben emeljük a családokra fordított költségvetési összeget, ez 2023-ra eléri a 3357 milliárd forintot. Összehasonlítva: 2010-hez képest, a baloldali kormány által nyújtott évi 960 milliárd forinthoz képest ez több mint három és félszeres összeg, és a GDP 4,3 százalékát jelenti otthonteremtési támogatások nélkül. [[19.30]] Engedje meg, hogy a miniszterelnök urat idézzem: „Nem adjuk fel a legmerészebb tervünket sem, hogy a gyermekes családok anyagi helyzete is jobb legyen, mint azoké, akik nem vállalnak gyermeket.” Ezért minden évben elkötelezettek vagyunk, hogy legyenek olyan újabb családsegítő döntések, ahogy idén is az, hogy a gyermeket vállaló nők 30 éves korukig nem fizetnek személyi jövedelemadót, valamint lehetővé tettük számukra a diákhitel-tartozások teljes elengedését már az első baba érkezésekor. A családvédelmi akcióterv és az otthonteremtési program több, 2022. év végén lejáró elemét, mint a babaváró támogatást, a falusi CSOK-konstrukciót vagy az adó-visszatérítési támogatást meghosszabbítottuk 2024. december 31-éig. Megreformáltuk az apaszabadság rendszerét, 2023. január 1-jétől már tíz munkanap apasági szabadság illeti meg a dolgozó apákat gyermekük születése vagy örökbefogadása esetén. Emellett a munkavállaló gyermeke nyolcéves koráig kérheti a részmunkaidőben vagy távmunkában történő foglalkoztatását. Történtek intézkedések a tartósan beteg és súlyosan fogyatékos gyermeket nevelő családok számára is: a magasabb összegű családi pótlékon és családi kedvezményen felül érintett gyermekenként 2023. január 1-jétől havi szinten 10 ezer forint plusz családi adókedvezmény jár. Fejlesztjük a gyermekvállalás intézményi kereteit is, ezzel is ahhoz szeretnénk hozzájárulni, hogy azok az édesanyák, akik arra kényszerülnek, hogy visszatérjenek a munka világába, megtehessék ezt, hiszen ott van számukra a bölcsődei ellátás. 2010-hez képest több mint 85 százalékkal nőtt a bölcsődei ellátást biztosító férőhelyek száma, ma már háromszor annyi településen biztosított az ellátás, mint 2010-ben. Jelenleg közel tízezer újabb bölcsődei férőhely bővítése zajlik. Örömteli, azt gondolom, hogy ma már több mint 30 kormányzati intézkedés segíti a családok életét, az időkorlát miatt ennek a részletes taglalásába nem mennék bele, de figyelmébe ajánlom a képviselő asszonynak is és minden képviselőtársamnak a Családbarát Magyarország Központ honlapját, ahol minderről részletesen tudnak tájékozódni. Én őszinte hittel gondolom, hogy intézkedéseink minden magyar számára egyértelműen azt jelzik, hogy megvédjük a családokat akkor is, hogyha éppen ilyen nehéz gazdasági helyzet van, mint amilyen a mostani. A kormánynak a magyar családok az első, hiszen a jövőt [[Az elnök csenget.]] a magyar családok írják. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Gréczy Zsolt: Soha ilyen kevés magyar gyerek nem született, mint tavaly! Ez a valóság!]]
Megköszönöm az államtitkár asszony válaszát. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr, és az államtitkár asszonynak nagyon szépen köszönöm a részletes válaszát. Valóban a veszélyek korát éljük, egy nagyon nehéz háborús helyzet van, és nagyon fontos, hogy a magyar családok biztonságban érezzék magukat, és azt a családtámogatási modellt, amit a polgári kormány 2010-ben megkezdett, egy ilyen nehéz gazdasági helyzetben folytatni is tudjuk. Én magam pedig személyesen nagyon büszke vagyok arra, hogy születendő gyermekem egy olyan országba érkezik, ahol ilyen csodálatos családtámogatási rendszer van. Nagyon szépen köszönöm a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban. Gréczy Zsolt: Úristen! 1952!]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő asszony elfogadta az államtitkári választ, bármilyen kommentet tett képviselő úr. Nagyon megtisztelne, ha nem kommentálná végig, amikor a képviselő asszony beszél. Most lesz lehetősége. Tisztelt Országgyűlés! Hegedüs Andrea képviselő asszony, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Miért nem a magyar költségvetésből fizetik meg a tanárokat?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném emlékeztetni önt arra, hogy egy kezdő pedagógus bére nettó 260 ezer forint körül mozog, és ha 40 évig a pályán marad, és letesz pár vizsgát, akkor ez talán 360 ezer forint fölé is emelkedhet 60 éves korára. 360 ezer forint! Ön is beláthatja, hogy ennyi pénzből nagyon nehéz megélni az orbáni infláció és a rezsiemelés miatt. Miután a pedagógusoknak elegük lett ebből, és felemelték a hangjukat, önöktől azt a választ kapták, hogy majd az EU-s pénzekből rendezik a béreket, abból a pénzből, amit a kormányzati korrupció miatt függesztett fel az Európai Bizottság, és amiről megígérték, hogy már január 1-jén itt lesz. Ebből azóta sem láttunk egy centet sem. Ha körbenézünk Európában, azt láthatjuk, hogy már a kezdő bér is kétszerese annak, mint amit most kap nálunk egy pedagógus tízéves munkatapasztalattal. Miért pont nálunk kellene az Európai Uniónak megemelnie a tanárok fizetését? Az olaszok, az osztrákok, a németek, a franciák meg tudták oldani, önök képtelenek erre, képtelenek kormányozni. Önök folyamatosan csak visszamutogatnak, és Brüsszelt hibáztatják. Pedig nem igaz, hogy nincs pénz, elég csak arra gondolni, hogy 660 milliárdos Vodafone-üzletet kötöttek, vagy a 204 milliárdos atlétikai vb-re is gondolhatunk. Még a libanoni templomokra is jutott pár milliárd. Tehát mindenre van pénz, csak egyvalamire nem: a magyar emberek életére. Kérdezem tehát az államtitkár urat, mikorra várható a pedagógusok fizetésemelése. Ha nem jönnek meg az uniós pénzek márpedig erre egyre nagyobb az esély , akkor nem fogják emelni a tanárok bérét? Miért nem tudja ezt a kormány a saját költségvetéséből megoldani, amikor láthatóan minden másra van pénz? Köszönöm szépen. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Arról beszélhetünk, hogy kinek hogyan sikerült bért emelnie a pedagógusok körében az elmúlt 30-33 esztendőben, de arról nem lehet vitát nyitni, mert teljesen egyértelmű, hogy melyik volt az egyetlen olyan kormányzat, amelyik bért csökkentett a magyar pedagógusok körében, amikor egy gazdasági nehézség volt, ráadásul annak java részét az akkori Gyurcsány-kormány okozta, és ezért az árat a magyar pedagógusoknak kellett megfizetni, hiszen tőlük vettek el egyhavi bért akkor, amikor a 13. havi bért elvették. Akkor is egy válságkezelés volt, most is egy válságkezelés van, csak mi béremeléssel kezeljük ezt a válságot, önök pedig bércsökkentéssel, intézménybezárással és 15 ezer pedagógus elbocsátásával kezelték, mi ezzel szemben bérnövelésre törekszünk. Akkor is az Európai Unió tagjai voltunk, akkor is voltak európai uniós források, de önök elvettek költségvetési forrást a magyar pedagógusoktól, és sem uniós, sem más forrásból nem pótolták azt. Tehát, tisztelt képviselő asszony, hogy ki tud bért emelni, ki tud a pedagógusoknak többet adni, nem önöktől kérnénk ezzel kapcsolatban receptet, mert önök csak azt mutatták be, hogy hogyan lehet elvenni tőlük, és aki akkor államtitkár volt, most az önök egyik árnyékminisztere. Ráadásul mi ezzel szemben arra készülünk, hogy valóban érdemben emeljük a pedagógusok fizetését, három év alatt legalább 75 százalékos mértékben. A következő években közel 800 milliárd forintnyi EU-s pénzt és 5600 milliárd forintnyi költségvetési forrást fogunk fordítani a pedagógusok béremelésére. Sokkal nagyobb részt fizetünk pedagógusbér-emelésre költségvetési forrásból, mint EU-s forrásból, annyi az egészben az ütemezési kérdés, hogy az elején először egy költségvetési 10 százalékos emeléssel indítottunk, ezt szeretnénk EU-s forrásokból több mint kétszeresére növelni még az idei évben visszamenőlegesen, január 1-jéig visszamenőlegesen, és a következő évben is egy 10 százalékos részt tudna a költségvetés megelőlegezni, de reméljük, az uniós pénzek jönnek, és akkor már egy nagyobb, legalább 25 százalék környéki összeg lehet. Így lehet három év alatt egy 75 százalékos pedagógusbér-emelés, és ez három évvel nem ér véget, hiszen a harmadik év után, a negyedik évben, az ötödik évben, ahogy a bérek emelkednek, úgy emelkednének tovább a pedagógusbérek is 2030-ig, erre a kormány tavaly júliusban garanciát vállalt. Sajnáljuk, hogy az Unió egy fillért nem fizetett ehhez még hozzá, sajnáljuk, hogy a DK minden olyan javaslatra nemmel szavazott itt a parlamentben az elmúlt hónapokban, amely az uniós megállapodás felé vezető úton segített volna minket, önök ezt akadályozták, márpedig ha megállapodunk, akkor jön többletforrás, tisztelt képviselő asszony. Ugyanakkor mégiscsak ízelítőt kap… ja, és még azért azt hadd tegyem hozzá, hogy ön korrupcióról beszél a magyar pedagógusok béremelése kapcsán. Mégis, hogy beszélünk korrupcióról?! Ön szerint mi a korrupció abban, hogy 75 százalékkal megemeljük a magyar pedagógusok bérét? Szóval, ízelítőt kaptunk azzal kapcsolatban a hét végén, hogy a dollárbaloldal hogyan viseltetik a magyar iskolák, a magyar diákság kapcsán. Ülésezett az Országos Diákparlament, és egy „Puska” fejlécű, „ne hagyjátok el, szigorúan bizalmas” iratot köröztettek a diákok között, ez egy egyértelmű propagandaanyaga volt a baloldalnak, utasítások voltak benne, mikor kell bekiabálni, mikor kell fütyülni, hogyan kell leülni, úgy kell leülni, hogy szétszóródjanak, hogy hallgassák meg a környezetükben levőknek az álláspontját, hogy vajon a kormányt támogatják vagy ellenzik, utána a vezetőiknek el kellett küldeni azoknak a nevét, akik mellett ültek a Diákparlamentben, hogy idézem a háttérben dolgozó szakemberek lenyomozhassák őket, tehát önök így listázták volna a Diákparlamentnek a résztvevőit, és ha bármi olyan dolog volt, ami szerintük kifogásolható, ott volt egy dollármédia-újságírónak a neve, telefonszáma, e-mail-címe, hogy rögtön neki kell jelezni. [[19.40]] Na, önök így gondolkodnak a dollárbaloldalon a magyar oktatásügyről, politikai csatatérré változtatnák a gyerekeket és az iskolákat. Mi ezt meg fogjuk védeni, a pedagógusok bérét pedig nem csökkenteni fogjuk, mint önök, hanem növelni fogjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a választ.
Nem, nem tudom elfogadni a választ. Azért szeretném ezt hozzáfűzni még, hogy 50 százalékos béremelést utoljára 2002-ben kaptak egy összegben a pedagógusok a baloldali kormány idején, és e fizetésemelés pedig nem három év múlva, hanem most és azonnal kell. Nem mellébeszélni kell, hogy három év múlva, egy év múlva, fél év múlva mennyit szándékoznak, ilyen 10 százalékot csöpögtetni. Most van szükség bérre a pedagógusoknak, nekik most kell vásárolni élelmiszert és most kell kifizetni a rezsit. Tehát továbbra sem terveznek tisztességes fizetést adni a pedagógusoknak, nem tartják fontosnak, hogy megfizessék azokat, akik a jövő generációját tanítják. Bár igaz, mi másra is költenék ezt a pénzt, mint ételre és rezsire. A kialakult tanárhiányról pedig már nem is beszélve, hiszen negyven óránál jóval többet dolgoznak a pedagógusok hetente, tehát alig jut másra idejük. Azonnal 45 százalékos béremelést kell adni a tanároknak, mielőtt a mostaninál nagyobb, kaotikusabb állapot kialakulna.
Köszönöm szépen, képviselő asszony, egyetlen perce volt.
Önök képtelenek kormányozni, de mi felkészültünk rá. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el a miniszterhelyettesi választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a pénteki ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Balassa Péter, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a honvédelmi miniszterhez: „Támogatjae a Kormány a Jobbik-Konzervatívok azon követelését, mely szerint az oroszoknak ki kell vonulniuk Ukrajna területéről?” címmel. Balassa Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Sajnálom, hogy miniszter úr nincs itt személyesen. 2023. március 13-án egy felelőtlen nyilatkozatot tett, amely így hangzott: „A Nyugat mindenkit bele akar préselni a háborúba, és ma Európában már ott tartunk, hogy szinte elfogyott a béketábor és mindenki háborúra készül. Kivéve minket, magyarokat.” Tisztelettel jelezném a honvédelmi miniszter úrnak, hogy mindenki békét akar, mindenki békét akar ebben a teremben, a parlament falain belül, a parlament falain kívül és egész Európában; és Magyarország biztonságát csakis Európa garantálhatja. Az egy sajnálatos tény és egy sajnálatos dolog, hogy önök, a Fidesz-propaganda ezt belpolitikai haszonszerzésre használja fel, ugyanis önök az orosz-ukrán határozati javaslatot semmi másra, mint belpolitikai haszonszerzésre használják. Ha önök igazából békét szerettek volna, akkor a Jobbik módosító javaslatát megszavazták volna, amely az igazságos békét jelenti. Az igazságos béke szó szerint így hangzik: „A magyar Országgyűlés felszólítja a kormányt, hogy összhangban az ENSZ Közgyűlésének határozatával és a Vatikán álláspontjával, álljon ki a magyar polgárok biztonságát szavatoló tartós és igazságos béke mellett. Ennek érdekében szólítsa fel a putyini Oroszországot, hogy azonnal vonja ki csapatait Ukrajna területéről, hiszen agresszív támadása okozta a háborút.” Természetesen önök ezt leszavazták. [[Rétvári Bence: Ez az első pont!]] Így a kormány javaslata azt is eredményezheti, hogy ismét vasfüggöny ereszkedik Magyarországra, és a magyarok a keleti oldalra kerülhetnek. A fent említett interjúban és sajnálom, hogy miniszter úr nincs itt hiába kérdezték, hogy a magyar kormány számára elfogadhatóe, ha az orosz csapatok maradnak Ukrajna területén. Ő nem árulta el az ezzel kapcsolatos hivatalos álláspontját. Véleményünk szerint a béke alapfeltétele, hogy az oroszok hagyják el Ukrajna területét. Tisztelettel kérdezem miniszter urat, államtitkár urat, hogy mi a magyar kormány álláspontja arról, hogy orosz csapatok maradjanak Ukrajna területén, illetve támogatjáke a Jobbik-Konzervatívok azon követelését, amely szerint az oroszoknak ki kell vonulniuk Ukrajna területéről. Igen vagy nem? Köszönöm válaszát. [[Taps a Jobbik és a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Vargha Tamás államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Több mint egy éve zajlik a háború Oroszország és Ukrajna között, és nincs jele annak, hogy rövid időn belül béke lenne. Mi számtalanszor elmondtuk, hogy mi magyarok békét kívánunk, békét akarunk, a világ legtöbb országa békét szeretne, azonban Európában ennek nem látjuk a jeleit. Ezért a magyar kormány álláspontja világos: azonnali tűzszünetre és béketárgyalások megkezdésére van szükség, hiszen életeket menteni csak így lehet. Ezt tükrözi az a békepárti határozati javaslat is, amelyet az Országgyűlésnek benyújtottunk, amelyet a frakciószövetségünk benyújtott. A béke pártján állunk, és a jövőben is ki szeretnénk maradni az orosz-ukrán háborúból; nem küldtünk sem fegyvert nem is küldünk , sem katonákat Ukrajnába. Számtalanszor elmondtuk, hogy természetesen elítéljük Oroszország agresszióját. Ezzel szemben azt látjuk, hogy az Európai Parlament további fegyverszállításokat követel, és a magyar baloldal pedig már a háború kitörése előtt egyértelművé tette, hogy fegyvereket és katonákat akarnak küldeni ebbe a háborúba. Aki ma a háború pártján áll, aki további szankciókat és fegyverszállításokat támogat, kockáztatja a harmadik világháború kitörését, és teljesen szembemegy a magyar érdekekkel. A magyar kormány továbbra is minden lehetséges módon segíti az ukrajnai menekülteket a legnagyobb humanitárius segélyakció keretében. Székesfehérvár országgyűlési képviselőjeként szeretném elmondani önnek, hogy Székesfehérváron számos, Ukrajnából érkezett ukrán és kárpátaljai magyar ember él és dolgozik, akik közül sokan nem menekültként, hanem még a háború kitörése előtt érkeztek, munkát vállaltak, életvitelszerűen élnek városunkban, és közösségünk megbecsült tagjai. Székesfehérvár érdemben segítette tehát az ideérkező menekültek családegyesítését is. Ők nálunk, Székesfehérváron biztonságban vannak, és számíthatnak közösségünkre. Szeretném kiemelni azt is, hogy elkötelezett tagja vagyunk mind a NATO szövetségének és az Európai Uniónak, és teljes jogú tagként és szuverén államként Magyarország mindent megtesz a béke érdekében. Azt látjuk, hogy a szankciók nem váltak be, sőt csak rontottak Európa helyzetén. A hibás brüsszeli döntések terheit minden európai család érzi. A baloldal most is teljes erővel támogatja az energiaválságot okozó brüsszeli szankciókat, pedig a háború- és szankciópárti álláspontjuk még az ellenzéki szavazók körében sem népszerű. Ezek után már csak egyetlen kérdés maradt hátra: vajon a Jobbik támogatjae, megszavazzae a békepárti határozatot? Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Dr. Lukács László György: Putyin-párti javaslatot, helyesbítsünk! Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Nem tudom elfogadni a válaszát. A honvédelmi miniszter úr a mai napig nem vonta vissza a felelőtlen nyilatkozatát. A honvédelmi miniszter úrról már tudjuk, hogy milyen üzletember, de hogy milyen miniszter, azt még nem. Úgy gondolom, hogy egy honvédelmi miniszternek tekintélyt és nyugalmat kell ebben az országban árasztani, és nem pedig riadalmat és belső feszültséget kelteni felelőtlen nyilatkozataival, úgyhogy nem tudom elfogadni a válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és a Jobbik soraiban.]]
A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a pénteki ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be az energiaügyi miniszterhez: „Hol a havi 181 ezer Ft rezsitámogatás?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! A kormányzati kommunikációban tavaly július óta hangoztatják azt, hogy havonta 181 ezer forint kedvezményt kapnak a családok a rezsitámogatáson keresztül. Szeretném megvilágítani, hogy mi is az a 181 ezer forint. A kedvezmény összegét úgy számolták ki, hogy a gáz és az áram esetében egyaránt a valós piaci árral számolt átlagfogyasztásból, ami havi 203 434 forint, kivonták a kedvezményes tarifákkal számolt átlagfogyasztás összegét, havi 22 257 forintot. 2022. július 21-én valós piaci árként az áram esetében 268,9 forint/kilowatt, a gáznál pedig 1020 forint/köbméter díjat határoztak meg, amit azóta sem változtatott a kormányzati számítás. Miniszterelnök úr tavaly szeptemberben elismerte, hogy az oroszokkal megkötött gázszerződés ára a holland TTF gáztőzsde áraihoz igazodik. A földgáz esetében ez 1020 forint/köbméter ár, ami 400 forint/euróval számolva 232 euró/megawattóra összegre jön ki; csakhogy ilyen magasságban a holland gáztőzsde árai tavaly augusztus 16. és szep-tember 6. között mindössze három hétig jártak, sem előtte, sem utána nem érték el ezt a szintet. A TTF tőzsdei jegyzések tavaly augusztusban tetőztek, amikor 347 euró/megawattóra összeget kellett fizetni a gázért. [[19.50]] Tekintettel arra, hogy az európai gáztárolók időközben megteltek, és az időjárás is kedvezően alakult, a gáz ára szeptembertől drasztikusan csökkent; idén márciustól már csak 50 euró/megawattóra alatt van. Vagyis 400 forintos euróval számolva köbméterenként 211 forint a világpiaci ár. Kijelenthető tehát, hogy a 767 forint/köbméter lakossági piaci árból az áfa és a rendszerhasználati díjak levonása után maradó úgynevezett molekulaár, 547 forint/köbméter december közepe óta tartósan meghaladja a tőzsdei árat. A kormány 700 millió köbméter, úgynevezett különleges földgázkészletet a tervekkel ellentétben tavaly február helyett júliusban, amikor jó magas volt az ár, köbméterenként ezer forint feletti áron vásárolt meg. Ez óriási hiba volt. A fűtési szezonban igyekeztek ugyan megszabadulni a drágán beszerzett földgázkészlettől, és a lakossággal, intézményekkel, valamint a vállalkozókkal megfizettetni az árát, ugyanis amíg az Európai Unió más országai a 2023-as betározási időszakra gondolva felelősen nem ürítették le a tárolókat, hanem az olcsó piacról szerezték be közben a földgázt, nálunk a napi fogyasztás 60 százaléka ezekből a tárolókból származott. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal a lakossági piaci árakat 2023. április 30-áig rögzítette. Kérem szíves válaszukat arra vonatkozóan, hogy májustól tervezike az alacsony világpiaci áraknak megfelelően a lakossági piaci árak csökkentését. Továbbá egyértelmű válaszát kérem arra vonatkozóan, hogy vane közvetítő cég beiktatva a Gazprom és az MVM közé az orosz gáz beszerzésének lebonyolításában. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak, aki az interpellációra válaszol.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, hogy abban egyetértünk, vagy remélem, hogy egyetértünk, hogy az európai energiaválság ellenére is sikerült fenntartanunk a 2013 óta működő és a magyar embereknek komoly segítséget jelentő rezsicsökkentést. Hazánk már tíz éve az egyik legtöbbet fordította a lakossági rezsiköltségek alacsonyan tartására Európában. A nemzetközi energiaválság dacára Magyarország 2022-ben a GDP-je közel 6 százalékát fordította rezsivédelemre, ezzel pedig az uniós rangsor negyedik helyén állunk. Ha nem lenne rezsicsökkentés, akkor több százezren vagy millió feletti számban mentek volna tönkre magyar emberek, családok azért, mert nem tudták volna kifizetni az egekbe szökött energiaárakat. Nem néztük tétlenül az extraprofit keletkezését sem. A kormány elvonta az energiavállalatoknál, bankoknál, kereskedelmi multiknál jelentkező extraprofitot, és létrehozta belőle a Rezsivédelmi Alapot, amelynek az összegét 2600 milliárd forintra növelte. Ebből 2023 végéig változatlan formában fenn tudjuk tartani a lakossági rezsicsökkentést az átlagfogyasztás mértékéig, magyarul: egész évben változatlan marad a csökkentett gáz-, áram- és távhőár. De érvényben marad a nagycsaládosok, a társasházak, a többgenerációs családi házak, az állami vagy önkormányzati tulajdonú bérlemények gázárkedvezménye és az elektromos gyógyászati eszközökkel élők áramkedvezménye is. Az MVM összesítése szerint az augusztustól február végéig kiadott lakossági áramszámlák 65 százaléka és a gázszámlák 80 százaléka kizárólag rezsicsökkentett tételeket tartalmazott, vagyis a lakossági felhasználók jelentős része, átlagosan háromnegyede nem lépte túl az átlagfogyasztási értékeket. A kormány a lakossági fogyasztók támogatása mellett lehetővé tette az egyes állami, önkormányzati és egyházi intézmények, alapítványi egyetemek számára a korábbi változó áras szerződésekről a fix árakra átállást. Március eleje óta több mint 1100 befogadott kérelem alapján összesen mintegy 8400 fogyasztási helyen élvezhetik a rögzített árú gázszolgáltatás előnyeit a következő gázév kezdetéig, szeptember végéig. A kormány ezt pedig kiterjesztette az áramellátásra is, 1200 jogosult több mint 20 ezer fogyasztási helyen juthat újonnan rögzített árakon áramhoz április 1-jétől az év végéig. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal múlt héten közzétett nemzetközi ár-összehasonlító statisztikája alapján a lakossági fogyasztók számára februárban a hazai áram- és földgázárak továbbra is Európa legkedvezőbbjei voltak. Néhány példát, ha nézünk: az áramért Pozsonyban és Varsóban több mint dupláját, Prágában négyszeresét, Rómában, Londonban, Berlinben és Dublinban több mint ötszörösét fizetik az emberek a magyarországi rezsicsökkentett árnak. Földgáz esetében ezek a különbségek még nagyobbak: Zágrábban, Pozsonyban, Bukarestben és Varsóban több mint dupláját, Vilniusban és Tallinnban háromszorosát, Szófiában és Ljubljanában négyszeresét, Prágában hatszorosát, Amszterdamban hétszeresét, Rómában és Bécsben nyolcszorosát, Stockholmban a tizenkétszeresét kellett fizetniük a lakossági fogyasztóknak. Az osztrák energiahivatal szerint Ausztriában például januárban 12,8 százalékkal nőtt az energia ára az előző hónaphoz képest. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány mindent megtesz azért, hogy Magyarország ne keveredjen bele a háborúba, és annak árát ne a magyar embereknek kelljen megfizetniük. Szeretném kérni képviselő úrnak és a frakciójának is a támogatását ezzel a politikával kapcsolatban. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Megkérdezem képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. Öné a szó.
Tisztelt Államtitkár Asszony! A válaszát azért sem tudom elfogadni, mert egyrészt nem kaptam választ a kérdéseimre, másrészt pedig a közvetítő cég beiktatása nem példa nélküli a gázbeszerzéseknél. Ugyanis a régi orosz gázszerződés esetében a földgáz-értékesítést 1994-től a MOL és a Gazprom által alapított Panrus Gáz Zrt. végezte, amely cég még 2020-ban is 4,2 milliárd köbméter gázt adott el. Tevékenységét 2021. október 1-jével, az új orosz gázszerződés aláírása után fejezte be, majd 2022. január 1-jével jogutód nélkül meg is szűnt. A KSH adatai alapján 2022-ben az orosz gázt a holland gáztőzsde áraihoz képest még az időbeli csúszást figyelembe véve is 7-8 százalékkal vásárolta drágábban. A magyar családoknak joguk van tudni tehát azt, hogy vane felesleges árdrágító tényező a gázszerződésben, mert igenis rendkívül drágán tudják megvásárolni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a pénteki ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Kontrát Károly, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Hogyan tudunk védekezni az erősödő migrációs nyomással szemben?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A Honvédelmi és Rendészeti Bizottságban hallgathattuk meg azt a beszámolót, amelyet a Belügyminisztérium a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet meghosszabbítása kapcsán készített. Sajnos újra meggyőződhettünk arról, hogy folyamatosan nő a migrációs nyomás Magyarország déli határszakaszán. Amíg 2020-ban összesen 46 179 fő kísérelt meg illegális határátlépést délen, addig ez a szám 2021-ben már 122 239, tavaly pedig már 269 254 volt. Ezzel párhuzamosan 2022-ben összesen 46 menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be a Magyarországra belépni kívánók. Látszik, hogy nem hazánk, hanem továbbra is Nyugat-Európa a cél. Nyugaton kezdenek ráébredni arra, amit miniszterelnök úr már az előző évtized derekán megfogalmazott: nem korlátlan Willkommenkulturra, hanem szigorúan betartott bevándorlási szabályokra és határvédelemre van szükség Európában. A legutóbbi uniós csúcson a határvédelemre szánt összegek növeléséről döntöttek, az Európai Bizottság elnöke megkettőzött erővel igyekezne megreformálni az uniós menekültügyi rendszert, kérdés azonban, hogy nem túl későie ez a felbuzdulás. A migráció motorja a mára már szinte iparággá alakuló bűnszervezetek által üzemeltetett embercsempészet lett, Magyarország déli határának kínálata szervezett, csoportos, olykor fegyveres határtámadásoktól, az autós vagy teherautós csempészakcióig terjed. Emlékeznek még az M5-ös autópályán lövöldöző, rendőrök és civilek életét veszélyeztető embercsempészekre? Közel 50 illegális migránst szállítottak a teherautójukon, akiktől több mint 40 millió forintnak megfelelő valutát szedtek a később kudarcba fulladt embercsempész-akcióért. Magyarország időben lépett, mi megerősítettük a határainkat, és határozott migrációellenes politikát folytatunk. Addig azonban, amíg Nyugat-Európa nem tesz az eddigieknél határozottabb lépéseket az illegális bevándorlás okainak kezelésére, nem számíthatunk a migrációs nyomás enyhülésére. Kérdezem államtitkár urat: milyen állapotban van a déli határvédelmünk, megfelelően el tudjae látni az ország védelmét a határvadászokkal megerősített rendőri állomány? [[20.00]] Milyen lépéseket tesz a kormány az embercsempészet megfékezése érdekében? A megváltozni látszó politikai környezetben számíthatunke bármilyen segítségre az Európai Uniótól a határvédelem terén? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációra Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha Magyarországon nemzetközi helyet keresünk, ahol viszonylag szűk környezetben legalább 73 ország állampolgáraival találkozhatunk, akkor ezek a magyar börtönök, ahol 73 ország állampolgárai embercsempészként vagy töltik a büntetésüket, vagy várják, hogy ítéletet szabjanak ki rájuk, mert bizony, óriási üzlet az embercsempészet, és a szervezett bűnözői hálózatok erre nagyon rátelepedtek. Most már sűrűbben, mint minden kilencedik priccsen a magyar börtönökben bizony, embercsempészek vannak. Óriási üzlet ez. Amikor bő húsz migránst az M5-ösön feltartóztattak amit az embercsempészek még lövésekkel is próbáltak megvédeni , nos, annak a transzportnak az értéke, amit kifizettek ezek az átvert, becsapott emberek az embercsempészeknek, 41 millió forint volt, azért, hogy őket Európába csempésszék. Nem tudom, milyen jövedelmezőségű volt korábban a szervezett bűnözésnek egyik vagy másik ága, kábítószer-csempészet, fegyvercsempészet vagy bármi más, de mindenesetre óriási üzletet látnak az embercsempészetben, és sajnos ma Európában az embercsempészek döntik el, hogy ki lesz európai lakos és ki nem. Az Európai Unió képtelen megakadályozni azt, hogy az embercsempészek tömegesen behozzák ezeket az embereket illegálisan Európába. Őket is valamelyest becsapják a saját országukban, mert azt ígérik, hogy itt munka nélkül nagy jövedelemre lehet szert tenni, lakást lehet kapni, akár kocsit is lehet kapni, egészségügyi ellátással. Sokan ennek bedőlnek, sokaknak valószínűleg ez is a szándéka, és elindulnak Európa felé. Óriási összegeket, milliós összegeket kifizetnek egy-egy embernek az Európába juttatásáért, és az európai hatóságok teljes mértékben képtelenek bármit is tenni. Egész egyszerűen feladták, vagy alkalmatlanok arra, hogy befolyásolják azt, hogy Európában ki fog élni és ki nem. Magyarország nem ezen országok közé tartozik. Mi a határunkat megvédjük, 270 ezer illegális határátlépési kísérletet akadályoztunk meg az előző esztendőben, és ezt így fogjuk folytatni ebben az évben is, mert mi igenis el akarjuk dönteni, hogy kikkel élünk közösen, és kikkel nem akarunk közösen élni. De az Unió ezt a jogosítványát egész egyszerűen átengedte az embercsempészeknek, és az Unió területének nagy részén már az embercsempészek hozzák arról a döntést, hogy a nagyvárosok külvárosaiban az ottani franciák, az ottani svédek, az ottani spanyolok, vagy pedig az újonnan betelepülő, akár Afrikából, akár Ázsiából érkező betelepülők fognak lakni. Mi ezzel nem tudunk egyetérteni, mi továbbra is fenn szeretnénk tartani magunknak a jogokat, hogy mi magunk, Magyarország, a magyar emberek döntsenek erről, és a magyar rendőrség, a magyar határvadászok meg is tudják védeni a magyar déli határt, és mi eredményesek vagyunk. Az Unió a saját kimutatásai szerint nemcsak, hogy a bejutást nem tudja megakadályozni, mert az embercsempészek bárkit behoznak, akit úgy gondolnak, hanem a kiutasításban is elégtelenre vizsgázott, hiszen az Eurostat a saját kimutatásai szerint is tíz kiutasításra ítélt bevándorló közül mert illegálisan érkeztek az Unióba, és elvileg nem lenne jogcímük itt tartózkodni , tíz határozatból egyet tud végrehajtani, és kilencet nem tud végrehajtani. Amikor elindulnának visszafelé a repülők, és megkapja az idézést 100-120 ember, akkor 8 emberrel indul vissza a repülő, és a többi hely üresen marad, mert ilyen eredményességű a kiutasítás az Európai Unión belül, és nem tudhatjuk, hogy ezek az emberek hányszor próbálkoznak újra és újra, hogy bejussanak. Magyarország egyértelmű álláspontot foglalt el. Mi az illegális migrációt nem fogadjuk el, és azt megköveteljük minden más uniós tagállamtól és Brüsszeltől is, hogy ezt az álláspontunkat tiszteletben tartsa. Sajnos láthattuk az előző években, hogy Brüsszel eljárásokat indított, a többi ország megpróbálta megbélyegezni Magyarországot, a magyar baloldal pedig, mivel dollárbaloldal, ezért természetesen úgy táncol, ahogy ezek az erők fütyülnek, és ha rajtuk múlt volna, már rég fel sem építették volna a kerítést, vagy pedig olyan széles kapukat nyitogattak volna rajta, amin bárki átsétálhatott volna. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Megkérdezem a képviselő urat, elfogadjae a választ.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték, és Magyarország biztonságát, a magyar emberek biztonságát nagyban meghatározza a déli határ védelme. Köszönöm Magyarország Kormányának, a Belügyminisztériumnak és a rendőrség személyi állományának, valamint a határvadászoknak, hogy mindent megtesznek a magyar emberek és Magyarország biztonsága érdekében. Annak is örülök, hogy az embercsempészet elleni határozott fellépés, amely egyrészt a törvényi szabályozások szigorításában, másrészt pedig a déli határok védelmében testesül meg, eredményes; és bízom abban, hogy a jövőt illetően is számíthatunk a rendőrség, a rendőrség személyi állományának és a határvadászoknak a határozott fellépésére mind az illegális migránsok, mind pedig az embercsempészek vonatkozásában. Államtitkár úr, köszönöm a válaszát, elfogadom. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr a miniszterhelyettesi választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációk tárgyalásának végére értünk, most az azonnali kérdésekkel folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Kálmán Olga, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mégis mit tud?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a DK frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak a távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a DK soron következő, kérdést feltenni kívánó képviselője következik. Sebián-Petrovszki László, a DK képviselőjeként azonnali kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Mire készülnek?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Sebián-Petrovszki László jelzésére:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, az önök kormánya egyedülálló teljesítményt nyújtott Európában, mert miközben néhány alapvető élelmiszer árát befagyasztották, ezen árstop ellenére a Rákosi-korszak óta nem látott, mintegy 50 százalékos élelmiszer-drágulást szabadítottak rá Magyarországra. És most ott tartunk, hogy Gulyás Gergely miniszter úr már beszélni sem mert a legutóbbi Kormányinfón arról, hogy mi lesz április 30-a után, vagyis amikor az Orbán-kormány a hatályos jogszabály alapján véget vet az árstopoknak. Egészen ijesztő belegondolni, hogy ha árstopokkal is 50 százalékos élelmiszer-drágulást sikerült elérni, akkor árstopok nélkül mi fog történni ebben az országban, de erről semmilyen tervet, semmilyen megoldást nem hallottunk a kormány részéről, ennyi volt, megállt az önök tudománya itt. Eddig sem volt épkézláb ötletük arra, hogy hogyan húzzák ki Magyarországot az orbáni infláció halálos öleléséből, most pedig még ennél többet sem hallottunk önöktől; úgy tűnik, április 30-a után végleg lemondanak erről a megoldásról. A hétszeres rezsiáremelés nemcsak a magyar embereket, hanem a mezőgazdaságot és az élelmiszeripart is büntette, ezt önök is tudják. Két megoldás is kínálkozna. Az egyik az, hogy a világpiacon hónapok óta csökkenő gáz- és áramárat vezetik át például a vállalkozások számára, ám önök nem csökkentik a vállalkozások rezsiköltségeit sem, emiatt azok nem tudják csökkenteni a termékeik árát. A másik megoldás lehetne az áfacsökkentés, akár egy kedvezményes áfa alkalmazása az összes alapvető élelmiszerre, hogy legalább az emberek nyomorán ne nyerészkedjenek, de az önök kormánya eddig erre sem volt hajlandó. Kérdezem tehát államtitkár urat: mire készülnek az árstopok április 30-ai kivezetése után? Hogyan fogják megállítani a száguldó orbáni inflációt? Miért nem tesznek valamit az élelmiszerárak letörése érdekében? Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm. Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a kérdését, mert lehetőséget ad számomra, hogy ismételten elmondjam azt, amit a mai nap folyamán is és az előző napokban, hetekben, hónapokban többször elmondtunk. Alapvetően az európai inflációs helyzetet és a magyarországi inflációs helyzetet és gondolom, ezt ön sem vitatja alapjaiban az orosz-ukrán háború okozza, az orosz-ukrán háborúra hivatkozással egy brüsszeli szankciós politika okozza, amelynek következtében Európában, Közép-Európában és Magyarországon is valóban inflációs jelenségek tapasztalhatók. [[Gy. Németh Erzsébet: Vitatjuk!]] Azon, hogy történelmileg melyik a nagyobb, melyik a kisebb, tisztelettel vitatkoznék, de nem akarok, mert van negyven év fórom önhöz képest, és jobban megéltem, hogy mikor mennyi volt az áremelés. [[20.10]] De nem vitatom, hogy a mai inflációs áremelés az elmúlt évekhez képest igen jelentős. A kormány eddig is mindent megtett annak érdekében, amit belföldön meg lehet tenni. A brüsszeli szankciós politikát nem tudjuk befolyásolni, az ukrán-orosz háborút alapvetően nem tudjuk megakadályozni, ezért azok a belföldi gazdasági intézkedések álltak rendelkezésünkre, amelyeket megtettünk mind az emberek, a családok, mind a vállalkozások érdekében. Ön két lehetőséget említett, mind a kettőt az elmúlt időszakban többször hallottuk, és minden alkalommal igyekeztünk bebizonyítani, hogy ezek nem lehetséges megoldások. Az áfacsökkentést alapvetően és erre valóban történelmi tapasztalataink vannak a kereskedelem lenyeli, tehát nem a fogyasztók kapják meg, az energiaáraknál pedig az egy nagyon tetszetős dolog, hogy amikor olcsóbbak a világpiaci árak, akkor csökkentsük, csak kérem, van egy másik tendencia is, hogy amikor növelik, akkor meg növelni kellene. Így igyekszünk nivellálni az energiaárakat, hogy ez mind a családok mind a gazdaság számára elviselhető legyen. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. De igen, államtitkár úr, vitatjuk azt a nézetet, hogy az inflációt Magyarországon egyfelől az uniós szankciók okozzák, hiszen egész Európában hatnak a szankciók, mégis itt van az extra magas infláció, és vitatjuk azt… és a környező országokban is alacsonyabb az infláció, sőt az uniós átlag is 18 százalék körüli volt, ez nagyon messze van a magyarországi 50 százalékos élelmiszer-inflációtól. Tehát nem ez okozza, többször elmondtuk már. A másik pedig, hogy értem én azt, hogy a kormány sem áfát nem akar csökkenteni, akár az alapvető élelmiszereknél, sem a csökkenő energiaárakat nem akarja átvezetni a vállalkozásoknál. Örömmel mondom önnek, amit ön is mondott, hallott már, hogy a DK és az árnyékkormány, Dobrev Klára árnyékkormánya majd megteszi ezt. A mi programunkban ez szerepel. Mi mind a kettőt nagyon hathatós és jó eszköznek tartjuk. Azt gondoljuk, hogy az embereknek mind a kettő segítene, ezért aztán mi továbbra is emellett kardoskodunk. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon!
Köszönöm. Nem akarok azzal az olcsó válasszal élni, hogy régi bűnöknek hosszú az árnyékkorm… [[Derültség a kormánypárti padsorokból.]] árnyéka, és így ennek megfelelően [[Derültség a kormánypárti padsorokból.]] az árnyékkormány is; na de olcsó lenne a válasz, nem ezzel akarok élni. [[Gy. Németh Erzsébet: Fusson neki még egyszer, államtitkár úr!]] Én bízom benne, hogy önök nem kapnak erre lehetőséget, hogy kipróbálják, és bízom abban, hogy a mi megoldásunk hozza meg a tartós eredményt, és mi kapjuk meg arra a tartós lehetőséget, hogy ezeket a megoldásokat kipróbáljuk, és a gyakorlatban továbbra is alkalmazzuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, Gelencsér Ferenc, Szabó Szabolcs és Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Momentum frakcióvezetője előzetesen úgy tájékoztatott, hogy személyes válaszadást kér, így a miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Momentum-frakció soron következő kérdést feltenni kívánó képviselője következik. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az építési és közlekedési miniszternek: „Kérem, válaszoljon, Miniszter Úr!” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Csepreghy Nándor államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Államtitkár úr, nekem egy nagyon egyszerű kérdésem van ön felé: mi történt azzal a rengeteg ígérettel? A választások előtt az ország minden pontján jelentették be az újabb és újabb beruházásokat, útfelújításokat, infrastrukturális projekteket, de azóta mintha ezekről megfeledkeztek volna. Persze, az emberek nem felejtették el, de maguk biztosan, hiszen a legtöbb ígéretük esetében még egy kapavágás nem történt. Engedje meg, hogy az ország egy térségén keresztül bemutassam, mennyire nem foglalkoznak az alapvető szükségletekkel! A Pilis-Dunakanyar az országunk egyik legszebb része, közvetlenül a fővárosunktól északra helyezkedik el, és több mint százezer ember lakik itt. Az itt élő honfitársaink mindennapjait megkeseríti az elavult közlekedési infrastruktúra. A választások előtt fűt-fát megígértek annak érdekében, hogy megnyerjék azt, azóta viszont nagy a csönd. Mi van a 11-es főút felújításával? Mi van a szentendrei HÉV-vonal és járműpark korszerűsítésével? Mi van a budakalászi elkerülő út megépítésével? Mi van a 10-es és 11-es út összekötésével, vagy éppen mi van a Dunabogdány és Kisoroszi között ígért biciklishíddal? Ez csak pár példa, amely jól mutatja, mennyire elfeledkeztek az egyik legfontosabb feladatukról, az infrastruktúra fejlesztéséről. Nyilván el fogja mondani, ahogyan maga előtt már sokan, hogy sajnos nincsen pénz, de amint lesz, na majd akkor. El fogja mondani, hogy a háború, a szankciók meg Brüsszel miatt nem valósulhatnak meg ezek a beruházások, amelyek az emberek mindennapi életét befolyásolják és segítik. De kérdezem én, ha valóban nincsen pénz ezekre a beruházásokra országszerte, akkor miért van pénz kínai cégeket támogatni százmilliárdokkal. Miért van pénz telekommunikációs céget vásárolni szintén százmilliárdokért? Miért van pénz továbbra is kitömni a hazug közmédiát? Államtitkár úr, mi történt azzal a rengeteg ígérettel? Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A válaszadást Csepreghy Nándor államtitkár úrtól várjuk. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a lehetőséget, hogy elmondhatom azt, hogy a térség választópolgárai tavaly jól döntöttek, mert egy kiváló képviselőt választottak meg Vitályos Eszter személyében, aki képviseli a Dunakanyarban élők érdekeit is, ahogy tette ezt akkor, amikor lobbizott a kormánynál és a kormány által eldöntött támogatásban a HÉV-fejlesztésekről, amikor lobbizott a 11-es főút fejlesztésére vonatkozóan. És igen, képviselő úr, valóban szóba kell hozni a háború kérdését, hiszen önmagában a háború is komoly gondot okoz, azonban ennek az elhúzódása és gazdasági következményei az önök párt- és elvtársai által támogatva Brüsszelből olyan szankciókat eredményeznek, amelyek viszonylag beszűkítik Magyarország mozgásterét pénzügyi értelemben. Azonban ebben a pénzügyi helyzetben is mi többet tudunk építeni, mint amit önök bármikor csak elképzelni tudtak, hiszen ha jól visszaemlékszünk, a Momentum esetében építés az önök nevéhez kevés kötődik, egyetlenegy dolgot tudnak felírni a politikai eredménylistájukra, egy olimpiai álom eltörlését, illetve a rombolást. Szeretném megerősíteni képviselő úr felé, hogy a magyar kormány 2010 óta minden vállalását teljesítette, nem véletlenül kapott negyedjére is kétharmados felhatalmazást az Orbán Viktor vezette kormányzat, és ez így lesz a korábban meghatározott fejlesztésekkel kapcsolatban is. Az kétségtelen, hogy egy olyan helyzet, ami forrásszűk időszakot eredményez, lehetőséget is ad arra, hogy újragondoljuk ezeket a fejlesztéseket műszaki tartalmi értelemben is, és rangsoroljuk azokat, hiszen az Építési és Közlekedési Minisztérium pont azért jött létre, hogy a kevesebből többet is tudjunk építeni, és ahogy azt a kormány megígérte, képviselő asszony pedig itt mellettem ülve kilobbizta, el fogják azt érni, hogy a HÉV-fejlesztések a következő fejlesztési időszakban megvalósulnak, nemcsak az északra tartó nyomvonalak tekintetében, hanem az összes Budapestre tartó HÉV-vonal fejlesztése tekintetében, a vonalakat, illetve a járműállományt tekintve is. Képviselő úr, azt gondolom, hogy ön korából fakadóan és politikai hátteréből fakadóan is inkább csak tanulhat ettől a kormánytól fejlesztéspolitikát. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak egy percben.
Ha megengedi, államtitkár úr, majd azt eldöntöm, hogy én kitől szeretnék tanulni, és kitől nem. Ahogy az előre jósolható volt, hogy a szankciókra és a háborúkra mutogat szokás szerint, de azért azt tisztázzuk, bár nem ez a témája elsődlegesen ennek a kérdésnek, az egyetlen ok, amiért ebben az országban jelenleg 25 százalékos infláció van és 400 forintos euró, az önök elhibázott gazdaságpolitikája. Nem a szankciók, amit szintén önök is megszavaztak, mint tudjuk, hanem azért, mert a választások előtt két kézzel szórták a pénzt, és azóta sem tudták kordában tartani ezt a jelenlegi válságot. Nem a háborúk, és nem a szankciók okozták, hanem kizárólag az önök gazdaságpolitikája. Ahogy az első felszólalásomban is mondtam, pont arra szerettem volna rávilágítani, hogy mindenre van pénz az önök kormányánál. A Vodafone-ra van pénz, kínai cégeket támogatni van pénz, csak az alapvető infrastrukturális beruházásokra nincsen pénz. Elmondják, hogy el fogják érni, és el fogják indítani, ezt hallgatjuk több mint egy éve. De mikor? Mikor fogjuk végre látni ezeket, kézzelfogható beruházásokat? Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, öné a szó. [[20.20]]
Tisztelt Képviselő Úr! Abban a szerencsés helyzetben vagyunk, hogy immár negyedik ciklusában vezetheti ezt az országot Orbán Viktor és kormánya, és ebben az elmúlt négy választásban az emberek egy dologról tanúbizonyságot tettek, hogy zsoldosokra szeretnék bízni az ország sorsának a képviseletét vagy patriótákra; olyan emberekre, akik építik ezt az országot, vagy olyan emberekre, akik beszélnek, tanulni nem hajlandók, és láthatóan ennek a politikai következményeit is viselniük kell. Javaslom, hogy legyen tekintettel a saját korábbi pártelnöke önmérséklő magatartására, és talán kövesse az ő példáját, ha már másoktól, akik bizonyítottak, nem hajlandó tanulni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hiszékeny Dezső, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Jól van ez így?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Fürjes Balázs államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen kéri a választ.
Elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Biztos ön előtt is ismert az a tömegkatasztrófa, amely az M1-es autópályán történt. Ott sajnos emberéleteket is követelt a porvihar keltette veszélyhelyzet. Én most egy mesterségesen előállított veszélyhelyzetről szólnék, mely a főváros szívében, a Váci úton keletkezett még március 6-án. Egy épület szakszerűtlen bontása következtében akkora portörmelékfelhő keletkezett, hogy az ott éppen kétszer négysávos Váci úton életveszélyessé vált a közlekedés. Aki a helyszínen élte át a történteket, nem túlzás azt állítani, hogy Bahmutban érezhette magát: remegett a föld, iszonyú volt a hangzavar, és akkora por volt, hogy az orrunkig sem láttunk. Senki nem tudta, mi történik. Nem volt előzetes értesítés, figyelemfelhívás és felkészülési lehetőség. Miért maradt rejtve, hogy a tervezett bontás során mit, mikor és hogyan fognak csinálni? Így a környéken élő emberek nem voltak biztonságban. Felmerül a kérdés: alkalmase a kormányhivatalokon belül kialakított építésügyi és épületfelügyeleti rendszer az építkezések biztonságos kezelésére? Mindenesetre ennél az esetnél a környéken nem láttuk a szakembereiket. Az érdemi intézkedési lehetőségektől megfosztott önkormányzati szervek és tisztségviselők jelen voltak és gyorsan intézkedtek. Talán ennek köszönhető, hogy nem lett tragédia. De hol voltak a hatóság emberei? Biztos, hogy az a néhány ember, aki a hatóságnál dolgozik, képes ellátni a IV., az V., a VI., a VII., a VIII., a IX. és a XIII. kerületben az építkezések biztonságos felügyeletét? [[Taps a Párbeszéd, a Momentum, a DK és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fürjes Balázs államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Megmondom őszintén, egy kicsit csodálkozom. Képviselő úr pontosan tudja, hogy miről beszélek. Állt már módunkban személyesen angyalföldi, XIII. kerületi komoly építkezési ügyben Tóth József polgármesterrel közösen együttműködni, ami, azt gondolom, hogy Angyalföld és a kormányzat közös sikere volt, és tudtuk gyarapítani ebben az együttműködésben Angyalföldöt, Budapestet. Egy kicsit csodálkozom azon, hogy ön kormányellenes élt akar vinni egy olyan kérdésbe, ahol szerintem nem érdemes ilyet keresni. Kétségtelen s én ezt jó szívvel elismerem , hogy az önkormányzat tette a dolgát, de az a helyzet, hogy a kormányhivatal is tette a dolgát. A Medicor-épület bontásánál a kormányhivatal építésfelügyeleti hatósága a március 8-án megtartott hatósági ellenőrzését követően azonnali hatállyal leállította a szakszerűtlen és jogosulatlan építőipari kivitelezési tevékenységet, a bontást, és a munkálatok folytatását a további építésfelügyeleti hatósági intézkedésig megtiltotta. Tehát azt gondolom, hogy a jogállam és a szakmai közigazgatás is működik. Nincs kormány a világon, amely elérné azt, hogy egyetlen kivitelező sem hágja át sohasem a szabályokat és sohasem végez szabálytalan építési vagy bontási munkát. Egy dolgot tud csinálni egy szakszerű és a helyén lévő, jól működő kormányzat, hogy a szakmai közigazgatási szervezet azonnal lép. Most is a legsúlyosabb intézkedést vezette be, amikor azonnali hatállyal leállította a bontási munkálatokat. Bárcsak mindenki így végezné a dolgát az országban! Csodálkozom, hogy a képviselő úr itt hibát keres, ahol épp az önkormányzat jelzésére egy azonnal és helyesen megtett kormányzati intézkedésnek lehettünk a tanúi. Mindenkivel szemben a legszigorúbban fogunk fellépni, aki megsérti a jogszabályokat és veszélyezteti az állampolgárok biztonságát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Miniszterhelyettes úr, a történet tanulságait le kell vonni. Nem jó irányba indult el. 6-án volt, 8-án állították le, holott az említett helyzet egy óra alatt alakult ki. Az építkezés veszélyes üzem, emberek élete és óriási vagyoni értékek múlhatnak azon, hogy ez rendezetten működjön, ezért számonkért szabályokra és rendszeres jelenlétre van szükség. Meglátásom szerint a mai rendszer erre alkalmatlan. Ebben a rendszerben szinte kódolva van a katasztrófa. Csak idő kérdése a tragédia bekövetkezése. Ezért javaslom, hogy a kialakult rendszert és a szereplőket gondolják újra. Nem ön, hanem a kormányhivatalokat felügyelő miniszter ebben főszereplő, és ez óriási felelősség. [[Taps a Párbeszéd, a Momentum, a DK és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Sok mindennel szoktak minket vádolni, de azt a vádat, hogy a felelősség elől elugornánk, még a legkritikusabb ellenfeleinktől sem szoktuk megkapni. A következőkben sem fog ilyesmi történni. Azt szeretném mondani, az nagyon fontos, kettőnkön kívül érthetően kevesen tudják a teremben, hogy pontosan miről van szó. Ön annak a kerületnek a képviselője, én pedig valóban a kormányhivatalokat felügyelő miniszter helyettese vagyok. Emberéletben nem esett kár, az állampolgárok vagyonában, hála istennek, nem esett kár azért, mert a kormányhivatal azonnal leállíttatta ezt az építkezést. A kollégák helyesen jártak el, és hangsúlyozom, hogy a jövőben is Budapesten és vidéken is minden építkezésen mindenkinek a legszigorúbb környezetvédelmi és egyéb szabályokat kell betartani, és a hatóságok ezeket a szabályokat be fogják tartatni a jövőben is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát és munkáját. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman és Lukács László György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy tájékoztatott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most a Jobbik-frakció soron következő kérdést feltenni kívánó képviselője következik. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs és Lukács László György, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Ezzel a kérdéssel megvárnám a miniszter úr személyes jelenlétét. Köszönöm szépen.
Tájékoztatom, képviselő úr, hogy miniszter úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mit gondol erről, Miniszter úr?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ.
Elfogadom.
Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Úgy tűnik, hogy egy több száz millió forintos titkosított dokumentum alapján fogott egészségügyi reformba az Orbán-kormány. Ez az a reform, amelyről a Fidesz frakcióvezetője is azt mondta, hogy ez egy baloldali javaslat. Úgy tűnik, hogy a reformot a Belügyminisztérium a Boston Consulting Group tíz évre titkosított dokumentuma alapján vezérli, és már most kimondhatjuk, hogy ez a reform lényegében megbukóban van, és súlyos károkat okoz a lakosoknak. De hogy példákat is mondjunk: Mosonmagyaróváron a szülészeti ellátás bánja a reformot, Ajkán botladozik a sürgősségi ellátás, és Mohács kórháza is bajban van. Eközben zajlik a háziorvosi ügyeleti rendszer átalakítása. Igen tisztelt képviselőtársaim, mintegy kétszáz háziorvosi ügyeletet zárnak be, ezenfelül államosítják a szakrendelőket, hogy legyen még mit tönkretenni. A kormány persze e látványos egészségügyi politikai szétesés közben arra is talált időt, hogy a Magyar Orvosi Kamarára támadjon, kockáztatva ezzel az európai uniós pénzek hazahozatalát. Mi más célja lehet ugyanis egy ilyen, 24 óra alatt levezényelt támadásnak, mint hogy az Európai Közösséggel szemben újabb háborút indítson a pénzek elmaradása miatt a kormány. [[20.30]] Ez a miniszterelnök érdeke is, mert ő arra készül, hogy kivezesse hazánkat az Európai Unióból, pedig az elmúlt évek tapasztalata alapján mindannyian tudjuk, hogy nekünk a biztonságunk Európa. Összességében látható, hogy a reformkísérlet megbukik, ez önmagában is veszélyes. Joga van tehát tudni a lakosságnak, hogy milyen további leépítéseket terveznek önök reform címén, mire készülnek, és hol kell számítani kieső ellátásra. Mindezekre tekintettel a Jobbik-Konzervatívok politikusai azzal a kéréssel fordulnak a Belügyminisztériumhoz, hogy hozzák nyilvánosságra a Boston Consulting cégtől kapott, az adófizetőknek 277 millió forintba kerülő tervet. Mikor oldják fel tehát a bukott reformhoz vezető titkosított tervet, ami 277 millió forintba került? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Benne volte a reformcsomagban, hogy 200 helyen kell háziorvosi ügyeletet megszüntetni, vagy például, hogy az ajkai kórházban le kell minősíteni a sürgősségi ellátást. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Szabadi István tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Unióellenes szólamokat az itt jelen lévő frakciók közül kettő mondott a magyar parlamentben és a parlament falain kívül, a Jobbik és a Mi Hazánk. Önök ketten vannak azok, akik az Unió ellen beszéltek, minden más párt az uniós tagság mellett tört lándzsát az alapításától a mai napig, úgyhogy ezzel kapcsolatban önöknek kell elgondolkozni, hogy akkor most hogyan és milyen múltja van az önök pártjának. Ha pedig az egészségügy egyes részterületeiről beszélhetünk, amelyeket ön megemlített, mondjuk, a háziorvosi praxisok. Amikor elkezdtük a kormányzásunkat, akkor egy átlagos háziorvosi praxis bevétele 800 ezer forint volt Magyarországon, most 3 millió forint. Azért 3 millió forint, mert évről évre emeltük a praxisok finanszírozását, mindemellett 1,5 milliárd forintból a praxisvásárláshoz, a praxisjog vásárlásához is támogatást nyújtottunk, és letelepedési pályázatot is nyújtottunk. Ha megnézzük, hogy ezek a pályázatok mennyi ember ellátását segítették az elmúlt években, azt mondhatjuk, hogy másfél millió embernek az alapellátásához nyújtott segítséget ez a két pályáztatási forma. Tisztelt Képviselő Úr! Ön arról beszél, hogy hogy csökken bármilyen ügyeleti ellátási lehetőség a magyar polgároknál. Ez egyáltalán nincs így. Egyrészről az orvosok száma az elmúlt években, 2010 óta nőtt. Amikor elkezdtük a kormányzásunkat, nem volt 34 ezer orvos Magyarországon, most pedig több mint 38 ezer orvos dolgozik Magyarországon. Tehát nőtt az orvosok száma, hála istennek. Azoknak a helyeknek a száma pedig, ahol ügyeleti ellátást kaphatnak ügyeleti pontok, mentőállomások, kórházi sürgősségi osztályok , ez összességében több mint 300. Ha önöknek igaza lenne, és az új ügyeleti rendszer alultervezett lenne a kapacitások tekintetében, akkor arról tudnánk beszámolni két hónapja, hogy abban a három vármegyében, ahol elindult már az új ügyelet, ott sorban állnának a betegek, vagy sorban ülnének a betegek, és órákat várnának, és nem jutnának ellátáshoz, mert ön azt mondta, hogy kevésbé lehet igénybe venni. De nem erről van szó, hanem, ha ön is megnézi az Országos Mentőszolgálat által teljesen átláthatóan nyilvánosságra hozott adatokat [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] azt látja, hogy egy orvosra átlagosan egy beteg jut óránként. Tehát semmifajta kapacitáshiány nincsen, semmifajta sorban állás nincsen, ez a modell jól működik. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszterhelyettes úr. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Olyannyira sikeresek ezek a reformok, hogy az elmúlt időszakban már az ember követni se tudta, hogy az önök minisztériumából és államtitkárságáról hány államtitkár távozott az egészségügyi átalakítások alatt [[Rétvári Bence: Egy sem.]] volt egy hét, hogy talán ketten mentek el az átalakítás alatt. És ha ennyire sikeres egy reform, akkor nem értem, hogy miért kell Navracsics Tibornak például személyesen közbenjárnia, hogy az ajkai ügyelet milyen módon maradjon meg, és milyen módon ne minősüljön le. De ha ilyen sikeres egy reform, akkor azt nem értem, hogy miért nem akarnak például a háziorvosok ügyelni ebben a rendszerben, és miért fordulhatott elő, hogy napokkal ezelőttig, bár önök azt mondták, hogy még ötven nyilatkozat valahol talonban van, de mégiscsak 311 Borsod-Abaúj-Zemplén megyei orvosból hatan vállalták a háziorvosok közül, hogy ügyeletet fognak ellátni. [[Tállai András közbeszól.]] Lehet, hogy ez a szám azóta növekedett, és lehet, hogy többen vannak, de a 311 orvosból azért többet is el tudtak volna érni, ha ez valóban egy sikeres átalakítás. Az a helyzet, hogy önök a szakma véleményére nem kíváncsiak, ezért alakították át a Magyar Orvosi Kamarával kapcsolatos szabályozást. Önöknek az orvosok ebben az esetben csak terhet jelentenek. De látjuk, hogy az önök összes átalakítása egy irányba megy. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Önök duplán fizetős egészségügyet akarnak, és azt akarják, hogy az emberek ne csak a tb-ért, hanem a magánellátásért is fizessenek. Ezt mi nem engedhetjük. Köszönöm szépen. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Itt vannak a kezemben a Magyar Orvosi Kamara korábbi levelei, amelyek arról szólnak, hogy ezt a fajta átalakítási irányt a Magyar Orvosi Kamara támogatja. Tudja, egy olyan furcsa helyzetben voltunk, hogy az egyeztetéseken együttműködtek, a sajtóban meg támadtak minket a Magyar Orvosi Kamara tagjai, ami egy politikus részéről nyilván elfogadható, ez valamelyest a politika része. Bár azért az adott szónak lehet, hogy jobb lenne, ha nagyobb súlya lenne , de az orvosokat meg azzal fenyegette a Magyar Orvosi Kamara, hogy aki ügyeletet vállal, tehát a betegeit ellátja, az ellen etikai eljárást indít, ami azt jelenti, hogy potenciálisan kizárják az Orvosi Kamarából, ami azt jelenti, hogy élete végéig nem gyakorolhatja az orvosi hivatását; tehát hat év egyetem, három év rezidensév mind törlődik, soha életében többet nem gyógyíthat. Azzal fenyegette így az Orvosi Kamara a magyar orvosokat, hogy aki ügyel az új ügyeleti rendben délutánonként, azok elbúcsúzhatnak életük végéig az orvosi hivatásuktól. Ez szerintünk egy nem felelős magatartás, ezért kellett a kormánynak lépnie, hogy aki orvosként ügyel, mint ahogy korábban is ügyelt, az ezért ne veszítse el a megélhetését élete végéig. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Toroczkai László, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor állítjuk meg végre a népnyúzást? Lesze reform a végrehajtói és igazságszolgáltatási rendszerben?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Mi Hazánk frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így a miniszterelnök úrnak a távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. [[Novák Előd feláll.]] Most a Jobbik… [[Közbeszólás: Nem, nem! Gulyás Gergely: Bocs a sértésért! Rétvári Bence: Az még egy ciklussal ezelőtti forgatókönyv.]] Most a Mi Hazánk soron következő, kérdést feltenni kívánó képviselője következik. [[Derültség.]] Forgatókönyvhiba. Köszönöm szépen, tetszik figyelni, ugye? Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a honvédelmi miniszternek: „Hajlandóe véget vetni a Magyar Honvédség genderképzésének?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Üdvözlöm első parlamenti felszólalása alkalmából. A kinevezését követően bizalmat adtunk önnek, elvégre a honvédelem össznemzeti ügy, de csalódnom kellett, választ sem kaptam az önnek címzett leveleimre, melyekben a Magyar Honvédség konkrét hiányosságaira hívtam fel a figyelmét diszkréten, a Mi Hazánk honvédelmi kabinetjének haderőfejlesztési, beszerzési javaslatait is felsorolva. Így kezdtem: „Országgyűlési képviselőként nem szeretném írásbeli kérdésekkel idegen államok szolgálatai számára is felhívni a figyelmet a Magyar Honvédség hiányosságaira, de felelősséget érzek azért, hogy néhány területre rávilágítsak miniszter úrnak, ha esetleg elkerülte volna a figyelmét.” De hiába vártam a választ, ahogy aztán a házszabályi kötelezettségében bízva hiába nyújtottam be írásbeli kérdésben, hogy például mennyibe kerülnek a NATO-szerepvállalásaink, például a csúfos bukással végződött afganisztáni megszállás. Az ön válasza szerint ezt nem tudhatjuk meg, titkos. Hány magyar honvédet küldtek idegen országokba szolgálni szerte a világon? Az ön válasza szerint ezt nem tudhatjuk meg, titkos. Meddig lesz kötelező a Covid-oltás a honvédségben, és hány katonát rúgtak ki oltatlanság miatt a létszámhiány közepette? Az ön válasza szerint ezt nem tudhatjuk meg, titkos. Sőt, egyfajta hadititoknak minősítette a honvédség genderképzési tananyagát is. Bizony, megdöbbenéssel értesültem egy hozzám panasszal forduló főtiszttől, hogy már a Magyar Honvédségben is kötelező az úgynevezett genderképzés. Hajlandóe ennek véget vetni? Ezt a kérdést egyébként kétszer is feltettem önnek írásban eldöntendő kérdés, mégsem válaszolt , ahogy a tananyagot is hiába kértem, hogy hozza nyilvánosságra, vagy küldje el nekem. Egy kezembe jutott belső tájékoztató szerint a társadalmi nem fogalmának például az EU általi megközelítését tartják szükségesnek oktatni a Magyar Honvédség vezetői állománya számára. Miniszter úr, szivárványos zászlót azért nem fognak kitűzni a honvédség objektumaira, ugye? Épp elég volt, hogy megszüntették a Szent Korona díszőrségét, miközben az államfőnek megmaradt ez. Rendületlenül várom érdemi válaszát. [[Szabadi István tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szalai-Bobrovniczky Kristóf miniszter úrnak. Miniszter úr, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Képviselő Úr! Valóban nagy megtiszteltetés, hogy első parlamenti felszólalásomat egy ilyen fontos és nagy horderejű ügyben tehetem meg [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , és sietek is megnyugtatni képviselő urat, hogy az inkriminált tanfolyamban semmilyen olyan atipikusan baloldali, nyugati genderideológiához köthető tartalom nincsen, mint ami a kérdésében fellelhető lenne. [[20.40]] Személyesen áttanulmányoztam a kérdéses tananyagot, és arra a következtetésre jutottam, hogy az angolban használatos „gender” kifejezést a „nem” szóként értelmezik és konzisztensen, végig az anyagban a teremtett két nem talaján állunk. Ugyanakkor, miután tudjuk, hogy az eltérő kultúrákban a nemekhez kapcsolódó magatartásformák lényegesen is különbözők lehetnek, az iszlám társadalmakban például lényegesen eltérő a miénktől, ezért nagyon fontos, hogy a missziókba menő katonáink ebben a kérdésben a NATO-val összhangban lévő megfelelő képzésben vegyenek részt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Miniszter úr, nagyon sajnálom, hogy nem használta ki az időkeretét, pedig szívesen meghallgattam volna a válaszát azzal kapcsolatban, hogy például hány magyar honvédet küldtek külföldre, mennyibe kerülnek a NATO-szerepvállalásaink, meddig lesz kötelező a Covid-oltás a honvédségben, és még sorolhatnám azokat a kérdéseket, amelyeket hiába nyújtottam be írásban. Fontosak igenis, gúnyolódhat, de ezek húsbavágó kérdések a Magyar Honvédséget és a magyar társadalmat illetően is. Amennyiben semmi kényes és szégyellnivaló nincs ebben a bizonyos gendertréningben, mert egyébként ez van itt, hogy „A társadalmi nem/gender fogalmának és gyakorlatának elsajátítása… gyakorlatának megismerése”, hát, hozza nyilvánosságra, mert érdekes volna ennek a tananyagnak az ismerete. Ezt én kértem öntől, de nem hajlandó nyilvánosságra hozni. Ez alapján, azt gondolom, joggal feltételezzük, hogy megint titkosítanak valamit. Sajnálatos és szégyenletes, hogy a magyar kormány azt is eltitkolta a szlovák védelmi minisztertől kellett megtudnunk , hogy ukrán katonák, egészségügyi szakemberek kiképzésében is részt vesz Magyarország. Épp ma küldte meg a válaszát az ezzel kapcsolatos kérdéseimre, a választ idézőjelbe tegyük. Hiába kérdeztem megint, hogy hány ukrán katonát képeztek ki Magyarországon, pedig ez egy konkrét kérdés, amelyre konkrét választ adhatott volna. Jelenleg hány ukrán katona van hazánkban e célból [[Az elnök jelzi az időkeret leteltét.]] , mikor kezdődött az első ilyen képzés, hol folyik az ilyen kiképzés?
Köszönöm, képviselő úr.
Egyik kérdésre sem adott választ. Most megteheti. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Képviselő urat megnyugtatom afelől, hogy minden kérdését gondosan és szakemberekre támaszkodva figyelemmel kísérjük, és amennyiben azok titkos minősítésűek vagy nem oszthatók meg, azok esetében így járunk el. Miután a kérdéses tanfolyam címében szereplő kifejezést magam is úgy ítéltem meg, hogy esetleg félreértésre adhat okot, ezért intézkedtem annak megváltoztatásáról, és a jövőben úgy fogják ezt a tanfolyamot hívni, hogy „Műveleti kulturális tudatosság” tanfolyam, ami azt is kifejezi, hogy a helytelen és káros genderideológia sehol nem jelenhet meg a haderőn belül. Szeretném is afelől biztosítani, hogy mindent meg fogok tenni azért, hogy ez az ideológia semmilyen módon ne szűrődhessen be a Magyar Honvédség soraiba és berkeibe. Köszönöm szépen a kérdését. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Jámbor András Imre és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a Miniszterelnöki Kabinetirodát vezető miniszternek: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét [[Tordai Bence nemet int.]] , vagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Ragaszkodom miniszter úr személyéhez. Köszönöm.
Tájékoztatom, képviselő úr, hogy miniszter úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, LMP-képviselő, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről…” [[Tordai Bence: Tisztelettel, egy kérdésem lenne nekem is!]] Ja, bocsánat! Megértésüket kérem! Itt olyan dömping van visszautasításban, hogy elég lekövetni. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Tekintettel arra, hogy a Párbeszéd frakcióvezetője előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért ezt a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdést feltevő képviselő személyes válaszadást nem kér. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm, elnök úr. Néhány nappal ezelőtt Pintér Sándor belügyminiszter kirúgta Kincses Dániel vízügyi igazgatót, aki kritikus szakvéleményt adott a debreceni akkugyár ügyében. Korábban a debreceni fideszes városvezetők megpróbálták eltüntetni az internetről azt a szakmai dokumentumot, amely szerint, mindjárt szó szerint idézem, mert az internet nem felejt: „A déli ipari park teljes ivóvízigénye a felfutást követően megrendelői adatszolgáltatás alapján körülbelül 1770 köbméter/óra, azaz körülbelül 42 500 köbméter/nap, melyet egyenlőtlenségi tényezővel számolva a reális vízigény 46-60 ezer köbméter/nap intervallumon belül lesz.” Ezek után nyilván nagyon kellemetlenül érintette az ezt letagadni próbáló fideszes hazudozókat, hogy a Tiszántúli Vízügyi Igazgatóság hatósági szakvéleménye is nyilvánosságra került, mely szerint a CATL üzeme vízgazdálkodási szempontból több helyen is áttervezésre szorul. Továbbá Debrecennek az újonnan megjelenő ipari vízigények miatt koncepcionálisan kell átalakítania a teljes városi ivóvíz-, szennyvíz- és csapadékvíz-hálózatot, mert az eddigi rendszer néhány év múlva már nem fogja bírni a terhelést. Ezek után állapította meg Jávor Benedek, a Párbeszéd-Zöldek európai parlamenti listavezetője, hogy uniós jogot sért a debreceni akkumulátorgyár létesítése, és panaszt nyújtott be az Európai Bizottsághoz ez ügyben. Az üzem engedélyezése egyértelműen ellentétes a víz keretirányelvvel, közvetlenül akadályozza annak végrehajtását. A felszín alatti vízbázisokra gyakorolt negatív hatás pedig károsítja a tőlük függő ökoszisztémákat, köztük több hazai vagy európai jog által védett Natura 2000-es területet, ami sérti az EU élőhelyvédelmi és madárvédelmi irányelveit. Miniszter úr, nyilvánvaló, hogy az akkugyár sérti az ott élők érdekeit, felszámolja a létfeltételeiket, tönkreteszi a debreceni régió vízbázisát, de látjuk azt is, hogy a korrupt fideszes vezetők a kínai nagytőke zsebében vannak, és mindent megtesznek, mert mindent megtehetnek, azt hiszik, itt, Magyarországon. Viszont az Unióban még nem Orbán Viktor diktál, tehát ott Jávor Benedek beadványa nyomán el fogják kaszálni az önök hagymázas tervét. A kérdésem: nem lennee jobb lehátrálni erről a teljesen elhibázott projektről. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A helyzet viszonylag egyszerű, hiszen mi egy elvárást fogalmaztunk meg a kormányhivatal eljárása során, ez pedig az volt, hogy a lehető legszigorúbb követelményeket érvényesítse a környezetvédelmi engedély kiadása során. Ennek megfelelően járt el a kormányhivatal, ezért kifejezetten helyesnek tartom, hogy egy olyan akkumulátorüzem, amely egyébként jelentős részben szennyezett vizet használ fel, tehát víz-újrafelhasználásról van szó, a következő években debreceni székhellyel megnyithatja kapuit. Hozzáteszem, hogy Németország is az Európai Unió tagja, és még ennél nagyobb akkumulátorgyár is van Németországban. Arról pedig, hogy egy regionális vízügyi igazgatóság vezetőjét mikor és miért váltja le a szaktárca vezetője, javaslom, hogy a szaktárcától érdeklődjön, képviselő úr. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót.
Megnyugtató lenne miniszter úr válasza, ha nem tudnánk pontosan, hogy meghamisítják az adatokat. Hadd idézzek ismét hivatalos dokumentumokból számokat! A víz keretirányelv szerinti Hortobágy-Berettyó vízgyűjtő-gazdálkodási terv 5.2. számú melléklete alapján a Hortobágy-Hajdúság vízmérlege negatív, mintegy 90 ezer köbméter/nap, kihasználtsága 303 százalékos, extrém mértékű, állapota gyenge. Az utánpótlódás becsült mértéke 141 ezer köbméter/nap, ebből levonva a felszín alatti vizektől függő ökoszisztémák felhasználásának 96 ezer köbméter/nap értékét, 44 ezer köbméter/nap használható vízmennyiség becsülhető. Ehelyett a közvetlen és közvetett vízkivétel 135 ezer köbméter/napra tehető, tehát több mint háromszorosa annak, amennyi maradna akkor, ha tartani akarnánk a szinteket. Teljesen egyértelmű, hogy ha erre ráteszik még az akkugyár vízigényét, akkor 300 helyett 400 százalékos lesz ez a túlhasználtság. Elképesztő módon süllyed a talajvízszint, süllyed a talaj is Debrecenben és környékén, tönkre fogják tenni ezt a régiót, ha végigcsinálják a beruházást.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! A helyzet az, még egyszer mondom, mert a képviselő úr nem hajlandó meghallgatni, vagy ha meghallja, akkor sem reagál rá, hogy itt szürkevízről van szó, olyan vízről, mely szennyezett víz, nem érinti a debreceni vízbázist, nem érinti Debrecen városának vízellátását. [[20.50]] Meg lehet téveszteni ezzel embereket, lehet hozni Debrecenen kívülről tüntetőket Debrecenbe, de mi ezzel nem szeretnénk foglalkozni, mert nekünk egyetlenegy elvárásunk volt a hatósági eljárás során, ez pedig az, hogy a lehető legszigorúbb, egyébként magyar és európai uniós követelményeket érvényesítsen. Hozzáteszem, a magyar alkotmány még egykor Schiffer András pártjában volt, az ő írásait és megszólalásait olvassa el ezzel kapcsolatosan az európai uniósnál lényegesen szigorúbb zöldkövetelményeket, fenntarthatósági követelményeket ír elő. Mi azt várjuk, hogy ezt az eljárásban a kormányhivatal érvényesítse, ennek megfelelően került sor az engedély kiadására. Debrecen vízbázisa pedig maximálisan biztosított, és bízunk abban, hogy azok a munkahelyek, amelyek ott létrejönnek, szintén hozzájárulnak ahhoz, hogy Debrecen az országban még nagyobb jelentőséggel vehet részt a nemzetgazdaságban. Kérem, hogy támogassa a beruházást. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! És most következik Keresztes László Lóránt képviselő úr, tehát Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszter úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az LMP frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Most az LMP-frakció soron következő, kérdést feltenni kívánó képviselője következik. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mikor vállal felelősséget a Kormány?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó.
Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! Egyre több helyről érkeznek arról hírek, hogy az önkormányzatok az idősotthonokban drasztikusan emelni kénytelenek a hozzátartozók által fizetendő térítési díjat, sokszor a duplázás is előfordul. Pápán például a helyi fideszes városvezetés duplájára emelte a térítési díjat, amit Áldozó Tamás polgármester azzal indokolt, hogy az idősotthonokban lakók és itt idézet jön „az egész életpályájukkal rászolgáltak arra, hogy az ő tartásukra köteles hozzátartozóik, tipikusan a gyermekeik gondoskodjanak róluk, hiszen az életük során mind készpénzben, mind ingatlan vagyonban előállítottak akkora értéket, aminek az előnyeit ezek a hozzátartozók most élvezik”. Az az igazság, hogy ez nem igazság. A helyzet valójában az, hogy ez a Fidesz évek óta hangoztatott hazugsága, amellyel azt leplezik, hogy napról napra építik le a magyar szociális ellátórendszert, hagyják magukra a családokat, és ehhez még ideológiát is próbálnak gyártani. A valóság teljesen más. A valóság az, hogy ezek az emberek végigdolgozták az életüket, ezért fizettek adót évtizedeken keresztül, hogy majd amikor nem tudnak gondoskodni önmagukról, akkor az állam ott legyen és segítsen. Ezért fizetünk szociális hozzájárulási adót, társadalombiztosítást, erről szól a nemzeti kockázatközösség. A valóság az, hogy az állam azért nem tudja ellátni a feladatát, mert a Fidesz vagy teljesen felesleges dolgokra költi az adóforintokat, vagy egyre nagyobb arányban arra, hogy a szennyező, a profitjukat kivivő multinacionális cégeknek egyre nagyobb adókedvezményeket adjon. A legnagyobb vállalatok alig 5 százalék adót fizetnek Magyarországon, miközben csak az Audi több mint 2000 milliárd forint profitot vitt ki az országból. Ezért nincs pénz arra, hogy legyen működő szociális rendszer, működő oktatás vagy egészségügy Magyarországon, és ez nem a családok, nem az önkormányzatok, hanem a központi kormány felelőssége. Ezért kérdezem miniszterhelyettes urat, hogy a kormány mikor szakít azzal a működési móddal, hogy a fő feladatának a felelősséghárítást és nem a kormányzást tekinti. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mikor jutunk el oda, hogy Magyarország nem úgy fog működni, hogy a magyar dolgozók évről évre rosszabb közszolgáltatást kapnak, miközben a szennyező gyárak pedig kihasználják hazánkat? Köszönöm szépen. [[Tordai Bence tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Kettő perc a felszólalási időkeret, képviselő úrnak jelzem. Parancsoljon, miniszterhelyettes úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ha olyan politikusokat keres Magyarországon, akik valóban csökkentették a szociális normatívát, tehát az idősotthonok ellátását 30 ezer forinttal, az emelt normatívát pedig 100 ezer forinttal, nem kell messzire menni, hogy megkeresse őket, a saját szövetségesei között találja azokat a politikusokat, akik ezt csökkentették. Ezzel szemben mi most már 86,2 milliárd forintot biztosítunk idősellátásra, 4449-cel növeltük az ellátási kapacitást, ennyivel több férőhely van, mint pár esztendővel ezelőtt. Ha pedig a teljes szociális költségvetést nézi, tisztelt képviselő úr, ott hála istennek, még nagyobb emelkedést láthat, kormányzásunk alatt 325 milliárd forintról 938 milliárd forintra, tehát háromszorosára, közel háromszorosára növeltük a szociális kiadások mértékét, úgyhogy azt hiszem, hogy itt érezhető bővülés van. Azért is tudtuk ennyivel megemelni a szociális kiadásokat, tisztelt képviselő úr, mert Magyarországon az itt működő, dolgozó vállalatoknak a nemzeti össztermékhez való hozzájárulása érezhető mértékben növekedett. Minél nagyobb a GDP növekedése, annál több összeget tudunk fordítani szociális ellátásokra. Ebben elsősorban a magyarországi magyar kis- és középvállalatok vannak benne, de benne vannak valóban olyan nagy cégek, akik olyan technológiát hoznak be Magyarországra, amit a magyar vállalatok nem tudnak behozni vagy előállítani; amelyben mi, magyarok, nem tudjuk a világ élvonalát hozni, abban jöhetnek be külföldiek, és minden más pedig természetesen Magyarországon magyar dominanciájú szektor kell hogy legyen. Így tudjuk a GDP-emelkedést és a szociális ellátásbiztonság emelését egyszerre vinni. Alapvetően az egymillió új munkahely, ami létrejött, az az, ami leginkább mindenki számára biztonságot jelent, mert annak az egymillió embernek, akinek nem volt munkahelye, vagy feketemunkából élt ezelőtt tíz évvel, ahhoz képest nekik az, hogy most bejelentett, tb-vel, adóval biztossá tett munkahelye van, ez az ő szociális biztonságukat is hosszú távon növelni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Megadom a szót viszonválaszra a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszterhelyettes Úr! A helyzet mégiscsak az, hogy ön azt állítja, hogy az önkormányzatok, beleértve az általam idézett fideszes polgármestert is, teljesen öncélúan emeli meg az idősotthonok díját, és én ezt nem gondolom. Ezt nem gondolom, azt látjuk pontosan, hogy olyan hihetetlen mértékű az infláció, de nemcsak idén, hanem gyakorlatilag ebben az évben, a tavalyi évben, és gyakorlatilag ha megnézzük, akkor a reálérték-csökkenése ezeknek a normatíváknak folyamatos. Önök nem fizetik meg a szociális szférában dolgozókat. Hosszú-hosszú évek óta követeljük a magyar kormányon, hogy fizesse ki azt az 500 ezer forintot, amit az egészségügyi dolgozóknak a Covid-válság alatt kifizetett, nem tette meg a kormány, és aztán csodálkoznak, hogy nem működik kielégítő módon a szociális rendszer. Azt gondolom, hogy ezen kellene javítani és nem megmagyarázni a megmagyarázhatatlant. Köszönöm szépen. [[Tordai Bence tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Abban egyetértünk, hogy a szociális dolgozók bérét tovább kell növelni, hiszen a kormányzásunk elején egy átlagos szociális bér 137 ezer forint bruttó volt 137 ezer! Most ez valahol 400 ezer forint környékén van átlagban bruttóban, de nyilván egyetértek önnel abban, hogy ezt tovább kell emelni, csak az a baj, hogy a baloldali kormányok nem mutatták meg, hogy kell érdemben emelni ezeket a béreket. Azt viszont megmutatták, hogy kell szociális bért csökkenteni, mert egyedül az önök szövetségesei voltak azok, akik a szociális szférában dolgozók bérét csökkentették, úgy gondolták, hogy túl sokat keresnek a szociális szférában dolgozók, ezért tőlük kell elvenni. A multiktól nem vettek el, a nagy közműszolgáltatóktól nem vettek el, a szociális dolgozóktól elvettek egyhavi bért, azaz 8 százalékos bércsökkentés volt ott. De, tisztelt képviselő úr, talán ön is itt ült már 2018 decemberében, amikor például egy nagyon fontos szociális juttatásnak, az ápolási díjnak az emeléséről döntöttünk. Amikor elkezdtük a kormányzásunkat, 15 milliárd forintot fordítottunk erre, most 91 milliárd forintot fordítunk erre, mert azóta bevezettük a gyodot, a gyermekek otthongondozási díját. De ön ezt megszavazta? Nem. Akkor miről beszélünk? Amikor ön itt képviselőként hozzájárulhatott volna ahhoz, hogy az ápolási díj radikálisan megemelkedjen, ön és egyik baloldali képviselőtársa sem nyomta meg az igen gombot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Illés Boglárka, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Mikor kezd el végre Brüsszel a saját háza táján söprögetni?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony. Bocsánat, miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom, igen. Köszönöm szépen.
Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Van egy magyar közmondás, amit érdemes lenne Brüsszelben is meghallgatni, elgondolkozni vagy esetleg a gyakorlatban is alkalmazni. Ez a következő: mindenki a saját háza táján sepregessen, mert ha valaki mindenféle mondvacsinált indokkal mindig a szomszéd fűjének zöldjét kritizálja, de a saját környezetét elhanyagolja, akkor úgy járhat, mint Brüsszelben a baloldali politikusok, ahol a korrupció indái már annyira behálózták akár az otthonaikat is, hogy először az ablakokat törték ki, majd a falakat is megrengették. [[21.00]] És el is jutottunk oda, hogy egy olyan brüsszeli korrupciós botrány van kibontakozóban, amire talán nem is volt még példa az Európai Unió eddigi történetében. Az egész valószínűleg nem is Eva Kailival, az Európai Parlament szocialista alelnökével kezdődött, de vele látott napvilágot, azóta pedig szinte napról napra újabb csontvázak esnek ki a szekrényből, helyesebben az Európai Parlament épületéből. De nézzük meg, hogy mit tesz mindeközben a baloldal nemcsak nemzetközi szinten, hanem akár itthon is! Megbotránkozik rajta? Á, dehogy! Szót emel ellene? Nem hallottuk. A brüsszeli átláthatóságért aggódnak netalán? Elkerülte a figyelmem, de ahogy látom, ezzel nem vagyok egyedül. Pedig az amerikai dollárokkal kitömött képviselőik a DK ifitagozatától az árnyék-miniszterelnökükig nemcsak hogy ismerik őket, de ápolják is velük a kapcsolatot, hátha talán legurul egy kis dollár hozzájuk is. Elítélő szavak helyett tehát a hazánknak és a magyar embereknek jogosan járó forrásokat igyekeznek visszatartani és minden erővel gátolni. Tisztelt Államtitkár Úr! A kondicionalitási eljárást Brüsszel két nappal az országgyűlési választásokat követően megindította hazánkkal szemben. Megkérdőjelezte a magyar emberek döntését, és nyomást kívánnak gyakorolni azóta is hazánkra, mindeközben az európai demokráciát példátlan brüsszeli korrupciós botrány sújtja. Mit gondol, mikor kezdenek el Brüsszelben a saját házuk táján sepregetni? [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön egy közmondással kezdte, és énnekem arról, amit elmondott, egy másik magyar közmondás jutott eszembe: aki másnak vermet ás, maga esik bele. Valóban, ez történt Brüsszelben, hiszen az az Európai Parlament, ahol egymással versengve próbáltak baloldali képviselők Magyarországgal szemben különböző jelentéseket elfogadni, és egymással versengtek a különböző hazug állítások sorjázásában, egy nagyon súlyos korrupciós botrányba keveredett, és egyébként azon képviselők mindegyike, akik ebben a botrányban érintettek, Eva Kaili, Marc Tarabella, Andrea Cozzolino, Maria Spyraki, Maria Arena, Pietro Bartolo reméljük, többet nem halljuk a nevüket, de most elmondtam , igennel szavazott a Magyarországot elítélő jelentésekre, ők mindannyian abba a bizonyos helyzetbe kerültek, hogy vermet ástak Magyarországnak, és beleestek szépen. De ami a lényeg: a magyar európai parlamenti delegációnk 2023. január 20-án levéllel fordult az EP elnökéhez, és javasolta a brüsszeli korrupció miatt megrendült közbizalom helyreállítására a magyar vagyonnyilatkozati rendszer bevezetését. Ismerjük azt, hogy az elmúlt években pontosan ezek a képviselők, az Európai Bizottság számtalanszor kritizálták a magyar Országgyűlés vagyonnyilatkozati rendszerét. Ennek során a magyar parlament úgy döntött, hogy akkor vegyük át az Európai Parlament képviselőinek vagyonnyilatkozati rendszerét, és hogy, hogy nem, hevesen tiltakozott ellene a Bizottság, ezért kénytelenek voltunk visszaállítani a magyar vagyonnyilatkozati rendszert. Most pedig az a javaslata a képviselőinknek, hogy akkor vegyék át Európában is a magyar modellt, hátha az segít elkerülni az európai parlamenti korrupciót. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Úgy gondolom, naivitás lenne azt gondolnunk, hogy Brüsszelben abba fogják hagyni a boszorkányüldözést, ugyanakkor azt is gondolom, hogy nekünk mindenképpen feladatunk itt a hazai parlamentben is, az Európai Parlament falai között is, hogy erre a figyelmet rávilágítsuk, és lehetőségeink szerint a magyar polgárok figyelmét is erre fordítsunk, valamint különböző javaslatokkal éljünk, amelyek Magyarországon többek között a vagyonnyilatkozati rendszert érintően beváltak vagy adott esetben Brüsszel részéről is elfogadhatók. Nem szabad feladnunk a reményt, és fontos, hogy feladatunknak érezzük, hogy a brüsszeli mocsarat lecsapoljuk. Ezt nap mint nap meg kell tennünk, és jövőre az európai parlamenti választásokon a magyar embereknek is lehetőségük lesz erről elmondani a véleményüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Még további közmondásokra biztatnak államtitkártársaim, tudnánk is jó néhány ilyet mondani ezekre a helyzetekre, de inkább azt szeretném önnek elmondani, hogy nemcsak a vagyonnyilatkozati rendszer, hanem egyébként a Bizottság kérésére elfogadott Integritás Hatóság is tehát az a modell, ahol egy Integritás Hatóság felügyeli a korrupció elleni küzdelmet , ez a modell is egyébként nagyon kevés tagállamban létezik, tudomásom szerint három-négy tagállamban létezik. Tehát mostantól kezdve nemcsak a vagyonnyilatkozati rendszert, hanem az Integritás Hatóság létrehozását is javasolhatjuk azoknak a tagállamoknak, akik olyan hevesen szokták Magyarországot bírálni. Úgyhogy, ha már van valami jó ebben a hazug propagandában, amit velünk szemben folytat a brüsszeli bürokrácia, akkor az a jó, hogy tudunk legalább példát szolgáltatni néhány tagállamnak vagy magának az Európai Parlamentnek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Vejkey Imre képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszter asszonynak: „Mit tesz a kormány gyermekeink védelme érdekében?” címmel. Miniszter asszony távolléte miatt válaszadásra Répássy Róbert államtitkár urat jogosította fel. Elfogadjae, képviselő úr?
Igen, köszönöm szépen.
Igen. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az, hogy a magyar dollárbaloldal minden erejével, megállás nélkül saját hazája ellen tevékenykedik, már nem meglepetés számunkra, de amit Cseh Katalin az elmúlt napokban tett, az mindennek a legalja. Az történt ugyanis, hogy Cseh Katalin európai parlamenti képviselő levélben arra kérte képviselőtársait, hogy tagországaikkal csatlakozzanak az Európai Bizottság és Magyarország között zajló perhez, természetesen nem Magyarország, hanem a Bizottság oldalán, és közösen érjék el, hogy a magyar gyermekvédelmi törvény visszavonásra kerüljön. A dollárbaloldal képviselőinek ilyenfajta megnyilvánulása már önmagában is végtelenül felháborító és szégyenteljes, de hogy ehhez még szövetségeseket is gyűjt, nos, az több ennél, az már gyalázatos. Tisztelt Államtitkár Úr! Az egész világon egyre jobban eluralkodó agresszív és deviáns magatartások ellen, valamint a genderpropaganda ellen Magyarország időben lépett: kizárólag a magyar szülőknek van joga dönteni a gyermekek szexuális neveléséről, és ebbe senki más nem szólhat bele. Cseh Katalinnak és a dollárbaloldalnak pedig Tamási Áron kemény szavaival üzennék, az idézet így hangzik: „Aki embernek hitvány, magyarnak is alkalmatlan.” idézet vége. A magyar gyermekvédelmi törvény létfontosságú, nem engedhetjük ennek eltörlését. Mindezek alapján kérdezem tisztelt államtitkár urat, mit tesz a kormány gyermekeink védelme érdekében. Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Répássy Róbert államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném önt tájékoztatni arról, hogy az Európai Unió Bírósága előtti eljárásban a magyar kormány egyértelműen azt az álláspontot képviseli, hogy az uniós tagság nem érinti a tagállamok azon jogát, hogy a gyermekek védelmével kapcsolatos döntéseket nemzeti identitásukkal, beleértve kulturális, erkölcsi sztenderdjüket és hagyományaikat, összeegyeztethető módon hozzák meg. A március 8-án benyújtott ellenkérelemben a magyar kormány tisztázta mindazokat a félreértéseket és félreértelmezéseket, amelyek szerint a törvény kirekesztő és hátrányosan megkülönböztető lenne, és a kormány egyértelműen kiáll az Alaptörvényből fakadó követelmények védelme mellett. Amennyiben az Európai Unió Bíróságán jogilag megalapozott döntés születik, akkor a magyar érvek kellő súllyal kell hogy latba essenek. Hazánk továbbra is következetesen tartja magát ahhoz az állásponthoz, amely az Európai Unió alapjogi chartájában egyértelműen rögzítve van, miszerint az oktatás nemzeti hatáskörbe tartozik. [[21.10]] Mindemellett világosan kimondja az alapjogi charta, hogy a gyermekek neveléséről való döntés a szülők joga. Ezen a talajon állva védjük és védelmezzük továbbra is a gyermekeink érdekeit, és mindenféle szexuális propagandát kizárólag a szülő engedélyével, a szülő jóváhagyásával lehet gyakorolni a nevelési-oktatási intézményekben most a „propaganda” alatt, inkább maradjunk annyiban, hogy a gyermekek nevelésére irányuló felvilágosító oktatásokra gondolok; nyilván egyéb szexuális propagandának semmi helye az iskolában. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót. Képviselő úr, parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! A gyermekvédelmi törvény szigorítása elengedhetetlennek bizonyult, hiszen gyermekeink jövője és nemzetünk egészséges fennmaradása a tét, a tavaly áprilisi népszavazás pedig tovább erősítette ezen tény fontosságát. Cseh Katalin és bűntársai cselekedeteikkel semmibe vették a választópolgárok véleményét, pedig a gyermekvédelmi népszavazáson közel négymillió szülő és nagyszülő döntött úgy, hogy megvédi a gyermekeket a genderideológiai, LMBTQ-támadásokkal szemben. Gyermekeink már így is rengeteg veszélynek vannak kitéve a különböző közösségimédia-felületek korlátlan használatával, ahol az LMBTQ-propaganda pókként szövi hálóját. Kérem államtitkár urat, hogy álljanak ki a gyermekek mellett, álljon ki a magyar kormány, és köszönöm a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A Bíróság döntését természetesen megvárjuk, és Magyarország az Unió Bírósága döntéseinek eddig is minden alkalommal eleget tett, de ez nem változtat azon a kormányzati célon, hogy a lehető legerősebb eszközökkel védjük meg a fiatalokat, a gyermekeket. Sajnálatos módon az elmúlt hetekben egyre nagyobb számban napvilágra került esetek is azt igazolják, hogy égetően szükség van a gyermekvédelmi törvényre, és szükség van az ezzel kapcsolatos jogi szabályozás áttekintésére. Tehát nemhogy meghátrálna a kormány ezekben a kérdésekben, a gyermekvédelem ügyében, hanem tovább fogja erősíteni a gyermekek védelmét jogi eszközökkel, és mindaddig fogjuk ezt erősíteni, amíg az ön által említett képviselők Magyarország ellen áskálódnak; minél tovább áskálódnak, annál jobban erősíteni fogjuk a gyermekvédelmet. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Megköszönöm együttműködésüket. Az ülés vezetését átadom Oláh Lajos alelnök úrnak. (Az elnöki széket dr. Oláh Lajos, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Tisztelettel köszöntöm a jelen lévő képviselőket és a kormány tagjait. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a 2023. év Madách Imre-emlékévvé nyilvánításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A Balla Mihály, Fidesz, és Becsó Zsolt, Fidesz, képviselők által benyújtott előterjesztés H/3004. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Balla Mihály: A zárszóban!]] Nem kíván hozzászólni. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, a kormány részéről kíváne felszólalni. [[Rétvári Bence jelzésére:]] A kormány részéről nem kíván felszólalni… [[Vitályos Eszter: Bocsánat! A teremből távozó Rétvári Bence felé:]] Ja, bocsánat, ott láttam egy bólintást. Én kérek elnézést! Összekevertem két bólintást. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Urak! A kormány részéről támogatjuk a javaslatot. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Nemzeti Összetartozás Bizottsága nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Előzetesen bejelentett felszólaló Dócs Dávid, aki nincs jelen. Más felszólalót nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Ezennel a vitát lezárom. Megint ránézek az előterjesztőkre, hogy kívánnake itt a… [[Balla Mihály jelzésére:]] Igen, az előterjesztő hozzá kíván szólni. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak, Államtitkár Asszony! Külön köszönöm szépen a kormány támogató hozzáállását ehhez a határozati javaslathoz. Nagyon fontos számunkra, hogy végigkísérve az elmúlt hetekben azt a folyamatot, ahol általános vitán, bizottsági egyeztetéseken, bizottsági vitákon ez a javaslat végigment Madách 200 éves évfordulójával kapcsolatban, azt tapasztaltuk, hogy szavakban és bízom benne, hogy a döntő szavazáskor tettekben is minden frakció támogatta azt az előterjesztést, amelyet Becsó Zsolt képviselőtársammal nyújtottunk be azzal a szándékkal is, hogy mivel Nógrád megyének a szülöttje, illetve Nógrád megyében, Nógrád vármegyében dolgozott, alkotott, írta meg a világirodalomnak az egyik mérföldkövét, Az ember tragédiáját amely a mai napig is nemcsak nemzeti értékünk, hanem alapvetően egyetemes kulturális, irodalmi érték; nem véletlen, hogy 40 nyelvre lefordították a világban , és nekünk, Nógrád vármegyében élő embereknek, Balassagyarmaton, Salgótarjánban, az Ipoly mentén mindannyiunk számára nagyon fontos kulturálisidentitás-kérdés Madách kultuszát, Madách kulturális örökségét megtartani. Ez a határozati javaslat kifejezetten azt a közösséget is szolgálja, amelyben mi nap mint nap a kulturális értékeink között fel tudjuk mutatni mind a mikszáthi, és most, ebben a 200 éves évfordulóban pedig a madáchi örökséget. Kérem a tisztelt Házat, hogy a zárószavazáskor, a szavazáskor is támogassa a javaslatunkat, előre is köszönöm. Bízom benne, hogy az eddig elhangzottak alapján a Ház teljes támogatását fogjuk tudni élvezni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a pénteki ülésnapon kerül sor. És most az Országgyűlés türelmét kérjük, két perc technikai szünetet kell kérnünk, hogy az egyik hozzászóló megérkezzen. Köszönöm szépen. (Szünet: 21.17-21.19 Elnök: dr. Oláh Lajos Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes vagyongazdálkodást érintő törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Kocsis Máté, Fidesz, Gulyás Gergely, Fidesz, Bánki Erik, Fidesz, Hoppál Péter, Fidesz, képviselők által benyújtott előterjesztés T/3009. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Nagy Csabának, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr! [[21.20]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2023. március 23-án tartott ülésén megtárgyalta a T/3009. irományszámú, az egyes vagyongazdálkodást érintő törvények módosításáról szóló törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 5 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő törvényjavaslat célja, hogy a Károli Gáspár Református Egyetem megalapításának 30. évében a magyar állam el kívánja ismerni az egyház felsőoktatásért, annak fejlesztéséért tett erőfeszítéseit, és elő kívánja segíteni a minél hatékonyabb és korszerűbb közösségépítő munkáját, kiemelten az egyház felsőoktatási tevékenységének infrastrukturális fejlesztését, a felsőoktatási tevékenységet kiszolgáló feltételek színvonalának emelését és az ehhez elengedhetetlen beruházási, fejlesztési célok megvalósítását. Mindezek, különösen az egyház felsőoktatási tevékenységének fejlesztése, és az ehhez szükséges beruházási fejlesztési célok megvalósításának elősegítése érdekében a törvényjavaslatban megjelölt ingatla0nok ingyenesen az egyház tulajdonába kerülnek. A módosítás szerinti tulajdonátruházásnak az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére alkalmas szerződést az állam nevében a tulajdonosi jogokat gyakorló készíti elő és köti meg az egyházzal. A szerződésben az ingatlanok forgalmi értékeként a tulajdonosijog-gyakorló által megállapított forgalmi értéket kell megjelölni. Az egyház az ingatlanokat a fennálló terhekkel együtt szerzi meg. A tulajdonátruházás feltétele, hogy az egyház az ingatlanokat terhelő kötelezettségeket a szerződés alapján teljeskörűen átvállalja, továbbá az ingatlanok jogi helyzetével összefüggésben semmilyen megtérítési igénnyel nem él a tulajdonba adó irányába. A strukturális reformok előnyeit a Károli Gáspár Református Egyetem is élvezi, azonban a modern kihívásoknak megfelelő campusszal ez idáig nem rendelkezik az intézmény. Ennek következtében az egyetem karai szétszórtan működnek, ami értelemszerűen nem segíti sem a hatékonyságot, sem a hallgatók identitásának kialakulását, megerősítését. A fenti célok megvalósításának érdekében a törvényjavaslatban emellett további, egyházak részére történt ingatlanjuttatásokkal kapcsolatos utólagos pontosító rendelkezések szerepelnek. Az elhangzottak ismeretében úgy vélem, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem látok ilyet. Megkérdezem, a kormány részéről kíváne valaki felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem látok ilyet. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági Bizottság nem állított előadót. Képviselői hozzászólások jönnek. [[Senki sem jelentkezik.]] Képviselői hozzászólót nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát ezennel lezárom. A kormány nevében kíváne élni a szólás lehetőségével… [[Senki sem jelentkezik.]] Nem él. Az előterjesztő, gondolom, nem él. Az előterjesztőt kérdezem, kíváne élni mégiscsak. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalra a pénteki ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az orosz-ukrán háború egyéves évfordulójáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések vitája. A Kocsis Máté, Fidesz; Simicskó István, KDNP; Nacsa Lőrinc, KDNP; Zsigmond Barna Pál, Fidesz; Zsigó Róbert, Fidesz; Illés Bolgárka, Fidesz; Németh Szilárd István, Fidesz; Halász János, Fidesz; Kósa Lajos, Fidesz; Varga Judit, Fidesz; Vejkey Imre, KDNP; Latorcai János, KDNP képviselők által benyújtott előterjesztés a H/3086. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Amíg az előterjesztő meg nem érkezik, addig egy újabb technikai szünetre kerül sor. (Szünet: 21.25 21.27 Elnök: dr. Oláh Lajos Jegyzők: Vinnai Győző és Szabó Sándor)
[[Illés Boglárka megérkezik.]] Nagy örömmel köszöntjük előterjesztőnket. Meg is kérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem kíván felszólalni. [[Derültség a DK soraiban.]] Megkérdezem, a kormány részéről kíváne felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Nem kíván felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csöbör Katalinnak, a kijelölt Külügyi Bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő asszony! [[Varju László: Nem kíván felszólalni.]]
Képviselőtársaim! Az Országgyűlés Külügyi Bizottsága 2023. március 13-ai ülésén folytatta le az orosz-ukrán háború egyéves évfordulójáról szóló H/3086. számú határozati javaslat részletes vitáját. Ennek keretében a bizottság megállapította, hogy a javaslat megfelel a házszabályban foglalt követelményeknek, valamint megtárgyalta a benyújtott módosító indítványokat is. Összesen hat módosító javaslat érkezett, amiből hármat a Jobbik képviselői nyújtottak be. Ezek közül az első arra irányult, hogy töröljük el a szövegből az Európai Parlament háborúpárti határozataira való utalást, ami természetesen érthető annak fényében, hogy a párt elnöke, Gyöngyösi Márton ezeket a háborúpárti nyilatkozatokat rendre megszavazta. A második indítványuk szerint törölni kellene a szankciókkal foglalkozó szövegrészeket, ami szintén nem meglepetés, tekintve, hogy a Jobbik kezdettől fogva az elhibázott brüsszeli szankciók pártján állt. Végül a párt harmadik javaslata különféle hivatkozásokkal egészítette volna ki a szöveget. A bizottság ezeket a javaslatokat részben károsnak, részben pedig indokolatlannak találta, ezért nagy többséggel elutasította. Szintén módosító javaslatokat fogalmaztak meg a Mi Hazánk, az MSZP, illetve a Párbeszéd képviselői, akik azonban nem tartották annyira fontosnak ezt az ügyet, hogy közülük bárki eljött volna a bizottság ülésére. Ezeket a javaslatokat a bizottság szintén nem támogatta. Így a Külügyi Bizottság 8:1 arányban fogadta el a részletes vitáról szóló jelentést, ami a benyújtotthoz képest változatlan formában javasolja elfogadásra az Országgyűlésnek ezt a békepárti határozatot. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Az előre bejelentkezett felszólalók közül megadom a szót Toroczkai Lászlónak, a Mi Hazánk képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tulajdonképpen nem is csodálkozom azon, hogy az előterjesztő meg sem jelent, annak ellenére, hogy este fél tíz van, mégis azt gondolom, hogy egy rendkívül fontos, jelenleg Magyarország és a világ sorsát alapjaiban meghatározó ügyről és határozati javaslatról van szó. Éppen ezért itt az ideje, hogy végre a képmutatást száműzzük. Ugyanis, ha a határozati javaslat alapján Oroszország katonai agresszióját el kell ítélnünk, akkor el kellene ítélnünk, mondjuk, az Amerikai Egyesült Államok katonai agresszióját, Nagy-Britannia katonai agresszióját, Izrael katonai agresszióját, és még hosszasan sorolhatnám. [[21.30]] Kíváncsi vagyok, hogy az elmúlt, mondjuk, harminc esztendőben itt a parlamentben hány olyan határozati javaslat volt, ami például az Amerikai Egyesült Államok katonai agresszióját elítélte volna, annak ellenére, hogy csak az úgynevezett terrorizmusellenes hadjárata óta az elmúlt kettő évtizedben az Amerikai Egyesült Államok a Brown Egyetem „háború ára” nevű projektjének felmérése alapján közel egymillió ember halálát okozta, tehát az Amerikai Egyesült Államok, még egyszer mondom, a Brown Egyetem felmérése alapján 897-929 ezer közötti ember haláláért felelős. Hogyha a második világháború óta számoljuk ahol egyébként az atombombát éppen úgy az Amerikai Egyesült Államok dobta le Hirosimára, Nagaszakira , hogy hány ember haláláért felelős, akkor még sokkal több milliót tudnánk felsorolni; a vietnámi háborúról, a koreai háborúról, és nagyon-nagyon sok háborúról is beszélhetnénk, de itt a szomszédban 1999-ben a NATO, elsősorban az Amerikai Egyesült Államok gépei bombázták azt a Szerbiát, ahol szintén több ezer halálos áldozat volt, sok civil meghalt, vagy például a kínai nagykövetségen még újságírók is meghaltak az oda ledobott bombák miatt. Az elmúlt harminc évben, még egyszer kérdezem, ez az Országgyűlés hány olyan határozatot fogadott el, ami arról szólt, hogy elítéli emiatt az Amerikai Egyesült Államokat. Aztán Nagy-Britannia kapcsán. A világ 200 országát vizsgáló felmérés szerint Nagy-Britannia, 22 ország kivételével, valamilyen formában mindegyiket megszállta. Ez a világ országainak mintegy 90 százalékát jelenti. Mindezt csak a mellé teszem, hogy az előbb felsorolt afganisztáni, iraki és egyéb háborúk során Nagy-Britannia is ugyanúgy részt vett emberek, rengeteg civil ember meggyilkolásában, és hányszor ítélte el ez az Országgyűlés Nagy-Britanniát? Hányszor ítélte el ez az Országgyűlés az elmúlt, mondjuk, harminc esztendőben Izraelt, amely szintén több ezer áldozat haláláért felelős? Csak a 2009-es 22 napos izraeli hadművelet során 1400 palesztint öltek meg 22 nap alatt, és köztük 300 gyermek és 115 nő volt. Elítéltee a magyar Országgyűlés akkor Izraelt? Aztán arról beszélnek, hogy például Oroszország gyermekeket deportált Donbaszból, ahol egyébként többnyire oroszul beszélő, orosz ajkú népesség lakik. Beszélte valaha egyszer valaki itt, ebben az Országgyűlésben arról, hogy például az Amerikai Egyesült Államok az úgynevezett Babylift-hadművelet során 1975. április 3-26. között hány gyermeket deportált Dél-Vietnámból? Dél-Vietnámból csak, az utolsó induló amerikai járatig, több mint 3300 csecsemőt és gyermeket szállítottak el, deportáltak különböző nyugati országokba. Beszélte valaha valaki erről a magyar Országgyűlésben? Én nem tudok róla. Aztán, elítélik Oroszországot, nagyon helyesen, hogyha civilek haláláért felelős. De vajon beszélte valaki ebben az Országgyűlésben arról, hogy az előbb felsorolt amerikai hadműveletek során például 2004. május 19-én Irakban egy esküvői menetet bombáztak le az amerikai katonák? Akkor 42-43-44-45 ember veszítette ott el az életét, többségében nők és gyermekek. Aztán ugyanez az amerikai hadsereg a demokrácia nevében 2008. július 6-án Afganisztánban is úgy látszik, ez bevett gyakorlat náluk egy másik esküvői menetet gyilkoltak le. Itt 47 civil halt meg, 39 nő és gyermek volt a 47 áldozat között. A védelmi minisztérium adatai szerint az előbb felsorolt civileket is gyilkoló Amerikai Egyesült Államoknak a világ 153 országában van valamilyen katonai képviselete. Ez a világ országainak mintegy 80 százalékát jelenti. Ki az tehát, aki terjeszkedik? Ki az, aki agresszor? Ki az, aki civileket mészárol, bármelyik nagyhatalom? [[Közbeszólás az ellenzéki pártok padsoraiból: Oroszok…]] Oroszország, de úgy látszik, hogy önök csak Oroszországot hallják meg. Az előbb hosszasan soroltam, hogy például az önök által oly nagyra tartott és önöket finanszírozó Amerikai Egyesült Államok hány civil haláláért felelős. Majd ha elítélik egy ugyanilyen határozati javaslatban az Amerikai Egyesült Államokat, akkor ugyanazon a napon kell elítélni Oroszországot is. Bármilyen nagyhatalom legyen az, el kell ítélni, ha agresszor. Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Vadai Ágnesnek, a DK képviselőcsoportjából.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Szerintem nincs a világon olyan ember, aki ne békében szeretne élni; talán egyedül Vlagyimir Putyin az, bár lehet, hogy ő is keresi a lelki békét. Az, ami hetek-hónapok óta az önök kommunikációjában folyik, az egész egyszerűen színjáték. Önök elhibázott brüsszeli szankciókról beszélnek, miközben, képviselőtársaim, az önök miniszterelnöke az egyetlen ebben az országban, aki megszavazta ezeket a szankciókat, mindegyiket, darabra, úgy, hogy annak a részleteiről mi előzetesen semmit nem tudtunk meg az Országgyűlésben. Az nagyon fontos, hogy legyen egy olyan határozati javaslat, amelyik elítéli Oroszország agresszióját Ukrajnával szemben, és borzasztó fontos lenne, hogy ebben a határozati javaslatban szerepeljen az is, hogy önök velünk egyetértésben háborús bűnösnek tekintik Vlagyimir Putyint, és ennek érdekében, ha magyar földre lép, akkor természetesen megteszik a hatóságok a szükséges intézkedéseket. Önök azonban a saját sleppjükkel együtt arról beszélnek, hogyha Vlagyimir Putyin Magyarországra lép nem tudom, esetleg éppen előkészítik az ideutazását , akkor ő szabadon grasszálhatna ennek az országnak a területén. Én úgy gondolom [[A Fidesz padsorai felé:]] , és nagyon sajnálom, hogy a képviselő asszony éppen távozik, mert ő volt az egyetlen, aki ehhez a határozati javaslathoz ebben a nem túl késői órában hozzászólt, bár azért most még nincsen annyira késő, amikor érdemben lehetne ezekről a kérdésekről beszélgetni. Szóval, azt gondolom, hogy ez a határozati javaslat se nem békepárti, se nem Európa-párti, se nem NATO-párti, ez Putyin-barát határozati javaslat. És önök megpróbálják néha elmondani azt, hogy egyébként elítélik Putyint, de élünk a gyanúperrel, és ez látszik és majd biztos beszélünk erről a svéd NATO-csatlakozás kapcsán is , hogy önök a háttérben azért egyeztetnek Vlagyimir Putyinnal, és azon vannak a Külügyminisztériumtól kezdve a Fidesz-frakción át, hogy azt az európai és azt a NATO-s egységet, amely teljesen világosan kezdett kialakulni, megtörjék. Én azt gondolom, hogy lehet ilyen határozati javaslatokat beadni, és lehet arról beszélni, hogy legyen béke, sőt világbéke, sőt az univerzumban legyen béke, de önök az égegyadta világon semmilyen lépést nem tesznek ezért. Önök ebben a parlamentben nem a nemzet érdekét szolgálják. Önök ebben a parlamentben Vlagyimir Putyint szolgálják ki, darabra. Darabra, és ez egészen felháborító! Ha önök szeretnének azzal foglalkozni, hogy mit kellene tenni annak érdekében, hogy az orosz agressziót megállítsuk, akkor világos NATO-párti határozati javaslatokat adnának be. Önök nem akarják ezt az országot a NATO-ban tartani. Azt látjuk, hogy hogyan távolították el az elmúlt 12 évben Magyarországot az Európai Uniótól. És lehet, hogy a náci haverjaik ennek tapsikolnak, de mi nem, és az ország jelentős része nem. Hozzáteszem, a NATO-t még az Európai Uniónál is többen támogatják ebben az országban. Önök ezzel a határozati javaslattal lehet, hogy a saját nem létező lelkiismeretüket akarják megnyugtatni, de semmiképpen nem abba az irányba mutat ez a határozati javaslat, amely az ország álláspontját képviselné. Egyébként a Demokratikus Koalíció az árnyékkormány kérésére, Dobrev Klára árnyékkormányának kérésére, adott be határozati javaslatot, ami olyan kérdésekkel foglalkozik, ami az önök elhibázott, nem a brüsszeli szankciók, hanem az elhibázott gazdaságpolitikájuk következményeit számolná fel, és ami mindenképpen bent tartaná ezt az országot az Európai Unióban és a NATO-ban. Önök ugyanis még Vlagyimir Putyin agresszióját is arra használják föl, hogy Magyarországot minél messzebbre vigyék a szövetségeseinktől. [[21.40]] Ha önök ezzel próbálkoznak, akkor nagyon nagy erővel néznek szembe, és ezt az erőt úgy hívják, hogy a magyar nép. És éppen ezért, képviselőtársaim, én arra tennék javaslatot, hogy vonják vissza ezt a határozati javaslatot. Ha szeretnének egy ilyet, szerintem nincs ezen az oldalon olyan, aki ne támogatná a békét, ha szeretnének egy olyan határozati javaslatot, ami valóban a békés megoldásokról szól, valóban elítéli az agresszort, akkor mi akár most is, akár az éjszaka folyamán bármikor hajlandóak vagyunk határozati javaslatot szerkeszteni önökkel. Azért segítünk be nemcsak a szövegezésbe, hanem a szerkesztésbe is, mert láthatóan ez sem megy az utóbbi 12 évben sem önöknek, sem az ügyvédi irodáiknak, amelyek ezeket legyártják. De ez a szöveg ebben a formában és különösen a körétett körítés, amit az elmúlt hetekben hallgattunk, egész egyszerűen elfogadhatatlan. Önök azzal vádolják a demokratikus ellenzéki oldalt, benne a Demokratikus Koalíciót, és ma ezt hallgattuk, és az árnyékkormányt is ezzel vádolják, hogy mi háborúpártiak vagyunk. Legyenek szívesek, magyarázzák el most, bár jobban örülök, ha egyébként délután főműsoridőben teszik, de most is, ha megteszik, akkor majd örömmel idézem, hogy mi az, amit mi a Demokratikus Koalícióban vagy az árnyékkormányban tettünk, amivel mi háborúpártiak lettünk, mert ez ilyen nagyon jól hangzó szöveg, de ez nincs így. Önök ebben is hazudnak. Az egész világuk, az egész politikájuk hazugságra épül, az egész világuk, az egész politikájuk arra épül, hogy ezt az országot minél messzebb vigyék attól az ezeréves államtól, amely minden generációban benne van, amely mindig az Európához való tartozást jelentette. Éppen ezért azt szeretném kérni képviselő asszonytól, bár feltételezem, hogy nem ő volt az értelmi szerzője ennek a határozati javaslatnak, még csak nem is a frakciójuk, nyilván a Karmelitából jött a parancs, de ha már például NATO-csatlakozás ügyében szembeszálltak a miniszterelnökkel, akkor ebben az ügyben is tegyék meg ezt. Szövegezzen ez az Országgyűlés akkor egy valóban a béke mellett álló, az áldozatokra figyelő, az agresszort elítélő határozati javaslatot! Ebben mindig partnerek leszünk. Az önök propagandisztikus, az országot a NATO-tól, az Európai Uniótól eltávolító, Magyarország pozícióját e két szervezetben aláásó, hitelességét tönkretevő határozati javaslatokban, törvényjavaslatokban mi soha nem leszünk partnerek. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Csárdi Antalnak, az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Valóban fontos elítélni az orosz agressziót, és azt gondolom, hogy ebben nincs vita, nem is lehet vita ebben a parlamentben, és azt gondolom, hogy ugyanúgy el lehet mondani, hogy mindenki békét szeretne. De ne legyen kétségünk afelől, hogy a Fidesz által benyújtott határozati javaslat egyáltalán nem békéről vagy háborúról szól, csupán egy cinikus módon megalkotott csapda, hideg, számító és kegyetlen csapda. Célja, hogy megvezesse és becsapja a magyar embereket, elfedje az agresszor valódi felelősségét, járulékos hatalomként még azt is rá lehet sütni a kormány narratívájával egyet nem értőkre, hogy háborúpártiak, így legitimálva bel- és külföldön egyaránt a kormány oroszpártiságát, békepártinak tűnő selyempapírba csomagolva. Ne hagyjuk magunkat becsapni! Azt gondolom, hogy az a legnagyobb probléma ezzel a határozati javaslattal, hogy süt belőle, hogy a kormány egy olyan békét képzel el, ahol az oroszlánt beengedik a nyúl ketrecébe, majd megüzenjük nekik, hogy egyezzenek meg, tegyék le a fegyvert. Azt gondolom, hogy mindannyiunk előtt ott kell lenni a képnek, hogy mi történne a ketrecben ezek után. Szeretném mindenkinek elmondani, hogy a történelmi tapasztalataink alapján miért kell minden körülmények között megállítani az orosz agressziót. Szeretném elmondani, bár azt gondolom, hogy mindannyian tisztában vannak vele, hogy 1938-ban előbb a nyugati hatalmak tétlenkedése mellett a náci Németország végigvitte az Anschlusst, ugyanebben az évben ugyanúgy Németország gyakorlatilag bekebelezte a szudétanémet vidéket. Mindannyian emlékszünk a müncheni szerződésre. És a történtek ellenére pedig azt gondolta az akkori nagyhatalmak összessége, hogy majd ezzel megelégszik az agresszor, mégis kitört ’39 szeptemberében a világháború. A minta fájdalmasan hasonló. Gondoljunk csak Grúziára, gondoljunk csak a Krímre, gondoljunk a Dnyeszter melletti köztársaságra és most legutoljára Ukrajnára! Ne gondoljuk azt, hogy egy agresszor meg fog állni ezen a ponton! Amennyiben önök komolyan gondolják azt, hogy végig kell gondolni, hogy mi Magyarország érdeke, mi a nemzetbiztonságunk érdeke, akkor önöknek látniuk kell, mert itt van az egészen közelmúlt történelmében a válasz. Nekünk akkor lesz itt hosszú távon béke, hogyha igazságos béke születik, tehát ha Oroszország kivonul Ukrajnából, kivonul a Krímből, és nem adunk nekik teret, hogy az agressziójukat kiteljesítsék. Önök azt írják ebben a határozati javaslatban, hogy a szankciók Magyarországot sújtják, és nem érték el a céljaikat. A szankciók igenis megfékezték az orosz medvét, nem véletlenül vonultak vissza jelentősen az orosz csapatok az elmúlt hónapokban. A magas energiaáraknak pedig pont az az oka, hogy az oroszok fegyverként próbálták használni az e téren fennálló dominanciájukat. Emlékezzünk vissza, az árak emelkedése megelőzte Ukrajna lerohanását, és már a szankciók hatására az irányadó holland TTF gáztőzsdén a gáz jegyzése alatta van az egy évvel ezelőtti jegyzésáraknak. Magyarországon azért magasak az energiaárak, mert drágán vesszük Oroszországtól az energiát. Önök beszélnek itt inflációról, amit nagy előszeretettel neveznek háborús inflációnak, de érdekes módon, míg Magyarországon még mindig 20 százalék fölött van az infláció, addig az Európai Unióban ez a szám, ez az adat 10 százalék alatti. Tehát az európai uniós inflációs átlag 9,9 százalék. Őket nem érinti, úgy gondolják, az infláció, a háborús infláció? A lengyeleket nem érinti az infláció? Közelebb vannak a háborúhoz, mint mi, mégis alacsonyabb az infláció. Egyértelműen ki lehet mutatni, meg lehet mutatni, hogy az önök elrontott gazdaságpolitikája az, ami előállítja a jelenlegi helyzetet. Én azt gondolom, hogy ha Magyarország érdeke az első, és én nagyon szeretném azt hinni, hogy önök ezt komolyan gondolják, akkor végig kell gondolni, hogy mi biztosítja Magyarország védekezési hatékonyságát, mivel tudjuk megvédeni magunkat és honfitársainkat. Sajnos, a magyar haderő erejét ismerve pontosan tudjuk, hogy egy Oroszország körülbelül negyedóra alatt fékezés nélkül szaladna át az országon. Mi részesei vagyunk egy katonai szövetségnek, és ez a katonai szövetség garantálja a mi biztonságunkat. De ez nem megy úgy, hogy minden második nap belerúgunk egyet a saját szövetségesünkbe, és egészen sunyi módon megpróbáljuk akadályozni, meggátolni azokat a szankciókat, amikkel egyébként megfékezhető az orosz agresszió. Azt gondolom, hogy önöknek nagyon komoly irányváltást szükséges végrehajtaniuk annak érdekében, hogy végre Magyarországot megint komolyan vegyék a nemzetközi porondon, mert a legnagyobb vesztesei az önök külpolitikájának pont a kint ragadt, külhonba szakadt honfitársaink, mert az a gyűlölet, ami ma Magyarország ellen van, annak az okozói egyértelműen önök. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP és a DK soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. További hozzászólásra jelentkezőt nem látok, a vitát ezennel lezárom. Kérdezem, a kormány nevében kíváne valaki válaszolni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, megadom a szót.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Volt néhány megjegyzés, amire szeretnék reflektálni, leszögezve az elején azt, hogy a kormány részéről támogatjuk a határozati javaslatot a jelenlegi formájában [[Dr. Vadai Ágnes: Nem csodálkozom!]] , mert meggyőződésünk, hogy ez egy békepárti javaslat. De van egy-két megjegyzésem. Az egyik az, hogy a ’38-39-es párhuzamokat történelmietlennek tartjuk. Tehát ’38-39-ben nem volt NATO, nem volt Európai Unió, viszont volt Hitler és volt Sztálin. Tehát eleve ez az összehasonlítás egyáltalán nem állja meg a helyét. A másik: meglepve hallgattam azt, hogy Magyarország távolodik a NATO-tól meg távolodik az Európai Uniótól. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem Magyarország, hanem a magyar kormány viszi el onnan! Államtitkár úr, jobban figyeljen!]] Hadd emlékeztessem arra képviselő asszonyt is [[Dr. Vadai Ágnes: Nem kell!]] , hogy minden keleti megerősítő intézkedésben Magyarország támogatólag részt vett az elmúlt egy évben, amióta kitört a háború, sőt előtte is, már a Krím annexiója után Magyarország minden NATO-s döntést támogatott. [[21.50]] A történelemben először elérjük a 2 százalékos GDP-arányos védelmi költségvetést, ami nagyon távol volt [[Dr. Vadai Ágnes: Hazugság!]] és már régóta 20 százalék fölött van a fejlesztési arány, ami szintén walesi elvárás, mint jól tudjuk. Tehát nem gondolom, hogy ez azt jelenti, hogy távolodunk a NATO-tól, hanem pontosan az egység mellett vagyunk. Az EU-ban ugyanígy fenntartottuk az egységet, az elmúlt egy évben, ami nem volt könnyű, mert vannak mindenkinek nemzeti érdekei, mégis sikerült fenntartani egyfajta egységet, és együtt mentünk a többi országgal. Az, hogy vannak vitális nemzeti érdekeink, az egy más kérdés, a többieknek is vannak, legfeljebb nem beszélnek róla a nyilvánosság előtt. Tehát nem hazudunk, hanem [[Dr. Vadai Ágnes: Hát, de!]] az a háborúpárti, aki nem a mielőbbi tűzszünet és a tárgyalások mellett szólal föl. Ez a határozati javaslat viszont pontosan erről szól, és ha megnézzük, hogy mik a magyar érdekek ebben az ügyben és mik a magyar érdekek az egész konfliktussal kapcsolatban, akkor röviden egy-két pontban azért hadd emlékezzünk meg erről is! Az egyik az, hogy Magyarországnak ki kell maradni ebből a háborúból mindenáron, ugyanúgy elismerjük Ukrajna önvédelmi jogát, a szuverenitását és a területi integritását, de az ukrajnai érdekeket nem helyezzük a magyar érdekek elé. [[Dr. Vadai Ágnes: Csak a NER-es érdekeket.]] A második az, hogy meg kell őrizni a békét, és ennek több eleme is van részünkről, illetve az, hogy nem szállítunk halált okozó eszközöket Ukrajnának, és mindenképpen arra törekszünk, hogy elkerüljük, hogy a NATO vagy az Európai Unió belekerüljön közvetlenül ebbe a konfliktusba. Jelzem egyébként, hogy a NATO-n belüli mainstream pontosan a magyar állásponttal azonos, semmiképp sem szabad engedni, hogy a szövetség belecsússzon ebbe a konfliktusba. Van néhány ország, amelyik elég vadul kezeli a kérdést, és elég veszélyes javaslatokat tesz, de szerencsére a többség, beleértve Magyarországot, ezt eddig meg tudta akadályozni. A harmadik az, hogy minimalizálni kell az elhibázott szankcióknak a hatásait, meg kell vétózni minden olyan szankciós javaslatot, amely vagy az energiabiztonságunkat veszélyezteti, vagy alapvető gazdasági érdekeinkkel megy szembe. [[Dr. Vadai Ágnes: Vagy a bizniszt veszélyezteti.]] Ezt is egyébként a magyar kormány következetesen megtette eddig úgy, hogy egyébként az egység érdekében nem vétózta meg azt, elengedte azt a tíz szankciós csomagot. A negyedik: meg kell győzni a feleket a tűzszünetről. [[Dr. Vadai Ágnes: Világbéke!]] Ehhez persze nem vagyunk nagyok, nem mi fogjuk megoldani a válságot, az biztos, hogy arra kell törekedni, hogy legalább mondjuk azt, hogy tárgyaljanak egymással, mint ahogy egyébként ezt meg is tesszük a diplomáciai csatornákon keresztül. Tárgyalások nélkül [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] soha nem lesz béke a szomszédunkban, és ez tovább fogja veszélyeztetni Magyarország biztonságát is. És végül, ötödik pontként mint magyar érdek: hadd mondjam el, a támogatást és az oltalmat meg kell adni a kárpátaljai magyar kisebbségi közösségnek. Ennek érdekében is mindent megteszünk, és az lenne a legfontosabb, hogy ebben egységesek tudjunk lenni, mert csak ezzel tudunk erőt mutatni a partnereink felé, a nemzeti kisebbségi jogok biztosítása érdekében. Összességében tehát azt gondolom, hogy ez a javaslat megfelel a magyar érdekeknek, és a kormány nevében támogatjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Ha megengedik, akkor a személyeskedő hozzászólásokra azért nem kívánok reagálni [[Dr. Vadai Ágnes: Nem volt.]] , mert én úgy gondolom, hogy ez a határozati javaslat, ami előttünk fekszik, egy sokkal súlyosabb és sokkal nehezebb helyzetre reagál, mint ami a személyeskedésbe átmenő vitát érinti vagy illeti. És engedjék meg egyúttal, hogy köszönetet mondjak azoknak a képviselőknek, képviselőtársaimnak, akik március 7-én már az általános vitán részt vettek, továbbá akik a bizottságok részletes vitáin részt vettek. Hiszen ahogy Csöbör Katalin képviselő asszony is elmondta és említette, voltak módosító javaslatai az ellenzéki képviselőknek, azonban a bizottsági vitákon nem vettek részt, nem érveltek a módosító javaslataik mellett. Az Európai Ügyek Bizottságában is a Demokratikus Koalíciónak van képviselője, nem jelent meg azon a vitán, amely a békepárti határozati javaslat részletes vitája volt. Már a kezdetektől fogva elítéljük Oroszország agresszióját, és kiállunk Ukrajna területi integritása mellett. Ha gondolja a képviselőtársam, elismétlem [[Dr. Vadai Ágnes: Nem kell.]] elítéljük Oroszország agresszióját, és kiállunk Ukrajna területi integritása mellett. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem nagyon hiszem el, hogy így gondoljátok.]] Már több mint 12 hónapja dúl a háború a szomszédunkban, és mi már több mint 12 hónapja egyértelműen a béke pártján állunk és a béke mellett érvelünk. Nem vártunk igazodási pontokat, nem vártunk más országokra [[Dr. Vadai Ágnes: Dehogynem! A törökökre.]] nem vártunk más javaslatokat, de fontosnak tartjuk, hogy szövetségeseket keressünk a béke mellett, hiszen ami a szomszédunkban dúl és a többi háború mind-mind sajnálatos [[Dr. Vadai Ágnes: A gyerekekről beszélj, akiket Putyin elvisz!]] , a világ bármely pontján is történjen, különösen, ha civil áldozatokról, több ezer vagy több százezer civil áldozatról beszélhetünk. De a többi háborútól ez a háború olyan mértékben jelentősen különbözik, hogy ez a szomszédunkban dúl, és éppen ezért nagyon fontos, hogy a szomszédunkban dúló háborúval kapcsolatban fogalmazzunk meg egy békepárti határozatot, amely egyértelműen kinyilvánítja, hogy mi békét szeretnénk. Tekintettel arra, hogy több képviselőtársam is a béke mellett érvelt, én ezzel együtt kérem önöket, hogy támogassák ezt a békepárti határozatot. [[Csárdi Antal közbeszól. Varga Zoltán: Szóljatok Putyinnak, hogy vonuljon ki!]] És azt is kérem önöktől, mert sajnálatos módon még az általános vitán is elhangoztak olyan érvek, amelyek a fegyverek szállítását sürgették, kérem önöket, hogy tartsák tiszteletben a magyar állampolgárok, a magyar választópolgárok akaratát, akik már tavaly az országgyűlési választások során egyértelműen a béke mellett tették le a voksukat. [[Dr. Vadai Ágnes: Ki nem? Az elnök csenget.]] Sajnálatos módon most ezen a vitán is elhangzott az ellenzéki képviselők részéről, hogy a szankciók működnek, és a szankciókról úgy gondolják, hogy szükséges. Ha figyeltek, akkor tudják, hogy melyik képviselő részéről hangzott el, én bízom benne, hogy volt erre lehetőség, elhangzott, hogy a szankciók működnek, a magyar embereknek volt arra lehetőségük, hogy elmondják a szankciókkal kapcsolatos véleményüket [[Dr. Vadai Ágnes: Na, ez az egy igaz állítás ma.]] , álláspontjukat. A magyar emberek, akik véleményt nyilvánítottak a szankciókat érintően, több mint 97 százalékuk elutasította a szankciókat, ezért kérem önöket [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] hogy tartsák tiszteletben a magyar emberek véleményét, és kérem önöket, hogy támogassák az előttünk fekvő határozati javaslatot, amely egyértelműen a béke mellett és egyértelműen a tűzszünet mellett foglal állást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm az előterjesztőnek. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a pénteki ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Svéd Királyságnak az Észak-atlanti Szerződéshez való csatlakozásáról szóló Jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések vitája. A kormány-előterjesztés T/638. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Nem kíván az előterjesztő felszólalni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi Bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Vadai Ágnesnek, a DK képviselőcsoportjából.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ritkán szoktam megdöbbenni, de most megdöbbenek. Svédország NATO-csatlakozásáról és annak ratifikációjáról van szó, ez most a bizottsági jelentés vitája, és a magyar kormánynak nincs egy szava sem, nem akarnak ehhez hozzászólni. Nincs érdemi mondandójuk azzal kapcsolatosan, hogy az Európai Unióban szövetségesünk, egyébként haditechnikai együttműködésben velünk erős partnerséget kialakító Svédország NATO-csatlakozásáról mi a magyar kormány véleménye. Pedig azt hiszem, nem én vagyok az egyetlen sem itt a teremben, sem az országban, de talán itt az európai kontinensen sem, aki szeretné tudni, hogy vajon mi az oka annak, hogy a magyar Országgyűlés kormánypárti többsége vagy éppen a magyar miniszterelnök szerintem ez a helyes kifejezés a mai napon nem volt hajlandó támogatni a Demokratikus Koalíció napirendi javaslatát arra vonatkozóan, hogy döntsünk ma Svédország NATO-csatlakozásáról. Tisztelt Képviselőtársaim! Tavaly nyáron Madridban a NATO-országok elfogadták Finnország és Svédország azon kérését, és támogatták, valamennyi jelen lévő állam és kormányfő támogatta, hogy ez a két ország csatlakozzon a NATO-hoz. [[22.00]] Mindenki nyer Svédország és Finnország csatlakozásával. Szerencsére ma a szavazáskor Finnország kérdését le tudtuk zárni, azonban Svédországét nem. Azét a Svédországét, amelynek hadereje, demokratikus elköteleződése abszolút hozzájárul ahhoz, hogy a NATO, mint a világ legerősebb demokratikus védelmi közössége, tovább erősödjön. Ez erősítené a NATO biztonságát, erősítené Magyarország biztonságát és természetesen erősítené a magyar polgárok biztonságát. Itt vagyunk, lassan 10 óra van, és most folytatjuk le a bizottsági jelentés vitáját, ami azt jelenti, hogy ezen a héten erről már nyilvánvalóan nem fogunk szavazni. Az elmúlt jó nyolc hónapban nem hallottunk érdemi feltételeket, amelyeket a magyar kormány szabott volna Svédország irányába, hogy teljesítse ezeket a feltételeket azért, hogy a NATO tagja legyen. Sőt, semmilyen előfeltételt nem támasztott a magyar kormány tavaly Madridban, és mindenki megnyugodott, hogy akkor ez a folyamat szépen megy magától előre, hiszen a finn javaslatkor a másik államtitkár, Menczer államtitkár úr olyan szépen, tényszerűen, érzelemmentesen, úgy fogalmaztam, hogy már-már korrekten beszélgetett a plenárison a NATO-csatlakozásról. S most itt vagyunk, és a magyar kormánynak nincs egy szava sem azzal kapcsolatosan, hogy miért akadályozza Svédország NATO-csatlakozását, hogy mi az az indok senki sehol nem olvashatott erről , ami miatt ezen a héten erről a kérdésről nem lehetett szavazni. Nem lehet az az indok, amit sokan mondanak, hogy önök a török elnököt próbálják segíteni, hiszen a nemzeti szuverenitásra önök oly kényesek. Önök nem teszik függővé a saját döntésüket attól, hogy mit mond Törökország aktuális vezetője. Önök ebben önállóan döntenek. S bár ön, államtitkár úr, ugyan elismerte, hogy a diplomáciai csatornákon keresztül küzdenek azért, hogy a felek elérjék az oroszok által okozott agresszióban, az Ukrajna elleni agresszióban a békét, tehát igazolódni látszott az, amit én régóta gondolok, hogy önök a háttérben nyilvánvalóan tárgyalnak, de szerintem nem erről tárgyalnak az oroszokkal. De annyira messzire talán önök sem mennének el, hogy Vlagyimir Putyint segítsék abban, hogy az európai kontinensen, az Európai Unióban megosztottság legyen a NATO-bővítést illetően. S azt már nem is merem feltételezni, mert önök azért nem ilyenek, hogy mindezt azért csinálják, hogy megzsarolják Svédországot, hogy mint az Európai Unió soros elnöke vegyen rá más országokat arra, hogy Brüsszel kicsengesse tudják, a főváros, amit nem annyira szeretnek önöknek azokat a pénzeket, amelyeket megvontak a magyar kormánytól, és emiatt sajnálatos módon Magyarországtól, mert önök korrupt, antidemokratikus, jogállamiság-ellenes rendszert működtetnek. És az a legszebb, hogy erre még büszkék is! Nem merem azt gondolni, hogy ebből a három indokból bármelyik is igaz, mert hiszen önök nem ilyenek. Önök oly kényesek, és Menczer államtitkár úr olyan szépen beszélt arról, hogy Finnország milyen módon teljesíti a NATO-ba való belépés feltételeit. Hát Svédország pont ugyanígy teljesíti! Éppen ezért érthetetlen, hogy a magyar kormány miért ül itt némán, és miért nem mondja el az érveket, amik miatt nem lehetett ma délután a finn NATO-csatlakozással együtt tárgyalni a svéd NATO-csatlakozást. Azt a korábbi vitában is elmondtam, hogy önöknek talán egyetlenegy bajuk van, az, hogy összekeverik az országot saját magukkal. Magyarország nem azonos sem a magyar kormánnyal, sem a magyar ellenzékkel egyikkel sem, és mi nem is szoktuk magunkat azonosítani az országgal, míg önök ezt szívesen megteszik , de az ország nem azonos a magyar kormánypárti képviselőkkel sem, akiknek a tevékenysége a különböző parlamenti és más nemzetközi fórumokon rendkívül kellemetlen. Önök szisztematikusan aláássák Magyarország pozícióját az Európai Unióban, ezt régóta tudjuk, de mostanra szisztematikusan aláássák Magyarország pozícióját a NATO-ban is. És ez, amit most csinálnak, Svédország NATO-csatlakozásának folyamatos halasztása, ez tovább rombolja a magyar kormány amúgy sem kiemelkedő státuszát a NATO-n belül. Arra szeretném kérni a kormány tisztelt képviselőjét tudom, hogy nagyon nehéz, és lehet, hogy bonyolult , hogy legalább a válaszában világosítson már fel bennünket, azon kívül, hogy önök nem szeretik a jelenlegi jobboldali svéd miniszterelnököt, mert kritikusat mondott a magyar kormányra, meg azon kívül, hogy vannak olyan svéd politikusok megjegyzem, nemcsak svédek, most szólok, hanem a kontinensen mindenhol, sőt a világon mindenhol vannak olyan politikusok , akik kritikusan visszanyúlnak a magyar kormány tevékenységéhez. De ez szerintem nem az ő hibájuk, hanem az önök hibája. Ha mindenki szembejön az autópályán, akkor el kellene gondolkodni, hogy talán meg kellene fordulni, de én ebbe nem akarok beleszólni, ez az önök elhibázott kormányzása, amely látható, hogy hova vezet bennünket. Semmiképpen nem abba az irányba, ami ezt az országot egy európai, atlantista irányba vinné. De mégiscsak jó lenne tudni, hogy milyen feltételeket támasztanak önök Svédországgal szemben. Mert ha csak az a kifogásuk, hogy megsértődnek azért, mert svéd politikusok a magyar kormányt kritizálják nem Magyarországot, hanem a magyar kormányt , akkor ezt én kevésnek gondolom, sőt sekélyesnek gondolom, sőt kínosnak gondolom. Mert az ország biztonsága nem függhet attól, hogy önöknek éppen jó kedvük van vagy rossz kedvük van. Az ország biztonságát Svédország belépése a NATO-ba erősíteni fogja. Magyarország haditechnikai fejlesztését amire ön, államtitkár úr, oly büszke egyébként segíti az a svéd beszerzési folyamat, amit korábban elindítottak, éppen az önök kormányzása idején, és nyilvánvalóan most is vásároltak. Tehát a svéd haditechnika jó, a svéd befektetések jók, a svéd demokrácia kevésbé kritikus helyzetű, mint az önöké, a svédek a boldogságlistának is valahol eléggé az elején vannak mi nem jó akkor Svédországban, ami miatt önök szerint most objektíve nem lehet dönteni arról, hogy belépjenek a NATO-ba? Erre szeretnénk választ kapni! Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! A valódi kérdés az, hogy kinek az érdekében akadályozza Magyarország Kormánya a NATO-bővítést. De egy kicsit induljunk előrébb! Mi Magyarország nemzetbiztonsági érdeke? Ahogy az előző napirendi pontnál, most is föl kell tennem azt az igazából nem költőinek szánt kérdést, hogy vajon a magyar haderő a maga erejével mennyi ideig tudná megállítani bármelyik szomszédunk vagy bármelyik ország támadását. Én azt merem állítani, hogy itt gyakorlatilag csak percekről tudunk beszélni, mert Magyarország hadserege jelen pillanatban nem képes arra, hogy megvédje hazánkat. Magyarország biztonságát egyértelműen a NATO szavatolja. Az a katonai szövetségi rendszer, amelynek tagja vagyunk, akik részéről elvárhatjuk részben a védelmet, de igenis, vannak kötelezettségeink is. De hát mit hallottunk mi ellenérvként házbizottsági üléseken, illetve a sajtóban, vagy akár ezen a vitán mit fogunk majd hallani, hogy miért akadályozzuk a svédek csatlakozását? Amit hallottunk, aszerint Magyarország Kormányának a viselkedése, a Fidesz-kormány viselkedése úgy írható le, mint amikor az én lányaim pici óvodások voltak, s azt mondták, hogy „a Tibike csúfolt”, meg „az Ágika árulkodott”. Ilyen stílusú és típusú érveket hoznak önök egy nemzetpolitikai, egy nemzetbiztonsági kérdésben. Mondják, nem szégyellik magukat? A helyzet az, tisztelt képviselőtársaim, hogy ennek megvan az egyértelmű következménye: Magyarország külpolitikai megítélése soha nem látott mélységekben van. Ez részben a NATO-bővítés akadályozása, részben pedig az önök általános külpolitikája miatt van. [[22.10]] Pedig szerintem viszonylag egyszerűen belátható az, hogy egy együttműködő, tisztességes partner sokkal több mindent tud elérni nemzetközi politikai színtéren is, mint az önök kormánya, akinek a viselkedését én nagyon nehezen tudnám egy rövid tőmondatban leírni. Tehát marad a kérdés így a végére is, hogy kinek az érdekében akadályozza a magyar kormány a NATO bővítését. Azt gondolom, hogy könnyen belátható és könnyen felfogható, hogy sem a finnek, sem a svédek nem lehetnek ennek okozói, hiszen a gazdasági kapcsolatok, a politikai kapcsolatok sem olyanok, hogy ezek valós indokot biztosítanának. Itt nagyon sok találgatást el lehetne kezdeni kifejteni, de hát, a helyzet az, hogy mégiscsak úgy volna tisztességes, tisztelt államtitkár úr, ha ön egyszer a magyar parlament történetében, amióta én itt vagyok, mondana nekünk egy őszinte választ: miért akadályozzák a NATO-bővítést? Ami mindannyiunk érdeke, hogy erősödjön az a NATO, az a katonai szövetség, aminek mi is tagjai vagyunk, és aminek az erejét egyébként mi is élvezzük. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Harangozó Tamásnak, az MSZP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Ebben a vitában tényleg egyetlenegy újdonság lenne, hogyha az imént is elhangzott kérdésekre, amiket én is meg fogok ismételni részben, kaphatnánk választ. Annál is inkább, mert ugye, egy axióma, hogy a NATO garantálja Magyarország biztonságát. Ezt nemcsak tankönyvekből meg mindenféle hasonló előadásokból tudjuk, hanem talán maga a miniszterelnök is többször a szájára vette az elmúlt időszakban is, de egyébként Magyarország nemzeti katonai stratégiája vagy nemzeti biztonsági stratégiája előkelő első oldalain, a jelenlegi kormány által elfogadott stratégia alapján is azt olvashatjuk, hogy Magyarország biztonságának kettőből az egyik pillére a kollektív védelem, amit a NATO tud garantálni nekünk. Nos, egy ilyen helyzetben az ember tényleg nem érti, hogy mi történik. Szerintem fontos lenne tudni úgysem fogjuk, de azért fontos lenne tudni , és valószínűleg a svédeknek is segítene, ha megérthetnénk, hogy mit művelnek maguk most jelen pillanatban. Tehát annál átlátszóbb történet, mint hogy ma a finnekről szavaztunk, most pedig itt éjjel 10 óra után vitatjuk meg a svéd csatlakozást, miközben semmilyen objektív feltételt a magyar kormány vagy a magyar Országgyűlés ezzel kapcsolatban a két ország irányában nem tűzött; ahogy a finnek nem teljesítették a nem feltételeket, úgy egyébként a svédek sem teljesítették a nem feltételeket, hiszen nem voltak ilyen feltételek. Ellenben kiküldtek önök két fideszes delegációt, teljesen nonszensz módon egyébként nem magyar parlamenti delegáció volt, hiszen egypárti delegáció volt , cserébe európai parlamenti képviselők voltak ott, aminek nem tudjuk pontosan az okát, hogy a magyar szuverenitás meg a magyar parlament döntése tekintetében mit kerestek ott valójában; de mind a kettő megbeszélésről úgy érkeztek haza, meg olyan képeket posztoltak a kedves fideszes képviselőtársaink, hogy bizony, most már megértették ezek a konok svédek meg finnek, hogy mi mit szeretnénk. Ehhez képest akkor most mit csinálunk itt? Önök mit csinálnak itt? Mondják már meg, hogy kinek mit kell tennie, hogy ezt a nyomorult törvényt a parlament megszavazhassa vagy elutasíthassa! Hát, ez nyilván önökön múlik leginkább, mert önök vannak többségben. Tehát az egyik fontos kérdés szerintem, hogy vane bármi objektív kritérium, amit meg tudnak jelölni, hogy ezek a gonosz svédek nem jól csinálták. Ha azt szeretnék elérni, amit egyébként Magyarországon az óriási sajtószabadságukkal már elértek sok tekintetben, hogy a svéd politikusok is fogják be a szájukat és egy rossz mondatot ne merjenek mondani a magyar kormányról, akkor persze, ideig-óráig lehet ezzel szívatni vagy zsarolni Svédországot. De ugye, nem gondolják komolyan, hogy a magyar szuverenitást melldöngetve emlegető fideszes politikusok el tudják érni egy másik országnál, hogy az ő szuverenitásukat lábbal tiporva majd önök mondják meg nekik, hogy miről beszélhetnek vagy miről nem?! Ha önöknek nem tetszik valamelyik politikai kritika, amit a svédek mondanak, akkor fogalmazzanak meg hasonló kritikákat velük szemben; körülbelül ez a történet a komolyságát tekintve, és nem az, hogy gátolják a csatlakozásukat. Akkor mi lehet még? Beszéljünk már ehhez őszintén! A fél világ arról beszél, mondom ezt a NATO Parlamenti Közgyűlés tagjaként is, ahol nem értik, tényleg nem értik már magukat, hogy az egyik megfejtés az, hogy Törökországot és a török kormányt szolgálják ki. És önök magyar parlamenti képviselőként valójában konkrétan, szó szerint idegen érdekeket szolgálnak és nem a magyar haza érdekeit. A magyar haza érdekeit az elején tisztáztuk, az az erős NATO, és benne egy erős magyar hadsereg. Államtitkár Úr! A törökök kedvéért szívatjuk a svédeket? Mondjon már egy egyenes magyar mondatot! A másik feltételezés a szövetségeseink között, hogy egyenesen Moszkva kérésére szívatjuk, már szívatja Magyarország, a magyar kormány és a fideszes többség a Svéd Királyságot, és egyébként szórakozik az ott élő emberek biztonságával. Államtitkár Úr! Az orosz kormány megbízásából nem szavazzuk meg a svéd csatlakozást? Mert valamelyikre mondjon már valamit! Tehát a svédek rosszat, valamit nem jól csináltak, vagy a törökök, vagy az oroszok miatt nem csináljuk? Vagy és akkor ez az utolsó kérdésem egyik ilyen sincs, és akkor mondja meg nekem, államtitkár úr vagy képviselő asszony, képviselő asszonyok, hogy mi akadályozza meg a fideszes többséget abban, hogy 31-én, most pénteken ezt a kérdést napirendre vegyük, ha kell, házszabálytól való eltéréssel, és a svéd csatlakozást még ezen a héten megszavazzuk. Legyenek kedvesek erre válaszolni! Képviselő asszonyoktól is kérdezem, mert a házszabálytól való eltérést mi, képviselők saját hatáskörünkben meg tudjuk oldani. Ha az előbb feltett kérdésekre nem a válasz, akkor nyilvánvalóan a végén pedig, hogy erről szavazhassunk minél előbb, akkor arra igen lesz a válasz. Vadai képviselőtársam már említette: ha most pénteken nem szavazunk róla, a jövő héten nem is lesz parlamenti ülés, akkor utána legalább két-három hét megint, amíg ez a hercehurca folytatódni fog. És végezetül akkor kérdezném államtitkár urat: igaziból az az ok, hogy a svédek sarokban tartásával próbálnak az uniós pénzekhez hozzáférni? Minden magyar ember érdeke, hogy ezek az uniós pénzek megérkezzenek. Megvan a feltétele, államtitkár úr: azokat a törvényeket kéne behozni, amelyekkel rendbe rakják a jogállamiság kérdését Magyarországon. Higgye el nekem, ott tart ma már a magyar kormány megítélése, hogy a lőtéri kutyát nem érdekli már, hogy önök kit zsarolnak, meg mivel fognak. Nem érdekli őket. Így nem fogunk pénzhez jutni. Ha behozzák azokat a törvényeket, amiket az Unió kér tőlünk, akkor lesz pénz, egyébként meg talán nem kéne most már több országot egyébként nemcsak évekre, hanem évtizedekre vagy generációkra magunkra haragítani; már nemcsak magukra, hanem minden magyar emberre, amihez maguknak nincs joguk. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps az ellenzéki pártok padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Illés Boglárka, a Fidesz képviselőcsoportjából kétpercest kért, amire nincs lehetőség. Tekintheteme akkor szókérésnek az ön kétperces igényét? [[Illés Boglárka jelzésére:]] Annak tekintem. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Azzal kezdeném, amiben nincs vita közöttünk, méghozzá a tekintetben, hogy a Svéd Királyság NATO-hoz történő csatlakozását egyértelműen támogatjuk. És ahogy az önök részéről is elhangzott, azonban vannak olyan viták, amiket nem tudtunk lezárni [[Dr. Harangozó Tamás: Ki?]] és azt kérem önöktől, hogy ne vitassák el: a képviselők feladata a választópolgárok véleményének, aggályainak, kéréseinek a képviselete és adott esetben az artikulálása. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Én azt kérem önöktől, hogy ne akarják elvitatni, hogy bizonyos kérdések tisztázásának lehetőségét [[Dr. Vadai Ágnes: Mik?]] az érintett képviselők, az érintett magyar parlamenti képviselők és a svéd képviselők között le tudják folytatni. [[Csárdi Antal: Én nem vagyok érintett?]] Ennek érdekében járt parlamenti delegáció Svédországban, hogy ezeket a vitákat le tudják zárni. Önök mondták, hogy a vitákat még nem tudták lezárni, és ez a cél, hogy a vitákat mielőbb le tudjuk zárni. [[22.20]] Amit korábban jeleztünk, és korábban is ígértük, hogy nem mi leszünk az utolsók, nem rajtunk fog múlni, hogy a Svéd Királyság a NATO-hoz tude csatlakozni [[Varga Zoltán: Ez infantilis!]] ezt a továbbiakban is fenn kívánjuk tartani. A célunk az, hogy ezeket a kérdéses pontokat és a vitákat mielőbb le tudjuk zárni. Köszönöm szépen. [[Dr. Vadai Ágnes: Értékelem, hogy két képviselő asszonyt itt hagytak a bátor képviselők! Tényleg értékelem! Ezt értékelem! Az összes férfi kihúzott innen! Értékelem!]]
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Csárdi Antalnak, az LMP képviselőcsoportjából.
Köszönöm szépen a szót. Kedves Képviselőtársam! Önök azt mondják, hogy támogatják a Svéd Királyság csatlakozását a NATO-hoz. Akkor ez most itt micsoda? Hogy lehet az, hogy nem szavaztunk eddig róla? Nem az, hogy a héten, hanem hónapokkal ezelőtt? Azt mondja, hogy vitáik vannak. Milyen vitáik vannak? Milyen vitáik vannak? Tényleg, izé, kigúnyolta önöket, vagy azt mondta a svéd parlament egy tagja, hogy bibibibí? Tényleg, komolyan, ne vigyük már egy bizonyos szint alá a nemzetközi kapcsolatainkat! Hogy nem sül le a bőr a képükről! Kérem tisztelettel, amennyiben a fideszes többség támogatja a NATO bővítését, akkor teljesen felesleges ilyen megfoghatatlan, egyébként kimondatlan mert nem tudták megmondani, hogy mi a konfliktus forrása problémákba kapaszkodni, hanem tessék kiírni szavazásra, képviselőtársam elmondta, házszabálytól való eltérésre mindig van lehetőség, amennyiben önök támogatják. Én biztosan merem állítani, hogy ezen az oldalon mindenki támogatná a házszabálytól való eltérést, amennyiben ez felgyorsítaná a NATO bővítését, merthogy ez a mi nemzetbiztonsági érdekünk. És önök meg lehetnek sértődve a svédekre, ugye, nem tudjuk pontosan, kire vagy miért, mondhatja azt, hogy rendezni kell a vitákat, de nem tudjuk, hogy mi a vita okozója. Kérem tisztelettel, maguk egyértelműen hülyének nézik a választópolgárokat, egyértelműen hülyének nézik az ellenzéki képviselőket, és én nagy tisztelettel kérem önöket, ne tegyék ezt! A magyar állampolgárok is és a képviselők is ennél sokkal többet érdemelnek. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. További hozzászólást nem látok, a vitát ezennel lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Kíván. Parancsoljon, államtitkár úr! [[Dr. Vadai Ágnes: Hát most már, amikor nem lehet visszaszólni, akkor már igen, hát persze! Nagyon bátor!]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Nagyon nagy érdeklődéssel hallgattam a különféle megjegyzéseket ezzel a kérdéssel kapcsolatban. Azt azért hadd szögezzem le, hogy a kormány tavaly nyáron benyújtotta ezt az előterjesztést a parlamentnek. Tehát támogatjuk [[Dr. Vadai Ágnes: Tessék, most meg a Fideszt okolja! Ő az oka!]] , támogatjuk a svéd csatlakozást. Egyébként sajnálatosnak tartom azt, hogy a magyar haderőt így lekicsinylik a képviselők, szerintem ez nagyon-nagyon rossz megközelítés pont akkor, amikor a legnagyobb modernizáció közepén vagyunk. Senki soha, aki elkötelezett a magyar haderő iránt, ilyet nem tenne, már csak a külvilág miatt sem. Akik ezt hallgatják, hogy milyen gyenge a magyar haderő, nem gondolom, hogy ez egy jó hozzáállás. [[Dr. Vadai Ágnes: Ki mondott ilyet?]] Többen mondtak ilyet többször. [[Dr. Vadai Ágnes: De miért rám néz? Én biztos nem mondtam ilyet!]] A másik az, hogy mit jelent a szövetségi viszony. Tehát az nem gyerekjáték. Az, hogy valakinek a NATO-tagságát támogatjuk, az azt jelenti, hogy egy olyan bizalmi viszonyt építünk ki, hogy ha ne adj’ isten, egy konfliktus kialakul ebben az országban, akkor magyar katonákat kell odaküldeni, és ezek a magyar katonák ott meg is halhatnak egyébként. Tehát egy nagyon-nagyon alapvető, súlyos kérdésről van ez a döntés [[Varga Zoltán: Most támogatják, vagy nem?]] és ezért minden szempontot meg kell vizsgálni, és felelős döntést kell hozni, szuverén döntést, és nem az számít, hogy milyen nyomás van a parlamenten vagy a képviselőkön, vagy a kormányon, hanem az számít, hogy mi a végső megfontolás ebben az ügyben. [[Dr. Vadai Ágnes: De támogatjátok! Az előbb mondtátok!]] Figyelembe kell venni a kétoldalú viszonyt is, mint ahogy svéd részről sajnos az elmúlt években nagyon sok nagyon negatív, sértő vélemény hangzott el, egy egész kötegem van ezekről a nyilatkozatokról. [[Dr. Vadai Ágnes: Gondolom, ezzel foglalatoskodtak, nem egyéb más fontos dolgokkal. Mi van a Gripenekkel? Mi lesz a Gripenekkel?]] Nem akarom, fél 11-kor szerintem nem kellene beidézni az összeset [[Dr. Vadai Ágnes: Nemhogy a Gripenekkel foglalkoztak volna! Szégyen!]] de objektíve [[Zaj. Az elnök csenget.]] bizonyíthatók ezek a kijelentések, mert ezek nyilvános kijelentések voltak, tehát nem meglepő, mindenki ismeri őket egyébként. [[Varga Zoltán: Szegény miniszterelnököt szidták!]] Mi nem akarunk beleszólni a svéd belpolitikába, a svéd belügyekbe [[Moraj az ellenzéki pártok soraiból. Dr. Vadai Ágnes: Nem, dehogy!]] de a kölcsönös tisztelet alapján elvárnánk azt, hogy ez fordítva is így legyen, különösen, hogyha ez az ország [[Dr. Vadai Ágnes: Vélemény volt!]] , ha ez az ország ennyire a szövetségesünkké szeretne válni. Emellé tegyük oda azt is, hogy a parlament azért küldött delegációt, hogy ezeket a kérdéseket tisztázza [[Dr. Vadai Ágnes: A párt küldte, nem a parlament!]] és amikor visszajött, akkor arról döntött, hogy szétválasztja a finn és a svéd ratifikáció kérdését, mert eltérő benyomásai voltak a két kérdésről, a két relációról. [[Dr. Vadai Ágnes: Semmilyen benyomásuk nem volt, azt se tudták, miért voltak ott!]] Mi azt várjuk a svéd kormányzati szereplőktől, hogy megnyugtassák a magyar parlament tagjait [[Dr. Vadai Ágnes: Mi nyugodtak vagyunk! Varga Zoltán: Mi személy szerint!]] és ez azért lenne fontos [[Dr. Vadai Ágnes: Mi személy szerint nyugodtak vagyunk! Zaj. Az elnök csenget.]] azért lenne fontos, hogy minél nagyobb arányban lehessen megszavazni a svéd NATO-csatlakozást. Tehát ne siessük el, várjuk meg, amikor eljön az a pillanat, és amikor meglesz az a többség, amit ma délután egyébként tapasztaltunk [[Dr. Vadai Ágnes: Mi lesz a Gripenekkel?]] a finn csatlakozási jegyzőkönyv ratifikációja esetében. Ugye, 6-an szavaztak ellene, 182-en vagy hányan pedig mellette. [[Dr. Vadai Ágnes: Külügyminiszter úr nem volt ám itt!]] Ezt szeretnénk elérni. A kormány ezt támogatja, és türelemmel vagyunk a parlamenti többség felé, hogy megszülessen ez az álláspont [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] és megszülessen a döntés a ratifikációról. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Sajnos, most nem tudom azt mondani, hogy pénteken határozathozatalra kerül sor. Most azt tudom önöknek mondani, hogy a határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László, a DK képviselőcsoportjából: „Mi történik Újpesten?” címmel. Megadom a szót, képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Svédország jelentős vitája után következzen tehát, hogy mi történik Újpesten, hiszen élek azzal a lehetőséggel, hogy rendre beszámolok itt önök előtt arról, hogy Újpesten az emberek és az önkormányzat a közös ügyek intézésére létrehozva mi mindent tudnak tenni az életminőség javítása érdekében. Nem függetlenül egyébként attól, hogy a kormányzati döntések miatt szűkebb erőforrásokkal, szűkebb anyagi forrásokkal kell dolgoznunk, hozzáteszem, eközben a vágtató infláció is befolyásolja a körülményeket, de végre túl vagyunk már a pandémia legjelentősebb hatásain, és sikerült ezek után is vagy ezek alapján is sokak számára olyan fontos rendezvényekhez visszatérni, megtartani, amelyek sokak ízlését, különböző korosztályok érdeklődésének kielégítését szolgálják, és ezeknek a megszervezése jellemezte az elmúlt hónapokat. Meggyőződésem egyébként, hogy a minőség eredményét nemcsak az adja meg, hogyha a források korlátlanul állnak rendelkezésre, hanem éppen hogy a kreativitás, az elkötelezettség, az ötletek, amelyek együtt adnak lehetőséget arra, hogy a legjobb megoldásokat megtaláljuk. Az okos gazdálkodással, odafigyeléssel megvalósított újpesti rendezvények egyfajta érzelmi befektetések, társadalmi közösségalakítás az, amire törekszünk. Így válhatott valóságos céllá, hogy a legtöbb rendezvényünk egyébként a családoké, hogy családoknak legyen a fő szerepe. Fesztiváljaink több generációhoz kapcsolódnak, és egyaránt szóltak fiataloknak, időseknek, gondolok itt a régi idők gyermeknapjára, a Márton-napi felvonulásra, a tökfaragó fesztiválra, a városnapokra, a BorVíkend családnapjára vagy a Mikulás-napi programokra. De különleges élményt adhatott az 1956-os forradalomra emlékező rendhagyó bemutató most már évekre visszamenően, és az ehhez kapcsolódó kiállítások, minden bizonnyal maradandó élményt adtak, nyújtottak kicsiknek, nagyoknak, családoknak egyaránt. Idén is megtartjuk például az UPódium sikeres zenés irodalmi estjét Juhász Anna vendégeivel. Visszatér a Világjáró-sorozat Német Györggyel, ismét lesz Borterasz, az idősek világnapja alkalmából szabadtéri operettgálával kedveskedünk kerületi nyugdíjasainknak. 2023-ban a magyar kultúra napja alkalmából újraindítottuk a „Városházi esték” komolyzenei programját. Idén lesz 40 éve, hogy a káposztásmegyeri homokdombokon letették a városrész alapkövét, és ebből az alkalomból szabadtéri kiállításra kerül sor. Juniálist rendezünk a lakótelepen. Elmaradhatatlan program lesz ebben az évben a napközis tábor, a hátrányos helyzetű gyermekek táboroztatása, valamint az Erzsébet-tábor megrendezése. [[22.30]] Óvodásaink képességfejlesztése érdekében immár négy óvodába is bekerült a nevelési programba a sakkoviprogram, óvodapedagógusaink munkáját segítendő pszichológus, fejlesztőpedagógus, logopédus és gyógytestnevelő szakembereket vontak be. 2023-ban folytatjuk ezt az irányt, hogy az iskoláinkba sokkal felkészültebben érkezzenek meg a gyerekek. Tinédzserkorúak mentális és lelki gondjainak megoldására nyújthat majd segítséget jövőre is a „Felhőn szállók” szakmai program kezdeményezés, amelyet tavaly nyáron indítottunk útjára. 2023-ban is gondolunk a mozogni, sportolni szerető fiatalokra, felnőttekre, családokra a futó- és kerékpáros-fesztiválok mellett a második újpesti félmaraton megszervezésével is. És legyen meglepetés az újpesti felsősök számára is az a móka, ami egyébként a Tarzan Parkban kerül megrendezésre. Azt gondolom, hogy az elmúlt esztendőben az újpestiek igencsak kivették részüket a hazai kulturális életből, hiszen a tavaly életre keltett rendezvények egytől egyig nagy sikert arattak. Itt azonban az idén sem állnak meg ebben a város vezetői, folytatják a munkát, és 2023-ban szintén különleges programokkal készülünk. Ezt tudom ma ajánlani az önök figyelmébe. Látogassanak el hozzánk minél többen, várjuk önöket. Tisztelettel, elnök úr, köszönöm szépen a szót. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Barkóczi Balázs, a DK képviselőcsoportjából: „Nem adjuk a szakrendelőinket a XV. kerületben sem!” címmel. Megadom a szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Március 9-én levelet kaptak a magyar polgármesterek, amelyben az országos kórházi főigazgató jelezte, államosítani szeretnék a járóbeteg-szakellátást is. Bár a hivatalos tájékoztatásban a szakellátás harmonizációja szerepel indokként, egyikünknek sem lehet kétsége afelől, hogy valójában a gyógyításra szánt támogatások további csökkentése lehet a valódi cél ezzel a lépéssel. Persze nem mondhatnánk, hogy meglepetésként ért volna minket ez a levél, hiszen emlékezzünk rá, hogy a pandémia alatt látott napvilágot az a kormányrendelet, amely szerint a területileg illetékes kórházak szakmai irányítása alá kerülnek a szakrendelők, így a XV. kerületi Dr. Vass László Egészségügyi Intézmény vagy ahogy kerületszerte ismerik, az EGI is. Akkor a Koronavírus Sajtóközpont még azt közölte, hogy erre a védőoltási program végrehajtásának biztosítása érdekében van szükség. Az eredményt mindannyian tudjuk. Hiába mondta azt Orbán Viktor, hogy a védekezés sikerességét emberi életekben fogjuk mérni, Magyarországon 48 ezer honfitársunkat veszítettük el, amivel a lakosságarányos halálozás számában ott vagyunk a világelsők között. Az állam által irányított egészségügy a járvány idején is csődöt mondott, az elhibázott kormányzati lépések pedig nemhogy segítették volna, de egyenesen veszélyeztették a XV. kerületben élők ellátását. Pedig a kerületi vezetés mindent megtett azért, hogy az egészségügyi intézmény zavartalanul működjön, és hogy az itt élő emberek XXI. századi ellátásban részesüljenek. Az intézmény a jelenlegi finanszírozási keretek között jelentős rendszerszerű adósságállomány képződése nélkül működik, amiben rendkívül fontos szerepe van a tulajdonos önkormányzatnak, mely az elmúlt három évben átlagosan 500 millió, összesen több mint 1 milliárd 300 millió forintot költött a szakrendelőre. Ezzel az önkormányzati támogatás aránya a tényleges bevételeken belül elérte a 25 százalékot. Na de mit ad ezzel szemben az állam, tisztelt képviselőtársaim? A tavalyi évben nyújtott 2 milliárd 450 milliós NEAK-támogatást kevesebb mint 100 millió forinttal növelték. Ne legyenek illúzióink, tehát az állam nem fog annyival több pénzt adni a szakrendelőknek, mint amennyivel az önkormányzat éves szinten támogatja a szolgáltatást. De hogy ne csak számokban fejezzük ki a támogatás mértékét, az elmúlt években megtörtént a Rákos úti szakrendelő felújítása, CT-gépet vettünk saját forrásból, rendkívüli labor-korszerűsítést hajtottunk végre, és felújítottuk a Hősök úti rendelőt, ezzel segítve 80 ezer itt élő ember minőségi, hozzáférhető, ingyenes és gyors egészségügyi ellátását, valamint a helyi várólisták jelentős csökkentését. Az intézkedésnek köszönhetően a Dr. Vass László Egészségügyi Intézményben az egészségügyi szolgálati jogviszonyba történő átállás zökkenőmentesen zajlott le, mindösszesen hárman nem írták alá az új munkaszerződést. Az itt dolgozók levele azt bizonyította, hogy a fentebb felsorolt intézkedések olyan biztos hátteret nyújtottak részükre, amit megelégedéssel fogadtak. Legyen tehát mindenki számára világos: nem fogjuk hagyni, hogy iskoláink, oktatási intézményeink után most a szakrendelőinket is vigye a kisgömböcként működő Orbán-kormány. Az erről szóló önkormányzati előterjesztést reményeim szerint csütörtökön, a testületi ülésen fogja megszavazni a XV. kerület többsége. Nem fogjuk hagyni, hogy az itt élő 80 ezer ember szenvedje meg a szakrendelők ingatlan vagyonának és eszközállományának einstandolását. Nem fogjuk hagyni, hogy elvezényeljék az orvosainkat, hogy az állami egészségügy után adósságspirálba taszítsák a szakrendelőinket, hogy ismét növekedjenek a várólisták, hogy az itt élők órákat utazzanak a megfelelő szakorvosi ellátásért. Nem fogjuk hagyni, hogy amíg a kormány a hozzá lojális polgármestereket bőven kárpótolja, forrást biztosítva nekik a működtetésre és a karbantartásra, addig az ellenzéki önkormányzatok kivéreztetésével jövőre ujjal mutogassanak a helyi vezetésre, hogy még az alapvető feladatait sem képes ellátni. Ez ugyanis a leggusztustalanabb, kétszínű és álszent fideszes politika, amire Rákospalota, Pestújhely és Újpalota polgárai 2019-ben és 2022-ben is nemet mondtak, ahogy nemet fognak mondani rá a jövőben is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hegedüs Andrea, a DK képviselőcsoportjából: „Mit kíván Miskolc lakossága?- üzenet 12 pontban a kormánynak I.rész” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm szépen a szót. Nemzeti ünnepünk emlékhónapjában járunk még, így ehhez a nemes eseményhez kapcsolódva jelképesen, 12 pontban rendszereztem a fogadóóráimon elhangzott kéréseket. Azt mondják a miskolciak, hogy vagy túlságosan szelektív a fideszes országvezetés memóriája, vagy alkalmatlanok a kormányzásra, vagy mindkét állítás igaz. Engem arra kértek, hogy emlékeztessem önöket az ígéreteikre és az eltolt, elfuserált beruházásaikra. Nézzük először a luxusberuházásokat! A diósgyőri várat jelenleg torzóként emlegetik, és már nemcsak statikai problémákról beszélnek, melyek kijavításához 2 milliárd forint hiányzik, hanem arról, hogy az elbaltázott terveken is módosítani kell. A kivitelező levonult, az új kőlapburkolatok lehullanak. A város volt fideszes alpolgármestere, a vár kormánybiztosa, immár országgyűlési képviselője, Kiss János pedig most, hogy baj van, hátat fordított a várnak. Megy a hárítás, a kihátrálás, a mellébeszélés, magyarázkodnak cselekvés helyett. Elvárás, hogy a 2 milliárd forint ne csak Kiss János posztjaiban jelenjen meg, hanem Miskolc számláján is. Nézzünk egy másik építményt! Nem szükséges külön belépő, a hatalmas üvegfalakon benézve is látják a járókelők, ahogy újraépítik az Ellipsum Élményfürdőt. Összetákolták a választásokra, hogy átadható legyen, majd gyorsan lepasszolták a városnak, hogy a felelősséget hárítsák. A külső homlokzat burkolati lapjai instabilak, a belső óriás burkolólapok csoda, hogy nem estek eddig a vendégekre. Ne merjék azt mondani, hogy az átadás óta eltelt másfél év alatt ment így tönkre! Ki a felelős? kérdezik a miskolciak Kiss János fideszes honatyát. És most jöjjenek a mindennapok igényét kiszolgáló jelzések! A diósgyőri, győri kapui, kiliáni, majláthi városrészen élők szeretnék tudni, hogy a választások idején, szintén a 2. számú választókerület képviselője által a stadion mellé ígért bevásárlóközpont építése mikor kezdődik. Nagy szükség lenne arra, hogy az orbáni brutális infláció és a megfizethetetlen élelmiszerárak mellett az itt élők egy könnyen megközelíthető bevásárlóközponttal spórolhassanak a benzinköltségen vagy éppen a buszjegyen. Vagy ez is csak egy tiszavirág-életű fideszes ígéret marad? Nézzük az 1. választókerületet! Miskolc fideszes képviselő asszonya az Avason élők szeméttárolási gondjára tett választási ígéretet. A föld alatti süllyesztett hulladéktároló edényeket nagyon várják már az avasiak. Az a kérés, hogy ne csak öt mintapéldányt tegyenek majd ki, hanem ahogy az eredetileg elhangzott minden részére jusson az Avas városrésznek. [[22.40]] Nézzük a következő tételt! A Tiszai pályaudvar felé vezető út is utómunkálatokat kíván. Az Y-híddal szervesen összefüggő útszakasz hiányoságokkal és bosszúsággal van tele. Olyan érzése van az embereknek az Y-hídról legurulva, mintha egy félbehagyott építkezés közepére pottyantak volna. A hogyan továbbra még nem érkezett válasz Csöbör Katalin országgyűlési képviselőtől. A legutóbbi esemény pedig: a miniszterelnök nemrég arról beszélt, hogy akkumulátorgyártó nagyhatalom lesz az ország. Három keletiháromszög-pillért emlegetett: Debrecen, Nyíregyháza és Miskolc. Azt üzenik a miskolciak, hogy akkumulátorgyár-építés stop! Nem kérnek semmilyen körülmények között ilyen beruházást, sem elbújtatva kisebb cégek neve mögé, sem területbővítésbe vagy kapacitásbővítésbe csomagolt nagyobb cégek beruházásaként. Felszólítják a miskolciak a három fideszes képviselőt, Csöbör Katalint, Kiss Jánost és Kovács Zsoltot, hogy Miskolc érdeke lebegjen a szemük előtt, és ne merjenek lobbizni a Mészáros-féléknek. A folytatás pedig következik. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán, a DK képviselőcsoportjából: „A debreceni közösségi közlekedés halott. A polgármester gyilkolta le.” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Annyira, de annyira boldog lennék városát szerető, nyakas cívisként, ha túlzó lenne ez a cím, de sajnos ennek a mondatnak minden betűje igaz. Kósa Lajos volt, aki másfél évtizede megásta a debreceni tömegközlekedés sírját, és a jelenlegi polgármester, Papp László az, aki az utolsó lapát földeket most rádobja. A városi közlekedésre gyakorlatilag alkalmatlan, még a gyártó szerint is helyközi közlekedésre gyártott, aranyáron vett buszok, a megállókban órákig fagyoskodó, buszok után sóhajtozó, kóválygó utasok, folyamatosan ritkított járatok, egyre drágább bérletek és jegyárak, horribilis büntetési tételek, mindezek logikus következményeként pedig az egyre kevesebb utas ez jellemzi a debreceni közösségi közlekedést. Ez persze egy ördögi spirál, hiszen ha kevesebb az utas, a pokoli drágán, agyatlanul beszerzett járműpark miatt pedig egyenesen növekvő a veszteség, amire a polgármester reakciója jó fideszes szokás szerint mi más is lehetne, mint az, hogy meg kell emelni újra az árakat, újabb áremelés, újabb és újabb járatritkítás. Mikor Kósa Lajos ki tudja, hogy milyen homályos biznisz reményében átszerveztette Debrecen tömegközlekedését, még azt ígérte a város lakosainak 2008-ban, hogy nyereséges, európai színvonalú és nagyon sűrű járatú közlekedése lesz a városnak. Ma ott tartunk, hogy a Debreceni Közlekedési Vállalat gyakorlatilag becsődölt, és a maga előtt görgetett istentelen nagy hitel kamatterhe évente meghaladja a 3,6 milliárd forintot, miközben az évente kifizetett önkormányzati veszteségkompenzáció emlékeznek, az előbb még Kósa Lajos azt ígérte, hogy nem lesz veszteségkompenzáció már súrolja a 10 milliárd forintot, hogy ne kelljen végképp lehúzni a redőnyt a Debreceni Közlekedési Vállalatnak, hogy ne csődöljön be végképp. Kérem szépen, ez a vég. A DK debreceni képviselőcsoportja szerint persze lenne erre megoldás, mert a nem létező, nem működő szolgáltatásért egyenesen pofátlanság pénzt kérni, ezért ingyenessé kellene, és hozzá kell tennem, lehetne is tenni a debreceni közösségi közlekedést minden utazó számára. Hiszen az egyre kisebb jegy- és bérletértékesítésből befolyó árbevétel amúgy is elenyésző, amit még inkább terhel a jegyek és bérletek gyártása, értékesítése és ellenőrzése miatt fenntartott infrastruktúra is. Papp László, a Fidesz debreceni helytartója még csak tárgyalni sem hajlandó a DK javaslatáról. Szerinte ugyanis erre nincs a városnak pénze. Ezért inkább az elmúlt héten újra megemelte a debreceni közlekedés amúgy is horror viteldíjait, ami már előtte is drágább volt, mint például a budapesti tömegközlekedési árak. Pedig van pénz a városban, hiszen halljuk a fideszes propagandát, dübörög Debrecen városa, és a Fidesz vezette debreceni önkormányzat az egyháznak például milliárdos önkormányzati vagyont játszik át. Erre van pénz. A város jövőjét mérgező, Debrecent a XXI. századi kubikusok, akkugyári betanított munkások világává aljasító akkumulátorgyár építésére milliárdos támogatást adnak. Erre is van pénz. Az állami forrásból épített, a Fidesz-csókosok, politikusok gyermekei számára fenntartott, önkormányzat által milliárdokból üzemeltetett, kacsalábon forgó luxusiskola milliárdos önkormányzati támogatására is van pénz. A Fidesz debreceni helytartója szerint arra, hogy a debreceni közösségi közlekedést egyáltalán megpróbáljuk normálissá tenni, arra nincs pénz. Kósa Lajos és Papp László volt és jelenlegi polgármester nemes egyszerűséggel tönkretette a város közösségi közlekedését, élhetetlenné tette Debrecent, most pedig elveszik Debrecen levegőjét, elveszik a vizét, a földjeit, és ennek mi, debreceniek isszuk meg az árát. Egyelőre, hozzá kell tennem, egyelőre. Jön 2024, a polgármesternek mennie kell, jönni fog egy új városvezetés, meg fogja állítani az akkumulátorgyárakat, és élhetővé teszi Debrecent. Ez a feladatunk, végre fogjuk hajtani. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Ferenc: „Működésképtelen nemzetiségi önkormányzatok.” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Volt már alkalmam itt, a parlament falai között felhívni a figyelmet a nemzetiségi önkormányzati rendszer működésképtelenségére, és bár az akkor beadott módosító javaslataimat gyakorlatilag kérdés nélkül önök lesöpörték az asztalról, a célomat én nem adtam fel. Meg kell reformálni az ezer sebből vérző nemzetiségi önkormányzatok rendszerét. Ahhoz, hogy érzékeljék a probléma nagyságát, szeretném, ha tudnák, hogy 2019-ben, a 2019-es önkormányzati választásokon összesen 2188 nemzetiségi önkormányzat tarthatta meg a választását, ebből 1208 roma, 406 német, 116 horvát és 112 szlovák önkormányzat választhatott képviselőket, csak hogy a legnépesebbeket említsem. Törvény szerint a nemzetiségi önkormányzatok működtetését a települési önkormányzatok látják el, ők felelnek az irodahelyiség biztosításáért, a jegyzőkönyvek megírásáért, az esetleges pályázatok elszámolásáért és gyakorlatilag minden olyan feladatért, amely a nemzetiségi önkormányzatok tevékenységével összefügg. Így, ha egy nemzetiségi önkormányzat jól működik, az bizony komoly terhet jelent az egyébként is kivéreztetett, szakemberhiánnyal és forráshiánnyal rendelkező települési önkormányzatok számára. Ez azt eredményezi, hogy egy dolgozni akaró nemzetiségi önkormányzat folyamatosan falakba ütközik, és ezáltal nem tudja ellátni a feladatát. A nemzetiségek jogairól szóló törvény rendkívül halványan fogalmaz a jogokat és a kötelezettségeket illetően. De önöknek ez nem elég. A kormány ahelyett, hogy megoldaná a problémát, folyamatosan alávág a nemzetiségi önkormányzati rendszernek. Az elmúlt időszakban elvették a feladatalapú támogatás pontszámaira való fellebbezési jogot. Itt szeretném jelezni, hogy ha csak a roma nemzetiségi önkormányzatokat nézzük, akkor nagyjából minden harmadik önkormányzat érvénytelen minősítést kap a rendszerben, pedig a feladatalapú támogatás költségvetésük jelentős többségét is adhatná. Sokáig minden évben felül kellett vizsgálni a települési és a nemzetiségi önkormányzat között kötött együttműködési megállapodásokat, és ez, még ha nem is jelentett túl nagy reményt, mégiscsak egy lehetőséget biztosított arra, hogy a két önkormányzat az esetleges nézeteltéréseit rendezni tudja, de önök szerint ezt elég most már megtenni minden választás után, azaz ötévente. Meg kell reformálni az ezer sebből vérző nemzetiségi önkormányzatok rendszerét. A roma önkormányzatok számára pedig lehetővé kell tenni, tekintve, hogy a cigányság leszakadott rétegei sokkal több problémával néznek szembe, mint a többi nemzetiség, hogy ha csak egy kicsit is, de hozzá tudjanak végre rakni a felzárkóztatáshoz. Ha már önök 13 éve nem tesznek semmit, csak Farkas Flóriánokat ültetnek a nyakunkba, és gyakorlatilag szavazógépnek használják a magyar cigányságot, akkor adják meg a lehetőségét annak, hogy amelyik roma önkormányzat dolgozni akar, az tudjon érvényesülni. [[22.50]] Dobrev Klára árnyékkormányának nemzetiségi önkormányzatokért felelős kormánybiztosaként a következő időszakban el fogom végezni azt a feladatot, amit önök szinte minden meghozott döntésüknél elfelejtenek. Társadalmi egyeztetést kezdeményezek azokkal a nemzetiségi önkormányzatokkal és civil szervezetekkel, amelyek az országunkban működnek, vagyis működni szeretnének. Járva a megyéket felveszem a kapcsolatot minden nemzetiség önkormányzatával és civil szervezetével, mondják el ők, hogy milyen problémákkal néznek szembe, én pedig itt a parlamentben szembesíteni fogom önöket majd a valósággal. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ráczné Földi Judit: „Magyarországon a legbalesetveszélyesebb csomópont az M7 melletti székesfehérvári déli lehajtó és az úgynevezett Auchan körforgalom. Mit tesz a kormány a csomópont biztonságosabbá tétele érdekében a 2022-ben elhalasztott bővítést követően?” címmel. Képviselő asszony, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Olyan körforgalom épül Fehérváron, amilyet még nem látott az ország ezt egy kormányközeli sajtóorgánum harsogta még 2018-ban. Ma, 2023-ban a székesfehérváriak még mindig várják a körforgalom bővítését, azt a körforgalom-építést, amelynek bekerülési költsége 3 milliárd forint, míg Székesfehérvár épített egy multicsarnokot több tíz milliárd forintból. Míg az egyikre van pénz, addig a másikra nincsen. Ki érti ezt? Tudják, az M7-es autópálya érintett szakaszán 2017 és ’19 között 42 baleset történt. Azóta ugyan nincsenek ilyen felmérések, de sajnos gyakoriak a személyi sérüléssel járó balesetek. Mit tesz a kormány a csomópont biztonságosabbá tétele érdekében a 2022-ben elhalasztott bővítést követően? Arról a beruházásról beszélünk, amelyet 2014 óta ígérnek, amelynek építését 2022 tavaszán el kellett volna kezdeni. A beruházás megkezdése helyett a város polgármestere 2022 júliusában a beruházás halasztását volt kénytelen bejelenteni. A város két egyéni országgyűlési képviselőjének nem volt fontos, hogy megszólaljon. Igen, ha rossz hírről kell beszámolni, ha a hibás gazdaságpolitikáért fel kell vállalni a döntést, akkor az említett képviselők bizony hallgatásba burkolóznak. A beruházás elhalasztását a kormány mint már olyan sokszor rajta kívül álló okokkal indokolja: ukrajnai háború, háborús szankciók, infláció, energiaárak. Ígéretekben azonban azóta sincsen hiány, hiszen idén márciusban is elhangzott, hogy az Auchan-körforgalom átépítésével kapcsolatban a NIF Zrt. szeretné minél előbb kiírni a kivitelezésre vonatkozó közbeszerzési eljárást. Azt azonban továbbra sem tudhatják meg a székesfehérváriak és a csomópontban közlekedők, hogy végre mikor történik meg az elengedhetetlen bővítés. Ez a beruházás fontos kihangsúlyozni nemcsak kizárólag a székesfehérváriakat érinti, hanem a környező agglomerációból érkezők mindennapjait is megnehezíti. Több tízezer emberről beszélünk. Emberek élete van veszélyben nap mint nap. A közlekedők órákat töltenek el feleslegesen a dugókban, szennyezve a környezetet. A székesfehérváriak, a környéken lakók és az arra közlekedők számára teljesen egyértelmű, hogy a székesfehérvári Auchan-körforgalom átépítése nem tűr halasztást. Nap mint nap több megkeresést is kapok, és értetlenül állnak az előtt, hogy ők vajon miért nem érdemlik meg a biztonságos közlekedést. Kisvasútra, kastélyokra, fűthető focipályákra, propagandára és még ki tudja, mire nem sajnálják a pénzt. Akkor az emberek biztonságos közlekedése, a nyugodtabb közlekedés, a kevesebb környezeti ártalom vajon nem ér meg 3 milliárd forintot? [[Taps a DK és a függetlenek soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Nagy Csaba, a Fidesz képviselőcsoportjából: „A Szigetvári gyógyhely komplex turisztikai fejlesztésének kormányzati többlettámogatása” címmel. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A szigetvári gyógyhely komplex turisztikai fejlesztésének kormányzati többlettámogatása tárgyban kértem szót, ahogy az elnök úr is említette. A kormány a közelmúltban az 1082/2023-as, március 13-án hozott határozata alapján a gazdaságfejlesztési és innovációs operatív program keretén belül benyújtott pályázat vonatkozásában döntést hozott, a miniszterelnök úr aláírásával megszületett a döntés, melynek értelmében Szigetvár városa a 2017-ben elnyert 640 millió forintos kormányzati és európai uniós támogatás mellé az évek óta álló beruházásra újabb 647 millió forintban részesült, ez az eredeti támogatásnak a 101 százaléka. Ebből a pályázatból vendégfogadó épületet és rekreációs parkot szerettek volna létrehozni a város képviselői, megfelelő, élményekkel teli kiindulópontot szerettek volna a turisták részére megvalósítani. Az eredeti elképzelések szerint a 2017. év végén indult volna el a kivitelezés, és 2019. első félévében be is fejeződött volna, de sajnos, bár az alapkőletételen részt vett Rákossy Balázs európai uniós forrásokat felügyelő államtitkár úr is, 2018 áprilisában maga a beruházás megállt, hiszen mind a kivitelező, mind a műszaki ellenőrök olyan hibákat észleltek a beruházás során, amelyeket tulajdonképpen meg kellett hogy beszéljenek. Ebből az a dolog következett, hogy leállt az építkezés, és szerződésbontásra is sor került, sőt egy nagyon kellemetlen helyzetbe került a város, hiszen tulajdonképpen még egy rendőrségi feljelentést is kellett tenni a kivitelező hanyag teljesítése miatt. Nagyon fontos volt ennél a turisztikai beruházásnál, hogy a turisztikai szezont szerettük volna ezzel meghosszabbítani, illetve lehetőséget biztosított volna az új épület arra, hogy rendszeres kulturális programokat szervezzenek ide. Két nagyon fontos opció volt a turisztikai szempontú fejlesztésben, az egyik a vár fejlesztése, a másik pedig a fürdő fejlesztése. A fürdő vonatkozásában arról tudok beszámolni, hogy a terület- és településfejlesztési operatív program plusz keretén belül két pályázatot is nyert a város, így jelentős, közel 300 millió forintos fejlesztés előtt áll a fürdő. A vár vonatkozásában pedig éppen az elkövetkezendő hetekben fogjuk átadni azt a fejlesztést, ami mintegy 1,8 milliárd forintból fogja megújítani a szigetvári várat, nemzeti emlékhelyünket. Itt egy új kiállítást fognak meglátogatni az ideérkező turisták, illetve maga a kazamatasor is teljes mértékig megújult. Ehhez kapcsolódott korábban egy fejlesztés, ahol 400 millió forintot tudtunk a szigetvári várkertre, a várparkra költeni, ezzel tudtuk megújítani azt a környezetet, amely méltóképpen tudja fogadni az idelátogatókat. Ezzel kapcsolatosan szeretném elmondani még önöknek, hogy nagyon fontos, hogy a gyógyfürdő is fejlesztésre kerüljön, úgyhogy reményeink szerint az elkövetkezendő időszakban a magyar kormány, illetve az uniós pályázatok lehetővé teszik ennek a fürdőnek a fejlesztését is. Azon összeg által, amely meghaladja az 1 milliárd 286 millió forintot, és a kormányzati és a társfinanszírozott támogatás által fejlődhet Szigetvár városa. A kormányhatározat által biztosított többletforrással hosszas átmeneti cselekvőképtelen évek után végre elkészülhet a látogatóközpont, amely egyaránt szolgálja a szigetváriak javát, illetve az országba idelátogató embereket, akik a nemzeti emlékhelyre, a leghősiesebb városunkra kíváncsiak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Azzal a remek hírrel szolgálhatok, hogy a napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat, köszönöm a kollégák munkáját, akik segítették a mai napot is. Az Országgyűlés reggel 9-kor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.