[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó napot kívánok! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés őszi ülésszakának 11. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Bakos Bernadett képviselő asszony, az LMP frakciójának tagja. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mára eljutottunk odáig talán, hogy most már mindenki és a kormány is beismeri: Magyarországon válság van. Az infláció elszabadult, az élelmiszer- és az energiaárak pedig egekben vannak. Jelenleg milliók nem csupán nehézségekkel néznek szembe, hanem a létbiztonságuk került veszélybe. A mi meglátásunk szerint, bár a mostani helyzetben bizonyára van hatása a külső tényezőknek, azonban nem történt semmi olyan, amire az elmúlt 12 évben ne lehetett volna felkészülni. A mi álláspontunk szerint Magyarország most azért a legsúlyosabb áldozata egész Európában a válságnak, mert a kormány az elmúlt 12 évben végtelenül elhibázott gazdaságpolitikát folytatott, amivel nem megvédte, hanem még jobban kiszolgáltatta hazánkat a válságnak. A Fidesz neoliberális gazdaságpolitikájának legfőbb célja az volt, hogy az elmúlt 12 évben a lehető legkényelmesebb adózási környezetet megteremtse a külföldi multinacionális vállalatoknak. Ezért számolták fel például a munkavállalói jogokat, vagy ezért van az, hogy a százmilliárdos nagyságrendű profitra szert tevő vállalatoknak mindössze 9 százalékos társasági adót kellene befizetni, és azért csak kellene, mert valójában még ennél is kevesebbet fizetnek be, az extra adókedvezmények miatt alig 6 százalékot tudunk beszedni. A német autógyárak összeszerelő üzeme után Orbán Viktor ezúttal akkumulátor-nagyhatalommá alakítaná át hazánkat, nem törődve az egyfókuszú gazdaság és a közelgő nyersanyagválság jelentette veszélyekkel, és nem törődve azokkal az emberekkel, akiknek a közvetlen lakókörnyezetét érintik ezek a projektek. Debrecen, Győrszentiván és Göd példája azt mutatja, hogy a kormány valójában fittyet hány az ott élő emberekre. És bár ez is nyilván leegyszerűsítés, de végeredményben ennek az elhibázott gazdaságpolitikának az eredménye az is, hogy mára nincs pénz a pedagógusok fizetésére sem, és ezért foglalják törvénybe, hogy az állam az utolsó, ha valakinek problémája, gondja van, ha szociális ellátásra szorul, pedig az erre fordítandó adót csak beszedi minden egyes állampolgártól. Tizenkét év telt el a különböző presztízsberuházások bűvöletében, mindeközben elfelejtették az embereket, pedig az állam egyik legfontosabb feladata az állampolgárokról gondoskodni. A kormány gazdasági modellje összeomlott, az önállóságára pedig oly büszke Fidesz most arra kényszerül, hogy azzal magyarázza a pedagógusbér-emelés elmaradását, hogy nem kap rá pénzt az EU-tól. Arra sem marad pénz, hogy az állam a bajbajutottakon tudjon segíteni, helyette fölényeskedve és gőggel hibáztatják a rászorulókat a saját helyzetükért, eltagadva a kormány felelősségét. Ez a rendszer fenntarthatatlan, csak toldozgatni lehet, és ezzel is egyre mélyebbre csúszunk a válságban. Mi, zöldek hosszú évek óta mondjuk, hogy változtatni kell, mert ezt az adóversenyt legfeljebb átmenetileg lehet megnyerni, de ha majd csomagolnak az autó- és akkumulátorgyárak, akkor mi itt maradunk. Itt maradunk rossz oktatással, rossz egészségügyi és szociális ellátással, az ivóvizünk elfogyhat, a levegőt pedig szennyeztük, tönkretettük a természetet. Az elmúlt években a jövőnket éltük fel, és ez nem volt valójában szükséges, ez egyedül a kormány döntése. Orbán Viktor lassan húsz éve azt mondta, hogy ha halott lovagon lovagolsz és észreveszed, akkor szállj le róla. Most már mindenki érezheti, hogy ez a pillanat eljött. A válság egyetlen megoldása az irányváltás és a zöldfordulat. Olyan gazdaságpolitikára van szükség, amely a nagyvállalatok helyett végre az emberek valódi érdekeit képviseli, Magyarországon pedig nem kisebb, hanem nagyobb államra van szükség. A nagyvállalatoknak és a leggazdagabbaknak igenis nagyobb részt kell vállalniuk a közteherviselésből. Azért tartunk ma itt, mert az elmúlt években a kormánynak minden fontosabb volt az emberek életminőségénél és az élhető környezet megteremtésénél. A mi álláspontunk egyértelmű: Magyarországnak olyan politikára van szüksége, amely az embereket és a környezetet a profitérdekek elé helyezi. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps az LMP és a Párbeszéd padsoraiból.]]
Válaszadásra megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Nagyon sok témát érintett a felszólalásában, igazából olyan mondatok hangoztak el, hogy Magyarországot érinti a legsúlyosabban ez a válság, és ehhez hasonlóak. Azt gondolom, ha az ember szétnéz ma Európában, akkor pontosan látja, hogy ez nem így van. Ha az ember megnézi, hogy milyen híreket lehet olvasni, akkor például a következőket láthatjuk: „Tartós áramszünetek jöhetnek ez van a brit kormány asztalán”, „Britek milliói kényszerülnek hiányosan étkezni”. [[Tordai Bence: Nem az Origót kell olvasni! Ungár Péter közbeszól.]] Az Amerikai Egyesült Államok a szankciók ellenére tovább veszi az orosz olajat. A New York Times elismeri azt, hogy a szankciók nem működnek, ezt már többször kifejtették, és a New York Post is úgy fogalmaz, hogy „nyilvánvaló, hogy a szankciók nekünk ártanak, és változtatni kell”. Ehhez képest az európai fórumokon a magyar kormány mindent megtesz azért, hogy a magyar embereket a legkevésbé érintse ez a válság, és gyakorlatilag egyedülálló az, hogy Magyarországon havi 181 ezer forinttal tudjuk támogatni a családokat, a háztartásokat. Viszont azért meg kell küzdeni, hiszen a magyar érdeket, a nemzeti érdeket képviselni kell ezeken a fórumokon. Az Eurostat is elismerte azt, hogy gyakorlatilag 24 uniós tagállamot vizsgálva egyedül hazánkban csökkent a gáz ára. Ezek olyan eredmények, amelyekről mindenképpen beszélni kell, de képviselő asszony azt is említette, hogy a gazdaság tekintetében hogy állunk, és az elmúlt időszakban milyen eredmények születtek. Ezt azért fogalmaznám meg így, mert gyakorlatilag a legnagyobb eredményt sikerült elérni azzal, hogy egymillió munkahelyet sikerült létrehozni. 4,7 millió ember dolgozik ma is Magyarországon, és a munkanélküliség a mai napig folyamatosan csökken. [[13.10]] Ezek olyan számok, amelyekre szerintem az embernek büszkének kell lenni, főleg, ha tudjuk azt, hogy 2010 előtt mi honnan indultunk. Ha azt mondjuk, hogy a baloldali kormányzás alatt folyamatosan nőtt a munkanélküliség, akkor ezt számokban is el tudjuk mondani: 2010-ben közel 12 százalék volt, ’22-re pedig most 3,5 százalék. Ahogy említettem, már 4,7 millió ember dolgozik, 2010 óta folyamatosan emelkednek a bérek, ’22 júliusában a teljes munkaidőben alkalmazásban állók bruttó átlagkeresete 500 ezer forint volt, a kedvezmények figyelembevételével számolt nettó átlagkereset pedig 344 700 forint. Ma már, ugye, magasabb a minimálbér, mint a baloldali kormányok alatt az átlagbér volt. Úgyhogy, ha erre az időszakra nézünk, önök pedig ilyen szövetségeseket találtak maguknak, akkor azt kell hogy mondjuk, hogy a baloldal csorbította a családtámogatásokat, emelte a munkát terhelő adókat és az élelmiszerek áfáját, eltörölte az otthonteremtési kedvezményeket, kifosztotta az egészségügyet és az oktatást. És ha megnézzük, hogy önök mit javasolnak, mert elindítottak egy úgynevezett árnyék-zöldkérdőívet, amiben több kérdés is szerepel… azért fogalmazok így, mert, ugye, a nemzeti konzultációval kapcsolatban azért nagyon-nagyon kritikusan fogalmaznak, ehhez képest pedig önök is indítanak egy ehhez hasonló formát. Ezzel nagyon egyetértünk, mert úgy gondoljuk, hogy a magyar embereket mindig, minden helyzetben meg kell kérdezni, és ez egy nagyon jó irány, viszont önök itt azt kérik és követelik, hogy a paksi bővítés álljon le, ami, ugye, Magyarország energiabiztonságát érintően egy elég kulcsfontosságú terület. A Paks II.-projektnek köszönhetően éves szinten 17 millió tonna szén-dioxid kibocsátása válik elkerülhetővé. Emellett a jelenleg működő paksi blokknak köszönhetően évente 14 millió tonna szén-dioxid-kibocsátást kerülünk el. A kettő együtt több mint 30 millió tonna szén-dioxidot jelent éves szinten. [[Derültség az ellenzék soraiban.]] Nem tudom, hogy ez miért ad okot ilyen mosolygásra, de ezek fontos tények. Összehasonlításképpen: hazánk erdős területei évente összesen mintegy 6 millió tonna szén-dioxidot képesek elnyelni, tehát arányaiban látszik, hogy ez egy nagyon-nagyon fontos projekt, úgyhogy én azt gondolom, hogy ha önök tényleg komolyan gondolják a zöldkérdéseket, illetve a magyar családokat, a magyar emberek helyzetét, a magyar gazdaságot, akkor támogassák a magyar kormány politikáját. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most Toroczkai László frakcióvezető úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány szereti magát szabadságharcosnak nevezni, és az elmúlt 12 esztendőben sokat hallottunk arról, hogy szeretne egy független és szuverén Magyarországot megteremteni. Hát, a Mi Hazánk Mozgalom pontosan ezt szeretné: egy független, szuverén és erős Magyarországot látni. És azt is tudjuk, hogy egy független és erős ország alapja az energiapolitika, a helyes energiapolitika, és éppen napjainkban derül ki, hogy a kormány ezen a téren pontosan ugyanazt tette, mint egy másik, nagyon fontos nemzetstratégiai kérdéssel kapcsolatban, a migrációval kapcsolatban. Tehát jó a kommunikációja, de a valóság nem azt mutatja, hogy a kormány jól védekezne ezeken a területeken. Látjuk, hogy a migránsokat a rendőrök vagy éppen a katonák, vagy majd most a határvadászok, vagy akár a mezőőrök elfogják, aztán utána azt látjuk, hogy visszaküldik őket Szerbiába, hogy aztán újra próbálkozzanak, és persze bejutnak az Európai Unió területére. Tehát ez tulajdonképpen csak egy szélmalomharc, eközben pedig éppen az ásotthalmi önkormányzat mezőőreit elítélték amiatt, mert a TASZ feljelentést tett, és a magyar rendőrség, mivel úgy látszik, hogy nincs jobb dolga, nyomozást indított, és ennek a vége lett az, hogy elítélték őket amiatt, mert a migránsokat megállítják, és segítik a rendőrség munkáját. Hát, ennyi a valóság, a valós tettek és a kormányzati kommunikáció közötti különbség. Ugyanezt teszi az energiapolitika kapcsán a kormány, miközben azt mondja, hogy szabadságharcot folytat, és a Mi Hazánk egyébként a teljesen őrült és öngyilkos brüsszeli szankciós politika tekintetében, ahogy elmondtuk, támogatja a kormányt, de a valóság azt mutatja, hogy az elmúlt 12 évben a kormány átverte a magyarokat, átverte a választópolgárokat, amikor azt mondta, hogy valójában megvédi őket a rezsicsökkentés keretében egy független, szuverén energiapolitikával. Ma már tudjuk, hogy az elmúlt 12 esztendőben például energiát a rezsicsökkentett árnál is olcsóbban lehetett volna beszerezni, mindjárt mondok ehhez konkrét számadatokat: 2013-hoz képest 2014-re egy köbméter orosz gáz átlagos ára 16 forinttal csökkent, aztán utána az orosz gáz átlagára köbméterenként 2013-ban 93 forint volt, 2014-ben 77 forint volt, 2013 első felében a magyar tulajdonban lévő, de Svájcban bejegyzett cégtől, a MET-től is vásárolt gázt, és a többi. Folyamatosan kiderült az, hogy ezt az importgázt sokszor rezsicsökkentett áron is drágábban adta a kormány, mint akár a hatósági ár, vagy sokszor a világpiaci árnál is drágábban adta; átverte a magyarokat a gázzal kapcsolatban is. Ugyanezt tapasztaltuk egyébiránt és tapasztaljuk jelenleg az áramár kapcsán. A konkrét kérdésem a kormányhoz, hogy most jelenleg, amikor azért küzd a kormány, hogy Brüsszellel meg tudjon egyezni, és megkapja a Magyarországnak járó forrásokat, akkor mit kíván tenni a kormány annak érdekében, hogy például a rendszert építse. Hogyan bővítette a rendszert, ami az energiapolitikához igencsak kapcsolódik, az a kormány, amely most jelentette be, hogy megszűnik a napelemes rendszerek esetében a visszatáplálás lehetősége? Mindannyian tudjuk, hogy ez azért következik be, mert a kormány itt sem végezte el azt a feladatát, amely például a rendszerbővítés kapcsán rá hárult volna. Olyan energiapolitikát folytatott az elmúlt 12 évben a kormány, ami nem a magyar emberek érdekeiről szólt. Vagy ott van például a Paks II. A Mi Hazánk Mozgalom támogatta Paks II.-t, sőt mi akár Paks III.-ról is tárgyalnánk, de Paks II. éppen az önök hibája miatt nem termel, és nem működik jelenleg, mert önök késlekedtek. Ugyanígy a napelemesek, például jelenleg 200 ezer háztartásban van folyamatban valamilyen formában a napelemes rendszer megvalósítása. Ez egyébként egy döbbenetesen nagy szám, gyakorlatilag ezt a szaktort és az itt dolgozókat is kivégzi a kormány ezzel az ad hoc energiapolitikájával. Mi azt gondoljuk, hogy mindenképpen egy hibrid energiapolitikára van szükség, amely nem felejti el azt sem, hogy például van napelem, és van napenergia, van geotermikus energia, van atomenergia, és mindebből megpróbál a kormány valamilyen függetlenséget, egy független energiapolitikát megteremteni. Tehát a konkrét kérdésem az, hogy egyrészt miért mulasztotta el a rendszerbővítést, a rendszerfejlesztést a kormány, miért nem sürgette ezt az elmúlt 12 évben, ahogy látjuk a számokból. És például, ha lesz európai uniós pénz, akkor ebből kíváne rendszert, hálózatot bővíteni a kormány, hogy ne álljanak elő ilyen helyzetek? És ne mulasszon a kormány a jövőben, mert ezzel pontosan azt az energiafüggetlenséget veszélyezteti, amiért állítólag a kormány küzd és harcol? Köszönöm szépen. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]] [[13.20]]
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! A mi politikánk középpontjában, és nemcsak a szavak, hanem a tettek szintjén is valóban a szuverenitás védelme áll, mert abban hiszünk, hogy Magyarország akkor lehet sikeres, ha a saját érdekében hozza meg a döntéseit. A nemzetközi konfliktusaink, az uniós konfliktusaink java része is abból származik, hogy más uniós országok jobban szeretnék, ha a saját akaratukat tudnák érvényesíteni Magyarországon, míg Magyarország azt mondja, hogy mi kiállunk a nemzeti érdekekért. A magyar baloldal emiatt folyamatosan támadja Magyarországot, s tudjuk is, hogy miért, hiszen a kampányban kiderült, hogy őket külföldről finanszírozták, több milliárd forintnak megfelelő dollárt kaptak azért, hogy a külföldi politikát képviseljék Magyarországon és ne a magyar nemzeti érdeket külföldön. Ezt mindig is sejtettük, de most már a saját miniszterelnök-jelöltjük el is mondta, hogy ők külföldről kapják a pénzt, így a külföldi nótát visszhangozzák Magyarországon. Mi pedig nem ezt tesszük, hanem a magyar emberek érdekében állunk ki. Azért vannak például nemzeti konzultációk Magyarországon, mert mi szeretnénk a magyar emberekkel fontos kérdésekben egyetértési pontokra jutni és utána abból cselekedni. Kezdtük ezt az Alaptörvénynél, folytattuk a migráció kérdésében, és most a szankciók kérdésénél tartunk. Ez két fontos szuverenitási kérdés. Az egyik a migráció, amit ön is említett, tisztelt képviselő úr. Magyarország az elsők között volt, sőt az első volt, aki kerítéssel védte meg a déli határát. Mindenki támadta emiatt Magyarországot, belföldön és külföldön egyaránt; sokan mondták, hogy le is bontanák. Odamentek Vona Gábortól Gyurcsány Ferencig, külföldi lapoknak nyilatkoztak Karácsony Gergelytől minden más baloldali politikusig, hogy meg se kellett volna építeni, semmire nem jó, mennyire embertelen. Mindezen külföldi nyomás ellenére Magyarország ezt megtette. Bárhányan támadtak minket, bármilyen élesen támadtak minket külföldről és belföldről egyaránt, felépítettük a kerítést, és felállítottuk a határvadász ezredet is. Már szerencsére jóval több mint 900-nál tartunk azon határvadászok számánál, akikkel szerződést kötöttünk. A kisebbik részük még kiképzés alatt áll, de a nagyobbik részük már a kiképzés végére jutott, és tudja védeni a magyar déli határt olyan erőszakos embercsempészekkel szemben, akiknél nagyon sokszor találnak fegyvereket, késeket, gázspray-t és másokat. Más országban ez kevésbé mondható el, mint Magyarországon. Sokféle eljárást indítottak velünk szemben, sokféle nemzetközi forrásból támogatják azt, hogy az illegális migránsok jogait mindenhol tartsák tiszteletben, csak és kizárólag a magyar kerítésépítéshez nem sikerült érdemben hozzájárulni. Ez az egyik része a szuverenitásunknak, hogy a népességünkről mi dönthessünk. A másik pedig a gazdasági függetlenség. Tisztelt képviselő úr, ön azt mondta, hogy elhibázott a magyar kormány politikája. Azért hadd ismertessem önnel azt, hogy kilowattóránként eurócentben mennyibe kerül a villamos energia Budapesten és más európai fővárosokban. Budapesten 9,22, Bukarestben 16, Londonban 39, Bécsben 43, Brüsszelben 53, Berlinben 54, Koppenhágában 66. Magyarországon 9,22! S nézzük meg, hogy a gáz szintén eurócentben, kilowattóránként mennyibe kerül. Budapesten 5, Bukarestben 6, Brüsszelben 16, Berlinben 24, Bécsben 27, Koppenhágában 40, Amszterdamban 42. Magyarországon 5, tisztelt képviselő úr! Nem nevezheti hibásnak azt a gazdaságpolitikát, amely így tudott az embereknek segíteni. Mert az egyik fontos lépés az, hogy az embereknek nőjön a jövedelmük, ezért csökkentettük az adókat 15 százalékos személyi jövedelemadó, családi típusú adózás, ami nulla százalékra tudja levinni az adózást , ezért emeltük radikálisan a minimálbért, hogy növekedjen a minimálbér és ezzel az emberek bére is. Ezzel nőtt a jövedelmük, és mellette a kiadásaikat azzal tudtuk csökkenteni, hogy a rezsit alacsony szinten tartottuk. Mondjon még egy országot, tisztelt képviselő úr, ahol a 2013-as árhoz képest mínusz 25 százalékon lehet ma is áramot és gázt venni a háztartásoknak! Mondjon még egy ilyen országot! Ön azt mondta, hogy sikertelen a kormánynak az ilyesfajta politikája. Hát, akkor mondjon egy országot, amelyiknek jobban sikerült! Mert ha mi sikertelenek vagyunk, és hozzánk képest csak rosszabb eredmények vannak, akkor ők aztán nagyon-nagyon-nagyon nem sikeresek. Az Eurostat legfrissebb kimutatása szerint amiről itt a parlamentben a múlt héten is szó volt Magyarország, Horvátország és Lettország van a lista pozitív végén a tekintetben, hogy euróban kifejezve az átlagos háztartási földgázárak hogyan alakultak, a másik végén pedig Svédország, Dánia és Hollandia áll. Az Eurostat kimutatása szerint is, ha az első féléves adatokat összevetem, az ideit és a tavalyit, minden más országban emelkedtek, sőt a legtöbb országban radikálisan, nem 30, hanem 100 meg 110 százalékkal emelkedtek a rezsiköltségek, csak Magyarország tudott kivétel maradni. Ön azt mondja, hogy Magyarország a kudarcos, s ezek szerint a többi meg nem kudarcos, miközben még az Eurostat is kimutatja, hogy Magyarország az egyetlen, ahol a megélhetés egy nagyon fontos része, a rezsiköltség szinten tudott maradni. Hol van még egy ország, amelyik arányosan 181 ezer forintot tud adni a rezsiköltségek kigazdálkodásához?! Az más kérdés, hogy a szankciókkal Európa magát sodorta nagyon-nagyon nehéz helyzetbe. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Párbeszéd képviselőjének, Mellár Tamásnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A magyar gazdaság válságban van, egy hosszan tartó, mély válságban van. Ez a válság sokkal nagyobb, sokkal erőteljesebb, mint a 2008-09-es válság volt, kiterjed a gazdaság minden területére. Ezek közül én most csak ötöt szeretnék itt említeni. Az egyik az adósságválság. Hatalmas mértékű az államadósság, az adósság/GDP hányados 80 százalék fölött van, és ez még nőni is fog, mert újabb hiteleket veszünk föl. Az infláció tartósan 20 százalék felett van, és a jövő tavaszig nem is fog csökkenni. Az élelmiszerek ára 50-60 százalékkal emelkedett, és még további növekedésekre is lehet számítani. A harmadik dolog: a forint árfolyama krónikus gyengülésben van, tartósan 400 forint felett van az euró árfolyama. Igaz, hogy az elmúlt napon valamelyest erősödött, de ennek az az alapvető oka, hogy a jegybanki alapkamat óriási mértékben, 18 százalékra emelkedett föl. Nyilvánvalóan ez is egy múló állapot lesz csak. A negyedik dolog a szociális válság. Egyre több, most már közel egymillió család került kilátástalan helyzetbe a válság következtében, mert nem tudják fizetni a megemelkedett élelmiszer- és háztartásienergia-árakat. Az ötödik pedig az oktatási rendszer válsága. Krónikus pedagógushiány van Magyarországon, alacsony színvonalú és egyre romló az oktatás színvonala. Ezeket a problémákat az Orbán-kormány nem tudja kezelni, pláne nem tudja megoldani, mert éppen ő hozta őket létre, vagyis maga a Fidesz-kormány a probléma. Mert az Orbán-kormány hozta létre azt a gazdasági rendszert, amelyik nem produktív, vagyis csak úgy tud működni, hogy állandóan többletforrásokat kap. Az elmúlt években ez könnyen ment, mert az európai uniós források megvoltak, de most, hogy ezek a források elapadtak, rákényszerül, hogy újabb és újabb hiteleket vegyen föl. A második: a NER gazdasági rendszere nem hatékony, alacsony termelékenységű, magasak a termelési költségek, ami nyilván az árakat is fölfelé tolja. Azért nem hatékony ez a piac, mert valójában nem a piac szelektál a hatékonyság alapján, hanem sokkal inkább Orbán Viktor a hűség alapján. A következő probléma az, hogy a fideszes gazdasági rendszer nemzetközi versenyképessége is igen alacsony, ezért a külkereskedelmi mérleg egyensúlyának megőrzése érdekében állandóan gyengíteni kell a forintot a hazai export életben maradásáért és a külföldi cégek idecsalogatásáért. A negyedik dolog az, hogy a NER gazdasági rendszere igazából csak a Fidesz-kormányhoz hűséges vállalkozói kört támogatja, az emberek helyett a nagytőkét, ezért nem maradt pénz a szűkös években a szociális támogatásokra. Az Alaptörvény mostani módosítása tulajdonképpen egy beismerés, a kormány beismeri azt, hogy nem tudja, de már nem is akarja segíteni a bajba jutott embereket. Végül az ötödik pont: az orbáni gazdasági rendszer egy extenzív növekedést produkál, éppen úgy, mint a korábbi szocialista rendszer, amelynek motorja nálunk most az építőipar és a vendéglátás. Ezeken a területeken alacsonyan képzett emberekre van szükség, ezért a kormány nem akarja javítani az oktatási rendszer színvonalát. Ráadásul a kevésbé informált és alacsonyan képzett embereket nyilvánvalóan könnyebben lehet manipulálni, megtéveszteni. Jól látható tehát, hogy az Orbán-kormánytól nem várhatjuk azoknak a problémáknak a megoldását, amelyeket éppen ők hoztak létre. Következésképpen minél tovább maradnak hatalmon, annál nagyobb lesz a válság, és annál több időt vesz majd igénybe az újjáépítés. A Fidesztől persze nem várhatjuk ennek a belátását és a hatalomból való minél előbbi távozását, éppen ezért a magyar társadalomnak össze kell fognia a jövő megmentése érdekében. Újból létre kell hozni az ellenzéki kerekasztalt, amelynél helyet kell kapnia a civil társadalmi csoportoknak és mozgalmaknak, a független érdekképviseleti szervezeteknek és az ellenzéki pártoknak. [[13.30]] Haladéktalanul ki kell dolgozni az együttműködésünk kereteit, valamint a válságból való kilábalás programját. Csak így kerülhetjük el a nagy nemzeti tragédiát, mert nem a brüsszeli szankciók teszik tönkre az országot, hanem az Orbán-kormány. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK, a Momentum, a Párbeszéd és az MSZP soraiban.]]
Válaszadásra Tállai András államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön a felszólalásában válságot vizionál az országban, ezzel szemben a valóság egészen más. Ezt a válságot levezeti, és az okozójának, a kiváltójának a kormányt, sőt személy szerint Orbán Viktort teszi felelőssé. Én azt gondolom, hogy ön inkább a vágyait szeretné elmondani vagy mondta itt el a parlamentben, az ellenzéki, összellenzéki politikai vágyakat: legyen már végre válság, omoljon már össze végre ez az ország, hadd jöjjünk már mi kormányozni! Ez az irány, ez a politika, amit egyébként ön tapasztalt politikusként, tapasztalt emberként, nyugdíjaskorúként, ez nem való ide a parlamentbe. Ön összefogásról beszél ebben az egy dologban egyetértünk. Na, nem olyan értelemben, ahogy ön mondta, hogy fogjon össze az ellenzék. Fogjon össze az ország! Fogjon össze az ország, ebből a bajból, ebből a nehézségből [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] ami az országot, egész Európát, sőt az egész világot érinti, ki kell hogy jöjjünk, túl kell hogy legyünk rajta. [[Szabó Szabolcs: Persze!]] Való igaz, ezt csak összefogással lehet megvalósítani, összefogással. Ahhoz legalább olyan ellenzékre van szükség, amely nem válságot vizionál, hanem elmondja a valóságot, és alternatívákat ad [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] a kormány számára. Ön egyetlenegy javaslatot nem mondott el napirend előtti felszólalásában, nem mondta el, hogy egyébként mit kellene ennek a kormánynak másképpen csinálnia. [[Szabó Szabolcs: Kormányoznia!]] Ön adósságválságról beszél, amikor egyébként az adósság mértéke, az állami adósság mértéke a GDP-hez viszonyítottan most is 80 százalék alatt van, és a jövőben is az a célja a kormánynak, hogy ezt megtartsa. A GDP tekintetében az elmúlt évben, 2021-ben, amely egy nehéz éve volt, ugye, országunknak, 7,1 százalék növekedéssel a hetedik helyen végeztünk, és a GDP mértéke most, ebben az évben is meg fogja haladni a 4 százalékos növekedést, ami nemzetközi, európai uniós összehasonlításban is, azt gondolom, igen kedvezőnek mondható. Ha a munkaerőpiacot vizsgáljuk, abban a tekintetben sem igaz az, hogy válság van, mert akkor rohamosan növekedne a munkanélküliek száma; ehelyett 4,7 millió foglalkoztatott van jelenleg Magyarországon, és a munkanélküliségi ráta mértéke 3,6 százalék, ami az Európai Unióban az ötödik helyen van. A legfrissebb adat a szeptemberi ipari termelési adat, amit ön természetesen nem említett megértem, hiszen nem az volt a felszólalásának a célja, hogy a valóságot elmondja , Magyarországon 11,3 százalék, az ipari termelés növekedése szeptemberben az előző év szeptemberéhez képest több mint 11 százalékkal növekedett. Ha ebben az országban válság lenne, akkor ez a szám biztosan nem ennyi lenne, hanem negatív, mint ahogy egyébként a környező országokban ez már jellemző. Azt gondolom, ha az inflációt nézzük és vizsgáljuk, egész Európa küzd az infláció mértékével, az infláció nagyságával, a szankciós infláció felárával. Tudjuk nagyon jól, hogy ennek az inflációnak a jelentős részét saját maga Európa okozta saját magának azzal, hogy Oroszországgal szemben olyan szankciókat vezetett be, amelyek nem Oroszországot érintették károsan legfőképpen, hanem az európai országokat, mi több, az európai embereket. Sorra a német gazdaságban, Franciaországban csúcsokat döntött és dönt ma is az infláció mértéke. Természetesen Magyarország is küzd ezzel, a magyar kormány is küzd ezzel, ezért van például az átlagfogyasztásra a régi rezsitámogatás, ezért vannak az árstopok és a kamatstopok. Megcáfolom az ön mondandóját, ez az ország nincs válságban [[Az elnök csenget.]] de küzd azért, hogy a nehézségeket megoldja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Tordai Bence tapsol.]]
Most Lukács László György képviselő úrnak, a Jobbik-frakció tagjának adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Sokan gondolhatják úgy, hogy fura országban élünk, mert van egy olyan kormány, amely a szankciókat okolja mindenért, amelyekből a kormányfő egyébként nyolcból nyolcat megszavazott Brüsszelben, vagy mert agrárország lévén hiánycikk lesz az év végére a hagyma, a burgonya, és máshol nem drágult ilyen ütemben a kenyér, illetve a tojás. Vagy gondolhatják azt is, hogy fura ország az, ahol a Belügyminisztérium az, amely az egészségügyi átalakításokat végzi. És hát, nem járnak messze ebben az igazságtól, mégiscsak szokatlan az, hogy az egyik nagy ellátórendszerért egy olyan minisztérium felel és egy olyan miniszter felel, aki nem az egészségügy területéről érkezett. [[Rétvári Bence: Mondja ezt egy jogász!]] De ettől függetlenül az egészségüggyel kapcsolatosan az elmúlt napokban világossá vált, hogy a Belügyminisztériumnak határozott álláspontja van. Ez a határozott álláspont egy olyan reform irányába mutat, ami az elkövetkezendő hetekben, az elkövetkezendő napokban a nyilvánosság előtt fog folytatódni, és a javaslatokat a nyilvánosság előtt kell megvitatni. Szeretném leszögezni ezzel az előterjesztéssel kapcsolatban, amely a médiában több helyről olvasható volt, és ez a Jobbiknak a saját, most már következetes, régi álláspontja [[Rétvári Bence: Következetes!]] : mi abban hiszünk, hogy egy robusztus, erős állami egészségüggyel lehet a magyar egészségügy igazán sikeres, az állami finanszírozásnak meghatározó súlyúnak kell benne lennie, hiszen ő képes és ezt a koronavírus-járvány is bizonyította, ő képes a nehéz helyzetekben áthidalója lenni az ellátási nehézségeknek. A megismert tervvel kapcsolatosan azonban engedjék meg, hogy pár vitapontot előrebocsássak, és kritikát fogalmazzak meg! Önök megint ahhoz az eszközhöz nyúlnak [[Rétvári Bence: Olyan, amit te nem ismersz!]] , amely az elmúlt időszakban sem vált be az egészségügyben, sem máshol, hogy megint államosítás és központosítás fog következni. Az államosítás és központosítás most már eléri a háziorvosokat, eléri az önkormányzatoknál lévő szakrendelőket, sőt eléri a laborszolgáltatást is. Önök úgy gondolják, hogy minthogyha mindenre megoldás lehetne ez, ez az intézmény, miszerint mindent a központban rendeznek. Nekem abban tapasztalatom volt 2010-től ’14-ig mint önkormányzati képviselőnek, hogy milyen az, amikor az önkormányzat a helyi egészségügyi intézményére rálát, és valóban gazdaként foglalkozik vele, és azt bizonyította be, hogy az önkormányzatok igenis jó gazdái tudnak lenni a szakrendelőknek, jó gazdái tudnak lenni a kórházainknak, jó gazdái tudnak lenni a védőnői szolgálatnak, és a háziorvosokkal is tisztességes alkura és tisztességes megállapodásra tudnak jutni, hogy az alapellátást biztosítsák. Ehhez képest ezzel szembemegy az önök által tervezett újabb államosítás és központosítás. Az a koncepció, miszerint „egy megye, egy kórház”, és hogy küldözgethetik kiküldéssel, illetve áthelyezhetik a munkavégzés helyére az egyes szakdolgozókat vagy orvosokat, ahhoz fog vezetni, hogy azok a kis kórházak, amelyek most legyenek akár Karcagon, legyenek akár Orosházán vagy más településeken, folyamatosan ki fognak ürülni, és folyamatosan veszíteni fogják az ellátási képességüket a helyi lakosság rovására. A laborállamosítás, tehát az a labordiagnosztikai államosítás, amelyre készülnek, nagy valószínűséggel abba fog torkollni, és az lesz a vége, hogy a minőség és az innováció, ami eddig jellemző volt erre a területre, teljes egészében ki fog iktatódni a rendszerből; ahova az állam eddig betette a lábát, ott csak a várólisták növekedtek és a várólisták hossza növekedett, márpedig a diagnosztikához a labordiagnosztika az egyik legfontosabb, a terápiához az egyik legfontosabb eszközünk, amelyet védeni kellene. Természetesen világos és mondjuk úgy fair versenynek kell lennie, és tisztességes piaci körülményeknek kell lenniük a laborszolgáltatások területén, hiszen az állam is így tudja a legköltséghatékonyabban kezelni a saját forrásait. A közreműködői szerződések megszüntetése, amit terveznek, lényegében a kis kórházaknak a halála lesz. Jelenleg ezek a kórházak a közreműködői szerződésekkel képesek ellátni megfelelően a munkájukat. Ez nagyon sok esetben azt is fogja jelenteni, hogy azok a szakrendelők, amelyek most az ellátásnak az ékkövei, amelyek a nagyobb településeknek a szakrendelői, járóbeteg-szakrendelői, teljes egészében ki fognak üresedni, és nem azt az igényt fogják tükrözni, amit a lakosság szeretett volna. Szintén nem lehet szó nélkül elmenni a hungarikum védőnői szolgálatnak a tömbösítése, ha úgy tetszik, államosítása mellett, amelyet most már a kórházakhoz adnának, és a kórházak szervezésében lenne. [[13.40]] Ez egy olyan szolgáltatás, és akinek van gyermeke, volt gyermeke, és védőnővel találkozott, tudja, hogy ez egy olyan szolgáltatás, amelynek igazából jó helye a lakosság legközelebbi elérhető pontján, a háziorvosoknál és a háziorvosi szolgálat mellett van. Az ügyelettel kapcsolatosan úgy jártak el, hogy hoztak is ajándékot meg nem is, a háziorvosoknál ebben nem tesznek rendet, a mentők kapnak ismételten pluszfelelősséget. Tisztelt Államtitkár Úr! Befejezésként hadd mondjam el, hogy az egészségügyi reformok akkor sikeresek, ha amögött széles támogatás van [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] egyrészt társadalmi, másrészről szakmai támogatás. Önök megint úgy akarnak egy reformot, egy átalakítást véghez vinni, hogy sem a szakma álláspontját nem ismerik és nem is bírják a támogatását, sem a lakosságét. Úgy tűnik, mégiscsak egy önálló egészségügyi tárcára lett volna szükség. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik és a DK soraiban.]]
Ismét Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Az egyik első mondata többünk fülét megütötte, hogy „a Jobbik következetes álláspontja szerint”. Azért a Jobbikról sok minden eszünkbe jut az elmúlt tíz évből, de nem a következetesség, tisztelt képviselő úr. Önök már mondtak mindent és mindennek az ellenkezőjét is. Most éppen van egy aktuális álláspontjuk, meglátjuk, éppen kihez csapódnak, és majd olyan álláspontot követnek. De nézzük a tetteket, tisztelt képviselő úr: ön mit tett a magyar egészségügyért? Ön azt tette a magyar egészségügyért, mielőtt még nem volt képviselő meg frakcióvezető, meg jobbikos politikus, hogy orvosokat szállított külföldre; na nem idegenvezetőként, hogy nézzenek körbe, hanem dolgozni. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Azt nyilatkozta ön, hogy egy fél év alatt akár 62 orvost is elvitt Írországba Magyarországról dolgozni. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Ez szintén egy hazugság!]] Ön itt felállt a parlamentben és arról beszélt, hogy mennyire fontos az egészségügyi ellátás színvonalának javítása, ezzel mindenki egyetért, csak éppen magyarázza már meg nekem, hogy ön mennyiben javította a magyarországi ellátás színvonalát azzal, hogy azzal foglalkozott, hogy orvosokat vigyen külföldre, Nyugat-Európába dolgozni. Ez lenne az a hitelesség meg a következetes álláspont, amit önök képviselnek, tisztelt képviselő úr? Hála istennek, hogy az elmúlt években a külföldi munkavállalási engedélyt kérő orvosok száma töredékére csökkent, mint amennyi 2010-ben volt, de abban, hogy annyian mentek külföldre, önnek is része volt, és ezek után ön föláll és azt mondja, hogy jobb színvonalú ellátásra van szükség Magyarországon, több jobban képzett orvosra van szükség. [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] Ami a vidéki kórházakat illeti, tisztelt képviselő úr, nagyon szép mondatokat mondott. De el merte volna mondani ezeket a mondatokat akkor, amikor a saját szövetségesei, mondjuk, László Imre meg Komáromi képviselő úr azt mondták, hogy a kórházak 45 százalékát be kell zárni? [[Dr. Lukács László György: El is mondtam, képzeld el!]] Ezt mondta László Imre, a kórházak 45 százalékára nincs szükség [[Dr. Lukács László György: El is mondtam, ti meg meg is teszitek neki ezt a szívességet!]] majd azt mondta Komáromi képviselő úr, hogy ennél többet is be lehetne zárni, ennél kevesebb is elég a magyar ellátáshoz. Akkor ön meg sem szólalt, meg sem mukkant [[Dr. Lukács László György: Dehogynem, csak nem figyeltél rá!]] , a hangját nem lehetett hallani, hogy azt mondta volna, hogy a Jobbik következetes álláspontja szerint, hogy önt idézzem, nem fogadható el, hogy a baloldal választási programja kórházbezárásokról szól, márpedig kórházbezárásokról szól. Ha valakitől kell félteni a vidéki kis kórházakat [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Azok ti vagytok!]] , akiknek a nevében ön azt mondta most itt fölszólalt, az pontosan önök, tisztelt képviselő úr, mert nyilvánvalóvá tették a választási kampány során is meg az elmúlt években is, hogy bizony a magyar kórházak java részét bezárják, és nyilván az elsők között ezek a kórházak lesznek. Persze, van praxisa a baloldalnak nagyobb, budapesti kórházak bezárásában is, ne legyünk igazságtalanok! Be tudták zárni idézőjelben az OPNI-t is, a Schöpf-Merei Kórházat is, tehát nagy budapesti kórházak bezárása is a baloldalhoz tapad, de nyilván ez a fajta terve önöknek a kis kórházakat érintette volna leginkább. Vagy amit az önök vezetője, Gyurcsány Ferenc itt a parlamentben is többször megerősített, hogy a vizitdíj és a kórházi napidíj egy fontos reform részei voltak, és ma is kiáll mellettük. Nem volt egy éve, amikor itt a parlamentben elmondta, hogy ma is kiáll a mellett az általa reformnak nevezett csomag mellett, ami igazából a fizetőssé tett egészségügyről szólt, tisztelt képviselő úr. És emlékezzünk is vissza! Miért mondták, hogy miért kell fizetőssé tenni az egészségügyet? Azt mondták, hogy azért vezetik be a vizitdíjat, azért vezetik be a kórházi napidíjat, azért kell minden betegnek minden orvos-beteg találkozáskor fizetni, hogy majd ebből lesz béremelés az orvosoknak. És mit csináltak? Elvettek egyhavi bért az orvosoktól. Azt mondták, fizessen a beteg, hogy többet keressen az orvos. Majd azt mondták az orvosnak: mostantól, kedves barátom, kevesebbet fogsz keresni. Ez a baloldal, tisztelt képviselő úr. Nézzük meg, hogy mi történt, csak nagyon röviden, az elmúlt években! Azért mégiscsak 91 vidéki kórház felújításához ez a kormány teremtette meg részben vagy egészben a fedezetet. 54 rendelőintézet, 107 mentőállomás felújítása, ez is a vidéki embereknek is biztonságosabbá tette az egészségügyi ellátását. 23 új rendelő épült és 34 új mentőállomás. Egy háziorvosi praxis bevétele a kormányzásunk kezdetén, egy átlagos háziorvosi praxis bevétele 867 ezer forint volt. Most mennyi? 2 millió 900 ezer forint, tisztelt képviselő úr, 867 ezer forint helyett. Akkor egy kezdő orvos bruttó alapbére 129 ezer forint volt, most 619 ezer forint. Akkor egy pályája végén levő, 40 éve dolgozó orvosnak 262 ezer forint volt az átlagbére, most 2 millió 142 ezer forint. Akkor egy OKJ-s végzettségű ápoló kezdő bére 4-6 éves jogviszonnyal 160 ezer forint volt, most 517 ezer forint. Tisztelt Képviselő Úr! Ön is tudja, hogy úgy fogadtuk el a jövő évi költségvetést, hogy abban további növekmények vannak az egészségügyben is, százmilliárdos nagyságrendben, és természetesen a béremelések is folytatódnak, az orvosok béremelése folytatódni fog a következő esztendőben is. Ehhez képest önök a külföldi munkavállalást [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és a leépítést kínálták a magyar fizetős egészségügynek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most a Momentum képviselője, Tóth Endre következik. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! 2009 novemberében Orbán Viktor Szentpétervárra látogatott, személyesen beszélgetett Putyin elnökkel, majd egyszerűen nyoma veszett, eltűnt az a liberális politikus, aki ’89-ben a szovjet megszálló csapatok azonnali kivonását követelte a fiatalság nevében, de nyomtalanul eltűnt az a konzervatív politikus is, aki a 2008-as, Grúziát ért orosz inváziót dörgedelmes szavakkal ítélte el. A szentpétervári találkozó után a korábbi Orbán Viktor helyett Budapestre már egy keleti diktátorokkal barátkozó, elnyomó rendszerekre példaként tekintő, populista vezető érkezett haza. Azon morfondírozott, hogy miként döntse le a magyar demokratikus jogállam tartópilléreit. Be akarta betonozni saját személyes hatalmát abból az eszköztárból merítve, amit Putyin elnök mutatott meg neki. Persze, ezt nem tűzte nyíltan a zászlajára, hiszen ezzel nem lett volna túl népszerű az akkori szavazótáborában, hiszen sokan egyfajta antikommunista hősként tekintettek akkor rá, aki képes ellentartani az orosz befolyásszerzéseknek, aki nagy hangon vallotta akkor: „nem akarunk a Gazprom legvidámabb barakkja lenni”. Aztán mégiscsak azok lettünk az oroszbarát Orbán Viktor kormányzása alatt, a Gazprom és a Roszatom legvidámabb barakkja és persze a kommunista Kínáé, Fudan Egyetemmel és a kínai érdekeket szolgáló vasútépítéssel. Ennyit a fideszes antikommunizmusról! Már nem lenget valamiért tibeti zászlót Balog Zoltán, nem kéri számon a kormány a kommunista Kína keresztényüldözését, nem szervez az orosz invázió ellen tüntetést a Fidelitas, és Szijjártó Péter sem von párhuzamot 1956 és az ukrán-orosz háború és az oroszok agressziója között. Kedves Kormánypárti Képviselőtársaim! A 2010-es választások után önök 180 fokos fordulatot hajtottak végre a külpolitikájukban, és ezzel becsapták és elárulták az önök konzervatív szavazótáborát. S mikor azon keseregnek, hogy oda Buda, és áprilisban elbuktak minden budai választókerületet, ami korábban a Fidesz bástyájának számított, akkor tudniuk kell, hogy ennek egyik fontos oka, hogy az önök miniszterelnöke bizony beleült a modern kori cár ölébe, mert a Körtéren és a Széna téren harcoló forradalmárok leszármazottai, a kommunisták által tönkretett, megfélemlített és megfigyelt budai polgárok soha nem fogják ezt önöknek megbocsátani. Mert ők még pontosan tudják a magyar történelem fontos tanulságait, amiről önök szándékosan nem akarnak tudomást venni. [[Közbeszólás a kormánypárti sorokból: Ti jártatok az Apró-villába, nem mi.]] Tudják, kik verték le a ’48-as és ’56-os szabadságharcot. Tudják, hogy kik hurcolták el több százezer honfitársunkat éhezni és megfagyni Szibériába. Tudják, kik erőszakolták meg Radnóti hitvesét, Gyarmati Fannit és még több százezer magyar asszonyt, és tudják, hogy kik ölték meg a magyar szabadság költőjét, Petőfi Sándort. A budai polgárok tudják ezt, de 2008-ban még Orbán Viktor is tudta, akkor ezt mondta: „Magyarországot az a veszély fenyegeti, hogy visszasorolják az orosz érdekszférába. A kormány ezt a veszélyt vagy nem érzékeli vagy nem aggasztja, sőt mintha elő is segítené ezt a veszedelmes folyamatot.” Minden egyes szava igaz a mai helyzetre. De a legsúlyosabb probléma nem is a pálfordulásuk, hanem az, hogy az önök keleti nyitása nem maradt a józan gazdasági pragmatizmus szintjén. Önök tudatosan politikai függésbe taszították a keleti diktátoroktól az országot, mert akinek kritikus infrastruktúrát és atomerőművet építenek autoriter országok állami vállalatai, az zsarolhatóvá válik. [[13.50]] Akinek hackerek törik fel a minisztériumi levelezését, és orosz kémek lepik el a fővárosát, az sebezhetővé válik. Aki pedig elidegeníti magától a saját szövetségeseit, az egyedül maradhat a bajban. Önök ráadásul még rossz lóra is tettek, mert a keleti diktatúrák globális dominanciája nem jött el, sőt a szemünk láttára veszíti el Oroszország a nagyhatalmi státuszát, mikor képtelen katonai győzelmet aratni a huszadakkora Ukrajna felett, és az ukrán honvédek folyamatosan, napról napra szabadítják fel a megszállt településeket. Önök tehát rossz lóra tettek, mikor egy olyan Oroszországra alapozták a magyar szövetségi politikát és bízták rá Paks bővítését, amely előbb véres háborút indított, majd csúnyán leégett katonai hatalomként, végül a nyugati szankciók tíz évre vetik vissza a gazdaságát, ahonnan menekül az értelmiség, ahol nem férnek hozzá a legalapvetőbb nyugati technológiákhoz sem. Valóban ők a legmegfelelőbb szövetségeseink? Valóban rájuk kell bízni hazánk nukleáris biztonságát? Önök az elmúlt évtizedben aktívan dolgoztak valódi szövetségeseink, a nyugati demokráciák gyengítésén. Az oroszok által pénzelt európai szélsőjobboldalhoz csatlakozva, belülről fúrták meg az európai egységet. Ezzel önök történelmi bűnt követtek el hazánk és Európa ellen. [[Rétvári Bence: Szankciópárti vagy, gratulálok!]] De van egy rossz hírem önöknek: nem jött el a keleti diktátorok és keleti diktatúrák ideje. [[Rétvári Bence: De a Momentumé sem!]] Így hiába gondolja magát világpolitikai zseninek a miniszterelnök [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] valójában a keleti nyitásunk egy teljes morális és politikai kudarc. [[Szórványos taps a Momentum, a Párbeszéd és a DK soraiból.]]
Menczer Tamás államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Mindenekelőtt engedje meg, ha már Oroszországról beszélt, igen sok mindent említett, de mégiscsak a háború a legfontosabb, ennek kapcsán engedje meg azoknak a félreértéseknek az elkerülése érdekében, amelyeket az ön fejében vélek felfedezni, hogy a magyar kormány álláspontját ismét elmondjam és hangsúlyozzam, nevezetesen, hogy mi a béke pártján állunk. Mi azt mondtuk és azt mondjuk, hogy ennek a háborúnak el sem szabadott volna kezdődnie. A háború kitörése előtt azt mondtuk, hogy mindent meg kell tenni a béke megőrzéséért; most azt mondjuk, hogy mindent meg kell tenni a béke helyreállításáért. Az azonnali tűzszünetet és eredményes tárgyalások folytatását szorgalmazzuk, mert ez mindannyiunk érdeke. Természetesen kiállunk Ukrajna területi szuverenitása és integritása mellett, ugyanakkor azt is elmondjuk, hogy az a szankciós politika, amivel Brüsszel reagált a háborúra, rendkívül káros, eredménytelen és hatástalan. Néhány dologra reflektálnék azok közül, amiket volt kedves említeni. Először is: ha jól értettem azt, amit elmondott, akkor ön nem érti azt, hogy Orbán Viktor mit és miért csinál. Ezen nem vagyok túlzottan meglepve, ugyanis Orbán Viktor mindig a magyar érdeket képviseli és a magyar érdek mellett áll ki, és ez a Momentumra rövid pártélete során soha nem volt jellemző. [[Rétvári Bence nevet.]] Ezért nem érti ön, tisztelt képviselő úr, a magyar miniszterelnököt. Én bátorítom azon törekvésével kapcsolatban, hogy próbálja megérteni őt, de túl sok reményt nem fűzök ezekhez a kísérletekhez, mondom még egyszer, különös tekintettel arra, hogy más alapokon állunk, és más alapokon áll a kormány, a kormánypártok a miniszterelnök vezetésével, és a baloldal, így az ön pártja, és az ön pártja különösképpen is. Majd erre még kitérek. És ez a különbség abban áll, hogy mi a magyar érdeket képviseljük, önök meg soha nem tették ezt. [[Vitályos Eszter: Így van!]] Ezért nem érti azt, hogy a miniszterelnök és a kormány mit miért csinál. Hadd említsek még néhány dolgot. Tehát ön például említette a keleti nyitást, tisztelt képviselő úr, hogy a keleti nyitás egy teljes kudarc. Ezt sem érti. A keleti nyitásra azért volt szükség, és ez nem egy magyar sajátosság, minden ország ezt csinálja, mert bő tíz évvel ezelőtt a világ globális beruházásainak 80 százalékát finanszírozták nyugati tőkéből és 20-at keleti tőkéből, most pedig 70 százalékát finanszírozzák keleti tőkéből és mindössze 30-at nyugati tőkéből. Tehát az arányok megfordultak, óriási a verseny a keleti beruházásokért és a keleti piacokért. És hogy mennyire sikeres a keleti nyitás vagy nem: az elmúlt három esztendőben, tehát ’19-ben, ’20-ban és ’21-ben mindig a legtöbb beruházás Magyarországra keleti országból érkezett, kétszer Dél-Koreából és egyszer Kínából. Az exportunk 45 százalékkal, a kereskedelmi forgalmunk pedig 48 százalékkal nőtt a keleti nyitás relációiban. Ön támadta a paksi beruházást, hogy egy másik kérdésre is reflektáljak. Mit támad ön: a magyar energiabiztonságot, a magyar energiaellátást? Paks adja a magyarországi energiatermelés felét és a magyarországi fogyasztás egyharmadát. Paks nélkül nincs energiabiztonság, nincs rezsicsökkentés. Az atomerőmű, a nukleáris energia olcsó, biztonságos és tiszta energiát jelent. Ráadásul most, amikor a gáz és az olaj ára folyamatosan ingadozik, kiszámítható energiaforrást is jelent. Ön ezt is támadja, természetesen a magyar érdekkel ellentétesen. És hogy önök milyenek, tisztelt képviselő úr, már hogy a Momentum. Mondtam, soha nem képviselik a magyar érdeket. Önök szankciópártiak. Donáth Anna: „Ennyi szankció nem elég.” Szintén ő: „A kivetett szankciók működnek.” Fekete-Győr András: „Ha kormányon lennénk, mindenképpen csatlakoztunk volna az olajembargóhoz.” És lehetne sorolni. Ráadásul egy másik irányból, a rezsicsökkentés szempontjából nézve Tompos Márton azt mondja: „A rezsicsökkentés egy politikai termék volt, a szocialista időket idézi. Teljesen mellőzött minden piaci logikát.” Tehát önök eltörölnék a rezsicsökkentést, amely védi az embereket, és ezzel párhuzamosan támogatják a szankciókat, amelyek pedig sújtják az európai, így a magyar embereket is. Mondom még egyszer, önök soha nem képviselték a magyar érdekeket és soha nem képviselték a magyar embereket. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Zárásként még annyit, hogy ön kioktat engem és a kormányt abból, hogy kik a szövetségesei, és a magyar érdekeket hogyan kell képviselni. Önök a határon túli magyarokat is elárulták minden alkalommal, és aki a külhoniakat elárulja, az elárulja azokat is, akik a határon belül élnek. Önök ilyenek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Most az MSZP frakcióvezetőjének, Tóth Bertalannak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Hónapok óta úgy tűnik, kicsúszott az Orbán-kormány kezéből az irányítás. Sodródnak, nem urai a folyamatoknak, mintha zavar lenne a kormányzati fejekben. Mégis, ha valamilyen logikát keresünk a történésekben, akkor azt látjuk, hogy valahogy mindig az agresszor Putyin kottájából játszanak, és valahogy mindig a magyar érdekekkel és szövetségeseink érdekeivel ellentétes álláspontra helyezkednek. Itt van például a svéd és a finn NATO-csatlakozás kérdése. Önök most éppen akadályozzák a szövetségi rendszerünk erősítését, amely Magyarország elemi érdeke. Önök két másik nép szuverén döntésével és életével szórakoznak éppen. Kedves Fideszes Képviselőtársaim! Ideje lenne kihúzni a fejüket Putyin árnyékából. Lesz ma is szavazás a napirendre vételről; Magyarország érdekében kérem önöket, hagyják abba végre ezt az ostoba, cinikus és káros játékot, és négy hónap után végre vegyük föl az ülés napirendjére ezeket a javaslatokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Más területeken is látszik a zavar a Fideszben. Először is: önök keverik a gázfüggőséget a Gazprom-függőséggel. Lassan mondom: gázfüggőség van, Gazprom-függőség nincs. Magyarország energiabiztonsága a Gazprom nélkül is megteremthető, és ma már mindenki tudja, hogy hazudott Orbán és hazudott Szijjártó arról, hogy a Gazprom olcsóbban szállít, mint mások. Másodszor: önök összekeverik az államkincstárat a malacpersellyel. Nem azért fizetünk egyre több adót, hogy az Orbán-klán és a fideszes elit kénye-kedve szerint nyúlkáljon bele, hanem azért, hogy legyen állami gondoskodás, ha szociális válságba kerülünk, legyen esélyteremtő, színvonalas oktatás és gyógyító állami egészségügy. A költségvetés nem Orbán vagy Mészáros Lőrinc házipénztára. Ehhez képest a Fidesz tönkrevágta az egészségügyet, lezüllesztette az oktatási rendszert, és most kivonulni készül a szociális területről. Az MSZP szerint éppen ez lenne az állam feladata, a gondoskodás és az esélyteremtés. Harmadszor: önök folyamatosan összekeverik a fontos és nem fontos dolgokat. Önök fontosnak tartják, hogy Matolcsy György havi 5 milliós fizetését megemeljék. Inkább érdekli önöket Matolcsy sokmilliós fizetésének elinflálódása, mint a méltatlanul alulfizetett tanárok bérének rendezése. Amikor hatalmas megélhetési válság kezd kibontakozni Magyarországon, évtizedek óta nem látott mértékű drágulás van a boltokban, brutális energiaár-emeléseket vezetett be a kormány, tömegesen mennek csődbe a vállalkozások, veszélybe kerülnek a közszolgáltatások, érthetetlen, hogy önök inkább annak a Matolcsy Györgynek akarják emelni a fizetését, aki tevékenyen részt vett a forint tönkretételében, aki nem akadályozta meg a brutális drágulást, és aki a devizahitel-károsultakat megillető pénzt előbb alapítványokba szervezte ki, majd abból családi, baráti köre gazdagodott szédületes tempóban. Szégyelljék magukat! [[14.00]] És végül, de nem utolsósorban múlt héten a miniszterelnök itt a parlamentben azt mondta: azért nincs pénz a pedagógusoknak járó fizetésemelésre, mert minden fillér, amit többletbevételként beszed a költségvetés, megy a rezsivédelem céljára. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez is hazugság, az önök főnöke megint hazudott, hiszen az év első kilenc hónapjában csak a beszedett áfa összege 1169 milliárd forinttal haladta meg a tavalyi szintet, és körülbelül 1100 milliárd forinttal haladja meg az idénre tervezett időarányos mértéket, és ez csak az áfa. Ehhez képest az MVM vesztesége a múlt héten mindössze 157,5 milliárd forintot tett ki, annyit kellett kifizetni. Hová teszik a többletpénzt? Mert nem a rezsire megy, az biztos. Mindez azt jelenti, hogy ott van az a 350 milliárd forint a költségvetésben a pedagógusok béremelésére, adják oda! De van ott pénz az áram és a földgáz áfakulcsának 5 százalékra csökkentésére is, és jutna belőle az átlag alatti nyugdíjban részesülő időseknek a fűtési szezonban adandó havi 10 ezer forintos rezsiutalványra is. Rezsistopra van szükség, nem fideszes megszorításokra. Közös jövőnkért, Magyarországért! [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Fürjes Balázs államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Részben ismételni tudom államtitkártársaimat, tehát a magyar kormány és a magyar Országgyűlés a háború kitörésekor és azóta is többször nagyon világosan leszögezte Magyarország álláspontját, amit egyébként házelnök úr is hétvégén nagyon világosan megerősített: Magyarország szomszédos országként egy szuverén, erős és demokratikus Ukrajnában érdekelt, amely képes biztosítani a polgárai számára a szülőföldön való boldogulás lehetőségét. Elítéltük az orosz agressziót, kimondtuk itt az Országgyűlésben is, hogy a nemzetközi jogot sérti, amit Oroszország tesz, és minden ehhez kapcsolódó EU- és NATO-tagállami kötelezettségünknek eleget teszünk. Tehát amit önök mondanak, az egyszerűen hazugság, nincs összhangban a tényekkel. Ehhez képest három alapvető kérdés befolyásolja ma Európában is és Magyarországon is a nemzetállamok polgárainak az életét: ez a háború vagy béke, a szankciók és Magyarország esetében a Magyarországnak járó uniós források végre odaadása Brüsszel által. Kétségtelen, hogy ebben a három kérdésben közöttünk gyökeres ellentét van, de örök optimistaként reménykedünk, hogy egyszer visszatalálnak vagy odatalálnak a magyar érdekeket jelentő állásponthoz. Egyértelműen Magyarország érdeke és Magyarország polgárainak érdeke a béke. Önök a háború kezdetétől fogva háborúpárti álláspontot képviselnek, számtalan idézetet lehetne önöktől citálni, ahogy fegyvereket küldenének, katonákat küldenének Ukrajnába, és belesodornák Magyarországot ebbe a háborúba, kizárólag választási matematikai megfontolásokból. A választás után ugyan elhangzott egy-két képviselőjüktől, hogy hibás volt a háborús álláspont kampányszempontból. Ugye, ismerjük ezt, jobb lett volna nem mondani az igazat, ahogy Karácsony Gergely is a rakpart lezárásáról inkább nem beszélt a választás előtt, amikor meghozta ezt a döntést, mert még kikap a választóktól. Tehát önök is elismerték, hogy talán kampányszempontból hibás volt a háborús álláspont, de azóta ugyanúgy folytatják. És amióta kitört a háború, és amióta annak az összes negatív következményét Magyarország polgárai viselik, egyetlenegy olyan hozzászólás önöktől sem itt az Országgyűlésben, sem az Európai Parlamentben el nem hangzott, amivel a béke pártján állnának [[Rétvári Bence: Így van!]] , és amivel csatlakoznának ahhoz a magyar állásponthoz, hogy végre legyen fegyverszünet, és induljanak meg a béketárgyalások. Egyetlenegy polgármesterük és a főpolgármester sem csatlakozott a megyei jogú városoknak azon kezdeményezéséhez, amelyben az Európai Unióhoz írtak levelet Magyarország nagyobb városainak polgármesterei, és azt kérik az Uniótól, hogy változtassanak a gazdaságot recesszióba taszító politikán, szüntessék meg az európai, köztük a magyar embereket sújtó szankciókat; a felzárkózási és helyreállítási alap magyar polgárokat is megillető forrásait tegyék elérhetővé számunkra. „A háború egyetlen valós ellenszere a béke. Közösen kell akarnunk!” fogalmazott Szita Károly a megyei jogú polgármesterek nevében. Egyetlenegy polgármesterük nem csatlakozott ehhez, beleértve Budapest főpolgármesterét, Karácsony Gergelyt. Szankcióügyben is önök a szankciók pártján állnak, az előbb idézte államtitkár úr szankciópárti nyilatkozataik egy részét. Jöjjenek le végre erről a pályáról! Világos az összefüggés: Nyugat-Európában írnak és beszélnek arról, hogy a szankciókkal hogyan lövi lábon Európa saját magát. A harmadik kérdés pedig, hogy végre fejezzék azt be, hogy Magyarország ellen dolgoznak Brüsszelben és máshol, és azért dolgoznak, hogy Magyarország ne kapja meg a minket jogszerűen megillető európai uniós forrásokat. Ezzel nem a magyar kormánynak ártanak, ezzel a magyar vállalkozásoknak, Magyarország polgárainak ártanak, őket büntetik; nem lesznek sikeresek, de kétségtelenül talán hatékonyabb lehetne Magyarország, ha önök nem azért dolgoznának, hogy Magyarország ne kapja meg a minket megillető európai uniós forrásokat. A magyarázatról is sok szó esett már a Házban, sajnos nem csoda: aki rendeli a zenét, az húzatja a nótát. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Önök feladták függetlenségüket, eladták magukat, külföldről finanszírozzák önöket, és addig kétségtelenül nehéz elvárni önöktől, hogy a magyar érdekek mentén politizáljanak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Szintén napirend előtti hozzászólásra jelentkezett Kálmán Olga, a DK frakciójának tagja. Megadom a szót.
Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! Fantasztikus dolog történt: a kormány kifizeti a lakosság, a kis- és középvállalkozások decemberi rezsiszámláját. Ez egy nagyon jó dolog, hiszen fellélegezhetnek az emberek, fellélegezhetnek a vállalkozások, decemberben nem lesz rezsi! Egyetlenegy bökkenő van, hogy mindez Németországban történik, és nem nálunk. [[Vitályos Eszter: Hitelből!]] A német kormány 9 milliárd eurót költ arra, hogy kifizesse az emberek és a vállalkozások decemberi rezsiszámláját. Mindeközben mit csinál a magyar kormány? Hétszeres gázárat akaszt a magyarok nyakába. Kinek mit intézett a kormánya ugye, hallhattuk Orbán Viktortól, majd gyorsan el is intézte a hétszeres gázáremelést és a rezsiválságot a magyaroknak. Hiába van tehát mélyponton a gáz világpiaci ára, mi Európa egyik legdrágább rezsijét fogjuk fizetni, a rezsire költött pénzünkből pedig Mészáros Lőrincnek lesz extraprofitja. Ennyit arról, hogy kinek mit intézett a kormánya. Hát, fideszes képviselőtársak, köszönjük a hétszeres rezsiemelést! Mint tudják, a drámai helyzetre tekintettel az árnyékkormány egy rezsimentő alapot hozott létre. [[Moraj a kormánypártok soraiban. Rétvári Bence: Óóó!]] Ez egy olyan kezdeményezés, ahová bárki adakozhat [[Dr. Répássy Róbert: Nem-mentő rezsi! Közbeszólások a kormánypárti padsorokból. Az elnök csenget.]] az összegyűlt pénzből pedig olyan embereknek, családoknak, időseknek fogjuk kifizetni a decemberben esedékes rezsiszámláját, akik erre saját erejükből már nem lennének képesek. Ezen is nevetnek, mint az előbb? [[Rétvári Bence: Te is kinevetted magad!]] Ezen is nevetnek? [[Rétvári Bence: Te nevettél!]] Eddig közel 20 millió forintot gyűjtöttünk össze. Nekünk, luxusjacht meg helikopter nélküli halandóknak ez rengeteg pénz [[Dr. Répássy Róbert: Kicsoda? Gyurcsány?]] viszont ahhoz nyilvánvalóan kevés, hogy mindenkinek segíteni tudjunk. De mint mindenre, erre is van megoldás: ha esetleg mégis szeretnék támogatni az embereket, ha esetleg mégis úgy gondolják, hogy az embereket kell támogatniuk és nem saját magukat és a saját zsebüket [[Rétvári Bence és Vitályos Eszter: Apró-villa!]] és ha a lakosság ki akarja fizetni [[Rétvári Bence: Apró-villa, aprópénz!]] a fideszes luxusrezsiárakat, és önök mégis támogatnák őket, akkor találtam önöknek egy-két olyan tételt, amit akár át is utalhatnának a rezsimentő alapba. Önök arra készülnek, hogy 715 milliárd forintért megvegyék a Vodafone-t. Szállodáik, jachtjaik, energiacégeik, bankjuk, tévéjük, rádiójuk már van, eddig még telefontársaság nem volt, nem szereztek mikor máskor költenének erre, mint a megélhetési válság kellős közepén a mi pénzünket? Az árnyékkormány szerint inkább ne vegyék meg a Vodafone-t, hanem utalják át ezt a 715 milliárd forintot a rezsimentő alapba. Segítsünk ebből a pénzből az embereknek! Önök arra készülnek, hogy közel félmilliárd forintból megkezdjék az Országház belső felújítását, mert lehet, hogy családok, idősek fognak fagyoskodni a fűtetlen lakásukban, de majd legalább szép fotókat lehet önökről csinálni, a fideszes képviselő urakról és hölgyekről a felújított Parlamentben. Ez tényleg nagyon fontos! [[14.10]] Az árnyékkormány szerint inkább ne újítsák fel most a Parlamentet, hanem utalják el ezt a félmilliárd forintot a rezsimentő alapba. Önök arra készülnek, hogy több mint 5 milliárd forintot költsenek el a legújabb agymosásra, a legújabb nemzeti konzultációra és a gusztustalan bombás plakátjaikra. Persze, aztán ki tudja, hogy hol lesz majd a pénznek, a költésnek a vége! Az árnyékkormány szerint inkább ne konzultáljanak velünk, és ne plakátolják tele hazugságokkal az országot, fizessék be ezt a legalább 5 milliárd forintot a Rezsivédelmi Alapba, segítsük ebből a pénzből az embereket. És lehetne még sorolni, hogy mi mindenre költenek. 238 milliárd forintot költenek a Nemzeti Atlétikai Központra; 150 millió forintért dolgozóiaktivitás-mérő alkalmazást fejlesztenek az MTVA-nak, meg arra készülnek, hogy megemeljék Matolcsy György fizetését? Hát, tényleg megérdemli! Ezekre nincs szükség, ezeket a pénzeket inkább mind fizessék be a rezsimentő alapba. Csak az, amit itt hirtelenjében felsoroltam, majdnem ezermilliárd forint. Majdnem ezermilliárd forint! Ez irdatlan sok pénz. Csak a fenti tételekből 250 ezer forint rezsitámogatást lehetne adni minden magyar háztartásnak. Ne mutogassanak tehát a szankciókra, a háborúra, önök miatt van rezsiválság Magyarországon! [[Hangok a kormánypártok padsoraiból, köztük: Jaj!]] Itt az alkalom, bizonyítsák be, hogy nem a magyar emberek és a magyar családok ellen dolgoznak: utalják át ezeket a pénzeket a rezsimentő alapba! Mi az összes beérkező pénzt bajban lévő családoknak fogjuk adni, az utolsó forintig, mert önökkel ellentétben az árnyékkormány valóban az országért és a magyarokért dolgozik. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Ismét Koncz Zsófiának adom meg a szót. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Árnyékszóvivő Asszony! Hát, van egy nagyon kedves, diszkrét bája annak, hogyha önök a rezsiről, a rezsivédelemről, a rezsicsökkentésről beszélnek. Tényleg azt gondolom, hogy ilyenkor az egyenes beszédre van szükség. [[Vitályos Eszter: Lenne!]] 2010 előtt 15-ször emelték az energiaárakat, ezek tények. És az is tény, hogy a magyar családok fizették akkor, 2010 előtt a legmagasabb energiaárat, devizaválságba sodorták őket; kilátástalan volt a helyzet különben az önkormányzatoknak is. [[Kálmán Olga közbeszól.]] És azért fontos ezekről beszélni, mert önök most árnyékkormányt alakítottak, és próbálnak javaslatokat tenni, de hát, az a helyzet, hogy ez az ország, ez a nemzet már megtapasztalta azt, hogy milyen válság van, amikor önök kormányozni szeretnének, vagyis akkor kormányoztak, és azt gondolom, hogy egyértelmű választ kaptunk arra, hogy ez nem volt egy jó út. A rezsivédelemmel kapcsolatban azért azt el kell mondani, hogy tényleg egy hihetetlenül nagy feladat az, hogyha az embernek a nemzeti érdeket kell képviselni minden körülmények között, és azt gondolom, hogy a magyar kormány ezt teszi meg [[Gy. Németh Erzsébet közbeszól.]] és az a 181 ezer forint, amit havonta kapnak a magyar családok, tényleg egy óriási összeg és egy hatalmas támogatás. Az a helyzet, hogy ekkora támogatást Európán belül máshol nem adnak, úgyhogy szerintem ezeket nem szabad elfelejteni. [[Kálmán Olga közbeszól.]] Ez a kormány pedig még további intézkedésekkel próbálja segíteni ebben a nehéz helyzetben a családokat, ami a szankciók következtében egyértelműen egyre nehezebb és nehezebb, és ezúton is szeretném arra kérni árnyékszóvivő asszonyt, hogy ezekben a nehéz küzdelmekben kint Brüsszelben, illetve más nemzetközi fórumon is próbálják a magyar nemzeti érdeket szolgálni és próbálják a magyar kormányt segíteni, hiszen tényleg összefogásra van szükség, amikor ilyen nehéz helyzetben van egész Európa. Emellett itt a téli időszakra készülve azért el kell mondani, hogy ez a kormány különböző programokkal segíti a családokat, a nyugdíjasokat, a magyar embereket. Ilyen a tűzifaprogram, a barnaszénprogram, az árstopok, a nagycsaládosoknak különböző kedvezmények, és gyakorlatilag itt a kis- és középvállalkozásokat is igyekszünk segíteni, például a kamatstopot is fenntartjuk és kiterjesztjük a kis- és középvállalkozások hiteleire. Én azt gondolom, ez nagy segítség, illetve támogatási programot indítottunk a számukra. Az idén százmilliárd forintos keretösszegű energiatámogatási program első regisztrációs szakasza 2022. október 20-án megkezdődött. Emellett gyármentő programot hirdettünk, melynek keretében első körben 150 milliárd forint összértékű támogatást nyújtunk az energiahatékonyságot növelő beruházásokra, és azok is be tudják nyújtani a pályázatukat, akik a regisztrációról lemaradtak. Meghosszabbítjuk a Széchenyi Kártya hitelprogramot is. Azt gondolom, ezek tényleg nagyon nagy segítséget jelentenek. És hogyha az energiáról és az árnyékkormányról beszélgetünk, azért azt is el kell mondani, hogy hihetetlen nagy segítség a magyar emberek, a magyar gazdaság számára az, hogy vannak nemzeti kézben földgáztározóink, és ezeket bizony vissza kellett vásárolni, és ez most egy nemzetstratégiai kérdés. És az is nagyon jó hír, hogy 86 százalék fölött van a hazai gáztározók töltöttsége ebben a pillanatban, ami közel 50 százalékkal több, mint az Európai Unió gáztározási rendeletében erre az időpontra előírt szint. A tárolói kapacitások és Magyarország gázellátási szerződése alapján biztosíthatók a szükségletek. Azt gondolom, ez is nagyon nagy eredmény. Emellett a benzinárstoppal pedig tudjuk biztosítani a folyamatos és nagyon jó áron történő üzemanyag-ellátást. Emellett folyamatosan tárgyalunk; tárgyalunk az önkormányzatokkal is. Azon vagyunk, hogy ebben a nagyon nehéz időszakban, amely a szankciókhoz kapcsolódik mivel a szankciókon keresztüli infláció és az élelmiszerek ára megugrott az egész ország számára , egyértelműen összefogásra van szükség, úgyhogy én arra szeretném kérni képviselő asszonyt, hogy a jövőben tényleg ennek az együttműködésnek az útján legyünk, hiszen a jelenlegi helyzetet csak így lehet közösen, sikerrel megoldani. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból. Kálmán Olga közbeszól.]]
Most a Kereszténydemokrata Néppárt frakcióvezetőjének, Simicskó István képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Több mint nyolc hónapja tart a szomszédságunkban ez a szomorú és szörnyű testvérháború, amely valóban egy lokális háború, katonai értelemben mindenképpen, azonban gazdasági értelemben már-már a világ egészét érinti, és egyfajta sajátos világháború gazdasági értelemben. Az Európai Unió is érzi ennek káros hatásait, sőt az elhibázott szankciós politikájával és ennek köszönhetően még tovább súlyosbítja saját állampolgárainak helyzetét is. Szerintem ez még az árnyékból is jól látható és érzékelhető. Mély és elhúzódó válságra kell felkészülni Európának, úgy tűnik. Henry Kissingernek gyakorta idézzük a Világrend című művét, amelyben egyfajta előrevetítését hozta és írta meg a mostani helyzetnek, mégpedig röviden úgy összefoglalva, hogy káosz fenyegeti a világunkat, miközben a soha nem látott együttműködés igénye érkezne meg, hiszen olyan globális kihívásokkal kell szembesülnie az emberiségnek, ennek a közel most már 8 milliárd embernek itt, a Föld bolygón, amelyre csak az együttműködésre való késztetés alapján lehet megfelelő válaszokat találni. Tisztelt Képviselőtársaim! Látjuk, hogy máshol is milyen konfliktusok vannak. Gyakorta mondom el, hogy a második világháború óta a világban mindösszesen 26 nap telt el békében, tehát valahol a világon mindig valamilyen fegyveres összeütközés, konfliktus van. Most is ilyen összeütközések előtt is állhatunk, hiszen számos olyan térség van, akár csak a Közel-Keletre utalhatnék, vagy hogy Észak-Korea folyamatosan rakétákat lő ki, most még Japán fölött is rakétát lőtt el; az Észak- és Dél-Korea közötti konfliktus veszélye jelentős; Azerbajdzsán és Örményország között is régóta elhúzódó konfliktusok dúlnak, ismét a háború küszöbére érkeztek; és Szerbia és Koszovó esetét is említhetnénk, és számos ilyen van, több tucatnyi a világunkban. Tehát, bár a második világháború után létrejött az ENSZ, amely kimondja, hogy egyetlenegy törvényes állapot van, az a béke állapota, mégis azt látjuk, hogy folyamatos küzdelmek és háborúk jellemzik a világunkat. De valóban, azt reméltük a XXI. századra ráfordulva, hogy ha nem a világbéke, de egyfajta megértés és együttműködés kényszere okán mégiscsak egymásra találnak a nemzetek, és valamilyen közös jövőt megpróbálnak értelmesen felvázolni. Ehelyett, úgy látszik, hogy valóban a kihívások, veszélyek, háborúk, fenyegetések évszázadába léptünk. Tisztelt Képviselőtársaim! Ebben a zűrzavaros, gyorsan változó világban látni kell, mi az, ami fontos. A biztonság garantálása mellett az idősek tisztelete és megbecsülése igenis fontos. Egyrészt azért, mert a tisztelet kultúráját nem szabad elfelejtenünk, szükségünk van ennek a megerősítésére a tiszteletlenséggel szemben; másodszor viszont az idősek bölcsessége, az az élettapasztalat, az a tudás, amely felhalmozódott. Óriási luxus lenne, hogyha azok a nemzetek, azok a társadalmak nem becsülnék meg az idősek tudását, felkészültségét, élettapasztalatát, és az a helyes, hogyha ezt tesszük. [[14.20]] Akkor tudunk előrehaladni, ha a fiatal nemzedékek építenek és támaszkodnak az idősek bölcsességére, és természetesen, ha helyzetben vannak, kormányzati pozícióban, lehetőségük van arra, hogy ezt a megbecsülést, ezt a tiszteletet kifejezzék különböző támogatások formájában, szociális gondoskodás formájában, emberségben és természetesen a nyugdíjak értékében is. Tisztelt Képviselőtársaim! Én azt hiszem, hogy óriási dolog az, amikor ilyen nehéz nemzetközi helyzetben, háborús viszonyok közepette, elhibázott uniós szankciós politika okozta globális energiaválság közepette is a Fidesz-KDNP-kormány odafigyel az idősekre, védi az időseket, a nyugdíjas polgártársainkat. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány visszaadta a nyugdíjasoknak a baloldal által elvett 13. havi nyugdíjat. Ez önmagában egy óriási dolog, még ilyen körülmények között meg aztán végképp. Tegyük hozzá, hogy egyetlenegy, nyugdíjasokat segítő kormányzati intézkedést sem támogattak azóta sem a baloldal tisztelt képviselői, még a rezsicsökkentést sem szavazták meg annak idején. A Fidesz-KDNP-kormány úgy döntött, hogy még ebben a hónapban érkezik a megemelt nyugdíj, és az emelés mértéke most 4,5 százalékot fog kitenni. Ezzel idén már harmadszorra nőnek a nyugdíjak, mindösszesen 14 százalékkal. Nyugdíjprémiumot 2017 óta most már ötödik alkalommal kapnak a nyugdíjas polgártársaink. Végül hadd említsem mega „Nők 40” programot, amely szintén egy sikertörténet, hiszen a 2011-es bevezetése óta mintegy 346 ezer nő vette igénybe ennek a lehetőségét, amit a kormányzat nyújtott, tehát kedvezményesen mehetnek nyugdíjba. Fontos végezetül, azzal hadd zárjam, hogy a nyugdíjasok még ilyen válságban is számíthatnak a Fidesz-KDNP-kormányra. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tállai András államtitkár úrnak adom meg ismét a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Frakcióvezető Úr! A legfontosabb dolgot én is megismételném. November 11-én, pénteken megkezdődik immár a negyedik nyugdíjkifizetés ebben az évben. Igen, a negyedik, és a kormány így teljesíti a 2010-ben tett vállalását, ígéretét, hogy megtartja a nyugdíjak értékét. De ha megengedik, egy pillanatra visszagondolnánk régebbi időkre, 2010-re, mert ma már olyan természetes mindannyiunknak, a nyugdíjasoknak is, hogy ha úgy alakul a GDP, akkor nyugdíjprémium van, és ha az infláció magasabb, akkor pedig nyugdíj-kiegészítés van év közben. Azért emlékezzünk azokra az időkre, amikor nem volt ez mindig így! Nem volt így, mert 2010 előtt bizony nem volt így. A szocialisták kormányzása alatt, 2006 és 2010 között 4 százalékkal esett vissza a nyugdíjak reálértéke. Igaz, a baloldal akkor nem is ígérte, hogy megtartja a nyugdíjak értékét, mindössze annyit ígért, hogy kiszámíthatók lesznek. Hát igen, kiszámíthatók voltak, mert a nyugdíjak értéke fokozatosan csökkent olyan szinten, hogy végül elvették a 13. havi nyugdíjat is. A Fidesz-kormány mindent megtett annak érdekében, hogy a nyugdíjasok becsületét, tiszteletét, a gazdasági nyugdíjak [[sic!]] összegének értelmében is helyreállítsa. Bizony először a gazdaságpolitikát, a vállalkozásokat kellett rendbe tenni, az államháztartást, az adófizetést, hogy egyensúlyban legyen a költségvetés, és teljesíthető legyen az az ígéret, amit a Fidesz-KDNP-kormány tett. Ez az ígéret úgy néz ki, hogy 2010-ben az összes nyugdíjhoz kapcsolódó kiadások összege évente 2700 milliárd forint volt, ma már ez az összeg 4100 milliárd forint. Ígéretünket betartottuk, és a nyugdíjak vásárlóértékét az elmúlt 12 évben 20 százalékkal sikerült megemelni. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Nyugdíjasok! Mindig, minden évben számíthatnak a polgári kormányra. A polgári kormány akkor is teljesítette ígéretét, amikor a gazdaságnak jól ment, és a többletbevételből visszajuttatott nyugdíjprémiumokkal, egyéb juttatásokkal a nyugdíjasoknak, és teljesíti most is, amikor a helyzet nehezebb, amikor magasabb az infláció, amikor háború van, a háború okán sajnos sokat ártó szankciók vannak. Az Európai Unió folyamatos szankcióval próbálja a háborút befolyásolni. Ennek az a következménye, hogy az Európai Unió tagországait egyre nehezebb és nehezebb helyzetbe hozza. De ez nem érinti Magyarországon biztosan a nyugdíjak, a nyugdíjasok helyzetét. Egyébként ezt a vállalást a törvény is szavatolja, hiszen törvény mondja ki, hogy a nyugdíjak értékét meg kell tartani. Tehát ebben az évben, ebben a hónapban november 11-én a rendes nyugdíjjal együtt több mint 600 milliárd forint fog a nyugdíjasokhoz kerülni háromféle jogcímen, a rendes nyugdíj, a nyugdíjemelés, a rendkívüli nyugdíjemelés, a 4,5 százalék, és a nyugdíjprémium. Tisztelt Országgyűlés! Nagyon fontos megemlíteni azt is, hogy ebben az évben a nyugdíjasok visszakapták a 13. havi nyugdíjukat, mintegy 2,5 ember 370 milliárd forintot kapott vissza ebben az évben, azt a nyugdíjat, amit a szocialisták annak idején elvettek. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Nyugdíjas-társadalom! Továbbra is számíthatnak a Fidesz-KDNP-kormányra, hiszen az ígéretünket, amit a nyugdíjasoknak tettünk, a jövőben is teljesíteni fogjuk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Tisztelt Ház! A mai napirend előtti hozzászólások sorában utolsóként Halász Jánosnak adom meg a szót, a Fidesz részéről. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A brüsszeli szankciók miatt energiaválság van. Elszálltak az energiaárak, ezért drágulnak az élelmiszerek, nő az infláció, durván nőnek a családok és a vállalkozások terhei. A kormány azonban nem nézi ölbe tett kézzel a szankciós válságot; amellett, hogy a családokat és az időseket védi az áremelkedéstől, megvédi a magyar vállalkozásokat is. A vállalkozások támogatása érdekében a kormány rendkívüli intézkedések bevezetéséről döntött. Az első ilyen rendkívüli intézkedés a kamatstop kiterjesztése volt a kis- és középvállalkozásokra. A szankciók miatt elszabadultak az energiaárak, elszabadult az infláció. Ez tönkreteszi az európai és a magyar gazdaságot, mert egyre nagyobb terhet rak a vállalkozásoka is. Jelentősen nőnek a vállalkozások energia-, beszerzési és szállítási költségei, és sok vállalkozásnak okoz problémát az is, hogy a szankciós infláció miatt drágulnak a hitelek is, így jelentősen emelkednek a törlesztőrészleteink. A kormány ezen is segít. A kormánynak köszönhetően november közepén életbe lépő és június végéig tartó vállalkozói kamatstop összesen 80 milliárd forintos tehercsökkentést eredményez. Az intézkedés csaknem 60 ezer kis- és közepes vállalkozások körülbelül 2000 milliárd forintnyi hitelállományát érinti. Az intézkedés költségei a bankokat terhelik, mivel számukra ez kigazdálkodható, hiszen az emelkedő kamatok emelkedő extraprofitot is jelentenek nekik. Jó hír a vállalkozásoknak, hogy 2023-ban is folytatódik a Széchenyi Kártya program. A kamatlábak ugyanis magasak, a hitelfelvételek szigorodnak, a forgóeszközhitel-szükséglet megnőtt, az energiahatékonysági fejlesztésekhez pedig forrásokra van szükség. A magyar kkv-k talpon maradásának és versenyképességének megőrzése érdekében a kormány arról döntött, hogy 2023 első félévében kezelési költség nélkül a piaci kamatszinthez képest rendkívül kedvező, évi 5 százalékos ügyfélkamattal elérhetővé teszi a Széchenyi Kártya program hiteltermékeit, ezzel is segítve őket. Ne feledjük, a kormány idén is folytatta az adócsökkentéseket! 600 milliárd forinttal mérsékelte a munkáltatói adókat, ezzel Magyarország 2022-ben is megőrizheti az első helyét az európai uniós országok között. Az Eurostat-táblázat szerint Magyarországon tavaly 2,1 százalékponttal csökkent a GDP-arányos adóterhelés, míg az uniós tagországok közül csak négy másik országban, Horvátországban, Franciaországban, Lettországban és Hollandiában mérséklődött ez a terhelés; a többiben stagnált vagy emelkedett. Tisztelt Ház! A kormány elindította a gyármentő programot is. Az ukrajnai háborúra adott szankciós válaszok miatt ugyanis egyre nagyobb problémát jelent az energiaárak kifizetése a cégeknek. [[14.30]] A kormány egyértelmű törekvése a korábbi célkitűzések megőrzése, amelyek közül nagyon fontos a teljes foglalkoztatottság, azonban a szankciós gazdasági környezet ezt is kihívások elé állítja. Ezért van szükség a támogatási programra. A gyármentő program elősegíti a sikerrel pályázó nagyvállalatok energiahatékonysági fejlesztéseit. A Központi Statisztikai Hivatal gyorstájékoztatójából kiderül, hogy a nyári hónapok után szeptemberben is 4,7 milliónál többen dolgoztak Magyarországon. 2010-hez képest nagyjából harmadára esett vissza a munkanélküliség a teljes népességben és a fiatalok körében egyaránt. Tisztelt Ház! Mindezen intézkedések élesen szemben állnak a baloldali kormányok elhibázott gazdaságpolitikájával. Emlékszünk még azokra az időkre, amikor a baloldal volt kormányon. A nehéz időkben is agyonadóztattak a lakosságtól kezdve a kis- és középvállalkozásokig mindenkit. [[Moraj a DK soraiban.]] Intézkedéseik a segítségnyújtás helyett kizárólag megszorításokból álltak. Gyurcsányék soha semmiféle rezsitámogatást és rezsicsökkentést nem szavaztak meg, mi több, kilenc éve követelik a rezsicsökkentés eltörlését. A dollárbaloldal most is teljes mellszélességgel az energiaár-robbanást okozó brüsszeli szankciók mellé állt, és a külföldi kampánypénzekért cserébe képesek lennének még elzárni az orosz gázt is a magyar családok, a nyugdíjasok és a vállalkozások elől. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Úgy van!]] Tisztelt Ház! A célzott támogatások mellett a magyar vállalkozók számos más segítséget is kapnak a kormánytól, de tudjuk jól, hogy a valódi megoldást az jelentené, ha az európai politika a béke rendezésének irányába mozdulna el. A Fidesz-frakció ebben is teljes erejével támogatja a kormányt. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Válaszadásra megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Mióta nemzeti kormánya van Magyarországnak [[Arató Gergely: ’90 óta!]] , minden válságból erősebben jöttünk ki, mint ahogy belementünk. Ahogy ez igaz volt a pandémia esetén is, így szándékaink szerint így lesz most is. Akkor az önellátás irányába tettünk nagy lépéseket, most pedig a hatékonyság, elsősorban az energiahatékonyság irányába mozdulunk el. Ahhoz azonban, hogy ez megtörténjen, a családok mellett szükséges a brüsszeli szankciók miatt nehéz helyzetbe került kisvállalkozók megsegítése is, ők a magyar gazdaság motorjai, s emellett ők foglalkoztatják a magyar munkavállalók jelentős részét. A helyzet szakszerű felmérésében segítségünkre volt a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara, valamint a Vállalkozók Országos Szövetsége. Jól működő vállalkozások nélkül nincs növekedés, nincs teljes foglalkoztatás. Mindez a családok stabilitását, egzisztenciáját veszélyeztetné. A kormány pedig szükség esetén minden esetben beavatkozott és beavatkozik, ez a dolga, erre kaptunk felhatalmazást a választóktól. A háború és a ránk erőltetett szankciók teljes egészében megborították a gazdaság működését, egekbe emelték az energiaárakat, és ahhoz vezettek, hogy drasztikusan megnőttek a hitelkamatok is. Ezért több intézkedésre volt szükség. Az energiaintenzív feldolgozóipari magyar vállalkozások megsegítése érdekében a kormány idén 100 milliárd forintos, jövőre 100-120 milliárdos programot hirdetett meg. Összességében tehát mintegy 200-220 milliárd forintnyi összeggel támogatja a kormány az energiaintenzív kisvállalkozásokat. Ez körülbelül mintegy 9 ezer kisvállalkozót érint. A program keretében támogatjuk a megemelkedett energiaköltségek 50 százalékát, s jelentős támogatást nyújtunk az energiahatékonysági beruházásokhoz. Mindezekért cserébe a kormány elvárja, hogy a kisvállalkozások által foglalkoztatottak száma 2023 végéig ne csökkenjen a jelenlegi szint 90 százaléka alá. Drasztikusan megemelkedtek a hitelkamatok, ezért a kormány elfogadta a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara, valamint a VOSZ kérését, és az államilag nem támogatott, változó kamatozású, forintalapú kkv-hitelekre is kiterjesztette a kamatstopot. A döntés szerint 2022. november 15-étől 2023. június 30-áig a kis- és középvállalatok érintett hitelei alapjául szolgáló kamat mértéke nem lehet magasabb, mint 7,77 százalék. Az intézkedés automatikusan érvénybe lép, mintegy 2000 milliárd forintnyi hitelállományt és 60 ezer kisvállalkozást érint. A következő a Széchenyi Kártya program folytatása, amelyet 2023-ban is folytatunk [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] , olcsó hiteleket biztosítva ezzel a vállalkozásoknak. 2023 első félévében kezelési költség nélkül, a piaci kamatszinthez képest rendkívül kedvező, évi 5 százalékos ügyfélkamattal lesznek elérhetőek a Széchenyi Kártya program hiteltermékei. A program elindulásától 2022-ig, a mai napig 400 ezer hitelügylet jött létre, 5100 milliárd forint értékben. Végül, de nem utolsósorban nagyvállalatokat megsegítő gyármentő programokat indít a kormány. Első körben 150 milliárd forint értékű támogatást nyújt a kormány a nagyvállalatok energiahatékonyságát növelő beruházásokhoz. A program Budapesten 30 százalékos, vidéken 45 százalékos támogatásintenzitással működik. Azok a vállalkozók pályázhatnak, amelyek minimum 200 millió forintos fejlesztés keretében bővítik energiaellátási kapacitásukat, s ezáltal csökkentik energiaköltségüket. Mindezen intézkedéseknek és a magyar emberek elkötelezettségének köszönhetően 4-5 százalékos GDP-növekedés, rekordalacsony munkanélküliség, és két számjegyű bérnövekedés várható éves szinten. Köszönöm a türelmüket. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Ház! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Szabó Tünde, Fidesz; Varju László, DK; Varga Zoltán, DK; Hegedüs Andrea, DK; Bodó Sándor, Fidesz. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Csárdi Antal, LMP; Dúró Dóra, Mi Hazánk; Berki Sándor, Párbeszéd; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Bedő Dávid, Momentum; Gurmai Zita, MSZP; Hegedüs Andrea, DK; Nacsa Lőrinc, KDNP; Selmeczi Gabriella, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Z. Kárpát Dániel, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Keresztes László Lóránt, LMP; Novák Előd, Mi Hazánk; Z. Kárpát Dániel, Jobbik. A pénteki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Balassa Péter, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az Alkotmánybíróság a kondicionalitási eljárással összefüggésben a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény módosításáról szóló törvény előzetes normakontrollja során megállapította, hogy a törvény 1. §-a nem sérti az Alaptörvény 29. cikk (1) bekezdésében megfogalmazott, az ügyészséget megillető vádmonopólium elvét. Az Alkotmánybíróság határozata T/706/18. számon a honlapon elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Bejelentem, hogy a DK képviselőcsoportja javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül, kézfelemeléssel határoz. Bejelentem továbbá, hogy Gyurcsány Ferenc frakcióvezető kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. Erre való tekintettel a kézfelemelési szavazást eleve szavazatszámláló gép alkalmazásával tartjuk meg. [[14.40]] Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/538-2/2022. számú elnöki döntést. Kérem, szavazatszámláló gép alkalmazásával szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 113 igen szavazattal, 40 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett a házelnöki döntést hatályában fönntartotta; mivel ez így történt, a napirendi javaslat kiegészítésére tett javaslatról történő döntésre nem kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy az MSZP képviselőcsoportja hasonlóan javaslatot tett a napirendi javaslat kiegészítésére, amelyet a határozati házszabály 15. § (4a) bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül, kézfelemeléssel szavazna, azonban Tóth Bertalan frakcióvezető úr kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. [[Rétvári Bence: Természetesen ő sincs itt.]] bekezdése alapján visszautasítottam, tekintettel arra, hogy azt nem a 15. § (4) bekezdésének megfelelően nyújtották be. A visszautasított javaslat benyújtója kezdeményezte az elnöki döntés hatályon kívül helyezését. Az Országgyűlés erről vita nélkül, kézfelemeléssel szavazna, azonban Tóth Bertalan frakcióvezető úr kezdeményezte a szavazás szavazatszámláló gép alkalmazásával történő megismétlését. (Rétvári Bence: Természetesen ő sincs itt.) Erre tekintettel a kézfelemeléses szavazást eleve szavazatszámláló gép alkalmazásával tartjuk meg. Az indítványnak megfelelően most kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy hatályában fenntartjae az OE-42/539-2/2022. számú elnöki döntést. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 114 igen szavazattal, 40 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett a házelnöki döntést hatályában fenntartotta, így a napirendi javaslat kiegészítéséről tett javaslatról történő döntésre nem kerül sor. Kérdezem ezek után a tisztelt Házat, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában, az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján most előterjesztés bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Külügyi Bizottságot „A Hungary Helps Ügynökség Nonprofit Zrt. 2021. évi tevékenységéről és működéséről” címmel benyújtott B/1820. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 115 igen szavazattal, 42 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Tisztelt Ház! Most, 14 óra 43 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására, két perc technikai szünet után. [[Számos képviselő távozik az ülésteremből. Zaj.]] Kérem képviselőtársaimat, hogy a folyosón beszélgessenek. Aki az ülésteremben kíván maradni, legyen szíves elfoglalni a helyét, hogy tudjuk folytatni a munkánkat. (Szünet: 14.43-14.45 Elnök: Kövér László Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Ház! Varju László, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez. Megadom a szót.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Európa végre fellélegezhetett, amikor nagyjából három héttel ezelőtt a gáz világpiaci ára egyéves mélypontra esett, ez pedig azt jelenti, hogy hatodannyiba kerül, mint tavaly ilyenkor. Az európai háztartások is megnyugodhattak, hiszen a gáztározók feltöltésre kerültek, senkit sem érhet az a veszély, hogy fűtetlenül marad otthona a magas rezsiszámlák miatt. Európa tehát elkerülte a rezsiválságot, ahogyan elkerülhette volna Magyarország is. Önök azonban máshogyan döntöttek. Az Orbán-rendszer ismét szembemegy Európával, és nemcsak az európai rezsicsökkentésre mondott nemet, hanem az orosznál jóval olcsóbb nyugati gázra is. Önök a drága orosz gáz mellett foglaltak állást. Ma önök az egyetlen olyan európai kormány, amelyik egyik napról a másikra hétszeresére emelte a gáz árát, nem adott semmilyen érdemi segítséget az embereknek. Önök bevezették minden idők legnagyobb gázáremelését. Eldöntötték, hogy nem fogják 18 fok fölé fűteni az iskolákat, sőt már azt kérdezgetik az oktatási intézményektől, hogy tudnake barnakőszénnel fűteni; igazából még a családoktól is ezt kérdezik. Hadd emlékeztessem önt, államtitkár úr, önök a gáz magas világpiaci árával indokolták minden, összes korábbi döntésüket. Azt mondták, hogy a gáz világpiaci ára miatt nem lehet már fenntartani a rezsicsökkentést, ezért fognak hétszer annyit fizetni a családok, mint egyébként korábban. Az a bizonyos világpiaci ár ma hatoda az egy évvel ezelőttinek. Mélyponton van a gáz ára egész Európában, a magyarok mégsem lélegezhetnek fel, mert önök ennek ellenére érvényben hagyják a hétszeres rezsiemelést. Csak Szijjártó Péter miniszter úr kioktatását kapjuk meg, hogy miért nem ismerem én is a titkosított gázszerződésüket. Legyen világos, a magyarok gázszámlájának kis része elmegy gázra, a nagyobb részét pedig úgy nevezik, hogy profit. Profit, amit az állami MVM keres a magyarok rezsiköltségein. Kérdezem tehát akkor államtitkár urat: ki akarjáke váltani az orosz gáztól való függésből Magyarországot? Ha igen, mit tesznek érte? Miért döntöttek úgy, hogy önöknek fontosabb a profit, mint a magyarok megélhetése? Miért nem vonják vissza a hétszeres gázáremelést? Miért mondtak nemet az európai rezsicsökkentésre, miközben pontosan tudták, hogy ezzel a magyarok fogják a legtöbbet fizetni Európában? Legvégül, de nem utolsósorban: hány ember, hány család, hány nyugdíjas fog fűtés nélkül maradni önök miatt? Várom államtitkár úr válaszát. [[Taps a DK soraiban.]]
Menczer Tamás államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az világos és az látszik, hogy a Demokratikus Koalícióban nagy verseny van, tisztelt képviselő úr, nagy verseny van azzal kapcsolatban, hogy a nagy mesemondó, az őszödi böszme, a hazugságok koronázatlan királyának [[Zaj a DK soraiban. Arató Gergely: Hogy milyen drága a gáz, arról beszélj!]] , Gyurcsány Ferencnek… kis türelmet, képviselő úr, kis türelmet! ki lesz a legkiválóbb tanítványa, és bár ez a verseny nagy, Varju képviselő úr kétségkívül jó eséllyel indul ebben a versenyben. Azzal kapcsolatban, amit elmondott hazugságok és igazságok vonatkozásában, hadd idézzem, ön azt mondta, hogy Európa tehát elkerülte a rezsiválságot, tisztelt képviselő úr. Ezzel szemben a valóság az, hogy a német külügyminiszter azt mondta 2022 júliusában, hogy ha nem kapnak orosz gázt, népfelkeléssel lesznek elfoglalva. A német kancellár azt mondta, hogy valószínűleg átvészelik a telet, nem biztosan, nem tényszerűen, hogy ez rendben van: valószínűleg átvészelik a telet. Menjünk tovább! [[Közbeszólás a DK soraiból.]] A szlovák miniszterelnök azt mondta, hogy a szlovák gazdaságot az összeomlás fenyegeti. Menjünk tovább! A Nemzetközi Energia Ügynökség két horror forgatókönyvet készített az európai energiahelyzet vonatkozásában, és az ügynökség arra számít, hogy Európa gázellátása jövőre is szűkös marad. A német alkancellár azt mondta, hogy a német gazdaság recesszióba süllyed a következő évben, és azt is mondta, hogy ez már nemcsak politikai és gazdasági krízis, hanem kezd társadalmi krízissé is válni. Ez a nemzetközi helyzet. Arról nem beszélve, hogy Macron francia elnök pedig már az amerikaiakat kritizálja, hogy miért adják túl drágán szerinte egyébként helyesen túl drágán a gázt Európának. És ön azt állítja, hogy Európa elkerülte a rezsiválságot. [[14.50]] Tisztelt Képviselő Úr! Nem tudom, hogy ön elhiszie, amit mond az is nagy baj. Ha meg tudja, hogy nem igaz, és mégis elmondja, az is nagy baj. Na most, azt is állította, hogy a magyar kormány nem tesz semmit. Természetesen ez is hazugság. 181 ezer forintos havi támogatást nyújtunk havonta a családoknak, ami a bérhez viszonyítva a legnagyobb támogatási arány Európában. A következő hazugság azok közül, amiket ön állított, az, hogy a gáz hirtelen olcsó lett. Ezt önök napok, hetek óta mondják, de legyen világos, hogy ez nem igaz. A gázár ugyan ingadozik, de egy nagyon magas sávban, és az, hogy ez egy nagyon magas sávban időként valamivel lejjebb jön, ez még mindig azt jelenti, hogy azon a piacon, ahol jelenleg nagy mennyiséget és hosszú távra lehet vásárolni, ott most is 5-7-szeres a gázár békeidőhöz képest. Ez ugyan valóban kevesebb, mint a nyári árszínvonal, amikor 10-szeres meg 12-szeres, meg többszörös volt, de ez még, ami jelenleg látható a gázárnál, most is sokkal több, mint ami békeidőben volt. A következő az ön hazugságai közül az, amit a szankciókkal kapcsolatban mondott vagy inkább nem mondott, és ha nem mondott, akkor mondom én: önök szankciópártiak. Ön is azt nyilatkozta, hogy szankcionálni kell, lépni kell; Dobrev Klára csak olyanokat mondott, hogy a szankciók működnek és a szankciókat folytatni kell, pedig a szankciók okozzák az energiaár-növekedést, és a szankciók okozzák az inflációt. És még valami, tisztelt képviselő úr, zárásként: ön a rezsicsökkentést kéri számon rajtunk, és a rezsicsökkentés miatt aggódik. Önt idézem, Varju László, 2021. december: „Ez egy rezsihazugság.” [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Szintén önt idézem az ATV-ből: „A hatósági ár bevezetése helytelen, rossz beavatkozási módszer.” Önök mindig hazudnak, tisztelt képviselő úr, ezzel szemben mi megvédjük a magyar embereket. [[Taps a kormánypárti padsorokban. Kálmán Olga: Ajjaj!]]
Viszonválaszra megadom a szót Varju Lászlónak.
Köszönöm szépen. Elöljáróban szeretném rögzíteni, hogy az ön válaszát nem fogadtam el. Már csak azért sem… és innentől kezdve, miközben olyan mondatokat ad nekem, amilyeneket egyébként nem mondtam, én meg olyat mondok, amit ön most mondott. Ön azt mondta az előbb: valóban csökkent a gáz ára. Akkor egyet mondjon meg nekem, államtitkár úr: mi az oka annak, hogy a családok nem kapják meg ezt a gázárcsökkentést. Ezt követeljük önöktől, ezt kell elintézni. Másodszor: Európában a nyári idézeteket követően, amiket itt ön elmondott, Európa országai megoldották azt, hogy függetlenítették magukat jelentős részben az orosz gáztól, önök pedig Szijjártó Péter kitüntetésére vadászva csak azt csinálják, hogy minél drágábban tudjanak vásárolni. Ezt hozták Magyarországnak, és nem hajlandók csökkenteni a gáz árát. Éppen ezért kellett az árnyékkormánynak a rezsimentő kezdeményezést… [[Az elnök kikapcsolja a szónok mikrofonját. Taps a DK padsoraiban.]]
Továbbmehetünk. Köszönöm szépen. Komjáthi Imre, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Belügyminisztérium képviselője válaszol. Megadom a szót Komjáthi Imrének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Egy év alatt 5 százalékról 20 százalék fölé emelkedett az infláció; de ha az élelmiszereket nézzük, még brutálisabb az emelkedés: 4 százalékról nőtt 35 százalék fölé. Mindenki számára érzékelhető, hogy éppen az alapvető élelmiszerek ára nőtt a leginkább: a kenyér ára 76,2 százalékkal, a sajté 68 százalékkal, a tejtermékek, valamint a vaj és vajkrém ára 66,3 százalékkal. Emellett pedig ott van még a kormány rezsinövelése. A KSH szerint az augusztus elsejétől hatályos módosítása következtében a háztartási energia 62,1 százalékkal drágult. Ezen belül pedig a vezetékes gáz ára 121, az elektromos energiáé 28,9 százalékkal nőtt. A palackos gáz ára 45, a tűzifáé 43,8 százalékkal növekedett. Mindehhez pedig semmilyen támogatást nem kapnak a magyar családok, sem a gazdasági fellendülés időszakában, sem a Covid idején, sem most, a rekordinfláció időszakában nem emelte a kormány a családi ellátások összegét, nem változott a családi pótlék, a gyes, a gyet, az anyasági támogatás összege. A minimálbér év eleji emelését pedig már régen fölemésztették az elszabaduló árak és a rezsiár-emelkedés. A nyugdíjak az évközi emelések ellenére sem érik el a 20 százalékos éves infláció szintjét, a nyugdíjminimum pedig 14. éve változatlanul 28 500 forint. Eközben pedig a brutális infláció és a rekordmagas, 27 százalékos áfa azt eredményezte, hogy az év első kilenc hónapjában 1600 milliárd forinttal több áfabevétele keletkezett az államnak, mint egy évvel korábban. Tehát lenne miből támogatni az embereket. A kormány kommunikációs eszközökkel, nemzeti konzultációval, plakátkampányokkal próbálja elfedni a bajt, pedig sem az óriásplakát, sem a konzultáció nem fog azon segíteni, hogy be tudják fűteni az emberek a lakásukat, és el tudják nyomni a korgó gyomor hangját. A szociális törvény módosítása pedig azt vetíti előre, hogy az állam végleg lemond a rászorulókról; törvénybe iktatják, hogy az állam mostantól nem garantálja senki szociális biztonságát, ezért mindenki önmaga felelős. A szociális érzéketlenség legújabb megnyilvánulása ez. Ezért azt kérdezem, miért nem támogatja az emberek megélhetését a kormány. Miért mond le az állam a legszegényebbek támogatásáról, és miért nem támogatják az MSZP javaslatait? Köszönöm megtisztelő válaszát. [[Taps az MSZP padsoraiban.]]
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ugye, válságos időkben az MSZP kihátrál az emberek mögül, és nem segít nekik, ezt nemcsak én mondom, hanem ezt mint ahogy egy korábbi vitában erről már beszéltünk Ferge Zsuzsa mondta önökről, hogy 2008-ban, amikor kormányon voltak, Magyarország volt az egyetlen válság érte állam, amely semmit, egyáltalán semmit, egy gyufaszálat sem tett keresztbe azért, hogy a válság nyilvánvaló veszteseivel valami történjen. Önöknek tehát nem voltak akkor javaslatai, amikor kormányon voltak, és az elmúlt években is inkább csak hibát hibára halmoztunk volna, hogyha az önök bármelyik javaslatát megfogadtuk volna. Akkor biztosan nem lett volna egymillióval több munkahely, akkor biztosan nem lett volna családi típusú adókedvezmény, akkor biztosan nem lett volna CSOK, biztosan nem lett volna babaváró támogatás, és biztosan nem lett volna, mondjuk, gyermekek otthongondozási díja. Hiszen most 200 ezer forintot kapnak azok, akik otthon vannak a gyermekükkel, mert a gyermekük a nap 24 órájában segítségre szorul, és ez a gyermek nemcsak egy 5-10 éves gyermek, hanem 30-40 éves gyermek is lehet, ha valaki azért nem tud dolgozni, mert a gyerekét egész nap ápolni kell. Önök ezt, a gyodot, a gyermekek otthongondozási díját sem szavazták meg, és semmilyen más javaslatunkat sem, amivel mondjuk, az ápolási díjak keretösszegét a költségvetésben 15 milliárd forintról 65 milliárd forintra emeltük. Tisztelt Képviselő Úr! Azt mindnyájan látjuk, hogy az infláció rég nem látott magasságban van szinte mindenhol a világon. Az eurózónában, mióta létezik, ilyen magas infláció nem volt. Angliában generációk óta nem volt ilyen mértékű áremelkedés, és Amerikában is az áremelkedés húsz éve nem látott szinten van. Európa minden országa tehát az inflációval küzd, csak vannak olyan országok, amelyek hatékonyabb lépéseket tettek azért, hogy a megélhetési nehézségeket csökkentsék. Ilyenkor az egyik leginkább kitett csoport a nyugdíjasok. Ezért volt fontos, hogy idén ki tudtuk fizetni a teljes 13. havi nyugdíj összegét, azt a 13. havi nyugdíjat, amit önök vettek el a nyugdíjasoktól. Tudtunk fizetni inflációs nyugdíj-kiegészítést és nyugdíjprémiumot is. Meg tudtuk őrizni a 25 év alattiak adómentességét, benzinárstopot vezettünk be. Ezt önök nem támogatták, itt a parlamentben és a parlamenten kívül is a választási kampányban folyamatosan támadták, támadták és támadták a benzinárstopot, hogy ez hülyeség, hogy ez kommunizmus, hogy ez fenntarthatatlan, hogy ez működésképtelen. Ehhez képest most már jó ideje, egy éve a benzinárstop működik, és a magyar embereknek ezért nem kell másfél-kétszer vagy két és félszer annyit fizetni a benzinért, mint ahogy ez más országokban sajnos megtörtént. Vagy az élelmiszerárstop, aminek kapcsán önök szintén azt mondták, hogy ez nem piacképes megoldás, ez kommunista megoldás, és a többi. De a kormány nem önökre hallgat, hogy visszavonja ezeket az árstopokat, hanem pont az ellenkezőjét tesszük, mint amit önök mondanak. Megpróbáljuk kiterjeszteni az árstopokat, pontosan azért, mert látjuk, hogy az emberek számára a bevásárlás most nagyobb terhet jelent, mint egy évvel ezelőtt. Erről nem az emberek tehetnek, meg nem is Magyarországon tehet bárki, hanem a szankciós politika tehet, amely az egekbe lökte az energiaárakat, és az energiaárakból következően az élelmiszerek ára is megemelkedett, és ehhez jött még egy aszály is az idei évben. És szintén fontos a kamatstop, ami nemcsak az embereknek, de a vállalkozásoknak is tervezhetőbbé teszi a jövőjét, ezt a kormány 2023. június 30-áig meg is hosszabbította. Tisztelt Képviselő Úr! Ha valakik cserben hagyták a rászoruló embereket, azok önök voltak, hiszen csökkentették a szociális intézmények normatíváját, csökkentették a szociális dolgozók bérét 8 százalékkal, és a dolgozó emberek adóját is csak növelték, elvették a családi adókedvezményt, elvették az otthonteremtési támogatásokat. [[15.00]] Maga a Magyar Szocialista Párt hirdeti magáról 30 éve, hogy a rászoruló emberek pártja, csak éppen akkor, amikor kormányon vannak, nem segítenek, hanem rontanak a rászorulók helyzetén. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra visszaadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Nem tudom elfogadni a válaszát, államtitkár úr. Önök nyugodtan kiadhatják a Gyurcsány-összest bőrkötésben, azzal senki nem fogja tudni befűteni a lakását, nem fog tudni belőle élelmiszert venni. Úgyhogy tőlem akárhányszor idézheti a 2010 előtti időszakot, sajnos ez nem fog segíteni az embereknek. Önök viszont tudnának segíteni [[Rétvári Bence: Segítettünk is!]] , önök vannak kormányon, kétharmaddal kormányoznak. Egyébként ha Ferge Zsuzsát idézte, akkor én is hadd idézzem: önök olyan perverz újraelosztást folytatnak, ahol a gazdagok több támogatást kapnak, mint a rászorulók. S teszem hozzá, önök olyan rendszert építenek, ami a feudalizmust idézi. Önök a múlt. És a múltban egy általam legjobban tisztelt forradalmár úgy fogalmazott, hogy bizony mondom nektek, amit a legkisebbel nem tesztek meg, azt velem nem teszitek meg. Számoljanak el a lelkiismeretükkel! Köszönöm szépen. [[Taps az MSZP soraiban.]]
Képviselő úr nem fogadta el a választ. Emlékeztetem önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra, mármint az interpellációk szavazásáról való állásfoglalásra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Hajnal Miklós, a Momentum képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Ház! A jelenlegi kiszámíthatatlan gazdasági helyzetben számtalan magyar család és háztartás szembesül azzal, hogy a kormány által egyébként nagydobra vert rezsitámogatások rájuk nem vonatkoznak, méghozzá teljesen értelmetlen és érthetetlen okok miatt nem. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Itt van például az a háromgenerációs család, akik egy helyrajzi szám alatt négy önálló lakrészben élnek külön villanyórával, külön gázkazánnal. Egyértelműen azon többgenerációs családi házakra vonatkozó rendelet célközönségét képezik, akik hatósági bizonyítvány birtokában külön rezsitámogatásra jogosultak. Az erre vonatkozó kérelmüket mégis megtagadták, így a négy lakásegység gáz- és áramfogyasztását egybevéve a rendszer gyakorlatilag kizárja őket a támogatottak köréből, és ezzel romba döntik a családi kasszát. Vagy említhetném azt a hegyvidéki családot is, akik a hatósági bizonyítványt benyújtva döbbenten tapasztalták, hogy a külön lakásrészek után járó kedvezményes rezsi csupán a gázfogyasztásukra vonatkozik. Pedig a két lakásrész áramfogyasztása ugyanúgy külön áll. Ismerjük a helyzetet: két hűtő, két mosógép, kétszeres világítás. Hasonlóan igazságtalan a jelenlegi rendszer azzal a nyugdíjas házaspárral is, akik gáz bevezetése helyett környezetkímélő elektromos fűtést alkalmaznak, és így kikerülnek a kedvezményezett keretből, holott gázfűtés mellett egy ugyanakkora lakás fogyasztása belefért volna a rezsicsökkentett keretbe. Ezek a pórul járt emberek egytől egyig az önök rossz kormányzásának az árát, a Fidesz-felárat fizetik meg. Azért írtam Palkovics miniszter úrnak október elején egy írásbeli kérdést, melyben teljesen tárgyilagosan bemutattam egy ilyen esetet, mert ezek a családok nem a mi politikai vitánkra kíváncsiak, ezek a családok érdemi válaszra és megoldásra várnak. De sajnos ehelyett csak az államtitkár asszonytól kaptunk egy „nesze semmi, fogd meg jól” választ, magasztalva a kormány mostani intézkedéseit, de egyetlenegy problémára sem reagálva. Gyakorlatilag azt írta a levélben, hogy mindenki örüljön annak, ami van. A szomorú az, hogy maguk pontosan tudják, hogy a rezsirendelet tele van hiányosságokkal és hibákkal. Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter is elismerte ezt egy nyári kormányinfón, amikor kedvezményes villanykvótát ígért azoknak a háztartásoknak, amelyek nem használnak gázt most is említettem egy ilyen esetet , hanem a fűtést és a meleg vizet is villannyal oldják meg. Pontosan tudják tehát, hogy mi a probléma és mi lenne a megoldás, ehhez képest a múlt héten már azt mondta Gulyás miniszter, hogy pillanatnyilag ennyire vagyunk képesek. Ha a támogatási rendszernek ezeket a hibáit a kormány nem orvosolja, akkor maguk nyíltan a szemükbe hazudtak ezeknek a családoknak. Az igazán szomorú pedig az, hogy meg tudnák ezeket a problémákat oldani, csak úgy tűnik, hogy nem akarják. Ezért kérdezem államtitkár asszonyt, hogy mikor fogják betartani a korábbi ígéretüket, mikor orvosolják a rezsitámogatási rendszer teljesen nyilvánvaló hiányosságait. Várom válaszát. [[Taps a Momentum soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. A választ Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonytól várjuk. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ennek a kormánynak egyértelműen a legfontosabb a magyar családok védelme. Európában egyedülálló módon 2013 óta alkalmazzuk a rezsicsökkentést, és ebben a nagyon nehéz helyzetben, amely a háború következményeként, az elhibázott brüsszeli szankciók miatt alakult ki, havonta 181 ezer forinttal tudjuk támogatni a háztartásokat. Ez tényleg egy hihetetlen összeg [[Tordai Bence: Annyira hihetetlen, hogy nem is igaz!]] és ha a rezsicsökkentés nem létezne, akkor ennyivel kevesebbet kapnának a háztartások. Tordai képviselő úr, úgy látom, hogy egész nap szeretne velem párhuzamosan kommunikálni, de megköszönöm, ha végighallgat. [[Vitályos Eszter: Kérjen szót!]] Köszönöm szépen. Miniszterelnök úrnak az október eleji prágai EU-csúcson sikerült elérnie, hogy mentesítést kapjunk a nyolcadik csomag alól. Ez azt jelenti, hogy hazánk sem a gázellátás, sem a nukleáris erőművekből származó energia kapcsán nem került ezen csomag alá. Emellett pedig számos olyan program van, amelyekkel támogatjuk a családokat. Ilyen a rezsicsökkentett ár, a tűzifaprogram, a barnaszénprogram, a benzinárstop, az élelmiszerárstop, a kamatstop. A benzinárstopot és az élelmiszerárstopot meghosszabbítottuk december 31-éig. Ebben az évben adókedvezmény és jövedelemadó-visszatérítés formájában összesen 1127 milliárd forint maradt a családoknál. A nyugdíjasokkal kapcsolatban nagyon fontos kérdés számunkra a nyugdíjasok segítése és támogatása fontos kiemelni azt, hogy megkapják a 13. havi nyugdíjat, az inflációs nyugdíj-kiegészítést és az év végi nyugdíjprémiumot is. Szintén fontos az ha már a Momentumról beszélünk , hogy a 25 éven aluliak adómentességét is meg tudtuk védeni. Emellett ma már volt szó a kkv-kat támogató programról, a gyármentőprogramról és a Széchenyi Kártya hitelprogramról. Ezek mind-mind olyan dolgok, amelyekkel a magyar gazdaságot szeretnénk a jövőben is támogatni. Tisztelt Képviselő Úr! Mivel a kérdésében személyesen is éreztem a kérdés élét, a Momentummal kapcsolatban el kell mondjam, hogy amikor bekapcsolom a televíziót vagy az interneten meghallgatom képviselőtársai felszólalását az Európai Parlamentben, akkor rendkívül szomorú leszek. Mert az, hogy az ember külföldön gyakorlatilag a saját országával, a nemzetével kapcsolatban ilyen jellegű felszólalásokat megenged magának, egy nagyon-nagyon rossz irány. Ha szeretnék ezekből idézni, akkor Cseh Katalinnak, az önök EP-képviselőjének a rezsicsökkentéssel, rezsivel kapcsolatos egyik felszólalását szeretném megemlíteni. Ő azt mondta, hogy kivezetné a szabályozott villany- és fűtésárakat. Márciusban pedig azt mondta: a határozat végső szövegébe, bevallom őszintén, momentumos javaslatra került be Paks II. szankcionálása. [[Rétvári Bence: Hoppá! Ez a Momentum!]] Erre büszkék. Ön pedig az idei választási kampányban úgy fogalmazott, hogy ezek az intézkedések a kormány részéről sem fenntarthatók örökké. Fekete-Győr András, a Momentum volt elnöke és jelenlegi képviselője pedig azt mondta, hogy ha a Momentum lenne kormányon, akkor vállalná az orosz olajimportról való leválást. Ezeket azért szerettem volna elmondani, merthogy a rezsihelyzetről beszélgetünk és arról, hogy hogyan tudunk a magyar családoknak segíteni. Azt gondolom, hogy ebben a helyzetben mindenki részéről felelős döntésekre és kommunikációra van szükség. Abban szeretném kérni a képviselő úr segítségét, hogy a jövőben tudjunk közösen együtt dolgozni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Megkérdezem Hajnal Miklós képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Sajnos nem tudom elfogadni a választ. Ha államtitkár asszony felszólalását bármelyik olyan család visszanézi, amely most többgenerációs családi házban él, akiknek a kedvezményes áram most ugyanúgy nem áll rendelkezésükre, mint ahogy a kérdésem előtt sem állt rendelkezésükre ezzel kapcsolatos kedvezmény, ha visszanézi ezt bármelyik olyan család, aki árammal fűt, akkor azt fogja látni, hogy nem kaptak megoldást, nem kaptak választ önöktől. Azért nem tudom elfogadni a választ, mert ön semmi mást nem csinált, mint hogy elismételte ugyanazokat a dolgokat, amiket önök mindig elismételnek itt a parlamentben, miközben önök maguk is tudják azt, hogy ezek valós problémák. Emberek családi kasszájáról beszélünk, amikkel kapcsolatban önök nem hoztak megoldást. [[15.10]] És ehelyett azt csinálja, hogy itt felhánytorgatnak meg elővesznek különböző idézeteket. Hadd tegyem hozzá, hogy a piaci ár jelenleg alacsonyabb, mint amennyit önök kiszámláznak az önkormányzatoknak meg mint amit önök kiszámláznak az embereknek. Szóval [[Az elnök csenget.]] lassan jobban járnánk, ha a piaci árat fizetnénk. Köszönöm szépen. [[Rétvári Bence: Akkor te fizesd azt! Fizesd azt önként, ha annyira jobb! Taps a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra még a mai napon sor kerül. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a kultúráért és innovációért felelős miniszterhez: „Mikor duplázzuk meg végre a családi pótlékot családi kártyán?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Vitályos Eszter miniszterhelyettes, államtitkár asszony fog önnek válaszolni. A képviselő úré a szó, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy válságidőszakban vagyunk megint, és először a koronavírus okozta válsághelyzet idején merült fel az, hogy nem biztos, hogy a családtámogatások egészen jól vannak úgy, ahogyan vannak, példának okáért azért, mert nem inflációkövető ez a rendszer, és az alanyi jogon járó támogatások értéke folyamatosan párolog el. Szögezzük le, hogy én magam egyáltalán nem vagyok a segélyszerű ellátások híve, a gyermekek támogatásának a híve vagyok, és azt látom, hogy a családi pótlék összegének több mint a fele párolgott el az infláció miatt 2010 óta, és hát, bizony azt fogja mondani az államtitkár asszony [[Rétvári Bence: Na!]] , hogy igen, de ott a családi adókedvezmény, és a családi adókedvezmény tekintetében akkor minden szülő igyekezzen kimaxolni a lehetőségeket. Hát, egy igen magas kereset kell ahhoz, hogy maximálisan igénybe tudják mindezt venni, de az már nem a gyerek hatásköre, hogy a szüleinek ez sikerüle, vagy sem. Ha garantálni akarjuk azt, hogy a gyermek érdekkörében legyen elkölthető összeg, akkor bizony az érték elpárolgása tekintetében is legalább meg kell dupláznunk a családi pótlékot. Én viszont, említettem, hogy nem vagyok annyira segélyezéspárti, tehát én ezt nem alanyi jogon adnám oda, nem feltétel nélkül, hanem egy családi kártya nevű intézményen keresztül, a családi kártyával pedig többféle dolgot lehetne vásárolni, így alapvető élelmiszert, gyermeknevelési cikkeket, a gyermek lakhatásának a költségeit, negyedsorban pedig a gyermek szellemi épüléséhez szükséges szolgáltatásokért is lehet, lehetne fizetni vele, legyen szó egy igényes könyvről vagy éppen egy színházjegyről. Látható tehát, hogy igen nagy szabadságot élveznének a családok abban, hogy mire költsék el ezt a pluszösszeget. Az igazi kérdés az, hogy a kormány akarjae, hajlandóe, képese támogatni a családokat ilyen módon, hiszen azt látjuk, hogy ha ezt a pluszgaranciát nem tesszük bele a rendszerbe, amit a családi kártya jelent, akkor nem garantált, hogy mindig a gyermek érdekkörében hasznosulnak ezek az összegek. Ha viszont beletesszük és itt van egy nagyon erős garanciával bíró elem, persze a megfelelő ellenőrzési rendszerrel, hogy ezzel ne lehessen visszaélni , akkor garantálható az, hogy ezek az összegek jó eséllyel a gyermek érdekkörében hasznosulnak, teljes körben hasznosulnak, és egyértelműen segítik a gyermek szellemi épülését is, tehát nem csak a fizikai gondozását, ellátását. Értem én, hogy a családtámogatási formák kapcsán komoly vita lesz közöttünk, hogy melyik hogy és miért nem követi az inflációt, melyik jó és melyik nem jó, ez egy legitim vita. Ezen túllépve viszont azt szeretném önöktől kérni, hogy támogassák a családi kártya intézményének a bevezetését, mert ezzel a jelenlegi szinthez képest úgy lehet megduplázni a közvetlenül a gyermekeket elérő támogatást, hogy garantáljuk, hogy abból a gyermek épül, és hogyha a gyermek épül, akkor várhatóan egy sikeres, produktív, adófizető polgára lesz ennek a hazának, a szülőföldön való boldogulás elvének a jegyében pedig ennél többet, ennél fontosabbat nem kívánhatunk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! A választ mint említettem Vitályos Eszter miniszterhelyettes, államtitkár asszony fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném megköszönni, hogy ismét a családtámogatások rendszeréről tudunk beszélgetni egymással, hiszen ez egy újabb lehetőség arra, hogy tisztázzunk egy alapvető különbséget, ez pedig egyenlő a gondoskodó és az eltartó állam közötti különbséggel. Mi ugyanis a gondoskodó államban hiszünk, a gondoskodó állam jövőt épít, nem halat ad, hanem hálót ad, magabíró, a saját sorsát alakítani képes, felelősségteljes nemzetben, családban és szülőkben gondolkodik. Hiszünk a munkában, hiszünk a tudatos gyermekvállalásban, és segítséget akarunk nyújtani a jövő nemzedékeknek. És hiszünk abban, hogy a szülők egyébként amellett, hogy a szülői tevékenységüket ellátják, felelősségteljes munkavállalók is. Ezzel szemben az önök szövetségesei 2010-ig nem tettek mást, mint devizahitelekkel adósrabszolgaságba döntötték a magyar embereket, jött az IMF-hitel, jöttek a segélyek, és trükkök százaival próbálták meg fenntartani a megélhetés látszatát. 2010-ben szakítottunk ezzel a rendszerrel, ezzel az úgymond segélyezésre épülő rendszerrel, és a munkára ösztönző aktív támogatásokra helyeztük a hangsúlyt. Olyan családtámogatási rendszert hoztunk létre, amely, azt gondolom, egyedülálló Európában, és talán nem túlzás azt mondani, hogy a világon is, amely az adóemelések és az abból osztogatott segélyek helyett adócsökkentésre és a családi adókedvezményekre épít úgy, hogy mindeközben létrehoztunk egymillió munkahelyet is. És mit csinált a baloldal mindeközben, tisztelt képviselő úr? Mint általában: tüntetéseket szervezett a családtámogatási rendszer ellen. Ma a kiskorú gyermeket nevelő családok 95 százaléka igénybe tudja venni a családtámogatások valamelyik formáját. Rendkívül sokrétű a családtámogatási rendszer, és nem lehet csak a családi pótlékot kiragadni, és a többi támogatási formától elszigetelten kezelni vagy hivatkozni rá. Vannak alanyi jogon járó támogatások, emellett igénybe vehetők a társadalombiztosítási jogviszonyból származó ellátások, illetve vannak rászorultságtól függő juttatások is, illetve a családok érvényesíthetik az adó- és járulékkedvezményeket. Ezeket az ideológiai vitákat egyébként ahogy ön is említette, képviselő úr , azt gondolom, le lehet folytatni, bár én azt gondolom, hogy az önök ideológiája már teljesen követhetetlen, 180 fokos fordulatot vett, teljesen mindegy, hogy mit mondanak egyik héten, a következő héten annak az ellenkezőjét. De nézzük, mit mondanak a számok és az adatok a gondoskodó és az eltartó állam közti különbségről! A munkához kötött támogatások aránya, illetve juttatások aránya elérte a 80 százalékot; 2010-hez képest megfordult az arány, akkor még az alanyi jogú ellátások részaránya volt hasonló. 22,5 százalékkal csökkent a születések száma a balliberális kormányok alatt 2010-ig, 2011-hez képest ma 5,7 százalékkal nőtt. 2010 és 2020 között a magyar gyermekvállalási kedv nőtt a legnagyobb mértékben az Európai Unióban, ma a családok támogatására fordított összeg 2778 milliárd forint, ha ehhez hozzáadjuk a visszajuttatott személyi jövedelemadót, akkor megközelíti a 3600 milliárd forintot, ami több mint három és félszerese a 2010-es összegnek. Egyébként, tisztelt képviselő úr, folyamatban van a családtámogatások felülvizsgálata a minisztériumban. Mi a válság ellenére továbbra is azon dolgozunk, hogy Magyarországon könnyebb legyen családot alapítani, gyermeket nevelni, mint korábban bármikor. Mi hiszünk a gondoskodó államban, a család szentségében, a magyar emberek erejében, és hisszük, hogy a magyar jövőt a magyar családok [[Az elnök csenget.]] írják. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Megkérdezem Z. Kárpát Dániel képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Miniszterhelyettes, államtitkár asszony, én nagyon szerettem volna egy olyan helyzetet, ahol el tudom fogadni a válaszát sajnos ezt nem teszi lehetővé számomra. A helyzet az, hogy ha van következetes szereplője a parlamentnek demográfiai kérdéskörökben [[Vitályos Eszter: Azok mi vagyunk!]] , akkor a Jobbik az és a Jobbik képviselői azok, mert mi 2010 óta ugyanazt hangsúlyoztuk ezen a területen, és azt látjuk, hogy önök ezt nem akarják, nem tudják meghallani. A családi adókedvezmény tekintetében engedjen meg egy megjegyzést! A vegytiszta neoliberális kegyetlenséggel egyenértékű az, hogy önök mindig erre hivatkoznak, de egy pedagógus házaspár ki tudja maxolni a családi adókedvezményt? [[Dr. Selmeczi Gabriella: Igen, a járulékokból is visszaigényelhető!]] Nem tudja. Egy szakápoló házaspár, aki mondjuk, gyermeket vállal, képes arra, hogy ugyanazt a családi adókedvezmény-tömeget akár a járulékkedvezménnyel együtt elérje, mint egy topmenedzser házaspár? Nem képes, még a járulékkedvezménnyel együtt sem. Ez a rendszer igazságtalan, és ha az a célunk, hogy a tragikus demográfiai adatok változzanak, akkor a gyermekek érdekkörébe kell koncentrálnunk minél több forrást, márpedig a mostani élveszületési számok alapján, ha nem csinálunk semmit, Magyarország 6,5-7 milliós ország lesz az évszázad második felére. Ugye, nem ezt akarják? [[Az elnök csenget.]] Nem akarhatjuk ezt! Közmegegyezés és parlamenti konszenzus kell minden demográfiai kérdés mögé. Köszönöm a türelmét, elnök úr. [[Taps a Jobbik és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon sor kerül. [[15.20]] Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Mit hajlandó megvalósítani a kormány a tömeges fagyhalál megelőzését célzó javaslatainkból?” címmel. Tisztelt képviselő úr, Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Úr! Erős a verseny azért, hogy melyik Orbán Viktor legízléstelenebb mondata az elmúlt 12 évben, de van egy komoly jelöltünk, amely úgy hangzik, hogy „Mi itt nem fogunk megfagyni télen, ők ott majd szülhetnek férfiként, kinek mit intézett a kormánya.” [[Rétvári Bence: Így van!]] Ez egy tipikus fideszes vagy orbáni mondat. Mindkét fele hazugság, ráadásul egy nem létező álprobléma, hiszen Európában senki nem szült még férfiként, jelzem. [[Rétvári Bence: Joga van hozzá!]] Álproblémára próbálja fókuszálni a figyelmet, ahelyett, hogy valódi problémákkal foglalkoznánk, mert halálra fagyott emberek viszont vannak. Magyarországon az elmúlt években 200 fölötti számban veszítik el életüket polgártársaink kihűlés miatt. Nem tudom, hogy Orbán Viktor kit ért az alatt, hogy „mi”; ha azokat a magyar embereket, akik halálra fagytak, nem érti bele abba a „mi”-be, akkor persze igaz lehet a mondat, de akkor meg elég súlyos probléma van a miniszterelnöki szerepfelfogásával. Azt látjuk, hogy a KSH adatai szerint, és nagy itt a látencia, a tavalyelőtti évben 210, tavaly 233 ilyen eset volt, és az ORFK is a frissen kikért adatokban azt mutatja, hogy legalább 20 százalékos a növekedés az ő, egyébként sokkal alacsonyabb számaik között egyik évről a másikra. Az a helyzet, hogy az önök kormányzása alatt több ezer magyar ember fagyott halálra, és ez ellen nem használ a fideszes struccpolitika, hiába dugják homokba a fejüket, hiába nem beszélnek róla, attól ez a probléma itt van. Úgyhogy jó lenne, ha mondjuk, a profi sportra jutó ezermilliárdok vagy a miniszterelnöki magángépes röpködések mellett erre is jutna forrás, hiszen ez nemcsak egy végletes szociális érzéketlenség, hanem ez egy nagyon súlyos rendszerhibája az állam működésének. Az idei tél ráadásul az eddigieknél is keményebbnek ígérkezik, és ennélfogva, ha nem történik változás, halálosabbnak is. Most már nemcsak a kiskeresetűek, hanem a középosztálybeliek számára is gondot okoz a lakásuk kifűtése. Látjuk, hogy itt megint bejönnek a klasszikus fideszes dolgok, a hazugság és a lopás. Önök azt ígérték a kampányban, hogy lesz olcsó orosz gáz és marad a rezsicsökkentés [[Cseresnyés Péter: Maradt is!]] , de látjuk, hogy mi történt, a lopás pedig ott érhető tetten, hogy a rendszerhasználati díjak az égbe ugrottak, amióta Mészáros Lőrincnél landol ez a pénze az adófizetőknek, illetve a számlafizetőknek. Tehát kiszolgáltatott embereken nyerészkednek a Fidesz-közeli oligarchák. De ismerjük el, hogy történtek jó lépések is! Például a Párbeszéd képviselőjének, Jámbor Andrásnak a nyomására az előre fizetős energiaszolgáltatásban történt változás és valami előrelépés a tűzifa területén is megtörtént. De ez még édeskevés. Ezért a Párbeszéd benyújtott egy 12 pontos javaslatcsomagot a tömeges fagyhalálok megelőzésére. Az a kérdés, hogy ebből mit fogad el, mit hajlandó megvalósítani a kormány, különös tekintettel arra, hogy önök a bizottságban leszavazták ezt a konstruktív és előremutató, felelősségteljes javaslatcsomagot. Kíváncsian várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az ön elmúlt éveiből, tisztelt képviselő úr, pedig nehéz lenne, ha valós, igaz tartalmú mondatokat akarnánk keresni. Ön azt mondta, hogy soha sem született ilyen európai uniós határozatszöveg, amely a férfiak szüléséről szól [[Tordai Bence: Nem szült férfiként senki!]] , de amire miniszterelnök úr célzott, az úgynevezett Matič-jelentés. Szó szerint idézem önnek azt, amit az ön által támogatott európai parlamenti képviselők is megszavaztak. „Mivel bizonyos körülmények között a transznemű férfiak és a nem bináris személyek is teherbe eshetnek, az ilyen esetekben részesülniük kell a terhességgel és a szüléssel kapcsolatos gondozásra vonatkozó intézkedésekben, a nemi identitásuk alapján való hátrányos megkülönböztetéstől mentesen.” Ennyit az ön igazmondásáról, tisztelt képviselő úr. Ebben a szövegben egyébként 126-szor szerepel a gender szó. Ez az, ami ön szerint nem létezik, tisztelt képviselő úr. Ez a valóságtagadás egyik oldala. A másik, szintén Brüsszelből hozok önnek idézetet, mert szereti ezeket kinek mit intézett a kormánya, ugye , az Eurostat szerint melyik országokban intézte a kormány a legalacsonyabb és legmagasabb gázárakat. Az Eurostat szerint a legalacsonyabb gázárat a magyar, a horvát és a lett kormány intézte a saját polgárainak, a legmagasabbat pedig az Eurostat szerint a svéd, a dán és a holland kormány intézte a saját polgárainak. Ennyit az ön igazmondásáról, tisztelt képviselő úr. De igazán szívfacsaró, amikor egy szabálytalanul épített II. kerületi, hegyvidéki luxusvillából aggódik a hajléktalanok helyzetéért. [[Tordai Bence: Hagyjuk már! Teljesen szabályos.]] Pont olyan, amikor a párttársa, Szabó Timea egy washingtoni hajléktalanszoborról készült fotóval illusztrálta azt, hogy hogy hűlnek ki Magyarországon az emberek télen. Ezekben sincs túl nagy hitelesség, tisztelt képviselő úr, és akkor sem volt önökben hitelesség, amikor azt mondták, hogy a piaci áraknak kéne érvényesülni, hiszen ez is sok mindenki számára [[Tordai Bence: Nem volt ilyen!]] nehéz rezsihelyzetet teremtett volna, vagy amikor Karácsony Gergely azt mondta, hogy nem kérünk az alamizsnából, tisztességes gázárpolitikát követelünk a kormánytól. És önöknek még volt képük a Rezsivédelmi Alap központi kiadásait 150 milliárddal csökkenteni a saját költségvetési módosító indítványaikban, tisztelt képviselő úr. Nemcsak hogy a szankciós felárat fizettetnék meg az emberekkel, hanem 150 milliárd forinttal csökkentették volna a Rezsivédelmi Alapot is azért, hogy ebből a „munka nélküli munkajövedelem” című saját javaslatukat próbálják erősíteni. [[Tordai Bence: Alapjövedelem!]] Ami a hajléktalanellátást illeti, tisztelt képviselő úr, az elmúlt években olyan kapacitást tartottunk fenn, amely mindig magasabb volt, mint az igények mértéke. Az ön főpolgármesterének csak annyira futotta, hogy egy csepeli iskolába, a város egyik külső kerületébe próbált a helyi érintettek megkérdezése nélkül egy hajléktalanszállót helyezni. Ezzel szemben mi ezer éjjeli menedékhelyet és átmeneti szállást tartunk fenn, további 1569 többletférőhelyet tudunk hozzá biztosítani, amikor erre szükség van, 7700 további nappalimelegedő-kapacitás van, a hajléktalanok rehabilitációs intézményeiben létrehoztunk 199 és fenntartunk hajléktalanok otthonában 456 férőhelyet. Idén, november elején a hidegben a kihasználtság országosan 64 százalékos volt, Budapesten 61,54 százalékos. A hajléktalanellátásra fordítható költségvetési tételeket is 60 százalékkal emeltük, azért, tisztelt képviselő úr, hogy minden rászoruló embernek a hajlékát, a túlélési esélyét tudjuk biztosítani. Ezzel szemben Karácsony Gergely megígérte, hogy majd a Városházán is hajléktalanszállót fog nyitni, s a többi, de az ehhez szükséges érdemi jogi lépéseket nem tette meg, ami az ingatlanrész átminősítésével járt volna. Amikor beszélnek, önöknek nagy szavai vannak. Először arról számoljon be, tisztelt képviselő úr, hogy a parlament elé benyújtott javaslatokból Karácsony Gergely főpolgármesterként hányat hajtott végre, és a kilakoltatásrekorder budapesti baloldali kerületi polgármesterek hányat hajtottak végre a Párbeszéd-frakció pontjai közül. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Tordai Bence képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Sajnos, államtitkár úr annyi hazugságot beszélt összevissza, hogy nincs időm tételesen cáfolni, csak rögzítsük a legfontosabbakat. Az ideje negyedét arra pocsékolta, hogy megpróbálja cáfolni azt a tényt, hogy senki nem szült Európában férfiként; és már megint ezzel húzza az időt az érdemi kérdések elől. Arról viszont nem beszélt, ha már Eurostat-adatok, hogy Magyarországon a legmagasabb az egész Európai Unióban a kihűlés okozta halálozások aránya. [[Rétvári Bence: Azt nem hinném!]] Tehát erre kellene megoldást hozniuk [[Rétvári Bence: Számokat!]] nem minket kutyázni, nem mindenféle butaságokról beszélni, gumicsontokat bedobálni, mert ennyire azért nem vagyunk zizik tehát feltűnt… [[Sic!]] Jó lenne, ha nem tenne úgy, mintha ez a hajléktalan emberek problémája lenne, 73 százalékában nem hajléktalan embereket érint, nem elsősorban a hajléktalanellátás, hanem az egész szociális ellátórendszer problémája [[Rétvári Bence: Ezért csökkentettétek a rezsialapot, ugye?]] , az önök rendszerének az alapvető működési hibája, hogy több ezer ember fagyott meg a kormányzásuk alatt. Most ön azt mondta, hogy semmit nem hajlandók tenni ennek a problémának a kezelése érdekében, ezért viselni is fogják a felelősséget, erkölcsi értelemben mindenképpen.
Köszönöm szépen. Nem fogadta el képviselő úr az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy a mai határozatunknak megfelelően a határozathozatalra még ma sor kerül. Tisztelt Ház! Szabadi István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Miért hagyják utcára kerülni a szociális gondozottakat?” címmel. Tisztelt képviselő úr, Rétvári Bence miniszterhelyettes, államtitkár úr fog önnek válaszolni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány nyáron meghozott rezsi- és benzinár-rendelkezései következtében a közfeladatot ellátó szociális, gyermekvédelmi és gyermekjóléti intézmények kikerültek a rezsicsökkentett körből, és az általuk üzemeltetett járművek után piaci benzinárakat kell fizetniük. Az intézkedések az intézményeket felkészületlenül és váratlanul érték, a kormány előzetesen nem egyeztetett velük, nem készültek döntés-előkészítő anyagok, nyilván azért, hogy a tartalmuk nehogy véletlenül esetleg a választások előtt kiszivárogjon. Az intézmények már addig is csak szűkösen voltak képesek működésüket biztosítani, mivel a gondoskodáspolitikára fordított állami támogatás évek óta alacsony. [[15.30]] Extra forrásokkal és tartalékokkal nem rendelkeznek. Két szakmai érdekképviseleti szervezet felmérése szerint is az intézmények összesített rezsiköltsége az 5-6-szorosára emelkedik, van olyan idősotthon, ahol az évi 28 millió forintról 158 millió forintra fog emelkedni. Ez felfoghatatlan emelkedés. Helyzetüket tovább nehezíti, hogy piaci nagyfogyasztónak számítanak, ezért az energiaszolgáltatók napi tőzsdei áron hajlandóak velük szerződni, emellé bankgaranciát vagy egyéb pénzügyi biztosítékokat is kérnek tőlük. Ez teljes kiszolgáltatottságot jelent a számukra, az elszálló rezsi- és üzemanyagárakra sem az idei, sem a 2023-as költségvetés nem nyújt fedezetet. A többletköltségeket az intézmények állami segítség nélkül egyszerűen nem lesznek képesek kigazdálkodni, emiatt még ősszel a szociális szolgáltatások korlátozása, a dolgozók elbocsátása, egyes ellátások szüneteltetése vagy akár teljes megszüntetése, illetve főleg a civil szférában intézményi bezárások várhatóak. Elmondásuk szerint több évtizedes gyakorlattal a hátuk mögött még soha nem voltak ilyen kilátástalan helyzetben. Beláthatatlan következményei lesznek annak is, ha a falu- és tanyagondnokok, a segítő szolgálatok munkatársai vagy az utcai szociális munkát végzők nem tudják megfizetni a piaci benzinárakat, és nem lesz miből tankolni az autókat. Az általuk nyújtott térítésmentes szolgáltatások ugyanis a szociális szféra infrastrukturális hiányosságait pótolják, és félő, ha nem jutnak el a rászorulókhoz, megnövekszik az intézményi ellátás iránti igény, akár a gyermekvédelem, akár az idősgondozás területén. A Mi Hazánk Mozgalom követeli a kormánytól, hogy a szociális szektort érintően mielőbb mérje fel a felelőtlenül meghozott döntésének következményeit, valamennyi fenntartó képviselőjével folytasson szakértői szintű egyeztetést, és biztosítsa az intézmények többletköltségének a fedezetét annak érdekében, hogy a fűtési szezonban ne kelljen intézményeket bezárni, és sem a dolgozók, sem pedig az ellátottak ne kerüljenek az utcára. Köszönöm szépen. [[Novák Előd tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úr, miniszterhelyettes fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az ön felszólalása is pontosan jól mutatja, hogy azok a felelőtlen döntések, amelyek megszülettek Brüsszelben a szankciók kapcsán, azok a hétköznapi életben a legrászorultabb emberek esetében milyen súlyos következményekkel járnak. Tudja, folytatunk mindenféle tárgyalásokat Brüsszellel is, amelyben hatástanulmányokat, előzetes számításokat kérnek minden döntéshez, amely valamelyes mértékben természetesen racionális is, és helyes, ha ezek megszületnek, csak amikor az egész Európát, az összes európai uniós polgár életét teljes mértékben felforgató kérdésről van szó, a szankciók kérdéséről van szó, akkor semmifajta hatástanulmány nem készül, semmifajta számítás. Ígéretek voltak: ettől megáll Oroszország. Nem állt meg. Ettől nem lesz gond Európában. Lett gond Európában. Ez gyorsan be fogja fejezni a konfliktust. Nem fejezte be a konfliktust. És ennek ellenére ezeket a szankciókat elfogadták, aztán bővítették, bővítették, bővítették, és még most is arra készülnek, hogy bővítsék tovább. És közben itt állnak teljes jó szándékkal Magyarországon emberek, családok, és civil szervezetek is, akik szociális intézményeket tartottak fönn, és ők ugyanúgy dolgoznak, mint tavaly, csak azt látják, hogy ami normatívát, állami támogatást, pályázati bevételt megkaptak tavaly is, meg megkaptak idén is, abból tavaly kijöttek valahogy, idén meg nem jönnek ki. Nem az, hogy nem jönnek ki, hanem óriási távolságra kerültek attól, hogy ki tudják fizetni ezeket az energiaárakat. És megint, a nagyhatalmi konfliktusoknak az átgondolatlan döntései végül a legnagyobb nehézséget a leginkább rászoruló embereknél okozzák. Ezért tartjuk mi rettenetesen felelőtlennek ezt a szankciós politikát, meg azt, amikor Dobrev Klára azt mondja ezt, kérem, ne vegye magára , hogy mi nem fogunk meghátrálni, a legszigorúbb szankciókat is megszavazzuk Oroszország ellen. Egyik pillanatban ezt megteszik, aztán utána meg jönnek az óriási áremelkedések: Észtországban 154 százalékos egyéves áremelkedés, Litvániában 110, Bulgáriában 108. Mindenhol áremelkedés volt az Eurostat kimutatása szerint, csak Magyarország volt a kivétel, nálunk a legalacsonyabb az átlagos háztartási gázár, utánunk jönnek a horvátok, majdnem duplájával, illetőleg a lettek, a legdrágább meg Svédországban, Dániában és Hollandiában. De valóban, ahogy ön is mondta, a legrászorultabbaknak kellene ilyenkor segíteni, és segít is a kormány, idén összesen 1127 milliárd forintot adókedvezményben és jövedelemadó-visszatérítésben adtunk vissza a családoknak, 13. havi nyugdíjjal, inflációs nyugdíj-kiegészítéssel és nyugdíjprémiummal az időseket segítjük, 25 év alatti adómentességgel a fiatalokat, benzinárstoppal, élelmiszerárstoppal, kamatstoppal igyekszünk mindenkinek segítséget nyújtani. A szakosított szociális férőhelyek is növekedtek az elmúlt években, így nyilván az állami szférában is többletrezsiszámla lesz, amit az államnak kell kifizetni, az egyházi oldalon is hasonló növekedés várható, a civil szervezeteknél pedig szintén azon dolgozik a kormány, hogy segítséget nyújtson nekik is. Ön is elmondta, hogy számtalan ilyen szervezet van, és fontos a velük való kapcsolattartás, ezt természetesen a Belügyminisztériumnak a gondoskodáspolitikai államtitkársága meg is tette és meg is teszi, tehát folyamatosan egyeztetett már az elmúlt időszakban is és egyeztet most is velük. Illetőleg lesz egy lehetőség is arra ezeknek a szervezeteknek, a civil szervezeteknek, akik szociális intézményeket tartanak fönn, hogy erre az átmeneti időre vagy erre az időre, amikor most nehezebb téli fűtési helyzetbe kerültek, valamiféle segítséget kaphassanak ők is, ahogy ezt a többletsegítséget a Rezsivédelmi Alapból a szociális intézmények az állami szférában is, az egyházi szférában is megkapták, illetőleg meg kell hogy kapják a későbbiekben. De a legfontosabb mindezeknek az eredőjét orvosolni, mert lehet itt többletsegítségről beszélni itt is meg ott itt, a szankciók azok, amelyek az egekbe lőtték ezeket az energiaárakat, és amik sajnos a legkiszolgáltatottabb embereknek jelentik a legnagyobb gondot. Azoknak, akik Brüsszelben jó körülmények között élnek, és döntéseket hoznak erről, azoknak a hétköznapjait ez nem befolyásolja. Azoknak az embereknek, akiket viszont nem kérdeztek meg ezekről, azoknak alapvetően befolyásolja az életét. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Szabadi István képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A válaszát nem tudom elfogadni, tekintettel arra, hogy a szociális biztonság megteremtése eddig az egyén felelősségén túl természetesen az állam és az önkormányzatok együttes feladata volt. Önök azonban időközben rájöttek arra, hogy a rezsicsökkentés korlátozásával előidézett szociális válság megfékezése súlyos milliárdokba kerülne, ezért a szociális gondoskodás sorrendjében az állam felelősségét az önkormányzatok felelőssége mögé helyezték, kilátástalan helyzetbe hozva ezzel magukat az amúgy is súlyos anyagi gondokkal küzdő önkormányzatokat. Egy hónappal ezelőtt közérdekűadat-igénylésemre arról tájékoztattak, hogy a kormány megfelelő időben meg fogja tenni a szükséges lépéseket annak érdekében, hogy a szociális feladatellátás zavartalansága biztosított legyen. Kérdésem, hogy meddig várnak még az állami segítség nyújtásával. Ha egy intézmény működése a megnövekedett rezsi-, illetve benzinárak miatt ellehetetlenül, az addig ellátott közfeladatot ideértve a foglalkoztatottakat, valamint az ellátottak körét is kinek fogja átadni? Köszönöm szépen. [[Novák Előd tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Tájékoztatom önöket, hogy az elfogadott napirendünknek megfelelően a határozathozatalra a mai ülésnapunkon sor kerül. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszterhez: „Magyarországról több víz folyik ki, mint amennyi beérkezik, a miniszteri ígéreteket követően pontosan mikor és milyen konkrét intézkedéseket tesz a kormány a vízválság megoldása érdekében?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Az interpelláció megválaszolásával a miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Nagy István agrárminiszter urat bízta meg, aki Farkas Sándor miniszterhelyettes urat kérte fel a válaszra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, egy nemzeti sorskérdésről, a vízgazdálkodás kérdéséről fogok kérdést feltenni, amiről méltatlanul kevés szó esik, és egyébként szándékosan céloztam a Belügyminisztériumhoz a kérdést, hiszen a vízgazdálkodás formailag a Belügyminisztériumhoz tartozik, de természetesen nagyon köszönöm előre is, ha államtitkár úrtól kapok érdemi válaszokat. Ugye, a válságok korába léptünk és a válságok korában élünk, ezt jól láthatjuk, hogy ettől a helyzettől a következő években, évtizedekben nem is fogunk tudni megszabadulni; egymást érik a különböző kihívások, az éghajlatváltozás hatásai, a környezetpusztítás, az energiaválságról nagyon sok szó esett, de nem beszélünk arról sajnos, hogy a vízválság, a vizekkel kapcsolatos kihívások jelentik talán a legsúlyosabb kihívást. Mondhatjuk azt is, hogy már most is óriási a baj, és azt is tudjuk, hogy ha nem történik alapvető szemléletváltás a vízgazdálkodás terén, akkor annak katasztrofális következményei lesznek. Ugye, sokszor beszélnek arról politikusok, hogy Magyarország víznagyhatalom, miközben a vízkincsünk 95 százalékát az átfolyó vizek képezik, és tudjuk azt, hogy az elhibázott vízgazdálkodás miatt sokkal több víz folyik el az országból, mint amennyi beérkezik. Évente három Balaton vízmennyiségének megfelelő a veszteség. [[15.40]] Tehát jelenleg is Magyarország lecsapolása és Magyarország kiszárítása folyik. Azt is láthatjuk, hogy a körülmények pedig egyre brutálisabbak, egyre nehezebbek lesznek. Elképesztő évszázados aszállyal kellett szembesülnünk, láthattuk a nyári időszakban, hogy kiszáradtak a tavaink, rekordalacsony vízállást mutattak a folyóink, kiszáradtak a patakok, elképesztően nehéz helyzetbe kerültek a példátlan aszályhelyzetben a gazdák. Az teljesen egyértelmű, hogy cselekedni kell az elmúlt évtizedek tétlensége után, és itt alapvetően más jellegű vízgazdálkodásra van szükség, hiszen ezt a vízválságot a háború befejezése sem fogja tudni kezelni, az sem fogja tudni megoldani. Egyetlenegy kormány sem ismerte föl az elmúlt évtizedekben ezt a helyzetet, hogy milyen kihívás vár ránk, holott a szakma, a szakemberek már erre figyelmeztettek, sőt egyébként az Országgyűlés előtt is voltak ilyen dokumentumok, például az Ángyán professzor-féle vidékstratégia is már beszélt ezekről a kérdésekről. Jelenleg Magyarország vízgazdálkodása alapvetően a vizek minél előbb történő elvezetésével foglalkozik, ezt tűzte ki célul, holott a vizek megtartása lenne a legfontosabb, a vízelvezető vízgazdálkodás helyett vízmegtartó vízgazdálkodásra van szükség, és valódi megoldásokat az hozhat, ha a helyben történő vízmegtartásra törekszünk, ha a tájak vízmegtartó képességére építünk fel, hiszen a tájainknak megvan az alapvető képessége erre. Itt alapvető szemléletváltásra van szükség, egyébként a támogatáspolitikában és a beruházások terén is a megfelelő lépéseket meg kell tenni. Pozitív fejlemény, hogy Nagy István miniszter úr nem olyan rég részt vett a Fenntartható Fejlődés Bizottság ülésén, ahol egyébként szakemberek és gazdálkodók is az új, teljesen új szemléletű vízgazdálkodás modelljét felvázolták, és akkor pozitív visszajelzést kaptunk a miniszter úrtól. Arra szeretnék rákérdezni, hogy milyen konkrét lépések várhatóak, történteke egyeztetések az Agrárminisztérium és a Belügyminisztérium között, és mikor történhet meg az az alapvető szemléletváltozás Magyarország vízgazdálkodásában, ami biztosíthatja, hogy megállítjuk Magyarország kiszáradását és ilyen módon biztosíthatjuk gyermekeink jövőjét. Köszönöm szépen előre is a válaszát államtitkár úrnak. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint már említettem, a választ Farkas Sándor miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is Nagy István miniszter úr nevében köszönjük a meghívást, hogy a Fenntartható Fejlődés Bizottságának ezen az ülésén részt vehetett, és valóban azokat az egyeztetéseket, azokat a gondolatokat megoszthatta önökkel, ami foglalkoztat bennünket az Agrárminisztériumban. Hogy a Belügyminisztériumhoz tette fel a kérdést, érthető a mai viszonyok között, de azt csak nagyon halkan és nagyon szerényen mondom önnek, hogy ez év kora nyarán, amikor még csak úgymond kopogtatott az aszály, de már éreztük a hatását, akkor a minisztériumban elkezdtünk egy egyeztetést; majd pedig ez az egyeztetés kiterjedt teljes mértékben a Belügyminisztériumra, a vízügyi igazgatóságokra, a szakértőkre, mérnökökre, a különböző érdekképviseleti szervektől kezdve az Agrárkamarára, a Magoszra és a Nemzeti Földügyi Központ szakembereire, akik természetesen szintén ebben az egyeztetésben részt vettek; már csak azért is, mert tudnunk kell konkrétan, hogy milyen igényei vannak a gazdáknak elsősorban. Másodszor nem másodsorban, ezzel párhuzamosan ismernünk kell azokat az új, megváltozott, nyugodtan mondhatom, környezeti tényezőket, amelyek nemcsak Magyarországot, hanem egész Európát ebben az évben sújtották, az európai mezőgazdasági területek mintegy 42 százaléka szintén aszály sújtotta terület. Éppen ezért fontos, hogy egy olyan új koncepciót, egy olyan új, talán mondhatnám, szokatlan vízgazdálkodásról, vízmegtartásról, öntözésről szóló kormányhatározatot fogunk, és itt már mondom előre, várhatóan egy-két héten belül a kormány asztalára tenni utolsó simítások vannak, határozottan szeretném mondani , ami nem egy egyszerű, nem egy egyedi, nem egy rövid távú megoldási javaslat, egy hosszú távú megoldási javaslat. Ezt három szakaszra bontottuk: az azonnali intézkedések, hogy még egyszer ilyen szituációban, ilyen helyzetben ne tétlenül nézzük az aszály sújtotta területeket, ez ne fordulhasson elő. Éppen ezért a harmadlagos művek kérdését fogjuk legelőször számításba venni, illetve ezeknek a műveknek a felújítása, karbantartása, kiszolgálása, vízzel való biztosítása fontos kérdés. Ugyanebben a szakaszban szeretnénk elérni azt is: azoknak a hosszú távú, hosszabb távú kérdésköröknek, azoknak a tervezési folyamatoknak a forrását megteremteni. Enélkül megint nem lehet más lépést tenni, meg kell tervezni. Nagyon sok tervünk van, például a Duna-Tisza közi homokhátság tervei jelentős részben elkészültek; ugyanilyen, hasonló módon, ahogy az öntözésről szóló törvényt elfogadtuk a tavalyi vagy tavalyelőtti évben, az már az öntözési közösségek lehetőségét is felvázolta. Tehát azt nem mondanám, hogy nem foglalkozott a kormányzat öntözéssel, de valóban most egy kulcsfontosságú, egy olyan drasztikus kormányhatározatot fogunk előterjeszteni, fogunk beterjeszteni, ami hosszú távon fogja biztosítani azt a lehetőséget, hogy a magyar gazdatársadalom kérdéseit, de emellett a környezet- és természetvédelmi kérdéseket is nagyon szigorúan számba vesszük és figyelembe vesszük, mert önmagában, hogy csak mezőgazdasági öntözést szolgáljunk, az kevés. Az ön által felvetett gondolat: vissza kell tározni, meg kell tartani azokat a vízmennyiségeket, amelyekre ön is utalt, és vissza kell pótolni azt az alsó talajvízréteget, ami elveszett alólunk az elmúlt évtizedekben, mert nyugodtan mondhatom, hogy évtizedekben veszett el. Éppen ezért azok a szabályozások… nem akarom bírálni a folyószabályozást, de talán most látjuk annak a hatását, hogy a Tisza és a mellékfolyóinak a szabályozásával gyakorlatilag sikerült kiszárítani az Alföldet. Azt nem mondom, hogy vissza kell vizesíteni, mert ez nem szakszerű kifejezés, de meg kell találni azokat a lehetőségeket [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] , hogy azokat a vizes élőhelyeket pedig visszaállítsuk. Úgyhogy tisztelt képviselő úr, legyen nyugodt, pár héten belül a kormányprogram kész lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Most megkérdezem Keresztes László Lóránt képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr, és köszönöm a választ, tisztelt államtitkár úr. Azt gondolom, láthatjuk mindannyian, hogy milyen jövő elé nézünk, egyre hosszabb és egyre súlyosabb aszályos időszakokra számíthatunk. Egyértelmű, hogy egyre inkább csökkenni fog a csapadékmennyiség, illetve a csapadékeloszlás is egyre extrémebb lesz, a kihívások tehát sokasodni fognak. Én merem bírálni egyébként a folyamszabályozásokat, folyószabályozásokat. Nyilván akkor az egy életképes koncepció volt, de a hatásait most érezzük. Teljesen egyértelmű, hogy nem is évtizedes, hanem sokkal nagyobb távlatokban jelentkező probléma, hogy az elhibázott vízgazdálkodásnak kell most szembenéznünk az eredményeivel, illetve a hatásaival. Egyértelmű, hogy az öntözés nem segít, azt gondolom, hogy ez egyre inkább nyilvánvaló lesz mindenkinek, a cél az, hogy az egykori ártereket, az egykori vízjárta területeket lehessen ismét vízzel megtölteni. Ehhez nem kellenek gigantikus beruházások, ehhez a megfelelő támogatáspolitika kell és annak a fajta táji vízvisszatartásnak a szemlélete, amit alapvetően egyébként nyilván egy ilyen összkormányzati elképzelés szerint a Belügyminisztérium irányításával lehet megvalósítni. Annak ellenére, hogy biztos vagyok benne, hogy lesznek nagyon komoly szakmai, szakpolitikai vitáink [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] szeretném azt a gesztust, amit a miniszter úr tett a meghívásomra, viszonozni, ezért elfogadom államtitkár úr válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Selmeczi Gabriella képviselő asszony, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Milyen döntésekkel segíti a Kormány a magyar nyugdíjasok megélhetését?” címmel. Selmeczi Gabriella képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Idén áprilisban az országgyűlési választásokon a Fidesz-KDNP sorban a negyedik kétharmados felhatalmazást kapta a magyar választópolgároktól, melynek köszönhetően a pártszövetség kormányt alakíthatott. Az Orbán-kormány e széles körű felhatalmazását nem pusztán a véletlennek köszönheti, mögötte sok millió ember kitartó munkája és teljesítménye is áll. Az Orbán-kormány köszönheti még ezt a gyors döntéshozatalának a legeslegrosszabb, legnehezebb időkben is. Az elmúlt éveinket a koronavírus-járvány árnyékolta be, de a kormány ezalatt is számos, az emberek életszínvonalát védő intézkedést hozott. A járványhelyzet mérséklődése után jelenünket a szomszédunkban zajló háború és az arra válaszul adott elhibázott brüsszeli szankciók nehezítik meg, szankciós energiaválság, szankciós infláció. Ebben a helyzetben újra a magyar emberek, magyar családok érdekeit védő döntések sorozatát kellett meghozni. Tisztelt Képviselőtársaim! A baloldali politikusok ezzel szemben támadják ezeket az intézkedéseket. Támadják a nyugdíjas honfitársaink megélhetését is nagyban segítő törvényeket, miközben az egész Európát a csőd szélére sodró szankciós politikát pedig vakon támogatják. [[15.50]] Ha a baloldalon múlna, akkor nem lenne biztosítva az árstop az alapvető élelmiszerekre és az üzemanyagokra. Ha a baloldalon múlna, nem lenne biztosítva a magyar családokat védő rezsicsökkentés, melynek köszönhetően minden egyes hónapban nagyjából 181 ezer forintnyi kiadás megfizetése alól mentesülnek a magyar háztartások. De ha a baloldalon múlna, akkor nem került volna visszaépítésre a 13. havi nyugdíj, amit már az idei évben is teljes összegben megkaptak a magyar nyugdíjasok. Felháborítónak tartom, hogy a 2002-2010 közötti kormányzások kudarcos szereplését követően a nemzeti kormány által elért eredményeket támadják szüntelenül, és csupán a külföldről a szájukba adott címszavakat ismételgetik, miközben ezek a baloldali kormányok 2,4 millió nyugdíjastól vették el a 13. havi nyugdíjat a legeslegnehezebb időkben. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Orbán-kormány és a Fidesz-KDNP-szövetség bizonyított, a már megszokott stabilitást és biztonságot tudja nyújtani a nyugdíjasok számára, de ezalatt a baloldal csupán a káosz előidézésében érdekelt, hogy aztán újra rátehessék a kezüket az államkasszára, mint ahogy ezt tették 2002-2010 között. Tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy milyen döntésekkel segíti a kormány a magyar nyugdíjasok megélhetését és életük védelmét. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Tállai András miniszterhelyettes, államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Igen, valóban úgy van, ahogy ön is elmondta, felidézte a múltat. Nem minden kormány volt elkötelezett a nyugdíjasok megbecsülése és tisztelete felé. A Fidesz-KDNP-kormány a 2010-es választásokat követően megállapodást, szövetséget kötött a nyugdíjasokkal, amelynek a lényege az, hogy a nyugdíjak reálértékét meg kell tartani. Meg kell tartani, és ezt a kormány ígéri, és mindent megtesz annak érdekében, hogy ez minden évben megvalósuljon. Ez attól függ, hogy hogyan alakulnak a makrogazdasági mutatók, és hogyan alakul az infláció. Ezt az ígérvényt a kormány, illetve az Országgyűlés törvényben rögzítette, amelynek lényege, hogy január 1-jén a várható inflációval legalább azonos mértékű nyugdíjemelést kell biztosítani, majd év közben figyelve az inflációs és gazdasági folyamatokat, augusztusi adatok alapján szeptemberben vagy októberben döntést hoz a kormány arról, hogy szükségese a nyugdíjak kiegészítése, tehát hogy kiegészítő nyugdíjemelést kell hogy biztosítson a kormány, mert a gazdaság és a törvény ezt lehetővé teszi, illetve előírja, vagy nem szükséges. Eddig minden évben teljesítette a kormány ezen ígéretét. Ezért 2010 óta a 13. havi nyugdíjat, amit ön is említett, beleértve, 20 százalékkal nőtt a nyugdíjak reálértéke, nominálisan pedig mintegy 70 százalékkal növekedett a nyugdíjak összege. A makroszámokat tekintve 2700 milliárdról 4100 milliárd forint most a nyugdíj- és nyugdíjszerű ellátásokra kifizetett összeg. Ami nagyon jó hír, hogy ebben az évben immár a negyedik emelt nyugdíjkifizetés történik meg három nap múlva, november 11-én. Több mint 600 milliárd forintot fognak kapni ezen a napon a nyugdíjasok, illetve azok, akik készpénzben kapják, egy kicsit később a posta által, hiszen megkapják a rendes nyugdíjukat, megkapnak most 4,5 százalékos emelést, és megkapnak egy átlag 10 ezer forintos nyugdíjprémiumot. Ezt az összeget mintegy 2,5 millió ember fogja kézhez kapni. Nagyon fontos dolog, amit képviselő asszony említett interpellációjában, hogy a kormány vissza tudta állítani a 13. havi nyugdíjat, amit a baloldal 2010 előtt elvett tőlük. Itt a tervezettől előbb, 2022-ben már a teljes összeget megkapták a nyugdíjasok. Ennek az összege február hónapban 370 milliárd forint volt. A nyugdíjasok minden évben, mindig számíthatnak a kormányra, a kormány eddig is, az elmúlt 12 évben, ebben az évben is és az ezt követő években is teljesíteni fogja azt az ígéretét, hogy megbecsüljük a nyugdíjasokat és megőrizzük a nyugdíjak reálértékét. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Selmeczi Gabriella képviselő asszonyt, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő asszony!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A választ elfogadom. Nyugdíjas honfitársaink számíthatnak az Orbán-kormányra, számíthatnak a Fidesz-KDNP-szövetségre. Amit az Orbán-kormány vállalt, azt betartotta. Amit a Fidesz-KDNP-szövetség vállalt, azt betartotta. Ma Magyarországon a nyugdíjak értékállóak. Minden évben legalább az infláció mértékével emeljük a nyugdíjak értékét. Nyugdíjprémiumot fizettünk a nyugdíjasoknak, és megkapták a 13. havi nyugdíjat teljes összegében. Ezen felül őket is érinti a rezsitámogatás. Tehát a választ elfogadom. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Képviselő asszony, mint hallottuk, elfogadta az államtitkári választ. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Hargitai János képviselő úr, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a technológiai és ipari miniszterhez: „Meg tudjae védeni továbbra is a Kormány a magyar lakosságot az energiaárak emelkedésétől?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszony fog önnek válaszolni. Hargitai János képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszterhelyettes Asszony! Nincs túlfűtve ez a ház, mint ahogy egyetlen közintézmény sem a napjainkban; ez egyszerre természetes, hogy spórolunk a fűtéssel, hisz az energiaárak az egekben vannak. Ennek ellenére azt tudom mondani, a számokból látom, hogy Magyarország felkészült a télre, a gáztározók telítettsége megfelelő szintű, ezért azt gondolom, hogy az idei télen sem a háztartásoknak, sem a magyar gazdaságnak energiagondjai nem lesznek. Azt is olvasom, hogy az átlagjövedelemhez mérten a magyar kormány a családokat 30 százalékban támogatja, Németországban ezt 20 százalékban teszi, Ausztriában ez 6 százalék. Köztudott mindenki előtt, hogy az átlagfogyasztás mértékéig a tegnap megszokott rezsiárat fizeti a magyar lakosság. Abszolút számokban ez az átlagfogyasztás mértékéig 181 ezer forint/család. Fel kell idéznem, hogy nem volt azért mindig ilyen helyzet Magyarországon. 2010-ben, a Gyurcsány-kormány leköszönésekor azt az állapotot kellett természetesnek vennie akkor az országnak, hogy a magyar keresetekhez képest akkor Európában a magyar családok fizették a legtöbbet az áram és gáz áráért. Azt is látom egy szeptember 19-ei adat szerint, hogy az MVM 2,4 millió gázszámlát állított ki, és ezek négyötöde, hála istennek, az átlagfogyasztás alatti. Az Eurostatnak is ismerem azokat az adatait, amiben azt mutatja ki az uniós statisztikai hivatal, hogy hogyan növekedtek, milyen dinamikusan növekedtek az energiaárak az Európai Unió különböző országaiban. Magyarország egy üde kivétel, amikor ezt a drágulást az ország meg tudta állítani, illetve nálunk nem következett be lakossági szinten ez a drágulás. Néhány adat: Észtországban 154 százalék a gáz ára, Litvániában plusz 110 százalék, Bulgáriában is 108 százalék. A kormánynak volt ereje benzinárstopot, élelmiszerárstopot, kamatstopot bevezetni, most gyármentő programot indított. És persze amikor ilyeneket teszünk, és ezt helyesen tesszük, ezek azért a költségvetésnek pénzbe kerülnek. Ma már sajnos azzal kell számolnunk, hogy bármennyire nem így gondoltuk, a háború elhúzódik, a szankciós politikában az Európai Unió szintjén semmi pozitív változás nem látszik, tehát a szankciós őrület egyelőre tombol. [[16.00]] Ezért nekünk sajnos rá kell készülnünk arra, hogy a rezsialapra a magyar költségvetésben nem csak átmenetileg lesz szükség, ez tartóssá válhat. Most ugyan csökkent európai szinten az energiahordozók ára, de ez valószínűleg újra változni fog. Ezért kérdezem államtitkár asszonyt, láte a kormány lehetőséget arra, hogy a jövőben is meg tudja védeni a magyar családokat a drasztikusan emelkedő energiaáraktól. Köszönöm a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Koncz Zsófia miniszterhelyettes, államtitkár asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mint Baranya megyében már hetedszer megválasztott képviselő, ön pontosan tudja, mekkora terhet jelentett a magyar családoknak, hogy 2010-ben, a baloldali kormányzás végén a fizetésükhöz képest a magyarok fizették a legmagasabb energiaárakat. Innen indultunk, és 2013 óta következetesen folytatjuk a rezsicsökkentés politikáját; Európán belül gyakorlatilag egyedülálló módon tesszük mindezt, és gyakorlatilag havonta 181 ezer forinttal tudjuk a magyar családokat, a magyar háztartásokat támogatni. Ez, azt gondolom, hogy komoly eredmény, pedig ezek a szankciók, amiről ön is beszélt, hihetetlenül megemelték az energiaárakat, és a kormány továbbra is fenntartja a rezsicsökkentést, így a magyar embereknek továbbra sem világpiaci árat kell fizetniük az energiáért. Ez az átlagfogyasztás felett is igaz, hiszen ott is kedvezményes árat fizetnek a magyar lakossági fogyasztók. Néhány példát én is szeretnék említeni. Ahogy mondtam, most is a legvédettebbek a magyar családok az európai energiaár-emelkedéstől, a szeptemberi uniós adatok szerint a lakossági földgáz Magyarországon a legolcsóbb az Európai Unióban. Pozsonyban a magyar gázár dupláját, Párizsban és Londonban a 4-szeresét, Rómában és Brüsszelben a 6-szorosát, Bécsben a 11-szeresét, Amszterdamban a 17-szeresét fizeti a lakosság gázért. Az áram ára a második legolcsóbb a magyar családoknak. Pozsonyban a dupláját, Párizsban, Madridban a 3-szorosát, Londonban a 4-szeresét, Prágában az 5-szörösét, Rómában, Berlinben, Brüsszelben a 6-szorosát, Amszterdamban a 7-szeresét fizetik az áramért a családok. Azt gondolom, ezek a számok magukért beszélnek. Képviselő úr 1998 óta tagja az Országgyűlés Költségvetési Bizottságának is, így pontosan tudja azt, hogy ez a rezsicsökkentés mit jelent a magyar családoknak. Arra is biztosan emlékszik, hogy 2010 előtt az orvosok és ápolók 13. havi fizetését vette el a baloldal, a 13. havi nyugdíj elvételét és a tandíjat is megszavazták. Ehhez képest a kormány nagyon nagy mértékben támogatja a családokat, ahogy már erről beszéltünk, a rezsicsökkentett árral, emellett pedig tűzifaprogrammal, barnaszénprogrammal, benzinárstoppal, élelmiszerárstoppal és kamatstoppal. Az Eurostat adataira ön is felhívta a figyelmet, azt gondolom, ez egy nagyon fontos eredmény. Nyilván ahhoz, hogy ezeket mi biztosítani tudjuk a magyar családoknak, a magyar érdekeket meg kell védeni, és ezt tesszük minden körülmények között. A kormány a béke pártján áll a kezdetek óta egyébként, a háború kitörése óta, és abban az esetben, ha az Európai Unió a szankciók kivezetéséről döntene, már másnap jelentősen csökkenne a gáz és az olaj ára és egyébként az infláció is. Természetesen a kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben is tudja segíteni a családokat, a nyugdíjasokat. Ennek keretében a nyugdíjasok jövőre is meg fogják kapni a 13. havi nyugdíjat, tartjuk az inflációkövető nyugdíjemelést, sőt nyugdíjprémium is lesz. Ahogy miniszterelnök úr múlt héten az Országgyűlésben elmondta, minden többletbevétel a Rezsivédelmi Alapba megy, annak érdekében, hogy a jövőben is tudjuk biztosítani ezt a havi 181 ezer forintot. A kormány természetesen továbbra is elkötelezett a rezsicsökkentés fenntartásában, és ebben pedig számítunk a KDNP frakciójának a támogatására is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Most megkérdezem Hargitai János képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm, államtitkár asszony. Elfogadom, nem csak azért, mert még belőlem is nagyon felkészült, ez kellemesen meglepett. [[Derültség.]] De ami a mondandója érdemibb részét illeti: a magyar kormány és mindannyian a békében vagyunk érdekeltek. Kis kitérő, hogy talán a mai amerikai időközi választások esetleg egy békésebb világot is hozhatnak a közeljövőben az egész világ számára. Ameddig ez nincs így, nyilvánvalóan magasabb árakkal a háború és az elhibázott szankciók következményeként számolnunk kell. Ez pedig azt jelenti, hogy a jövő évi költségvetésben a rezsialapot is meg kell erősítenünk. Államtitkár asszony szavai is erre kormányzati garanciát adnak, ezért a válaszát köszönettel elfogadom.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel az interpellációk végére értünk. Soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/1616. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Képviselőtársaim! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Illés Boglárka képviselő asszonynak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 3-án tartott ülésén megtárgyalta az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény módosításáról szóló T/1616. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. számú törvényt módosítja. A javaslat célja, hogy az információszabadság hatékony érvényesülését célzó intézkedéseket fogadjon el, növelve ezzel az átláthatóságot, illetve ehhez kapcsolódóan az állampolgárok bizalmát mind központi, mind helyi szinten a közfeladatot ellátó szervek működésében. A törvényjavaslat létrehozza a központi információs közadat-nyilvántartást, amely bárki számára elérhetővé teszi a költségvetési szervek, valamint a helyi és nemzetiségi önkormányzatok meghatározott gazdálkodási adatait. Mindezen felül a közérdekű adat megismerésére irányuló igénnyel összefüggésben indítható perek lefolytatásának gyorsítását célzó módosításokat is tartalmaz. A Törvényalkotási Bizottság egy módosító javaslatot fogadott el, amely nyelvhelyességi és jogtechnikai pontosításokat, valamint módosításokat tartalmaz. Ezek közül kiemelném a 6. számú módosító pontot, amely egyrészt egyértelművé teszi, hogy a központi információs közadat-nyilvántartás felületére ugyanazon hozzáférhetőségi követelmények vonatkoznak, mint amelyek az infotörvény 33. § (1) bekezdése szerint alkalmazandók, illetve ezen túlmenően megjelöli azt is, hogy a felületen a teljes körű hozzáférés érdekében biztosítani kell az adatok géppel olvashatóságát is. A módosítás a megőrzési időt öt évről tíz évre emeli, elősegítve ezzel a közvélemény pontos és történetileg is értékelhető tájékozódását. Továbbá a 11. módosító pont meghatározza, hogy a kormány által kijelölt szerv a felületet az Európai Bizottsággal való megegyezés keretében tett vállalással összhangban legkésőbb 2022. december 31-éig köteles létrehozni, és a feltöltéshez használt adatlapot közzétenni. Ehhez megfelelő felkészülési időt is szükséges biztosítani a kormány által kijelölt szerv számára. Tisztelt Ház! Az elhangzottak alapján és az Európai Bizottsággal való sikeres megegyezés érdekében kérem, szavazatukkal támogassák a javaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] [[16.10]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Most megkérdezem Répássy Róbert államtitkár urat, hogy kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Mielőtt megadnám a szót, tájékoztatom államtitkár urat, hogy a vitában való felszólalásra és a zárszó elmondására együttesen 15 perc időkeret áll a rendelkezésére. Parancsoljon, államtitkár úr, miniszterhelyettes úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy ígéretemhez hűen először az általános vitában elhangzott észrevételekre, kritikákra reagáljak. Sebián-Petrovszki László képviselő úr a javaslat általános vitája során a közadat-nyilvántartás kapcsán azt kifogásolta, hogy olyan adatok kerülnének fel a nyilvántartásba, amelyek a honlapokon most is, szerinte eldugott helyeken, de szerepelnek, illetve véleménye szerint a nyilvántartás a kozadattar.hu weboldalt is értelmetlenné teszi. Képviselő úr észrevételére szeretném jelezni, hogy az új felület épp a transzparenciát segíti elő, hiszen a közzétételi kötelezettségen túlmenően további adattípusokat is fel kell majd tölteni például beszerzési adatok, uniós és hazai források aránya , illetve olyan formában biztosítja majd ezeket a portál, amelyeket általában az adatkezelők, például kisebb önkormányzatok, hatóságok maguktól nem tudnának teljesíteni: ilyen a gépi olvashatóság, összevethetőség, csoportos letölthetőség. Ez a jelenlegi rezsimhez képest jelentős előrelépés. Megjegyzem továbbá, hogy a közadattár, közadatportál teljesen eltérő funkciókat lát el, mert ott nem a közzétételi kötelezettségeket kell teljesíteni, hanem azon a szerv által feltöltött vagy már teljesített közadatigényléseket lehet elérhetővé tenni. Képviselő úr továbbá kifogásolta, hogy lesz olyan a kötelezettek között, akire nem vonatkozik az új típusú közzététel, de az infotörvény szerinti általános közzététellel egyébként érintett. Felvetésével kapcsolatban azt szeretném jelezni, hogy a felületen közzétételre kötelezettek köre az Európai Bizottság elvárásaival összhangban került kialakításra, és egyelőre elegendőnek tűnik ez a kör, mert a közfeladatot ellátó szervek szinte teljes egészét lefedi majd a két nagy alrendszeren, a központi és az önkormányzati alrendszeren belül. Dudás Róbert képviselő úr az általános vita során bár üdvözlendőnek tartotta a javaslatot, de álláspontja szerint az igazi előrelépés az lett volna, ha az igénylőnek nem a per lenne az egyetlen lehetősége abban az esetben, ha nem adják ki számára az igényelt adatot, hanem például bevezetésre kerülne egy szankciórendszer. Képviselő úrnak szeretném jelezni, hogy állításával ellentétben az igénylőnek jelenleg is kétféle jogorvoslat áll a rendelkezésére: egyrészt a bírói út, másrészt a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság vizsgálati eljárása. Mindkét eljárás ingyenes, illetve illetékmentes, tehát nem igaz, hogy csak bírói út állna rendelkezésre. Továbbá a képviselő úr az általános vita során kifogásolta, hogy a közadat-nyilvántartás esetében fontos, hogy a nyilvántartás független legyen a feltöltés tekintetében, mivel az tükre lesz az ellenzéki és kormánypárti önkormányzatoknak egyaránt. Szeretném jelezni, hogy a javaslat minden önkormányzatra egyaránt vonatkozik, a feltöltött adatok hitelességéért, valóságtartalmáért, naprakészségéért az adatkezelők lesznek felelősek, ahogy jelenleg is. Hiányosság vagy pontatlanság esetén pedig a NAIH eljárását lehet majd velük szemben kezdeményezni. Apáti István, a Mi Hazánk képviselőcsoportjából, az általános vita során szintén figyelemreméltónak találta a javaslatban foglalt szabályokat, de megítélése szerint azzal, hogy a kormány rendeletben szabályozhatja a végrehajtási szabályokat, lehetőség adódik önkényesen akadályozni az adatok közzétételét. Képviselő úr aggályaival szemben az alábbiakat szeretném jelezni. A kormány kizárólag a felület üzemeltetőjét és a felületre vonatkozó technikai követelményeket szabályozhatja rendeleti szinten, minden más a törvényből fog fakadni. A kormány által kijelölt szerv ugyanis nem lesz felelős a közzétett adatokért, csak azért szavatol, hogy azok a kért formában elérhetőek legyenek, és a meghatározott műveletek, például a letöltés, összevetés, kivonatolás, megfelelően működjenek a portálon, elősegítve az újságírók munkáját, kielégítve a közügyeket figyelemmel kísérő állampolgárok érdeklődését. A képviselő úr a felszólalásában kérte, hogy válaszoljon a kormány arra, hogy milyen üzemeltetési, működtetési szabályokat akarunk előírni az elektronikus felület vonatkozásában, és milyen jogkövetkezményei lennének annak, ha valami nem úgy történik, mint ahogy az a szabályokban le van fektetve. Szeretném jelezni, hogy a követelmények a tervezet alapján adottak, a végrehajtás biztosítása, legyen az bármilyen szerv, amelyik a törvény hatálya alá tartozik, az adatkezelők felelőssége, akikkel szemben a NAIH eljárását lehet kezdeményezni, összhangban az infotörvény jelenleg is hatályos 52. §-ával. Idézem: ,,52. § (1) A Hatóságnál bejelentéssel bárki vizsgálatot kezdeményezhet arra hivatkozással, hogy személyes adatok kezelésével, illetve a közérdekű adatok vagy a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez fűződő jogok gyakorlásával kapcsolatban jogsérelem következett be, vagy annak közvetlen veszélye fennáll.” A NAIH pedig jelentést adhat ki, amelyben felszólítja az adatkezelőt a mulasztás pótlására, valamint e mulasztás nyomán akár bírósághoz is fordulhat; a hatályos szabályok tehát a kormány álláspontja szerint elegendőek. Ezen válaszok ismertetése után pedig engedjék meg, hogy röviden ismertessem a Törvényalkotási Bizottság módosító javaslataival kapcsolatos álláspontunkat. A módosító javaslat számos, a nyilvánosságot erősítő ponton módosítja a benyújtott javaslatot, így többek között a perek gyorsítása tekintetében az írásbeli ellenkérelem előterjesztése könnyebbé válik, hiszen azt elegendő lesz a bíróságnak megküldeni, és elektronikus levélben tájékoztatásul megküldeni a felperes részére. A javaslat a perek felfüggesztését akkor is lehetővé teszi, ha a bíróság az Alkotmánybírósághoz vagy az Európai Bírósághoz kívánna fordulni. A javaslat az OBH, a Kúria és a NAIH javaslatára megengedi majd a felek számára a kereset- és ellenkérelem-változtatást, mivel a gyakorlat alapján az tűnik ki, hogy e lehetőség fenntartása indokolt. A módosító javaslat nagymértékben kiterjeszti a felületre vonatkozó technikai szabályokat, a kivonatolást és a csoportos letöltést is. A módosítások szerint a felületen közzétennék az uniós és magyar források arányát, valamint a nemzeti értékhatárt el nem érő beszerzések esetében azt is közzé kellene tenni, hogy az e beszerzés esetében mekkora volt az uniós forrás. Összefoglalva az eddig elmondottakat, kijelenthetjük, hogy mind a benyújtott javaslat, mind pedig a módosítási szándék célja a nyilvánosság növelése, a közadatperek gyorsítása, ezért arra kérem önöket, hogy pártállásuktól függetlenül a zárószavazás során szavazatukkal támogassák az előterjesztést. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom önt, tisztelt államtitkár úr és a tisztelt Házat is, hogy 7 perc 22 másodperce maradt önnek a zárszó elmondására. Tisztelt Ház! A kijelölt Igazságügyi Bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek az időkereteknek megfelelően, amelyek most már megjelentek a hirdetőtáblán. Arról is tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a házszabály előírásainak megfelelően kettőperces felszólalásokra nincs lehetőség. És most az előre jelentkezett képviselői felszólalás következik. Megadom a szót Sebián-Petrovszki László képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Az általános vita során ebben az ügyben rengeteg minden érv és ellenérv elhangzott. Most államtitkár úr is ezek egy részét kiemelte. Én is azt fogom tenni, hogy összefoglalom azokat a problémákat, azokat a gondokat, amik ezzel a törvényjavaslattal vannak. Előrebocsátom azt, hogy ez a törvényjavaslat már a címében is deklarálja, hogy nem arról van szó, hogy a kormány szeretne egy nem jól működő, egy problémás helyzetet megoldani, és szeretné orvosolni azokat a problémákat, amelyeket egyébként ő maga okoz azzal, ahogy az állami hivatalok, hatóságok működnek, hanem pusztán azért nyújtotta be ezt a törvényjavaslatot, mert szeretné elérni, hogy Brüsszelből jöjjenek a pénzek újra. [[16.20]] Ez annak a csomagnak a része. Ennek kapcsán pedig ismerik pártom álláspontját én magam is többször elmondtam , a DK-nak az az álláspontja, hogy mindez csak azért zajlik itt a Ház falai között, hogy a brüsszeli pénzek minél hamarabb megérkezzenek, amit aztán önök pontosan ugyanúgy el fognak lopni, ahogy elloptak az elmúlt 12 évben. Pontosan ugyanúgy! Ez tehát az a politikai kerete ennek a törvényjavaslatnak, amiről itt beszélünk, és ezt deklarálják önök a törvényjavaslat címében is. Ha pedig a konkrét ügyre ránézünk, a konkrét szakmai javaslatra, kijegyzeteltem, államtitkár úr, aki volt szíves az általános vitában is ezt a kérdést prezentálni, a szavait a jegyzőkönyvből, hogy mit mondott, amikor felvezette ezt a törvényjavaslatot. Így fogalmazott: „Az információszabadság biztosítására, annak érvényesülésére Magyarország Kormánya kiemelt figyelmet fordít.” Aztán azzal folytatta: „Az információszabadság funkciója abban ragadható meg, hogy az állam demokratikus működését, a közügyek átláthatóságát a közérdekű adatok megismerhetőségén keresztül garantálja.” Ez mind nagyon szép. Ha így működne ez az ország, akkor egy remek országban élhetnénk, azonban ez porhintés, nem több annál. Semmilyen köszönőviszony nincs ezek között a mondatok között, tisztelt államtitkár úr, meg a között a javaslat között, ami itt van előttünk, és amiről perceken belül majd szavazni is fogunk. El is mondom, hogy miért gondolom ezt. Ugye, két ága van ennek a javaslatnak, ahogy ön is említette. Az egyik az, hogy hogyan, milyen módszerrel lehet gyorsítani a közérdekű adatok megismerésére indított pereket, illetve létrehoz egy nyilvános adatbázist, amelyben rengeteg adat ott lesz, és az állampolgárok, az érdeklődők olvashatják. Mind a két ággal nagyon komoly probléma van. Sorolom. Az első kapcsán, ahogy elmondtam az általános vitában is, fordítva ül a kormány a lovon. Nem arra kéne energiát fordítani, hogy hogyan gyorsítsuk a pereket, nem arra kéne itt javaslatot megvitatnunk, hogy a perek hogyan lesznek gyorsabbak, hanem azzal kapcsolatban, hogy hogyan nem lesznek perek, hogyan tudna úgy működni tipikusan a magyar kormány, a kormányzat, a hozzá tartozó hatóságok, hivatalok és mindenféle háttérszervek, hogy egyáltalán ne is kerüljön sor perekre. Erről beszéltem az általános vitában is. Teljesen fordítva ülünk itt a lovon, tisztelt államtitkár úr, illetve ülnek önök. Nem erről van szó! Nem ez lenne a megoldása egy problémának, hogy milyen trükkökkel hogyan tudnak önök bármilyen módon belenyúlni a rendszerbe úgy, hogy felgyorsítsák a pereket. Nincs szükség perekre! Ha azt a javaslatot hozta volna ide be, tisztelt államtitkár úr, hogy minden olyan adat, minden olyan pénzköltés, amely az állampolgárok adóiból történik, bármilyen szolgáltatás, rendezvény, szerződés, bármi, ami ilyen pénzből valósul meg, ab ovo nyilvános adat lenne, akkor máris nem lenne szükség perekre. De akkor is megoldanánk ezt a problémát, ha az önök által vezetett kormányzat és annak mindenféle hatóságai, hivatalai és alárendelt szervei a hozzájuk forduló adatigénylő kérdésekre akkurátusan választ adnának, és kiadnák a kért adatokat, csakhogy nem ez történik, tisztelt államtitkár úr. Nem ez történik! Mi történik ehelyett? Ehelyett minden módon akadályozzák az adatok kiadását. Kihasználják a rendelkezésre álló határidőt. Amikor a Covid miatt kétszer 45 napig is lehetett állítani az ilyen ügyeket, akkor mindig állították is kétszer 45 napig, és mindig az utolsó nap jött a válasz, akkor is, hogy ha tudták, hogy az a válasz, hogy egyébként nem is jó helyre fordult az adatigénylő állampolgár. Nem helyeztek át ügyet az illetékes szervhez, nem adták meg azt, hogy egyébként hol ki az adatgazda, hova lehetne fordulni, ha pedig netalántán jó helyre fordult az állampolgár, akkor pedig gyakran üzleti titokra hivatkoztak, döntés-előkészítő anyagnak minősítettek dolgokat, netalántán titkosítottak, úgy, ahogy van, de mindenképpen az esetek nagy részében perre kellett menni ahhoz, hogy ezeket az adatokat az állampolgár megkaphassa. Ha pedig a per sikeres volt az adatigénylő szempontjából, akkor nem biztos, hogy azt és úgy kapta meg, ahogy egyébként azt megítélte a bíróság. Erre is számtalan eset volt. Csak hogy a DK történetéből hadd mondjak ilyet, és csak a legutóbbi időszakból, a tavalyi augusztus 20-ai rendezvények rendezési, szervezési költéseit és azzal kapcsolatos szerződéseket, számlákat közérdekűadat-igénylésben kikértük. Az ezt szervező cég, az önök által megbízott cég nem akarta kiadni, perre kellett menni. Első fokon megnyertük a pert, nem adta ki a cég, elvitte másodfokra, azt is megnyertük. Most ez sem elég a cégnek, elvitte Kúriára, és a Kúria döntését várjuk. Értik, egy olyan ügyben, amikor az állampolgárok pénzéből költöttek egy rendezvényre, és ennek a számláit és szerződéseit követeljük. Ez is iskolapéldája annak, hogy hogyan kezelik önök az ilyen típusú igényléseket, és akkor idejönnek egy javaslattal, hogy egyébként a pereket hogyan gyorsítsuk fel. Hasonló volt az eset a Covid idején beszerzett maszkok és vakcinák kapcsán is, ahol oda-vissza dobálóztak különböző állami hivatalok, hatóságok adatigénylésnél. Az csak hab a tortán, hogy egyébként arra sincs javaslatuk, hogy a végrehajtás hogyan tudna gördülékenyebb lenni, hiszen jelenleg nincs megoldva az, hogy ha esetleg az adatigénylő pert nyer, és ki kell adni az adatokat, akkor annak a kiadása, magyarán a végrehajtás hogyan kényszeríthető ki, netalántán vane valamilyen felelőssége annak az állami hivatalnoknak, aki akár tudván tudva, hogy jogilag ki kell adni azokat az adatokat, mégsem adta ki, és elveszíti a pert egyébként, és utána kénytelen kiadni, ámde jókora időcsúszással. Ez az egyik ága ennek a törvényjavaslatnak, ezekkel a súlyos gondokkal. A másik a közadattár problémája. Értem én, hogy államtitkár úr próbált reagálni az általános vitában általam elmondott kritikára, csak nem sikerült, ugyanis két dolgot mondott. Az egyik az, hogy megvizsgálták azt, hogy eltér azoknak a köre, akikre vonatkozik majd a közadattár, meg azoknak a köre, akikre az infotörvény vonatkozik, nem ugyanaz a kör egészen konkrétan. Ha jól értem államtitkár urat, valójában ez így van, és ez így is marad, csak önök szerint ez nem probléma. Hát, énszerintem meg probléma, azt gondolom. Ez mindenféleképpen fejetlenséget fog okozni. A másik pedig, amit mondott, hogy azért ne aggódjak azon, hogy létrejön egy új adattár, és milyen viszonyban van ez azzal a közadattárral így is hívják, kozadattar.hu, tessenek felmenni most itt a honlapra , tehát azzal a több mint 3 ezer intézménnyel, ami most ebbe a közadattárba beszolgáltatja az adatokat, felrakja az adatokat, több mint 200 ezer adatsor van egyébként itt, azért nincsen probléma ennek a kettőnek a párhuzamosságával, mert bizonyos más adatok lesznek majd a most létrejövő új adatbázisban. De hát ez milyen logika, kedves államtitkár úr, hogy ettől még, ön is elismeri, hogy létezik valami, de nem azt bővítik ki, nem azt módosítják, nem abba tesznek be még egy oszlopot, vagy kettőt vagy ötöt, tízet további adatok miatt, hanem csinálnak egy újat? Ja, hogy esetleg azt fogjuk olvasni hetek múlva, hogy melyik Fideszhez kötődő oligarcha informatikai cége fogja kapni ennek a fejlesztését sok milliárd forintért? [[Vitályos Eszter: Milyen rosszindulatú ez az ember!]] Hát persze, én ezt értem, hogy ez így működik, csak nem jól működik! Ez az én problémám egyébként. Arról pedig szót se ejtsünk, hogy ha fölmennek ebbe a közadattárba, azt látják, hogy ömlesztve, mindenféle jelentős keresés nélkül lehet olvasni az adatokat, magyarán semmilyen módon nem segítik az adatokhoz való hozzájutást, inkább káoszt okoznak és fejetlenséget ebben a dologban. Összefoglalóan tehát, bármennyire is érvelt államtitkár úr a különböző vitákban elhangzott javaslatok mellett vagy éppen az ellenzéki megjegyzésekkel, a DK-s megjegyzésekkel szemben, a helyzet az, hogy ez a javaslat nem lett jobb az általános vitához képest, a módosításokkal sem lett jobb, és nem tölti be jobban azt az eredeti szerepet, amit egyébként önök hamisan ugyan, de deklaráltak. Ezért azt tudom mondani, hogy a DK álláspontja nem változott, ezt a törvényt nem fogjuk támogatni semmilyen szín alatt. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki még a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem államtitkár urat, 7 perc 22 másodperc erejéig szeretnee zárszót mondani. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Azzal kezdem, amivel az előbb a felszólalásomat befejeztem, hogy mind a törvényjavaslat, mind pedig a módosító indítvány, amelyet a Törvényalkotási Bizottság benyújtott, szélesebbé teszi, szélesíti az információszabadság érvényesülését. Tehát a kormány meggyőződése, hogy a törvényjavaslat, ellentétben azzal, ami most itt az előbb elhangzott, nemhogy szűkítené a közérdekű adatok megismerését, hanem bővíti ezeket a lehetőségeket. Természetesen ez egy értelmezés kérdése. [[16.30]] Azért arra felhívnám Sebián-Petrovszki képviselő úr figyelmét, hogy az Európai Bizottság bizonyára nem kérte volna ezeket a módosításokat, ha úgy lenne, ahogy ön mondja, hogy ezek szűkítik a közérdekű adatok megismerését. Valószínű, hogy a Bizottság is inkább azért fogadta el a kormány érvelését, mert ezeket a javaslatokat olyannak látta, amelyek bővítik a közérdekű adatok megismerését. Tehát azt, hogy kerüljük el a bírósági pereket, kerüljük el a bírósági eljárásokat, ezt hogy mondjam? lehet célként kitűzni, de ettől még a bírósághoz fordulás jogát, a bírósági utat mindenképpen törvényben szükséges biztosítani, és ha már a bírósághoz fordulnak az adatigénylők, akkor pedig ez a javaslat gyorsítja ezeket az eljárásokat. Tehát kérem önt is, képviselő úr, hogy azt fontolja meg, hogy ezáltal a törvényjavaslattal egy bírósági per is gyorsabban fog lezajlani, és a bíróság hamarabb fogja meghozni azt a döntését, hogy vajon közérdekű adatról vane szó, ki kelle adni ezeket az adatokat, vagy sem. Tehát kérem, hogy ön is segítse a közérdekűadat-igénylőket azzal, hogy megszavazza a törvényjavaslatot. Ja, ha egyébként politikai okokból nem akarják megszavazni, mert nem akarnak segíteni abban, hogy Magyarország megállapodjon az Európai Bizottsággal, és hogy az európai uniós pénzeket megkapjuk, akkor értem az álláspontját [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] akkor értem, ha az az álláspontja, hogy ne kapjuk meg az európai uniós forrásokat. Ezt is elmondta a felszólalásában, hogy valójában nem szeretné, ha Magyarország megkapná ezeket a pénzeket. Ezzel, már bocsásson meg, de a hazám érdekében nem tudok egyetérteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a mai ülésnapunkon sor kerül. Mivel határozathozatal a következő pontunk, amire legkorábban 17 órától kerülhet sor, ezért 17 óráig szünetet rendelek el. Köszönöm szépen. (Szünet: 16.32-17.02 Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Tisztelt Képviselőtársaim! Legyenek szívesek elfoglalni a helyüket, mert most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Kérem, azt is ellenőrizzék, hogy a kártyájukat elhelyeztéke a szavazógépben. Soron következik az Európai Bizottsággal való megegyezés érdekében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény módosításáról szóló T/1616. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási Bizottság összegző módosító javaslatát T/1616/7., összegző jelentését pedig T/1616/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 42 igen szavazattal, 113 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási Bizottság T/1616/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 134 igen szavazattal, 14 nem szavazat ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/1616/10. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 128 igen szavazattal, 23 nem[footnoteRef:1] szavazat ellenében, 12 tartózkodás mellett elfogadta. [1: Ander Balázs, Bencze János, Dr. Brenner Koloman, Dudás Róbert, Dr. Lukács László György, Sas Zoltán, Varga Ferenc, Z. Kárpát Dániel [[Jobbik]] igennel kívánt szavazni.] Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a mai napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Varju László képviselő úr, a DK képviselője, az I/1808. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 116 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Komjáthi Imre képviselő úr, az MSZP képviselője, az I/1853. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Hajnal Miklós képviselő úr, a Momentum képviselője, az I/1823. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 114 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Z. Kárpát Dániel képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/1607. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 47 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, az I/1822. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 46 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Szabadi István képviselő úr, a Mi Hazánk képviselője, az I/1595. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 115 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk. (Szünet: 17.08-17.12 Elnök: Jakab István Jegyzők: dr. Vinnai Győző és Szabó Sándor)
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Megkérem képviselőtársaimat, szíveskedjenek helyüket elfoglalni. Köszönöm megértésüket, kiemelten az együttműködésüket. Tisztelt Országgyűlés! Azonnali kérdések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Gy. Németh Erzsébet, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszternek: „Mégis mindezt hogyan képzelik?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! [[Zaj. Az elnök csenget.]] „Ha van orosz gáz, akkor van olcsó ellátás a magyar családoknak és van rezsicsökkentés.” mondta Orbán Viktor február 12-én, május 16-án pedig itt előttünk jelentette ki: „Vállalom, hogy megvédjük a rezsicsökkentést is.” Nos, vagy orosz gáz nincsen, hiába lettünk… [[Folyamatos zaj.]] Ugye, beszámítja, elnök úr, ezt a néhány másodpercet, amíg…
Legyen kedves, folytassa, képviselő asszony…
…fideszes képviselőtársaim…
…képviselőtársaimat megkértem, hogy szíveskedjenek most már befejezni.
Köszönöm szépen, elnök úr. Szóval, ott tartottam, hogy vagy orosz gáz nincs, hiába lettünk Putyin utolsó csatlósa, vagy a kormányfő szava nem úri becsületszó, mindenesetre nincs olcsó ellátás a családoknak. A családoknál is rosszabbul jártak azonban az iskolás gyerekeink. Egy Borsod megyei kisiskolában 17 fok van a tanteremben és az öltözőben 15 és 16 fok, és egy tankerület alá tartozó fővárosi alapítványi iskolában egészen vasárnapig nem volt fűtés, a gyerekek pokrócban és kabátban ültek az órákon, és a továbbiakban pedig szülői hozzájárulást fognak kérni ahhoz, hogy az iskolában fűteni tudjanak. Tisztelt miniszter úr, Budapestről beszélek ebben az esetben. [[Rétvári Bence: Karácsony Gergely!]] Egy másik budapesti iskolában 35 perces tanórákat tartanak, a tanulószoba délután 4 óra helyett már délután 3-kor bezár. A Fidesz mintavárosában, Debrecenben pedig nyolc iskolát fognak összevonni közös felügyelet alá közös tanítással, és több mint harminc év után újra bevezetik a délelőtti és a délutáni tanrendet. Hasonlót terveznek Győrött és Veszprémben is. Tanuszodák és az akként használt kerületi iskolák is jó időre elfelejthetik az úszásoktatást. Egy kivétel van, Esztergom városa, ahol a városi fürdőt bezárják, merthogy veszteséges, viszont az élményfürdőt tovább finanszírozza az önkormányzat. Minő meglepetés, az élményfürdő mellett a MOL elnök-vezérigazgatójának, Hernádi Zsoltnak a szállodái találhatók, a város polgármesterét pedig Hernádi Ádámnak hívják. Miniszter Úr! Önöknek a gyerekek tényleg csak addig fontosak, amíg az anyjuk megszüli őket, a továbbiakban már nem érdekes, hogy mi lesz velük? [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Bár nem volt teljesen világos, hogy a képviselő asszony sokféle problémafelvetéséből melyik az, amelyikre választ vár; hogyha a gyermekek és az emberi élet értékére vonatkozik, akkor az szerintünk sérthetetlen és abszolút érték. Egyebekben pedig azt tudom mondani, hogy a Demokratikus Koalíció genezise a hazugságból fakad, ezért nem kell meglepődnünk azon, hogy a képviselő asszony itt hosszan olyan állításokat fogalmaz meg, amelyek valótlanok, sértők és egyébként pedig alaptalanok. [[Arató Gergely: De hideg van az iskolákban!]] Arról már nem is beszélve, hogy ezeknek jó része nem is a kormány hatáskörébe tartozik; azt pedig, hogy egy önkormányzat melyik fürdőt tartja nyitva vagy melyiket zárja be, az önkormányzattól kell megkérdezni. Nem gondolom, hogy egyébként megalapozott számítások ilyen döntéseket bármelyik önkormányzatnál, még akár baloldali önkormányzatoknál is ne előznének meg. A jelenlegi helyzet kialakulásának két oka van, az egyik az orosz agresszió Ukrajna ellen, a másik pedig az Európai Unió által bevezetett szankciók. [[Arató Gergely: Orbán Viktor megszavazta!]] Hogyha bármelyiket, ha mind a kettőt meg tudtuk volna spórolni, akkor jártunk volna a legjobban, de hogyha a szankciókat csak az energetikára vonatkoztatva nem vezeti be az Európai Unió, akkor ma nem lennénk abban a helyzetben, hogy a költségvetésnek több ezer milliárd forintjába kerül az, hogy a rezsicsökkentést a korábbi ígéretünknek megfelelően fenn tudjuk tartani. Kétségkívül erre ma az átlagfogyasztásig van lehetőség, de ezzel is Magyarország az az ország Európában, amely a lehető legtöbb, legnagyobb támogatást adja a rezsiszámlák kifizetéséhez. Nálunk gazdagabb országok ilyen mértékű támogatást nem tudnak adni. Ezért úgy gondolom, hogy a kormány ez irányú döntései sokkal inkább elismerést érdemelnek, különös tekintettel arra ha már ön volt olyan kedves, és a MOL-t említette , hogy ennek jó részét extraprofitadóként a MOL-tól szedjük be, illetve a bankoktól szedjük be. Ilyen értelemben tehát, ha egy fürdő nyitva marad cserébe, akkor szerintem még mindig jól jártunk. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
A miniszter úr azt mondta, hogy sok problémát vetettem fel. Hát, ennyi probléma van, ennyire sok probléma van ma Magyarországon! És az számomra rémisztő, hogyha ön úgy gondolja, hogy például az iskolákért, az iskolák fűtéséért, vagy mondjuk, a városi tanuszodákért kizárólag azok az önkormányzatok tehetők felelőssé, amelyeket önök az elmúlt 12 évben módszeresen kivéreztettek. Szankciókra ne fogja azt, hogy Magyarországon a legdrágább a gáz, és az önök által nagyon alacsonyan meghúzott átlagfogyasztás miatt a magyar családok nagyon-nagyon jó része hétszeres gázárat kell hogy fizessen, és az áramot is kétszeres áron kapják. Én azt gondolom, hogy Magyarországon egy olyan ember van, aki a szankciókat megszavazta, úgy hívják, hogy Orbán Viktor. Arról is beszélt ön, hogy az önkormányzatoktól kellene ezeket megkérdezni. Nem lehet az önkormányzatoktól megkérdezni. Én azt gondolom, hogy önök sokszor hivatkoznak arra, hogy az önkormányzatok is az államháztartás részei, akkor itt az idő, hogy őket valamilyen formában támogassák, hogy legyen módjuk az iskoláink fűtésére, és mondjuk, a tanuszodákat ki lehessen nyitni. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ami a tanuszodákat illeti, a kormány több mint 3 milliárd forintos támogatást ad idén ahhoz, hogy a tanuszodák nyitva tarthassanak. Kétségkívül, valamennyit nem tudjuk nyitva tartani, de térségenként egy-egy uszoda legalább nyitva marad, és ehhez az állam jelentős támogatást ad. Miután ezt az adófizetők pénzéből adjuk, ezért nyilván meg kell fontolni, hogy mire mennyit költünk, de garantáljuk azt, hogy mindenhol elérhető közelségben marad tanuszoda, ahol egyébként az úszásoktatás és a tömegsport-lehetőség a téli hónapokban is biztosított. Ami a szankciókat illeti, szeretném jelezni, hogy Magyarország mentesítést kapott az olajra vonatkozó szankció alól [[Arató Gergely: Akkor miért drága a gáz?!]] ennek köszönhető az, hogy Magyarország képes továbbra is az olajat… Hiába kiabálja be a képviselő úr, hogy gáz, az olajra vonatkozó szankciók alól, ettől még sajnos a bevezetett… [[Arató Gergely: A gázra nincs is szankció, talán azért!]] , ettől még sajnos a bevezetett energetikai szankciók az árakra hatással voltak. Az, hogy Magyarország mentesítést kapott, annak köszönhető, hogy nálunk a gázellátás biztosított. Ami pedig a Putyin-barátságot illeti, kicsit komikusnak tartom, hogy ezt éppen a Demokratikus Koalíció [[Az elnök csenget.]] veti fel. Nem Orbán Viktor magánlakásában járt az orosz elnök, hanem éppen Gyurcsány Ferenc magánlakásában, ahol lelkesen simogatta Gyurcsány Ferenc kutyáját, és még azután is találkoztak, hogy Gyurcsány Ferenc már nem volt miniszterelnök. Ilyen jellegű baráti viszonytól nem kell tartani, nekünk az oroszokkal nincs, és nem is lesz. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[17.20]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Hiller István, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a kultúráért és innovációért felelős miniszernek: „Mi lesz a kulturális intézményeinkkel?” címmel. Miniszter úr a válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonyt jogosította fel... [[Vitályos Eszter: Én leszek.]] Bocsánat, megértésüket kérem, a forgatókönyv szerint haladok. Rétvári Bence miniszterhelyettes [[Rétvári Bence Vitályos Eszterre mutat.]] Vitályos Eszter államtitkár asszonyt jogosította fel. Kérem tisztelettel, az én forgatókönyvemben egész más szerepelt, úgyhogy a megértését kérem, államtitkár asszony. Tehát: „Mi lesz a kulturális intézményeinkkel?” Megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Ilyen a helyzet, elnök úr, nagyon jól példázta. Köszönjük szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Tisztelt Államtitkár Asszony! A magyar kultúráról szeretnék beszélni, illetve önt kérdezni, egészen pontosan a magyar kultúra intézményrendszeréről. Az elmúlt hetekben szinte nem volt olyan nap, amikor ne jelentettek volna be olyasmit, hogy egy településünkön, kisebb vagy nagyobb városunkban egy kulturális intézményt rövidebb-hosszabb időre ne zárnának be. Bezárni könnyű, újranyitni majd nehéz lesz. Azt szeretném megtudni, tisztelt államtitkár asszony, hogy mivel miniszter úr, Csák János miniszter úr az elmúlt héten tett egy figyelemre méltó nyilatkozatot, hogyan vélekedjek, hogyan vélekedjünk erről. Azt mondta a miniszter úr ugyanis, hogy a bajba került kulturális intézmények megfelelő feltételek esetén számíthatnak az állam támogatására. Ezért, kérem szépen, hogy válaszoljon nekem a következő kérdésekre, ezt a miniszteri figyelemre méltó választ részletezve. Azt akarom megtudni, tisztelt államtitkár asszony, hogy az önök tudomása szerint mindeddig hány kulturális intézmény zárt be a válság hatására Magyarországon. Azt szeretném tudni, hogy milyen segítségre számíthatnak a közművelődési intézmények. Mennyi pénzt kívánnak fordítani az elfogadott 2023. évi költségvetésben, hiszen az országnak elfogadott költségvetése van 2023-ra a kulturális intézmények megsegítésére. S azt is szeretném tudni, hogy mi lesz azokkal a dolgozókkal, akik olyan intézményben dolgoznak, amelyek most bezárnak rövidebb-hosszabb időre. Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vitályos Eszter államtitkár asszonynak. Parancsoljon, államtitkár asszony, és a megértését kérem ismét.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Háború zajlik a szomszédunkban, energiaválság van kialakulóban emiatt, van egy háborús infláció is. Azt gondolom, hogy erről nyilván a Magyar Szocialista Párt is tud. Nemcsak itt Magyarországon, hanem, azt lehet mondani, hogy mindenhol Európában igen nehéz helyzetben vannak az önkormányzatok, maga az egész társadalom tulajdonképpen, és ez nem kerüli el természetesen a kulturális intézményeket sem. Ettől függetlenül 2010 óta a magyar kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy kiemelt stratégiai ágazatként kezelje a kultúra területét. Amíg önök, azt lehet mondani, hogy csak minimális forrást költöttek 2010 előtt a kultúra területére, a kulturális fejlesztésekre, addig mi a GDP 1,3 százalékával támogatjuk a kultúrát. Nemrégiben ön egy vitában azt mondta, hogy egy település önazonosság-tudatához a kulturális intézmények elengedhetetlenek. Nos, ebben, azt gondolom, hogy egyetértünk. Mi is azt gondoljuk, hogy elengedhetetlenek, és ezért mindent meg fogunk tenni annak érdekében a magunk eszközeivel, hogy támogassuk ezeket az intézményeket, legyenek ezek akár egy kisebb település vagy akár egy megyei jogú város által fenntartott intézmények. Azt meg kell hogy jegyezzem, hogy Magyarország jelenleg is, azt lehet mondani, hogy világbajnok abban, hogy hány intézményt támogat a kormány. Sehol a világon nincs ez így ilyen óriási mértékben, sehol nincs például ennyi főre jutó kőszínház vagy szimfonikus zenekar vagy legyen az bármilyen kulturális intézmény. De még egyszer mondom, a kisebb településeknél nyilvánvalóan kell csinálni egy olyan intézkedési tervet, amellyel megnézik azt, hogy hogyan tudják csökkenteni az energiafelhasználást. Ugyanez vonatkozik egyébként a nagyobb városokra is, és majd a viszonválaszban ki is szeretném ezt bővebben fejteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Egy alkalommal szívesen vitatkozom önnel a 2010 előtti helyzetről [[Vitályos Eszter: Én is.]] most nem ez a kérdés. Az az igazság, hogy a magyar kultúra szabadabb, és jobban működő volt, mint az önök kormánya alatt. [[Vitályos Eszter: Ez nézőpont kérdése.]] Ez így van. A másik, hogy egyetlenegy konkrétumot nem mondott, semmit. Mondott általánosságokat háborúról; szörnyű dolog. Az a helyzet, hogy a Covid-válság ideje alatt sem tudták megoldani; még nem volt háború. És ellentétben más országokkal az Európai Unión belül és kívül, amelyek jelentős segítséget adtak a saját kulturális intézményüknek, önök először ígértek, aztán fölvetettek kérdéseket. Volt korábbi államtitkáruk, az önök elődje is sürgette egy kulturális csomag létrehozását. Elmúlt a Covid, nem lett belőle semmi, csak háború; és Churchill szavaival élve: hogyha ezt nem tesszük meg, akkor minek az egész? Úgyhogy, kérem szépen, konkrétumokat mondjon, lehetőleg a jelenről meg az elkövetkező hónapokról. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki oldalon.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vitályos Eszter államtitkár asszonynak, akit viszonválasz illet meg. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy azt az előző válaszomban is elmondtam önnek, a kormány úgy határozott, hogy nemcsak saját magán kezdi a takarékoskodást, de ugyanezt a takarékoskodást előírja azoknak az állami szerveknek, gazdasági társaságoknak is, amelyek az egyes minisztériumokhoz tartoznak; így történt ez egyébként a kulturális intézmények esetében is. Csák miniszter úr arra utalt ebben az interjúban, amit ön is emlegetett, hogy amely intézmény teljesíteni tudja a 25 százalékos energiamegtakarítási célt, annak garantálni szeretnénk az árnövekedésből adódó pluszköltségeit is. Az állam ezt meg fogja oldani, azt gondolom, és ez egy nagyon jó ajánlat ezeknek az intézményeknek. Mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy a hozzánk tartozó intézmények a legkisebb kárt és hátrányokat szenvedjék el ebből a helyzetből, ami sajnálatos módon kialakult Európában. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Bedő Dávid, Gelencsér Ferenc, Szabó Szabolcs és Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kérem, válaszoljon, Miniszterelnök Úr!” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Momentum frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott írásban, személyesen kér választ, így miniszterelnök úrnak a távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Mit lépnek, Miniszter Úr?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Rétvári Bence miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Úr! Számos cikk, videó és egy tanulmány tanúbizonysága szerint is két kínai tartomány rendőrsége is irodát üzemeltet Magyarországon, amire sokan azt mondják, hogy ugyan, ez csak kormányablak, azt a kérdést persze nem megválaszolva, hogy akkor ezek a funkciók miért nem a konzulátuson vannak, de most tegyük ezt félre. Azt viszont nehéz félretenni, ha megnézzük azt, hogy a kínai állam mit művel a saját határain belül, milyen megfigyelőállamot építenek ki, hogyan kényszerítik haza zsarolással, fenyegetéssel a saját állampolgáraikat, akkor milyen megvilágításba kerül az, hogy Magyarországon is van két kínai erőszakszervezet által fenntartott iroda. De tekinthetünk egy kicsit kijjebb is. A saját szövetségeseink, az ország szövetségesei, EU- és NATO-szövetségesei: Spanyolország, Írország, Hollandia, Egyesült Királyság, Egyesült Államok, Kanada, mindenhol botrány van ezekből, mindenhol eljárást indítottak. [[17.30]] Adódik a kérdés, hogy akkor a magyar kormány mit tesz. Én önökhöz fordultam, önök azt mondták: „A Belügyminisztériumnak nincs tudomása Budapesten működő kínai rendőri jelenlétről.” Hát, mit mondjak? Aggasztó válasz. Pláne annak tekintetében, hogy önök megállás nélkül az ország szuverenitására hivatkoznak, és azt mondják, hogy senki ne merészeljen beavatkozni a magyar belügyekbe. Ehhez képest, amikor itt vannak a kínai rendőrök, önök szétteszik a kezüket, hogy hát, erről nem tudtunk. Hoppá! [[Rétvári Bence: Így van. Hoppá!]] Államtitkár Úr! Mindezek fényében, minden hír, minden külföldi jelzés fényében kérdezem, hogy most már tisztában vannake ezzel a helyzettel, és ha igen, akkor mit lépnek. Várom válaszát. [[Taps a Momentum padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Én is csak azt tudom mondani önnek röviden, amit már ön is olvasott, hogy a magyar rendőrségnek nincs tudomása arról, hogy kínai rendőrök teljesítenek szolgálatot Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválasz illeti meg a képviselő urat. Parancsoljon!
Értem, hogy önöknek nincs tudomásuk erről, de akkor hadd kérdezzem meg, hogy miért van önöknél egy Wang Deqing nevű összekötő tiszt? Kínai-magyar összekötő tiszt. A teljes kínai médiában ötperces kereséssel meg lehet találni, hogy önöknél dolgozik, a Belügyminisztériumban egy kínai-magyar rendőrségi összekötő tiszt. Erre ön azt mondja, hogy nem tud kínai rendőri jelenlétről Magyarországon?! Hát, ne nézzenek már minket hülyének, könyörgöm! Legalább ismerjék el, hogy persze, vannak, ezt csináljuk, azt csináljuk, ilyen vizsgálat van, mit tesznek. Rendben, nem tudott róla idáig. Elfogadom! Oké! De most már tudhat róla, így kérdezem még egyszer, államtitkár úr: mit fognak tenni ezek után? Fellépnek a Magyarország szuverenitását sértő kínai lépésekkel szemben? Mit tesznek? Várom válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Sem a Belügyminisztérium, sem a belügyi szervek nem állnak kapcsolatban Wang Deqing, ön által idézett nevű úriemberrel vagy bármilyen szervezettel, akire ön célzott. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman, Lukács László György, Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak a távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! [[Jelzésre:]] Egy másodperc türelmüket kérem, mert még a Jobbik következik. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszerelnök úrnak: „Van megoldás, csak akarni kell!” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Tekintettel arra, hogy a Jobbik frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy a kérdésfeltevő képviselő elfogadja a helyettes válaszadót, a képviselő urat illeti a szó azonnali kérdés feltevésére. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Múlt héten a miniszterelnök urat kérdeztem, és a kérdésemre azt a választ kaptam, hogy azért kell a postákat átszervezni, mert nem gazdaságos a működésük, és azért nem segíthet rajta a Szerencsejáték Zrt., mert az onnan befolyó összegre az utolsó fillérig szükség van a költségvetésben, hiszen a költségvetés deficites. Így mondta miniszterelnök úr, és ez volt a válaszának a lényege. Nos, azért szeretném, ha valamit tisztáznánk. A központi költségvetés deficitjét nem a Magyar Posta és főleg nem a magyar emberek okozták. Az elmúlt héten minden érintett település megmozdult: civil szervezetek, településvezetők, kormánypárti településvezetők, ellenzéki településvezetők, mindenki közösen azon dolgozik, és keresi a Szerencsejáték Zrt.-től a Postán keresztül a magyar kormányt, hogy mentsük meg a postákat a bezárástól. Ez minden egyes magyar ember érdeke. Van olyan önkormányzat, amelyik átveszi az üzemeltetését, és ő egyébként egy kormánypárti önkormányzati vezető. Gondoljon bele, miniszter úr, hogy vannak olyan helyek, ahol 8 kilométert kell városon belül utazni a következő postáig. Vannak olyan kistelepülések, ahol pedig nemhogy a szomszédos településen nem maradnak nyitva a postai szolgáltatást ellátó intézmények, hanem kettő vagy három települést kell utazniuk. Ez teljesen elfogadhatatlan. Önök azt mondják, hogy erre nem lehet forrást biztosítani. A Szerencsejáték Zrt.-nek 701 milliárd forint volt a tavalyi évben a nettó árbevétele. Miniszter Úr! Ön szerint melyik a fontosabb? A kormányközeli cégek támogatása vagy a Magyar Posta támogatása, ami egyébként minden magyar embernek az érdeke? De konkretizálom, hogy mindenki számára világos legyen: a kérdés az, hogy a miniszterek családtagjai és barátai cégét támogassuk, vagy pedig a Magyar Postát. Azt gondolom, nem is volna szabad, hogy ez kérdés legyen. Miniszter Úr! Az elmúlt években hány milliárdot szórt szét a Szerencsejáték Zrt. hasonló cégek támogatására ahelyett, hogy a Magyar Postát támogatta volna? [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Várom érdemi válaszát. Egyébként írásban is adatigényléssel fordultam a Szerencsejáték Zrt.-hez. Az ő válaszukat is várom. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Képviselő úr, köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszer úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Miután egy héttel ezelőtt is itt ültem, amikor hasonló tárgyú kérdésben miniszterelnök úr válaszolt önnek, ezért a válasz egy részét ön elmulasztotta felidézni, pedig megítélésem szerint az volt a fontosabb része. A helyzet az, hogy amikor beléptünk az Európai Unióba, függetlenül attól, hogy akkor még ezt önök ellenezték, akkor bizonyos szabályokat vállaltunk, ezek pedig versenypiaci szabályok. És a versenypiaci szabályok nem teszik lehetővé a Magyar Posta állami támogatását. Tehát függetlenül attól, hogy mennyi pénzt kell költsünk rezsicsökkentésre, függetlenül attól, hogy ismert az a gazdasági helyzet, amellyel egész Európa és Európa valamennyi kormánya szembenéz, ettől függetlenül a Postánál jogi akadálya is van az ilyen jellegű támogatásnak. Egész egyszerűen az Európai Unió nem fogadja el, illetve a szabályozás tiltja azt, hogy az állam az immáron liberalizált, tehát szabadpiacivá tett postaszolgáltatás esetén az állami támogatást lehetővé tegye. Nincs mód ilyen jellegű állami támogatásra. Az önök frakciójában korábban ült elnöke a Jobbiknak, a jogszerű technikákat is kritizálta, amikor a Posta működését megpróbáltuk biztosítani; jól emlékszem, néhány hónappal ezelőtt. Mindent megtettünk annak érdekében, hogy a lehető legtovább, a lehető legtöbb helyen a postai szolgáltatás fenntartható legyen. Most is több önkormányzattal is tárgyalnak a Magyar Posta vezetői. Mindent megtesznek azért, hogy a lehető legközelebb a postai szolgáltatás elérhető legyen, de tudomásul kell venni, hogy olyan szabályok szerint kell a postának most már működni, ami a saját fennmaradását a bevételeiből képes biztosítani, és jelen pillanatban erre a Magyar Posta nem képes. Ezért zajlik egy átalakítás, és közös célunk, hogy a lehető legkevesebb helyen kelljen postát bezárni, és a lehető legjobb minőségű szolgáltatást élvezhessék azok, akik a jövőben is a Magyar Posta szolgáltatásait veszik igénybe. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter Úr! A lottójátékok játékadója világszerte általában társadalmi alapot képez. Amerikában a közoktatást, Angliában a közegészségügyet és a mozgássérülteket és hajléktalanokat támogatja például. Nálunk fitneszprogramok és békemenet ezek nem nemzetstratégiai kérdések és kiadások! Sokkal inkább a Magyar Postát kellene támogatni. De lefordítom arra, hogy önök is értsék. Hol fogják feladni az emberek a nemzeti konzultációs válaszleveleket? [[Dr. Lu-kács László György: Sarka Katánál!]] A helyzet viszont sokkal súlyosabb és tragikusabb annál, hogy elvicceljük ezt a helyzetet. Kérem, támogassa ön is a posták megmentését. A Jobbik mint felelős konzervatív párt aláírásgyűjtésbe kezdett, online és papíralapon. Ha már nem álltak az élére, akkor kérem, legalább álljanak az ügy mellé. Miniszter Úr! Kevesebb NER, és akkor mindenki csak nyer. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiban. Rétvári Bence: Rímfaragó! Közbeszólások.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat. Miniszter úr, parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A helyzet az, hogy az jó, hogyha a Szerencsejáték Zrt.-nek van bevétele, az is jó, hogyha ezt helyes célokra költi. [[Dr. Brenner Koloman: Sarka Kata helyes cél!]] De hogyha az előző héten kapott válasz állításaira figyelt, illetve amit most én elmondtam, az világos volt, vagy nem kívánja félreérteni, akkor az is látszik, hogy bármekkora nyeresége lehet a Szerencsejáték Zrt.-nek, ez önmagában a Magyar Posta problémáit nem fogja orvosolni. [[17.40]] Nem fogja orvosolni [[Dr. Lukács László György: Nem kell a brüsszeli elittel takarózni!]] semmilyen formában, nem teszi lehetővé sajnos ezt az uniós versenyjog. Éppen ezért más megoldásokat kell találni. Több önkormányzattal egyeztetünk, azon vagyunk, hogy csak ott zárjanak be posták, ahol ez a lehető legkevesebb veszteséggel jár az ott vagy közelben élő helyi közösségnek. Biztos vagyok benne, hogy részben az önkormányzatokkal összefogva a legjobb megoldást meg is fogjuk találni. Bízom benne, hogy az az állapot, ami létrejön a Magyar Postánál, a szolgáltatások színvonala szempontjából nem lesz hátrányosabb, mint amilyen eddig az elmúlt években is volt. Viszont sajnos a posta működését [[Dr. Lukács László György: Mi lesz a dolgozókkal?]] ha nem is kell nyereségessé tenni, de legalábbis további veszteséget, hasonló mértékű veszteséget a magyar állam nem finanszírozhat. Ezt uniós szabályozás kizárja. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Megköszönöm a miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Jámbor András Imre, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszternek: „Miért nem vonatkozik az összes önkormányzati bérlakásra a rezsicsökkentés?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Koncz Zsófia államtitkár asszonyt jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jámbor András Imre jelzésére:]] Öné a szó képviselő úr.
Köszönöm szépen. Államtitkár asszony, mint bizonyára ön számára is ismert, Baranyi Krisztina és Tóth József polgármesterek a kormánytól kérték, hogy oldjon meg egy rezsinövelés miatt fellépett fontos problémát. Három hónappal ezelőtt, a rezsinöveléskor jelezték az önkormányzatok az MVM-nek, hogy elszámolási nehézség lehet azoknál a bérházaknál, amelyekben bár modern, hatékony és környezetbarát fűtési rendszert üzemeltetnek, de jogi okokból még nem lehet őket társasházzá alakítani. Én is azt kérem most önöktől, hogy az ezekben a házakban, a szociális bérlakásban élők kapják meg a gázt, ne kelljen az átlagosan 10 ezer forintos fűtésszámlájuk helyett 80 ezer forintot fizetniük a kormány rossz rendeletalkotása miatt. Ugyanis úgy tűnik, ahogy érkeznek az első fűtési számlák, hogy nem csak ebben a két kerületben van probléma, és nem csak ebben a két kerületben volt tehetetlen az MVM. Tudjuk azt is, hogy 2012-ben, a rezsicsökkentés bevezetésekor ennek a problémakörnek egy része már fennállt, és akkor egy egyszerű módosítással megoldották a problémát, viszont a józsefvárosi helyzetet látva, most kicsit bonyolultabbnak tűnik az ügy. Józsefvárosban három olyan társasház van, ahol az önkormányzat a tulajdonos, mégis piaci árat számoltak a lakóknak a rezsidíjakra. De még nagyobb probléma a korábbi üresen álló, de most már lakókkal rendelkező lakásoknál van, mivel itt a vagyonkezelő a tulajdonos, a lakóknak mégis piaci áron kell fizetniük. Sőt, ennél is cifrább a helyzet 49 olyan lakónál, akiknél feltöltőkártyás óra van, de ez az óra szintén a vagyonkezelő nevén van; itt a lakók vették először észre, hogy emelt áron tudnak csak gázt és áramot venni. Államtitkár Asszony! A feltöltőkártyás áramfogyasztóknál már sikerült elérnünk, hogy normális szabályok vonatkozzanak az energiavásárlásra. Először azt, hogy a három cég, az E.ON, az MVM és az ELMŰ egységes gyakorlatot kövessen, majd azt, hogy a bonyolult napi helyett éves eljárást alakítsanak ki. Ezután önök megígérték a kárpótlást, és végül sikerült kiharcolni, hogy ez a kárpótlás automatikus legyen. Ezt köszönöm, és reményemet fejezem ki, hogy ebben az ügyben is közösen tudunk változást elérni, az MVM hajlandó lesz teljesíteni az önkormányzatok kérését, és egyetlen józsefvárosinak, ferencvárosinak, egyetlen máshol lakónak sem kell az országban átlag alatti fogyasztással növelt rezsit fizetnie.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is szeretném hangsúlyozni azt, hogy a magyar kormány mindig is nagyon fontos partnerként tekintett az önkormányzatokra, és gyakorlatilag 2010-ben abszolút konszolidálni kellett az önkormányzatokat, hiszen a csőd szélére kerültek. Ekkor 1400 milliárd forintos adósságot rendeztünk. Tehát az a helyzet, hogy ez a kormány mindig rendkívül fontosnak tartotta, hogy egyébként a baloldal által ilyen helyzetbe került önkormányzatokat segítsük. Ebben a konkrét esetben, amit említett, szeretném kiemelni, hogy a IX. kerület is szóba került. Ferencváros polgármestere 2016-ban rezsihazugságnak nevezte egyébként a rezsicsökkentést, amit 2013 óta ez a kormány következetesen képvisel. Azt gondolom, ezt fontos kiemelni, és az is nagyon fontos, hogy ha a bevezetésre kerülő szankciók a Párbeszéd által nem lennének támogatva, az nagy segítség lenne. De mindentől függetlenül, az önkormányzatokkal most is tárgyalunk, Balla György miniszteri biztosként a vidéki önkormányzatokkal, Láng Zsolt kormánybiztosként pedig a fővárossal, illetve a kerületi önkormányzatokkal tárgyal minden energetikát érintő kérdésben. Emellett pedig az energia-veszélyhelyzeti operatív törzs is folyamatosan vizsgálja, hogy milyen energiaellátás-biztonsági kérdések merülnek fel. Azt viszont szeretném kérni képviselő úrtól, hogy azt ismerjük el, hogy a magyar családok, minden család számára biztosított 181 ezer forint havonta óriási segítség. Azt gondolom, hogy ezért az elért eredményért közösen kell küzdeni, illetve ebben külön kérem képviselő úr támogatását, aki, ha jól tudom, 2019-ben Karácsony Gergely főtanácsadójaként is dolgozott, tehát valójában nagy rálátása lehet a fővárosra. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a képviselő urat. Parancsoljon!
Nagyon örülök ennek a válasznak, vagyis igazából nem. Tényleg nem az a kérdés, hogy maguk szeretike az önkormányzatokat vagy nem szeretik. Nem az a kérdés, hogy szankciók vannak vagy nincsenek szankciók. Nem az a kérdés, hogy rezsicsökkentés vagy nem rezsicsökkentés. [[Nacsa Lőrinc: De, az nagy kérdés!]] Az a kérdés, hogy szociális bérlakásban élő emberek ki tudjáke a hónap végén fizetni a számlát. Erre rá lehet pakolni mindenféle politikai turpisságot, meg lehet bonyolítani [[Rétvári Bence: Ti lakoltatjátok ki őket!]] , de az én kérdésem teljesen egyszerű. A kormány rendezie ezt a helyzetet, és segíte abban, hogy több száz, egész Budapestet nézve, szerintem több ezer család átlag alatti fogyasztással rezsicsökkentett áron kapja az energiát. Ez az egyszerű kérdés, amire választ kell adni. Itt nem az önkormányzatokra kéne mutogatni, hiszen alapjáraton itt lakossági fogyasztók vannak, akiket a rossz rendeleti szabályok miatt soroltak át piaci fizetésre. Normálisan meg kellene hozni ezeket a rendeleteket, hogy lakossági fogyasztók rezsicsökkentett áron kapjanak átlagos fogyasztás alatt energiát. Én ennyit szeretnék kérni. Köszönöm. [[Taps a Párbeszéd padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár asszonyt. Parancsoljon, öné a szó.
Szeretném ismét megerősíteni, hogy egyeztetünk az önkormányzatokkal, de abban meg szeretném kérni képviselő úrnak is a segítségét, a támogatását, hogy a magyar családokat tudjuk segíteni, és egyáltalán legyen energia Magyarországon, mert azokban a küzdelmekben, amelyeket Brüsszelben vívunk, jó lenne az ellenzék segítségnyújtása is. De nem éppen ezt érezzük. Szerintem először ezen kellene elgondolkodni, mert az, hogy legyen energia, és ezen túl mi pedig tudjunk biztosítani egy rezsicsökkentett árat átlagfogyasztásig, és afelett is kedvezményesebb árat, mint a piaci ár, az egy nagyon nagy erőfeszítés, és azt gondolom, hogy ebben a helyzetben mindenféle szempontból együttműködésre van szükség. Egyébként pedig önnek is szeretném kiemelni, hogy az is nagy eredmény, hogy az Eurostat megvizsgálta az elmúlt időszakban az energiaárakat, és 24 vizsgált tagállamból egyetlenegy olyan ország van, ahol a gázár nem növekedett, és ez Magyarország. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti oldalon.]]
Köszönöm szépen az államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Mi Hazánk képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Hajlandóke reklámadót kivetni a Facebookra, YouTube-ra és hasonló multicégekre?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András miniszterhelyettes urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Novák Előd jelzésére:]] Igen, öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar kormány paktumot kötött a Facebookkal és más multinacionális cégekkel: újabb egy évvel meghosszabbították mentességüket a reklámadó alól. Ez már négy és fél évnyi mentesség, nullaszázalékos adókulcs, miközben világrekord-méretű áfával sújtják a magyar embereket, a rezsinövelésen is nyerészkedve. Pedig jövőre 15 milliárd forint bevételt várhattunk volna a reklámadóból a kormányzati becslések szerint. 2019. július 1-je óta és jelenleg sem kell reklámadót fizetnie a Facebooknak, a Google pedig soha nem is fizetett Magyarországnak. 2010 óta szorgalmazom a reklámadó bevezetését, és azt is kifejtettem, hogy kedvezményt, könnyítést csak abban az esetben javaslok adni, ha társadalmilag hasznos világképet sugárzó hirdetésekről van szó, ez esetben mentesülhessenek az adó alól, például ha egy joghurtreklám szépnek és vonzónak állítja be a nagycsaládos életmódot. Önök végül egészen más megközelítést alkalmaztak, de az, hogy mindezek tetejében teljes egészében mentesítik ezeket a multinacionális techcégeket az adófizetési kötelezettségük alól, évről évre, úgy tűnik, most már meghosszabbítva azt, az semmi esetre sem elfogadható. Önök ugyanis a multinacionális érdekeket szolgálva elképesztő paktumot kötöttek a Facebookkal és társaival. A Magyar Reklámszövetség a hírek szerint október 18-án kezdeményezte a reklámadó-mentesség meghosszabbítását, Rogán Antal rögtön jelezte, hogy a kormány megfontolja a kérést, és végül még aznap benyújtották a törvénymódosítást a mentesítésükre. [[17.50]] Tehát létezike az önök kormányzásában társadalmi egyeztetés, a várható gazdasági következmények vizsgálata, vagy eldugott páholyban hoznak döntéseket, a magyar emberek érdekeitől elrugaszkodva? Ez számomra itt a költői kérdés. [[Taps a Mi Hazánk soraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Semmilyen paktumot nem kötött a kormány sem a Facebookkal, sem a Google-lal, sem a YouTube-bal, mert a kérdésében egyébként ez van. Ha paktumot kötött volna, akkor 2014-ben a világon először nem vetette volna ki a reklámadót ezekre a cégekre kivetette. Majd azt követően az Európai Bizottság én megértem, hogy ön nem vesz tudomást az Európai Unióról és arról sem, hogy Magyarország az Európai Uniónak a tagja, és arról sem, hogy Magyarország a tagsággal kötelezettségeket vállalt, de hát mégiscsak így van, attól függetlenül, hogy ön az EU-s zászlót elégette , tehát magyarul, az Európai Bizottság rákényszerítette a magyar kormányt, hogy ezt a törvényt függessze fel, és az addig beszedett adókat pedig fizesse vissza. Majd ezt követően a magyar kormány elment az Európai Bíróságra, az Európai Bíróságon elérte azt, hogy olyan szabályozás készüljön Magyarországon, amely megfelel az Európai Unió jogi elvárásainak és ez Magyarországon bevezethető. Egyébként ezt egyedül csinálta és tette meg Európában. Így igaz, ennek ellenére 2023. január 1-jén sem fog hatályba lépni ez a törvényjavaslat, illetve ez a törvény. Azért nem, mert, ahogy ön is mondta, a magyar tulajdonú reklám- és médiaszakmát képviselő szövetség ezt kérte a kormánytól, hogy vizsgálja meg, és a döntését bírálja felül. És van egy közmondás: a magyar kormány nem akarta a fürdővízzel kiönteni a gyermeket, és ezért ennek a törvénynek a hatálya most még nem lesz érvényes. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm miniszterhelyettes úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak, parancsoljon!
Államtitkár úr, most még? Hát, négy és fél évről beszélünk, már hatalmas bevételkiesésről! Csak a jövő évben 15 milliárd forint bevételkieséstől tekintenek el, miután tollba mondják a multinacionális techcégek a törvényeket az önök számára. Álljanak végre a sarkukra, és igenis adóztassák meg! A reklámadó igenis vonatkozik, elvileg valóban 2014 óta, bár jóval korábban szorgalmaztam már itt a parlamentben, de 2014-ben valóban végre önök is ezt elfogadták. És most ennek ellenére az Európai Bizottság előtt mélyen meghajolva, előttük letérdelve elfogadják azt, hogy ezek adómentesen működhessenek?! Miközben a Covid-diktatúra alatt is két iparág ért el robbanásszerű árnövekedést, az online reklámozás és az online felhőszolgáltatók. Éppen ezért egyébként még ki is kellene terjeszteni ezt a törvényt szerintem a felhőplatformokra is, hiszen például a Microsoftnak és az Amazonnak is vannak ilyen komoly szolgáltatásai. Tehát én azt javaslom, hogy ezt inkább kiterjesszék, és leginkább léptessék végre hatályba, ha már ez 2014 óta elvileg törvénybe foglaltatott. Köszönöm. [[Taps a Mi Hazánk padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszterhelyettes urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Képviselő úr, én önnek a figyelmébe ajánlok egy mai hírt, az OECD azt mondja: Magyarországé a világ egyik legversenyképesebb adórendszere. Tehát összességében az ország adórendszerével abszolút nincsen probléma; képzelje el, hogy már megelőzzük Svédországot, Németországot és Ausztriát is. Különösen kiemeli ez a tanulmány, hogy a 9 százalékos társasági adóval milyen vonzóvá tesszük országunkat [[Novák Előd: A Facebook számára!]] , és ugyanakkor az egyéb adócsökkentésekkel pedig még versenyképesebbé tudjuk tenni Magyarországot. Én azt gondolom, hogy a magyar kormány az adókat, az adórendszert illetően jó úton jár, és ezt az utat fogja ezután is követni. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy az LMP frakcióvezetője előzetesen úgy nyilatkozott, hogy személyes válaszadást kér, így miniszterelnök úrnak távolléte miatt a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Kanász-Nagy Máté, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mikor ismeri el a kormány, hogy a neoliberális politika legnagyobb rajongója?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Tekintettel arra, hogy az LMP frakcióvezetője előzetesen nem nyilatkozott a személyes válaszadási kérelemről, ezért a határozati házszabály alapján úgy kell tekinteni, hogy a kérdésfeltevő képviselő személyes válaszadást kér. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Képzeljünk el egy lakmuszpapírt, ami a neoliberális kormányzást méri, ezek után vegyünk egy kémcsövet, ebbe öntsük bele a kormány intézkedéseit, majd rakjuk bele a kémcsőbe ezt a lakmuszpapírt. Hát, kérem szépen, ez a lakmuszpapír el fog színeződni. Azt nem tudom, hogy kékre, tehát hogy lúgos lesz az eredmény, vagy nagyon vörös lesz a lakmuszpapír, vagyis nagyon savas lesz az eredmény, de az egészen biztos, hogy akár savas, akár lúgos, nagyon-nagyon káros és veszélyes az egészségre nézve is. Nézzük meg, hogy mi alapján mondom ezt, és mi alapján minősítem neoliberális kormányzásnak, amit önök csinálnak! Hát, itt van rögtön a szociális törvény módosítása, ezt, ugye, pont most akarják módosítani. A válság kellős közepén azt üzenik önök az embereknek, hogy mindenki segítsen magán, az állam innentől kezdve nem fog segíteni. De említhetném a közszféra szisztematikus leépítését, idetartozik a pedagógusok bérhelyzete, vagy ha továbbmegyünk, és nemcsak a közszféráról beszélünk és bérekről teszünk említést, akkor például itt van Parragh László kijelentése, aki azt mondta néhány hete, hogy versenyképességünk egyik alapja ma még mindig az olcsó munkaerő. Ha megnézzük a neoliberális kormányzás receptjét, az pontosan erről szól: a szociális biztonság leépítéséről, egyébként a környezetvédelmi szabályozások leépítéséről, ez szól az olcsó és kiszolgáltatott munkaerőről, amit önök művelnek, tehát gyakorlatilag az önök számára ez jelenti a versenyképességet, a szociális szféra, a fizetések, a környezetvédelem leépítése, az állami felelősségnek a leépítése. Hát, tulajdonképpen ez mind-mind neoliberális. A kérdés már csak az, hogy mikor fogják felvállalni, hogy az önök kormányzása neoliberális, mikor vallják be, hogy önök neoliberálisok. Köszönöm szépen a szót, várom a válaszát. [[Taps az LMP soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Az előbb nem tettem észrevételt, amikor a Jobbik modern konzervatív pártnak nevezte önmagát, de ennek a folyamatnak lehet a része, hogy ön pedig neoliberálisnak nevezi a kormányt. Kétségkívül a jelenlegi közéleti viták színvonala közepette már-már az is üdítő, amikor egy-egy egészen sajátos, extrém, új támadási irány bontakozik ki a kormánnyal szemben; azzal a kormánnyal szemben, amelyet az egész világon a liberális, ha úgy tetszik, neoliberális sajtó a Der Spiegeltől a The Timeson át a Washington Postig az illiberális kormányzás és illiberális demokráciafelfogás képviselőjeként igyekszik leírni, és társít ehhez természetesen mindenféle hazugságot. De a valóság ezzel szemben az, hogy a klasszikus XIX. századi, a szabadságjogokat és nemzeti függetlenséget követelő liberalizmustól eltekintve, ami ma már nem jellemzi az európai liberalizmus képviselőit, mi nem tekintjük ezért aztán magunkat liberálisnak, és távol is áll tőlünk, hiszen ma már Európában a liberalizmus a szólásszabadságnak a megkurtítását jelenti, a politikailag korrekt beszédmódot jelenti, mindazt, ami rendkívül távol áll a magyar kormánytól. Ami viszont a szociális kérdéseket illeti, ott szeretném jelezni, amire már ezelőtt két héttel is volt módom itt az Országgyűlésben, hogy ma három és félszer annyit költünk szociális ellátásra, mint amennyit költöttünk 2010-ben, tehát az utolsó évben, amikor még a szocialista többség fogadta el a költségvetést, és a legfontosabb szociálpolitikai intézkedés ennek ellenére nem a szociális ellátások világába tartozik, hanem az, hogy ma Magyarországon nem 3 millió 600 ezren dolgoznak, hanem 4 millió 700 ezren, úgy gondolom, hogy ez a legfontosabb előrelépés. A szociális törvénynél pedig szerintem olyan megfelelő és világos megoldást kell találni, ami egyértelművé teszi az állam szerepvállalását a szociális szférában, ugyanakkor azt is egyértelművé teszi, hogy valóban a családnak, az önkormányzatoknak is van ilyen jellegű felelősségük, hozzátéve, hogy az önkormányzatok is az állam részei, tehát ilyen értelemben a kettő szembeállítása felesleges. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[18.00]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszter úr nem volt itt a szociális törvény vitájánál, amikor volt szerencsénk közel egy teljes napon keresztül vitatkozni. Ott ezt a közkeletű kormányzati félreértést már tisztáztuk Rétvári Bence államtitkár úrral egyébként, ami a szociális ellátások finanszírozására vonatkozott. Itt a helyzet az, és ezt a KSH mondja, hogy jelenleg a GDP 17,3 százalékát költjük szociális védelmi kiadásra, ez 2010 előtt tetszik vagy nem tetszik 21-22-23 százalék volt, tehát itt legalább egy 5-6 százalékponttal visszavitték ezeknek az ellátásoknak a finanszírozását. [[Rétvári Bence: Magasabb volt a munkanélküliség.]] Ami pedig a munkaerőpiacra vonatkozik, szeretném megkérdezni, hogy egyetérte Parragh László gondolataival, miszerint „Tehát versenyképességünk egyik alapja ma még mindig az olcsó munkaerő. Van, aki ki meri ezt mondani, van aki nem, de ez még mindig egy lényeges eleme.” Miniszter úr, ön ki merie mondani, hogy a versenyképességünk alapja az olcsó munkaerő, mert ne csak a foglalkoztatásról, hanem a bérekről is beszéljünk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Tehát egyetérte Parragh Lászlóval? Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg miniszter urat, öné a szó, miniszter úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ami az olcsó munkaerőre vonatkozó kérdését illeti, ha megnézzük azt, hogy ma Magyarországra honnan érkeznek beruházások, akkor azt kell mondjuk, hogy ma már egyáltalán nem és sokkal kevésbé meghatározó az, hogy Nyugat-Európához képest a bérköltségek alacsonyabbak, de mondjuk, egy nagy kínai beruházásnál aligha gondolhatja bárki, hogy a kínai munkaerő ne lenne lényegesen olcsóbb. Több komoly ázsiai beruházás érkezett az elmúlt években, és Nyugat-Európából is nagyon sokan ruháznak be. A nyugat-európai beruházásoknál is azt kell mondjuk, hogy egyre kevésbé mérvadó az, hogy a munkabérköltség valamivel még mindig kevesebb, egész egyszerűen azért, mert jelentősen megnőttek Magyarországon is a munkabérek, és a jelentősen megnőtt munkabérek miatt most már magasabb hozzáadott értékű tevékenységet folytató cégek kutatói-fejlesztési tevékenységet hoznak ide. Ha valaki az elmúlt évek beruházásait megnézi, akkor ezt világosan látni fogja. Tehát megnyugtatom képviselő urat, hogy bár sajnos még nem tartunk ott, mint Nyugat-Európa az átlagbérek tekintetében, a cél ez, de ha tudjuk tartani azt a különbséget, amit célként kitűztünk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy legalább 2 százalékkal magasabb legyen a magyar gazdasági növekedés, mint a nyugat-európai országoké, akkor hamarosan bérben is ott leszünk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bartos Mónika, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Mit kockáztat a Soros-féle háborús kommunikáció?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Menczer Tamás államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! „A legjobb és talán egyedüli módja civilizációnk megőrzésének, ha minél előbb legyőzzük Putyint. Ez a lényeg.” Legalábbis Soros György szerint, akitől ez az idézet származik. Májusban a davosi világgazdasági fórumon hangzott el tőle a nem túl patrióta mondat, amire néhány hónappal később fia is reagált, egyértelművé téve, hogy a Nyílt Társadalom Alapítvány is mindent megtesz ezért a célért. „Nekünk a békét kell finanszíroznunk és nem a háborút.” Ez az idézet pedig már Orbán Viktor miniszterelnök úrtól származik, és valóban, a józan érdek azt diktálja, hogy egy testvérnépek közötti európai háborúban ne a legyőzésre, hanem a meggyőzésre törekedjünk, és ne az eszkalációt támogassuk, hanem a békét. Nyilvánvaló azonban, hogy vannak, akiknek az egyre mélyülő háborús konfliktusban van érdekük. Csak meg kell nézni a nyilatkozatokat, bele kell nézni a hírfolyamokba, és teljes szélességében elénk tárul a háborús pszichózis. Olyan hangokat is lehet hallani, hogy egyenesen a háború kiszélesedése lenne a cél. Soros György pedig téved, hiszen ezek a borzalmas kilátások nemhogy megőrzik, hanem egyenesen végveszélybe sodorják a civilizációnkat. Egyértelmű pedig, hogy Európának és így hazánknak is nem lehet más érdeke, mint a mielőbbi békekötés. Ezért tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy mekkora mozgástere van a magyar kormánynak abban a munkában, amelyet a béketárgyalások mielőbbi megkezdése érdekében végez. Köszönöm előre megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Abban sajnos nincs semmi meglepő, hogy nehéz időkben spekulánsok feltűnnek, ezt így tapasztaltuk és tapasztaljuk a migráció vonatkozásában is és a háború vonatkozásában is sajnálatos módon. Ezek a szereplők mindig a káoszban érdekeltek, és a zavarosban próbálnak halászni. Annyiban vitatkoznék önnel, persze az az állítása igaz, hogy Soros György téved, de én nem így fogalmaznék, én úgy fogalmaznék, hogy Soros György a saját érdekeit képviseli, mint általában szokta, és az ő érdekei jellemzően ellentétesek a magyar érdekekkel, és ellentétesek az európai érdekekkel is. De a helyzet ennél is súlyosabb, ugyanis hasonló, nagyon hasonló nyilatkozatot tett Johansson brüsszeli belügyi biztos is, aki azt mondta, hogy a válságnak akkor lesz vége, ha Oroszország veszít. Szerintem ez egy rendkívül veszélyes nyilatkozat, ugyanis a válság végét egy katonai eredményhez köti, egy olyan katonai eredményhez, amely nem tudjuk, mikor jön el, ha eljön egyáltalán. Ezzel szemben a magyar álláspont az, hogy azonnali tűzszünetre van szükség, a háborút nem folytatni kell valameddig, hanem azonnal tűzszünetet kell kötni, béketárgyalásokat kell folytatni, eredményes béketárgyalásokra van szükség, és aztán pedig a stabil, tartós béke megteremtésére. Tehát minden olyan nyilatkozatot ellenzünk, amely a háborús konfliktus folytatására irányul és a folyamatokat ebbe az irányba löki, és minden olyan törekvést támogatunk, amely békepárti. Sajnálatos módon nagyon kevés ilyen van, és sokkal több olyan, amely a háború folytatásáról szól. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát, viszonválaszra megadom a szót képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen, államtitkár úr, a választ. Ön az érdeket említette, és erre a gondolatra szeretném ráfűzni a következő idézetet, amelyet megosztanék önnel. Így szól: „Sosem fogjuk magára hagyni Ukrajnát, és a több mint 30 éve végzett ottani munkánkat sem hagyjuk abba.” Ezt Soros György fia mondta, amely mondat a közösségi oldalán jelent meg egy olyan kép alatt, amely a fegyveres küzdelemre buzdít. Tehát valóban érezhető az, hogy érdekek mentén gondolkodnak. Nagyon érdekes az, hogy a háborút támogató hangok szabadon terjedhetnek, és mindaz, aki a békét akarja szolgálni, az nagyon nagy kockázatot vállal. Az persze nem kérdés, hogy ki az agresszor, de az sem kérdés, hogy hogyan lehet ezt a háborút a lehető legkisebb veszteséggel minél hamarabb befejezni. Az is igaz, hogy a tűzszünethez nem kellenek bombák és a békekötéshez pedig fegyverek, amit mi szolgálni kívánunk. Kérdés az, hogy meddig kell még ennek a konfliktusnak mélyülni ahhoz, hogy egyáltalán ezek a tárgyalások elkezdődnek. Erre is szeretnék még rákérdezni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy hogyan látja a nemzetközi helyzetet, létrejöhete egy nagyobb nemzetközi összefogás a béke érdekében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Ha valaki vagy valakik tudják, hogy a helyzet mennyire súlyos, azok mi vagyunk. Hiszen itt vagyunk a háború szomszédságában, Ukrajna szomszédos ország, ahol nagyszámú magyar nemzeti közösség él ott még most is, azzal együtt, hogy sokan már a háború elől elmenekültek. Tehát, ha valaki érdekelt a békében, akkor az Magyarország, és azok mi vagyunk, támogatjuk is a békét, a béke pártján állunk. Azt kérdezte, hogy hogyan látom a nemzetközi helyzetet ebben a vonatkozásban. Sajnos nagyon rossz folyamatokat látok, és nagyon borúlátó vagyok. Külügyminiszter úr rendszeresen nyilvánosan is beszámol arról, hogy azokon a megbeszéléseken, amelyeken ő részt vesz, legyen ez Brüsszelben a Külügyek Tanácsa, tehát a külügyminiszterek megbeszélése vagy bármilyen más nemzetközi fórum, jóformán rajta kívül senki, vagy az sem túlzás, hogy a „jóformán”-t leveszem, és azt mondom, hogy rajta kívül senki nem beszél a békéről, és egyébként itt, a magyar parlamentben is igaz az, hogy a kormányon és a kormánypártokon kívül senki nem beszél a békéről. Ez a probléma. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Aradszki András, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Vajon miért erőlteti Brüsszel továbbra is az energiaszankciókat?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Menczer Tamás államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr. [[18.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A Brüsszel által bevezetett szankciók és a lebegtetett szankciók súlyos változásokat okoztak az energiapiacon. Most már láthatjuk, hogy a szankciós politika csődöt mondott, de Brüsszel ámokfutása e tekintetben tovább folytatódik, újabb szankciós csomag előkészítése látszik a határon. A háború azonban nem ér véget, és nem is tudjuk, hogy mikor lesz ennek vége, az azonban bizonyos, hogy a szankciók most már az európai gazdaságot fojtogatják. Az energiaválság mindent alapjaiban felülírt, hiszen az energiaköltségek ilyen mértékű emelkedésére álmainkban sem gondoltunk. A baloldal azonban, mint a nyugati liberális gondolkodás hazai szócsöve, továbbra is a magyar érdekek képviselete helyett a szankciók és Brüsszel pártján áll, ahogy eddig is tették a migrációs válság, valamint a genderlobbi ügyében. A baloldallal szemben a kormány szeretné megvédeni az energiaválság egyre gyűrűző káros következményeitől a magyar vállalkozásokat a csődtől, a munkavállalókat az elbocsátástól, a családokat a megélhetési válságtól. Mentőcsomagokat fogadott el a magyar kormány, és ebben élen jár Európában, mint ahogy kilenc éve működik az a rezsicsökkentési program, amely ma minden magyar családnak és nyugdíjasnak havi 181 ezer forintos támogatást nyújt a rezsicsökkentés védelme érdekében. Tisztelt Államtitkár Úr! Az európai gazdasági és megélhetési katasztrófa elkerülése érdekében Brüsszelnek végre a józan ész politikáját kellene folytatnia, azonban nem teszi. Ezért kérdezem öntől, államtitkár úr, hogy vajon miért erőlteti továbbra is Brüsszel az energiaszankciókat. Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A szankciós politikával kapcsolatban két célt jelölt meg, másképpen fogalmazva: két ígérete volt Brüsszelnek. Az egyik az, hogy elvezet bennünket a háború végéhez. Világos nyilatkozatok és visszakereshető nyilatkozatok vannak arról személyektől és szervezetektől is, például az Európai Külügyi Szolgálattól, hogy a szankciós politika célja az, hogy a háború véget érjen. Ezt megfogalmazták világosan és egyértelműen. Most ehhez képest azt láthatjuk, hogy nemhogy nem ért véget a háború, a helyzet súlyosabb, mint az elmúlt hónapokban bármikor. Tehát ezt a célt sajnálatos módon nem sikerült elérni, a háború folytatódik. A másik, amit ígértek, az, hogy jobban fog fájni a szankciókkal célzott és sújtani szándékozott Oroszországnak, mint Európának. Itt arra a tényre szeretném felhívni a figyelmet, hogy ha az idei év első kilenc hónapját összehasonlítjuk a tavalyi év első kilenc hónapjával, akkor azt láthatjuk, hogy az energiából származó bevételek a tavalyi év első kilenc hónapjában, januártól szeptemberig az orosz költségvetésben 35 százalékot tettek ki [[Arató Gergely: Drágán vesszük a gázt!]] , az idei évben pedig 43 százalékot tettek ki. Ez azt jelenti, hogy az idei évben Oroszországnak a szankciós politika miatt sokkal nagyobb bevétele van gázból és olajból, mint a tavalyi esztendőben. Tehát Oroszország bevétele, az orosz bevétel a szankciós politika hatására nemhogy csökkent, hanem jelentősen nőtt. Ezzel szemben, illetőleg ezzel párhuzamosan Európában energiahiány van, energiaválság van, az energia ára az égben van, és jelentős részben emiatt az infláció is az égben van. Tehát mindezen okok miatt mondjuk, hogy a szankciós politika kudarcos, felül kell vizsgálni, és el kell törölni, legalábbis az energetikai részét mindenképpen. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. A helyzet talán még rosszabbnak is tűnik, ugyanis újabb energetikai szankciók bevezetéséről esik szó, nevezetesen, a nukleáris energia forrása, a nukleáris termékek korlátozását, illetve behozatalának korlátozását szeretné elérni az európai bizottsági javaslat, illetve van ilyen javaslat az asztalon. Hozzáteszem, hogy ez nagyobb veszélyt jelent, mint a kőolajtermékek behozatali tilalma, ugyanis például Magyarország esetében a villamosenergia-termelésünk 80 százalékát adja a paksi atomerőmű, de érintett ebben Csehország, Szlovákia, Bulgária, és érintett Szlovénia és Horvátország egyben. Tehát ha e tekintetben lennének korlátozások, az sokkal veszélyesebb lenne, mint a kőolaj-behozatali korlátozás, aminek a következményeit tapasztaljuk. Ebben a kérdésben a kormány sikeresen járt el, mert kivételt tudott elérni. Én arra ösztönzöm a kormányt, hogy a nukleáris szankciók ellenében is lépjen föl. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Önnek igaza van abban, hogy a helyzet romlik [[Arató Gergely: A nemzetközi helyzet fokozódik.]] , ugyanis a nukleáris területet illetően valóban a helyzet úgy néz ki, ahogyan erről külügyminiszter úr is beszámolt, hogy a legutóbbi Külügyek Tanácsán már a kilencedik szankciós csomagról beszéltek, és többen javasolták azt, ahogyan erre ön is utalt, hogy ennek a szankciós csomagnak legyen része a nukleáris terület, ami valóban elfogadhatatlan, és ezt a magyar külügyminiszter ott is világossá tette, elfogadhatatlan számunkra. Eddig nem volt szankciós hatály alá vonva az atomenergia, a nukleáris terület, és mi azt soha nem fogjuk engedni, ez számunkra vörös vonal a gázhoz és az olajhoz hasonlóan, hogy ezt szankcionálják. Nekünk rendkívül fontos, a magyar energiabiztonság és rezsicsökkentés szempontjából is rendkívül fontos, hogy a paksi projekt folytatódni tudjon. Éppen ezért semmilyen ilyen szankciót, ami nukleáris területet érint, nem fogunk elfogadni. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk. Most a kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni az építési és beruházási miniszternek: „Gazdasági és megélhetési válság idején kell a Parlamentet felújítani?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! A kőbányai és a kispesti választópolgárok azt kérdezik, hogy a kormány végleg megőrült-e. Egy olyan helyzetben, amikor egyébként nincs pénz az iskolák fűtésére, amikor családok százezreit fenyegeti a rezsiválság, amikor már nincs pénze a nyugdíjasoknak élelmiszert vásárolni, és ahogy most államtitkár úrtól hallottuk, a nemzetközi helyzet is fokozódik, egy ilyen helyzetben tényleg a Parlament felújítása a legfontosabb? Mindannyian szeretjük egyébként ezt az épületet, az ország egyik fontos szimbóluma, és nekünk, parlamenti képviselőknek pedig különösen kedves. A felújítása egyébként zajlott az elmúlt évtizedekben is, az önök kormánya idején is. De bizonyosak vagyunk abban… most kell közel 500 millió forintot elkölteni arra, hogy a tervezése megkezdődjön a Parlament teljes felújításának, belső gépészeti felújításának? Az a helyzet, államtitkár úr, hogy természetesen mindig fontos a műemlékek karbantartása, ez mindig lényeges szempont. De talán egy-két-három évet lehetne várni. Lehetne várni addig, amíg az országnak egy picit fontosabb problémáit, az önök által előidézett gazdasági válságot, szociális katasztrófát, környezeti katasztrófát, a rezsiválságot, az élelmiszerválságot meg tudjuk oldani, amíg meg tudjuk oldani azt, hogy legyen fűtés az idősotthonokban, az iskolákban és a szociális intézményekben. Külön szépsége a javaslatnak, hogy a parlament elköltöztetése is szerepel benne. Csak reménykedünk benne, hogy nem a magyar „NERsailles”-ba, a hatvanpusztai kastélyba kívánják a törvényhozást kiköltöztetni. Miniszter úr, tehát a kérdésem a következő: hajlandóake a mostani brutális pénzügyi viszonyok között a javaslatot átgondolni, belátva, hogy ez a munka várhat addig, amíg elmúlik az önök által létrehozott gazdasági válság? [[Taps a DK soraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Csepreghy Nándor államtitkár úr, miniszterhelyettes válaszol. Parancsoljon, öné a szó. [[18.20]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is, engedje meg, hogy megköszönjem a lehetőséget, hogy az Országgyűlés nyilvánossága előtt válaszolhatok egy igen fontos kérdésre. Azonban, ha megemlítette a választóit, illetve a választóiban megfogalmazódott kérdéseket, biztos lennék benne, bár fogadatlan tanácsadó nem szeretnék lenni, a választói elégedettebbek lennének önnel, ha felkészülne egy kérdés feltétele előtt, és elolvasná azt a Közlönyben meghatározott nyilatkozatot, amely szerint a kormány nem arról döntött, hogy a Parlament felújítását kezdi meg, hanem annak a munkának az előkészületét, ami egyáltalán lehetővé teszi egy 120 éves épület felújítását [[Arató Gergely: Erről beszéltem, tessék visszanézni! Varga Zoltán: Szövegértés!]] akkor, amikor a magyar Országgyűlés… Ha önök befejezik a brüsszeli szankciók támogatását és a Magyarország elleni intézkedésüket, lehetőséget ad arra, hogy Magyarország visszakapja, megkapja az őt megillető forrásokat. Arról beszélünk, hogy egy európai mértékkel, léptékkel is számolva az európai politikának az egyik legfontosabb szentélye valóban méltó módon megújulhat-e. Nem csodálom, hogy a képviselő úr szembemegy ezzel az intézkedésekkel, hiszen ön államtitkára volt azoknak a kormányzatoknak, amelyek a magyar beruházások tekintetében, sem a műemlékek tekintetében, sem pedig a piaci beruházások tekintetében semmit nem tettek le az asztalra. [[Arató Gergely közbeszól.]] Nem véletlen, hogy 2010-ben elvesztették a választásokat, nem véletlen, hogy négyszer az elmúlt időszakban elvesztették a választásokat, és nem véletlen az, hogy felkészületlenség, hozzá nem értés hiányában [[sic!]] és a brüsszeli politika állandó kiszolgálása mellett [[Arató Gergely: Valóban, hiányzik a hozzá nem értés!]] nem is lesznek másra képesek a következő választáson. Köszönöm szépen, elnök úr, megtisztelő figyelmüket. [[Arató Gergely: A hozzá nem értés hiányában egyetértek. Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita képviselő asszony, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Miért csökkentették a csecsemő tápszerek támogatását?” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! A rekordméretű fideszes infláció és az élelmiszerek brutális drágítása a csecsemőtápszereket is elérte. Az áremelkedésben nagy szerepet játszik, hogy a Fidesz évek óta szándékosan gyengíti a forintot. Ráadásul a tápszerek társadalombiztosítási támogatása is bizonyos termékek esetében 55-ről 25 százalékra csökkent. Most tehát az a helyzet, hogy a Fidesz kormánya kétszeresen is drágítja a csecsemők tápszereit: egyrészt növeli az árakat a gyenge forint által gerjesztett fideszes infláció, másrészt az állami támogatás csökkentése is hozzájárul a dráguláshoz. Mindez odavezet, hogy a Fidesz-kormány alatt a duplájára, sőt a háromszorosára is emelkedhet egyes csecsemőtápszerek ára. Ugye, nem kell mondanom, mit jelent ez egy olyan családban, ahol már a Fidesz által megemelt fűtésszámlát sem tudják kifizetni. Egy biztos: a kormánynak ez az intézkedése egyáltalán nem növeli a családok gyermekvállalási kedvét. Mondjuk ki: ez sokkal inkább egy családellenes intézkedés. És ezt nemcsak én mondom; nagyon sok édesanya jelezte, hogy miközben nincsen elég anyatej, a kormány nem segíti, hanem éppen ellenkezőleg, bünteti őket. Bár a sajtóhírek arról szólnak, hogy a támogatások csökkentése a gyógytápszereket nem érinti, megköszönöm, ha államtitkár úr elmondja, hogy valóban mely készítmények tartoznak a támogatott termékek körébe. Szerintem kifejezetten hasznos lenne egy olyan tájékoztatás, ahol ezek a változtatások naprakészen elérhetők, követhetők. Ezért az eddigiekre tekintettel kérdezném, mi tette elkerülhetetlenné a csecsemőtápszerek állami támogatásának csökkentését, miért volt erre szükség. Mire fordítják a változtatás nyomán felszabaduló támogatások összegét? És mi lehet az a cél, ami a csecsemők táplálásánál is fontosabb? Várom megtisztelő válaszát, államtitkár úr. Köszönöm szépen. [[Taps az ellenzéki padsorokból.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Itt, a parlament nyilvánossága előtt is cáfolom azt, amiket ön állított, tisztelt képviselő asszony, a családokon önök spóroltak. Ha lesz időm, a végére hozok példákat, de előbb szeretném eloszlatni azt az álhírt, amit ön próbált itt gerjeszteni. A csecsemők egészséges fejlődése mindannyiunk érdeke. Abban is igyekszünk segítséget nyújtani az édesanyáknak, hogy anyatejjel tudják táplálni a gyereküket, de ha ennek valamilyen akadálya van ez sokszor előfordulhat , akkor különböző tápszerek állnak rendelkezésre társadalombiztosítási támogatással. Jelenleg több mint húszféle anyatej-helyettesítő vagy anyatej-kiegészítő tápszer érhető el támogatással; és emellett vannak még továbbiak is, speciális gyógyászati célra szánt egyéb tápszerek, ezeket is támogatja az állam. A jelenleg támogatott anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszereknek az átlagos térítési díja, tisztelt képviselő asszony, nem olyan összeg, amikre ön utalt, hanem 2189. Ez az átlagos, tehát van ennél olcsóbb és van valamivel drágább, de átlagosan 2189 forintért juthatnak hozzá, és így támogatással jóval kedvezőbb áron lehet hozzájutni, mintsem ha támogatás nélkül vennék igénybe. Ennek az igénybevétele, támogatása kialakult, és a családok által ismert, bevett módon működik. Azt is cáfolnám, amit ön mondott, hogy ne kapnának támogatást a rezsijükhöz a magyar családok. Egy átlagos fogyasztású család 181 ezer forintos támogatást kap. Azt viszont egy levegőre igyekszem elmondani, hogy önök mit tettek a magyar családok ellen, hogyan spóroltak a magyar családokon: meg akarták adóztatni még a családi pótlékot is, amit csak az Alkotmánybíróság semmisített meg 2009-ben; devizahitelbe sodorták a magyar családokat; elvették a rendszeres gyermekvédelmi támogatást; elvették az egy- és kétgyermekesek adókedvezményét [[Nacsa Lőrinc: Bizony!]] ; elvették a háromgyerekesek adókedvezményének javát; megrövidítették a gyes idejét; és ezenkívül a családi pótlék felső életkori határát is csökkentették, hogy kevesebb ideig kelljen fizetni. Na, ez tényleg a családokon való spórolás volt. Mi pedig a járvány évében és most az energiaválság évében is növelni fogjuk tovább a magyar családok támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Tompos Márton Kristóf, a Momentum képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Melyik az igaz, miniszter úr?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Legnagyobb meglepetésemre Szijjártó Péter előző csütörtökön a finn-svéd NATO-csatlakozás napirendre nem vétele kapcsán azt találta mondani a szájával, idézem: „Az Országgyűlés, láthatta mindenki, hogy az elmúlt időszakban, nyár óta rendkívül erőltetett menetben tárgyalja azokat a törvényjavaslatokat, amelyeknek egy jelentős részét Brüsszel miatt kell tárgyalni.” [[Rétvári Bence: Így van!]] Illetve: „A parlament majd dönteni fog arról, hogy a kormány által már beterjesztett javaslatot mikor tűzi napirendre.” [[Nacsa Lőrinc: Mindkettő igaz!]] Tisztelt Államtitkár Úr! A helyzet az, hogy ez két szempontból is meglepő. Az egyik az, hogy önöknek júliusban, a nyár közepén egészen egyszerűen 24 óra elég volt ahhoz, hogy a kata adónem akkori formáját kinyírják. Huszonnégy óra! [[Nacsa Lőrinc: Senki nem nyírt ki semmit! Rétvári Bence: Már ez sem igaz!]] Ehhez képest a finn-svéd csatlakozás kihirdetésére július 14e óta nincs idejük, közel négy hónapja. A másik pont idáig önök azt hangoztatták, hogy bizony egy társadalmi egyeztetés folyik, ezért sajnos most jelen pillanatban nincs lehetőség napirendre venni ezt a két pontot. Egyébként a társadalmi egyeztetést ne úgy képzeljük el, mint ezeket a fantasztikus bombás plakátokat, amivel sikerült teleszórni az országot meg a nemzeti konzultációt. Ez úgy néz ki önöknél, ha valaki felmegy a kormany.hu-ra, akkor kikeresheti a dokumentumokat, amiben van egy e-mail-cím, amire, ha nagyon muszáj, akkor írhat egy e-mailt. Na, ez az önök társadalmi egyeztetése. Úgyhogy az én kérdésem az, tisztelt államtitkár úr, hogy melyik az igaz és melyik nem. Most Brüsszel miatt van minden szokás szerint, vagy a társadalmi egyeztetés miatt van minden, amit egyébként a Brüsszelnek tett ígéretek miatt kell gyakorlatilag önöknek újra és újra megtenni? Nagyon kérem, hogy adjon erre iránymutatást, vagy ha nem tud elfogadom , akkor csak annyit mondjon meg, mikor tűzik végre napirendre ezt a két nyamvadt pontot. Ennyit mondjon meg! Nagyon szépen köszönöm. [[Taps az ellenzéki padsorokból. Rétvári Bence: Így beszél, hogy nyamvadt? A NATO-csatlakozásról? Nyamvadtak a finnek meg a svédek? Irgum-burgum!]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Menczer Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Arról szeretném tájékoztatni, hogy a kormány támogatja a finnek és a svédek NATO-csatlakozását, ennek megfelelő előterjesztést tettünk a parlament elé, és a parlament tárgyalni fogja ezt a kérdést, mint azt ön is tudhatja. Viszont itt vagyunk a magyar parlamentben, és bár ön a finnekről és a svédekről beszélt, talán a magyar parlamentben az is helyes, ha a magyarokról is beszélünk, azt gondolom, hogy ennek is helye van. Ha megengedi, önt idézem egy, a magyarok számára fontos kérdés, a rezsicsökkentés vonatkozásában: „A rezsicsökkentés egy politikai termék volt, ami a szocialista időket idézte, és teljesen mellőzött minden piaci logikát.” Tehát ön és az ön pártja eltörölné a rezsicsökkentést, ami a magyar embereknek fontos, havonta 181 ezer forintot jelent. És ezzel párhuzamosan önök a következő nyilatkozatokat is tették: az ön pártelnöke, Gelencsér Ferenc azt mondta, hogy a szankciók működnek; Donáth Anna azt mondta, hogy ennyi szankció nem elég, és szintén azt mondta, hogy a kivetett szankciók működnek; és Fekete-Győr András azt mondta, hogy ha kormányon lennének, akkor mindenképpen csatlakoztak volna önök az olajembargóhoz. [[18.30]] Tehát a korábbi elnök vagy elnökök, a jelenlegi elnök, a következő elnök, mindenki azt mondta, hogy a szankciók működnek. Tehát amellett, hogy önök elvennék a rezsicsökkentést, amellett önök szankciópártiak, támogatnák, és támogatják is a szankciókat, amelyek a válságot, az energiaár-növekedést és az inflációt okozzák. Azt javaslom, tisztelt képviselő úr, hogy a finnek és a svédek mellett néha foglalkozzon a magyar emberekkel is, és próbálja eltalálni a magyar érdeket. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ander Balázs, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „A Tajgetoszról letaszítva. Avagy miért ilyen kegyetlen a kormány a szociális intézményeket fenntartó civil szervezetekkel?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! „Keresztényi szolidaritás helyett Vodafone-felvásárlás” címmel néhány héttel korábban már benyújtottam egy írásbeli kérdést, hiszen a szociális intézményeket fenntartó civil szervezetek állami rezsitámogatásáról semmi hír, viszont a horrorszámlák rendületlenül érkeznek hozzájuk is. Bíztam egy cinizmustól mentes, valóban érdemi válaszban személyeskedést kaptam. Belátom, valóban naiv voltam, pedig legalább ebben a kérdésben meg kellett volna hogy erőltesse magát, államtitkár úr. Győzött a hatalmi arrogancia. Miközben egyébként azt látjuk, hogy elképesztő dolgokra van pénz, gondoljunk akkor csak az állami százmilliárdokból megvalósuló Vodafone-felvásárlásra, pont a legkiszolgáltatottabbak feje felett lebeg Damoklész kardjaként, mondjuk, akkor az ellátatlanságnak vagy éppen a kilakoltatásnak a réme. A Somogy Megyei Mozgáskorlátozottak Egyesülete körülbelül 1600 fogyatékossággal élő honfitársunkról gondoskodik, olykor egyébként a születésüktől egészen a temetésükig megpróbálják megkönnyíteni az ő, illetve a családtagjaik helyzetét, ápolva, gondozva őket. Önök megígérték, hogy megvédik a rezsicsökkentést, ezzel ellentétben 9-szeres gázárról, 7-szeres áramszámláról szólnak a hírek az ő vonatkozásukban. Dr. Hegedűs Lajos szintén megerősítette, hogy ilyen formában kilátástalan a jövő ő az egyesület elnöke. Úgy nyilatkozott, hogy az év végéig még valahogyan elvergődnek, aztán nincsen tovább, hiszen az állam támogatás formájában a normatíva alig 70 százalékát adja nekik, azt is egyébként a korábbi energiaszámlákhoz, -árakhoz igazítva, úgy, hogy állami közfeladatokat látnak el. Az eset, államtitkár úr, nem somogyi specifikum, más megyékben is hasonló profilú civil szervezetet érint ez a kérdés. Kérdezem tehát, hogy mi lesz a dolgozókkal, mi lesz a gondozottakkal: letaszítják őket a Tajgetoszról? Azt javasolnám, hogy kevesebb neoliberalizmust és több keresztényszociális hozzáállást. Várom a válaszát. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Rétvári Bence miniszterhelyettes úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Akik a szociális szférában dolgoznak, azok valóban mindennap olyan munkát végeznek, ami elismerést érdemel, hiszen olyan embereknek segítenek, akik önállóan talán nem tudnának teljes életet élni, vagy még alapvető funkciókat sem tudnának nap mint nap ellátni, ezért nagyon fontos az ő tevékenységük. Ezt segítettük, és segíteni is fogjuk. Az elmúlt években növeltük a szociális szféra forrásait, több mint háromszorosára, 1001 milliárd forinttal bővítettük a szociális kasszát. Most ugyanakkor egy rendkívüli helyzet van egész Európában, nem csak Magyarországon, amiről az ön pártelnöke úgy vélekedik, hogy szankciós politikát folytatunk Oroszországgal szemben, ami nagyon helyes. Elküldte a pártelnökének ezt a levelet? [[Ander Balázs: Orbán Viktor szavazta meg!]] Tehát az, amit ő nagyon támogatott Brüsszelben, ez a szankciós politika ott, Somogyban a szociális szervezeteknek mit jelent? [[Ander Balázs: Az egyesületben 9-szeres gázáremelést…]] Mi próbálunk segíteni mindenkinek, szociális szervezeteknek és másoknak is, államiaknak, egyháziaknak és civileknek is, egyedi megoldásokkal; fordulhatnak a Belügyminisztériumhoz, a gondoskodáspolitikai államtitkársághoz. De ön esetleg ezt a levelet, megtenné de tényleg, megtenné? , hogy elküldi az elnökének, hogy amikor aprópénzre váltódnak az ő nagy szavai ott Brüsszelben, akkor ez igazából ezt jelenti? Tudja ön, hogy milyen következménye van ennek? Önök azt mondják, hogy itt az Orbán-kormány által okozott energiaár-emelkedésről van szó. Az Orbán-kormány, képzeljék el, hogy szeptemberre az előző hónaphoz képest Stockholmban 47 százalékos áramár-emelkedést okozott az önök logikája szerint, Tallinnban az Orbán-kormány kapcsán ezek szerint 41 százalékos áremelkedés volt áramárban, Berlinben és Prágában 23 százalékos áramár-emelkedés szeptemberben a nyárhoz képest, földgázból Tallinnban 88 százalékos, Bécsben 36, Amszterdamban 23 százalékos emelkedés az előző hónaphoz képest. Ez az, amit önök orbáni áremelkedésnek hívnak ezekben az országokban, miközben itt, Magyarországon egyébként nem volt augusztusról szeptemberre áramár-emelkedés, és ön is tudja, hogy villamos energiából a második legolcsóbb, földgázból pedig a legolcsóbb Magyarországon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az ár. Úgyhogy, mi segíteni fogunk ezeknek a szervezeteknek [[Ander Balázs: De nem az intézményeknek!]] csak önöktől azt kérjük, hogy ne akadályozzák, hogy mi többet segíthessünk minden magyar családnak és minden karitatív szervezetnek is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Mellár Tamás képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni a gazdaságfejlesztési miniszternek: „Mi lesz a bezárt postáknak és a dolgozóiknak sorsa?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Magyar Posta közlése szerint október 8-áig 35 budapesti postát zártak be, egy friss közlemény szerint pedig november 12-étől további 331 vidéki hivatal is erre a sorsra fog jutni. A vidéki posták között megtalálható kilenc pécsi is. Az állami vállalat takarékossággal és kihasználatlansággal indokolta döntését. Önök bezárásra ítélték többek között Pécsett a 7-es, a 10-es, a 13-as és a 19-es postát is, ezzel ellátatlanul hagyják egész Pécs keleti és északkeleti részét, így az itt lakók a legközelebbi postát csak tömegközlekedéssel vagy autóval érhetik el. Ez rengeteg ember számára megoldhatatlan feladat lesz majd. Hasonlóképpen rosszul járt Pécs déli és északnyugati része is. Önöknek valóban ennyit ér a területen élő több tízezer ember élete? A bezárásokat követően lesznek olyan pécsi lakosok, akik 6-7 kilométerre kerülnek a legközelebbi postától. Pécs keleti oldalára eddig is jellemző volt a leszakadás mind gazdaságilag, mind képzettségileg. Ezen a helyzeten csak tovább rontanak önök ezzel az intézkedéssel. Személyes tapasztalatom az, hogy az érintett posták kihasználtságával nincsen probléma, ezeken a postákon nagy forgalom tapasztalható. A kérdésem az, hogy mi lesz a bezárt posták dolgozóinak sorsa. Milyen módon látják el azokat a városrészeket, ahol megszűnik a Magyar Posta szolgáltatása? Mint Pécs országgyűlési képviselője, várom válaszát. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Fónagy János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Pontosítani szeretném: a fővárosban bezárásról, az ország egyéb részein pedig szüneteltetésről van szó. Rögzíteni szükséges ugyanakkor azt is, hogy a posta szüneteltetése együtt messze túlteljesíti még a nemzetközi szokványokat is, hiszen az elvárt 1600 helyet még mindig 2200 postahely fog működni. Bizonyára ön előtt is ismert, hogy a határaink mellett dúló háború és az elhibázott brüsszeli szankciós politika hatására elszabadultak az energiaárak Európában, aminek következtében még a nálunk lényegesen jobb helyzetben lévő Németországban is rendkívüli intézkedésre kényszerültek. A brüsszeli szankciók miatt elszabadult energiaárak a postát is nehéz helyzetbe hozták, a szankciós felár a társaság esetében mintegy 20 milliárd forintra rúg, ugyanakkor, és ezt ön pontosan tudja, a magyar állam nem nyújthat támogatást a postának, mert az tiltott állami támogatásnak minősülne. Tudvalevő, hogy a kormány a takarékoskodást saját magán kezdte, és 25 százalékos gázfelhasználás-csökkentést írt elő az állami szerveknél és az állami tulajdonú gazdasági társaságoknál. Mindezek tükrében rendkívüli intézkedésekre volt szükség a postánál is az energiafelhasználás csökkentése érdekében, ami társadalmi és energiafelhasználási szempontból a legkevésbé hatékony, ám általában a kis forgalmú posták működésének szüneteltetését jelenti. Hangsúlyozom, hogy az érintett posták dolgozói közül egyetlenegyet sem bocsát el a posta, minden munkatársának munkát ajánl. A városokban az átcsoportosításokkal, a kisebb településeken pedig mobilpostával fogja a szolgáltatást biztosítani a társaság. Bízunk benne, hogy a Magyar Posta energiatakarékossági intézkedéseit hasonló megértéssel fogadja [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] mint a pécsi önkormányzatét, hiszen a kulturális negyed nyitvatartása rövidült, ideiglenesen bezárt a Boldogság Háza, nem kap díszkivilágítást a Városháza, és a többi. Köszönöm a türelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[18.40]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szabadi István, a Mi Hazánk képviselője, kérdést kíván feltenni a technológiai és ipari miniszter úrnak: „Másfél millió magyar embert miért hagynak az út szélén?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A lejáró orosz gázszerződés helyébe tavaly októberben újabb hosszú távú megállapodást kötöttek évi 4,5 milliárd köbméter gáz szállítására, amiről a választási kampányban tulajdonképpen valótlanul azt mondták, hogy biztosítja a rezsicsökkentés fenntartását. Bár a szerződést titkosították, a KSH külkereskedelmi adataiból megállapítható volt, hogy az MVM két hónapos csúszással lényegében annyiért vásárolja a gázt a Gazpromtól, mint ha a holland gáztőzsdén venné. Miután már nem volt fenntartható az olcsó orosz gázról alkotott mellébeszélés, miniszterelnök úr is elismerte, hogy az orosz tarifa a rotterdami tőzsdei árakhoz van kötve, és Brüsszelt okolta azzal, hogy az oroszokkal nem lehetett fix áras szerződést kötni. Az EU versenyjogi előírása azonban nem változtat azon a tényen, hogy végighazudták a kampányt, különben nem tudtak volna a rezsicsökkentéssel választást nyerni újra. A holland TTF tőzsdei jegyzések augusztusban tetőztek, amikor megawattóránként 340 eurót kellett fizetni a gázért. Tekintettel arra, hogy az európai gáztárolók időközben megteltek és az őszi időjárás is kedvezően alakult, a gáz ára a harmadára esett vissza, november 1-jén megawattóránként 120 euró körül mozgott. Külügyminiszter úr november 3-án egy sajtótájékoztatón megnyugtatott mindenkit, hogy a jelenlegi alacsony gázárak a magyar beszerzési árakban is tükröződni fognak. Kérem válaszukat azzal kapcsolatban, hogy tervezike ennek megfelelően a 753 forint/köbméter lakossági piaci ár csökkentését vagy legalább a torz adatok alapján meghúzott havi 144 köbméter átlagfogyasztási mérték megemelését. Válasza különösen azt a másfél millió magyar embert érdekli, akiknek a családi költségvetése az Intrum nevű követeléskezelő cég adatai szerint télen be fog dőlni, illetve súlyos veszélybe kerül. A leginkább érintettek a Kádár-kockák lakói, akik közül sok a rokkant- és öregségi nyugdíjas, valamint a munkanélküli. Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Amikor önök bejutottak az Országgyűlésbe, akkor a pártelnökük konstruktív ellenzékiséget ígért. Azért azt szeretném kiemelni, hogy az előző felszólalása nem a konstruktivitást jelentette, amikor többször azt mondta, hogy hazudott a kormány. Ezzel kapcsolatban szeretném tisztázni a helyzetet, mert azt gondolom, hogy félreértelmezi a gázárak helyzetét. A háború kitörésekor, február 24-én a gáz ára ugyan némileg emelkedett, de beállt egy állandó, 100 dollár körüli szintre. A meredek emelkedés onnantól kezdődött, amikor bejelentették az olaj- és gázembargó tervét. A gáz ára 2021-ben 48 euró/megawattóra volt, a háború kitörésénél 129 euró, a szankciók lebegtetése után 171 euró, majd az olaj- és gázszankció bejelentése után a nyáron 350 euró lett. Ez több mint hétszeres emelkedés. Az Európai Unió egyértelműen rosszul járt a szankciókkal, mert a gáz felhasználásának a 40 százaléka származott eddig Oroszországból. Ezt a mennyiséget nyilván máshonnan kell pótolni. Az is jól látszik, hogy Kína jól jár a jelenlegi helyzettel, és természetesen az Egyesült Államok is. Ezt még Macron francia elnök is sérelmezte. A gázárakat illetően most átmeneti nyugalom van, de ennek az az oka, hogy az Európa által elfogyasztott gáz nagy mennyiségét nyáron betárolták, minden ország ezen dolgozott. Az is nagy dolog, hogy gyakorlatilag már mi is több mint 86 százalékban be tudtunk tárolni, és ez nagyon nagy biztonságot jelent az ország szempontjából. Arra kérem képviselő urat, hogy a jövőben is ezeket az intézkedéseket támogassa, és dolgozzunk azon, hogy Magyarország energiaellátása biztosított legyen. Köszönöm szépen, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Önkormányzati bérlakások elveszített rezsikedvezménye” címmel. A kérdés megválaszolásával miniszterelnök úr a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Palkovics László technológiai és ipari miniszter urat bízta meg. A kérdésre miniszter úr felkérésére Koncz Zsófia államtitkár asszony válaszol. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Asszony! A vészhelyzet ideje alatt az egyetemes szolgáltatásra jogosultak körének meghatározásáról szóló 217/2022. számú kormányrendelet 7. § (5) bekezdésében foglaltak szerint az önkormányzati bérlakásban élők felhasználási helyei biztosításának mértékéig a helyi önkormányzat lakossági fogyasztónak minősül. A lakossági fogyasztók védelme érdekében hozott szabály azonban az MVM Zrt.-től kapott számlák alapján ténylegesen nem tud érvényesülni azon önkormányzati bérlakásban élők esetében, ahol az épület fűtése központi gázkazánnal történik. Budapest IX. kerületében ez 367 család számára jelent megoldhatatlan terhet. Ők olyan száz százalékig önkormányzati tulajdonban lévő, nem albetétesített, nem társasházzá alakított lakóházban élnek, amelyekben a fűtést és a meleg vizet biztosító központi gázkazánhoz csak egy gázóra tartozik. A gázszámla az önkormányzat nevére érkezik, az egyes bérleményekre jutó fogyasztást az önkormányzat tovább számlázza a bérlők felé. Lefordítva a számok nyelvére: 12 épületben 367 család, közel 800 honfitársunk fűtési és meleg vizes költsége emelkedik meg 10 ezer forintról 80 ezer forintra. A családok jelentős része szociális alapon bérli a lakást a IX. kerületi önkormányzattól, tehát a legkiszolgáltatottabb, leginkább rászoruló családok kerülnek egzisztenciális krízisbe önhibájukon kívül. Az MVM tájékoztatása szerint, mivel a százszázalékos önkormányzati tulajdonban lévő lakóház nem a 259/2022. kormányrendelet által előírt társasház vagy lakásszövetkezet, a lakások számát nem fogják figyelembe venni. Egy-egy ház, amelyben akár 68 lakás is található, csak egy mérési pontnak, azaz egy lakásnak megfelelő kedvezményes gázra jogosult. A probléma nem egyedi, hiszen ez a probléma nemcsak a IX., hanem a XIII. kerületben is fennáll, és a VIII. kerületi is hasonló gondokkal küzd. Kérdezem tisztelettel ezért, hogyan kíván a kormány igazságot szolgáltatni a jogvesztett családok számára. Várhatóe olyan kormánydöntés, ami hosszú távon nyújt megoldást az országszerte hasonló helyzetbe kerülő családok részére? Megtisztelő válaszát nagyon köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Koncz Zsófia államtitkár asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Erről a kérdésről a mai nap már beszéltünk itt a parlamentben. Akkor is elmondtam azt, hogy Láng Zsolt kormánybiztos úr egyeztet a fővárossal, illetve a kerületi önkormányzatokkal az energetikai kérdéseket illetően, Balla György miniszteri biztosként pedig a vidéki településekkel. Arról is szeretném tájékoztatni képviselő urat amit biztosan ön is lát , hogy a magyar kormánynak nagyon fontosak a magyar családok, a háztartások. Annak érdekében, hogy ezt biztosítsuk, havonta 181 ezer forinttal támogatjuk a magyar háztartásokat. [[Csárdi Antal: De ők ebből semmit nem kapnak!]] Emellett pedig azt is szeretném elmondani, hogy az önkormányzatok helyzetével ez a kormány 2010 óta foglalkozik. [[Csárdi Antal: Nem ez a kérdés! Tisztelje meg a választókat, és a kérdésre válaszoljon! Az elnök csenget.]] A válasz elején elmondtam, hogy folyamatosan egyeztetünk. Képviselő úr, akkor viszont beszéljünk arról, hogy hogyan gondolkozott ön a rezsicsökkentésről, ha már így ebbe belekezdtünk. 2015-ben azt mondta, hogy a rezsicsökkentés a Fidesznek a 3.60-as kenyere, s azt látjuk, hogy hasonlóan a kábítószerekhez, a gyors eufória után hamar kiderül a valóság, és hamar kiderül az, hogy azok a pénzek, amiket most el fog költeni a Fővárosi Önkormányzat, hogy fenntarthassa azokat a közműszolgáltatásokat, amiket neki fenn kell tartani, az minden budapestinek 10 ezer forintos nagyságrendben fog költséget jelenteni. Így vélekedett a rezsicsökkentésről. Egyébként az ön által idézett IX. kerületben is a főpolgármester 2016-ban úgy fogalmazott, hogy rezsihazugságról beszélünk. Én értem, hogy most rajtunk számonkérnek valamit, csak azt szeretném elmondani, hogy közösen kell… [[Csárdi Antal: Csak azt akarjuk elérni, hogy ami az egyiknek jár, az járjon a másiknak is. Az elnök csenget.]] Önnek is volt lehetősége beszélni, és nagyon-nagyon megtisztel, ha engem is meghallgat. Szóval, azt gondolom, hogy a magyar kormánynak, de az önök által vezetett településeknek is nagyon fontos az együttműködés, és szerintem ezen kell dolgozni. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[18.50]]
Köszönöm szépen az államtitkár asszony válaszát beszámítottam az időt. Tisztelt Országgyűlés! Kontrát Károly, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a területfejlesztési miniszternek: „Hogyan szolgálják az uniós források a kerékpáros infrastruktúra fejlesztését országosan, valamint a Balaton térségében?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A kerékpárút-fejlesztés több szempontból fontos, szabadidős és turisztikai szerepe mellett a települések közötti közlekedést is szolgálja, szélesebb kitekintésben pedig jelentősége van az egészségmegőrzés, valamint a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése területén. Ezért is tartom fontosnak, hogy az elmúlt években a rendelkezésre álló uniós és hazai források felhasználásával sok ilyen fejlesztés valósult meg országszerte. Számomra külön öröm, hogy az elmúlt időszakban a Balaton térségében is jelentős kerékpáros-fejlesztések kerültek átadásra, elsőként a rég várt, Budapest-Balaton közötti kerékpárutat emelném ki, amely több mint 108 kilométer hosszú, és hazai forrásból, nemzeti forrásból valósult meg, összeköttetést teremtve Budapest, a Velencei-tó és a Balaton között. Legalább ilyen fontos fejlesztés a balatoni bringakör felújítása, ami jelenleg is folyik, a közel 205 kilométer hosszú bringakör több mint fele már megújult, részben uniós forrás felhasználásával. Itt külön is szeretném kiemelni a Tihany, Lepke sor és Örvényes közötti, valamint a Balatonkenese és Balatonakarattya közötti szakaszokat is. Fontosnak tartom a Balatonalmádi-Fűzfő között megépített kerékpárutat vagy a Szigligetet és Tapolcát összekötő szakaszt, de a legújabb fejlesztésről is szeretnék szót ejteni, ez az Alsóörs és Felsőörs között megépült új kerékpárút, amely szintén uniós forrásból valósult meg, az egyik utolsó eleme a Veszprémet a Balatonnal összekötő kerékpárútnak. Ezentúl a Balaton-körről bárki elkanyarodhat Veszprém felé, és biztonságos, az autóforgalomtól elkülönített, jó minőségű úton juthat el a királynék városába. Ennek azért is van jelentősége, mert a Veszprém-Balaton régió lesz Európa kulturális fővárosa 2023-ban. Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk álló uniós fejlesztési ciklusban folytatjae a kormány azt a jó gyakorlatot, hogy a források egy részét a kerékpárút-fejlesztésekre fordítja? Mire számíthatunk az elkövetkező években ezen a területen? Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Latorcai Csaba államtitkár úr válaszol. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ahogy azt a képviselő úr is említette, a kerékpárutak, valamint a kapcsolódó infrastruktúra és szolgáltatások fejlesztésével a célunk olyan, a fenntartható közlekedés feltételeit megteremtő és erősítő közlekedésfejlesztési intézkedések megvalósítása, amelyek hozzájárulnak az éghajlatváltozás mérsékléséhez, a károsanyag-kibocsátás csökkentéséhez, az élhető városi és települési környezet kialakításához. A 2014-20-as fejlesztési ciklusban jelentős forrásokat fordítottunk a fenntartható közlekedésfejlesztés erősítésére, az operatív programok közül a terület- és településfejlesztési, valamint a versenyképes Közép-Magyarország operatív program keretében több mint 167 milliárd forint támogatással segítettük az ország, köztük a Balaton térségének fejlesztését. Ennek köszönhetően országszerte mintegy 2 ezer kilométeren valósultak meg kerékpárforgalmi beruházások, a biztonságos és komfortos kerékpározás érdekében a fővárosban, a városokban és a települések között egyaránt gyarapodtak a kerékpárosok által használt utak és az infrastruktúra. Ezeken felül a gazdaságfejlesztési és innovációs operatív program pályázati keretei között is támogattunk kerékpárút-fejlesztéseket és kerékpárosszolgáltatás-fejlesztést a turisztikailag közkedvelt térségekben, így többek között a Tokaj-Hegyalja, Sopron-Fertő és a Balaton térségében közel 100 kilométer kerékpárút fejlesztése valósult meg. Nemcsak a Tihany-Balatonkenese, Zamárdi-Balatonlelle, Balatonakarattya-Siófok szakaszok újulhattak meg, hanem a Balaton körüli erdei kerékpárút-hálózatot is bővítettük. Az előttünk álló uniós költségvetési időszak egyik célkitűzése a zöldebb és karbonszegényebb Európa, ezen belül is a fenntartható és zöld-közlekedésfejlesztés támogatása, amit a TOP Plusz és az IKOP Plusz operatív programok keretében fogunk megvalósítani. E fejlesztések révén segítjük az ország kerékpáros-infrastruktúrájának [[Az elnök csenget.]] felvirágzását, a magyar emberek egészségének minél további megőrzését. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Mihálffy Béla, a KDNP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Továbbra is sikeresen koordinálja a kormány a tűzifaprogramot?” címmel. Képviselő úr, öné a szó. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az orosz-ukrán háború és az elhibázott brüsszeli szankciók miatt energiaválság alakult ki Európában. Évtizedek óta nem volt olyan bizonytalan Európa energiaellátása, mint most. Az energetika teljes körű politikai és gazdasági válsággá vált, több európai kormány támogatottsága megingott. A hétköznapi ember számára már követhetetlen az a káosz, ami az energiapiacon zajlik, annak ellenére, hogy igyekezett mindenki olyan bonyolult közgazdasági összefüggéseket is értelmezni, mint például az extraprofitadó, vagy éppen azt, hogy mi az összefüggés az áramár és a gázár között. Ám a végén mindig ugyanaz lett a kérdés: mivel tudunk fűteni? Fogunke fázni a télen? Ettől a bizonytalanságtól mindenképpen meg kell óvnunk a Szegeden, valamint a homokhátságon élőket és minden magyar embert. Tisztelt Államtitkár Úr! A kormány a rezsicsökkentéssel már 2013 óta védi egyedülálló módon a lakosságot. Ez a legnagyobb ilyen jellegű, családoknak nyújtott segítség egész Európában. A kormány célja eddig is az volt és ezután is az lesz, hogy az energiaválságban is garantálja az ellátásbiztonságot, és alacsonyan tartsa a lakossági energiaárakat. A rezsicsökkentés mellett a tűzifaprogram és a barnaszénprogram is a családok segítését szolgálja. A tűzifaprogram és barnaszénprogram célja egyrészt az, hogy aki teheti, kiválthassa a gázfűtést az otthonában, másrészt pedig, hogy a tűzifával még nem rendelkező magyar családok számára az idei téli energiaszükségletet biztosítsa. Tisztelt Államtitkár Úr! A tűzifaprogram keretében vásárolható tűzifára óriási az érdeklődés. Az állami erdőgazdaságoknak ezért erőn felül kell teljesíteniük. Mindezek alapján kérdezem a tisztelt államtitkár urat, továbbra is sikeresen koordináljae a kormány a tűzifaprogramot. Tisztelettel várom a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Mihálffy Béla képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Farkas Sándor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Mint ahogy a képviselő úr is említette, Európában energiaválság van, Magyarországon energia-vészhelyzetet hirdetett a kormány. Az Ukrajna és Oroszország között zajló konfliktus negatív hatásai miatt az energiaárak a sokszorosára emelkedtek, sajnos ezt tapasztaljuk. A fegyveres konfliktus kitörését követően, a 2022. év tavaszától az energiaellátási bizonytalanságokkal párhuzamosan eddig soha nem tapasztalt tűzifa iránti kereslet keletkezett. A kormány által meghirdetett tűzifaprogram elsődleges célja a vidéki lakosság tüzelőanyaggal maximált mennyiséggel, maximált áron történő ellátása. Az eddig is jellemzően fatüzelést alkalmazó lakosság már tavasszal, nyáron elkezdte beszerezni a fűtési időszakra, sőt akár a későbbi szezonokra szükséges téli tüzelőanyagot. A készletek csökkenésének, illetve a kereslet és a termelésianyag-költségek növekedésének eredményeképpen a tűzifa ára is emelkedésnek indult. A tűzifaprogram legfőbb előnye, hogy annak keretében az állami erdőgazdasági társaságoknál elérhető tűzifa ára rögzítve lett. A rögzített áron vásárolható 10 erdei köbméter tűzifa egy átlagos családi háznak az esetében elég a fűtésre. A tapasztalatok alapján a vidéki régiókban, ahol eddig is fával fűtöttek a lakosok, rendben zajlik a program lebonyolítása. Lokálisan alakultak ki ugyan némi átmeneti hiányok egyes térségekben, ott, ahol magas a lakosságszám, nincs hagyománya a fával való fűtésnek vagy alacsony az erdősültség ez jellemző a Dél-Alföldre is. Ennek kezelésére az erdőgazdaságok között cégcsoporton belül az első ütemben elindult 23 500 köbméter faanyag átszállítása az erdőben gazdagabb régiókból a fővárosi és az alföldi térségekbe. Összességében az állami erdőgazdaságok részéről folyamatos a tűzifaprogramhoz szükséges faanyag biztosítása és ezzel együtt az igények kiszolgálása. Kérem válaszom elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[19.00]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2022. július 12-ei ülésnapján elfogadott, az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Katari Állam közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló törvénytervezethez törvénytervezethez?, ez hibás benyújtott törvényalkotási bizottsági jelentés és módosító javaslat vitája. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/287/8. számon, a köztársasági elnök levele T/287/9. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási Bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási Bizottság 2022. november 3-án tartott ülésén megtárgyalta a köztársasági elnök által az Országgyűlésnek megfontolásra visszaküldött, az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Katari Állam közötti légiközlekedési megállapodás kihirdetéséről szóló T/287. számú törvényjavaslatot. A módosító javaslatot és a jelentést a bizottság a házszabály 78. §-a alapján 35 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! A köztársasági elnök asszony az Országgyűlés által 2022. július 22-én elfogadott törvényjavaslat aprónak tűnő, ám annál fontosabb hiányosságaira hívta fel a figyelmet, amelyek itt, a parlamenti vitaszakaszok során a mi figyelmünket sajnos elkerülték. A köztársasági elnök asszony felhívta az Országgyűlés figyelmét arra, hogy az elfogadott törvényjavaslat nem felel meg az Alaptörvény Q) cikk (2) bekezdésében foglalt, a magyar jog és a nemzetközi jog összhangjának biztosítását előíró követelménynek, továbbá a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló 2005. évi L. törvénynek, valamint az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Katari Állam közötti légiközlekedési megállapodás magyar nemzeti hatáskörbe tartozó részeinek nemzetközi jogi ideiglenes alkalmazására vonatkozó ténybeli helyzetnek sem. Ezen problémákat orvosolandó, a Törvényalkotási Bizottság újfent megtárgyalta a visszaküldött törvényjavaslatot, és módosító javaslatot fogadott el. Az Nsztv. 11. § (1) bekezdése értelmében a nemzetközi szerződést vagy annak meghatározott részét a szerződés rendelkezésének megfelelően annak hatálybalépéséig akkor lehet ideiglenesen alkalmazni, ha a szerződés kötelező hatályának elismerésére felhatalmazást adó szerv a szerződés ideiglenes alkalmazását a kihirdető jogszabályban jóváhagyja. Ez áll ugyanis összhangban a megállapodás 29. cikk (3) bekezdésével, ami szerint a felek e megállapodást annak aláírása napjától kezdődően az esetnek megfelelően saját belső eljárásaikkal és/vagy nemzeti jogszabályaikkal összhangban ideiglenesen alkalmazhatják. Az Nsztv. 11. § (1) bekezdésének megfelelően a bizottsági módosító szintén rendelkezik a megállapodás hatálybalépéséig annak ideiglenes alkalmazásáról, valamint az ideiglenes alkalmazás időbeli hatályának megállapításáról. Most tehát voltaképpen ahhoz kérem tisztelt képviselőtársaim támogatását, hogy az alkotmányos aggályokat kiküszöbölendő, a törvényalkotási bizottsági módosító javaslatot támogassák annak érdekében, hogy a benyújtott törvényjavaslatban lefektetett célok a magyar jog és a nemzetközi jog összhangjának megfelelően mihamarabb megvalósulhassanak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]] bekezdésének megfelelően a bizottsági módosító szintén rendelkezik a megállapodás hatálybalépéséig annak ideiglenes alkalmazásáról, valamint az ideiglenes alkalmazás időbeli hatályának megállapításáról. Most tehát voltaképpen ahhoz kérem tisztelt képviselőtársaim támogatását, hogy az alkotmányos aggályokat kiküszöbölendő, a törvényalkotási bizottsági módosító javaslatot támogassák annak érdekében, hogy a benyújtott törvényjavaslatban lefektetett célok a magyar jog és a nemzetközi jog összhangjának megfelelően mihamarabb megvalósulhassanak. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps a kormánypárti padsorokból.)
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztők közül itt ülő Koncz Zsófia miniszterhelyettes asszonyt, hogy most kíván felszólalni vagy később. [[Jelzésre:]] Jelzi a kezével, hogy később. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nyáron ezt egy rövid törvényjavaslatként tárgyaltuk itt az Országgyűlés előtt. Egyetértettünk abban, hogy a légiközlekedési megállapodások alapvető fontosságúak. Általában ezek azok a nemzetközi szerződések, illetve különböző megállapodások, amikor jóval nagyobb egység van a parlament két oldala között a patkóban, mint más átpolitizált vagy esetleg szakpolitikai javaslatnál, hiszen mindannyian fontosnak tartjuk azt, hogy a légi közlekedés zavartalansága, a turizmus, a gazdaság, a kereskedelem folyamatosan életben legyen, menjen, főleg a Covid-járvány utáni időszakban, amikor a légi közlekedés jelentősen korlátozva volt, és nem volt lehetőségük sem kereskedőknek, sem üzletembereknek, sem a turizmusban részt vevőknek utazniuk. Akkor is elmondtuk a vitában, Katar pont azért került a figyelem középpontjába, hiszen pár nap múlva futball-világbajnokság is kezdődik Katarban, így nyilván az Európából és a világ más részéről odairányuló légi forgalom jelentős lesz az országban. Szeretném megköszönni köztársasági elnök asszony alaposságát, illetve a kollégái munkáját is, hiszen ebből is látszik ez egy apró mozzanata, de ebből is látszik , hogy a jogállamunk, a jogrendszerünk működik. A köztársasági elnök asszony a törvényt átnézve talált egy olyan hiányosságot, amelyet mi itt a parlamenti vitában nem vettünk észre. Fontos, hogy a törvényalkotásban mindenképpen az Alaptörvényünk szerint járjunk el, semmilyen módon ne sértsük az Alaptörvényt. Pont mai hír, hogy az Alkotmánybíróság visszaküldte az előzetes normakontrollra odaküldött, a parlamentünk által odaküldött törvényjavaslatot. Fontos, hogy alkotmányos kontroll mindig benne legyen a jogrendszerünkben, éppen ezért szeretném megköszönni a Köztársasági Elnöki Hivatal munkáját és a Törvényalkotási Bizottság munkáját is, akik ezzel az apró módosítással lehetővé teszik, hogy már ne ütközzön az Alaptörvényünkbe ez a törvényjavaslat. Viszont fontos, hogy mielőbb hatályba lépjen, hiszen ezek a légi közlekedést segítő megállapodások mind nagyon fontosak az Európai Unióval való és a kétoldalú kapcsolatainkban is, ezért mi támogatni fogjuk a végszavazásnál a módosított törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Előterjesztőként öné a szó, Koncz Zsófia miniszterhelyettes asszony.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Szeretném megköszönni először is a Törvényalkotási Bizottság munkáját, illetve Nacsa Lőrinc képviselőtársamhoz csatlakozva köztársasági elnök asszony észrevételét. Meg kell hogy állapítsuk, hogy a módosító javaslat már eleget tesz köztársasági elnök asszony észrevételeinek. A törvénnyel kapcsolatban a korábbi vitában már kifejtettük az álláspontunkat, úgyhogy szeretném kérni minden képviselőtársamtól, hogy támogassák a törvény elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Koncz Zsófia miniszterhelyettes asszony, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor. Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Keresztes László Lórántnak, LMP, aki „A mi városunk, Pécs 97.” címmel tartja meg napirend utáni felszólalását.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Valóban, napirend után Pécs kérdéseiről, Pécs problémáiról szoktam beszélni, most ez az ügy ugyanakkor csak részben érinti a városomat. Alapvetően akiről beszélni fogok, az egy pécsi oktató volt, ez a kötődés, de nem a pécsi oktató mivoltja miatt került az érdeklődés homlokterébe Schadl György, a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar elnöke, aki most, mondhatjuk, hogy szinte napra pontosan egy éve előzetes letartóztatásban van. [[19.10]] A helyzet az, hogy az ügyészség indítványára, ahogy mondtam, egy évvel ezelőtt előzetes letartóztatásba helyezték Schadl Györgyöt, és igen súlyos korrupciós vádakkal gyanúsítja őt az ügyészség. Hasonlóképpen egyébként meggyanúsította az ügyészség Völner Pált, az Igazságügyi Minisztérium volt államtitkárát, volt miniszterhelyettesét. A tényállás az ma Magyarországon, hogy annak ellenére, hogy rendkívül súlyos vádak érik Schadl Györgyöt, ő a mai napig a Bírósági Végrehajtói Kar elnöke maradhatott, Völner Pál pedig egészen az elmúlt napokig ügyvédként praktizálhatott, és ő egyébként szabadlábon van, őt még előzetes letartóztatásba sem helyezték. Tehát elmondhatjuk azt, hogy egy végtelenül felháborító helyzet van ma Magyarországon. Mondhatjuk, hogy a bírósági végrehajtói maffiának az egyik fontos embere továbbra is a Végrehajtói Kar elnöki tisztségét töltheti be, egy fontos közjogi tisztséget tölthet be, ugyanis a Fidesz megvédte őt az elmúlt egy évben, és a Fidesz megvédte őt a mai napon is. A mai napon az Országgyűlés Igazságügyi Bizottsága tárgyalta azt a javaslatot, amit én beterjesztettem, ami semmi másról nem szólt, mint hogy ha valakit ilyen súlyos korrupciós vádakkal illetnek és közvádas eljárás alatt van, akkor az ne tölthesse be tovább ezt a fontos pozíciót, legyen jogi lehetőség leváltani. A jogszabályi környezet rossz, erre ma nincs lehetőség. Ezt a javaslatot a Fidesz képviselői ma nem támogatták, tehát megvédték Schadl Györgyöt, megvédték az ügyészség szerint korrupt fővégrehajtót, és nem engedték, hogy le lehessen váltani. Az ügyészség szerint Schadl György, a kar elnöke 2018 májusa előtt korrupciós kapcsolatot alakított ki a fideszes Völner Pállal, az Igazságügyi Minisztérium parlamenti államtitkárával, aki később miniszter asszony helyettese volt, tehát Varga Judit legfontosabb bizalmasa és helyettese. Ennek keretében Schadl György jogtalan előnyként rendszeresen készpénzt juttatott Völner Pálnak, ilyen módon magyarul: kenőpénzzel irányította a korrupt fővégrehajtó az igazságügy-miniszter helyettesét, tehát az Igazságügyi Minisztérium második emberét. Ez is mutatja, hogy milyen magas szintre ért Magyarországon a korrupció, gyakorlatilag az Igazságügyi Minisztérium csúcsáig ért, annak a minisztériumnak a csúcsáig, amelynek legfontosabb feladata és küldetése éppen egyébként a korrupció üldözése lenne. A Nyomozó Főügyészség indítványozta beismerés esetén, hozzáteszem , hogy Schadl György 10 évet kapjon, Völner Pál 8 évet; az előző esetében 200 millió, Völner esetében 25 millió pénzbüntetést is kilátásba helyeztek, illetve a közügyektől 10 évre való eltiltást. Ennek ellenére, ismétlem, a Fidesz megtartotta a pozíciójában Schadl Györgyöt. Úgy gondoljuk, hogy ez, hogy egy ilyen személy lehet a Bírósági Végrehajtói Kar elnöke, súlyos mértékben rombolja Magyarországon az igazságszolgáltatásba vetett közbizalmat. És hogy nem vagyunk egyedül ezzel a kijelentéssel, itt idézném Répássy államtitkár urat, aki egyébként a fideszes bukott államtitkár utódja, Varga Judit miniszter jelenlegi helyettese, aki úgy fogalmazott egy júliusi vitában, hogy „nem elviselhető az az állapot, hogy egy ilyen személy töltse be ezt a fontos közjogi pozíciót”. Tehát Répássy Róbert is elismerte azt, hogy ez egy tarthatatlan állapot, én ezért terjesztettem be egyébként akkor, a vita után azt a törvényjavaslatot, amiről ma szavazott az Igazságügyi Bizottság, és ismétlem, leszavazták, tehát tárgysorozatba sem engedték ezt a javaslatot. Azt gondolom, hogy ezzel a gyalázatos döntéssel a Fidesz képviselői bebizonyították azt a mai napon is, hogy amikor újabban a korrupció elleni hatékonyabb fellépésről beszélnek, azok csak üres szólamok, eszük ágában sincs hatékonyabban fellépni a korrupció ellen, és eszük ágában sincs még azokat az alapvető lépéseket megtenni, ami ilyen módon is egyébként tisztázná a képet, és ilyen módon is egyébként azt mutatná, hogy minden cselekedetnek kell hogy legyen következménye. Ugye, jelenleg is, ismétlem, Völner Pál szabadlábon van, Schadl György pedig továbbra is a Fidesznek köszönhetően a Bírósági Végrehajtói Kar elnöke, továbbra is ezt a fontos közjogi pozíciót tölti be. Úgy gondoljuk, hogy az ártatlanság vélelme fontos alkotmányos alapelv, de nem terjedhet ki arra, hogy egy ilyen súlyos váddal illetett személyt pozícióban tartson, és egyébként minimum elvárható lett volna, hogy olyan jogi szabályozás alá essen ennek a fontos vezető pozíciónak a megítélése, mint egyébként a bírósági végrehajtói tevékenység. Ettől már jelenleg el van tiltva Schadl György, de továbbra is azt a fontos pozíciót tölti be, ami meggyőződésünk szerint gyalázatos és elfogadhatatlan, ezért a Törvényalkotási Bizottságon fogom indítványozni, hogy mégiscsak kerülhessen napirendre a javaslat. Köszönöm szépen elnök úrnak a figyelmét.
Köszönöm szépen, képviselő úr. „Dinamikusan fejlődő Nyíregyháza” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szabó Tünde képviselő asszony, Fidesz. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! A mai felszólalásomban az északkelet-magyarországi gazdaságfejlesztési zónáról, azon belül Nyíregyháza eddigi jelentős és dinamikus eredményeiről szeretnék szólni. A világjárvány óta sajnos tapasztalhatjuk, hogy világszerte számos gyárbezárás történt, melyet európai recesszió követett, ezért egyre inkább értékes és fontos feladat az ipari parkok fejlesztése, a munkahelyteremtés, a versenyképes gazdasági növekedés, és annak fenntartása. Ehhez beruházásokra van szükség, ezért jó hír, hogy Magyarország idén is meg tudta dönteni a beérkező beruházások rekordját, hiszen az idei esztendőben érkezett Magyarországra minden idők legtöbb beruházása. Fontos, hogy Nyíregyháza kiváló teret nyújt a bővítéshez és a fejlesztésekhez. Az itteni beruházások közel vannak az európai piacokhoz, rendelkezésre áll a megfelelő munkaerő, segítőkészek a hatóságok, a Magyar Fejlesztési Bank pedig stratégiai partnerként tekint városunkra. Örömmel jelentem, hogy a közelmúltban is kiemelkedő esemény zajlott fejlesztések kapcsán Nyíregyházán, hiszen letettük a Double Scoop cég alapkövét, így 300 milliárd forintos, városunk történetének legnagyobb beruházása indulhatott el. Fontos kiemelni, hogy ez a beruházás 1200 új munkahelyet teremt városunkban, amely egy újabb garancia arra, hogy erős térséget, erős Magyarországot tudjunk fenntartani. Mindehhez szeretném kiemelni a LEGO-csoportot is, amely nemrégiben egy 53 milliárd forintos beruházással ünnepelte meg Nyíregyházán fennállásának 90. évfordulóját, hiszen úgy határozott, hogy 50 százalékkal növeli a nyíregyházi gyárának termelési területét is. Büszkék lehetünk arra, hogy a világ öt gyárának egyikéből a LEGO minket választott 2014-ben, a kibővített gyárkapacitás pedig szintén új munkahelyeket biztosít, biztos megélhetést jelent az embereknek és a családoknak. Szintén a közelmúltban, fennállásának legnagyobb beruházását hajtotta végre 2,5 millió euróból a nyíregyházi Color Pack Nyomdaipari és Csomagolóanyag Gyártó Zrt., amelyből 900 és 400 millió forintot a gazdasági és innovatív operatív program pályázatán nyert el. Mindezzel 30 százalékkal tudják növelni kapacitásukat, így közel száz munkavállaló foglalkoztatására nyílik új lehetőség. Egy másik örömhír, hogy beszámolhatunk arról is, hogy az Electrolux a vállalat magyarországi történetének legnagyobb beruházását hajtja végre Nyíregyházán. A 35 milliárd forintos fejlesztés nyomán ez a hűtőgépgyár lesz a vállalatcsoport egyik legmodernebbje. A fejlődés azonban a beruházások mellett más területeket is érint folyamatosan, hiszen folyamatos, hogy iskolákat és óvodákat újítunk fel és építünk. Az elmúlt időszakban, ha szám szerint nézzük, majdnem 40 óvodát és iskolát újítottunk fel és építettünk. Ez azért is fontos, mert a város modern és értékes intézményekkel kell hogy gazdagodjon. Az egészségügyet tekintve kiemelném, hogy Nyíregyháza városában épülőben van a nővérszálló. Több mint 1 milliárd forintos beruházással gyarapodik tovább a város egészségügyi rendszere. Ez illeszkedik ahhoz a fejlesztéssorozathoz, ami az elmúlt bő évtizedben megvalósulhatott. A kormányzati 5 milliárdos útfejlesztési programnak köszönhetően számos útfejlesztés történt a városunkban, és folyamatosak az útépítések és -felújítások. Nyíregyháza sportélete mindig is híres volt, éppen ezért 27 sportparkot építettünk, és számos nagy volumenű sportberuházás valósult meg az elmúlt évek során. A régió fejlődését jól szemlélteti egy friss fejlesztés a Tokaj-Zemplén program által, melynek alapvetése, hogy olyan infrastruktúra valósuljon meg a programhoz tartozó településeken, amely az ott élők számára nagyban segíti a mindennapi közlekedést, és javítja az életminőséget. A megyének kiváló egyeteme van, a szakképzési centrumnak köszönhetően egyre több diák, jól képzett munkaerő segíti a leendő beruházásokat, és igyekszünk a legjobb feltételeket megteremteni akár a közlekedésről, akár a logisztikáról vagy pedig az infrastruktúra feltételeiről legyen is szó. [[19.20]] Kiemelten fontos célunk, prioritásunk az iparfejlesztés és a gazdaságfejlesztés, a munkahelyteremtés, és még sorolhatnám, csak már nincsen időm. Úgyhogy én szeretném megköszönni mindenkinek, aki hozzájárult ezekhez a fejlesztésekhez, és szeretnénk folytatni mindezt, hogy sikeres úton tudjunk továbbhaladni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Szabó Tünde képviselő asszony. „Mi történik Újpesten?” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, a DK képviselője. Öné a szó.
Elnök úr, köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Fontos ügyekben szeretnék szólni Újpest érdekében. Takács Péter egészségügyi államtitkár úr még júniusban egy szakmai konferencián szólta el magát, hogy a kormány saját hatáskörébe vonja az önkormányzati szakrendelőket. Mondhatnám, hogy ez pártállami tolvajtempó, amit egyébként a Fidesz ebben a témában csinál, már megint szemet vetettek valamire, ami eddig egyébként jól működött. Kérem, tekintsék a törvény beadása előtti figyelemfelhívásnak, figyelmeztetésnek a mondataimat. Az önkormányzatok eddig biztosították a felújítási és fejlesztési forrásokat a szakrendelők számára. Milliárdokat költöttek, hogy javítsák a szakorvosi ellátást, az államosítással az önkormányzatok egyébként pedig újabb vagyont veszítenek el. Ezzel a szakrendelőket államosító elképzelésükkel biztos, hogy tovább rontják az egészségügyi ellátás színvonalát. Az intézkedés sérti a betegek és az egészségügyi dolgozók érdekeit, mert újabb forráskivonást jelent az egészségügyből. Eddig is láthattuk, hogy az állam eddig sem volt jó gazdája a korábban átvett szakrendelőknek: elmaradtak a beruházások, nem tudtak alkalmazkodni a helyi igényhez, és többeket be is zártak egyébként. Felhívnám a figyelmüket arra is, hogy az államosítási szándék ütközik a főváros és a kormány megállapodásával is, amit a budapesti egészségügyi intézmények fejlesztéséről kötöttek. Ezeket a pluszforrásokat a budapestiek érdekében kértük, nem pedig azért, hogy a kormány elvegye, majd leépítse az önkormányzati szakrendelőket. Újpest és Angyalföld képviselőjeként felháborítónak tartom ezt a tempót, amit önök diktálnak, ez elfogadhatatlan. Önöknek az egészségügy láthatóan nem fontos. Csak nézzünk rá azokra a kórházakra, amelyeket fenntartanak, azok milyen állapotban vannak! Most ismét mindenféle egyeztetés nélkül elvonják tőlünk ezt a lehetőséget. Többször bizonyították már azt is, hogy nem érdekli önöket az újpesti, angyalföldi emberek egészsége, jólléte, csak azzal foglalkoznak, hogyan tudnak politikai, morális károkat okozni az önkormányzatnak, a kerületi embereknek. Határozottan tiltakozom, hogy a kormány einstandolni akarja a jól működő újpesti szakrendelő intézetet, ahol folyamatos fejlesztésről gondolkodtunk idáig, hét emeleten emeletről emeletre haladtunk a felújításban és a fejlesztésben. Újpest éves szinten 300 millió forinttal támogatja a szakrendelőt azért, hogy ne legyen panasz orvos-, szakápolóhiányra. Így voltunk képesek lecsökkenteni a sorban állók számát, új egészségügyi szolgáltatásokat elindítani, fejlesztéseket lebonyolítani. Az újpestiek érdekében egyébként nemcsak erre, hanem a kórház megépítésére is tettünk javaslatot, sőt az önkormányzat elkészítette az előtanulmányt annak érdekében, hogy a kormányzat, a minisztérium hátha meghallja, és segíteni akar, megérti, hogy nekünk fontos, hogy az emberek egészségének megőrzése érdekében tegyünk. Ennek érdekében nyár elején költségvetési módosító javaslatot is tettem, de láttuk, hogy ennek mi volt a következménye itt a Költségvetési Bizottságban. Számos olyan fejlesztést sorolhatnék önöknek fel, amely megtörtént: az automata ügyfélfogadó oszlopok felállításától kezdve az új eszközökkel, modern technikával felszerelt orvosi berendezések bekerülése, az eszközpark bővítése, hiánypótló angiológiai, diabetológiai betegellátás indult a kerületi lakosok részére, ami egyébként más kerületeket is érint. Mégis a végén a következő problémára is fel kell hívnom a figyelmet. Sikertelen volt a Tungsram csődeljárási tárgyalása a hitelezőkkel, felszámolás alá fog kerülni a cég. Ezt egy állami szervezet, az Eximbank kezdeményezte. Elfogadhatatlan! A dolgozók a megélhetés szélére kerültek, mindazok, akik egyébként kitartottak addig, hogy a csődeljárási folyamat valameddig eljusson. Ezek közül a budapesti tungsramosok vannak a legnehezebb helyzetben, mert ők már három hónapja vannak úgynevezett állásidőben, ami havonta 130 ezer forintos jövedelmet jelent nekik, ez pedig a jelenlegi inflációban, amit önök okoztak, elfogadhatatlan. Az újpesti gyáregységet érinti tehát ez a legrosszabbul. Emiatt még szólnom kell más formában is, ezt meg fogom tenni, egyelőre köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm szépen. [[Hegedüs Andrea és Varga Zoltán tapsol.]]
Köszönöm szépen, Varju képviselő úr. „Az állam után Debrecen is kivonul a szociális gondoskodásból? Ez szégyen!” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Bár azt látjuk, hogy a kormány és annak lakájmédiája, a propagandacsatornák ezerrel ennek az ellenkezőjét mondják, mégiscsak azt kell mondanom, és azt érzékelhetjük, hogy joggal döbben meg, háborodik fel mindenki, hiszen a kormány aljas és gátlástalan lépése annak a törvénybe foglalása, hogy egyszerűen ki kíván lépni a szociális gondoskodás rendszeréből. Míg persze az adókat, az áfákat, a szociális hozzájárulást, a tb- és nyugdíjjárulékot a legnagyobb precizitással és persze a szokásos szigorral behajtja a kisembereken és vállalkozásokon egyaránt az állam, addig arról törvénykezik, hogy neki már valójában nincs is köze a szociális gondoskodáshoz. Hogy is szól ez az előterjesztés? Gondoskodjanak az Orbán-krízis elesettjein elsősorban önmaguk, ami, azért valljuk be, valami szürreális és őrült vicc kategória, hiszen, aki gondoskodást igényel, az pont azért teszi mindezt, pont ezért fordul valaki máshoz, mert önmaga képtelen megoldani a rázuhanó súlyos problémákat. Ennyi erővel akár törvénybe foglalhatná az Orbán-rezsim azt is, hogy a vakbélműtétet mindenki önmaga köteles elvégezni önmagán, ha lehet, érzéstelenítés és asszisztencia nélkül miért betegedett meg? Gondoskodjon az elesetteken a családja, azok, akik a statisztika és a tapasztalat szerint is legalább ugyanolyan nagy bajban vannak vagy lehetnek, mint az elesett családtag, ha nem nagyobban. Hogy szól még a törvény? Gondoskodjanak a karitatív szervezetek. Miközben persze jól tudjuk, hogy bürokratikus eszközökkel, kormányzati uszítással, de ha máshogy nem megy, hát, karhatalommal is évtizedes háborút folytatnak Orbánék a civil, köztük persze a karitatív szervezetekkel szemben. Valahol a sor közepe, vége felé felsejlenek az önkormányzatok is, és a sor, a lista legvégén ott kullog maga az állam. A szörnyű és kirekesztő, gonosz és embertelen lista végén ott van az állam maga, a kormány mint ködös és elérhetetlen segítő; gondolom, „a papír mindent elbír” alapon, vagy azért, mert szégyellték már kihagyni teljesen erről a listáról. És persze tudjuk, hogy az önsegélyezésről, a család, a karitatív és civil szervezetek segítségéről nagyjából mindenkinek van fogalma, tudjuk, hogy ez mit jelent. Segítenek ezek a szervezetek, a család, amíg tudnak, de ez általában kevés, hiszen látjuk ezeket a szervezeteket, valójában már sokszorosan elérték a teljesítőképességük határát, sok esetben szinte lehetetlen már tőlük többet várni. Az önkormányzatok mi is van az önkormányzatokkal? Hiszen nagyon jól tudják, akik itt ülnek a törvényhozásban akár velem szemben is, hogy az önkormányzatokat évek óta bestiális módon gyilkolja az Orbán-kurzus. Jelenleg persze köszönhetően az Orbán-rendszer, a kormány okozta szociális, társadalmi, energia- és gazdasági válságnak ezek az önkormányzatok éppen hiábavaló módon az életükért küzdenek, a talpon maradásukért futnak, hozzá kell hogy tegyem: reménytelenül. Persze, azért azt el kell mondani, és nem is szabad titkolni, hogy mégis nagy felelősség terheli, terhelheti az önkormányzatokat és azok vezetőit is azért, hogy mennyiben képesek, mennyire képesek, hogy vane bennük szándék arra, hogy azoknak, akiknek egy ledolgozott, kemény élet után most segítségre van szükségük, segítségre szorulnak, nem engedik el a kezét, nem rúgnak beléjük még ők is azokba, akiket az Orbán-kormány az árok szélén hagyott vagy hagy megfagyni. [[19.30]] Ez becsület kérdése, ez emberség kérdése, ez szolidaritás kérdése: segíteni, szolidárisnak lenni azokkal, akik éppen rászorulnak. És hát, sajnos azt kell hogy mondjam, debreceniként szégyellem is egy picikét magam; sajnos Debrecen város öntelt és szervilis fideszes helytartói most is bebizonyították azt, hogy hű talpnyalói Orbánnak. Miközben az orbáni többség benyújtotta a parlament elé az egyik legszörnyűbb üzenetét, addig Debrecen fideszes helytartói orbánabbak lettek Orbánnál is, hiszen a fideszes többség a debreceni közgyűlésben embertelen módon éppen arról döntött akkor, hogy szociális intézmények sorát zárja be, halálos magányra, szörnyű télre, ellátatlanságra ítélve ezzel az odajáró ellátottakat és idős embereket. Sokan megkérdezhetik, hogy jó, de akkor mi erre a gyógyír. Nem más, mint Dobrev Klára és a Dobrev Klára vezette árnyékkormány. Mi fogunk tudni megoldást találni erre, és bebizonyítjuk, hogy igenis létezik szociális gondoskodás nemcsak az önkormányzatokban, hanem a kormányban is. Köszönöm szépen. [[Hegedüs Andrea tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „Miskolc nem építhet úgy jövőt, hogy ne értékelje és becsülje a múltját, „Déryné édes terhét” tovább kell vinni” címmel jelentkezett napirend utáni felszólalásra Hegedüs Andrea, a DK képviselő asszonya. Öné a szó.
Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Miskolc főutcájának a legkiemelkedőbb épülete, patinás boltíves árkádjával és tűzoltótornyával, órájával a színművészet temploma: a Miskolci Nemzeti Színház. Egy hónapon át nívós programsorozattal emlékezett korának legnagyobb színésznőjére, Déryné Széppataki Rózára, aki 150 évvel ezelőtt költözött egy magasztosabb színpadra. Ő a város múltjának szerves része, aki mindig is miskolcinak vallotta magát. Ő a város múltjának egy emblematikus figurája. Déryné egykor a miskolci kocsiszínben, hóesésben, a szabad ég alatt tartott előadása után súlyosan megfázott. A miskolci polgárok ennek hatására pénztárcát nyitottak, és építették fel 1823-ban az ország első kőszínházát, amelyre az egész magyar nemzet büszke azóta is. Míg ez az év a ,,magyar múzsa" halálának tisztelgett, a jövő esztendő a színház előtt emel jelképes kalapot, ugyanis jubilál: kétszáz éves évfordulót ünnepel. Sok színészlegendának egykori otthona és jelenleg is tehetséges színészek méltó munkahelye. De vajon meddig tehetik még Déryné, Latabár, Latinovits, Ruttkai, Somlay, Sulyok, Őze, Bilicsi, Mezey, Agárdy, Bessenyei, Galambos, Nagy, Sztankay, Blaskó, Tímár, Igó, Mihályi, Gáspár, Görög, Máhr, Harsányi, Fandl utódai? A napokban jelent meg Béres Attila direktor úr felhívása, mely nem színpadi könnyeket csal a szemünkbe, hanem valódiakat. Idézem szavait: ,,Kétszáz év: mennyi taps, nevetés, könny, mennyi vitákat gerjesztő kérdés, gondolat, mennyi lélek, mennyi szépség, mennyi, mennyi fájdalom, mennyi katarzis! Bezárni mindezt a legkönnyebb. De a színház nyitva akar maradni. A színház egy városban a jelent és a reményt jelenti. A színház megszűnésével a városban a remény szűnik meg. Az ország első kőszínháza nem ünnepelheti 200. évfordulóját zárt ajtók mögött, közönség nélkül.” Szívfacsaró, hogy kilátástalanság, reményvesztettség járja át a falakat. A színpadon mindebből semmi nem látszik. A színészek teszik a dolgukat, játszanak, komédiáznak, megmozgatják nevetőizmainkat, vagy belemarkolnak lelkünk bugyraiba. Sőt van, amikor tükröt tartanak nekünk, embereknek és a kormánynak, ha kell. Most, igen, erre van szükség. A kormány nézzen tükörbe, hová juttatta a kultúra, a művészet oltárát! Nem fogják tudni megünnepelni méltóképpen a rég várt születésnapot. Ilyen kerek évforduló újra csak száz év múlva lesz. Mit fogunk hátrahagyni a jelenlegi kormány elhibázott politikája miatt az utókornak? Egykor visszalapozva a digitális újságlapokat a következőt fogjuk benne találni: ,,A Miskolci Nemzeti Színház szűkös, szegényes keretek között ünnepelte két évszázados születésnapját, mert egy tehetetlen kormánya volt 2022-ben az országnak, aki nem becsülte sem a színészeit, sem a tanárait, sem a diákjait. Igen, van egy Fidesz-kormány, mely profi módon színészkedik és Molière: A fösvény című darabjának Harpagon címszereplője megirigyelhetné a zsugoriságát. Zsugoribb a zsugoribbnál. Magának osztogat, mindenki mást fosztogat.” Anno a Habsburg-kormány is szűkmarkú volt, amikor magyar nyelvű kőszínházra volt szüksége a hazának, de most nem idegen hatalom uralkodik rajtunk. Magyar kormányunk van de milyen? Fidesz-KDNP-egyeduralom van, erős orosz befolyással. Ezért nem lehet kultúrát építeni, ezért nem lehet tanítani, tisztességes egészségügyi ellátásban részesülni, ezért kell a szociálisan rászorulóknak végső esetben az állam helyett magukat ellátni. Tisztelt Fidesz-KDNP-kormány! A színháznak pénzre van szüksége. Adjon! Ne éljen vissza a miskolci színművészek embert próbáló kitartásával, hivatástudatával! Készek dideregve-vacogva, félhomályban játszani, akárcsak a tanáraink-diákjaink bundában tanulni és tanítani. Ők teszik a dolgukat áldozatok árán is. Önöknek viszont az a feladatuk, hogy értük dolgozzanak, hozzanak végre megfontolt döntéseket, és teremtsék elő a működéshez és ünnepléshez szükséges pénzt! Szolgáljanak alázattal! Szolgálják végre a magyar nemzeti kultúrát, és hozzanak áldozatot, hogy méltóképpen ünnepelhessen a miskolci színház és a színházszerető közönség! Köszönöm szépen. [[Varga Zoltán tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bodó Sándor képviselő úr, a Fidesz képviselője: „A Kormány támogatja az utánpótlás-nevelés fejlesztését” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy egy nemzet sikerei mögött mindig keresnünk kell azokat a területeket, ahol maradandót tud alkotni, és legyen az akár gazdasági teljesítmény, akár a kultúrában, akár a sportban, akár a tudományban elért eredmény, mind-mind nagyon fontos ahhoz, hogy a nemzet úgy tudjon ezeknek a sikereknek a kivívóira, megvalósítóira tekinteni, mint akik példát tudnak mutatni a következő nemzedéknek. Fontosnak vélem ezt, ahogy említettem, ebben a nehéz időszakban is, amikor látjuk, hogy Európában háború van, gazdasági szankciók nehezítik mindennapjainkat, de azt is látnunk kell, mint az ezer évben annyiszor, hogy a nehézségekből való kivezető út nem a kéztördelésben és a sopánkodásban kell hogy megformálódjon, hanem pont a tenni akarásban. A tenni akarás területén, azt gondolom, hogy a polgári kormány az elmúlt években nagyon maradandót alkotott, és választókerületünkben is jó néhány példa van arra, hogy a sport és az utánpótlássport területén olyan fejlesztések, olyan programok valósultak meg, amelyek hivatottak biztosítani, hogy egy egészséges generáció folytathassa a munkát. Gondolok itt a tornatermek építésére, gondolok a szabadtéri kondiparkok építésére, és gondolok egy konkrét fejlesztésre is, ami Püspökladányban valósul meg, egy birkózócsarnok megvalósítására. A birkózás sportág történelmét, múltját, azt gondolom, nem kell e Házban bemutatni, hiszen már az ókori olimpiákon is jelentős szerepet töltött be, és tényleg egy nemes, férfias versengés, amit ugyan már hölgyek is űznek. Ennek természetesen nagyon sok formája, nagyon sok változata volt az évek során, de az alapértékek mindig megmaradtak, és ezek bizony a magyar sportkultúrában is méltán foglalták el kitüntető szerepüket. Ebben a sportágban is nagyon sok vidéki versenyző, akár a térségünkből származó vidéki versenyző is ért el nagyon jelentős sikereket olimpiákon, világbajnokságokon, Európa-bajnokságokon, és ahhoz, hogy ezek az egészen kiváló emberek most mint példaképek megjelenhessenek előttünk, bizony áldozatos utánpótlás-nevelésre van szükség. [[19.40]] Az utánpótlás-nevelés egy sziszifuszi munka, hiszen nagyon sokan elkezdik az adott sportág alapjait elsajátítani, de kevesen jutnak el a dobogó legfelső fokára. De ez alapvetően nem probléma. Az a legfontosabb, hogy a gyermekek életvitelében, életvezetésében a sport kapjon megfelelő szerepet, és pont ebben a mai világban, amikor annyi minden más, olykor bizony negatív alternatíva is lehetőséget kínál, fontos hangsúlyozni, hogy a sport mindig legyen az életszervezésnek, a napi munkarendnek, menetrendnek, tanrendnek a része. Ebben a tevékenységben végez példaértékű munkát a Püspökladányi Nehézatlétikai Egyesület, és annak érdekében, hogy még hatékonyabb legyen ez a munka, bizony tárgyi fejlesztésekre is szükség van. Alapvetően utánpótlás-neveléssel foglalkozik az egyesület, és mondhatom azt, hogy egész Hajdú-Bihar megyében talán a legeredményesebben teszi ezt. Nemcsak a püspökladányi, hanem a környéken élő gyermekek is járnak az egyesület színeiben edzeni, versenyezni, ezért aztán tényleg térségi szerepet tölt be. Ami az eddigi munkát akadályozta a kiváló eredmények mellett is, az nyilván abból állt, hogy egy olyan teremben, egy olyan sportcsarnokban edzhettek, ahol más sportág képviselői is helyet kaptak. Ez teljesen értelmezhető és helyes dolog, de bizony a mai, gyermekeink számára túlzsúfolt napirend mellett meg kellett teremteni annak a feltételeit, hogy bármikor rendelkezésre álló birkózócsarnok szolgálhassa őket. Ezért aztán Magyarország Kormányának köszönhetően egy kétszőnyeges, állandó nyitvatartással működő sportcsarnok kezdte meg vagy kezdi meg hamarosan a tevékenységét, amely tényleg olyan edzéslehetőségeket kínál, amivel ezek a gyerekek, ahogy említettem, a napi munkarendjükhöz, tanrendjükhöz igazodva tudnak edzéslehetőséghez jutni. A létesítmény Püspökladány központjában a sportcsarnok, a városi sportcsarnok mellett épül fel több mint 460 négyzetméteren, és Magyarország Kormánya több mint 400 millió forint támogatást biztosított, hogy ez az utánpótlás-létesítmény zavartalanul tudjon majd működni. Az építkezés utolsó heteit, hónapjait éljük, és remélem, hogy hamarosan meg tudja nyitni ajtajait, kapuit ez a létesítmény, amely nemcsak az edzéslehetőségre, hanem akár nemzetközi versenyek rendezésére is alkalmas. Azt hiszem, hogy ezekben a nehéz időszakokban meg kell becsülnünk minden ilyen erőfeszítést, hiszen a válságból való kilábalásnak ez a leghatékonyabb útja, ha magunk előtt méltó célokat látunk, és azért dolgozni is tudunk. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Bodó Sándor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Nyugodalmas jó éjszakát kívánok, az ülésnapot bezárom.