[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés nyári 5. rendkívüli ülését megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Gúr Nándor jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés elnökeként nekem adatott meg az a szomorú kötelesség és kegyelem, hogy megemlékezzek az életének 91. esztendejében, 2015. július 3-án elhunyt Szabad Györgyről, az Országgyűlés egykori elnökéről. Szabad György Széchenyi-díjas történész, akadémikus, az 1990-ben megalakult első szabadon választott Országgyűlés elnökének életútja a XX. század történelmének hű lenyomata. 1924. augusztus 4-én született a trianoni békediktátum által Romániához csatolt Aradon, nyolc évvel később családjával Budapestre költözött. A II. világháború alatt munkaszolgálatra hívták be, ahonnan megszökött, majd a nyilas uralom alatt bujkálni kényszerült. 1945 januárjában a Független Kisgazdapárt tagja lett, de egy év múlva, miután az 1945-ös választásokat megnyerő pártnak a szovjetek nyomására koalícióra kellett lépnie a kommunista párttal, majd a kommunista párt nyomására húsz képviselőjét ki kellett zárnia, 1946 tavaszán kilépett a pártból. Diplomáját a Pázmány Péter Tudományegyetem történelem–levéltár szakán 1950-ben szerezte meg. Az 1956-os forradalom idején a bölcsészkari, illetve a történész forradalmi bizottság tagjává választották. 1954-től tanított az ELTE új- és legújabbkori magyar történeti tanszékén, innen vonult nyugdíjba 1994-ben mint a történettudományok doktora és a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja. Szabad György a Magyar Demokrata Fórum alapító tagjaként a rendszerváltozás meghatározó alakja volt. Részt vett a lakiteleki találkozón, az Ellenzéki Kerekasztal munkájában, és közreműködött a háromoldalú politikai egyeztető tárgyalásokon. A XIX. századi magyar polgári átalakulás történetírója a XX. századi magyar rendszerváltozás aktív formálójává vált. Tevékenyen részt vett a demokratikus jogállami intézményrendszer kialakításában, hatalmas tudásával hozzájárult a többpárti demokráciába történő békés átmenet közjogi kérdéseinek tisztázásához. 1990. május 2-án Szabad György lett az első szabadon választott Országgyűlés alelnöke, akit ideiglenesen a házelnöki teendők ellátásával bíztak meg. Három hónappal később házelnökké választották. Képviselői felszólalásait bravúros retorikai fordulatai tették emlékezetessé, mindenkor történelmi háttérbe ágyazott érvelése a jelen folyamatainak megértését tette egyértelművé. Házelnökként a magyar parlamentarizmus történetének átfogó ismeretét kamatoztatta, segített képviselőtársainak eligazodni a törvényalkotás útvesztőiben. Az 1994-es választásokat követően az ellenzékbe szorult MDF parlamenti képviselőjeként foglalta el helyét ezekben a padsorokban, majd két évvel később az újonnan alakult Magyar Demokrata Néppárthoz csatlakozott. 2001-ben visszavonult az aktív politizálástól. 1990. augusztus 3-án, házelnökké választásakor ezt mondta: „Én demokratának tartom magam, okkal vagy ok nélkül, más kérdés. A parlamenti tisztségemet egyrészt arra szeretném felhasználni az önök többségének bizalmából, hogy jó eszköz legyek. Másrészt arra, hogy demokrataként önmagamnál és a mi demokrata nemzedékünknél egy jobbnak készítsem az utat. Köszönöm a lehetőséget.” Szabad György, mint történésznemzedékek tanára, mint politikus és mint az egyik közjogi tisztség viselője egyaránt képes volt élni a lehetőséggel, hogy az általa is megélt történelmi mélypontokból, másokkal együttműködve felemelje a nemzetet, és megteremtse a jövő generációi számára a polgári demokratikus kereteket. Kérem képviselőtársaimat, egyperces néma felállással adózzunk házelnök úr emlékének. [[A teremben lévők felállnak. A szónoki emelvényen elhelyezett virág és fénykép emlékeztet Szabad Györgyre.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés!Napirend előtti felszólalásra jelentkezett az MSZP képviselőcsoportjának vezetője, Tóbiás József képviselő úr: „Aktuális ügyekről” címmel. Parancsoljon!
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tavaly év végén a Jobbik kezdeményezésére önök elfogadtak egy törvényt a vasárnapi zárva tartásról. Már akkor egyértelműen és világosan látszott… [[Dr. Staudt Gábor: Neee! Nem mi kezdeményeztük!]] Önök kezdeményezték, pontosan tudják, a programjukban is benne van, úgyhogy vállalják nyugodtan, ha ilyet elkövettek! Pontosan látszott már akkor, az elfogadás pillanatában, hogy a társadalom egy jelentős része nem ért egyet azzal, hogy az ő véleményének megkérdezése nélkül ilyen, az életüket, a hétköznapjaikat befolyásoló döntés került elfogadásra az Országgyűlésben. Mára elmondható, hogy a társadalom 73 százaléka nem szereti a vasárnapi zárva tartást. Már az önök szavazói sem szeretnének ilyen törvény mellett vasárnapi zárva tartást. Nem jó a munkavállalónak, nem jó az állampolgárnak és nem jó a kereskedőknek sem, tisztelet a kivételnek, akik valamilyen fortélyos jogszabályi trükkök sorával meg tudják oldani, hogy éppen piaccá alakítják magukat, és így vasárnap is nyitva tudnak tartani.A tegnapi napon Pálffy Ilona, a Nemzeti Választási Iroda vezetője döntött: a Választási Bizottság honlapján közzétett információk, dokumentumok valójában csak tájékoztató jellegűek. Ebből adódóan szeretném önöknek jelezni, hogy ha a Nemzeti Választási Iroda és a Választási Bizottság bármilyen közleménye, amelyet a honlapján közzétesz, csak tájékoztató jellegű, akkor kicsit keserűen felteszem a kérdést, hogy vajon a 2014-es parlamenti, önkormányzati és európai uniós választások eredményei minek tekintendőek. Ugyanis az történt, hogy a Kúria döntött. A Kúria döntését követően 16 óra 5 perckor megjelent a Nemzeti Választási Bizottság honlapján az a másolat, amely lehetővé tette, immáron féléves küzdelem után, hogy civil szervezetek kezdeményezéssel éljenek a vasárnapi zárva tartás megszüntetése tárgyában. Mára úgy döntött a Nemzeti Választási Iroda vezetője, hogy nem minősül hiteles információnak mindaz, amit ő maga közzétett. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök csalnak. Önök lehetővé teszik, hogy az önök vezetői, akiket megbíznak ezzel, adminisztratív eszközökkel gátat szabjanak az állampolgárok kezdeményezéseinek, legyen az a népszavazási eljárásról szóló vagy az európai polgári kezdeményezésről szóló törvény, gátat szabjanak annak, hogy a társadalom a hangját és véleményét kifejezze ezen törvénnyel kapcsolatban. Világosan látszik, hogy a vasárnapi zárva tartás önöknek sem tetszik, az önök szavazói sem szeretnék. Mindent megtesznek azért, legyen az a választójogi törvény, legyen az a népszavazási kezdeményezésről szóló törvény, hogy ha a törvény nem is teszi lehetővé, de az eljárásban valami adminisztratív hibát ejtsenek, pontosan azért, hogy ne kelljen szembenézni a valósággal. Minden egyes ügyben az elmúlt fél évben önök ezt az adminisztratív eszközt választották, időpontokra hivatkoznak, formai, alaki hiányosságokat vetnek fel. Most lett volna az első olyan momentum, amikor érdemben, tartalmilag kellett volna megvizsgálni. [[9.30]] És igen, tisztelt képviselőtársaim, a kezdeményezők, a Magyar Szocialista Párt képviselői pontosan a törvény szellemében jártak el, amikor a népszavazási kezdeményezésről szóló papirost benyújtották a Választási Irodának. Nincs hová hátrálniuk már, ne adminisztratív trükkökkel igyekezzenek megakadályozni mindazt, ami előbb-utóbb a társadalom többsége által úgyis kifejeződik! Nem érdemes megvárni hozzá 2018-at, sem a kereskedőknek, sem az állampolgároknak, sem pedig a kereskedelemben dolgozóknak nincs ennyi ideje. Adják vissza a népnek mindazt, ami őt megilleti, ami miatt önök is képviselők lehettek, és önök ma többséget tudhatnak! Bízzák a választópolgárra ezen kérdés eldöntését! Teremtsék meg az utat, hogy lehessen a vasárnapi zárva tartásról a népnek döntenie! Köszönöm szépen.
A kormány nevében L. Simon László államtitkár úr fog válaszolni. Megadom a szót.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Bizonyára elkerülte a figyelmét, hogy a vasárnapi pihenőnap problémáját a Magyar Országgyűlésben a Kereszténydemokrata Néppárt vetette fel. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Köszönjük! Novák Előd közbekiált.]] A Kereszténydemokrata Néppárt javaslatához teljesen természetesen csatlakozott a Fidesz is, hiszen egyetértünk azzal, hogy a magyar embereknek kell egy olyan napot biztosítani, amikor pihennek, önmagukkal és családjukkal foglalkoznak [[Tóbiás József: Ez az ő döntésük legyen!]] , és amikor a saját életüket próbálják öt vagy hat fáradságos munkanap után olyan módon rendbe szedni, hogy kipihenve, szellemiekben, lelkiekben felfrissülve, családjukból, gyermekeikből erőt merítve hétfőn újra egy nehéz, fáradságos hétnek tudjanak nekivágni. Már az a retorika, amit önök használnak, hogy nem tudnak másról beszélni, csak a vasárnapi zárva tartásról, jól jelzi az értékrendbeli különbségeinket, mi ugyanis vasárnapi pihenőnapról beszélünk, tisztelt képviselő úr. Ön persze itt is csúsztat [[Dr. Szél Bernadett: A CBA…]] egybe akarja mosni a Jobbikot, ezt a szélsőséges politikai erőt a kormánypártokkal. Valójában a kormánypártok tettek meg mindent annak érdekében [[Dr. Staudt Gábor: Ez számunkra sértés, hogy a Fidesszel összemostok!]] , hogy legyen minden magyar ember számára lehetőség vasárnap pihenni, vasárnap önmagukkal foglalkozni. Tisztelt Képviselő Úr! Ráadásul az egész mögött, mint már jeleztem, egy súlyos értékrendi probléma húzódik meg: önök vasárnapi zárva tartásról beszélnek, mi vasárnapi pihenőnapról beszélünk. Önök azért beszélnek vasárnapi zárva tartásról, mert valójában a Magyarországon tevékenykedő multinacionális kereskedelmi vállalatok érdekeit nézik, mi pedig a magyar munkavállalók érdekeit. Amikor önök azt mondják, hogy adják vissza a népnek a vasárnapi vásárlás lehetőségét [[Tóbiás József: A népszavazást!]] , akkor, tisztelt képviselő úr, önök nem beszélnek másról, mint arról, hogy adjuk vissza azt a lehetőséget, hogy az emberek vasárnap ne pihenjenek, hanem a nagyáruházakban költsék a pénzüket. Na de nézzük! Ha igaz az, amit itt önök állandóan elmondanak, hogy több tízezer gyermek éhezik, négymillió szegény él ebben az országban, akkor miért is követelik azt, hogy vasárnap is vásárolni lehessen? [[Közbekiáltások az ellenzék soraiból. Gőgös Zoltán: Te nem vagy normális! Mi köze van ehhez? Az elnök csenget.]] Nem éreznek némi ellentmondást, tisztelt képviselő úr, a négymillió szegény országa és a vasárnapi vásárlás követelése között? Önök szerint nem jó a munkavállalóknak az, hogy vasárnap zárva tartanak a nagyáruházak? Mi pedig azt mondjuk, jó az embereknek, hogy önmagukkal foglalkozhatnak, jó az embereknek az, hogy pihenhetnek. De a mai felszólalásának van egy ennél sokkal durvább vonulata is, mert ezt az értékrendi vitát már számtalanszor megvívtuk, és önök bármivel is jöjjenek, az emberek mellettünk állnak, és az emberek örülnek annak, hogy mindenkinek megadatik a pihenés lehetősége. Meg fogja látni év végén, hogy a magyar kereskedelem számai emiatt nem fognak romlani, ráadásul azt is látni fogja, hogy azt a pénzt, amit nem költenek el a multinacionális áruházaknál az emberek, elköltik a magyar tulajdonban lévő kisáruházakban, kisboltokban. Ha elmegy azokra az üdülőterületekre, ahol nincsenek nyitva ma a nagy multiboltok, akkor látni fogja azt, hogy az ott pihenők, az ott nyaralók a helyi büfékben, kisboltokban és a piacon vásárolnak, tisztelt képviselő úr. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból. Gőgös Zoltán: CBA! Az elnök csenget.]] Mindez tehát a kis- és közepes magyar vállalkozások érdekeit szolgálja, mert mi az ő pártjukon vagyunk önökkel szemben. De a mai felszólalásának legdurvább vonulata az volt, hogy ön a kormányon keresztül próbálja megtámadni az Országos Választási Irodát. Tisztelt Képviselő Úr! Ez megint a jogállamiság és a demokratikus intézményrendszer durva támadása az önök részéről. Önök azt vélelmezik, azt feltételezik, sőt ön nyíltan ki is mondja, hogy az Országos Választási Bizottság politikai nyomásra hoz döntést. Valójában az a helyzet, tisztelt képviselő úr, önöknek tudomásul kell venni, hogy ebben a kérdésben több más népszavazási kezdeményezés érkezett, és önöknek tudomásul kell venni, hogy az eljárásjogi szabályokat önöknek is be kell tartani, tisztelt képviselő úr, a jogszabályokat önöknek is tiszteletben kell tartani, és ha népszavazási kezdeményezéssel élnek akár önök, akár önökhöz közel álló szervezetek, akkor ezt úgy kell megtenni, hogy az a jogszabályoknak minden szempontból megfeleljen. Kérjük ennek tudomásul vételét, és kérjük önöket, hogy a jogállami normáknak megfelelően végezzék a munkájukat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szél Bernadett képviselő asszony, az LMP tagja: „A dolgozók mindennap veszítenek a jelenlegi kormánnyal” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tudják, a magyar emberek egészen egyszerű dolgokat várnak el az ország megválasztott vezetésétől, legfőképpen azt, hogy erejükhöz képest próbálják jobbá tenni a magyar emberek életét. Önök azt mondták, hogy „Tiszteletet a magyaroknak!”, ehhez képest hagyták, hogy az Unió ötödik legrosszabb bérekért dolgozó országává váljunk, ahol az egyik miniszter gyakorlatilag azzal kampányol, hogy ha önökön múlik, ez még húsz évig így is marad. Idézem Lázár Jánost: „Mi a nyugat-európai bérekkel versenyezni a következő húsz esztendőben nem tudunk.” Aki tehát a Fideszre szavaz, arra szavaz, hogy húsz évig csórók maradunk, robotolhatunk kis pénzért vagy mehetünk külföldre, Orbán Viktor miniszterelnök úr megmondta, csak küldjünk haza jó sok pénzt. Ezzel szemben áll az LMP felfogása úgy, ahogy én itt állok önökkel szemben. Mi úgy látjuk, hogy erős Magyarországot csak jó bérekért dolgozó emberek tudnak felépíteni; ez a felelős felfogás, ez az a felfogás, ami ezt az országot erőssé fogja tenni. Mi az embert, a tudást és az oktatást választjuk, önök meg azt mondják, hogy maradjunk csórók húsz évre. És ne jöjjenek nekem az IMF-fel! Tudjuk, pontosan tudjuk, hogy nulla forint hitel kellene ahhoz, hogy a bérrendezés ebben az országban megtörténjen. Önöknek az elmúlt öt év után egyszerűen nincs olyan erkölcsi alapjuk, hogy a magyar embereknek arról értekezzenek, hogy mit tud teljesíteni ez az ország és mit nem. Tudják, tisztelt képviselőtársaim, nem álmodozni kellene meg a Várba költözni, meg válogatott gazemberek zsebeit közpénzzel kitömködni, hanem béremelést kellene csinálni ebben az országban. Itt a 2016-os költségvetés, látjuk, körülbelül 500 milliárd forintot kidobnak az ablakon, ezzel bőven lehetett volna rendezni a béreket a közszférában teljes egészében. Mert nézzük csak meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy hol ég a ház ebben az országban! [[Dr. Szél Bernadett, Schmuck Erzsébet, dr. Schiffer András és Sallai R. Benedek egy-egy plakátot emelnek fel. A dr. Szél Bernadett plakátján szereplő szöveg: „Kivándorolni kényszerülő százezrek.” Schmuck Erzsébet plakátján a szöveg: „Induló vállalkozások, alkalmazottak.” Dr. Schiffer András plakátján a szöveg: „Közszféra dolgozói, óvodai, iskolai dolgozók, köztisztviselők.” Sallai R. Benedek plakátján a szöveg: „Szociális és egészségügyi dolgozók, bölcsődei dolgozók, ápolók, orvosok.”]] Ott vannak az egészségügyi dolgozók… [[Az elnök kikapcsolja a képviselő mikrofonját.]]
Képviselő asszonyok és képviselő urak, sürgősen rakják el azokat a bohóckodásra utaló papírokat! Képviselő asszony, megvonom öntől a szót. Foglaljon helyet! [[A képviselők elteszik a plakátokat. Taps.]]
[[Mikrofon nélkül:]] Kik fogják a beteg magyar embereket meggyógyítani, ha elmennek ebből az országból…
Képviselő asszony, megvontam öntől a szót. Foglaljon helyet! [[9.40]] Ugyancsak napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harrach Péter frakcióvezető úr, a KDNP részéről: „Az elmúlt ülésszak eseményeiről” címmel. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt fél év történései a parlamentben és a parlamenten kívül - természetesen a parlamenti történéseknek nem az iménti bemutatására gondolok, hanem azokra az intézkedésekre, amelyek fontosak voltak. Engedjék meg, hogy - mivel öt perc alatt nem lehet ezeket összefoglalni - egy-két szempontot kiemeljek. Először talán azt, hogy a segítséget igénylő társadalmi csoportok érdekében mik történtek. Említhetném a brókerbotrány kárvallottjainak a kártalanítását, a bírósági végrehajtók visszásságainak a megszüntetését vagy a családi csődvédelemről szóló törvény benyújtását. S ha már szóba került a vasárnapi munkakényszer megszüntetése, illetve visszaszorítása, én - szemben a felszólalóval - mindenképpen a munkavállalók érdekeinek a képviseletét látom ebben. Ezek az intézkedések az elmúlt fél évben olyan társadalmi csoportok érdekében történtek, amelyek segítségre szorulnak. Voltak olyan döntések, amelyeknek a gazdaság volt a hátterében. Említhetném az állami energiaszolgáltató cég térnyerését, ami tulajdonképpen félig-meddig az előbbi szempontnak is megfelelt, hiszen a rezsicsökkentés folytatásának, de egyúttal a patrióta gazdaságpolitikának az eredménye. Megint csak gazdasági kérdés a szakképzés átalakítása. Úgy érzem, ez lényeges döntés volt ez alatt az időszak alatt. De talán még ezeknél is fontosabb az országimázs, illetve a nemzeti együttműködés szempontjából két téma. Az egyik a 2024-es olimpia megrendezésének a szándéka, amiben nemcsak a sport, illetve a sportolók szempontjai jelennek meg, nemcsak a gazdaságosság szempontja, hanem elsősorban a nemzeti érdek, hiszen egy olyan összefogás eredményeképpen valósulhat meg, ami egy erőpróbát jelent, és a sikeres rendezés Magyarország tekintélyét is növeli. De talán a legfontosabb kihívás, a század legnagyobb kihívása a népvándorlás kérdése, ami nem a szándékunktól függ, hanem egy jelenség, viszont annak kezelése már rajtunk múlik. Ez a népvándorlás várható volt, hiszen a demográfiai helyzet alakulása röviden úgy néz ki, hogy Kína és India népességnövekedése lelassul, sőt megáll, viszont a közeljövőben erőteljesen növekedni fog - ami már el is kezdődött - a nyugati iszlám államok lakosságának az erőteljes növekedése és Afrika lakosságának a növekedése. Közben Európa népessége csökken, és várható ennek a vákuumnak a betöltése. De hogy mikor indul el ez a népvándorlás, azt nem tudtuk megmondani. Ezt elő kellett idézni valamivel, mint ahogy a lavinát egy hógolyó is el tudja indítani. Talán nem állok távol a valóságtól, ha azt mondom, hogy bizonyos esetekben a nyugati államok beavatkozása volt ez a hógolyó, az a beavatkozás, ami a helyi viszonyokat megváltoztatta. Törzsi háborúk, kaotikus állapotok jöttek létre, és ez elől menekülnek az emberek. Számunkra persze a kérdés az, hogy hogyan kezeljük ezt a problémát. Kettős felelősség van rajtunk, ezt mindig el kell mondani: egyrészt a bajba jutott ember segítésének a kötelezettsége - erről beszélnek az egyházi vezetők, akit üldöznek és aki éhezik, annak segítségre van szüksége; ez az egyénre, az emberi méltóság megőrzésére vonatkozik -, viszont van egy másik felelősség is, a közösségek iránti felelősségünk, ez pedig egyértelműen Európa nemzeti közösségeinek a védelmét jelenti, hiszen nem multikulturális társadalmak, hanem monokultúrák zárványai alakulnak ki Európában. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
A kormány nevében ismét L. Simon László államtitkár úr válaszol. Parancsoljon! [[L. Simon László: Nem én válaszolok, hanem Rétvári államtitkár úr.]] Tévedtem. Rétvári Bence válaszol. Megkérem a kormánytagokat, segítsék a munkámat azzal, hogy a gombokon keresztül jelezzék, ki kíván felszólalni, mert akkor nem kell testbeszédből kiolvasnom, esetleg tévesen, hogy ki akar válaszolni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Elnézést kérünk. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Az elmúlt években a kormánynak a 2013-as gazdasági fordulat bekövetkezése után már volt lehetősége, volt anyagi fedezete arra, hogy fokozottan tudjon odafigyelni azokra, akik leginkább nehéz helyzetben vannak, és olyan politikát folytatni, ami a Magyarországon élő, sokszor nehéz helyzetben lévő, munkát kereső emberek helyzetén javít. Tehette ezt azért, mert a korábbi években azok a pénzek, amelyek kivándoroltak az országból és külföldi nagyvállalatok profitját bővítették, Magyarországon maradtak, illetve teheti ezt azért, mert a magyar nemzeti érdeket képviseli minden kérdésben, legyen az akár szociálpolitikai, akár a nemzetközi népvándorlással kapcsolatos kérdés, mindenhol igyekszik a magyar emberek érdekét más emberek és más cégek érdekei elé helyezni. Ezért mondhatjuk el, hogy a két évvel ezelőttihez képest ma már 241 ezerrel kevesebb ember van, aki valamilyen módon a nélkülözés vagy a társadalmi kirekesztettség veszélyében élne. Ez sok apróbb számból, sok összetevőből adódik össze, hiszen ma már 130 ezer fővel kevesebbnek van lakhatással kapcsolatos fizetési hátraléka egy két évvel ezelőtti számhoz képest, azok száma pedig, akiknek anyagi okokból nincs személygépkocsijuk, 70 ezerrel csökkent, miközben a forgalomba helyezett autók aránya 20,3 százalékkal nőtt. Azok száma, akik évi egyhetes üdülést nem engedhetnek meg maguknak, nagyon nagy mértékben, 700 ezer fővel csökkent, tehát 700 ezerrel többen tudnak elmenni nyaralni. Ebben nyilván része van annak, hogy az Erzsébet-programban nagyon sokan kedvezményesen tudnak elmenni üdülni, legyen szó nagycsaládosokról, fogyatékkal élőkről vagy pedagógusként dolgozókról. Sok kedvezményezetti köre van ennek a csoportnak. Így lehetséges az, hogy 700 ezerrel többen engedhetnek meg maguknak egy nyaralást. Azok száma - ez szintén egy fontos szegénységi mutató -, akik kétnaponta nem engedhetnek meg maguknak egy húsételt, 580 ezer fővel csökkent, tehát most már 580 ezerrel, közel 600 ezerrel többen engedhetik meg maguknak azt, hogy kétnaponta húst egyenek. De a lakás megfelelő fűtésének a hiánya is 250 ezer emberrel kevesebbnek jelent problémát, tehát negyedmillióval többen tudják a fűtésüket jól megoldani. Ez nyilván összefügg azzal, hogy a rezsicsökkentés következményeként 30 milliárd forinttal csökkent a családok kintlévősége a közműszámlák miatt, tehát 30 milliárddal kevesebbel tartoznak a közműszolgáltatóknak a családok most, mint pár évvel ezelőtt. Abban is látható az elmúlt időszak szociális és gazdasági intézkedéseinek a pozitív hatása, hogy a hírek most már ingatlanpiaci boomról szólnak, arról szólnak, hogy ha valaki Budapesten vagy a Balaton partján egy ingatlant felkínál eladásra, akkor azt másodpercek alatt szinte elkapkodják, az első ajánlattevők perceken belül jelentkeznek és elviszik. Az ingatlanpiac ilyetén való fölgyorsulása, fölpörgése nyilvánvalóan az elmúlt időszak jó gazdaságpolitikai és szociálpolitikai döntéseinek a következménye. Ezt a július 1-jétől hatályba lépő, családok otthonteremtési kedvezménye még szélesebb körnek nyitja meg; a gyermekszoba vételének, a saját új családi ház, saját lakás vásárlásának a lehetőségét ez nyilván tovább fogja pozitív irányba terelni. De ugyanígy fontos a munkavállalók számának 445 ezer fővel való növekedése. Ez szintén segíti azt, hogy valaki egy polgári életformát tudjon megengedni magának, az, hogy munkajövedelemből él. Szintén fontos - képviselő úr is említette - a végrehajtásokkal kapcsolatos módosítás, amely a végrehajtási eljárások szakmaiságát, törvényszerűségét hivatott javítani. De emellé fontos odatennünk, hogy a végrehajtási eljárások száma 29 ezerrel csökkent, ami pontosan annak lehet a következménye, hogy az állampolgárok különböző kintlévőségei szintén csökkentek. [[9.50]] A fogyasztás ütemének növekedése nem változott, továbbra is, most már talán másfél-két éve nő hónapról hónapra a lakossági fogyasztás. Ez teremtette meg a lehetőségét annak is, hogy a szabad vasárnap bevezetésével, a vasárnapi munkavégzés tilalmával egyszerre hozzunk egy fontos szociális döntést, és egyszerre tudjuk biztosítani a kereskedelmi forgalom növekedését. Ebben szerintem mindenkinek azt a kérdést kell föltenni, elsősorban magának, hogy szeretné-e, ha saját felesége, saját férje vasárnap dolgozzon. És ha ezt nem szeretné, akkor a kereskedelemben dolgozók férjére és feleségére is gondoljon, és nekik is biztosítsa a szabad vasárnapot. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
„Veszedelem a kerítésen túlról?” - ezzel a címmel Z. Kárpát Dániel képviselő úr fogja a Jobbik részéről a napirend előtti hozzászólását elmondani. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tegnap Debrecenben, a Sámsoni úton több mint ötszáz fős tömeg gyűlt össze, és ezen demonstráció célja egyértelműen az volt, hogy a pár nappal ezelőtti, felfegyverkezett bűnöző horda által elkövetett bűncselekmény-sorozatra reagáljanak az ott élők. Hiszen ez a felfegyverkezett horda autósokra támadt, ártatlan magyar polgárokra támadt anélkül, hogy ezt megtehette volna. És a számok szintjén, saját értesüléseink szerint ott tartunk, hogy az alsó hangon 150, a debreceni szállóról kitörő migráns közül 8 előállítást követően minden elkövető szabadlábon van. Nem tudjuk tehát azt, minek kell még bekövetkeznie Magyarországon ahhoz, hogy bármilyen következménye legyen az ott élő civil lakosság kárára elkövetett cselekményeknek. Azt is látjuk, hogy miközben ez a demonstráció lezajlott, látszólag rend uralkodott Debrecenben. Viszont ahogy befejeződött, azonnal egy teli busz migráns érkezett és további mintegy 70 fő batyukkal, holmival megrakodva, egy olyan szállóra, amelynek a túlterheltsége elképesztő, ahová nem embereknek kellene jönniük, hanem embereknek kellene elmenniük onnan. Hiszen maga a miniszterelnök tett egy ígéretet a debreceni menekültszálló bezárására. Ezen ígéret kapcsán még annyit sem tudunk, hogy a zárttá tételt mikor kívánják foganatosítani, pedig ha esetleg a polgári lakosságot megkérdeznék ott a környéken, bizonyára 90 százalék fölötti arányban azt mondanák, hogy haladéktalanul meg kell tenni ezt a lépést. [[Közbeszólás az ellenzék soraiból: Így van!]] Azt is látjuk, hogy miközben L. Simon László szélsőségesekről beszél a parlamentben, igen, vannak itt ilyenek. Ott van az a szélsőséges balliberális oldal, amely elképesztő módon szociális bérlakást javasolna a migránsok részére kiutalni, hosszú távon szavazati jogot biztosítana nekik. És egyes részei, zárványai azért tüntetnek, mert állítólag kényelmetlen a tévészoba Debrecenben a menekültszállón. Ehhez képest ismerjük a kórházak közállapotait, és ismerjük azt is, hogy a határsávban működő önálló határőrség helyett a mezőőrök, az ásotthalmi mezőőrök Toroczkai László polgármesterrel látják el azt a heroikus feladatvállalást, amelynek révén most ők a kerítés. Éppen ezért javasoljuk azt, hogy ezen mezőőröket, akik több száz magyar ember életét napi szinten megkönnyítik vagy éppen megmentik azáltal, hogy megakadályozzák a portákra történő betöréseket, minősített bűncselekményeket, részesítsék állami kitüntetésben. Hiszen megérdemlik ezek az emberek, rengeteget tesznek, hozzáteszem, olyan feladatvállalás során, ami nem feltétlenül az ő dolguk lenne egy normálisan működő országban. El kell mondjuk, önállóan működő határőrség nélkül a kerítés is csak részmegoldásokat hozhat. De ugyanígy már a bicskei polgármesterük, helyesen, belátja azt, hogy zárt menekültszállókra van szükség, le kell zárni azokat az intézményeket, ahol ellenőrizhetetlen elemek ki-be grasszálhatnak, érintkezhetnek a polgári lakossággal. 2013-ban már leadta Kulcsár Gergely képviselőtársam az első vészjelzéseket azt illetően, hogy a szabálysértések, bűncselekmények száma a polgári lakosság kárára igenis szaporodik, és látni kell, hogy a kormányzat azóta sem lépett. Tehát miközben a szélsőséges balliberális oldal a magyar nemzeti érdekek ellen gerjeszt, addig a kormány a pótcselekvéseivel és felelőtlen viselkedésével egy olyan helyzet eszkalálódását tette lehetővé, amely a magyar emberek objektív biztonságát és szubjektív biztonságérzetét folyamatosan bántja. Javasoltuk tehát, hogy hozzunk létre egy olyan ötpárti szakmai egyeztető fórumot, amely akár heti rendszerességgel, minden párt delegáltjával összeülhetne, a legújabb fejleményekre érdemi, szakmai és politikai reakciót is tudna tenni. Ez nem helyettesíti a kormány cselekvését, félreértés ne essék! De az, hogy önök kommunikációt sem folytatnak ezekben a kérdésekben, nem hallják meg a több évvel ezelőtti vészjeleket, legalábbis a felelőtlenség kategóriájába tartozik. Azon balliberálisok számára, akik egyébként most üres cipőt helyeznek el a debreceni menekültszálló elé vagy szociális bérlakásokat utalnának ki, egy dolgot tudunk javasolni. Hagyják ott legközelebb a lakcímüket és a lakáskulcsukat, fogadjanak be egy hétre egy migráns családot, és azt követően beszéljenek a békés együttélés és a kulturális szakadékok áthidalásának lehetőségeiről. Hiszen magyar nemzeti érdek ellen cselekszik az, aki hasonló ötleteket, elképesztő ötleteket fogalmaz meg. És azt is meg kell mondjuk, a kormányzat cselekvési sorozata akkor lenne életképes, ha önálló határőrséget tudna tenni a kerítésépítés terve mellé, ha ezeket a nyílt menekültszállókat haladéktalanul zárttá tenné, hosszú távon pedig lakott területen kívülre költöztetné őket. És van ám még tisztáznivalója a kormányzatnak! Az úgynevezett visszatoloncolások tekintetében szeretnénk, ha önök itt egyértelművé tennék, hajlandóak-e akár egy vagy kettő vagy tizenkettő visszatoloncolt migránst befogadni, integrálni, megpróbálni letelepíteni. Mert ha ezen az úton indulnak el, a Jobbik semmi szín alatt nem tudja támogatni önöket. Tegyék tehát egyértelművé álláspontjukat [[Az elnök csenget.]] hiszen máskülönben elveszítjük azt az arculatot, ami Magyarországot ma még jellemzi! Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra Kontrát Károly államtitkár úrnak adom meg a szót. [[Jelzésre:]] Bocsánat, Szijjártó Péter miniszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető-helyettes Úr! Engedje meg, hogy önt és az Országgyűlés plenáris ülését is a legfrissebb adatokról tájékoztassam az illegális határátlépések számának alakulása tekintetében. A tegnapi estéig az idei esztendőben 71 871 jogszerűtlen határátlépést regisztráltunk, ezek közül 71 287 eset Magyarország és Szerbia határán történt. Ez a két szám világosan mutatja a helyzet súlyosságát, és ismételten aláhúzza, hogy az Európai Unióban Magyarországra hárul a legnagyobb nyomás illegális bevándorlás tekintetében. Szeretném ehhez még továbbá hozzátenni, tisztelt frakcióvezető-helyettes úr, azt is, hogy Magyarország könnyen kerülhet egy harapófogóba azáltal, hogy a délről érkező illegális bevándorlási nyomás kiegészül a nyugatról, északnyugatról való visszaküldések nyomásával. Jelenleg összesen 11 európai uniós tagország összességében 15 600 illegális bevándorló Magyarországra való visszaküldésének szándékáról tájékoztatta a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalunkat. Azonban mi ezt a szándékot erőteljesen vitatjuk, tekintettel arra, hogy az európai uniós előírások értelmében az illegális bevándorlókat abba az országba lehet visszaküldeni, és annak az országnak kell visszafogadnia, amely bizonyíthatóan az első belépési pont volt az európai uniós tagországok sorában. Nos, mivel a balkáni bevándorlási útvonalon most már legalább annyian, sőt többen érkeznek az Európai Unióba, mint a földközi-tengeri bevándorlási útvonalon, világos, hogy akik erre jönnek, azoknak legalább egy európai uniós tagországon keresztül kell jönniük, mielőtt Magyarországra érnek. Ehhez még nem is kell teljesen kimerítő földrajzi ismeretekkel rendelkezni, hogy ezt az állítást el tudjuk fogadni mintegy konszenzusként. Tehát világos, hogy bár Magyarországon regisztráltuk ezeket az illegális bevándorlókat először, megfelelve egyébként az európai uniós előírásoknak, ezek az emberek döntő többségükben vagy Görögország, vagy Bulgária területén egészen biztosan jártak, mielőtt Magyarországra érkeztek volna. Szeretném ismételten felhívni arra képviselőtársaim figyelmét, hogy minden eddiginél fontosabbnak tartjuk a világos különbségtételt a politikai menekültek és az illegális gazdasági bevándorlók között. És szeretném felhívni a figyelmet arra is, hogy azzal, hogy az illegális gazdasági bevándorlók menekültkérelmeket adnak be, pontosan ennek az intézménynek a hitelességét ássák alá. Szeretném önöket tájékoztatni arról is, hogy a magyar költségvetés számára az idei esztendőben legalább 15 milliárd forintnyi pluszkiadást jelent mindaz, ami az illegális bevándorlással jár. Az elmúlt héten itt járt a migrációval foglalkozó európai uniós biztos, aki némi finanszírozási támogatásról biztosította Magyarországot az Európai Bizottság részéről. Emellett pedig az Európai Tanács legutóbbi ülésén úgynevezett hotspotok felállításáról született döntés. Szeretném aláhúzni itt a parlament plenáris ülésén, hogy Magyarországon ilyen hotspot egészen biztosan nem lesz, hiszen az Európai Tanács döntése világos: azokat az Európai Unió területén kívül kell létrehozni, esetleg Görögország vagy Olaszország területén, de egészen biztosak lehetnek önök abban, hogy a magyar kormány soha nem fog beleegyezni olyan szándékba, amely Magyarország területére telepítene ilyen hotspotot. [[10.00]] Másrészt pedig szeretném felhívni a képviselő úr figyelmét arra, hogy megállapodás született egy Balkán-konferencia szervezéséről, amelyre Budapesten kerül sor a migrációs biztossal való egyeztetés alapján már szeptemberben, ahol is azoknak az országoknak a belügy- és külügyminisztereit hívjuk össze, akik a balkáni bevándorlási útvonalban, illetve a forrásországok, kibocsátó országok tekintetében érdekeltek. Azt gondoljuk, hogy egy ilyen konferencia, illetve annak végkimenetele csökkenteni tudja azt a nyomást, amely Magyarországra nehezedik a balkáni bevándorlási útvonal irányából. Annak érdekében, hogy a konferencia a lehető legeredményesebb legyen és az Európai Unió részéről a legtöbb támogatást megkapjuk ahhoz, hogy ez a bevándorlási nyomás csökkenjen, a holnapi napon a soros elnökséget adó Luxemburg külügyminiszterével fogok Luxemburgban egyeztetni. Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném még egyszer aláhúzni azt, hogy Magyarország kormánya mindent megtesz annak érdekében, hogy a bevándorlási nyomás csökkenjen Magyarországon, hogy az ebből fakadó biztonsági, belbiztonsági kérdésekben [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] megnyilvánuló nyomás is csökkenni tudjon, és ezt a célt szolgálja az ideiglenes biztonsági határzár megépítése is. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A mai napirend előtti felszólalások sorából utolsóként Rogán Antal képviselő úr következik, a Fidesz képviselőcsoportjának vezetője: „Aktuális kérdésekről”. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A mai napon a Magyar Országgyűlés dönteni fog a biztonsági határzár felállításáról, megadja a kormánynak az ehhez szükséges törvényi felhatalmazást. Tisztelettel szeretném jelezni minden képviselőtársamnak, hogy a Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja itt a parlamentben a mai napon a vitában is és értelemszerűen a szavazásnál is azt az álláspontot fogja vallani, hogy az számunkra teljesen egyértelmű, hogy a gazdasági bevándorlókat nem befogadni kell, nem Magyarországra kell őket beengedni, hanem meg kell őket állítani Magyarország és ezáltal Európa határainál.Ezért mi azt gondoljuk, hogy ennek a kérdésnek a megoldására semmilyen más jó megoldás nincsen, csak a biztonsági határzár felállítása. Aki esetleg azt gondolná, hogy érdemes alternatívákat keresni, annak a figyelmét szeretném felhívni arra, hogy csak ezen a hétvégén a határőrök 2300 illegális bevándorlót tartóztattak fel a szerb-magyar határon. Tisztelt Képviselőtársaim! Ez így nem folytatódhat. Ennek teljesen egyértelműen véget kell vetni. És ezt itt határozottan szeretném jelezni, hogy a Fidesz képviselőcsoportja itt a parlamentben nem fog semmi olyan megoldást támogatni, amelynek az a célja, hogy egyébként minél több bevándorlót be lehessen fogadni Magyarországon, nem fogunk támogatni olyan javaslatokat, amelyek egyértelműen bevándorláspártiak, amelyek azt a célt szolgálják, hogy hogyan kell a menekültügyi intézményrendszerre több pénzt elkölteni. Nem, tisztelt képviselőtársaim, a feladat az, hogy megállítsuk a gazdasági bevándorlókat Magyarország határainál. Ezért természetesen nem fogjuk támogatni az MSZP javaslatait sem, amelyek teljesen egyértelműen bevándorláspártiak. [[A Jobbik padsorai felé:]] És látom bólogató jobbikos képviselőtársaimat. Nekik csak annyit tennék hozzá, hogy ha ők annyira ellenzik a bevándorlást, akkor szeretném tőlük megkérdezni, hogy a biztonsági határzár felállításáról szóló törvényjavaslatnál a sürgősséget miért nem támogatták pénteken a parlamentben. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból, köztük: Úgy van!]] Mert úgy látom, hogy itt van némi ellentmondás az önök szavai és egyébként a tettei között. [[Zaj és közbeszólások a Fidesz padsoraiból: Így van.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Természetesen Európa ma egyik legfontosabb kérdése a gazdasági bevándorlás kérdése és annak a megállítása, de hozzá kell tennünk, hogy Európában történtek más fontos események is a hétvégén. Gondoljunk csak a görög népszavazásra, tisztelt képviselőtársaim! Azt kell hogy mondjam önöknek, a görögök természetesen - amint az talán senkit nem lepett meg Európában - határozottan elutasították a megszorításokat, elutasították az IMF-féle válságkezelést; de azt hozzá kell tennünk, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha most nézzük a görögországi helyzetet, ilyen népszavazás végül is Magyarországon is volt 2010 áprilisában, tisztelt képviselőtársaim [[Moraj az ellenzéki padsorokban. Egy hang a Fidesz padsoraiból: Így van.]] , akkor, amikor egyébként a Bajnai-kormányt, a Gyurcsány-Bajnai-kormányt, a mögöttük meglévő parlamenti többséget, az IMF-es akkori válságkezelést és a megszorításokat ugyanúgy elutasították a magyarok, és elzavarták azokat, akik egyébként, ha lehet, még a görögországinál is mélyebb helyzetbe taszították volna Magyarországot. És tisztelt képviselőtársaim, érdemes megnézni az elmúlt öt esztendőt. Görögország végigcsinálta azt, amit az IMF kért, más európai országokkal együtt. És tisztelt képviselőtársaim, nincsenek kint a bajból. Ezzel ellentétben a magyar reformok működnek. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elmúlt öt esztendőt ha végignézzük, akkor azt látjuk, hogy a magyar reformok eredményeként a magyar gazdaság az egyik legjobb növekedési adatot produkálja Európában. 2014-ben 3,6 százalékkal, 2015 első negyedévében pedig az európai átlag kétszeresének megfelelően nőtt a magyar gazdaság. Több mint 20 éve egyébként ennyi ember nem dolgozott Magyarországon. 4,1 millió ember, 4,1 millió foglalkoztatott van, tisztelt képviselőtársaim, és tegyük hozzá, hogy talán pontosan azért, mert a magyar reformok működnek, mert mi képesek és határozottak voltunk abban a tekintetben, hogy megosszuk a terheket és megadóztassuk a bankokat és a multinacionális vállalatokat is, el tudtunk oda jutni, tisztelt képviselőtársaim, hogy mindeközben az elmúlt öt évben Magyarországon volt rezsicsökkentés, egy sikeres rezsicsökkentés; el tudtuk azt érni, hogy bevezethettük a családi adókedvezményt, és több mint 900 ezer szülő veheti ezt igénybe a gyereknevelés támogatásaként.Eljutottunk oda, tisztelt képviselőtársaim, hogy a következő évben újra csökkenteni tudjuk a személyi jövedelemadót, hogy Magyarországon az elmúlt években - ellentétben az európai átlaggal - nem csökkent, hanem nőtt a minimálbér közel 43 százalékkal, és úgy néz ki, hogy jövőre újra növekedhet. 50 éve nem volt ilyen alacsony az infláció, és újra van családi otthonteremtési támogatás is ez év július 1-jétől. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezek mind fényes bizonyítékai annak, hogy az a munka, amit az elmúlt öt esztendőben elvégeztünk, az eredményekre vezetett, hogy a magyar reformok működnek. Most már csak azt kell elérni, tisztelt képviselőtársaim, hogy ezt ne tehessék tönkre. Ne tehessék tönkre azok, akik ismét az IMF politikáját folytatnák, a magyar baloldal, sajátos módon [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ; és ne tehessék tönkre azok sem, akik felelőtlenek például a menekültügy kérdésében is. Nem, tisztelt képviselőtársaim, arra van szükség, hogy ezeket a reformokat és ezeket a megoldásokat folytathassuk. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A kormány nevében ismét Szijjártó Péter miniszter urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! A hét végén Görögországban népszavazást tartottak. A jelenleg rendelkezésre álló adataink szerint mintegy 62,5 százalékos részvételt regisztráltak, amely felette van az érvényességi küszöbnek, és tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést arról, hogy a 96 százalékos feldolgozottság után kapott nagyköveti jelentés alapján a szavazók 61,3 százaléka utasította el, és 38,7 százaléka támogatta a feltett kérdést. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném önöket tájékoztatni arról, hogy a tervek szerint a mai este Párizsban tanácskozik a német kancellár és a francia elnök. Az Európai Tanács elnöke pedig a holnapi estére rendkívüli eurócsúcsot hívott össze. Tisztelt Képviselőtársaim! Nyilvánvalóan önök is látják az Európa-szerte megjelent nyilatkozatokat. Azokat most itt nem kívánnám idézni. Talán arra szeretnék reflektálni frakcióvezető úr szavaiból, amely a 2010-es magyarországi népakarat-nyilvánításra vonatkozott. Bizony, ha világosan beszélünk, akkor tudhatjuk, hogy 2010-ben Magyarország rendkívül ingatag lábakon álló gazdasági helyzetben volt. 2010-ben az IMF programja világosan kijelölt egy utat Magyarország számára, amelyet azonban a kormány a választói felhatalmazásra alapozva visszautasított, és egy egészen más gazdaságpolitikai utat jártunk be. Ezek eredményei ma már világosan látszanak: 16. hónapja van 4 millió fölött Magyarországon azok száma, akik munkahellyel rendelkeznek és adót fizetnek. 4,1 millió fő több mint a duplája annak az adófizetői létszámnak, amelyet 2010-ben regisztrálhattunk. Természetesen elégedetten hátradőlni még nem lehet. Tűzzük ki magunk elé azt a célt, hogy a velünk összehasonlítható dimenziójú és velünk összehasonlítható adottságokkal rendelkező cseh gazdaság szintjét érjük el ebben a tekintetben is, vagyis hogy dolgozzon és fizessen adót Magyarországon 5 millió ember. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar gazdaság nyitott gazdaság, így a külgazdasági teljesítmény nyilvánvalóan alapvetően meghatározó a nemzetgazdasági teljesítmény szempontjából. Ezért is fontos az a tavalyi adat, amely a magyarországi beruházásokra vonatkozik, hiszen ez magán a számon túlmenően természetesen az ország és annak gazdasága iránti bizalmat is világosan mutatja. [[10.10]] A tavalyi esztendőben 5216 milliárd forintnyi beruházás történt a magyar gazdaságban, 5216 milliárd forint, ami azt jelenti, hogy egy esztendő alatt 14 százalékkal nőtt a beruházások volumene hazánkban, és az elmúlt 17 esztendőben nem volt ilyen, hogy egyszerre, egy esztendő alatt ilyen mértékű beruházásbővülés történt volna Magyarországon. Emellett az export teljesítménye is tartósan növekedő pályára állt, alátámasztva a gazdasági növekedés hosszú távon fenntartható növekedési pályáját. Az idei esztendő első négy hónapjában 8 százalékos növekedést tudtunk regisztrálni kivitel tekintetében, aminek a jelentőségét pedig kifejezetten emeli az, hogy a szomszédunkban zajló háború, valamint az annak kapcsán elfogadott európai uniós és arra válaszként adott orosz intézkedések rendkívüli módon korlátozzák a keleti irányú kivitelünket. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt is el kell mondanunk, hogy a magyar modell valóban működik, a magyar reformok valóban működnek, tekintettel arra, hogy egy nagyon régi közgazdasági dogmát is sikerült meghaladnunk az elmúlt öt esztendőben. Ez a nagyon régi közgazdasági dogma úgy szólt, hogy lehetetlen, de legalábbis nagyon nehéz egyszerre gazdasági növekedést produkálni és új munkahelyeket teremteni, vele párhuzamosan pedig egy szigorúan fegyelmezett költségvetési politikát folytatni. Magyarország, a magyar reformok és a magyar modell bizonyították, hogy igenis lehetséges egyszerre gazdasági növekedést produkálni, egyszerre nagy számban új munkahelyeket teremteni, közben csökkenteni az államadósságot, a költségvetés hiányát pedig egy fenntarthatóan alacsony szintre csökkenteni. Tisztelt Képviselő Úr! 2010-ben tehát ingatag lábakon állt a magyar gazdaság, 2015-re azonban Európa egyik legjobb adatait produkáló gazdasággá alakultunk [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és a jövőben a kormány folytatja azokat az intézkedéseket, amelyek ehhez a rendkívül kedvező helyzethez vezettek. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Ház! A napirend előtti felszólalások végére értünk. A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Varju László, független; Bartos Mónika, Fidesz; Ikotity István, LMP; Szél Bernadett, LMP; Sallai R. Benedek, LMP; Nyitrai Zsolt, Fidesz; Bana Tibor, Jobbik; Novák Előd, Jobbik; Farkas Gergely, Jobbik; Kulcsár Gergely, Jobbik. Tisztelt Országgyűlés! Emlékeztetem önöket, hogy a kormány az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 35. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az Országgyűlés rendkívüli ülésének összehívását kezdeményezte a mai napra, a levél mellékletében szereplő előterjesztések napirendre tűzése érdekében. Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Tisztelt Ház! Most a napirend módosítását érintő javaslatokról határozunk. Az MSZP azt kezdeményezte, hogy a büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény embercsempészet visszaszorítása érdekében történő módosításáról szóló T/5324. számú előterjesztés, valamint a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény módosításáról szóló T/5325. számú előterjesztés általános vitáját követően, ha azokhoz a vita megkezdéséig módosító javaslat nem érkezik, az Országgyűlés még a mai napon döntsön a törvényjavaslatok elfogadásáról. A Fidesz képviselőcsoportja ugyanakkor azt javasolta, hogy e két törvényjavaslat általános vitája ne szerepeljen az ülés napirendjén.Először a Fidesz indítványairól döntünk, és az MSZP javaslatairól csak akkor szavazunk, ha az Országgyűlés a Fidesz indítványait elutasítja. A két előterjesztéssel kapcsolatos indítványról külön-külön döntünk. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény embercsempészet visszaszorítása érdekében történő módosításáról szóló T/5324. számú előterjesztés általános vitájára a mai rendkívüli ülésünkön ne kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta. A Fidesz képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a Magyarország 2015. évi központi költségvetéséről szóló 2014. évi C. törvény módosításáról szóló T/5325. számú előterjesztés általános vitájára a mai rendkívüli ülésünkön ne kerüljön sor. Aki ezzel egyetért, kérem, kézfelemeléssel szavazzon! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a javaslatot elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Arra figyelemmel, hogy az Országgyűlés az előzőekben elfogadta a Fidesz indítványait, így az MSZP-nek a napirend módosítására irányuló két javaslatáról nem tudunk határozni. Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást az előbbiekben elfogadott módosításokkal. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Most előterjesztések tárgyalásával folytatjuk munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az ideiglenes biztonsági határzár létesítésével, valamint a migrációval összefüggő törvények módosításáról szóló előterjesztés kivételes eljárásban történő összevont vitája. A T/5416. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! [[Több képviselő távozik az ülésteremből.]] Kérem a téma iránt nem érdeklődő képviselőtársaimat, hogy a lehető legnagyobb csendben és a lehető legnagyobb gyorsasággal hagyják el az üléstermet! [[Folyamatos zaj. Több képviselő felállva beszélget.]] Búcsúzkodások és jókívánságok kifejezésére a folyosó is rendelkezésükre áll a képviselő uraknak. Kérem a miniszter urat is, hogy foglaljon helyet. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként megadom a szót Kontrát Károly úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a törvényjavaslat előterjesztőjének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Európa határain a világ forrong, polgárháborúk dúlnak, terrorcselekmények sokaságát követik el, újkori népvándorlás indult, amely elérte Európát, elérte Magyarországot. Ebben a történelmi helyzetben összefogásra van szükség, arra van szükség, hogy Magyarország felülemelkedjen a napi politikai érdekeken, és úgy, mint azt már a XVI. század óta sokszor tette, összefogjon, és védje saját határait, és ezzel védje Európát is. Magyarországnak ki kell állnia saját érdekeiért. A határzárral megvédjük Magyarországot, és megvédjük az Európai Unió országait is. Nem lesz könnyű a következő néhány év a népvándorlások miatt, de látjuk a feladatokat, ezeket végre kell hajtani, nem pedig félni a jövőtől. Magyarországnak határozottan ki kell állnia saját érdekeiért, mert a mi helyzetünk mindenki másétól különböző. Mi nem vagyunk frontország, mégis Magyarország nehezebb helyzetben van, mint ők, mert a görögök nem fogják meg határaiknál a gazdasági bevándorlókat, és ezek rázúdulnak Magyarországra. Hazánk a jelenlegi helyzetben is teljesíti nemzetközi kötelezettségeit, és gondoskodik a menekültekről. Sok gazdasági migráns azonban kihasználja a helyzetet, és Magyarországon keresztül, törvénytelenül próbál bejutni az Unióba. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A múlt heti uniós csúcstalálkozón az a döntés született a bevándorlásügyben, hogy Magyarország - Bulgária mellett - külön elbírálás alá esik. A magyar kormány azt az álláspontot képviselte Brüsszelben, hogy a bevándorlók szétosztására vonatkozó szabályok, a kvóták Magyarországra nem érvényesek, ragaszkodunk az önkéntes, saját jogon meghozott döntésekhez, mert rajtunk már több teher van, mint másokon. A 28 tagállamból az 5 legnehezebb helyzetben lévő ország között vagyunk; ha a népességre vagy a GDP-adatokra vetítve nézzük a menedékkérők számát, akkor Magyarország az az ország, ahova a legtöbb menekült jön be. Ezt végre az Unió is belátta, így a legutóbbi, kétnapos csúcsértekezleten Brüsszelben olyan döntések születtek a migrációval kapcsolatban, amelyek megfelelnek Magyarország és a magyar emberek érdekeinek. Így például megállapodás született abban - amire már régen felhívtuk a figyelmet -, hogy szét kell választani a segítségre szoruló menekülteket és a gazdasági bevándorlókat. Egyetértés volt abban is, hogy ennek a szétválasztásnak lehetőség szerint az Unió határain kívül kell megtörténnie. A helyzet sürgős megoldást és mindannyiunk részéről azonnali és határozott lépéseket követel. Az ügy súlyosságának alátámasztására engedjék meg, hogy néhány adatot kiemeljek. [[10.20]] 2015-ben Magyarország története legnagyobb mértékű migrációs nyomásának van kitéve, jelentősen növekedett az illegális határátlépők és ezzel összefüggésben a menedékkérők száma, amely sürgős intézkedések megtételét követeli. Ebben az évben a tiltott határátlépők száma már meghaladja a 70 ezret, konkrétan a mai napig 71 871 fő, ezeknek az embereknek majdnem száz százaléka a magyar-szerb határon érkezik, konkrét számuk a 71 200 főt is meghaladja.Míg 2013-ban az Európai Unióban a menedékkérők száma 30 százalékkal növekedett, hazánkban a növekedés mértéke 800 százalékos volt. 2012-ben még csak 2157, 2013-ban már 18 900 menedékjog iránti kérelmet nyújtottak be, 2014-ben a menekültügyi hatóság 42 777 menedékkérőt regisztrált. A kérelmek számának növekedése az idei évben is tovább folytatódott, hiszen a mai napig az első félévben 69 822 fő nyújtott be menedékjog iránti kérelmet.Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat az illegális bevándorlás elleni hatékony fellépés érdekében szükséges jogszabály-módosításokról rendelkezik. A javaslat célja kettős: egyfelől az, hogy minél előbb be lehessen azonosítani azokat a személyeket, akik valóban jogosultak a nemzetközi védelemre; másfelől pedig az, hogy elősegítse azoknak a tipikusan gazdasági migránsoknak az országból való mielőbbi kitoloncolását, akik az eddigi jogszabályok kijátszásával csak azért terjesztenek elő menekültügyi kérelmet, hogy a jobb megélhetés érdekében az Unió további országaiba menjenek illegálisan tovább.E két cél megvalósítása révén lehetőség nyílik a menekültügyi eljárások gyors és hatékony lefolytatására. A szigorúbb szabályok hiánya a terrorfenyegetettség terjedése kapcsán is biztonsági kockázatot hordoz. Tekintettel arra, hogy Magyarország elsődlegesen még mindig tranzitország, ezért különös érdek fűződik ahhoz, hogy a menedékkérők biztonsági ellenőrzése teljeskörűen megvalósulhasson.A benyújtott törvényjavaslat a következő törvények módosítására tesz javaslatot: a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény, a harmadik országokbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény, a foglalkoztatás elősegítéséről, a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény, az államhatárról szóló 2007. évi LXXXIX. törvény. A legfontosabb változások a menekültügyi eljárásban a következőek. Az önök előtt fekvő javaslat korlátozza az ismételt menedékkérők területen maradási jogát. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy az ismételt kérelem előterjesztése esetén a kérelmezőt nem illeti meg automatikusan korlátlan mértékben a Magyarország területén maradás joga. Tehát a menedékjog iránti kérelem ismételt előterjesztésével nem tudja megakadályozni az országból való kiutasítását, illetve annak végrehajtását.Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat a jelenleg kétfokozatú eljárást összevonja, így az eljárás egyszerűsödik, az eljárás időtartama lerövidül, és csökkennek a kérelmezési eljárásban felmerülő kiadások. A törvénymódosítás értelmében a menekültügyi eljárás a kérelem tárgyában hozott döntés végrehajthatóvá válásáig tart. Ezáltal a területen maradási joggal rendelkező, elismerését kérő személy a bírósági eljárás végéig menekültügyi őrizetben maradhat. A javaslatban új elemként jelenik meg a nemzetbiztonsági kockázat mint menekültkénti elismerést kizáró ok. A szigorítás olyan személyeket érint, akiknek nemzetközi védelemben részesítése az ország nemzetbiztonságát veszélyeztetheti. A törvényjavaslat az eljárás gyorsítását és egyszerűsítését biztosítja azzal, hogy az őrizet helyén történik a kérelmező bíróság általi meghallgatása. Ez egyúttal csökkenti a hatóságok költségeit is. A foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény módosítására vonatkozó javaslat lehetőséget teremt arra, hogy a menekültként, oltalmazottként, menedékesként elismerését kérő személy, valamint az idegenrendészeti hatóság döntése alapján kijelölt tartózkodási helyen élő harmadik országbeli állampolgár a közfoglalkoztatási jogviszony keretében munkát végezzen. Ez a módosítás lehetőséget teremt arra, hogy elősegítse a valódi menekültek későbbi beilleszkedését a társadalomba, továbbá hogy a befogadóállomások lakói hasznos, értékteremtő munkával hozzájárulhassanak az itt-tartózkodásuk költségeihez. Tisztelt Országgyűlés! A déli zöldhatáron érkező jelentős számú illegális határátlépők megállítása érdekében a kormány elrendelte a magyar-szerb határszakaszon körülbelül 175 kilométer hosszúságban, 4 méter magasságú, határőrizeti célú ideiglenes biztonsági határzár létesítését. Minden országnak kötelessége megvédeni a saját határait, így Magyarországnak is. Ez nemcsak a magyar emberekkel szemben fennálló kötelezettségünk, hanem az egész Európai Unióval szemben is, hiszen mi vagyunk a schengeni övezet egyik külső határa. Ezáltal miközben megvédjük Magyarországot, megvédjük az Európai Uniót is, ami a magyar történelemben a XVI. század óta nem példa nélküli. Ennek a döntésnek a törvényi háttere megteremtéséhez szükséges módosítani az államhatárról szóló törvényt. A módosítás értelmében a magyar államot a schengeni külső határokon a határvonaltól számított 10 méteres sávon belül közérdekű használati jog illeti meg. Ez alapján a honvédelmi, nemzetbiztonsági és rendvédelmi szervek sajátos építményfajták létesítésére és üzemeltetésére jogosultak.Magyarország az elmúlt években rendkívüli mértékű illegális migrációs és menekültügyi nyomással szembesült, azonban hazánk uniós és schengeni tagságából fakadóan Magyarországnak nemcsak saját, hanem a schengeni övezetben részt vevő többi tagállam biztonságát is garantálni kell. Magyarország nem vállal többé a megélhetési bevándorlók jelentette terhet, új szabályokat kell alkotnunk, amelyek szigorítanak az eljáráson, az ügyek hatékony lezárásának érdekében lerövidítik az ügymenetet. Ha Magyarország erőteljesen tud fellépni a megélhetési bevándorlók tömeges megjelenése ellen, akkor a Balkánon is világossá válik, hogy jogellenesen nem érdemes Magyarországra jönni. Magyarországnak ki kell állnia saját érdekeiért, mert a mi helyzetünk mindenki másétól különböző, mi nem vagyunk frontország, mégis Magyarország nehezebb helyzetben van, mint a frontországok. Továbbra is azt mondjuk, hogy mindenkinek a saját határait kell megvédeni, ezért a kormány minden olyan javaslatot támogat, amely ennek a súlyos problémának a megoldását elősegíti. A kormány elkötelezett aziránt, hogy megvédje Magyarországot és a magyar embereket a bevándorlási nyomással szemben. Tisztelt Országgyűlés! Történelmi pillanatban vagyunk, a magyar emberek, Magyarország érdekében cselekedhetünk. Arra kérem a tisztelt Országgyűlést, arra kérem a parlamenti frakciókat, hogy a magyar emberek és Magyarország biztonsága érdekében támogassák a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a Törvényalkotási bizottság álláspontjának, valamint a megfogalmazódott kisebbségi vélemény ismertetésére kerül sor. Ezekre mindösszesen 15 perc áll rendelkezésükre. Elsőként megadom a szót Kucsák László képviselő úrnak, a Törvényalkotási bizottság előadójának, legfeljebb nyolcperces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2015. július 3-ai ülésén kivételes eljárás keretein belül megtárgyalta az ideiglenes biztonsági határzár létesítésével, valamint a migrációval összefüggő törvények módosításáról szóló T/5416. számú törvényjavaslatot. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták Kósa Lajos módosító javaslatát, amely kodifikációs és nyelvhelyességi pontosítást tartalmazott. Bizottságunk az említett javaslatot 24 igen, 6 nem szavazattal és 1 tartózkodás mellett elfogadta. A törvényjavaslatot a rendkívüli bevándorlási nyomás kezelése érdekében nyújtotta be a kormány, hiszen korábban a kormány felhívta a belügyminisztert, hogy a bevándorlásról és a terrorizmusról jelenleg zajló nemzeti konzultáció eredményének figyelembevételével készítsen előterjesztést az illegális bevándorlás elleni hatékony fellépés érdekében szükséges jogszabály-módosításokról. Jelentősen növekedett az illegális migráció és ezzel összefüggésben a menedékkérők száma, amely már az első öt hónapban meghaladta a tavalyi év teljes kérelmezői számát. Hallhattuk, hogy a mai állapot szerint pedig a 70 ezer főt is meghaladta már. A jogellenesen Magyarországra érkezők célja főként az, hogy az országon áthaladva mielőbb az Európai Unió nyugati tagállamaiba jussanak. Jellemzően a Magyarországra illegálisan érkezett harmadik országbeli állampolgárok menedékjog iránti kérelmük benyújtását követően, az eljárás befejezése előtt, rövid időn belül valamelyik nyugat-európai államba távoztak. A menedékkérők számának a tavalyi évhez képest is radikális emelkedése egyéb sürgősségi intézkedés megtételét is követelte, így erősíteni kellett a schengeni külső határ ellenőrzését, és növelni kellett az idegenrendészeti őrzött szállások számát. [[10.30]] Minderre tekintettel szükséges a jelenlegi jogszabályi környezet módosítása annak érdekében, hogy a megalapozott nemzetközi védelmi igénnyel rendelkezőket minél gyorsabban és hatékonyabban be lehessen azonosítani, és az ilyen védelmi igénnyel nem rendelkező, tipikusan gazdasági migránsokat az ország területről mielőbb kitoloncolni. A szigorú szabályok hiánya a terrorfenyegetettség terjedése kapcsán is biztonsági kockázatot hordoz, különös tekintettel arra, hogy Magyarország elsődlegesen még mindig tranzitország, ezért különös érdek fűződik ahhoz, hogy a menedékkérők biztonsági ellenőrzése teljeskörűen megvalósulhasson. A javaslat célja korlátozni az ismételt menedékkérők területen maradási jogát, amely a gyakorlatban azt jelenti, hogy az ismételt kérelem előterjesztése esetén a kérelmezőt nem illeti meg automatikusan korlátlan mértékben a Magyarország területén maradás joga. Erre tekintettel a bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 24 igen szavazattal, 6 nem ellenében elfogadta. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A kisebbségi vélemény ismertetésére megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, legfeljebb hétperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP nevében a Törvényalkotási bizottság ülésén világossá tettük, hogy ez a javaslat nem szól másról, mint hogy a kormány képtelen és nem is akarja megvédeni a magyar embereket, Magyarország és az Európai Unió déli határát. Az, hogy ez a javaslat félévnyi semmittevés után úgy került az Országgyűlés asztalára, hogy kivételes eljárásban péntek délután úgy kellett a módosító javaslatokat megvitatnunk, hogy az általános vitára most hétfőn kerül sor, az sok mindent elmond erről a javaslatról meg önökről is. De a legtöbbet, azt gondolom, Kósa Lajos képviselőtársunk módosító javaslata mondja el, ami 28 paragrafust írt át az 55 benyújtott paragrafusból, és a huszonvalahány oldalas törvényjavaslatnak 13 oldalon keresztül sorolta azon módosításait, amik egyébként nyelvhelyességi és jogalkotási hibákat javítottak ki a kormány, azaz a belügyminiszter által, az államigazgatás apparátusa által benyújtott törvényjavaslaton. Világos ebből, hogy önök hat hónapja az égvilágon semmit nem csináltak, hat hónapja csak kommunikáltak, hat hónapon keresztül hagyták ezt a helyzetet eszkalálódni, és ma is képtelenek arra, hogy ezt az országot vezessék, a magyar embereket megvédjék és például egy épkézláb, hiba nélküli törvényjavaslatot benyújtsanak. A most benyújtott javaslatban azonban van egy olyan rész, ami kifejezetten ijesztő és teljesen ellentétes azzal, amit a kormány eddig kommunikált. A most benyújtott javaslat szerint ugyanis a menedékkérőket nemcsak befogadóállomásokon, szálláshelyeken, hanem Magyarország bizonyos közigazgatási területeit kijelölve közterületeken is tömegesen lehet majd úgymond szállásoltatni, tehát ezt lehet majd szálláshelyül kijelölni nekik, ami a szöveget olvasva azt fogja jelenteni, hogy ezrek, tízezrek lehetnek utcán, tereken, erdőkben, bokrokban, gyerekeket, családokat kívánnak önök az utcára taszítani, ha a szöveget figyelmesen elolvassuk. De hogy nem mellébeszélünk: a bizottsági ülésen Szűcs Lajos képviselőtársunk ugyan bekiabálással, de világossá tette, hogy igen, és nyilván Szeged lesz kijelölve első ilyen közigazgatási egységként, illetve Botka László polgármester magánlakása - gondolta ő viccesen ezt megjegyezni. A helyzet az, hogy ebben sajnos semmi vicces nincs, nekünk is meggyőződésünk, hogy a kormány nagyjából erre készül. Önök nemcsak hogy nem tudják és nem is akarják az ideérkezők, köztük a gyerekek legalapvetőbb emberi jogait sem biztosítani, de ezzel nagyon keményen veszélybe sodorják az itt élő magyar emberek biztonságát, és közbiztonsági, közegészségügyi szempontból is káoszt okozhatnak, ha önök komolyan gondolják, hogy közterületeken lehet menekülteket életvitelszerűen a törvény értelmében elhelyezni. Az MSZP benyújtotta azt a két módosító javaslatát, amely egyrészt a költségvetés, másrészt pedig a büntető törvénykönyv szigorításával azonnali megoldást adna erre a helyzetre. 22 milliárd forintot kívánunk átcsoportosítani a BÁH-nak, a Bevándorlási Hivatalnak és a rendőrségnek, hiszen ők azok, akik a magyar határ, a magyar állampolgárok biztonságát tudják garantálni, illetve a Bevándorlási Hivatalnak lenne a dolga, hogy az ideérkezőket gyorsan és szakszerűen minősítse és folytassa le velük szemben az eljárást. Önök szerint ennek nincs helye. Az imént a napirend megszavazásakor egyszerűen lesöpörték ezt a javaslatot. Nem válaszoltak arra a kérdésre sem a bizottsági ülésen, hogy mi lesz addig, amíg önök ezt a déli szögesdrótot felhúzzák, hiszen naponta hallgatjuk a jelentéseket, naponta halljuk, hogy hányan érkeznek a zöldhatáron keresztül, és naponta szembesülünk azzal, hogy a magyar hatóságok képtelenek megvédeni a magyar határt. Egyébként, teszem hozzá, nem is gondolják továbbra sem, hogy a szögesdrót a legjobb megoldás. Talán emlékeznek rá, hiszen Rogán Antal ezzel indokolta az előző törvényjavaslatát az általános vitában, hogy tudniillik a François Hollande francia baloldali elnök egyik éjszakáról a másikra vagy egy éjszaka alatt lezáratta a francia-olasz határt. Én nem emlékszem rá, képviselőtársaim, hogy egy éjszaka alatt a francia hatóságok kerítést építettek volna a francia-olasz határra. Nyilvánvalóan, ha potens, jól felszerelt rendészeti szervek, amelyek meg tudják védeni az ország határait, rendelkezésre állnak egy országban, akkor, tisztelt képviselőtársaim, szögesdrótra költött milliárdok helyett is meg lehet ezt a dolgot oldani, de nyilvánvalóan önöknek nem ez a céljuk. A Btk. embercsempészet elleni fellépésének szigorítására pedig, biztos vagyok benne, hogy egyetlenegy épkézláb érvet nem tudnak mondani, hogy miért nem támogatják. Épp az imént, a hetekben derült ki, hogy az ilyen embercsempészekkel szemben a bíróság rendszeresen felfüggesztett börtönbüntetést ítél. Ezek után ők folytathatják áldatlan tevékenységüket. Szerintünk nagyon fontos lenne ebben a pillanatban, hogy a jogalkotó üzenjen mind az embercsempészeknek, mind akár a jogalkalmazóknak, hogy ezekkel az emberekkel szemben, akik a menekültek nyomorát kihasználva, bűncselekményt elkövetve kívánnak pénzhez jutni, Magyarország semmilyen toleranciát nem mutat, és biztos börtönbüntetésre számíthat már az is, aki ennek az előkészületében részt vesz. Hiába mondja azt itt egyébként napirend előtt akár Rogán Antal is, hogy mi a bevándorlók oldalán állunk azzal, hogy meg kívánjuk erősíteni a rendőrséget vagy a Bevándorlási Hivatalt, hazudhatnak önök itt összevissza, a tény az, hogy a Bevándorlási Hivatal munkatársai már ma is napi 24 órát dolgoznak köztisztviselőként, hogy egyáltalán tudják tartani a frontot, és amíg az önök szögesdrótja hónapok vagy fél év múlva fölépül, addig nem tudnak választ adni, hogy mi fog történni, illetve a törvényjavaslatból kiderül, még nagyobb balhé, még nagyobb botrány lesz, még nagyobb veszélybe fognak sodródni az itt élő emberek, és nyilván már pontosan megvan az önök menetrendje, hogy ezek után mi fog következni. Az MSZP és a Jobbik adott be módosító javaslatot, egyiket sem tárgyaltuk érdemben, egyikre se kaptunk érdemi választ, természetesen a bizottság többsége mindegyiket lesöpörte. Ez a javaslat érdemi veszélyt jelent a magyar emberek biztonságára, miközben a menekültek legalapvetőbb jogait, a tisztességes eljáráshoz való jogot és a legalapvetőbb emberi jogait sem biztosítja. Ezt a törvényjavaslatot ebben a formában támogatni nem lehet. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek. Felhívom figyelmüket, hogy a frakcióknak 30-30 perc, a független képviselőknek mindösszesen 8 perc áll rendelkezésükre. A felszólalások első körében a vezérszónokok ismertetik a frakciók álláspontját, képviselőcsoportonként 15 perces időkeretben. A Fidesz képviselőcsoportja jelezte, hogy két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Rogán Antal frakcióvezető úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Csak szeretnék mindenkit emlékeztetni arra, hogy amikor először felvetettük a gazdasági bevándorlás kérdését még vastagon a tél vége felé, februárban, akkor ellenzéki képviselőtársaim jelentős része, de főleg a baloldali képviselők egyértelműen arról beszéltek, hogy ilyen probléma valójában nincsen. Akkor, 2014 végére Magyarországon már hússzorosára nőtt a határon keresztül illegálisan érkező gazdasági bevándorlók száma, és már februárban látszott, hogy ezt sokszorosan meg fogja dönteni a 2015-ös esztendő. Amikor a kormány nemzeti konzultációt hirdetett arról, hogy ezt a problémát hogyan akarjuk kezelni, akkor szintén az volt a válasz erre, hogy ilyen nemzeti konzultációra semmi szükség nincs, valójában a bevándorlás nem probléma, sőt a bevándorlókat örömmel kell fogadni, mert szolidárisnak kell lenni. [[10.40]] Ez volt a magyar baloldal véleménye akkor, amikor ez az ügy egyre határozottabban kibontakozott. Úgyhogy szögezzük le, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha a baloldali vélemények érvényesülnek, akkor ma elöntöttek volna minket egy az egyben a gazdasági bevándorlók, lehetőségünk sem lenne arra, hogy Magyarország kialakítson egy olyan védekezési mechanizmust, egy olyan védekezési rendszert, amelyik egyébként nemcsak a magyar határokat, hanem Európa határait is meg tudja védeni. Tisztelt Képviselőtársaim! Azért kellett egy magyar megoldás mellett letenni a voksunkat, azért kellett külön kiemelni, hogy Magyarország számára ez a probléma igenis probléma, önök még néhány hónappal ezelőtt azt mondták, hogy ilyen probléma Magyarország számára nem létezik, mert valójában a bevándorlás Németországnak probléma meg Olaszországnak probléma, és még sorolhatnám, és ma már az Európai Unió is elismeri azt, amit mi már februárban hangoztattunk, hogy Magyarország a bevándorlás szempontjából az egyik legfontosabb útvonalon fekszik Európa irányába, amiről most már kiderült, hogy a legfontosabb útvonal, hiszen májusra egyértelművé vált, hogy a tengeri útvonalak helyett valójában a Balkánon keresztül vezető szárazföldi útvonal az, amin keresztül a legtöbb gazdasági bevándorló érkezik Európába. Tisztelt Képviselőtársaim! Mi azt gondoljuk, hogy a problémának továbbra is az a megoldása, hogy nem azzal foglalkozunk, hogy hogyan erősítjük meg az intézményrendszert, hogyan tudunk minél több bevándorlót fogadni, hogyan tudunk a kérdéseikkel foglalkozni; nem, tisztelt képviselőtársaim, mert hogyha ezt a tendenciát erősítjük meg, akkor - valljuk be őszintén! - egyre több embert fogunk csábítani Európába. Az a feladat, hogy megvédjük Magyarország és Európa határait. Ma már nyugodtan kimondhatjuk azt, hogy ezt nem csak mi gondoljuk így. A kormány által elindított nemzeti konzultáció, azt hiszem, bízvást állíthatjuk, a rendelkezésre álló rövid idő alatt is az egyik legsikeresebb nemzeti konzultáció, hiszen már több mint egymillióan válaszoltak a kormány által felvetett kérdésekre, és az előzetes feldolgozások alapján - hiszen közel hét- vagy nyolcszázezer kérdőív feldolgozása már megtörtént - az emberek 80 százaléka egyértelműen szigorítani akarja a bevándorlással kapcsolatos törvényi szabályozásokat, és meg akarja gátolni az illegális bevándorlók Magyarországra történő belépését.Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy erre nyújt megoldást az a törvényjavaslat, amely ma itt van az Országgyűlés előtt, és az Országgyűlésnek most feketén fehéren arról kell döntenie, hogy mennyi idő alatt tud megépülni a műszaki határzár a szerb-magyar határon; azért, tisztelt képviselőtársaim, mert hogyha önök itt időt húznak, ha nem adják meg a lehetőséget a sürgős tárgyalásra, akkor értelemszerűen nincsenek meg a törvényi feltételek a biztonsági határzár felépítéséhez - és azt gondolom, hogy az ellenzéki pártoknak egyértelműen ez volt a célja. Mert, valljuk be őszintén, itt a kormánypártokon kívül senki - senki! - nem támogatta azt, hogy sürgősséggel tudjunk dönteni a biztonsági határzár felállításáról. Akkor ne beszéljenek arról, tisztelt képviselőtársaim, hogy mikor fog megoldást nyújtani a biztonsági határzár; akkor természetesen, hogyha azt meg tudjuk építeni, de a megépítéshez, én azt gondolom, hogy sürgősségre van szükség. Önök ezt itt a parlamentben sem támogatták, a Jobbik sem támogatta; a kormánypártok szavazata kellett ahhoz, hogy erről a törvényről egyáltalán dönteni tudjon az Országgyűlés. Azt gondolom, hogy a mai napon, majd a vita végén leadandó szavazatokból az is egyértelműen ki fog derülni, hogy ki az, aki bevándorláspárti, és ki az, aki nem. Aki erre a törvényjavaslatra nemmel szavaz, az teljesen egyértelműen bevándorláspárti, és aki erre a törvényjavaslatra igennel szavaz, azok, azt gondolom, valóban meg akarják gátolni az illegális gazdasági bevándorlók belépését Magyarországra, és meg akarják védeni Magyarország és az Európai Unió határait. És, tisztelt képviselőtársaim, azt gondolom, azt, hogy ez megoldás, az a tény is jól mutatja, hogy nem mi vagyunk az egyetlenek Európában, akik ilyen biztonsági határzárat alkalmaznak. Alkalmaznak ilyet a spanyolok is, épült ilyen egyébként a bolgár-török határon is, és mindenhol az a tapasztalat, hogy ahol a biztonsági határzár megépült, ott hetedére - hetedére! - csökkent azoknak a száma, akik egyébként illegálisan át tudták lépni a határt. Tisztelt Képviselőtársaim! Azt gondolom, hogy erre Magyarországon is szükség van, ha másért nem, akkor azért, mert egyébként most már jóval 60 ezer fölött van az ebben az évben a határt átlépő illegális határátlépők száma, és ne felejtsük el: csak ezen a hétvégén 2300 embert fogtak el a határőrök illegális határátlépés közben a szerb-magyar határon. Igenis szükség van a biztonsági határzár mielőbbi megépítésére, és ehhez kérném az ellenzéki pártok szavazatait is itt a tisztelt Országgyűlésben. Ha megengedik, akkor a továbbiakban átadnám a szót Kósa Lajos képviselőtársamnak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Megadom a szót Kósa Lajos bizottsági elnök úrnak.
Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ez év legelején foglalkozott először az Országgyűlés illetékes bizottsága, a Honvédelmi és rendészeti bizottság a bevándorlás kérdésével. Már akkor napnál világosabb volt, hogy valamit tenni kell, mert az év folyamán olyan mértékben megnő, meg fog nőni az illegális bevándorlók száma, amit nem lehet szó nélkül hagyni, főleg nem, hogyha komolyan vesszük azt a nemzetközi szerződést, amit schengeni egyezmény néven Magyarország is aláírt, amiben Magyarország vállalta azt a kötelezettséget, hogy Európa schengeni határait megvédi a schengeni egyezménynek megfelelően, ami azt jelenti, hogy ott, azon a határszakaszon csak olyan embereket enged át az Európai Unió schengeni övezetének területére, akik vagy vízummal rendelkeznek, hogyha vízumköteles országból jönnek, vagy a megfelelő nemzetközi eljárások után érvényes döntéssel rendelkeznek arról, hogy őket megilleti az Európába, a schengeni övezetbe való belépés és a tartózkodási jog. Ez többfajta esetben fordulhat elő, az egyik, amivel most már tömegesen, százezrével visszaélnek az illegális határátlépők, az a politikai menedékjog kérése. A politikai menedékjoggal nyilvánvalóan tömegesen visszaélnek nemzetközi embercsempészbandák által felkészített, egyébként drága pénzen idecsempészett emberek. Ne felejtsük el: a nemzetközi adatok szerint 3 ezer és 6 ezer dollár között mozog egy embernek az Európai Unióba való csempészése. Márpedig aki 3 ezer és 6 ezer dollár között képes fizetni az embercsempészbandáknak, az biztosan nem nincstelen, biztosan nem nincstelen! Ha valami kötelességünk van, az pont az, hogy megakadályozzuk azt, hogy ezek az embercsempészbandák, egyébként megtévesztve ezeket az embereket, tömegével kifosszanak családokat, hozzanak lehetetlen helyzetbe egyébként illegális bevándorlókat. Hiszen napnál világosabb, hogy nem készítik fel őket arra, vagy hazudnak nekik arról, hogy egyébként milyen kérelmeket lehet előterjeszteni, mit fogadunk be. Ezért van az, hogy a magyar hatóságok által érvényesen lefolytatott és a menekültstátus megadását jelentő határozatok száma töredéke az itt Magyarországon egyébként menedékesstátust kérők számának. Jellemző adat egyébként, hogy a tavalyi évben 42 700 illegális határátlépő volt, aki menedékkérelmet adott be, ebből 280 kapott politikai menedékjogot, holott egyébként a magyar hatóságoknak kell majd mindegyikkel kapcsolatban lefolytatni az eljárást a dublini rendeletek szerint. Látszik, hogy ez a kérdés nagyon megosztotta a magyar politikai elitet egy egyértelműen bevándorló- és bevándorláspárti és az ezt ellenzők táborára. A bevándorláspártiak kitörő örömmel üdvözölték azt a plakátkampányt, aminek a legjellemzőbb plakátja, ami talán a legjobban leírja az ő véleményüket: a „Wellcome to Hungary!” - azt szeretnék, ha minél többen jönnének. És akkor miért csak százezrek? Milliók, hiszen tudjuk, hogy 5 millió ember van minden pillanatban úton Európa felé, és mi vagyunk a legnagyobb, most már a legnagyobb forgalmat lebonyolító ország, frontország ebből a szempontból. Persze tudjuk, hogy ha a görögök betartanák a schengeni megállapodást, és egyébként ott tartanák a dublini rendeleteknek megfelelően az ott görög területre először belépő illegális határátlépőket, akkor hozzánk már nem tudna érkezni egy sem, mert egy sem tud jogszerűen érkezni, hiszen ott léptek be először az Európai Unió területére. Görögország nyilvánvalóan biztonságos ország a szónak a szoros és az átvitt értelmében is, vannak gazdasági nehézségeik, de nincs az a politikai üldözött, akit egyébként Görögországban tovább üldöznének. Ehhez képest a görögök egy olyan álláspontot foglaltak el, hogy szándékosan és tudatosan rendkívül kevés erőforrást csoportosítva a menekültek fogadására, meg az egész menekültügyi intézmény kiépítésére, elérték azt, hogy az Európai Bíróság kimondta, hogy Görögország a menekültügyi kérdésekkel foglalkozó apparátus elégtelen volta miatt nem biztonságos harmadik ország. [[10.50]] Ami azért nonszensz, mert látja, hogy mennyire recseg-ropog az Európai Unió szolidaritása ebből a szempontból - hiszen mit üzen ez a bírósági határozat? Ha valaki le akarja rázni a nyakából ezt a rendszert, akkor egyszerűen csak rendkívül kevés pénzt kell fordítani a menekültügyi intézmény kiépítésére, és akkor rögtön azt mondja az Európai Bíróság, hogy ez az az ország, ahová nem lehet visszaküldeni egyébként jogszerűen, a dublini rendeleteknek megfelelően a menekülteket. Innen látszik, hogy az egész Európai Unió álláspontja rendkívül álságos, és a szolidaritás alapelemeit is nélkülözi, mert nem volt hajlandó az Európai Unió a tengeri hadműveletekre teljes egészében áldását adni, csak az első szakaszra, ami a megfigyelést jelenti, holott tudjuk már a mai korban, tudjuk, hogy hol vannak az embercsempész hajók, tudjuk, hogy hol kötnek ki, hol veszik fel a menekülteket. Nem lenne más dolga az európai egyesített haderőnek, mint hogy egyébként, ha már üresek ezek az embercsempész hajók, akkor elkobozni - mint a bűnismétlés tárgyát - és egyébként ellenük, az embercsempészek ellen nemzetközi eljárást folytatni. Ehhez képest az Unió is megosztott, jellemzően az Unió baloldala az, amelyik kifejezetten bevándorló- és bevándorláspárti. A magyar baloldalnak is volt képviselője, aki kimondta, hogy ő támogatja a bevándorlást. Tévévitában hallottuk az Együtt képviselőjét, aki azt mondta, hogy a magyar munkaerő-problémákat majd a bevándorláson keresztül kell megoldani. Nyilván nem zavarták őt azok a tények, hogy a bevándorlók egyáltalán nem beszélnek olyan nyelvet, amelyen együtt tudnának működni Magyarországon a munkaadókkal, a szakképzettségük európai értelemben véve nem használható, és egyébként leginkább nem a munkát, hanem vagy azt sürgetik, hogy távozzanak Magyarországról vagy segélyt akarnak kapni. Ehhez képest Magyarországon bevándorláspártinak lenni, amit a baloldal tesz, az kifejezetten a magyar emberek érdekének a semmibevevése. Van éppen elég problémája Magyarországnak, van nálunk is százezres olyan magyar állampolgár, aki munkát keres, akinek munkát kéne találni, aki nem különösebben szakképzett, aki nehezen mozdul, és éppen ezért nekik kellene segíteni, hiszen nem rendezkedhetünk be arra, hogy a világ szegényeinek itt jobb boldogulást biztosító rendszert építsünk ki. Ez nemcsak Magyarország, de még az Unió lehetőségeit is meghaladja, arról nem beszélve, hogy számtalan illúziót kerget az európai baloldal az integráció lehetőségével kapcsolatban, holott egyébként menjenek el most már azokba az országokba, ahol korábban tilos volt azt leírni, hogy ezzel kapcsolatosan probléma van. Ma már a svédek is, akik a legszélsőségesebb álláspontot képviselik ebben a kérdésben, azt mondják, hogy ez a modell megdőlt, nem tudnak együtt élni, sőt a svéd társadalom alapvető eresztékei recsegnek-ropognak és feszíti szét ez a most már több milliós olyan bevándorló tömeg, amivel a svédek sem tudnak együtt élni. Nem kellene ezt Magyarországon megvárni, nem kellene ezt a magyar baloldalnak kiprovokálni. Persze, tudjuk, hogy nyilvánvaló politikai haszonlesés, ők aztán később el tudnák mondani, hogy de hát, miért nem csinált a magyar kormány valamit. Amikor pedig a magyar kormány tenni akar, például kerítést akar építeni, akkor azt természetesen nem támogatják, holott egyébként kötelességünk a schengeni egyezményt betartva megvédeni a határokat és feltartóztatni a határon ezt a modernkori népvándorlást. Ha ezt nem tesszük, Magyarország érdekei már középtávon is nagyon súlyosan sérülnek, olyan terheket rovunk a magyar adófizetőkre, amire ők egyébként nem vevők, ezt többször kinyilvánították. Nézzék meg a tisztelt képviselők, hogy ott, ahol már érzékelhető a bevándorlók jelenléte, mit mond az utca embere arról, hogy ő együtt akar-e élni ezzel vagy sem, és nagyon helyesen azt mondja, hogy ez a mi hazánk, szeretnénk mi felépíteni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és természetesen vendégszeretőek vagyunk, de ezzel a bevándorlással nem tudunk mit kezdeni, és védjük meg Magyarországot a bevándorlók ilyen hullámától. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Kósa Lajos bizottsági elnök úr. Most megadom a szót Harangozó Tamásnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A szakmai álláspontunkat ismertettem a TAB kisebbségi véleményének előadása során. Sommásan, ugyanazt tudom megismételni, a Fidesz-kormány képtelen megvédeni Magyarország és az Európai Unió határait és a magyar állampolgárokat, sőt fél éven keresztül nem tett semmit, és a következő fél évben is erre lehet számítani a jelenleg előttünk fekvő törvényjavaslatot olvasva. A politikai véleményünk kifejezésére pedig engedjék meg, hogy felolvassak önöknek egy versből két versszakot: „Oly korban éltem én e földön, / mikor az ember úgy elaljasult, / hogy önként, kéjjel ölt, nemcsak parancsra, / s míg balhitekben hitt s tajtékzott téveteg, / befonták életét vad kényszerképzetek. / [[Dr. Staudt Gábor: A kommunizmusról szól?]] Oly korban éltem én e földön, / mikor ki szót emelt, az bujhatott, / s rághatta szégyenében ökleit, - / az ország megvadult s egy rémes végzeten / vigyorgott vértől és mocsoktól részegen.” [[Közbeszólások a kormánypártok és a Jobbik soraiból.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ezt a két bekezdést szerettem volna felolvasni, akkor még nem gondoltam, hogy Kósa Lajos és Rogán Antal szó szerint meg is felel majd mind a két bekezdésnek. Azt, amit önök itt előadtak, azt a rasszista, idegengyűlölő dumát, amit itt vezérszónoklatként előadtak [[Moraj a kormánypártok és a Jobbik soraiban.]] tisztelt képviselőtársaim, az egyszerűen méltatlan ennek a Háznak a falaihoz. A Magyar Szocialista Párt nem támogatja ezt a törvényjavaslatot ebben a formában. Köszönöm szépen. [[Szilágyi György: Éljen a Tanácsköztársaság! Balla György: Szégyelld magad! Taps az MSZP soraiban.]]
Megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! [[Moraj az MSZP és a Jobbik soraiban. Az elnök csenget.]] Mindenekelőtt az iménti felszólalás kapcsán úgy gondolom, hogy meg kell védenem képviselőtársaimat, ugyanis nyilvánvaló, hogy semmilyen rasszista kijelentést nem tettek, hanem azt fogalmazták meg, hogy miképpen lehet Magyarországot és a magyar embereket megvédeni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Brüsszelben, az Unió kétnapos csúcsértekezletén a migráció kérdésével kapcsolatban megállapodás született a segítségre szoruló menekültek és a gazdasági bevándorlók szétválasztásáról. Egyetértés volt abban, hogy ennek a szétválasztásnak lehetőség szerint az EU határain kívül vagy legalábbis a frontországok területén kell megtörténnie. Két frontország definiáltatott: Olaszország és Görögország. Hazánk úgy döntött, hogy nem kér frontországi minősítést, Magyarországra ugyanis a menekültek túlnyomó többsége már más uniós tagállamot is megjártan érkezik. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A fentiek okán az Európai Unió területén kívül kell migrációs táborokat létrehozni. Ezekből a táborokból a menekültügyi eljárás végeztével a háború vagy üldöztetés elől menekülőket kötelezően be kell fogadni az európai közösségeknek, míg a gazdasági migránsok beengedéséről a tagországok egyénileg, szabadon dönthetnek. [[Néhány jobbikos és MSZP-s képviselő továbbra is beszélget. Az elnök csenget.]] Az Európai Unió jelenleg egy nehezen teljesíthető kettős elvárást fogalmaz meg Magyarországgal szemben a migráció kérdésében. Hazánktól az EU elvárja ugyanis azt, hogy ne legyen őrizetben egyetlen menekült sem a menekültügyi eljárás lefolytatása alatt, de egyidejűleg elvárja azt is, hogy a menekültek Nyugatra haladását valahogyan mégis megakadályozzuk. Kereszténydemokrata álláspontunk az, hogy az emberi élet megmentése mindenekelőtt áll, ezért például a háború vagy üldöztetés elől menekülőket be kell fogadni az Európai Unióba, a tényleges vita azonban nem erről folyik, hanem arról, hogy az illegálisan érkező gazdasági migránsokkal mi történjen. Törökország felől a szárazföldön érkező bevándorlók elsőként Görögországon vagy Bulgárián lépik át az Európai Unió határát, azonban elsőként mégis Magyarországon regisztrálják őket. A fentiekből következik, hogy sem Görögország, sem pedig Bulgária nem hajtja végre a dublini rendeletből adódó kötelezettségeiket, vagyis ezen tagállamok súlyos jogsértést követnek el az Európai Unió valamennyi tagállamával szemben. [[11.00]] Hazánkkal szemben elkövetett jogsértés következménye, hogy népvándorlás indult el Magyarország irányába, ami konkrétan azt jelenti, hogy ebben az évben már több mint 62 ezer menekültet kellett a magyar hatóságoknak regisztrálniuk. A fenti helyzet miatt - Magyarország és az Európai Unió védelme érdekében - nem lehet más felelős döntést hozni, mint azt, hogy hazánk ideiglenes határzárat épít a magyar-szerb határon, és az embercsempész-hálózatok felderítésére is kiemelt figyelmet fordít. Ausztria, Szerbia és az Europol segítségével csak ebben az évben már több mint 600 embercsempészcsapatot fogtak el, amelyek helyére azonban mindig újabb és újabb csapatok érkeznek, hiszen tagjaik egy-egy akcióval sokszor éves fizetésük többszörösét is megkereshetik. Magyarország technikai és személyzeti segítséget ad a macedón-szerb határ védelmére, emellett a szerb határőrséget jelenleg 40 osztrák határőr segíti, akikhez már 80 német rendőr is csatlakozott. A menekültügyi eljárás alá vont 62 ezer ember mellett Ausztriából és Németországból további 15 600 migráns visszaadását kezdeményezték, mondván: először nálunk, Magyarországon regisztrálták őket. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Magyarország ezért 16 800 fő tekintetében azt kérte az Európai Uniótól, hogy a visszavétel ne legyen kötelező, hanem csak önkéntes legyen, hiszen például a gazdaságilag erősebb Franciaország és Olaszország is 20-20 ezerrel kevesebb bevándorlóra számít. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A fenti tények ismeretében bizonyossággal mondhatjuk, Magyarország óriási sikere az, hogy a kötelező kvótarendszer tervét megbuktatta, vagyis elértük azt, hogy az európai uniós állam- és kormányfők levették napirendről ezt az ezer sebből vérző javaslatot, és múlt péntekre virradóan abban állapodtak meg, hogy a tagállamok két év alatt összesen 60 ezer menekültet osztanak szét egymás között, önkéntes alapon, 40 ezret az Olaszországba és Görögországba érkezettek közül, 20 ezret pedig a polgárháborús konfliktusok elől menekülők soraiból fogadnak be, amely befogadás tekintetében Magyarország és Bulgária külön elbírálás alá esik. A külön elbírálás ellenére mondhatom, hogy természetesen mi is a szolidaritás elve alapján fogunk eljárni, hiszen a tényleges politikai menekültek védelme a magyar rendszerváltoztatás egyik rendkívül nagy eredménye, és mi azt gondoljuk, hogy az üldöztetésben lévőket meg kell védeni. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A fenti tények ismeretében terjesztette elő Pintér Sándor belügyminiszter úr a T/5416. számú törvényjavaslatot, amely migráció kérdésében az alábbi fő módosításokat javasolja. A menedékjogról, valamint a harmadik országbeli államok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény tartalmaz olyan módosításokat, amelyek által lehetőség nyílik a menekültügyi eljárások gyors és hatékony lefolytatására az uniós jogi keretek által adott lehetőségeken belül. Az államhatárról szóló törvény módosítása pedig közérdekű használati jogot adna a magyar államnak a schengeni külső határokon a határvonaltól számított tízméteres sávon belül. Magyarország a történelme egyik legnagyobb mértékű migrációs nyomásának van kitéve, az intézményrendszer pedig túlterhelt. A menedékkérők számának radikális emelkedése miatt erősíteni kellett a schengeni külső határ ellenőrzését és növelni kellett az idegenrendészet által őrzött szállások számát. A jelenlegi jogszabályi környezet módosítása azért szükséges, hogy azokat, akik megalapozott nemzetközi védelmi igénnyel rendelkeznek, minél gyorsabb és hatékonyabban be lehessen azonosítani; az ilyen védelmi igénnyel nem rendelkező, tipikusan gazdasági bevándorlókat pedig mielőbb ki lehessen toloncolni az országból. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslat korlátozza az ismételt menedékkérők területen maradási jogát is. Az ismételt kérelem előterjesztése esetén a kérelmezőt nem illeti meg automatikusan az, hogy korlátlanul Magyarország területén maradjon. A jelenleg kétfokozatú, előzetes és részletes vizsgálati szakra bontott eljárás a két szakasz összevonásával egyszerűsödik, ezzel az eljárási időtartam lerövidül, és csökkennek az egyes kérelmezőkre fordított kiadásaink is. A menekültügyi eljárás a döntés végrehajthatóvá válásáig tartana, így a kérelmező a bírósági eljárás végéig menekültügyi őrizetben maradna. A hatóság megszüntetné az eljárást, ha a kérelmező a számára kijelölt szálláshelyet vagy tartózkodási helyet 48 óránál hosszabb időre engedély nélkül elhagyja. A menekültkénti elismerést kizáró okok kiegészülnének a terrorcselekménnyel, a terrorizmus finanszírozásával, illetve az ezekre való felbujtással, és nem lehet majd menekültként elismerni azt a külföldit sem, akinek magyarországi tartózkodása a nemzetbiztonságot sérti vagy veszélyezteti.Módosulna a visszatartási idő is, ez 12 óráról 24 órára emelkedne. Ugyancsak az eljárást gyorsítaná az a rendelkezés, amely szerint a kérelmezőket az őrizet helyén hallgatná meg a bíróság. A törvényjavaslat azzal is kiegészítené a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló jogszabályt, hogy az idegenrendészeti hatóság lefoglalhatná az érintettek által szándékosan okozott kár ellenértékét, illetve bizonyos esetekben a tartásukra, ellátásukra fordított összeget. Az utóbbi alól kivételt jelentenek a humanitárius célú tartózkodási engedéllyel rendelkezők, illetve a nemzetközi védelemben részesített külföldiek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslatban szerepel az államhatárról szóló törvény módosítása is. Ennek értelmében a magyar államot a schengeni külső határokon a határvonaltól számított tízméteres sávon belül közérdekű használati jog illeti meg. Ez a honvédelmi, nemzetbiztonsági és rendvédelmi szerveket sajátos építményfajták létesítésére és üzemeltetésére, azaz például ideiglenes biztonsági határzár létesítésére jogosítja fel. A javaslat rendelkezik a határ menti ingatlantulajdonosok kártalanításáról, a használati jog tartalmáról, valamint a joggyakorlás egyes kérdéseiről is. A törvényjavaslat végül lehetőséget teremtene arra is, hogy az elismerését kérő, valamint kijelölt tartózkodási helyen élő harmadik országbeli állampolgár közfoglalkoztatási jogviszonyban munkát végezhessen. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ne feledjék, a tisztelt Ház nem véletlenül határozott múlt pénteken arról, hogy ezt a törvényjavaslatot, amely lehetővé teszi, hogy a műszaki határzár a lehető leggyorsabban megépülhessen, kivételes eljárásban tárgyalja. Ez konkrétan azt jelenti, hogy múlt pénteken már a Törvényalkotási bizottság lefolytatta a részletes vitát, és a mostani összevont vitát követően az Országgyűlés dönt a kérdésben. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Azért volt szükség kivételes eljárásra, hogy bizonytalan időre a döntés ne tolódjon el, hiszen az Országgyűlés legközelebb már csak ősszel ülésezik, ezzel pedig több hónapot késne a határzár ügye, holott azonnali és komoly problémáról van szó, ugyanis míg tavaly 42 777-en jöttek Magyarországra, addig idén már csaknem 70 ezren, és ha nem tennénk semmit, akkor ez az illegális bevándorlás akár 120-130 ezer főt is elérne az év végére. Ilyen sok embert Magyarország nyilván nem bír el, ezért rendkívül fontos, hogy az ország egy ilyen újkori népvándorlásban milyen álláspontot képvisel. [[11.10]] A legálisan érkezőket be kell engedni az országba, de azokat, akik illegálisan jönnek, nem. Ezért van szükség a műszaki határzárra. Minden ellenzéki párttól azt kérjük, hogy támogassa a Fidesz-KDNP által elkezdett politikát migrációs ügyben. A KDNP parlamenti frakciója támogatja a T/5416. számú törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Vejkey képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja jelezte, hogy a 15 perces időkeretben két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Elsőként megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Amikor határzárról vagy a kerítésépítés tervéről beszélünk, nyilvánvaló módon a Jobbik támogató hangnemben szólal meg, már csak azért is, mert ennek az alapötlete tulajdonképpen Toroczkai László ásotthalmi polgármestertől származik, és már jóval több mint egy évvel ezelőtt felmerült annak szükségessége, hogy az áradat közepén - amit Toroczkai László akkor éppen háromfős mezőőrségével kellett hogy feltartóztasson Ásotthalom térségében - valamit tenni kellene. Az is látható ugyanakkor, hogy maga a határzár önmagában, önálló határőrség és emberek nélkül csak korlátozottan képes a hatását kiváltani. Egyetlen példát hadd osszak meg a tisztelt Házzal és a tisztelt képviselőtársakkal. Amikor két héttel ezelőtt a Jobbik országos és helyi vezetőiből álló delegációja egy forgatócsoporttal bejárta Magyarkanizsát, Ásotthalom térségét és Szegedet, akkor pont Ásotthalom külterületén találkoztunk össze húsz kongói fiatalemberrel, illetve érkezővel, és bizony azt láttuk, hogy a környező tanyák lakosságát érintve, tőlük vizet kérve, tőlük fuvart követelve elég feszült helyzetek és konfliktusok alakulnak ki. Amikor Toroczkai László rendőri erősítést kért, pontosabban azt, hogy legalább egy rendőr szálljon ki a helyszínre, akkor elmondása szerint azt a választ kapta, hogy nincs szabadon mozgósítható állomány e probléma megoldására. Később kiderült, hogy vélhetően mi volt a kizáró ok. Az, hogy Ásotthalom külterületének másik szegletében éppen száz összeterelt migránst készültek a rendőri erők elszállítani. Tehát ott voltak a rendőri erők, csak a húszfős csoportra már a százfős miatt nem volt idő. Ha a kerítés felépül, én nem hiszem, hogy azt három perc alatt egy akármilyen vágóeszközzel keresztül lehetne vágni, de abban biztos vagyok, hogy a bűnbandák, az embercsempészbandák rövid úton meg fogják találni az útját annak, hónapokon belül, hogy hogyan jussanak át ezen, hogyan kerüljék ki, milyen új eszközökkel hatoljanak át rajta. Tehát akkor van értelme ennek az egésznek, ha önálló határőrség működése mentén emberi erőforrás is a szükséges mértékben képes őrizni Magyarország déli végeit és egyáltalán a határait. Azt is látnunk kell, hogy sajátságos helyzetben vagyunk akkor, amikor az MSZP képviselői arcpirító módon rasszizmusról, idegengyűlöletről kiabálnak egy olyan helyzetben, amikor időarányosan több migráns érkezik az országba, mint ahány magyar gyermek születik. Elképesztő, hogy egyes képviselők mennyire nem látják a probléma súlyát! Ha kitárnánk a kapukat, akkor bizony nemcsak a skandináv államokra jellemző tarthatatlan helyzetet tapasztalnánk meg, hanem azt is, hogy miközben a magyar közállapotok a kórházaktól kezdve a kivándorlási kényszerig olyanok, amilyenek, tulajdonképpen az MSZP egy szót nem szólt arról, hogy hol maximalizálná azokat a költségvetési forrásokat, amelyekből menekülteket, gazdasági bevándorlók tömegét tartaná, itt tartaná, adott esetben bizonyos zárványai vagy liberális társszervezetei szociális bérlakást biztosítanának ezeknek, letelepedési lehetőséget, nyilván ingyenes nyelvoktatást és integrációs programokat. Tehát egészen elképesztő hagymázas lázálmok látnak napvilágot, amelyek arról tanúskodnak, hogy balliberális oldalról a nemzet önvédelmének feltétlen reflexe egész egyszerűen eltűnt. Tökéletesen és teljes mértékben eltűnt. Elmondhatjuk tehát, hogy a kerítésépítés terve mellett önálló határőrségre van szükség, mint említettük, a nyitott menekültszállók zárttá tételére, ezek lakott területen kívülre történő helyezésére, és tisztázni kell azt, hogy a visszatoloncolások tekintetében hajlandó-e Magyarország kormánya akár egyetlen menekültet is fogadni, állításunk szerint ugyanis egy is sok. Látható, hogy az önök tervei, indoklása szerint többször felmerült az, hogy tulajdonképpen ne csak a befogadóállomáson, hanem magánszálláson, közösségi szállón is lakhassanak migránsok. Nyilvánvalóan ezzel egy olyan veszélyes kapunyitásra kerülne sor, ami már nem állítaná meg az áradat szétszóródását. A Jobbik szigorúan ragaszkodik ahhoz, hogy az itt lévők csak zárt befogadóállomáson tartózkodhassanak, a lehető legrövidebb ideig, hiszen látnunk kell, hogy miközben Orbán Viktor nagyon helyesen megígéri azt Debrecenben, hogy bezárja az ottani menekültszállót, vagy zárttá teszi - ez még nem került tisztázásra, de reméljük, hogy bezárja -, azzal párhuzamosan azt is látjuk, hogy egy több mint 100 milliós beruházással ugyanezt az intézményt éppen bővítik, tehát újabb apartmanokat raknak mellé. És azt láthattuk a tegnapi jobbikos demonstráción is, hogy zajlik az élet a szállón belül, és elmondható, hogy kapacitásához képest jóval plusz 100 százalék fölötti a túlterheltsége, és azt is látjuk, hogy ezek a bővítések azzal párhuzamosan zajlanak, hogy a kormányzat kommunikációjában szigorítás és szűkítés szerepel. Tehát nem ártana ezt tisztázni! De az is látható, hogy az előttünk fekvő csomag értelmében azok a szigorítások, amelyekről beszélünk most éppen, a jövőre vonatkozóan, tehát a későbbiekben kérelmet benyújtókra vonatkoznának teljes körben. Hát, ha valahol lenne létjogosultsága és helye annak, hogy generálisan minden itt-tartózkodó migránsra vonatkozzon egy szigorúbb szabályozás, akkor ez a helyzet az! Ez a helyzet, amikor a debreceni szállóról több mint száz fő felfegyverkezve, hordában támadt magyar emberekre. Egyértelmű jelzéseket kapunk tehát azt illetően, hogy szigorítani kell, azonnal be kell avatkozni. S hogy miért fontos ezt most megtenni? Azért, mert ha Magyarország nem képes a saját reprodukcióját biztosítani, mindemellett pedig olyan helyzetbe kerül, hogy úgynevezett menekültek áradata lepi el, akkor bizony pár évtizeddel később már arról kell beszélnünk majd, hogy hogyan tudjuk megőrizni azt az arculatot, ami Magyarországé volt. Nekünk egész egyszerűen most kell megakadályozni azt az elképesztő háborús helyzetet, amikor már a puszta „Magyarország a magyaroké” szlogen teljesüléséért kell küzdenünk. A Jobbik egyértelmű elvárása az, hogy a magyar vidéket magyar emberek népesítsék be. Nincs szükségünk arra, hogy bárkit is integráljunk, letelepítsünk. S amellett, hogy a menedékkérőknek természetesen lehet ételt, italt és szállást nyújtani egy nagyon rövid időre, nagyon élesen el kell határolni azt, hogy ez a segítő kéz nem jelenthet integrációt, nem jelenthet letelepítést, és nem jelentheti azt, hogy feláldozzuk vagy akár csak kockáztassuk azt az arculatot, amitől Magyarország magyar jellegű maradhat, és a magyar emberek népesíthetik be azt, azok, akik generációkon át küzdöttek érte. A Jobbik szerint tehát nincs szükség úgynevezett gazdasági bevándorlásra, nincs szükség arra sem, hogy akár egyetlen visszatoloncolt embert befogadjunk ide. Az ehhez szükséges tárgyalásokat a nemzetközi színtéren is le kell, le lehet folytatni. De a kerítés mellé önálló határőrséget kell felállítani, megfelelő képzéssel, megfelelő kiképzéssel és erőforrástömeggel, annak érdekében, hogy útját tudjuk állni az áradatnak. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. A hátralévő jobbikos időkeretben Mirkóczki Ádám képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Ott folytatnám, ahol képviselőtársam abbahagyta. Néhány kiegészítést tennék. Önök gyakran hangoztatják, elsősorban nem nekünk, hanem a baloldal felé, hogy amikor februárban és az idei év elején felvetették ezt a problémát, akkor jól látszott, hogy meddig fog eszkalálódni, és mi jöhet a következő előttünk álló hónapok során. Ez így igaz, de szeretnék emlékeztetni arra, hogy a Jobbik - visszakeresve az előző ciklus különböző parlamenti műfajainak a felszólalásait és egyéb beadványait - 2012 óta erre figyelmeztet. Mindezt csak azért mondom, hogy ha akkor önök komolyan vették volna azt, hogy mikkel kell majd szembenéznünk, mondjuk, 2015-ben, ez már megelőzhető lett volna akár 2013-ban vagy 2014-ben, és nem most kellene kapkodni. Ez egy fontos alapvetés, hogy mi mennyire vesszük komolyan. És az is érdekes és tanulságos lehet az önök számára, ha megnézik az akkori kormányzati válaszokat, amely szerint a menekülttáborokkal semmi probléma, az illegális migrációt a rendőrség tudja kezelni; most pedig ennek az ellenkezőjét mondják önök is, mert látható, hogy fizikai képtelenség a jelenlegi kialakult helyzetben mindezt az eddigi erőforrásokkal kezelni. Ami a javaslatot illeti: az teljesen természetes, hogy a Jobbik támogatni fogja, hiszen vannak benne szigorítások. De természetesen ugyanannyi kritikánk is van vele, nem minden pontjával értünk egyet. Nem szeretném most a módosító indítványainkat tételesen felsorolni. Elég szomorú az, hogy a bizottságban önök ezeket már nem tartották fontosnak támogatni, pedig hozzáteszem, módosító javaslataink nem pusztán a jelenlegi szörnyű helyzetet tudnák orvosolni, hanem majd azokat is, amelyek a határzár kialakítása után fel fognak lépni. Hiszen ne felejtsük el - ahogy már mások is utaltak rá -, amint felépül a határzár, néhány hét és hónap fog eltelni, amikor akár az embercsempészek, akár pusztán az előre gondolkodó illegális migránsok, bevándorlók más útvonalakat, alternatív lehetőségeket fognak keresni, és más határszakaszokon próbálnak majd hazánkba szivárogni. [[11.20]] Arra is gondolni kell már most, nem akkor, amikor elkészült a kerítés, és azt ilyen vagy olyan úton-módon meg fogják kerülni. Az MSZP-s hozzáállásra tényleg nem szeretnék időt pazarolni, tényleg vicces, hogy eddig szerintük nem volt probléma, most pedig már Btk.-t kell szigorítani. Egyszerűen az látható, hogy megy egy vergődés, és nem tudják igazából, hogy mikor mondjanak igazat, vagy mikor mérjék fel reálisan a helyzetet. Azt gondolom, össznemzeti ügy, hogy ezt a problémát megelőzzük. Amivel a mondandómat szeretném kiegészíteni, és talán ennek a néhány percnek ez lenne a legfontosabb része, lehet harcolni az illegális migráció ellen, sőt kell is a magyar emberek, a magyar gazdasági javak megóvása érdekében. De egyet ne felejtsenek el: amíg ilyen külpolitikát folytatnak, addig mindez elég képmutató, mindez elég visszás. Önök feltétel nélkül támogatják az Amerikai Egyesült Államokat szinte minden egyes katonai és geopolitikai stratégiájukban, elképzeléseikben, mindezt úgy teszik, hogy pontosan tudják, hogy ezt a hatalmas migrációt ki idézte elő. Én nem szeretném pusztán az USA nyakába varrni, és nem szeretném pusztán XX. századi problémának beállítani. Sorolhatnánk az Európai Unió azon tagállamait is, amelyek még a mai napig is gyarmati adókat szednek egyes észak-afrikai országokból. És ki okozta akár Észak-Afrikában azokat a gazdasági, politikai, társadalmi feszültségeket, amelyek miatt most milliók kelnek útra? Ki okozta a közel-keleti válságot, ami miatt milliók kelnek útra? És önök vajon kiket támogatnak akkor, amikor akár a Közel-Kelet, akár más, a világ más térségein belül katonai vagy egyéb akciókhoz adnak, teljesen mindegy, hogy milyen mértékű támogatást? A támogatás egyben az önök részéről legalizálja mindazt a politikai törekvést, amit ezek a nagyhatalmak, hogy is mondjam, képviselnek vagy szeretnének elérni. És még egyszer mondom, nem Magyarországnak kellene azt az árat megfizetni, ebben egyetértek önökkel, amibe kerülnek most ezek a hatalmas embertömegek, ezek a migránsok. És nem szabad annyival beérni, hogy az Európai Unió, vagy fogalmazzunk úgy, hogy a Brüsszelben az asztalról leeső koncok, ami most néhány milliárdot jelent a menekültkérdés kezelésére… - ezzel beérjük, és tapsolunk, hogy hurrá, Brüsszel adott nekünk, nem tudom, hány milliárd forintot. Ez csak egy töredék, csak ideig-óráig elég. Én bátrabb lennék az önök helyében, és el mernék menni, ha már önök is tagjai a Néppártnak, és joguk van minden olyan európai uniós és nemzetközi testületben megszólalni akár a kormányzat részéről, amely érdemben el tudja mondani azokat az okokat és azokat az okozatokat, amelyekről, ugye, nem beszélünk. De én arra szeretném önöket biztatni, hogy nyugodtan nevezzék meg a felelősöket, akár Európán belül, akár Európán kívül, és nevezzék meg azt a minimum erkölcsi és gazdasági követelést is, hogy az árat azoknak az államoknak kelljen megfizetniük és a következményeket, legyen az társadalmi, gazdasági vagy szociális feszültség, azoknak az országoknak kelljen viselniük, amelyek előidézték ezt a helyzetet. És ne haragudjanak, de nem tudom sajnálni Franciaországot akkor, amikor arról panaszkodnak, hogy hány észak-afrikai országból mekkora embertömeg érkezik hozzájuk azzal a céllal, hogy a szociális hálójukat kihasználja, miközben Franciaország a mai napig gyarmati adókat szed. És tönkreteszi azokat az országokat gazdasági és minden téren, ahonnan ők megkapják most a menekülteket. És mit szeretnének ők képmutató módon elérni? Azt, hogy Magyarország tartóztassa fel, és löknek nekünk némi kis koncot az európai büdzséből, hogy ne nekik kelljen viselni ezeket a terheket. De sorolhatnánk Nagy-Britanniát és a többit. Jól tudjuk, hogy melyek voltak a nagy gyarmattartó országok és nemzetek. Az lenne célszerű és az lenne helyes, ha ezen szövetségek és ezen grémiumok most már feltétel nélküli támogatásáról önök is letennének, nem támogatnának sem katonai, sem más olyan nemzetközi missziót, amely ezekben a térségekben nemhogy megoldja a társadalmi, gazdasági vagy politikai feszültségeket, hanem kifejezetten gerjeszti, és ezáltal fokozza azt az emberáradatot, amit nyugodtan nevezhetünk most már Európa megszállásának. Hiszen itt régen nem arról szól a történet, hogy néhány ezer vagy néhány tízezer ember a jobb lét reményében útra kel, hanem itt arról szól a történet, hogy soha nem látott népvándorlás zajlik most, a XXI. század hajnalán. Azt szeretném, ha önök következetesek lennének, és szerintem Magyarország minden épeszű állampolgára azt szeretné, ha ezen probléma apropóján végre olyan szinten változtatnának, nem csak kommunikációs értelemben, a külpolitikán és a katonai biztonságpolitikán, amely végre következetes és amely végre nemet mond az ilyen nemzetközi gyakorlatra, aminek a levét most velünk szeretnék megitatni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Mirkóczki képviselő úr. Most megadom a szót Schiffer András frakcióvezető úrnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Itt a Fidesz vezérszónokijában Kósa Lajos rendkívül érzékletesen, hangulatfestő betéteket is alkalmazva valami olyasmiről mesélt, hogy tulajdonképpen azok, akik be akarnak jönni Magyarországra bevándorlók, valójában, majdhogynem azt mondta, hogy még csak nem is gazdasági menekültek, hiszen annyi pénzük van. Hát, Kósa Lajos csak azt nem mondta, hogy akár egy új-zélandi koncertre is befizethetnének. Na most, ezzel szemben a valóság viszont az, hogy a hét végén, amikor Sallai kollégám Mórahalom, Domaszék térségében járt, éppenséggel ott a gazdák arról panaszkodtak, hogy a gyümölcsöket szedik le meg a répát szedik ki a földből, merthogy konkrétan éheznek azok a személyek, akik többségükben egyébként menekültként érkeznek Magyarországra. Tisztelt Országgyűlés! Ez az idegenrendészeti törvényjavaslat, ez az előterjesztés pontosan illeszkedik abba a műsorba, amit a kormány részéről, a kormánypártok részéről az elmúlt hónapokban láthattunk. Arról van szó, hogy van egy konkrét krízishelyzet ma a magyar déli határnál. Ezzel nem is szeretnénk vitatkozni. De maguk a megoldások vagy a megoldási javaslatok kizárólag a politikai színházat szolgálják, éppen úgy, mint Kósa Lajosnak az egészen botrányos kijelentései itt a vezérszónokiban. Volt egy megrendelés, gondolom, tavasszal a Habony-művek részére, hogy hogyan lehet egy új témát földobni, amibe esetleg nem bukik bele rögtön és azonnal a nyilvánosság előtt a kormány. Megkreálta Habony Árpád ezt a színdarabot, Rogán Antal most be is harangozta, hogy a műsor arról szól, hogy vannak a bevándorláspártiak és vannak a bevándorlásellenesek. Az a rossz hírem van önöknek, hogy sajnos vagy szerencsére, ki-ki eldöntheti, de a világ nem annyira egyszerű, mint amilyen egyszerűnek a Fidesz láttatni kívánja. Először is, azzal kell szembenézni, amit már a minap napirend előtt is, külügyminiszter úrnak válaszolva elmondtam, hogy maga az egész menekülthullám, illetve a krízis az Európai Unió déli határainál, déli végein szoros összefüggésben van azzal, ami az elmúlt években Észak-Afrikában, illetve a Közép-Keleten, a Közel-Keleten történik. Éppen ezért a történetet, és külön örülök miniszter úr jelenlétének, nem a rendészeti kérdéseknél, nem a menekültügyi kérdéseknél kell kezdeni, hanem föl kell tenni azt a kérdést, hogy annak a külpolitikai, annak a biztonságpolitikai stratégiának, amit nemcsak Magyarország, hanem az Európai Unió és a NATO folytatott az elmúlt években a mediterrán térségben, valójában mi az eredménye. Föl kell tenni azt a kérdést, hogy amikor különböző euroatlanti hatalmak közrejátszanak abban, hogy egyébként gyilkos diktatúrákat szétzúznak, de azok helyén semmiféle államalakulat nem létesül, akkor ennek pontosan milyen következményei lesznek, és felkészült-e arra Európa, szándékosan Európát mondok, nem csak az Európai Uniót, hogy amikor addig szilárdnak tűnő államalakulatok vesznek a semmibe a mediterrán térségben, ez pontosan mivel fog járni. Fölkészült-e arra az euroatlanti közösség, hogy amikor külföldi csapatok bemennek különböző területekre a Közép-Keleten vagy adott esetben Észak-Afrikában, akkor ott milyen társadalmi folyamatokat indítanak meg vagy éppen milyen, már meglévő folyamatokat gerjesztenek?Ezekre a kérdésekre jelenleg nincs válasz, és sajnálatos módon nincs válasz a magyar kormány részéről sem. Pedig éppen az észak-kurdisztáni magyar katonai szerepvállalásról folyó parlamenti vitában ezt a kérdést az LMP már feltette. Föltettük azt a kérdést, hogy a felelős magyar kormánynak van-e válasza arra, túl a belátható katonai kockázatokon, hogy mi fog történni egy nyugati beavatkozás után, és Magyarország hajlandó-e vállalni azért is a felelősséget, hogy egy-egy katonai beavatkozás után milyen folyamatok indulnak el tőlünk ezek szerint mégsem annyira távoli térségekben. [[11.30]] Az a helyzet, hogy vélhetően a háborús politikát büntetlenül folytatni nem lehet. Nem lehet büntetlenül folytatni olyan politikát, amely kizárólag gazdasági, globális gazdasági érdekeknek rendeli alá akár a béketeremtést is, kizárólag a globális gazdasági érdekeknek rendeli alá a helyzet rendezését például a Balkánon. Hiszen azt is látni kell, hogy januárban, amikor az első idegenellenes megszólalások elhangoztak az önök részéről, valóban, Koszovóból számosan indultak meg az Európai Unió irányába. Viszont azt kell látni, hogy valójában maga a koszovói állam van krízisben, a koszovói állam széthullását látjuk; azt látjuk, hogy ez az államalakulat, amit Magyarország is az elsők között ismert el, és soron van az, hogy tárgyalásokat folytat ugye az Európai Unióval a társulásról, ez az államalakulat ezek szerint képtelen biztosítani az alapvető létfeltételeket a polgárainak. Éppen ezért én elöljáróban annyit szeretnék kérni, hogy legyen egy világos külpolitikai stratégia Magyarország részéről, hogy Magyarország mit fog képviselni Brüsszelben, Washingtonban annak érdekében, hogy az Európai Unió, illetve a NATO a következő időkben a stabilitáshoz járuljon hozzá a mediterrán térségben, ne pedig olyan folyamatok erősítéséhez, aminek a következményei beláthatatlanok a magyar állampolgárok számára is. Éppen ezért tartjuk felelőtlennek azt a külpolitikát, amit Magyarország hosszú ideje folytat. Tisztelt Országgyűlés! Igen, látható volt az, hogy Szíria, Líbia széthullása, illetve a koszovói államalakulat krízise miatt lesz menekülthullám Magyarország irányába, legalábbis olyan hullám, ami Magyarországon át kíván haladni. Éppen ezért kérdéses az, hogy mit tett a magyar kormány egyébként 2015-öt megelőzően. Mert a dolog úgy áll, hogy valódi emelkedés a menekültkérelmek számában nem most volt, 2015-ben, hanem még 2014-ben. 2014 harmadik és negyedik negyedéve között volt egy nagy megugrás a Magyarországon előterjesztett menekültkérelmek számában. Kérdés, hogy akkor a magyar kormány mit tett. De továbbmegyek, 2010-ben lépett az Orbán-kormány hivatalba, tehát az elmúlt öt évben, az elmúlt öt évben, államtitkár úr, lett volna arra alkalom, hogy áttekintsék azt, hogy amit a korábbi kormány 2010-et megelőzően tett, mondjuk, a határrendészet kérdésében, az mennyiben tartható, mennyiben szavatolja Magyarország határainak védelmét például a határőrség felszámolása. Semmiféle javaslat az önök részéről nem érkezett, és akkor, amikor elmondtuk azt egyébként már év elején, hogy éppenséggel a menekültügyi kapacitások fejlesztésére lenne szükség, hiszen a számok egyébként magukért beszélnek, hogy a magyar költségvetés az elmúlt években és már a 2010-es kormányváltás előtt is minimális mennyiséget költött erre, akkor önök ezeket a felvetéseket egész egyszerűen figyelmen kívül hagyták. Éppen ezért megalapozott azt látni, hogy pusztán egy kommunikációs kampány indult el januárban, eléggé gyalázatos módon összekapcsolva a Charlie Hebdo-merénylettel, összekapcsolva a terrorizmus veszélyét a bevándorlással, illetve a menekültüggyel, majd utána tragikus módon ez a kommunikációs kampány felült egy egyébként létező hullámra május-júniusban. Önök egymilliárd forintból megkérdezték az embereket, hogy mennyire félnek, jóllehet, önmagában a kormányzati propaganda intézménye az, ami üldözendő. Az LMP évek óta követeli azt, hogy törvényben tiltsuk meg a kormányzati propagandát. Ha valami bújtatott pártfinanszírozás, az pontosan az, amit önök óriásplakátokon és a nemzeti konzultációs kérdőíveken folytatnak. Elutasították az Európai Bizottság közös megoldásra tett javaslatát, a kvótarendszert, ami valóban kifogásolható volt abban a formájában, közben elkezdtek arról kiabálni, hogy Európa nem segít. Felmondták a kétségkívül reformra szoruló dublini egyezményt, ami alapján Magyarországra vissza lehet toloncolni az itt regisztrált menekülteket, de közben a hivatkozásuk fals, hiszen Magyarországnak eddig is volt lehetősége visszatartani, visszafogadást elutasítani, ha igazolni tudja, hogy nem Magyarország volt az első uniós tagállam, amelyiknek a határain az Európai Unió területére léptek menekültek. Felmondták a dublini egyezményt, majd 24 órán belül visszakoztak; azóta sem történt világos magyarázat a kormány részéről. Hoztak egy törvényt, ami alapján a magyar kormány egy tollvonással biztonságos országgá minősítheti nemcsak Szerbiát - ez az önök döntésén múlik -, lehet, hogy szerdán majd Szíriát is biztonságos harmadik országnak fogják minősíteni, és bejelentették, hogy építenek egy drótkerítést laza 22 milliárd forintból a szerb határra, amit megkerülni vagy átvágni - azért lássuk be! - nem lesz annyira bonyolult feladat. Ezek után pedig az történt, hogy épült-szépült az önök politikai színháza, és közben nem tudnak például azzal sem elszámolni, hogy érdekes módon 2007-ben maga Orbán Viktor, az ellenzék akkori vezére pontosan azon az állásponton volt, amit az LMP is ebben az ügyben ma képvisel, nevezetesen, hogy menekültügyben nincsen külön nemzetállami út. Ezt mondta Orbán Viktor: nincs más út, mint a közös európai bevándorláspolitika. Ezt mondta az önök pártelnöke, Magyarország jelenlegi miniszterelnöke 2007-ben, jóllehet a mediterrán térségben válsággócok már 2007-ben is voltak. Kósa Lajos 200 ezer németországi és ausztriai menekült visszatoloncolásával riogat, ehhez képest együttesen 522 regisztrált menedékkérőt küldtek vissza hozzánk januártól áprilisig, tavaly egész évben az itt regisztrált 43 ezer menedékkérőből 827-et küldtek vissza. De ha már a számokról beszélünk, azzal is érdemes szembesülni, hogy egyébként akkor, amikor riogatják az országot, látni kell azt, hogy milyen statisztikai számok igazolják Magyarország szerepét az európai menekültügyi krízisben. Magyarországon addig, amíg Európában az összes menedékkérő 35 százaléka átlagosan pozitív elbírálást kap, nálunk 8 százalék kap pozitív elbírálást, 8-9 százalék. A másik beszédes adat, hogy az elmúlt években a menekültügyi büdzsé összesen 15 ezreléke volt a teljes éves költségvetésnek, 2010 előtt és 2010 után is. Az eljárások elhúzódása miatt riogatják a magyar embereket, ehhez képest a dolog úgy néz ki, hogy az a három-hat hónapos átlagos jogerős befejezés, ami Magyarországon a menekültügyi eljárásokat jellemzi, az egyik leggyorsabb Európában. Tehát magyarul: Magyarország eddig is az egyik legkevesebb menekültet fogadta be, másrészt pedig az eljárás európai összehasonlításban eddig is az egyik leggyorsabb volt. El kell ismerni, hogy persze, az előterjesztésnek vannak előremutató pontjai, ugyanakkor ilyen az például, hogy ha a menekültkénti elfogadás eredménytelen, akkor egyidejűleg a kiutasításról is rendelkezni lehet. Támogatható lenne az eljárások racionalizálása és gyorsítása, de ugyanakkor számot kell azzal vetni, hogy bizonyos időtartam alatt egész egyszerűen méltányos és humánus menekültügyi eljárás nem folytatható le, és Magyarország jelenleg is az egyik listavezető az eljárások gyorsítása tekintetében. Nem ördögtől való ötlet a közfoglalkoztatás kiterjesztése, csakhogy Magyarországon így is a közfoglalkoztatottak kiszolgáltatottságával kapcsolatban semmiféle védelem nincsen, nincs garancia, hogy ezek az emberek nem válnak visszaélések áldozataivá. És folytatható tovább, hogy vannak elemek, amik egyébként előremutatóak, de például továbbra sincs arra válasz, amit a magyar menekültügyi rendszer nem ismer, hogy a zárt tábor és a szabadon tartózkodás között létezhet átmenet. Ez lenne az igazi megoldás, de nyilván akkor, amikor politikai cirkuszt, politikai színházat akarnak csinálni, akkor kevéssé a probléma tényleges kezelése, a humánus, méltányos megoldás áll az előtérben. Tisztelt Országgyűlés! Arra szeretném felhívni a figyelmet, hogy hiába mondják fideszes és jobbikos képviselők egyaránt, hogy a segítő kezet nem lehet megtagadni azoktól, akik a halál torkából menekülnek, az, amit a múlt héten, illetve ezen a héten elfogadni készül a magyar Országgyűlés, az azt jelenti, hogy sajnálatos módon Magyarország meg fogja tagadni a segítő kezet azoktól, akik valóban a különböző szétbombázott országokból, ahol állandóak a vallási, etnikai jellegű konfliktusok, a halál torkából keresnek menedéket. Ezt Magyarország nem teheti meg. Olyan menekültügyi apparátusra, olyan bevándorlási apparátusra van szükség, amelyik világosan különbséget tud tenni a menekültek és egyébként nem menekültként Magyarországra bevándorló személyek között. A jelenlegi politika anélkül, hogy fejlesztenék egyébként a kapacitásokat, azt fogja eredményezni, hogy Magyarország bizony a Fidesz és a Jobbik javaslatait elfogadva, meg fogja tagadni a menekültkénti elismerést, illetve meg fogja tagadni a segítő kezet azoktól is, akik valóban a halál torkából menekülnek az Európai Unió irányába. [[11.40]] Ez a helyzet, hiszen onnantól kezdve, hogy biztonságos harmadik országnak ismerik el Szerbiát, jóllehet számos magyar kúriai döntés, illetve német jogerős bírósági döntés is elmondja azt, hogy menekültügyi eljárásban az egyediesítést mellőzni nem lehet, illetve határzárat építenek a déli határra, ez annyit jelent, hogy Magyarország nem kíván egyáltalán menekülteket befogadni. Világosan lássuk, hogy azok a szerencsétlen emberek, akik egyébként a szétzúzott államokból gyilkosságok, üldöztetés elől menekülnek, igen, tipikusan a különböző olyan csatornákat választják, amiket az embercsempészbandák számukra felkínálnak. De ez nem változtat azon a körülményen, hogy ezek az emberek üldöztetés [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] a halál elől menekülnek, és várnak humanitárius megoldást Európától. Köszönöm szépen.
Köszönöm, frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Most az elsőként szólásra jelentkező független képviselő, Szabó Timea képviselő asszony kap szót. Felhívom a figyelmét, hogy a független képviselők felszólalására mindösszesen nyolcperces időkeret áll rendelkezésre. Jelentkezett felszólalásra Szelényi Zsuzsanna képviselő asszony is, és feltételezem, hogy megosztották az időt egymás között. [[Szabó Timea bólint.]] Öné a szó, Szabó Timea képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Itt a kormány hazug módon úgy állítja be ezt az egész diskurzust, mintha lennének a bevándorláspártiak és a nem bevándorláspártiak. Pontosan tudjuk, hogy ez nem a bevándorlásról szól, hiszen akkor lenne a kormánynak egy normális bevándorlási stratégiája, amiről értelmesen lehetne vitatkozni, amit elítélni vagy támogatni lehetne, de itt nem erről van szó. Itt pontosan arról van szó, amit önök álszent módon már el is mondtak, hogy támogatjuk-e a menekülőket, a háborús övezetből kínzás elől, halál elől menekülőket vagy nem támogatjuk; eleget teszünk-e a nemzetközi, uniós és hazai jogszabályokban előírt kötelezettségünknek vagy nem. A Párbeszéd Magyarországért meggyőződése az, hogy nemcsak morális kötelezettségünk ez, hanem jogi kötelezettségünk, és a gazdasági érdekeink is ezt diktálják. Hiszen 35 milliárd forintot nem fogunk tudni vagy ésszerűtlen kidobni, eszement dolog kidobni egy olyan kerítésre, amit utána vagy átvágnak, vagy átmásznak rajta. Nézzük néhány mondatban az emberiességi oldalt! Orbán Viktor is elmondta, hogy a magyarok egy irgalmas nép, tehát aki valóban a háború elől menekült, azt mi befogadjuk. Ezt mondta Kósa Lajos és Vejkey Imre is, ehhez képest utána folyamatosan a gazdasági bevándorlásról beszéltek. A jó hír az, tisztelt képviselőtársaim, hogy a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal szerint is a ma menedéket kérők 90 százaléka Szíriából, Irakból vagy Afganisztánból érkezik ide, amik egyértelműen háborús övezetnek számítanak, tehát menekültek. Úgyhogy megnyugtatom önöket, szó sincs arról, hogy itt bárki a gazdasági bevándorlást támogatná Magyarországon. Egyébként úgyis néhány tízezer gazdasági bevándorló él Magyarországon, akik nem az Európai Unió területéről jöttek, ezek leginkább az Egyesült Államokból, Kanadából vagy Kínából érkeztek, de sajnálom, hogy nincs itt Kósa Lajos képviselőtársam, mert elmondhatnám, hogy az ő debreceni focicsapatában is például a szenegáli Sidibe is egy ilyen bevándorló, vagy pedig a szerb Novakovics, aki szintén az ő kapusa. [[Dr. Kovács Zoltán: De nem a zöldhatáron jött.]] Tehát ha gazdasági bevándorlókról akarunk beszélni, akkor beszéljünk a debreceni vagy a felcsúti focicsapatról. [[Zaj, közbeszólások a Fidesz és a Jobbik soraiból. Németh Szilárd István: Ne beszéljen már ilyen hülyeséget!]] Kezdjük velük ezt a dolgot! [[Zaj. Az elnök csenget.]] Nézzük a jogi oldalát néhány percben! Sajnos, ez az előttünk fekvő javaslat egyértelműen alapjogokat sért, ezért Áder Jánoshoz fogunk fordulni, amennyiben ezt elfogadják. Hiszen az, hogy elveszik a hatékony jogorvoslathoz való jogot, hazai és nemzetközi uniós jogszabályokba is ütközik. Mindenkinek, magyar embereknek is van tapasztalata arról, hogy mit jelent, ha egy bírósági tárgyalás, egy másodfokú tárgyalás végét, az ítélet végét nem várjuk meg. Képzeljük csak el azt, hogy mondjuk, valakire igazságtalanul a NAV ráró egy félmillió forintos büntetést [[Közbeszólás a Fidesz soraiból.]] , és miközben fellebbezik, de még nincs meg a bírósági ítélet, eközben a NAV arra kényszeríti, hogy azért fizesse már be ezt az 500 ezer forintos büntetést, még mielőtt a másodfokú ítélet megszületik. No, hát ugyanez a helyzet a menedékkérők esetében is. Nincs olyan, hogy nem várjuk meg a bírósági tárgyalás végét, márpedig az önök javaslatában ez szerepel. Strasbourgi büntetések tömegeit várhatja majd a magyar kormány ezek miatt az esetek miatt, amit viszont valóban a magyar adófizetők fognak állni. Nézzük még a jogi oldalát! A PM nagyon nem tudja támogatni azt, hogy itt közmunkára lehessen küldeni vagy önként vállalni közmunkát menedékkérőknek. Tudjuk azt, hogy majd a következő lépés az lesz, hogy most még csak lehet közmunkát vállalni, aztán meg majd kötelező lesz nekik. Ugyanígy abszolút jogsértőnek tartjuk azt, hogy elvehetik ezeknek a menekülteknek a pénzét. Semmi joguk erre, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hiszen nem a magyar adófizetők, nem a magyar állam pénzéből fizetik most sem az ellátást, hanem európai uniós forrásokból. Ehhez követeljük, hogy vonják vissza ezt a javaslatukat. És nézzük végül a gazdasági oldalát ennek: 35 milliárd forintba fog alsó hangon ez kerülni, nem 22-be, amit önök mondanak. Ráadásul tudjuk, hogy a magyar közbeszerzéseknél, ha most azt mondják, hogy 35, akkor ebből lesz 70 is. Most már nincs Simicska Lajosuk, majd lesz más, aki lenyúlja ezeket a pénzeket önöknek. Ráadásul teljesen fölöslegesen, ezt a kerítést átvágják, megkerülik, ugyanúgy be tudnak jönni majd a menedékkérők Magyarországra. Mit szólnának ráadásul, vagy mit szólnak majd a magyar adófizetők ahhoz, hogy a szociális dolgozók, bölcsődei dolgozók, orvosok, ápolók fizetésemelése helyett önök a magyar adófizetők pénzéből fölösleges kerítéseket akarnak fizetni? A PM követeli, hogy álljanak le ezzel az őrült tervvel, és valóban arra költsék a magyar adófizetők pénzét, amire itthon szükség van. [[Zaj, közbeszólások a Jobbik és a Fidesz soraiból.]] A szociális dolgozók 90 százaléka a mai napig a létminimum alatt keres. Ez elfogadhatatlan. A PM javaslata az, hogy tartsuk be a hazai és európai uniós jogszabályokat. [[Zaj, közbeszólások a Jobbik soraiban. Az elnök csenget.]] Nyissunk meg új laktanyákat arra, hogy el tudjuk látni ezeket a menedékkérőket, és segítsük a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalt abban, hogy valóban el tudják látni ezeket a menedékkérőket; az ügyintézőket segítsük ebben, ahogy ez elhangzott, egyébként már így is a leggyorsabbak Magyarországon Hollandia után. Nem hiszem, hogy egyébként ez különösebb gondot jelentene. Vonják vissza ezt a javaslatukat, ne várják meg a strasbourgi büntetéseket! Köszönöm. [[Zaj a Fidesz és a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. A fennmaradt időkeretben Szelényi Zsuzsanna képviselő asszonyt illeti a szó.
Nincs több hozzászóló?
A fennmaradt időkeretben Szelényi Zsuzsanna független képviselő asszonyt illeti a szó.
Egy következő körben én következem, semmi gond. Köszönöm szépen. Akkor nagyon röviden egy helyreigazítást szeretnék tenni itt a mai napon. Mindenki úgy beszél, mintha ez a rengeteg ember, aki Magyarországra bejön, itt is maradna bevándorlóként. Mindannyian, akik ezzel az üggyel behatóan foglalkozunk, tudjuk, hogy ez nem így van. Ezer ember manapság, ma, ezekben a napokban bejön, és 980 minden egyes nap ki is megy Magyarországról. A bevándorlók 90 százaléka az első három hétben elhagyja Magyarországot. Ezért nem is bevándorlók ők, menekültekről beszélünk [[Zaj.]] , mindannyian tudjuk a menekültügyi eljárás sikerét, azért nincs nagyobb számban, mert az emberek elmennek. Nem akarnak itt maradni Magyarországon. Magyarország tranzitország, ezeknek az embereknek az átmeneti ellátását kell megoldani. Elsősorban ezért nem erről szeretnék beszélni, hanem azt gondolom, hogy a kerítés, amelyet önök kívánnak felhúzni, pontosan az, aminek látszik szimbolikusan és a valóságban is. [[Németh Szilárd István közbeszól.]] Bezárkóz és kizár - ezt jelenti a kerítés. Ezért azt gondolom, hogy ez egy rendkívül rossz és barátságtalan ötlet. A kerítés, amelyet önök megpróbálnak most felépíteni, a halál és élet kerítése lesz. A nemzetközi gyakorlat és a tapasztalat az, lehet, hogy Rogán Antal szerint hetedére csökken a bejövők száma majd, de ez csak az első időszakban érvényes. Valóban úgy van, ahogy már jó páran elmondták, akik az életükért küzdenek, meg fogják találni a módját, hogy elérjenek oda, ahol biztonságban vannak. Ezért ez a kerítés, ahogy a lampedusai polgármester is alaposan elmondta már, semmiféle érdemi eredményt nem fog hozni, csak azt éri majd el, hogy Magyarország a kizárólagosság országa lesz. [[11.50]] Zárszóként pedig az önök keresztényi figyelmébe ajánlom a pápa legutóbbi szavait, amelyben arra kért mindenkit, aki kerítést húz, hogy kérje Isten bocsánatát. Azt gondolom, hogy ez a kerítés [[Általános zaj. Az elnök csenget.]] semmi módon nem szolgálja sem Magyarország, sem Európa, sem a mi közös magyar céljainkat. Köszönöm szépen. [[Taps a függetlenek és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, Szelényi Zsuzsanna képviselő asszony. Tisztelettel kérem képviselőtársaimat, hogy a hangos beszélgetést próbálják lehalkítani, csillapítani.Most kétperces felszólalásokra lesz lehetőség, frakciónként egy képviselő, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő számára a fennmaradt időkeretek terhére. Megadom a szót kétperces hozzászólásra Schiffer András frakcióvezető úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Akkor, amikor az LMP az egész krízisnek a globális összefüggéseiről beszél, azt sem lehet megkerülni, hogy ma Magyarország a nemzetközi fejlesztési politikára az egynégyszázad részét fordítja annak, amit Csehország. Egynégyszázad részét fordítjuk arra, hogy egyébként hogyan lehetne segíteni azon, hogy azok az emberek, akik útra kelnek, mégis ott, a hazájukban emberhez méltó feltételek között éljenek. Tehát jól értsük: Csehország ugyanennek az összegnek a négyszázszorosát költi nemzetközi fejlesztési politikára. Kettő: a határzár, illetve konkrétan a kerítés esetén azért azzal az apró jogi problémával talán érdemes lenne szembenézni, hogy miután a kerítés maga Magyarország területén fog állni ezek szerint, tehát aki megkísérli az átjutást, legalább részben fel tud mászni a kerítésre, az azonnal kérhet menedékjogot, amit a nemzetközi egyezmények értelmében érdemben meg kell vizsgálni. Tehát magyarul: jogi értelemben sem biztos, hogy megoldást jelent, túl az egyéb összefüggéseken, maga a határzár. Szeretném még arra felhívni a figyelmet, hogy miközben azt mondjuk, hogy természetesen vannak olyan kezdeményezések a törvényjavaslatban, amelyek akár praktikusak is lehetnek, közben vannak egészen embertelen megoldási javaslatok, ilyen például a menedékkérők pénzének lefoglalása az ellátás fejében, bármiféle jogorvoslat nélkül. Nem lehet megtenni, és ez egyébként nemcsak Magyarországon belüli jog, hanem általános emberi jog, hogy a jogorvoslatot biztosítani kell mindenkinek a számára. Ráadásul akár egyedül menekülő gyerekektől is lefoglalhatják azt a pénzt, ami náluk van. Ez egészen botrányos, ráadásul elhanyagolható bevételt generál ahhoz képest, hogy egyébként milyen kapacitásfejlesztésekre lenne szükség Magyarországon. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Két percre megadom a szót Pósán László képviselő úrnak, Fidesz.
Köszönöm szépen, elnök úr. Ha jól értettem, akkor Szelényi képviselő asszony azt mondta, hogy azért nem kell foglalkozni a menekültkérdéssel, mert ezek úgyis továbbmennek innen. [[Szelényi Zsuzsanna: Nem mondtam ilyet! Szabó Timea: Nem azt mondta, hogy nem kell vele foglalkozni!]] Következésképpen tegyük akkor azt - ezen logikából ez következik -, amit a macedónok, a szerbek, pateroljuk át gyorsan minél tovább; a másik oldalon viszont követelik a dublini egyezmény betartását. Kérem szépen, itt elég komoly ellentmondás van, és még csak egyetlenegy dolgot szeretnék megkérdezni, amire ön nem válaszolt. Megkérdezték öntől Debrecenben, hogy lakna-e az ideiglenes befogadóállomáson, ami sajnálatos módon nem ideiglenes. Lakna-e ön ott, vagy pedig csak a budapesti luxuslakás magasságából tud ilyen empatikusan viszonyulni a kérdéshez? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Bárándy Gergely: Hogy jön ez ide?]]
Köszönöm szépen. Két percre megadom a szót Vejkey Imre képviselő úrnak, KDNP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon röviden, de helyre kell igazítanom a Szelényi Zsuzsanna képviselő asszony által mondottakat. Ő azt mondta, hogy a szentatya miképpen nyilatkozott ebben a kérdésben. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A szentatya nem azt mondta, hogy törvénytelenül, jogsértően kell belépni egy ország területére, hanem azt mondta, hogy akik jogszerűen belépnek egy ország területére [[Szabó Timea: Nem mondott ilyet, hogy akik jogszerűen belépnek! Általános zaj. Az elnök csenget.]] azok tekintetében kéri a méltányos eljárást. [[Szabó Timea: Ti a pápát se engednétek be!]] Nyilvánvaló, hogy a Szentszék nem támogat semmilyen olyan cselekményt, ami bármely országnak a jogába ütközik, és ami kifejezetten nemzetközi jogilag is jogellenes lenne. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Vejkey képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A további képviselői felszólalásokra a fennmaradt időkeretekben van lehetőség, ezeket az üléstermi táblán figyelemmel kísérhetik.Írásban előre nem jelentkezett képviselő, a helyéről viszont jóval többen. Elsőként megadom a szót Bárándy Gergely képviselő úrnak, MSZP.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném azzal kezdeni, hogy az én meglátásom szerint a migráció egy valós probléma az Európai Unióban, és így valós probléma Magyarországon is. Aki másként gondolja, az az én meglátásom szerint téved. Ugyanakkor az a törekvés, amelyik szembeállítja egymással a bevándorláspárti és Magyarország-párti embereket, az, azt gondolom, hogy nem mást tesz, mint szándékosan uszítja a társadalmat. Ugyanis arról van szó, hogy erre a kérdésre, erre a problémára más-más politikai erőknek vagy más-más szakmai szervezeteknek másféle megoldási javaslatuk van, és valóban, sok esetben másként állnak hozzá ehhez a kérdéshez, más, adott esetben erkölcsi alapon közelítenek hozzá. Szeretnék három dolgot elöljáróban megjegyezni. Az egyik az, hogy senki az én tudomásom szerint nem kívánja kitárni a kapukat, azaz nem kíván válogatás nélkül mindenkit Magyarország területére beengedni, és hagyni azt, hogy itt letelepedjen. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A másik, hogy a gazdasági bevándorló fogalma mint olyan, nem létezik. Ez egy Fidesz által kreált műfogalom, amit a hangulatkeltő, uszító kommunikációjuk érdekében találtak ki. Ezt a célt szolgálja és semmi mást, ilyen szakszó nem létezik. A harmadik, hogy a migráció egy, a világban zajló természetes folyamat, amely a világ kevésbé szerencsés országaiból a legfejlettebbek felé irányul, és az utóbbiaknak, az utóbbi országoknak a feladata az, hogy ezt a folyamatot normális mederben tartsák. Még egyszer mondom: egy a kérdés, és ezen vitatkozunk, hogy ezt hogy kell csinálni, mi erre a jó módszer és a megfelelő metódus. Emlékeztetnék arra is, mielőtt még mást kívánnak nekünk tulajdonítani a tisztelt kormánypárti és a kormánypárthoz igen közel álló jobbikos ellenzéki képviselőtársaink, hogy nem azt mondtuk, hogy ez nem probléma. Azt mondtuk, hogy ma Magyarországon jelen pillanatban létezik egy ennél nagyobb probléma vagy legalább ilyen súlyú probléma ebben a témakörben, ez pedig az, hogy ma több százezer ember vándorol ki Magyarországról az Európai Unió egyes tagállamaiba és az Egyesült Államokba, méghozzá a jobb megélhetés reményében, és ez a probléma Magyarország számára legalább olyan súlyos, ha nem súlyosabb jelen pillanatban, mint a migráció kérdése, mint a felénk irányuló migráció kérdése. Azt is szeretném egyértelműsíteni, és sajnos megint ezzel állunk szemben, hogy a Fidesznek egy bevett módszere van: talál egy bűnbakot, egy társadalmi csoportot, akit ellenségnek titulál. Ilyenek voltak korábban - hogy emlékeztessem önöket - a korán nyugdíjba vonuló rendvédelmisek, vagy a külföldi karvalytőke, a multinacionális vállalatok, vagy éppen a fogyatékkal élők, most pedig a migránsok ilyenek. Remélem, hogy a zsidók nem kerülnek majd sorra; ugyanis a bűnbakkeresés, tisztelt képviselőtársaim [[Kontrát Károly: Tiltakozunk!]] , az a jóféle diktatúráknak a bevett módszere, és egyébként sajnos működő módszere. Ezek ellen a társadalmi csoportok ellen indulatokat szítanak, és szembeállítják őket a magyar társadalommal, és amikor valaki, mondjuk, a migráció kapcsán a szolidaritás fogalmát használja, mint ahogy tette Ferenc pápa - és nem úgy, ahogy Vejkey képviselőtársam mondta, ő semmilyen kiegészítést nem csatolt hozzá -, mondjuk, a hazánkban üldözött migránsokkal kapcsolatban, azonnal betolják őt a magyar nép ellenségei közé. Ez a fajta hangulatkeltés és leegyszerűsítés egyrészt felelőtlenség, másrészt erkölcstelenség. Milyen érdekes, tisztelt képviselőtársaim, az, hogy eddig nem voltak problémák a menekülttáborokban! És ne mondják nekem a migrációs számoknak a növekedését, ugyanis nagyjából a menekülttáborokban hasonló létszámú ember lakik, mint lakott korábban, nem tízezerszámra, hanem néhány száz, talán másfél ezer. És most volt mégis probléma. Mi lehet ennek az oka? [[12.00]] Mindannyian tudjuk, és ezzel talán nem árulok el semmiféle titkot, még annak sem, aki nem igazán van otthon ebben a témában, hogy a menekülttáborokat árgus szemekkel figyelik a titkosszolgálatok is. Vagy nem tudták kezelni ezt a helyzetet - néhány száz emberről van szó, még egyszer mondom -, vagy szándékosan szították fel, ugyanis ez jót tesz az önök kommunikációjának. Eddig nem volt probléma. Most érdekes módon van. Milyen érdekes volt korábban, hogy egy másik példát említsek, amikor éppen az uzsorások voltak napirenden, ők voltak a társadalom legfőbb ellenségei, persze egyébként azok, de önök ezt tették az első sorba, akkor minden héten megfogtak két uzsorást legalább, és erről szóltak a tudósítások. Amióta más téma lett, azóta érdekes módon nem szólnak erről a hírek, pedig talán uzsorások maradtak még ebben az országban sajnos. Még egyszer szeretném mondani és hangsúlyozni, ez egy valós probléma. De idegenellenességet szítani, azt gazemberségnek tartom! Minden nemzetközi és hazai jogszabály egy platformon említi az idegenellenességet a rasszizmussal és az antiszemitizmussal. Tisztelt Képviselőtársaim! Tudják, hova jutottunk? Oda, hogy éppen most olvastunk egy olyan Facebook-bejegyzést, amely arról szól, hogy a Facebook-bejegyzést tevő egy buszon a következő mondatot hallotta fiataloktól: megyünk bevándorlókat verni. Ugye, igazi náci beszéd? Azt gondolom, hogy ez a fajta kommunikáció idevezet, és nem a megoldást keresi. Ez a probléma. Nem hangulatkeltésre van szükség, tisztelt képviselőtársaim, hanem megoldásokra. De ez nem a vasfüggöny. Rövid és hosszú távú megoldásokra van szükség. Rövid távú megoldásokra is szükség van. Azt gondolom, ismerik azokat a javaslatokat, amelyeket mi benyújtottunk. Vasfüggöny helyett szeretnénk azt, hogy a költségvetésből átcsoportosítsanak ugyanilyen összeget a rendőrség megerősítésére és technikai eszközök beszerzésére. Sokkal hatékonyabbnak tekintenénk mint a rövid távú megoldást. Ugyancsak javasoltuk azt, hogy a büntető törvénykönyvben az embercsempészés tényállását szigorúbb büntetéssel sújtsuk. Ez is bizonyos rövid távú, és ha úgy tetszik, felületi kezelést jelenthetne erre a problémára. Önök arra sem hajlandóak, hogy megtárgyaljuk ezeket a javaslatokat. Pedig, azt gondolom, érdemes lenne róla beszélni, hiszen senki nem, még egyszer mondom, a bevándorlók oldalán vagy a magyar nép oldalán áll, hanem a normális megoldást keressük. Ez a normális megoldás szerintünk errefele vezet. Jó lett volna, ha hagynak nekünk időt arra, hogy ezt tudjuk ismertetni. Tisztelt Képviselőtársaim! Még egy mondat az előzőekhez. Minden vészkorszak szavakkal és bűnbakkereséssel kezdődött. [[Szávay István: Jaj, ne!]] Szeretném, ha jól értenék! Ezt nem a migráció megfelelő kezelési törekvéseire értem, hanem arra az uszító retorikára, amelyet a Fidesz vezérszónokai képviseltek. Még egyszer: amikor azt mondja, és erre rácsatlakozik a Jobbik is, Z. Kárpát képviselő úr, akinek figyeltem a felszólalását, a migránsokkal való esetleges juttatással kapcsolatban, hogy „ezeknek” kell ilyet juttatni. Nem „ezeknek”, tisztelt képviselőtársaim, hanem „nekik”, „őnekik”. Ez az óriási különbség valóban a mi kettőnk felfogása között. [[Apáti István: Adjál szállást nekik!]] Önök, úgy tűnik, tárgyként, valami rossz jelenségként kezelik őket, és nem emberként. Ez egy probléma. Valószínűleg képviselők érezhették így magukat a harmincas évek végén, mint ahogy én most itt, a parlamentben. [[Apáti István: Ajaj! Novák Előd: A „bevándorló” nem tulajdonnév! Zaj. Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] A hosszabb távú megoldásokat illetően, tisztelt képviselőtársaim, azt gondolom, hogy a magyar törekvések mellett elsősorban szükség van egy európai megoldásra. [[Apáti István: Azt várhatjuk!]] Azért van szükség rá, tisztelt képviselőtársaim, mert az egyik legfontosabb dolog lenne, és erre Schiffer képviselő úr is utalt már, de erre utalt egyébként az az Ulrich Sieber professzor is, aki nem régen itt járt Magyarországon, és német egyetemi tanárként valószínűleg jól látja és van tapasztalata a migrációval kapcsolatban is, hogy meg kellene kísérelni elősegíteni a harmadik országbeli állampolgárok helyben maradását. Igen, ez egy hosszú távú megoldás lehet. Ebben, ahogy Schiffer képviselő úr is mondta, igen nagy szerepe van az Egyesült Államoknak, akinek bizony sikerült autokratikus rendszereket megdönteni, de meglehetősen ritkán sikerült ott olyan társadalmi viszonyokat hagyni, elősegíteni és kiépíteni, amelyek lehetővé teszik azt, hogy élhető országok maradjanak ezek, és onnan ne elmenekülni kényszerüljenek emberek, hanem az az ország nyújtson nekik a hazájukként megfelelő környezetet. De ugyanúgy, ahogy szintén Schiffer képviselő úr utalt rá, ebben az Európai Uniónak is kiemelt felelőssége van. Ezt a felelősséget Magyarországnak, azt gondolom, a diplomáciai tárgyalásokon hangsúlyozni kell. Nem hiszem, hogy egyedül maradunk ezzel a véleménnyel. Ha valaki azt állítja ugyanis, tisztelt képviselőtársaim, hogy a világban zajló migrációt vagy akár annak kiváltó okát és az abból adódó menekültáradatot Magyarország egy vasfüggönnyel kezelni tudja, az vagy hazudik, vagy bolond. A másik érvem, ami miatt európai megoldást sürgetnék hosszú távon - még egyszer szeretném hangsúlyozni, rövid távon van Magyarországnak mint nemzetállamnak ebben teendője, de hosszú távon biztos, hogy európai megoldásra van szükség -, a másik érvem az, hogy azt gondolom, érdemes volna elkerülni, hogy Magyarország váljon ütköző állammá ebben a kérdésben. A geopolitikai helyzetet természetesen nem tudjuk megváltoztatni, nyilvánvalóan és értelemszerűen nem is erre teszek javaslatot. De azt igen, hogy Magyarország az Európai Unió részeként tudja ezt a kérdést kezelni, ne pedig önálló nemzetállamként próbáljunk valamilyen megoldást találni. Ugyanis az ütközőállamok sorsa soha sem jó. Lehetne magyar és külföldi példákat is találni, talán kezdjük ez utóbbival. Biztos képviselőtársaim ismerik a történelemből azt, hogy miért támogatta, mondjuk, a Kelet-római Birodalom a keresztes hadjáratokat elsősorban. Azért, mert nagyon jó volt neki az, hogy létrejöttek olyan hercegségek, grófságok a Szentföld környékén, amelyek ütközőállamként szolgáltak, és ők álltak állandó háborúban, nem pedig a Kelet-római Birodalom. Ez neki nagyon kényelmes volt. Ezért még adott esetben anyagilag is támogatta ezeket az államokat, és más módon is, akár még katonákkal is. De Magyarország példáját is említhetnénk, hogy mennyire volt jó, mondjuk, a török hódoltság idején, amikor mi tartóztattuk fel az ideirányuló katonai támadásokat, és védtük meg Európát ellene. Szeretnénk ugyanebbe a helyzetbe kerülni most is? Mert ha Magyarország egyedül törekszik megoldani ezt a helyzetet, biztos, hogy az Unió támogatni fogja és a világ többi része is. Ez a legkellemesebb helyzet: Magyarországnak juttatni némi pénzt azért - és ebben talán egyetértünk Mirkóczki képviselő úrral, hiszen ezt mondta el -, hogy felhúzza a vasfüggönyét, és állandó konfliktust vállal a migránsokkal. Ezzel Európa valójában megoldotta ezt a problémát, vagy legalábbis egy részét ennek a problémának, úgy, hogy ez egyébként Magyarország kárára vált. Na, ezt nem szeretném én! Nem azért sürgetnék európai megoldást, mert elkötelezett vagyok az Európai Unió felé! Azért sürgetek, mert Magyarországnak ez jó, ez az, ami a javát szolgálja az én meglátásom szerint. Más dologban is, azt gondolom, érdemes európaiként gondolkodni és nem pusztán nemzetállami fejjel, de ebben a kérdésben viszont kiemelten szükség van erre. Azt kérem a magyar kormánytól, hogy annak ellenére, hogy most rövid távú megoldásként ebben látják a siker útját - mi nem -, de amikor hosszú távú megoldásban gondolkodik, akkor gondolja végig azt, amit én is elmondtam. Nem hiszem, hogy ez újdonság számára, nagyon sokan ezeket a gondolatokat megfogalmazták már, a külügyminiszter úr biztosan sokaktól hallott már hasonlót. Mégis azt szeretném kérni, tisztelt képviselőtársaim, hogy úgy próbáljuk kezelni ezt az egyébként valóban létező és komoly kérdést, a migráció kérdését, hogy közben azért európaiak maradunk, közben a szolidaritásnak és az emberiességi követelményeknek megfelelő hozzáállásunkat nem adjuk fel, és próbálunk sürgetni egy olyan megoldást, amely nemcsak a szavak szintjén, hanem valóságban is Magyarország számára kedvező. Ezt kérném tehát önöktől, tisztelt képviselőtársaim. Ezzel együtt nem tudjuk támogatni az előttünk fekvő törvényjavaslatot, de mivel ez a vita jelentősen túlmutat az előttünk fekvő javaslaton, ezért kérem e gondolatoknak a megfontolását is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Kulcsár Gergely képviselő úr következik felszólalásra. Kétperces felszólalásra majd ezt követően lesz lehetőség. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó. [[12.10]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Jobbikos képviselőtársaim, Mirkóczki Ádám és Z. Kárpát Dániel már elmondták a Jobbik álláspontját az előttünk fekvő törvényjavaslattal kapcsolatban; én egy olyan város polgáraként kívánok felszólalni, ahol befogadóállomás, menekülttábor van. Több ilyen város is van hazánkban, én Debrecenből érkeztem, így engedjék meg, hogy debreceni szemmel nézzem ezt a vitát és hozzászóljak ehhez a törvényjavaslathoz. A múlt hét hétfői események tükrében az országban is talán a közvélekedés megváltozott, hisz mint tudjuk, múlt hét hétfőn a debreceni befogadóállomáson, előbb a befogadóállomás területén, majd a nyílt utcán is zavargások törtek ki, menekültek kezdtek el tombolni előbb a befogadóállomás területén belül, majd a kerítést kitörve, szétszúzva az utcára özönlöttek mintegy kétszázan, és felfegyverkezve husángokkal, botokkal, kövekkel, betondarabokkal támadtak az arra közlekedő autókra, autóbuszokra, és az ott álló, parkoló autókat is megrongálták. Ezek az események óriási felháborodást okoztak Debrecenben. Ennél talán nagyobb felháborodást az okozott, amilyen reakció érkezett a liberális törpepártoktól, de erre egyenként inkább nem térnék ki. Azt viszont kíváncsian várjuk, hogy mi lesz azokkal a bűnözőkkel - mert gyakorlatilag, akik ezeket a garázdaságokat, ezeket a bűncselekményeket elkövették, azokat nyugodtan nevezhetjük bűnözőknek. És ne mondják azt, hogy általánosítok! Én nem az összes menekülttábor lakójára mondom, hogy bűnözők - a Jobbik mindig is különbséget tett menekült és bevándorló között -, de sajnos a debreceni menekülttábor lakói közül nagyon-nagyon kevés az igazi menekült, akit üldöznek otthon, és az otthoni üldöztetésből, háborúból került oda. A bevándorlók között is volt ez a csoport, ez az igen nagy számú csoport, ez a kétszáz fős csoport, akik bűncselekményeket követtek el Debrecen utcáin, de a hírekből azt halljuk, hogy körülbelül nyolc embert hallgattak ki. Nem az történt, hogy azonnal kiutasították volna ezeket az embereket az országból, hanem gyakorlatilag nem történik semmi. Nem tudom, mi történt volna, ha magyar emberek csoportjai követték volna el ezeket a garázdaságokat, ezeket a bűncselekményeket, de itt komoly lépéseket kellett volna tenni. Fényképfelvételek, videofelvételek vannak az esetről, ezeket a bűnözőket ki kellett volna utasítani az országból. A tegnapi nap folyamán a Jobbik szervezésében tüntetés zajlott a menekülttábor szomszédságában. Azokat a rémhírterjesztéseket, illetve azokat a hangokat, rémisztgetéseket, amelyek itt gyűlölettüntetésről szóltak az imént már említett liberális törpepártok képviselői által, maga az esemény megcáfolta. Körülbelül 800 ember jött el, a debreceniek a kánikula, a meleg idő ellenére szép számmal részt vettek, és hitet tettek amellett, hogy a debreceni menekülttábort, a befogadóállomást zárttá kell nyilvánítani. Nem gyűlölettüntetés volt ez, hanem leginkább az emberek azt szeretnék, hogy rend legyen Debrecen utcáin, és békét szeretnének a debreceniek. Már a múlt héten a fideszes országgyűlési képviselők is, Kósa Lajos, Pósán László és Tasó László is amellett álltak ki, hogy a debreceni menekülttábort zárttá kell tenni. Ezúton is kérdezném a kormány képviselőjét, Kontrát Károly államtitkár urat, miután már a fideszes képviselők is ezt szeretnék, amit a Jobbik évek óta hangoztat, hogy a Magyarországon lévő menekülttáborokat tegyék zárttá, hogy mi a kormány álláspontja. Kívánnak-e tenni valamit? Szerintem és a Jobbik véleménye szerint azonnal zárttá kellene nyilvánítani a menekülttáborokat, Vámosszabaditól kezdve Balassagyarmaton keresztül egészen Debrecenig, mielőtt még komolyabb probléma adódna, mielőtt még nemcsak az autókat, illetve a kukákat gyújtogatnák és az autókat zúznák ezek a bevándorlók, hanem emberi életben is kárt tesznek. A kérdésem az, hogy tesz-e lépéseket ez ügyben a kormány. Kérem az államtitkár urat, erre válaszoljon. Illetve ami még nagyon fontos ez ügyben: az is bebizonyosodott az elmúlt hónapokban, az elmúlt években, hogy ezeknek a menekülttáboroknak, ezeknek a befogadóállomásoknak nincs helye lakott területen. Ez is nagyon fontos kérdés, és kérjük, felszólítjuk a kormányt a debreceniek nevében, hogy kezdjék meg az előkészületeket, hogy a befogadóállomásokat, a menekülttáborokat lakott területen kívülre kell helyezni, a lakott területen belül lévő táborokat bezárni és azokat lakott területen kívülre helyezni. Ez a debreceniek óhaja, ez a debreceniek kívánsága, ez a debreceniek követelése, és ezt tegnap nyomatékosították a tüntetésen a cívisváros polgárai. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra. [[Jelzésre:]] A KDNP képviselőcsoportjából Vejkey Imre képviselő úr kért szót. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Kereszténydemokrataként vissza kell utasítanom a Bárándy Gergely képviselőtársunk által elmondottakat, különösen azt, hogy Magyarország ne demokratikus állam lenne, és Magyarországon ne lenne demokrácia, másrészt pedig azt, hogy a törvényjavaslat közvetlenül, vagy ahogy mondta, közvetetten rasszista és antiszemita lenne. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A törvényjavaslat nem tesz egyebet, mint Magyarországot és ezáltal Európát védi a jogtalan behatolóktól. Az elhangzott fikciókkal szemben tényként kell megállapítanom, hogy az Európa Tanács legutóbbi ülésén határozatban erősítette meg azt, hogy Magyarország demokratikus jogállam, és hogy Magyarországon a demokratikus intézmények kiválóan működnek. Ebből következően Magyarországgal szemben semmiféle monitoring- vagy utómonitoring-eljárás nem jogosult és nem indokolt. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Folytatjuk a rendes felszólalásokat. A Jobbik képviselőcsoportjából Apáti István képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném tájékoztatni Bárándy képviselő urat arról, hogy ha tetszik neki, ha nem, ebben a helyzetben, amibe belecsöppentünk, ütközőzóna vagyunk; nem először már a történelmünk során, és nem először ismétli magát a történelem. Nagyon sokszor előfordult az az elmúlt ezer év során, hogy védtük Európa határait, és a fizetség egyrészt megjelent a trianoni békediktátumban, a fizetség megjelent abban, hogy az ’56-os forradalom és szabadságharc idején cserbenhagyták a szabadságharcosokat, ráadásul folyamatosan kapjuk a késedelmi kamatokat, mert idegengyűlölőnek, rasszistának, antiszemitának, én nem tudom, minek minősítenek minket, holott hálával tartoznának azért, hogy a magyarok korábban a vérükkel, most pedig az adófizetői forintokkal próbálják feltartóztatni ezt a menekültáradatot.A görögöknek és a bolgároknak sokkal több eszük van, mint a magyar liberálisoknak: ők megszegve, fittyet hányva minden európai kötelezettségre, átengedik ezeket a menekülteket, illetve a bevándorlókat. És mit tesznek az EU-ba igyekvő szerbek? A szerb-montenegrói határról szervezetten, állami segítséggel, a szerb rendőrség arany fokozatú főtámogatásával elhozzák ide a magyar-szerb határra ezeket a bevándorlókat, mert ők nem akarják ezt a problémát felvállalni, ráadásul a szerbeknek kapóra jön az, hogy Koszovóból tömegesen mennek el az albánok, hiszen Koszovó számukra egy kiemelten fontos terület, ők örülnek annak, hogy az etnikai arányok így javulnak. Tudják, kedves liberálisok, az a helyzet, hogy a magyar liberálisokon kívül valamennyi európai uniós és Unión kívüli európai ország a saját jól megfontolt érdekeit követi, és bármelyik nyugat-európai liberálisba több nemzeti öntudat, több nemzeti érzés szorult, mint a magyar liberálisokba. Mi még a liberálisokból is a legrosszabbakat kaptuk ki, sajnos ilyen balszerencsések vagyunk. Mondják már meg, szeretném egyszer megfejteni ezt a lélektant és azt a mentalitást, miért jó az önöknek - ha más nem, a népszerűségvesztésük oldaláról közelítsék meg -, hogy mindig frontálisan szembemennek a nemzeti érdekkel! Tehát csak azért is az ellenkezőjét mondják annak, ami nem a Jobbiknak, nem a Fidesznek, nem bármelyik pártnak, hanem a magyar nemzetnek, a magyar embereknek az érdeke. Ha ennyire aggódnak ezekért a bevándorlókért, akkor valóban csinálják azt, hogy nyugodtan fogadjanak örökbe - mint ahogy Jimmy mondta: „Fogadj örökbe most és mindörökre…” - közép-afrikai családokat, fogadjanak örökbe szíreket, afgánokat! Szeretném önöket arra emlékeztetni, hogy az önök nyugat-európai és amerikai liberális kispajtásai idézték elő ezt a vészhelyzetet: az emberi jogok bölcsőjeként emlegetett Egyesült Államok 310 kilométeres drótkerítést emelt az amerikai-mexikói határra, lőparanccsal, és ők még önöktől is rosszabbak, mert nem gumilövedékkel, hanem éles lövedékkel, éles lőszerrel lőnek a mexikóiakra. Tehát nyugodtan mehetnek oda tanácsot kérni, és nyugodtan reklamálhatnak a szörnyű emberi jogi állapotokért az Egyesült Államok kormányánál. Ki tette tönkre Irakot? Ki tette tönkre Afganisztánt? Ki túrta szét a Közel-Kelet békéjét? Az Egyesült Államok és nagyhatalmi szövetségesei. És tudják, az a helyzet, hogy ezeknek az országoknak az államvezetései azért borzasztóan aljasak, mert a földgázvagyonát, a kőolajvagyonát, az ásványkincseit, a természeti erőforrásait lerabolják ezeknek a szerencsétlen országoknak, úgy a Közel-Keletnek, mint Közép-Afrikának, zsebre vágják a hasznot, néhány nagytőkés vállalat gazdagszik belőle, a saját államuk állampolgárainak jólétére fordítják, az összes többi kárt, veszélyt és kockázatot pedig ránk hátékázzák. [[12.20]] Azt akarják, hogy megint az a szerencsétlen tízmilliós Magyarország viselje ennek minden kárát. Olyan szegények vagyunk, mint a templom egere, és ehhez a Dárius kincse sem lenne elég, ennyi embert, ennyi bevándorlót eltartani. Szögezzük le: nem gyűlöljük a bevándorlókat, nem kívánunk nekik semmi rosszat, a minimumot megtesszük, ételt adunk nekik, szállást adunk nekik, de ezt a lehető legrövidebb ideig akarjuk megtenni, azt viszont határozottan kikérjük magunknak, hogy miközben súlyos milliárdokat emészt fel nemcsak európai uniós, hanem egyébként magyar adófizetői forintok formájában is, addig ők megengedjék maguknak azt, hogy több százan különböző csatakiáltásokkal megtámadják a magyar rendőrséget, megtámadnak békés magyar polgárokat, emberek életét, testi épségét, vagyonát veszélyeztetik. Jobb lenne, ha arról beszélnénk, hogy hogyan tudjuk magunkat akár egyénileg, akár közösségi szinten a jogos védelemre, az önvédelemre felkészíteni ezekkel a bevándorló bűnözőkkel szemben - a bevándorlók egy csoportjáról, és nem az összes bevándorlóról beszélek. Úgyhogy nyugodtan reklamáljanak nyugat-európai szövetségeseiknél, nyugodtan reklamáljanak az Egyesült Államoknál, és végre nézzenek magukba! Egy kérdésem van még önökhöz: hogy fordulhat az elő, hogy önök politikai érdekeiktől vezérelve mindig kiakasztanak különböző táblákat a nyakukba, ha kell, akkor kiírják, hogy „Én is zsidó vagyok”, ha kell, kiírják, hogy „Én is cigány vagyok”, ha kell, kiírják, hogy „Én is bevándorló vagyok”. Egy táblát nem találnak soha, azt a táblát, hogy: „Én is magyar vagyok”, ezt a táblát soha nem találják. Köszönöm. [[Taps a Jobbik és a kormánypártok soraiban. Lukács Zoltán: Nem zárja ki egyik a másikat!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kétperces felszólalásra Bárándy Gergely képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Őszintén szólva, ha az utolsó két mondatot hallom, akkor gombot sem nyomok, mert ez a felszólalás egyébként méltatlan volt arra, hogy egyáltalán válaszoljon az ember rá [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] de arra is - de arra is! -, hogy elhangozzék a Magyar Országgyűlésben. [[Z. Kárpát Dániel: Mindig ez van, ha elfogynak az érvek! Az elnök csenget.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Olvasnék egy mondatot: „A debreceni zavargás után hamarosan bárhol bekövetkezhet a tombolás, drága néger urak bozótvágó késsel nekiindulnak” s a többi. A fenti mondatot Apáti István mondta, ha minden igaz. [[Apáti István: Így van! Vállalom is! Dúró Dóra közbeszól.]] Tisztelt képviselőtársaim, na, ez az igazi rassziszta beszéd! Klassz, gratulálok önnek hozzá! [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] És tudja, önöket, akiket még az európai szélsőjobb sem fogad be [[Szávay István: Mi nem fogadjuk be őket! Derültség a Jobbik soraiban.]] annyira kinn vannak a szélen, csak próbálnak egy kicsit beljebb jönni [[Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] beljebb lavírozni magukat azért, hogy egy picit több szavazatot szerezzenek [[Apáti István közbeszól.]] [[Apáti István közbeszól.]] , ez az én meglátásom szerint még nem ok arra, hogy bármilyen ideológiai kérdésben bárkit kioktassanak (Apáti István közbeszól.), vagy egyáltalán arra próbálják rávenni az ország normális felét, hogy önökhöz próbáljanak csatlakozni. Tudják, képviselőtársaim, aki nem rasszista és idegengyűlölő, az nem feltétlenül liberális, csak normális. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Rendes felszólalásra következik a Jobbik képviselőcsoportjából Novák Előd képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Magyarország a magyaroké. Tisztelt Országgyűlés! Ennek a vezérelvünknek a mentén kívántam megbeszélést folytatni itt e napirendi pontról is Toroczkai Lászlóval, a bevándorlás által talán legsújtottabb Ásotthalom polgármesterével, azonban Toroczkai Lászlót szintén kitiltotta Kövér László innen, az Országház épületéből, sőt a képviselői irodánkból is, így sajnos a legérintettebb település polgármesterével nem tudunk egyeztetni, nemhogy nem kísérheti, nem követheti nyomon itt ezt a vitát. De azért hogy a baloldalra is megfogalmazzak némi kritikát, csatlakoznék Apáti István képviselőtársam javaslatához, és igenis arra szólítjuk fel a baloldali politikusokat, hogy mutassanak példát, fogadjanak be ilyen afrikai, néger bevándorlókat egészen bátran [[Szabó Szabolcs közbeszól.]] hiszen a Jobbik által meghirdetett önkéntesség jegyében az önkéntesség évében mi is példát mutatva végezzük rendszeresen a karitatív munkát, csak mi befogadni inkább, mondjuk, csángókat fogadunk be a „csángó keresztszülő” program keretében. De nyugodtan, ha önöknek ez a legfontosabb, tegyék meg, és mutassanak példát, de ne más magyar emberek kezével verjék a csalánt! [[Korózs Lajos közbeszól.]] Az idő szűkössége miatt nem tudok most olyan átfogó kitekintést nyújtani, és nem tudom azt most megvizsgálni, hogy mi Amerika felelőssége például az általa indított háborúk miatt az európai bevándorlás kérdésében, vagy akár az általa titkosszolgálati eszközökkel, afrikai híresztelésekkel is gerjesztett bevándorlásban pontosan milyen egyéb eszközeik, felelősségük van. Nem tudok olyan kitekintést nyújtani most ilyen rövid időben, hogy mondjuk, GDP-arányosan - meg lehetne vizsgálni - akár a Vatikán hány menekültet fogad be, miközben a nyilatkozatokat hallhatjuk nyilvánvalóan akár a pápa részéről is. Ezek azért, azt gondolom, hogy beszédes számadatok volnának. Egy azonban biztos: nekünk a magyar érdeket kell nézni, és engedjék meg, hogy én ezért a népesedéspolitikai vetületre irányítsam rá a figyelmet, arra, hogy az elmúlt hónapokban már több bevándorló érkezett hazánkba, mint ahány gyermek született Magyarországon, mint ahány magyar állampolgár született, és akkor tehát még nem is voltam annyira szigorú, hogy csak magyar emberekről, magyar születésekről beszéljek, pedig hogyha a magyar törvények szerint is kisebbségként, nemzetiségként nyilvántartott például cigányságot leszámítjuk, akkor bőven 1 alatt van az a termékenységi ráta, amivel szembe kell nézni, hogy egy magyar nőnek már átlagosan egy gyermeke sincsen Magyarországon. Ha ez önmagában nem volna elegendő probléma, hogy a minimális 2,1-del szemben még a kisebbségekkel együtt is csak 1,4 körül van a mutató, a magyar nők termékenységi rátája pedig bőven 1 alatt van, hogyha ez nem volna elég, akkor itt van még a bevándorlás kérdése. Én ezért kérem, hogy ezzel igenis nézzenek szembe, azzal, hogy a magyarság generációnként megfeleződik lényegében, és eközben gazdasági menekültként egymillió aktív korú magyar ment Nyugatra, a belső vándorlás miatt pedig a falvak, egyes falvak néptelenednek el, a magyar vidék néptelenedik el. Ezekkel a problémákkal kell szembenézni, és erre nem az a válasz, hogy nemzeti konzultációnak álcázott magyar nyelvű propagandát csinálunk a választók szimpátiájának a megnyerése végett, itt cselekvésre van szükség, cselekvésre. Ezért követeljük például azt, hogy a magyar honvédeket ne az Iszlám Állam ellen küldjék harcba, hanem igenis küldjék inkább a magyar határra, hiszen a hírek arról szólnak például most a hétvége kapcsán, hogy 2300 embert tartóztattak fel a rendőrök, azonban arról már nem szólnak, hogy ez a feltartóztatás körülbelül annyit jelent, hogy igazoltatják őket, már akit lehet, kihallgatják őket [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] , aztán szabadon távozhatnak. Ezen változtatni kell; azon is, hogy a hírek nem szólnak arról, hogy mi ezeknek a dicső feltartóztatásoknak, ezeknek a rendőri sikereknek a következménye, a folyománya, hogy több ezer bevándorló feltartóztatása után szabadon távozhatnak, szabadon grasszálhatnak, szabadon bűnözhetnek, és folytathatják azt, amit nemcsak Debrecenben, hanem szerte, különösen a végeken, a határ menti településeken, Ásotthalmon, amiről Toroczkai László jó lett volna, hogyha tud nekünk, jobbikos képviselőknek, közvetve önöknek is mesélni, ez az, amit Kövér László betiltott, kitiltott Toroczkai László személyében, ez az a méltatlanság, aminek nyomán is, azt gondolom, igenis ki kell mondani, hogy mindezek ellenére is: ceterum censeo bevándorlóbűnözés igenis létezik. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az összevont vitát lezárom. Megkérdezem, a kormány képviseletében ki kíván szólni. [[Szijjártó Péter jelzésére:]] Az elhangzottakra Szijjártó Péter külügyminiszter úr válaszol. Parancsoljon, miniszter úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Meglehetősen szerteágazó véleményeket hallhattunk itt a mai napon egy olyan kérdésben, amely nemcsak hazánk, hanem egész Európa számára az egyik legsúlyosabb kihívást rejti magában az elkövetkezendő esztendőkre. Talán nem túlzás azt állítani, hogy az Európai Unió előtt soha nem állt annyi és összességében olyan súlyos kihívás a második világháború lezárása óta, mint most, és ezen kihívások közül valóban az egyik legsúlyosabb a bevándorlás kérdése, amely már olyan méretekben valósul meg, hogy a modernkori népvándorlás fogalmának használata sem túlzás. Tisztelt Képviselőtársaim! Abban egyetértünk, hogy közös európai megoldásra van szükség, ugyanis nem egy magyar kihívással, nem egy magyarországi problémával nézünk szembe, hanem egy egész Európát, azon belül az Európai Uniót is rendkívül súlyosan érintő kihívásról beszélünk. Ezért mindazokkal egyetértünk, akik azt hangsúlyozták a vita során, hogy európai szintű megoldásra van szükség. Ezért is volt különös jelentősége az Európai Tanács legutóbbi ülésének, ahol az Európai Unió állam- és kormányfői számos döntést hoztak a bevándorlási kihívás kezelése érdekében, és ezen döntések során sok esetben érvényesültek a magyar érdekek, érvényesült a magyar álláspont is. [[12.30]] Mindenekelőtt szeretném leszögezni, hogy a magyar kormány álláspontja értelmében továbbra is ennek a kihívásnak a megoldása nem az Európai Unió területén belül van, hanem az Európai Unió területén kívül. Ezért azt gondoljuk, hogy mindazok az eurómilliárdok, melyeket az Európai Unió fejlesztésekre költ az európai adófizetők, így a magyar adófizetők pénzéből is, ezek felhasználása során igenis feltételként kell innentől kezdve alkalmazni azt a szempontot, hogy ezen fejlesztési források úgy hasznosuljanak, hogy a kibocsátó országokban, a forrásországokban mind a politikai, mind a gazdasági viszonyok alakításának eredményeként az Európára nehezedő bevándorlási nyomásnak csökkennie kell. Ennek a kondicionalitásnak az alkalmazása az egyik kulcs ennek a kihívásnak a megoldása szempontjából a jövőre nézvést. Másodsorban szeretném itt önök előtt kiemelni azt, hogy az Európai Unió végre felismerte, hogy a bevándorlási nyomás Európára nemcsak a Földközi-tengeren keresztül érkezik, hanem a balkáni útvonalon keresztül is. És bizony a balkáni útvonalon keresztül érkező migrációs nyomás tekintetében Magyarországra nehezedik a legnagyobb bevándorlási nyomás. Nyilvánvalóan nem véletlen, hogy 71 871 illegális határátlépést rögzítettek a magyar hatóságok az idei esztendőben tegnap estig, és ezek közül 71 287 esetet Magyarország és Szerbia határán rögzítették. Tisztelt Képviselőtársaim! Ennek szellemében rendkívül fontos volt az Európai Tanácsnak az a döntése, hogy a várhatóan novemberben megrendezésre kerülő vallettai konferenciához hasonlóan - ahol az Európai Unió és az afrikai térség vezetői ülnek össze tanácskozni -, az ősz folyamán, még a vallettai konferenciát megelőzően Budapesten is sor kerül egy konferenciára, amely kifejezetten a balkáni útvonalon keresztül érkező bevándorlási nyomásra keresendő válaszokkal, illetve megtalálandó válaszokkal fog foglalkozni. E konferencia részleteinek egyeztetése még folyamatban van. Volt olyan képviselőtársunk, Schiffer frakcióvezető úr, aki arról beszélt, arra utalt, hogy milyen fontos a stabilitás a Közel-Keleten és az észak-afrikai térségben. Egyetértünk ezzel, hiszen a geopolitikai folyamatok világosan mutatják, hogy a stabilitás hiánya a Közel-Keleten, illetve Észak-Afrikában milyen napi jelentőségű problémákat okoz az Európai Unió mindennapi élete szempontjából. Ezért jelzem a frakcióvezető úrnak, hogy természetesen a magyar kormány minden olyan nemzetközi törekvést támogat, amely a stabilitást segíti elő a Közel-Keleten, illetve Észak-Afrikában. Többek között ezért is hozott meglátásunk szerint bölcs döntést a parlament akkor, amikor úgy döntött, hogy 150 magyar katonával segítjük az Iszlám Állam nevű terrorszervezet elleni küzdelmet, és ezért támogatjuk azt is, hogy a Közel-Keleten minden olyan nemzetközi tárgyalás eredményesen záruljon, amely a stabilitást segíti elő. Kénytelen vagyok egy-két kijelentését azonban Schiffer frakcióvezető úrnak kijavítani, ha szabad ezt a kifejezést használnom. Magyarország semmilyen európai uniós kötelezettségének teljesítését nem mondta fel. A helyzet az, hogy minden európai uniós előírásnak megfelelünk, minden európai uniós kötelezettségünket betartjuk. Ennek megfelelően betartjuk a dublini kötelezettségeinket is. Ugyanakkor erőteljesen vitatjuk, hogy mindazokat az embereket, mindazokat az illegális bevándorlókat, akiket most az európai uniós országokból hozzánk akarnak visszaküldeni, őket igazából hozzánk kellene. Ezt vitatjuk, mert azt gondoljuk, hogy mivel ezek az emberek egészen biztosan egy másik európai uniós tagország területére is léptek, mielőtt Magyarországra érkeztek volna, ezért őket azokba az országokba kell visszaküldeni. Az egy más kérdés, hogy miért merülünk fel itt mi mint visszaküldési célország. Azért, mert mi minden európai uniós kötelezettségünknek eleget teszünk, többek között mindenkit regisztrálunk, aki egyébként bejön Magyarországra. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném önöket tájékoztatni arról, hogy Magyarország számára az idei esztendőben több mint 15 milliárd forintnyi többletkiadást jelent az a bevándorlási nyomás, amely ránk nehezedik. Ehhez képest az Európai Bizottság migrációs biztosa arról tájékoztatott minket, hogy mintegy 8 millió eurónyi támogatást tud az Európai Bizottság Magyarország számára folyósítani az idei esztendőben a többletfeladatok ellátásának érdekében.Az ideiglenes biztonsági határzár kapcsán sok vélemény elhangzott itt, a plenáris ülésen. Ezzel kapcsolatban szeretném az önök figyelmét tisztelettel felhívni a következőre. Ha valaki Szerbiából Magyarországra kíván jönni, azt megteheti most is, és megteheti a jövőben is törvénytisztelő, vagyis legális módon. Ha valaki Szerbiából Magyarországra kíván jönni és tisztességes szándékai vannak, akkor elmegy egy nyitva tartó határállomásra, ott átadja kezelésre az útlevelét, azt a határőr kezeli, majd átjön Magyarországra. Ez a törvénytisztelő módja a Magyarország területére történő belépésnek. Tehát azzal, hogy ideiglenes biztonsági határzárat, magyarul, kerítést építünk a zöldhatárra, azzal az illegális, vagyis törvénysértő, tehát a jogszabályokba ütköző módon Magyarországra jönni akaró emberek lehetőségét vesszük el a törvénysértéstől, a jogszabályok megsértésétől. Vagyis határátkelőhelyeket nyitunk azért, hogy a tisztességes, törvénytisztelő emberek minél könnyebben be tudjanak jönni Magyarországra, de kerítést építünk azért, hogy a törvényszegő módon, törvénysértő módon Magyarországra jönni akaró emberektől ezt a lehetőséget elvegyük vagy legalábbis azt megakadályozzuk. Ezért a 175 kilométernyi ideiglenes biztonsági határzár természetesen fel fog épülni, annak építését hamarosan meg fogjuk kezdeni, mégpedig úgy, hogy több ponton, olyan szakaszokon, olyan területeken, ahol a bevándorlási nyomás a legnagyobb erővel jelenik meg Magyarországon. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném még az önök figyelmét felhívni az úgynevezett hotspotok kérdésére, amely az Európai Tanács legutóbbi ülésén szintén előkerült. Ezeket a pontokat az Európai Tanács döntése értelmében a frontországokban, esetleg az Európai Unió területén kívül kellene felállítani. Szeretném felhívni az önök figyelmét arra, hogy Magyarország kormánya semmilyen módon nem fog hozzájárulni ahhoz, hogy bármilyen hotspotot Magyarországon létrehozzon az Európai Unió. Mi azt gondoljuk, hogy azon kérdés eldöntésének, hogy valaki politikai menekült vagy gazdasági bevándorló, mind időben, mind földrajzilag a lehető leghamarabb meg kell történnie. Ugyanis a helyzet az, hogy ma Magyarországon minden 100 menekültkérelemről 8-9-ről bizonyosodik be a végén az, hogy jogos kérelem volt. Tehát több mint 90-en, akik benyújtanak menekültkérelmeket, aztán kiderül róluk, hogy igazából gazdasági bevándorlók, illegális bevándorlók, ők pontosan annak az intézménynek a hitelességét ássák alá, amely oly fontos nemcsak magyarországi, hanem európai viszonylatban is. Tehát a politikai menekülteknek, mint ahogy eddig is, Magyarország igenis menedéket nyújt, de a gazdasági bevándorlás által előállított ilyen típusú nyomásnak nem tudunk, nem is kívánunk megfelelni. Ezért meg fogjuk védeni Magyarországot, és természetesen mint schengeni határral rendelkező ország, meg fogjuk védeni Európát, az Európai Uniót is az illegális bevándorlástól. Magyarország kormányának ez a kötelessége, és ennek a kötelességnek a jövőben is meg kívánunk felelni. Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra még a mai napon sor kerül. Most soron következik a köztársasági elnök úr által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2015. évi június 23-ai ülésnapján elfogadott, a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági jelentés és a módosító javaslat vitája. A köztársasági elnök úrnak aláírásra megküldött törvény szövege a T/4824/8., a köztársasági elnök úr levele T/4824/9. számon az informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Salacz László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2015. július 2-ai ülésén megtárgyalta a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló T/4824. számú törvényjavaslatot. Az Országgyűlés 2015. június 23. napján fogadta el a tárgyalt törvényt, amelyet köztársasági elnök úr 2015. június 29. napján az Országgyűlés részére megfontolás céljából visszaküldött. [[12.40]] A visszaküldés oka, hogy az Országgyűlés által 2015. június 23-án elfogadott és a köztársasági elnök úr által 2015. június 26-án aláírt, T/5017. számon benyújtott, a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló törvényt már kiegészítette egy 23. §-sal, így mindkét törvény aláírása, kihirdetése és hatálybalépése esetén az két 23. §-t tartalmazna, ami a normavilágosság követelményét sérti. A javaslat a köztársasági elnök úr észrevételeinek megfelelően akként módosítja a T/4824. számon benyújtott és elfogadott törvényt, hogy a 23. § helyett 24. §-sal egészíti ki a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvényt. Erre tekintettel a bizottság az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést 21 igen szavazattal, 10 nem ellenében elfogadta. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Kovács Zoltán államtitkár urat, hogy most kíván-e felszólalni vagy a vita végén. [[Dr. Kovács Zoltán: A vita végén.]] A vita végén. Köszönöm szépen. Most a képviselői felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót Schiffer András frakcióvezető úrnak, az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, frakcióvezető úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Amit a köztársasági elnök úr kifogásol, az megint egy olyan történet, ami a teljes jogalkotás képtelenségeit mutatja meg. Arról van szó, hogy párhuzamosan két törvény futott a Magyar Fejlesztési Bankkal kapcsolatban, és ez nem volt egyedülálló, hiszen éppen ebben az időszakban a közlekedési törvényekkel kapcsolatban és más tárgykörben is a parlament egyszerre tárgyalt párhuzamosan két előterjesztést ugyanazon törvénnyel kapcsolatban. A köztársasági elnöknek azt a kifogását, hogy önmagában ez a számozási hiba - amit a Törvényalkotási bizottság nyilvánvalóan könnyedén orvosolni tudott - komolyan veszélyezteti a közbiztonságot, nem lehet elégszer hangsúlyozni. Ez a hozzáállás és ez a tempó egész egyszerűen alapvetően aláássa az emberek jogbiztonságba vetett hitét és kiszámíthatatlanságot okoz. Nem véletlen az, hogy az LMP három évvel ezelőtt már letett a parlament asztalára egy kiszámíthatósági törvénycsomagot annak érdekében, hogy ebben az országban mindenki - egyszerű állampolgárok, vállalkozók és befektetők - kiszámítható jogszabályi környezetben tudjon előre tervezni. Egy ilyen kiszámíthatósági törvénycsomaggal lehetne elejét venni annak, hogy egyszerre két párhuzamos indítvány kerüljön napirendre ugyanazzal a törvényjavaslattal kapcsolatban. Magával az MFB-törvény módosításával kapcsolatban pedig két dolgot továbbra is szeretnék hangsúlyozni. A Magyar Fejlesztési Bank már a megelőző kormányzati ciklusokban, tehát az álbaloldali kormányok idején is gyakorlatilag egy kifizetőhely volt, az oligarcha klientúraépítésnek volt az eszköze. Ez nem lett másként 2010 után sem. Éppen ezért az LMP továbbra is azt követeli, hogy a Magyar Fejlesztési Bank esetében a banktitok fogalmát egész egyszerűen mellőzzük. Nincs banktitok az MFB-vel kapcsolatban, hiszen a Magyar Fejlesztési Bank sem 2010 előtt, sem azóta nem hagyományos kereskedelmi banki tevékenységet végez. Minden, amit a Magyar Fejlesztési Bank végez, egész egyszerűen egy ugyanolyan közvagyon-gazdálkodási, politikai lépés, mint amit, mondjuk, az Állami Vagyonkezelő tesz. Éppen ezért, ha nincs titkolnivalója a kormányzatnak, ha nincs titkolnivalója a bármikori magyar kormányzatnak, akkor egész egyszerűen nem lehet a Magyar Fejlesztési Bank lépéseit banktitok mögé bújtatni. Érthetetlen, hogy a javaslat miért csak a Quaestor-károsultakról szól, miért csak a Quaestor-ügyletről szól, miért nem lehet nyilvánossá tenni ugyanezzel a lendülettel, hogy mondjuk, a Magyar Fejlesztési Banknak volt-e üzleti kapcsolata a Buda-Cashsel vagy a Hungáriával, vagy más korábban bedőlt brókerházakkal. A másik javaslat, amit az LMP már az elmúlt hetekben megfogalmazott: azt követeljük, ha és amennyiben bedől egy pénzügyi intézmény, legyen szó akár bankról, akár brókerházról, az, hogy a megelőző hónapokban kik vettek ki onnan, kik szabadítottak fel onnan betéteket, legyen nyilvános. Nézzük meg, hogy az elmúlt hónapokban bedőlt brókerházak esetében kik azok, akik nagyobb összegű vagyont mentettek ki, adott esetben bennfentes információkkal kalmárkodva. Ebből nem engedünk. Továbbra is az a határozott álláspontunk, hogy nem lehet pusztán a Quaestorra törvényt alkotni. Ha pusztán a Quaestor-ügyre alkotnak törvényt, az felveti annak a gyanúját, hogy ebben az ügyben valamiért különösen menekülőre fogta a kormányzat. A másik kérdés viszont az, hogy ha és amennyiben a Magyar Fejlesztési Bankra szükség van, a Magyar Fejlesztési Bank nem egy kereskedelmi bank, éppen ezért a banktitok intézményére nincs szükség. Ha nincs titkolnivalója a kormányzatnak, akkor a banktitok alól nemcsak a Quaestor-ügyletet, hanem minden, a Magyar Fejlesztési Bankra vonatkozó információt felszabadítanak. Véget kell vetni annak a gyakorlatnak, ami már igaz volt 2010 előtt is, igaz 2010 óta is, hogy a Magyar Fejlesztési Bankon keresztül a banktitok álcája mögé bújva lopják el a közös vagyont, a banktitok mögé bújva fosztogatják az országot, gazdálkodnak felelőtlenül. Ebben a jelenlegi kormányzat hű folytatója a 2010 előtti kormányoknak. Éppen ezért részleges megoldást nem fogadunk el. Egyenlő mércével kell mérni az egyes brókerbotrányok esetében, egyenlő mércével kell mérni a különböző brókerbotrányok károsultjai tekintetében, és a banktitok intézményét a Magyar Fejlesztési Bank esetében egyszer s mindenkorra el kell törölni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úr következik felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Úgy gondolom, nem az az egyetlen probléma, hogy ebben az egy szem jogszabályban komolyan veszélyeztetik a jogbiztonságot, hiszen három ilyen előterjesztést tárgyalt a Ház, amelyek közül ez a jelenleg tárgyalt ki is lóg. Amikor a másik kettőben az MFB jogköreit, a Miniszterelnökséget vezető miniszternek az MFB-n belüli jogköreit, rendeleti irányítását és az állami vagyonról szóló jogszabályt módosítottuk, akkor azt láttuk, hogy ha Lázár János - a törvény szövegét idézem - felkéri, akkor gyakorlatilag parancsot ad, és rámutat egy cégre, akkor azt az MFB meg fogja vásárolni, és utána azzal már az állam fog rendelkezni. Úgy gondolom, ez sem a jogbiztonság felé hat. Másfelől mivel ez csak rendeleti úton ad lehetőséget a miniszternek, tehát nem fogunk róla törvényt alkotni, ezért itt a Házban ezekről szó sem eshet. De hogy erre a módosításra is rátérjek: a Quaestor-albizottság - ez a rövid neve a kormányzati intézkedéseket vizsgáló albizottságnak, amely azt vizsgálja, hogy mely kormányzati intézkedések vezethettek oda, hogy a Quaestor-botrány megtörténhetett - egy olyan ambíció nélküli bizottság, amely eddig mindösszesen háromszor ülésezett. Az egyik alkalommal ezt a jogszabálytervezetet megkaptuk, és az volt a bizottság elnökének a kérése, hogy írjuk alá, mert különben a banktitok alól nem mentesülhet ez az egyetlen ügy. Mindenki tudja, hogy itt egy ügyről van szó, az ETO Park ügyéről, arról, hogy a Quaestor ebben az ügyben hogyan kaphatott az MFB-től pénzt. Én ilyenkor mindig felteszem a kérdést, vajon melyik párt lett volna az, amelyik a leghangosabban kiabált volna, ha a Győri ETO annak idején, 2009-ben nem kapott volna fejlesztési forrást a sportra. Valószínűleg ez a Fidesz lett volna. Amikor ezt a javaslatot behozta hozzánk Szűcs Lajos, ezzel az egy dologgal tudta indokolni. És amikor azt kértük, hogy terjesszük ki a megismerhető adatok körét, akkor azt mondta, hogy ennek a bizottságnak erre nincs hatásköre. Természetesen nem a bizottság adta be ezt a módosító javaslatot, hanem mi, egyéni képviselők. Bármilyen javaslatot tehettünk volna, akár alkotmánymódosítást is hozhattunk volna a Ház elé. De ez Szűcs Lajost természetesen nem érdekelte, ezért én benyújtottam egy másik javaslatot, amelyben javaslatot tettem arra, hogy mindenhol, ahol közpénz van - legyen szó akár a Nemzeti Földalapról, legyen szó az európai uniós pályázatokról, legyen szó az MFB-ről, legyen szó bármiről, ahol csak önrész van az Európai Uniónál -, ott azok az adatok lehessenek közérdekű adatként igényelhetők és megismerhetők. A bizottság ezt a javaslatomat nem támogatta, hivatkozván Kövér házelnök úrnak arra a levelére, hogy a bizottságok a rendkívüli ülésszakon már ne terjesszenek elő hasonló indítványokat. A bizottság még azt sem méltányolta, hogy azt mondtam, szerintem a korrupció ügye, a közérdekű adatok megismerhetősége és a közpénzek iránya aktuális lesz még jövő szeptemberben is. [[12.50]] Még a szeptemberi ülésszakon is aktuális lesz. Ezt nem fogadta el a fideszes többségű Költségvetési bizottság, leszavazta ezt a javaslatot. Továbbra is állítom, hogy ha egy ügyről van szó, akkor forduljanak a titokgazdához. Ha meg akarják ismerni a teljes valóságot, akkor pedig ülésezzen a Quaestor-bizottság, és ne keltse azt a látszatot, hogy ezt az egyedi bizottságot azért kellett létrehozni, hogy nehogy más indítványozza, nehogy más vezesse, és nehogy más azokra a következtetésekre juthasson, amit nagyon sokan gondolnak, de nagyon kevesen tudnak bizonyítani, éppen ezért akadályozzák is ezt a munkát. Négy hónap alatt háromszor ülésezett ez a bizottság, amelyik mindent elutasít, aminek semmihez nem lenne hatásköre, ezt az egy ügyet, az ETO Park ügyét szeretné kivizsgálni, nyilvánvaló vele a célja. Én kértem, hogy ha azt a gesztust megteszem, hogy ezt támogatom, akkor támogassák ők is az én javaslatomat: támogassák azt, hogy minden, ahol közpénz van, közérdekű adatként hozzáférhető legyen, közérdekű adatként igényelhető legyen, és a közpénzek folyásának irányát lehessen követni. Ezt nem támogatta a bizottság. Újra Kövér elnök úr szavait kell önöknek idéznem, nem fogom sokat: önökkel szemben már sajnos sokkal több tapasztalatunk van, mint amennyi illúziónk maradt. Ezért úgy gondoljuk, hogy ez a bizottság szép lassan megszűnik, és önök nem is akarták feltárni azokat a visszásságokat, amik itt történtek. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Volner János képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Többször megfogalmaztuk már azt, hogy a Fidesznek még 2010-ben nyilvánvalóvá kellett volna azt tenni, hogy mely gazdasági szektorokba és milyen eszközrendszerrel kíván beavatkozni. Ez mindmáig nem történt meg. Most megint egy olyan törvényjavaslat van előttünk, amikor több gazdasági szektorban az állam tulajdonában lévő Fejlesztési Bank közvetlen részesedést szerezhet, abban gyakorlatilag irányító funkciót láthat el. A kérdés az, hogy vajon ezt miért nem hirdette meg korábban a Fidesz. Gyanítom, hogy azért, mert több gazdasági ágazat szereplőjét, több százezer embert kellemetlen meglepetésként ért volna az még 2010-ben, ha kiderül, hogy a Fidesz azért szeretné államosítani, legalábbis átmeneti időre ezeknek a gazdasági szektoroknak a szereplőit, hogy aztán ezeket a gazdasági szektorokat a saját holdudvarának, a saját hűbéresi rendszerének megerősítésére használja fel, azért, hogy ezeknek a privilégiumoknak fideszes gazdája legyen.Mire is gondolok itt, képviselőtársaim? Itt a törvényjavaslat átmeneti és végleges tulajdonszerzésként többféle gazdasági társaságban lehetővé teszi azt a Magyar Fejlesztési Bank részére, hogy tulajdont szerezzen. A törvényekkel pedig a Fidesz arról gondoskodott, hogy ezeknek a cégeknek a gazdálkodását a banktitokra való tekintettel eldugják a nyilvánosság elől, ne lehessen nyomon követni azokat a guruló forintokat, amelyeket eddig is többször is láttunk már Fidesz közeli gazdasági szervezetekhez vagy éppen a kormányfő közvetlen környezetéhez gurulni nagy mennyiségben, bő számmal. Mire is gondolunk még akkor, amikor például itt a brókercégeket is nevesíti a törvény, hogy lehet benne tulajdonrészt szereznie a Magyar Fejlesztési Banknak? Föl kell tenni a kérdést, hogy vajon a Fidesznek miért volt egyetlenegy brókercég fontos az összes brókercég közül, azért, hogy ennek a brókercégnek oldják meg az ötszörösére emelését a befektetővédelmi értékhatárnak. Vajon miért csak egy brókercégnél volt ez fontos? Vajon miért fordulhat elő mindmáig az, hogy miközben a parlament Jobbik, illetve LMP nevű pártjai nyilatkoztak arról, hogy a Quaestorból sem a politikusok, sem a politikusok családtagjai, sem pedig ezeknek közvetlen gazdasági érdekeltségei nem vettek ki az utolsó pillanatban semmilyen pénzt, aközben egyetlen olyan országgyűlési képviselőcsoport van, a Fideszé, amely mindmáig elmulasztotta ezt a nyilatkozattételt. Nagyon fontosnak tartom azt is elmondani, hogy a Magyar Nemzeti Bank vezetése részéről sem történt ilyen nyilatkozattétel. Holott akkor, amikor fölvetődik a gyanú, hogy vajon miért csak egyetlen brókercégnél kellett ötszörösére emelni a befektetővédelmi értékhatárt, vajon miért csak egy brókercégnél segíti meg a kormány az adófizetők pénzéből a befektetőket, akkor erre a kérdésre bizony válaszolni kellene, milyen oka van a Fidesznek arra, hogy eltitkolja továbbra is ezeket az adatokat. És nagyon fontosnak tartom azt, hogy miközben Orbán Viktor, aki jelenleg még nincs az ülésteremben, korábban arról beszélt, hogy nem szereti a sunyi pártokat, hát akkor én, képviselőtársaim, megkérdezem önöket, vajon ki sunyizik a Quaestor-ügyben. Ki az, aki elmulasztja büntetőjogi felelősségének tudatában aláírni azt a nyilatkozatot, amely szerint sem ő, sem gazdasági érdekeltségei, sem családtagjai az utolsó időszakban nem vettek ki pénzt a Quaestorból? Csak nem Fidesznek hívják ezt a pártot? Képviselőtársaim, ha valaki ebben a kérdésben sunyizik, akkor ez most a Fidesz, ezt ki kell hogy mondjuk nagyon őszintén. És akkor, amikor ilyen módon, ezzel a törvényjavaslattal megpróbálják a Magyar Fejlesztési Bank részére azokat a jogokat biztosítani, amelyek alapján szabadon, parlamenti ellenőrzés nélkül közpénzeket gyakorlatilag az adófizetők elől eltitkolva, banktitok mögé bújtatva gazdálkodjon az ország pénzével, természetesen ezt a javaslatot a Jobbik nem tudja megszavazni.Ennek a javaslatnak vannak pozitív elemei, amit támogattunk volna, de önök szokás szerint a saját törvényalkotási stratégiájuknak megfelelően minden esetben azt csinálják, hogy ha van pozitív elem, akkor mellécsomagolnak valamilyen, a fideszes holdudvarokat, a gazdasági háttérudvart megerősítő törvényjavaslatrészt. És ebben az esetben is az történik, hogy ilyen módon gyakorlatilag kézi vezérléssel, mindenféle demokratikus kontroll, minden ellenőrzés nélkül a Magyar Fejlesztési Bank bármilyen gazdasági társaságot gründolhat magának, azért gyakorlatilag bármekkora összeget fizethet a tulajdonosoknak, és aztán kénye-kedve szerint működtetheti ezeket a rendszereket.Nyilvánvaló az, hogy a Jobbik ehhez a jogszabályalkotáshoz nem járul hozzá. És még egyszer azt üzenjük Orbán Viktornak, hogy ha le szeretné mosni a Fideszről azt a bélyeget, hogy sunyizik a Quaestor-ügyben, és titkolóznivalója van azért, mert több politikusa, vezetője vagy ezek gazdasági társaságai érdekeltek voltak a Quaestorban, és az utolsó pillanatokban bennfentes információk alapján pénzt menekítettek onnan, akkor most még a mai parlamenti ülésnapon, ezen az utolsó ülésnapon lehetősége van a Fidesz parlamenti képviselőcsoportjának is arra, hogy erről a kérdésről büntetőjogi felelőssége tudatában nyilatkozzon.De vegyék tudomásul azt is, hogy ha 2018-ban a Jobbik kormányra kerül, ezeket a nyilatkozatokat jogi érvényre fogjuk juttatni, és meg fogjuk nézni, hogy aki nyilatkozott, az valóban nem vett-e ki pénzt a Quaestorból. Ha pedig büntetőjogi felelősségének tudatában hamisan tett nyilatkozatot, eljárást fogunk mindenki ellen indítani. Gyanítom, hogy ez a fenyegetés tartja vissza a Fideszt attól, hogy más pártokhoz hasonlóan ebben az ügyben egyértelművé tegye az álláspontját. Ezért sunyiznak önök, ezért titkolóznak továbbra is. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Kovács Zoltán államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Igen, kíván. Öné a szó, államtitkár úr. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Gyakorlatilag lefolytatta a parlament azt a vitát, amit már korábban lefolytatott. A Törvényalkotási bizottságnak mindösszesen egy nagyon rövid javaslata volt, ami miatt a köztársasági elnök úr visszaküldte az eredeti törvényt a parlament elé. Ez egy paragrafuselírás volt. Semmi másról nem kellett volna itt beszélni. Ezt kijavította a Ház, és ma a szavazatával ezt megerősítheti. Ehhez képest képviselőtársaim újra elővették azt a vitát, amit már lefolytattunk, amire semmi szükség nem volt, hiszen annak végeredménye már ismert. Erre figyelemmel a Törvényalkotási bizottság javaslatát a kormány támogatja. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a mai napon kerül sor.Most a határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. Arra kérem képviselőtársaimat, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy kártyájukat megfelelően elhelyezték-e a szavazógépben. Szíveskedjenek megkülönböztetett figyelemmel lenni az elnökre. [[13.00]] Soron következik a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2015. június 23-ai ülésnapján elfogadott, a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege T/4824/8. számon, a köztársasági elnök úr levele T/4824/9. számon a parlamenti informatikai hálózaton mindenki számára elérhető. A Törvényalkotási bizottság módosító javaslatát T/4824/11. számon, jelentését pedig T/4824/12. számon terjesztette elő. Tájékoztatom Önöket, hogy a Házszabály rendelkezései szerint a határozathozatal során módosító javaslat fenntartására és külön szavazás kérésére nincs lehetőség. Először a Törvényalkotási bizottság módosító javaslatáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4824/11. számú módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 130 igen szavazattal, 34 nem ellenében és 25 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény módosításáról szóló ki nem hirdetett törvényt az imént elfogadott módosításokkal. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényt 127 igen szavazattal, 64 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a XXXIII. Olimpiai Játékok és a XVII. Paralimpiai Játékok 2024-es budapesti megrendezésére vonatkozó pályázati szándék támogatásáról szóló H/5422. számú határozati javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát H/5422/4. számon, összegző jelentését pedig H/5422/5. számon terjesztette elő. Emlékeztetem önöket, hogy múlt heti döntésünknek megfelelően az előterjesztést az Országgyűlés házszabálytól eltéréssel tárgyalja. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelettel köszöntöm az olimpiai játékok és a paralimpiai játékok történetében kiemelkedő eredményt elért magyar olimpikonokat és a Magyar Olimpiai Bizottság és Paralimpiai Bizottság elnökét és további tisztségviselőit. Megkülönböztetett tisztelettel köszöntöm Borkai Zsolt urat, a Magyar Olimpiai Bizottság elnökét, aki a IV. számú páholyban foglal helyet Kárpáti György urat, többszörös olimpiai bajnokot, a nemzet sportolóját mint rangidős olimpikont Tarlós István főpolgármester urat és valamennyi meghívottunkat, mindazokat, akik részt vettek a határozati javaslat kezdeményezésében és reményeim szerint annak sikeres végrehajtásában is. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság H/5422/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 153 igen szavazattal [[Taps a kormánypártok soraiban.]] 29 nem és 8 tartózkodó szavazattal elfogadta. [[Lukács Zoltán: A módosító javaslatot megtapsoljuk?]] Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést… [[Zaj.]] Képviselőtársaim, inkább ide figyeljenek, jó? Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/5422. számú határozati javaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult határozati javaslatot 151 igen, 33 nem és 4 tartózkodó szavazattal elfogadta. [[Taps a kormánypártok és a Jobbik soraiban.]] Köszönöm kedves vendégeinknek, hogy részt vettek az Országgyűlés ülésén. [[Közbeszólások, többek között Apáti István: Hadd maradjanak, ha akarnak!]] Bízunk benne, hogy az Országgyűlés ez után a kedvező döntés után a pályázat sikeres megvalósításában is részesül, és Magyarország újabb sportsikerekkel gazdagodik. [[Taps a kormánypártok és a Jobbik soraiban.]] Soron következik az ideiglenes biztonsági határzár létesítésével, valamint a migrációval összefüggő törvények módosításáról szóló T/5416. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5416/11. számon, összegző jelentését pedig T/5416/12. számon terjesztette elő. Emlékeztetem Önöket, hogy múlt heti döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Először az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5416/11. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 152 igen szavazattal, 36 nem ellenében és 5 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5416. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 151 igen szavazattal, 42 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az európai közjogi szervezet létrehozásáról és alapokmányáról szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5290. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]] 192 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja között az Egyesült Nemzetek Gyermekalapja globális szolgáltató központjának létrehozásáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5348. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 193 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az állami vezetői juttatások csökkentésével összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/5145. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. [[13.10]] A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5145/5., összegző jelentését pedig T/5145/6. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Tóbiás József és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 67 igen szavazattal, 126 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés a módosító javaslatot nem tartotta fönn, most az összegző módosító javaslatról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5145/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 124 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5145/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 126 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az e-kártya megvalósításához szükséges egyes törvények, valamint az állami és önkormányzati szervek elektronikus információbiztonságáról szóló 2013. évi L. törvény módosításáról szóló T/4857. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4857/9. számon, összegző jelentését pedig T/4857/10. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4857/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 151 igen szavazattal, 16 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a T/4857/11. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése alapján a 6. § (1) bekezdésének elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4857/11. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezését. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezését 150 igen szavazattal, 13 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4857/11. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egyszerű többséget igénylő rendelkezéseket 151 igen szavazattal, 42 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény módosításáról szóló T/5033. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5033/7., összegző jelentését pedig T/5033/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5033/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 158 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a T/5033/9. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5033/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 156 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5033/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egyszerű többséget igénylő rendelkezéseket 155 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az elektronikus hírközlési szolgáltatások és infrastruktúra fejlesztésének, kiépítésének ösztönzéséről, a jogszabályi háttér akadálymentesítéséről szóló törvénymódosításokról szóló T/5051. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5051/6., összegző jelentését pedig T/5051/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a kormány az összegző módosító javaslat 2. pontjáról és 4. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először ezekről döntünk, és ezután határozunk az összegző módosító javaslat további pontjairól.Tisztelt Képviselőtársaim! Arra figyelemmel, hogy az összegző módosító javaslat 2. pontjában a törvényjavaslat 2. § (1) bekezdése az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvényt 22. §-t követő alcímmel és 22/A. §-sal kiegészítő része minősített többségű döntést igényel, a határozathozatalra két részletben kerül sor.Az összegző módosító javaslat 2. pontjának minősített többséget igénylő részében a bizottság a törvényjavaslat 2. § (1) bekezdését javasolja módosítani. A kormány kérésére külön döntünk. Felhívom figyelmüket, hogy a javaslat elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 2. pontjának minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pont minősített többséget igénylő részét 156 igen szavazattal, 31 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Az összegző módosító javaslat 2. pontjának egyszerű többséget igénylő részében a bizottság a törvényjavaslat 2. § (2)-(5) bekezdését javasolja módosítani. A kormány kérésére külön döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 2. pontjának egyszerű többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pont egyszerű többséget igénylő részét 181 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. [[13.20]] z összegző módosító javaslat 4. pontjában a bizottság a törvényjavaslatot új 7. §-sal javasolja kiegészíteni. A kormány kérésére döntünk külön. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 4. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 152 igen szavazattal, 37 nem szavazattal és 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5051/6. számú összegző módosító javaslatának további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 176 igen szavazattal, 12 nem szavazattal és 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a T/5051/8. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése alapján a 2. § (1) bekezdésének elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5051/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezését. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezését 152 igen szavazattal, 37 nem szavazattal és 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5051/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egyszerű többséget igénylő rendelkezéseket 174 igen szavazattal, 12 nem szavazattal és 4 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény, valamint a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény módosításáról szóló T/5128. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5128/4., összegző jelentését pedig T/5128/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5128/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 127 igen szavazattal, 63 nem szavazattal és 1 tartózkodás mellett elfogadta.Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5128/6. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 124 igen szavazattal, 64 nem szavazattal és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes szociális és gyermekvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló T/5052. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5052/11., összegző jelentését pedig T/5052/12. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 3. és a 4. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Korózs Lajos és Bangóné Borbély Ildikó indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés amódosító javaslatot 43 igen szavazattal, 121 nem szavazattal és 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat is Korózs Lajos és Bangóné Borbély Ildikó indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 123 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn.Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja az összegző módosító javaslat 9. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először erről döntünk, és azután határozunk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Az összegző módosító javaslat 9. pontjában a bizottság a törvényjavaslat 14. és 15. §-ának az elhagyását javasolja. Az MSZP kérésére döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 9. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 189 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5052/11. számú összegző módosító javaslatának további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 124 igen szavazattal, 5 nem szavazattal és 60 tartózkodás mellett elfogadta.Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5052/13. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 126 igen szavazattal, 5 nem szavazattal és 60 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az egészségügyi alapellátásról szóló T/4883. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4883/14., összegző jelentését pedig T/4883/15. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a Házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 9. és 10. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 3., 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 9. számú módosító javaslat Tukacs István indítványa. Ennek elfogadása kizárja az 5. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 41 igen szavazattal, 148 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslatban Lukács László György és Rig Lajos indítványáról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 29 igen szavazattal, 161 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn.A 10. számú módosító javaslatot teszem fel szavazásra, amelyik szintén Tukacs István képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 41 igen szavazattal, 150 nem szavazattal, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. [[13.30]] A 3. számú módosító javaslat Lukács László György és Rig Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 27 igen szavazattal, 157 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fönn.Most a 4. számú módosító javaslatot teszem föl szavazásra, amely Lukács László György és Rig Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 26 igen szavazattal, 158 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4883/14. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 152 igen szavazattal, 38 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4883/16. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 151 igen szavazattal, 38 nem ellenében, tartózkodás né lkül elfogadta. Soron következik a szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény módosításáról szóló T/5239. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5239/8., összegző jelentését pedig T/5239/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Egyed Zsolt és Szilágyi György képviselő urak indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 158 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5239/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 125 igen szavazattal, 65 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5239/10. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 126 igen szavazattal, 65 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes, a felsőoktatás szabályozására vonatkozó törvények módosításáról szóló T/4767. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4767/23., összegző jelentését pedig T/4767/24. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja az 5., 6. és 7., a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 13., 14. és 15. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk.Az 5. számú módosító javaslat Hiller István indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen szavazattal, 151 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 6. számú módosító javaslat Hiller István és Kunhalmi Ágnes indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 121 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 7. számú módosító javaslat határozathozatala következik, amely szintén Hiller István és Kunhalmi Ágnes indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 125 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fönn. A 13. számú módosító javaslat Dúró Dóra és Farkas Gergely indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 28 igen szavazattal, 128 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 14. számú módosító javaslat is Dúró Dóra és Farkas Gergely indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 15. számú módosító javaslat is Dúró Dóra és Farkas Gergely indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 56 igen szavazattal, 126 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4767/23. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 122 igen szavazattal, 38 nem ellenében, 28 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4767/25. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 123 igen szavazattal, 65 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról, valamint az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény módosításáról szóló T/5143. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5143/8. számon, összegző jelentését pedig T/5143/9. számon terjesztette elő. Most a határozathozatalok következnek. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Ikotity István, a 3. számú pedig Szilágyi György képviselő úr azonos tartalommal előterjesztett indítványa, ezek a bizottsági jelentés 5. és 6. pontjában szerepelnek. A frakciók mindkét indítvány fenntartását kezdeményezték, ezért erről egy döntéssel határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e ezeket a javaslatokat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatokat 33 igen szavazattal, 127 nem ellenében, 27 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. [[13.40]] Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5143/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen, 61 nem és 5 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5143/10. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 125 igen, 64 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény, valamint a kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény módosításáról szóló T/4820. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/4820/6., összegző jelentését pedig T/4820/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/4820/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 150 igen, 10 nem és 27 tartózkodó szavazattal elfogadta. A zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/4820/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 180 igen, 4 nem és 4 tartózkodó szavazattal elfogadta. Soron következik a nemzeti akkreditálás rendszerének átalakításáról szóló T/5142. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5142/6., összegző jelentését pedig T/5142/7. számon terjesztette elő. Az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5142/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen, 64 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. A zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5142/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 122 igen, 64 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Budapesten megrendezendő Úszó-, Vízilabda-, Műugró-, Műúszó- és Nyíltvízi Világbajnokság megvalósításához szükséges létesítményfejlesztésről szóló 2015. évi XXXIII. törvény módosításáról szóló T/5419. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5419/3., összegző jelentését pedig T/5419/4. számon terjesztette elő. Emlékeztetem önöket, hogy múlt heti döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot házszabálytól eltéréssel tárgyalja az Országgyűlés. Az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5419/3. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 147 igen, 13 nem és 28 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5419. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 146 igen, 14 nem és 26 tartózkodó szavazattal elfogadta. Soron következik az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény, továbbá egyes más törvények módosításáról szóló T/5404. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/5404/14. számon, összegző jelentését pedig T/5404/15. számon terjesztette elő. Emlékeztetem önöket, hogy múlt heti döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. Az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/5404/14. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 123 igen, 64 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/5404. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 123 igen, 66 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az alapvető jogok biztosának és helyetteseinek 2014. évi tevékenységéről szóló beszámoló elfogadásáról szóló H/4505. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/4505. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 158 igen, 24 nem és 6 tartózkodó szavazattal elfogadta. Soron következik a „Tájékoztató az Állami Számvevőszék 2014. évi szakmai tevékenységéről és beszámoló az intézmény működéséről az Országgyűlés részére” című beszámoló elfogadásáról szóló H/5035. számú határozati javaslat zárószavazása. Tisztelettel köszöntöm Domokos László elnök urat. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/5035. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 125 igen, 65 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most személyi javaslatok határozathozatalával folytatjuk munkánkat. Először a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága elnökének és tagjainak megválasztására kerül sor, majd a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának megválasztása következik. Ezt követően kerül sor a megválasztott tisztségviselők eskütételére, az esküokmányok aláírására. Soron következik a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága elnökének és tagjainak megválasztása. Engedjék meg, hogy tisztelettel köszöntsem dr. Papcsák Ferenc, Madarász László, dr. Szényei Gábor András, dr. Nyikos László, dr. Báger Gusztáv urakat és valamennyi meghívott kedves vendégünket. A Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága elnökének és tagjainak megválasztását előkészítő Gazdasági bizottság a jelölteket meghallgatta és a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény (6) és (11) bekezdésében biztosított jogkörében eljárva dr. Papcsák Ferenc urat a felügyelőbizottság elnökének; Madarász László, dr. Szényei Gábor András és dr. Nyikos László urakat a felügyelőbizottság tagjainak alkalmasnak találta. [[13.50]] A személyi javaslatokról az Országgyűlés elnöke határozati javaslatot terjesztett S/5501. számon az Országgyűlés elé. A jelöltek életrajzát a honlapról valamennyien megismerhették. Tisztelt Országgyűlés! Először a felügyelőbizottság elnökének személyéről döntünk. A felügyelőbizottság elnökét és tagjait az Országgyűlés a jelen lévő országgyűlési képviselők többségének szavazatával az Országgyűlés megbízatásának időtartamára választja. Az Országgyűlés a határozati javaslatról vita nélkül dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy megválasztja-e a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága elnökének dr. Papcsák Ferenc urat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés dr. Papcsák Ferenc urat a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága elnökének 126 igen szavazattal, 60 nem ellenében, tartózkodás nélkül megválasztotta. Most a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága tagjainak megválasztása következik. Az Országgyűlés a felügyelőbizottsága tagjainak megválasztásáról egyszerre, egy csoportos szavazás keretében dönt. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy megválasztja-e a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága tagjainak Madarász László, dr. Szényei Gábor András és dr. Nyikos László urakat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Madarász László, dr. Szényei Gábor András és dr. Nyikos László urakat a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága tagjainak 148 igen szavazattal, 37 nem ellenében, tartózkodás nélkül megválasztotta. Most a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának megválasztása következik. [[Zaj.]] Tisztelt képviselőtársaim, egy kis figyelmet kérek, mindjárt a végén vagyunk a szavazásoknak! A Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának megválasztását előkészítő Gazdasági bizottság a jelöltet meghallgatta, javaslatában a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvényben foglalt jogkörében eljárva dr. Báger Gusztáv urat javasolja a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának megválasztani. Erről az Országgyűlés elnöke S/5499. számon határozati javaslatot terjesztett az Országgyűlés elé. A jelölt életrajza az Országgyűlés honlapjáról mindenki számára megismerhető volt. A monetáris tanács tagját az Országgyűlés a jelen lévő országgyűlési képviselők többségének szavazatával 6 évre választja. Az Országgyűlés a határozati javaslatról vita nélkül dönt. Ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, megválasztja-e a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának dr. Báger Gusztáv urat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés dr. Báger Gusztáv urat a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának 125 igen, 60 nem és 5 tartózkodó szavazat mellett megválasztotta. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a megválasztott tisztségviselők ünnepélyes eskütétele és az esküokmányok aláírása következik. Először a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága elnökének, majd tagjainak esküje következik. Kérem a felügyelőbizottság elnökét, tagjait, valamint a monetáris tanács tagját, hogy valamennyien szíveskedjenek az ülésterem közepére fáradni, és arra kérem a tisztelt frakcióvezető urakat, hogy majd miután a jelenleg megválasztottak az esküjüket leteszik és az esküokmányokat aláírják, azt követően együtt gratuláljanak valamennyiüknek. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket és a segítőkészségüket. Elsőként a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága elnökének eskütétele következik. Felkérem dr. Papcsák Ferenc urat, tegye le esküjét, és kérem Szűcs Lajos jegyző urat, olvassa elő az eskü szövegét. [[A teremben lévők felállnak. Az esküt tevők a terem közepére lépnek. Dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Papcsák Ferenc fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek; jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsági elnöki tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen! [[Keresztet vet. Taps.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága tagjai eskütételére kerül sor. Felkérem Madarász László, dr. Szényei Gábor András és dr. Nyikos László urakat, tegyék le esküjüket, és felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét. [[Dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Madarász László/dr. Szényei Gábor András/dr. Nyikos László fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek; jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsági tagi tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsa tagjának esküje következik. Felkérem dr. Báger Gusztáv urat, tegye le esküjét, és kérem Szűcs Lajos jegyző urat, olvassa elő az eskü szövegét. [[Dr. Szűcs Lajos előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Báger Gusztáv fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek; jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; Magyar Nemzeti Bank monetáris tanácsi tagi tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Köszönöm szépen. Most megkérem az Országgyűlést, foglaljon helyet. Az esküt tevőket arra kérem, írják alá az esküokmányokat. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, és a megválasztott dr. Papcsák Ferenc, Madarász László, dr. Szényei Gábor András, dr. Nyikos László és dr. Báger Gusztáv urakat arra kérem, hogy kézjegyükkel lássák el az esküokmányokat. Köszönöm szépen. Engedjék meg, hogy a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága elnökének és tagjainak, valamint a monetáris tanács tagjának megválasztásához az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak, munkájuk ellátásához sok sikert kívánjak. Köszönöm szépen. [[14.00]] Most van lehetőség arra, hogy gratuláljanak az esküt tett megválasztott tisztségviselőknek. Arra figyelemmel, hogy a frakciók bizottsági tagcserékre nem tettek javaslatot, további személyi döntésekre a mai napon nem kerül sor. Munkánkat az interpellációkkal folytatjuk. [[Rövid szünet.]] Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Az önök keze a legkisebb településre is elér?” címmel. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó; és arra kérem képviselőtársaimat, tegyék lehetővé, hogy zavartalanul elmondja az interpellációs kérdését. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Legelőször is szeretném köszönteni a páholyban az újlétai szülők képviselőjét és a megjelent pedagógusokat. Megérdemelnek egy tapsot. 2015. június 4-én az újlétai szülők az alábbi kéréssel keresték meg miniszter urat: „Az Újlétai Kiss Zoltán Általános Iskola igazgatói kinevezésével kapcsolatban szeretnénk önnel személyesen találkozni, hogy átadhassuk tiltakozó levelünket, azt a 318 aláírást, amelyet néhány nap alatt gyűjtöttek össze ebben az 1100 lelket számláló kis faluban. Mi, szülők úgy látjuk, hogy az igazgatóváltás kizárólag politikai és nem szakmai szempontok szerint bonyolódik, holott az iskolánk színvonalának megőrzése szakmai érdek. Nem nézhetjük tétlenül, hogy a Fidesz által támogatott polgármester lerombolja két évtized nívós munkáját, amelyet igazgatónk és a tantestület több mint húsz éve mindenki megelégedésére végez. Mi önben, bölcsességében bízunk, segítségét kérjük, mert itt helyben politikát csináltak az igazgatóváltásból. Bízunk abban, hogy ad részünkre időpontot, hogy találkozhassunk akár a parlamentben vagy a minisztériumban. Mi bármelyik időpontban készek vagyunk elutazni Budapestre. Várjuk mielőbbi válaszát, mert rövid időn belül megszülethet a döntés. Tisztelettel a szülők képviseletében, Nagy Csilla.” 2015. június 18-án a szülők képviselői személyesen adták át miniszter úrnak a petíciót, amely tartalmazta az 1100 fős település akaratát. Önök, mint oly sokszor az elmúlt időszakban, sem a tantestület, sem a szülők, sem a gyerekek érdekeit nem vették figyelembe. Szembemenve egy egész településsel, kinevezték a politikailag támogatott pályázót. Ön személyesen ígérte meg, miniszter úr és államtitkár úr is, hogy közbenjárnak, és utánanéznek az ügynek. És azért, hogy tudjam szemléltetni, hogy nem egyedül van Újléta, néhány települést még felsorolnék: Püspökladány, Karacs Ferenc Gimnázium; Kecskemét, Bányai Júlia Gimnázium; Kiskunfélegyháza, József Attila Összevont Általános Iskola; Baja, Bereczki Máté Élelmiszeripari Mezőgazdasági Szakközépiskola [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Szégyen!]] ; Budapest, XV. kerület, Neptun Általános Iskola; Budapest, XXII. kerület, Budai Nagy Antal Gimnázium; Újléta, Kiss Zoltán Általános Iskola; Hajdúböszörmény, Napsugár Óvoda; Balassagyarmat három iskolája és gimnáziuma; Szigetújfalu, Általános Iskola. Mindezek miatt kérdezem államtitkár urat: mennyit ér önöknek a szava? Mikor fog számítani a tantestület, a szülők, egy településnek a véleménye? Önöknek fontosak-e a magyar gyerekek? Meddig lesz az elsődleges szempont a kinevezéseknél a politikai lojalitás? Várom válaszát.
Köszönöm szépen. A választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Az iskola képviselőivel, mint azt képviselő asszony is említette, itt a parlamentben jött össze az egyeztetés, itt találkoztak Balog miniszter úrral, velem is találkoztak, a levelüket átvettük, és erre a levélre a választ meg is kapták, nem személyesen miniszter úrtól, hanem a köznevelési államtitkár asszony írt nekik válaszlevelet, amiben tájékoztatta őket a helyzetről, illetőleg a vonatkozó jogszabályokról. Így természetesen itt az újlétai petícióra is megszületett az a válasz, amit mindenki kézhez is vehet, aki ott a címzettek között szerepel, elsősorban itt a levél feladója.Ugyanakkor engedje meg, hogy néhány gondolat erejéig kitérjek a köznevelési intézményvezetők általános megbízási eljárására. A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény részletesen szabályozza az intézményvezetői megbízás feltételeit, a kiválasztás útját, a véleményezési eljárásba kötelezően bevonandók körét, ezeknek a határidejét, valamint a szükséges végzettségi, szakképzettségi követelményeket egyaránt. Mindezt azért, hogy az eljárás, a döntés jogszerűségének, megalapozottságának garanciális elemei biztosítva legyenek. Nem hallottam, hogy képviselő asszony ezek közül bármelyiket ezek közül kétségbe vonta volna a felszólalása során. A törvény előírja, hogy a fenntartó a köznevelési intézmény vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése vagy véleményének kialakítása előtt a tantestület, az intézmény alkalmazotti közössége, a szülői szervezet, a székhely szerinti önkormányzat, a tankerület, illetve a fenntartó intézmény vezetőjének véleményét köteles beszerezni. Itt hívnám fel a figyelmet, hogy ezek véleményezési eljárások, akinél a döntés felelőssége van, nyilván annál van a döntés jogosultsága is, ugyanakkor fontos az ezt megelőző és ebben az esetben is lefolytatott egyeztetési eljárás.Az Újlétai Kiss Zoltán Általános Iskolában a meghirdetett pályázati felhívásra két pályázat érkezett, a korábbi igazgató asszony és egy új pályázó nyújtotta be a pályázatát. Mindkét jelölt megfelelt a jogszabályban meghatározott feltételeknek, a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ elnökének nyilatkozata alapján a pályázati eljárás teljes mértékben jogszerűen zajlott. Én nem hallottam - az előbb is utaltam rá -, hogy képviselő asszony azt mondta volna, hogy bárhol jogsértés történt volna az eljárás során. Nyilvánvalóan minden eljárásban van győztes és vesztes pályázó. Nyilvánvalóan ez a vesztesnek érdeksérelemmel jár, de törvénysértésre sor nem került, ezt ön sem tudta itt elmondani. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Földi László váltja fel.]] ontos hangsúlyozni, hogy a véleménynyilvánításra jogosultak véleménye nem köti a döntéshozót, a döntés felülvizsgálatára a törvény szerint pedig az eljárás jogszerűtlensége esetén van lehetőség. Tehát ha bárki úgy érzi, hogy itt törvénysértés történt, a jogszabályokban nem biztosították valakinek a lehetőséget, vagy nem megfelelően minősítették azokat a tényeket, amelyeket a pályázatban elmondott, akkor a bíróságon lehet kinek-kinek az igazát követelni, de hát nem hallottam, hogy ilyesfajta eljárás elindult volna. [[14.10]] Tájékoztatom, hogy az Emberi Erőforrások Minisztériuma a beérkezett információk birtokában saját hatáskörben döntött az érvényes pályázattal rendelkező jelöltek közül a leendő intézményvezető személyéről, az érintett köznevelési intézmény jövőbeli működése és fejlesztése érdekében. Kérem, hogy a válaszomat fogadja el, hiszen ebből is látható, hogy a törvények teljes mértékű betartásával történt ez az eljárás is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Elnök Úr! Nem tudom a választ elfogadni, ugyanis a jogot igazították a kinevezésekhez. [[Az MSZP-frakció mögött Heringes Anita és Demeter Márta egy transzparenst feszítenek ki, amelyen a felirat: „Ha Magyarországon miniszter vagy, nem kell betartanod az adott szavadat? Nem ezt ígérte a miniszter úr az újlétai szülőknek!]] Tudja, többször meghallgattam már az utóbbi időszakban, hogy állandóan arra hivatkoznak bizonyos válaszokban, hogy egyéni képviselők képviselik a körzeteket. Tasó László nem mert odajönni a szülőkhöz az egyeztetésre egyéni képviselőként, államtitkár úr. A másik meg elmondta, hogy küldtek a szülőknek egy levelet. Tudja, mikor küldte a válaszlevelet Czunyiné? Akkor küldte, amikor kiderült, hogy interpellálni fogunk. Tudja, hogy minek nevezik ezt vidéken? Gerinctelenségnek és pofátlanságnak! [[Moraj. Taps az MSZP soraiban.]] Akkor válaszolnak a szülőknek, amikor tudják, hogy kérdést fogunk feltenni. Felháborító, ahogy viselkednek, államtitkár úr! Nem tudom elfogadni a választ.
Köszönöm szépen. Tisztelettel arra kérem a képviselő asszonyt, hogy a legközelebbi felszólalásakor egy bizonyos kifejezést a most elhangzottak közül ne használjon. A két képviselő asszonyt pedig figyelmeztetem arra, hogy a szemléltetésnek azt a módját választották, amihez nem kértek előzetesen engedélyt, illetve amit nem jelentettek be. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 102 igen szavazattal, 36 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Gyöngyösi Márton képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszter úrhoz: „A keleti nyitás is csak tartalom nélküli politikai termék a Fidesz-kormány számára?” címmel. Gyöngyösi Márton képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A közelmúlt nem kisszámú magyar diplomáciai baklövéseinek egyik legnagyobbikát sikerült elkövetnie Orbán Viktor miniszterelnök úrnak április 1-jén Kazahsztánban, amikor a határidő lejártának napján bejelentette csatlakozási szándékunkat az Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Bankhoz. A bank kínai vezetéssel jön létre 100 milliárd USA-dollár törzstőkével annak érdekében, hogy az ázsiai országoknak nyújtson gazdasági segítséget A bank jelentősége a Nemzetközi Valutaalapéhoz mérhető, annak valószínűleg fontos konkurense lesz a XXI. században, hacsak nem veszi át a szerepét egészen. A bankba alapító tagként április 1-jéig várták a jelentkezőket. Ázsia feltörekvő államain kívül alapító tagként jelen van Európa minden meghatározó országa, köztük Német-, Francia- és Olaszország, valamint Nagy-Britannia. Sőt, bár az USA erős ellenkampányt folytatott, még a híresen euroatlanti elkötelezettségű Lengyelország is az alapító tagok között van. Azt hiszem, ez kellőképpen érzékelteti a szervezet jelentőségét. A jelentkezés természetesen a határidő után is lehetséges, ám már csak szimpla tagként. Évtizedek óta diplomáciai kényszerpályán mozgó hazánk előtt tehát nagy lehetőség állt. A KGST-be, az IMF-be vagy az EU-ba való alávetettségen alapuló beterelésünk után most nagyhatalmakkal közösen egy, a jövő évszázadot meghatározó szervezet vezetésébe kerülhettünk volna be. Ha volt Magyarország előtt lehetőség az elmúlt évtizedekben, amikor kezébe vehette volna sorsa irányítását, ez az volt. És mindezt tönkretette a kormány dilettantizmusa, amelynek eredményeképpen Orbán Viktor egy nappal a határidőt lekésve, ám hatalmas médiafigyelem közepette Asztanában bejelentette csatlakozásunkat egyszerű tagként. Ha a kormány célja az volt, hogyan kerülhetne minél kínosabb helyzetbe, két legyet ütött egy csapásra: lekéstünk egy történelmi lehetőséget, és a késésünket sikerült nagydobra is verni. Azt már lehet, jobb lenne meg sem említeni, hogy a bejelentéskor Orbán Viktor még a szervezet nevét is összekeverte az AIIB japán alapítású konkurensével, az Ázsiai Fejlesztési Bankkal. Az AIIB vezetéséből tehát kiestünk, de legalább magunkra haragítottuk a szervezetet ellenző USA-t. Jól jellemzi ez a magyar külügy állapotát. A Jobbik igen örömtelinek tartja, ha a Fidesz a programunk elemeit átvéve igazolja elméletünk helyességét a keleti nyitást illetően, és végre megpróbál új utat keresni az elmúlt 25 évben lejáratódott nyugati irányú talpnyalás helyett. Az ilyen baklövéseket látva azonban az emberben önkéntelenül is felötlik néhány kérdés. Tisztelt Miniszter Úr! Miért nem volt képes a kormány az ügy súlyának megfelelően készülni? Hol áll a Bem rakpart szakmailag, hogy képes egy ilyen kiemelten fontos időpontot egyszerűen elnézni? Vagy a Jobbiktól lenyúlt keleti nyitást csak retorikai szinten űzik minden valós tartalom nélkül, nevetségessé téve ezzel az országot Ázsiában? A keleti nyitás mellé szeretnék esetleg a nyugati zárást is megvalósítani a dilettantizmusukkal? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[A jegyzői székben Gúr Nándort Hegedűs Lorántné váltja fel.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Szijjártó Péter miniszter úrnak, aki az elhangzottakra válaszol. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm szépen a kérdését. Engedje meg, hogy néhány gondolat erejéig a keleti nyitás stratégia eddigi eredményeit ismertessem önnel és a parlament plenáris ülésével. A keleti nyitás stratégiának az a lényege, hogy a magyar külgazdasági szerkezetet kiegyensúlyozottá tegyük földrajzi szempontból, vagyis hogy a hagyományosnak számító európai, euroatlanti piacaink mellett a magyar gazdasági növekedés forrásai közé bevonjuk a keleti irányú külgazdasági terjeszkedésünket is. Szeretném önnek elmondani, hogy a tavalyi esztendőben a keleti nyitás stratégia keretében Kína tekintetében 7 százalékos exportnövekedést tudtunk felmutatni, ami azt eredményezte, hogy soha ilyen magas nem volt a magyar export Kína irányába, mint a tavalyi esztendőben. Japán irányába 18, Korea irányába 12, Vietnam irányába pedig 41 százalékkal növeltük a magyar kivitelt, csak hogy a legfontosabb piacokat említsem a keleti nyitás szempontjából. Tisztelt Képviselő Úr! Ön nyilvánvalóan jól tudja, hogy a keleti nyitás stratégia számára egy meglehetősen komoly nehezítő tényező az Ukrajnában zajló háború, valamint az amiatt elfogadott közös európai uniós korlátozó intézkedések és az arra válaszként adott orosz embargós lépések. Emellett nekünk természetesen mindent meg kell tennünk annak érdekében, hogy pluszpiacokat tudjunk szerezni a magyar termékeknek és szolgáltatásoknak tőlünk keletre. A keleti nyitás stratégiánk fókuszában természetesen a Kínával való gazdasági kapcsolatok fejlesztése áll. Ebben a tekintetben hadd jegyezzem meg önnek, a Huaweinek az a célkitűzése, hogy innen, Magyarországról szolgálja ki valamennyi európai exportját, a regionális központ szerepünket erősíti, mint az is, hogy a világ kilencedik legerősebb kereskedelmi bankja, Kína legerősebb kereskedelmi bankja, a Bank of China úgy döntött, hogy Magyarországra hozza a regionális központját. Emellett hazánkban van a Kína–Közép-Európa együttműködés turisztikai központja, május 1-jétől közvetlen légi járat jár Peking és Budapest között, és a Konfuciusz Intézetek regionális központja is Magyarországon található. Emellett - ha már infrastruktúráról beszélünk - szeretném elmondani, önnek tökéletesen igaza van abban, hogy az infrastruktúra-fejlesztések területén történő együttműködésünk Kínával nagymértékben tudja aládúcolni a magyar külgazdasági, és ezen keresztül a magyar gazdasági teljesítményt. Ezért fontos, hogy körülbelül egy hónappal ezelőtt, amikor Budapesten járt Kína külügyminisztere, Magyarországgal írta alá elsőként az „egy övezet, egy út” kínai logisztikai, kereskedelmi stratégiáról szóló kétoldalú megállapodást, és a Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztésének előkészítése jó ütemben halad annak érdekében, hogy a görög kikötőkbe érkező kínai áruk valóban Magyarországon, illetve Szerbián keresztül jussanak el Nyugat-Európába. A háromoldalú kormányzati munkacsoport ülése július 16-án lesz Budapesten. Az Ázsiai Infrastrukturális Fejlesztési Bankhoz való kapcsolódásunk kérdésével összefüggésben a Külgazdasági és Külügyminisztérium felmérte a bankhoz való csatlakozásunk hatásait, és végül az a döntés született, hogy Magyarország rendes tagként csatlakozik az Ázsiai Infrastrukturális Fejlesztési Bankhoz. Az erről szóló magyar kormányzati szándékot egyébként a nemzetgazdasági tárca vezetője már közölte is a pénzintézettel, és amikor a bank létrehozása abba a stádiumba kerül, hogy már ezek a kérdések is napirendre kerülnek, akkor tudnak dönteni az alapító tagok, hogy Magyarország rendes tagként való felvételi kérelmét jóváhagyják-e. Itt jó reményeink lehetnek, hiszen ezt már a kínai külügyminiszternek jeleztem, aki pedig a támogatásukról biztosított minden olyan magyar szándékot, amely az Ázsiával való regionális együttműködést teszi lehetővé. Tehát szeretném jelezni a képviselő úrnak, hogy az ügy fontosságával természetesen tisztában vagyunk, ezért is javasoltuk a kormánynak a tagsági kérelmet, amely úgy döntött, hogy rendes tagként csatlakozunk, és kérjük a felvételünket, illetve a csatlakozásunkat ehhez a bankhoz. Köszönöm szépen a téma felvetését itt, a parlament plenáris ülésén. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.20]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Megkérdezem Gyöngyösi Márton képviselő urat, elfogadja-e a miniszteri választ.
Tisztelt Miniszter Úr! A válaszát nem tudom elfogadni. Természetesen értem én azt, hogy ha történik egy baklövés, egy rossz döntést hoz a kormányzat, akkor két lehetséges út áll önök előtt: vagy bagatellizálni próbálják a döntést, vagy pedig megpróbálják megmagyarázni a megmagyarázhatatlant, hogy miért történt mindez, és milyen nemes célok érdekében hozták meg ezt a rossz döntést. Ehelyett inkább nyugodtan ismerjék el a tévedésüket, vallják be azt, hogy a tojástánc lejtése közben önök minden tojást összetörtek, ami a keleti nyitás során az útjukba keveredett. Ön is tudja, hiszen közgazdasági végzettséggel rendelkezik, felsőfokú végzettséggel, hogy ha egy társaságban szimpla tagok vagyunk vagy alapító tagok, a kettő között a különbség ég és föld. Az utóbbi ad arra lehetőséget, hogy egy adott intézmény céljainak kitűzésébe, stratégiájába beleszólhassunk. Ezt most elszalasztottuk, köszönhető önöknek és az önök dilettantizmusának. A válaszát nem tudom elfogadni. Köszönöm. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el a miniszteri választ. Kérdezem önöket, az Országgyűlést, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a miniszteri választ 103 igen szavazattal, 22 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP képviselője, az Országgyűlés jegyzője interpellációt nyújtott be a nemzetgazdasági miniszterhez: „Mikor indul végre országos bérlakásprogram?” címmel. Megadom a szót. Parancsoljon, jegyző asszony!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az LMP szerint végre szembe kell néznünk a lakhatási válsággal. Ma Magyarországon sok százezer családot érint a lakhatási szegénység valamilyen formája. De nagy nehézséget jelent az is, hogy sokan nem tudnak megfelelő nagyságú lakásba költözni. Akinek nincs többmilliós tőkéje vagy több százezer forintos jövedelme, az nem tud önálló lakáshoz jutni. A magántulajdon és a piaci albérlet is megfizethetetlenül drága, önkormányzati szociális bérlakások pedig alig vannak.Ha egy fiatal nem tud otthonról elköltözni, az komoly akadálya lehet a továbbtanulásnak, munkavállalásnak, pláne a családalapításnak. A fiatalok nem tudnak saját lábukra állni, önálló életüket elkezdeni. Ilyen helyzetben nem lehet csodálkozni azon, hogy fiatalok tíz- és százezrei mennek külföldre. Ezért komoly felelőssége van az államnak abban, hogy megfelelő támogatásokkal és programokkal segítse a fiatalok, családok lakáshoz jutását. Azokról beszélünk, akiknek nincsenek milliós megtakarításaik, nincs százezres jövedelmük. Az államnak azokat is segíteni kell, akik egyik napról a másikra élnek, megtakarítás nélkül.Új lakások építésére a lakásállomány minőségi megújítása miatt is égető szükség lenne. A lakásállomány folyamatosan romlik, pár éven belül komoly problémát fog jelenteni ez a kérdés. Ha azzal számolunk, hogy egy lakás élettartama 100 év, akkor évente a lakásállomány 1 százalékának megfelelő új lakás építésére lenne szükség. Ez azt jelenti, hogy évente körülbelül 40 ezer új lakást kellene építeni. Ehhez képest a tavalyi évet nézve, 2014-ben csak alig több mint 8 ezer lakás épült, és ebből is csupán kevesebb mint 300 volt a bérlakás. A lakásépítéseknek ezen felül is komoly gazdasági hasznuk van, munkahelyeket teremtenek.Vannak más eszközök is. Az LMP korábban is szorgalmazta már, hogy az üresen álló, magántulajdonban lévő lakásokat is vonják be a rendszerbe. Állami támogatással, jogi garanciákkal ezeket a lakásokat is ki lehetne adni, ehhez fel kellene állítani egy állami lakásügynökséget.Tisztelt Államtitkár Úr! Az LMP szerint nem halogatható tovább egy országos bérlakásprogram elindítása. Be kell indítani a lakásépítéseket. Ki kell használni az üresen álló magánlakásokat is. Azokat is lakáshoz kell juttatni, akik dolgozói szegénységben élnek, akik nem tudnak nemhogy milliókat megtakarítani, de egy albérlet kaucióját sem félretenni. Azt szeretném megkérdezni, mikor segít végre a kormány ezeken a fiatalokon, családokon, mikor számolják fel a lakhatási válságot, mikor indul végre egy országos bérlakásprogram. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen. Az elhangzott interpellációra Tállai András államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Úgy gondolom, és úgy gondolta a kormány is, amikor 2010-ben elkezdte a munkát ezen a téren is, hogy a legfontosabb feladat a válságban nem az, hogy állami lakásokat építsünk, állami bérlakásokat, hanem az, hogy a válságban bajba jutott embereken segítsünk; első lépésként azokon, akik jelzálog-devizahitelt vettek fel, azon a több százezer emberen, akiknek az volt a tét, hogy elvesztik a lakásukat, és ezzel elvesztenek mindent.Az első feladat tehát, úgy gondolom, a kormány számára az volt, hogy segítsünk a devizahitellel bajba jutott embereken. A segítség módja ismert. Ma már nem létezik devizahitel, ma már ezen devizahitelek forintosításra kerültek, és ezáltal sok-sok család menekült meg attól, hogy föl kelljen áldoznia e miatt a döntése miatt az egész családja megélhetési biztonságát. Mindemellett sok-sok lépést tett a kormány, többek között a kilakoltatás szigorítását, de sok más egyéb lépést is, amelyek a munkáltatók számára voltak lehetőségek, hogy a munkavállalóik számára biztosítsanak kamatmentes hitelt a törlesztésre.Nagyon fontos dolog, hogy meg tudja tartani egy család a lakását, és szintén fontos kérdés az, hogy fenn tudja-e tartani a lakását, meg tudja-e fizetni a rezsiköltségeket. Ugye, ismert, hogy a szocialisták ideje alatt Európában az egyik legmagasabb energiadíjat kellett fizetni a családoknak. A kormány ezen is próbált segíteni a rezsicsökkentés eszközével, így több száz milliárd forintot sikerült a családoknak évente megtakarítani.Ezen túl energetikai korszerűsítési programok indultak, nyílászáró- és ablakcsere, hogy kevesebb legyen az energetikai költségük a családoknak. Mindezen túl elindította a Nemzeti Eszközkezelő rendszerét, a teljesen bajba jutott családok számára 25 ezer lakást vásárolt fel az állam, ez 110 ezer személy lakhatását biztosította ezáltal. Ez a program tovább fog folytatódni 2016-2017-ben további 10 ezer lakás megvásárlásával. De a kedvező gazdaságpolitika, amely a jövedelmi helyzetén is javított a családoknak, érezteti már a hatását, hiszen 2014-ben 100 ezer fölé emelkedett a lakásértékesítések száma. Ez 2015-ben várhatóan a 140-150 ezret is el fogja érni.A kormány bevezette az új családi otthonteremtési programot, éppen július 1-től indult ez a program, ami most már lehetővé teszi a használt lakások vásárlását, illetve használt lakás bővítése esetén is igénybe lehet venni. Talán itt csatlakozik a kormány döntése az önök bérlakás-építési programjához, amikor azt mondják, hogy az üresen álló lakásokat is figyelembe kell venni és esetleg be kell vonni az állami lakáshasznosítási programba. Ez, azt gondolom, elgondolkodtató felvetés. Úgy gondoljuk, hogy a válság okozta nehézségek után lehet hosszú távon azon gondolkodni, hogy az állam szerepvállalása milyen lehet a lakásépítési programban. Azt azért elmondom, hogy Magyarországon ennek nincs gyakorlata. Magyarországon általában a családok, az emberek saját maguk tulajdonába veszik a lakásokat. Ezért a kormány közvetlen és közvetett eszközökkel mindent megtesz annak érdekében, hogy a családok lakhatási problémái megoldódjanak. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm szépen. A választ nem tudom elfogadni. Államtitkár úr a devizahitelesek megsegítésével kezdte válaszát, mi azt gondoljuk, hogy akkor tudták volna valóban megsegíteni a devizahiteleseket, ha nem piaci árfolyamon történt volna a forintosítás, hanem azon az áron, amin a Magyar Nemzeti Bank beszerezte. Így nagyon sok devizahitelesnek ez nem fog tényleges segítséget jelenteni.Ön említette a kilakoltatási moratóriumot is, amiről tudjuk, hogy tavasszal megszűnt. Önök viszont megígérték a bankoknak azt, hogy nem lesz újabb devizahitelesek megsegítése, tehát várható, hogy nem fogják újra a kilakoltatási moratóriumot bevezetni. [[14.30]] A CSOK-ot említhette volna államtitkár úr, de tudjuk azt, hogy tulajdonképpen ez is kevés. Ahhoz, hogy valaki lakáshoz jusson, többmilliós önerővel kell rendelkezni, gyakorlatilag csak azoknak tudnak segíteni, akiknek a lakás értékéhez képest csak nagyon kicsi hiányzik. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselő asszony nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás. A kijelzőn nem jelenik meg az eredmény.]] Kérem a technikai személyzetet, hogy a szavazást tegyék lehetővé. Egy kis türelmet kérek képviselőtársaimtól, pillanatnyilag lefagyott a rendszer. Ilyen is előfordul néha. [[Jelzésre:]] Mehet! Tehát akkor kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 102 igen szavazattal, 21 ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Varga Gábor képviselő úr, a Fidesz képviselője [[A képviselők egy része elhagyja az üléstermet.]] , interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Milyen lehetőséget biztosít az új családi otthonteremtési kedvezmény?” címmel. Varga Gábor képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Társadalmunk fenntartható létének egyik kulcskérdése, hogy képesek vagyunk-e tartósan biztosítani és fokozni a pozitív demográfiai változásokat, amelyek megindultak az elmúlt években. Meg tudjuk-e erősíteni a védőhálót, amely biztonságot képes nyújtani a családoknak, a gyermekeknek és a felnövekvő új generációknak? 2014-ben már 2800-zal több gyermek született, 1714-gyel több házasságot kötöttek, és 0,4 ezrelékponttal csökkent a természetes fogyás az azt megelőző évekhez képest. A javulás idén is folytatódik. A jobboldali kormány folytatja a 2010-ben megkezdett munkát, 2014-től is a családokat helyezi a középpontba. Még 2010-ben az első intézkedései között visszaállította a szocialista kormányok által eltörölt, gyermekek után járó családi adókedvezményt, az iskoláztatási támogatást és a kedvezményes otthonteremtési hiteleket. A személyi jövedelemadó csökkentése és a rezsicsökkentés szintén a családoknak és az állampolgároknak kedveznek. Az elmúlt években reálértékben folyamatosan emelkedett a csecsemőgondozási díj, a gyed és a családi adókedvezmény. Jövőre tovább csökken az szja, tovább nő a családi adókedvezmény és a családtámogatás. Több családot fog érinteni a házasságkötés adókedvezménye is. Folytatódni fog a gyed extra és a rezsicsökkentés is. A július 1-jétől induló új családi otthonteremtési kedvezmény egy újabb lehetőséget teremt arra, hogy ösztönözze a családalapítást és támogassa a családokat. Tisztelt Államtitkár Úr! Mindezekkel kapcsolatban kérdezem öntől, milyen lehetőséget biztosít az új családi otthonteremtési kedvezmény, melyek a legfontosabb tudnivalók a CSOK igénybevételével kapcsolatban. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzott kérdésre a választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Köszönöm a felvetéseit és hogy ismertette, milyen pozitív változások indultak el Magyarországon az elmúlt másfél-két évben. Valóban, itt a válság előtti szintet is meghaladó módon vállalnak most már a magyar családok gyermeket, egyre több gyermek születik. Ugye, itt a demográfiai mélypont 2010-11 környékén volt, amikor egy szülőképes korú nőre 1,21 gyermek jutott átlagosan, most ez már 1,41, tehát érezhetően magasabb ez a szám. És ennek következtében több ezer gyermekkel több is született, mint korábban. És ezeknek a gyermekeknek gyermekszobára is szüksége van, márpedig ehhez a gyermekszobához a szocpol utódja, a családok otthonteremtési kedvezménye, a CSOK jelentős segítséget jelenthet mindenki más számára is. A korábbi szocpolt még az előző szocialista kormány törölte el, iktatta ki. Ez nem az egyetlen családellenes lépése volt, hiszen felszámolta a családi típusú adórendszert is, és megszüntette hároméves korig a gyest. Mindemellett a szocpol is kivezetésre került. 2012-től a polgári kormány lakásépítési támogatást vezetett be, amely új ingatlan megvásárlásához vagy új ingatlan építéséhez volt felhasználható. Azonban az utóbbi egy hétben, 2015. július 1-jétől elindult a családok otthonteremtési kedvezménye, amely sokkal inkább széleskörűen tud segíteni a családoknak nagyobb otthon megszerzéséhez. Egygyermekes családoknak is most már igénybe vehető, ez az egyik kiterjesztése a jogosulti körnek. Ezen túlmenően nemcsak új, de használt lakás vásárlására is fordítható, sőt akár meglévő lakás bővítésére is fordítható.Szintén a feltételek között kiterjesztő feltétel, hogy minél többen vehessék igénybe ezt a kezdvezményt, hogy az ingatlanméret minden kategóriában 10-10 négyzetméterrel csökkent. Tehát bármilyen energiafokozatú, bármilyen elhelyezkedésű ingatlanról van szó, kisebb ingatlanokat is vásárolhatnak otthonteremtési kedvezménnyel ma a családok. Bízunk benne, hogy így többen férnek hozzá. Az összeg, ami talán a legfontosabb, hiszen 500 ezer forinttól 3 millió 250 ezer forintig terjed az az összeg, amit vissza nem térítendő támogatásként kaphatnak ezek a családok. Ebből azért már bőven lehet egy-egy újabb szobát biztosítani a gyermekeknek. Kétféle, életkor szerinti besorolás szerint bonthatjuk a kedvezményt. Van egy életkortól függetlenül figyelembe vehető kedvezmény, amely a már meglévő gyermekekre vonatkozik, hiszen már meglévő gyermekek vagy pedig a várandósság 24. hetétől már a magzatok esetében is igénybe vehető ez a kedvezmény. 40 év alatt azonban nemcsak a már megszületett vagy megfogant gyermekek esetében, hanem a tervezett gyermekek esetében is igénybe vehető a családok otthonteremtési kedvezménye, további kettő gyermek világrahozatalát vállalhatják a családok, és ekkor megelőlegezett formában kapják meg ezt a kedvezményt, megelőlegezett formában vehetik igénybe. Egy gyermek vállalása esetén négy év áll rendelkezésre, két gyermek esetén pedig nyolc év, hogy ezek a tervezett gyermekek meg is szülessenek.Vannak maximumlimitek, amelyeknél drágább otthont nem lehet vásárolni, ez a 160 négyzetméternél nagyobb méretet jelenti, tehát annál nagyobb lakás vásárlásához nem vehető igénybe. 350 ezer forint fölötti négyzetméterárú lakásra szintén nem vehető igénybe, hiszen ezek azért a középosztálybeli családok igényeinél jóval magasabb igényszintet jelentenének. A fővárosban a maximális ingatlanérték, amihez ez a kedvezmény, ez a több mint 3 millió forintos kedvezmény igénybe vehető, az 35 millió forint, de egy hátrányosabb helyzetű vidéki község esetében, ahol nyilvánvalóan az ingatlanárak is alacsonyabbak, ott 16 millió forint ez a maximumlimit. Ez szintén azt a logikát követi, hogy méltányolható lakásigényre nyújtsanak segítséget. Bízunk benne, hogy ez tovább növeli a családok otthonteremtési, lakásteremtési, -vásárlási kedvét, és ez párosulni fog a gyermekek vállalásával is, és mindenki méltó lakáskörülmények között vállalhat családot, vállalhat gyereket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem Varga Gábor képviselő urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm, természetesen elfogadom a válaszát. Ha van nemzetstratégiai kérdés, amelyben a patkóban helyet foglaló minden képviselőtársamnak egyet kell értenie, az egy olyan nemzetstratégiai kérdés, amelyben a természetes szaporodás, a megszületendő gyermekek segítése egy természetes dolog kell hogy legyen, hiszen a vágyott és a tényleges gyermekszám is közelítsen egymáshoz, ami jelen pillanatban még elég messze áll egymástól.A múlt héten Novák Katalin családért és ifjúságpolitikáért felelős államtitkár asszony a körzetemben járt, Fejér megyének az 5. körzetében, annak is az egyik legkedvesebb és legszebb nevű településén, Nagykarácsonyban, ahol Halász Istvánéknak mutatta be a CSOK-ot, a családi otthonteremtési kedvezményt. Én úgy értesültem, hogy a fiatalok igen pozitívan reagáltak erre a bejelentésre, illetve a CSOK bemutatására, a megyei lap felmérése szerint legalább 40 ezren érdeklődtek. Tehát természetesen sikeres lehet ez a program. Köszönöm, és természetesen elfogadom államtitkár úr válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Magyar Zoltán képviselő úr… [[Moraj a Jobbik soraiban.]] Bocsánat, kettőt emeltem. Hiller István képviselő úr, az MSZP képviselője, az Országgyűlés alelnöke interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mérleg a tanév végén” címmel. Hiller István alelnök urat illeti a szó. Parancsoljon, alelnök úr! [[14.40]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Asszonyok és Képviselő Urak! Igen tisztelt Államtitkár Úr! Három és fél éve, hogy megalkották és elfogadták az úgynevezett nemzeti köznevelési törvényt, és két és fél éve, hogy létrehozták a Klebelsbergről elnevezett Intézményfenntartó Központot, államosították a korábbi önkormányzati fenntartású magyar közoktatási rendszert. Ez az időtáv megítélésem szerint már alkalmas arra, hogy befejezve egy újabb tanévet elsődleges mérleget vonjunk a változásokról; nem mondom, hogy végleges mérleget, de elsődlegest igen.Megítélésem szerint a KLIK, a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ egy vízfej, amely ránehezedik a magyar közoktatásra, és sokkal inkább a probléma, mint a megoldás. Semmilyen eddigi tapasztalat nem támasztja alá, hogy az a központ, amely elképzelt feladata szerint az ország összes állami közoktatási intézményét egy budapesti irodaépületből irányítja, színvonalemelést vagy akár csak színvonalmegtartást eredményezett volna. Ehelyett pontatlanság, rendetlenség, rossz gazdálkodás és a tekintély gyakorlatilag teljes elvesztése jellemzi. Hogy világosan fogalmazzak: félnek tőle, de nem tisztelik. Az egész rendszerre jellemző a működő tankönyvpiac szétverése, majd utána egy olyan szisztéma kiépítése - ez a Kelló által működtetett tankönyvellátás -, ami sajtóhírek szerint is negyedmilliárdos nyereségből 140 millió forintos veszteséget csinált. Hasonlóan jellemző, hogy a szakképzés irányítása kikerült a KLIK felügyelete alól. Mi ez, ha nem csendes beismerése a kudarcnak? Rossz iránynak tartom a gimnáziumi férőhelyek szűkítését, mert téves az az elképzelés, hogy a színvonalas szakképzést, amire minden vitán felül állva igenis szükség van, a gimnáziumi oktatás kárára kell megerősíteni.Mindezek alapján tisztelettel kérdezem az államtitkár urat, hogyan ítéli meg a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ működésének színvonalát az elmúlt két teljes tanév fényében. Hány állami fenntartású középfokú intézményben szűnik meg a gimnáziumi oktatás felmenő rendszerben Magyarországon? Végül: kérem szépen, válaszoljon, megállja-e a helyét az az állítás, hogy a Kelló tevékenysége nyomán 140 millió forintos veszteség jött létre a korábbi nyereség helyett. Köszönöm szépen, ha válaszol. Elnök úr, köszönöm.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Az elhangzott kérdésre a választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Voltak korábban is nyilván problémák a köznevelés rendszerében, és magának a KLIK-nek szerintem fontos feladata volt az elmúlt években, hogy amelyek sporadikusan, az ország több pontján megjelenő problémák voltak, és önkormányzati szinten adott esetben nem született rájuk megoldás, ezek a problémák most már országosan ismertté váltak, hiszen volt egy hely, ahol ezt meg lehetett kérdezni, nem kellett 3200 fenntartóhoz külön kérdést intézni valakinek, hogy van-e egyik vagy másik köznevelési kérdésben hiány vagy probléma, hanem most már van egy központi egység, amelyik mindegyik problémára rálát, és mindegyik probléma megoldására van lehetősége is. Azok a különböző kérdések, azok a különböző hírek, információk, amelyek felmerültek az elmúlt két évben, korábban is meglévő problémákat hoztak elő, csak most már volt egy szervezeti rendszer, amelyik képes ezeknek az orvoslására, és bízunk benne, hogy évről évre ezt meg is tudja tenni.A KLIK helyzete olyan szempontból pozitív, hogy úgy jött létre, hogy mellette folyamatos pedagógusbér-emelés folyik Magyarországon, hiszen azért ez is eléggé jelentősen befolyásolja a teljes köznevelési rendszer presztízsét, az ott dolgozók elkötelezettségét, a minőségi munkaerő felvételének lehetőségét, hogy 30-40 százalékkal nőtt a pedagógusok bére. Idén szeptembertől is további bérnövekedés várható, minden pedagógus többet fog keresni, sőt most már a pedagógus végzettséggel rendelkező, de nem pedagógus munkakörben foglalkoztatott kollégáknak is a pedagógus-életpálya szerinti bérnövekmény fog járni idén szeptember 1-jétől, és a KLIK alkalmazottai mindemellett minden évben a KLIK-től folyamatosan megkapták a fizetésüket. Tegyük hozzá, korábban az önkormányzati fenntartás esetében sok önkormányzat - akár önhibáján kívül is - olyan nehéz helyzetbe került, hogy akár a pedagógusok bérének kifizetésével is problémái adódtak. Ez most már az ott dolgozó közalkalmazott pedagógusok esetében elképzelhetetlen, és a KLIK minden hónapban, hónapról hónapra ezeket a kifizetéseket minden esetben megteszi.Az idei évben talán a legnagyobb változás, ami a KLIK életében történik, a szakképzés rendszerének átkerülése a Nemzetgazdasági Minisztériumhoz. Ez okoz különböző változtatásokat helyben is, erre célzott a képviselő úr is: korábban vegyes intézmények voltak, szakközépiskolák és gimnáziumok, és ezek az új rendszerben most már nem együtt, hanem két külön fenntartó mellett működnek. Ugyanakkor egy törvényváltozással megteremtettük a lehetőségét annak, hogy a jelenlegi, ha jól emlékszem, 401 helyszínnek egy része, ahol gimnáziumi képzés folyik, nyilván átkerül a KLIK-től a Nemzetgazdasági Minisztériumhoz, és ott az NGM is lehessen adott esetben gimnáziumi fenntartó, és ha van egy vegyes intézmény, ahol egy helyen működik, egy tantestülettel, egy épületben, akkor ennek a működésnek a folytatására is nyíljon lehetőség, de mindegyik esetben, ahol volt korábban középfokú képzés, ott a továbbiakban is a középfokú képzés fog továbbmenni.Szeretném visszautasítani teljes mértékben azokat a vádakat, amelyek az ilyesfajta érettségi megszerzésének visszaszorításával kapcsolatosak a kormánnyal szemben. Ha megnézi a képviselő úr is az elmúlt év érettségi adatait és az idei év érettségi adatait, akkor azt láthatja, hogy az emelt szintű érettségit letevők körében kis emelkedés is látható volt. Tehát igenis az érettségi értékét is ez a kormányzat a felsőoktatás bemeneti rendszerének, bemeneti követelményeinek az átalakításával, komolyabbá tételével igenis alátámasztja, és többen jelentkeztek emelt szintű érettségire, mint egy-két évvel korábban. Tehát ebben is látható, hogy azok a vádak, amelyeket a kormánnyal szemben hoznak, nem valósak.Fontos átalakulás volt a KLIK életében, hogy nyilván a tankerületek és a megyeszékhelyi tankerületek sokkal több feladattal és jogosultsággal rendelkeznek. Fontos, hogy az intézményvezetők számára - pontosan a dologi kiadások fedezésében adódó nehézségek miatt - most már kincstári kártya igénybevételi lehetőség van, amelyik a kereteiken belül könnyebb költést eredményez. Fontos, hogy a tankönyveket ingyen kapja most már a diákok egy része: az első három évfolyamban mindenki, ez 400 ezer diákot jelent, 300 ezren pedig rendszeres gyerekvédelmi támogatásra jogosultak, ezért kapják. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Ennek a tankönyvárcsökkenésnek az egyik következménye például a Kellónál az a bevételkiesés, amiről a képviselő úr is beszél, de mi úgy gondoljuk, nem profitot kell termelni a tankönyvelosztásban, hanem minőségi tankönyvet kell a diákoknak adni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Hiller István alelnök urat, elfogadja-e az államtitkári választ.
Tisztelt Elnök Úr! A választ nem fogadom el, és ezt szeretném megindokolni. Nem tudom elfogadni a választ, mert továbbra is úgy gondolom, a Klebelsberg Intézményfenntartó Központnak az az elképzelt feladata, hogy egy budapesti irodaépületből irányítják az ország összes államilag fenntartott magyar közoktatási intézményét, illuzórikus, és az elmúlt évek semmilyen módon nem támasztják alá azt az elméleti elképzelést, hogy ez működőképes. Adminisztráció folyik és nem színvonalemelés, egymásnak írogatnak jelentéseket arról, hogy milyen jó, miközben a helyzet nemhogy javult volna, hanem azt a színvonalat sem képesek megtartani, amit átvettek. Azt pedig, hogy elsősorban vidéken gimnáziumi férőhelyek szűnnek meg, semmiképpen sem tudom úgy felfogni, hogy a tudáshoz való hozzáférést bővítik. Nem bővítik, hanem szűkítik, és minthogy így van, ezért a választ nem fogadom el. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hiller István alelnök úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, önök elfogadják-e. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 97 igen szavazattal, 21 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Magyar Zoltán képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a földművelésügyi miniszterhez: „A kormány vidékpolitikája káoszt, bizalmatlanságot és visszaesést hozott a mezőgazdaságban?” címmel. Magyar Zoltán képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A szakértők előrejelzései szerint jóval szerényebb eredmények születnek idén a mezőgazdaságban, mint ami szükséges lenne az ágazat fejlődéséhez. Az adatok jól mutatják, hogy az elmúlt két évben meglévő pozitív mérleg, amire önök is oly sokszor hivatkoztak, javarészt csak az időjárásnak volt köszönhető, ráadásul szinte kizárólag a munkahelyeket alig teremtő ipari nyersanyagtermelést szolgáló kultúrákban volt növekedés. Az egész nemzetgazdaságot nézve ez úgy néz ki, hogy a mezőgazdaság bizony nem növekedett, még csak nem is stagnált, hanem 11,6 százalékkal visszaesett. Ez egy olyan országban, ahol a GDP 4 százalékát az agrárium adja, ahol a kormány elmondásai szerint komoly erőket kell a mezőgazdaságra fordítani, egyszerűen nem engedhető meg. [[14.50]] Bizonyos, hogy az agrárium számos hiányosságának és a kormány bizonytalan helyzetet teremtő földpolitikájának az eredményét láthatjuk. A hiányosságok között meg kell említeni az elavult agrotechnikát, amelyre ha komolyabb hangsúlyt fektetne a kormány, nagyban képes lenne kompenzálni a kedvezőtlen időjárás okozta kieséseket is. Egy másik súlyos probléma pedig az öntözés hiánya, amelyre a globális felmelegedés mellett a száraz időszakok kitolódása miatt egyre nagyobb szükség van. Hazánkban sok százezer hektár szorulna öntözhetőségre, jelenleg ezt néhány ezer hektáron tudjuk csak megoldani. A díjak mérséklése jól láthatóan nem hozta meg a várt eredményt, ráadásul az évek óta ígért nemzeti öntözési stratégia sincs sehol. Elképesztőnek tartom, hogy hazánk az évszázad árvizének évében is három héttel a tetőzés után aszállyal küszködött. Ez nem a normális működés, pláne úgy, hogy tudjuk, minden eszköz, minden lehetőség megvan ahhoz, hogy ezen változtassunk.Szintén súlyos probléma, hogy a kormány földpolitikája olyan bizonytalanságot okozott azon gazdálkodók körében, akik hosszú évek óta állami földet művelnek, hogy bizony nem szívesen végeznek el fejlesztéseket. Hiszen önöknél bárkiből lehet vesztes, bármennyire is megfelelően és becsületesen végzi el a munkáját, tartson akár sok száz juhot évtizedek óta, bármikor képesek tönkretenni. Ha politikai nyomás és erőszak nem fosztana meg megannyi gazdát a megélhetéstől, hanem azt jutalmazná, aki valóban tesz is le az asztalra, akkor ez a bizonytalanság is megszűnne, és mernének befektetni.Szorosan összefügg ezzel a problémakörrel az, hogy régóta fennáll az agráriumban az az aránytalanság, ami a növénytermesztés oldalára billentette el a mérleget, a kívánatos 50:50 helyett 70:30 százalékos arányban vesztese az állattartás az agráriumnak. Itt az 5 százalékos áfakulcs hiányát érdemes megemlíteni, amire sajnos csak nagyon szűk esetekben nyújtott eddig lehetőséget a kormány. Azt kérem államtitkár úrtól, hogy ismerje be végre, hogy a vidékpolitikájuk, az állami földbér-letipályázat-politikájuk megbukott, és elvárjuk azt, hogy felülvizsgálatok most azonnal, haladéktalanul megtörténjenek. Elképesztőnek tartom, hogy komplett egzisztenciákat, családok sokaságát teszik tönkre ezzel a meggondolatlan vidékpolitikával. Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az elhangzott kérdésre a választ Bitay Márton Örs államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is, ha megengedi, két részre bontanám az interpellációjára adandó válaszomat. Egyrészről az interpellációban - bár nem mondta el, de a leadottban - említette, hogy miért nem hallgatjuk meg a vidéken élő embereket, és miért nem figyelünk az ő szavukra. Szeretném emlékeztetni önt a 2014-es országgyűlési választások eredményére, ami egyértelműen bebizonyította, hogy nemcsak meghallgatjuk a vidéken élők szavát, hanem ők számítanak is a kormányra, számítanak a Fidesz-KDNP jelöltjeire. Úgyhogy egyáltalán nem látom igazolva azt, amit ön mond, miközben adott esetben ön, ahol elindult választókörzetben, önre nem számítottak, mert nem ön nyerte meg ezt a választókörzetet. A másik dolog, amit szeretnék figyelmébe ajánlani képviselő úrnak, mivel említette, hogy a mezőgazdaságban az évek óta földet bérlők bizonytalanságban vannak: tisztelt képviselő úr, az a helyzet, hogy akik évek óta bérelnek nagyüzemek, azok lehetnek is, jól látja a helyzetet. Csak azt nem tudom, hogy most a Jobbik kinek a pártján áll, mert idáig arról beszéltek, hogy nem a nagyüzemeket, hanem a családi gazdákat szeretnék támogatni. Most ön föláll a parlamentben, és számon kéri rajtunk, hogy miért érzik magukat bizonytalanságban a korábban a szocialisták által bérbe adott földterületeken gazdálkodó nagyüzemek. [[Gőgös Zoltán: Az MDF által!]] Azért érzik magukat bizonytalanságban, kedves képviselő úr, mert nem őket preferálja sem a vidékpolitika, sem a „földet a gazdáknak” program. Ezt mi sem bizonyítja jobban, mint hogy a program nyerteseinek 80 százaléka családi gazda, természetes személy, és hogy most már majdnem megtizenkétszereztük az állami földet használók számát. Ami az interpellációja agrárgazdaságra vonatkozó részét illeti: megemlíti, hogy nem állunk jól, és az idei év sokkal rosszabb, mint az előző. Itt is csak adatokra, vagy hogy is mondjam, információkra hívnám föl a figyelmét. Péter-Pál, az aratás most kezdődött meg. A mezőgazdaságban gazdálkodási év zárásáról beszélni júliusban, hogy milyen lesz az idei év, egy elég jó jóstehetségre vall az ön részéről. Mi ezt még nem tudjuk megmondani, számokat azonban tudok önnek mondani azzal kapcsolatban, hogy per pillanat hogyan állunk vagy összességében 2010 óta mi történt. Viszont arra szeretnék öntől egy példát kérni, ha megengedi, hogy mondjon egyetlenegy számot, ami az agráriumra jellemző, és 2010 óta nem javult. Ha tud nekem egy ilyen számot mondani, akkor azt megköszönném önnek, mert per pillanat én nem látok ilyet, ami mérhető statisztikai adat, vagy akár más hivatalos kimutatásból jól kiolvasható. Azt meg, bocsánat, hogy ezt mondom, de infantilis hozzáállásnak gondolom, hogy ha jó dolog történik, az az időjárás következménye, ha rossz dolog történik, az meg a kormány munkáját minősíti. Nem így van, képviselő úr, egy kicsit bonyolultabb ez a rendszer.A Központi Statisztikai Hivatal számait sem idézte jól, hiszen 70:30 százalékot mondott a szántóföldi növénytermesztés és az állattartás vonatkozásában, holott ez 63:37, és nem a számokon akarok lovagolni, de itt néhány százalék óriási különbséget jelent, és ha még hozzáveszem, hogy ennél rosszabb helyzetből indultunk 2010-ben, akkor pláne nagyon nagy a különbség. Azt ön is elismerte - és ezt köszönöm szépen -, hogy az öntözési költségek lényegesen csökkentek. Azt meg én ismerem el, hogy nyilván ennél sokkal több területet kellene és lehetne öntözni; ezen dolgozunk, és abban reménykedem, hogy hamarosan az a szám, amit ön mondott a százezer hektár vonatkozásában, valós lesz. Szeretném felhívni a figyelmét, hogy a mezőgazdasági beruházások 2010 és 2014 között 53,5 százalékkal bővültek, ez is egy elég mutatós szám, és mondjuk, 2015-től a „Több munkahelyet a mezőgazdaságban!” program keretében 2020-ig több mint 210 milliárd forintot fog az ágazat kapni, illetőleg 210 milliárd forint áll majd rendelkezésre. Kérem, hogy ne vonjunk még mérleget az agrárgazdaság idei helyzetéről, mert nem tartunk itt, és kérem szépen, hogy a válaszomat fogadja el. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem Magyar Zoltán képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Természetesen nem tudom elfogadni a válaszát. Megint nagyon jól kijött a kettőnk közötti különbség, ami a vidék jövőjéről szól, arról az elképzelésről, ami szerint önöket az agrárium szempontjából az a 10-15 ezer család érdekli, amit önök gazdálkodónak, kis családi gazdálkodónak hívnak. Mi viszont, amikor a vidékről meg az agráriumról beszélünk, akkor arról a nyolcmillió emberről és a lehetőségeikről beszélünk, akik a magyar vidéken élnek, és akik bizony kimaradnak ezekből a fejlesztésekből, amelyekre mindig annyira büszkék. Az öntözhetőségről beszélünk itt most már ötödik éve, ígéretek garmadáját hallhatjuk hétről hétre, ehhez képest semmilyen előrelépés nem történt. A nagygazdaságok és a kisgazdaságok szembeállítása ismét hamis volt az ön szájából, államtitkár úr. A Jobbik természetesen mindig is a helyben élő családi gazdálkodók oldalán állt, ez a jövőben is így lesz. Csak az a probléma, hogy pontosan ilyeneket tettek tönkre azokkal a földbérleti pályázatokkal, amelyeknek a felülvizsgálatát követeljük itt hétről hétre. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 102 igen szavazattal, 29 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Ikotity István és Sallai R. Benedek képviselő urak, az LMP képviselői [[Közbeszólások a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] interpellációt nyújtottak be a földművelésügyi miniszterhez: „Ez is a kisbirtokokat szolgálja?” címmel. Sallai R. Benedek képviselő úr következik, ő fogja az interpelláció szövegét ismertetni. Parancsoljon! [[Zaj. Közbeszólások a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Külön örülök, hogy a mostani interpelláció után szólhatok. Államtitkár urat rögtön kérdezném - mondta, hogy mondjunk számokat, amik nem javultak a mezőgazdaságban -, kérem, mondja meg, hogy…
Képviselő úr, az interpelláció egy kötött műfaj, nincs jogában másról beszélni [[Derültség és közbeszólások a kormánypártok soraiban.]] csak arról, amit ön megírt. Ezzel a feltétellel tudok önnek szót adni. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiban.]]
Elnök úr, hangzavar van, nem hallom, amit mondott. Megismételné?
Képviselő úr, ezt önnek kellene legjobban tudni, ha egyszer elolvasta volna életében a házszabályt, hogy az interpelláció kötött műfaj, csak azt olvashatja föl, amit benyújtott. [[Folyamatos zaj.]]
Megértettem, elnök úr, köszönöm szépen, csak nem hallom, amit mond, mert a Fidesz-frakció rendkívül rosszalkodik... [[Közbeszólások a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] , jobb lenne, ha inkább táblákat tartanának fel.
Képviselő úr, megy az idő! [[Derültség a kormánypártok soraiban.]]
Tehát az NFA az elmúlt években több tízezer hektárnyi területet, nagyrészt szántót és legelőt hasznosított [[Zaj. Az elnök csenget.]] , egyéves megbízási szerződésekkel. Ezek, bár a teljes állami termőföldvagyonnak csak kis hányadát teszik ki, egy-egy településen mégis nagy jelentőséggel bírhatnak a helyi gazdálkodók számára. A minisztérium egyéves időszakra hasznosításra adott oda rendszeresen körülbelül 30 ezer hektárnyi, azaz fél balatonnyi területet - áll a leadott írásos szövegben. A kormány ígérete szerint az állami földeket 30-40 hektáros méretekben, pályázati úton, kis- és a középbirtokos gazdálkodóknak juttatja, hosszú távú bérletekben. [[15.00]] Mit jelent ez a gyakorlatban? Nyilvánvalóan arra lennék kíváncsi, államtitkár úr, hogy a 2014. évi gazdasági évre vonatkozóan a Blikk megszerezte a pályázaton kívüli egyéves hasznosításba adott állami földhasználók listáját peres úton… - a pályázat nélkül kiosztott állami földek és használóik listáját tartalmazó adatok mégis hogyan térhetnek el ettől a gyakorlattól? Hadd mondjak néhány számadatot a leadott kérdésből: a Dél-balatoni Agro Kft. pályáztatás nélkül kapott 1287 hektár földet, a For Milk Kft. Telekgerendáson pályáztatás nélkül 700 hektár földet, a Gyümölcskert Zrt. Nagykanizsán 452 hektár földet, a Kalocsai Mezőgazdasági Zrt. pályáztatás nélkül 1335 hektár földet, a bábolnai Ménesbirtok 1600 hektár földet, a Backó Mezőgazdasági Termelő Kft. 804 hektár földet. [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Ez mind kéne?]] Ezekből az adatokból érdekes részletek derülnek ki a kormány birtokpolitikájával kapcsolatban, amelyek megegyeznek a korábbi állításainkkal. Amennyiben annyira jó ez a pályázati rendszer, és annyira eljut ezzel a kisgazdálkodókhoz a kormányzat, akkor felmerül a kérdés, hogy miért kell ekkora területeket pályáztatás nélkül odaadni korántsem kisbirtokosoknak, hanem kifejezetten nagygazdaságoknak, eltérően attól, mint ami az előbbi interpellációban adott válaszában elhangzott. A pályázaton kívül osztogatott földek csak a jéghegy csúcsát jelentik. Egy maréknyi nagyvállalkozói csoport évente milliárdos agrártámogatást tehet zsebre. A másik oldalon ott vannak a kis és közepes családi gazdálkodók ezrei, a kistelepülési önkormányzatok, amelyek sajnos nem jutnak földhöz. Arra kérném az államtitkár urat, hogy magyarázza el nekünk, legyen kedves, hogyan szolgálja ez azt a birtokpolitikát, amiről a miniszterelnök úr beszélni szokott. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban. Közbeszólások a kormánypártok soraiból, köztük: Erős taps! Bravó!]]
Köszönöm szépen. Képviselőtársaim, egy kis nyugalmat kérek. Az elhangzott interpellációra Bitay Márton Örs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Nem akarom megbántani önt, de egy picit idejétmúlt adatokkal dolgozik. Egyrészről ez a 2014-es gazdálkodási évre vonatkozik. Szeretném önnek elmondani, hogy minden adat, amit itt felsorolt, a Bábolna Nemzeti Ménesbirtok Kft.-t leszámítva, már nem él. Nincsenek megbízási szerződésben ezek a területek. Haszonbérleti pályázati rendszerbe kerültek bevonásra, és ezért is értetlenül állok az előtt, hogy most akkor tulajdonképpen miről beszélünk. Ön azt állítja, hogy nem szolgálja a kormány birtokpolitikáját az, amit itt csinálunk. Dehogynem, pontosan azt szolgálja! Azokon a területeken, amiket ön felsorolt, egyiken sincs már megbízási szerződés. A bábolnait azért emelném ki, mert ott egy állami ménesbirtoknak adjuk megbízásba, tehát ott magánérdek nem merülhet föl, ott az állami lovardának van szüksége erre a területre, és egy más jogi probléma miatt van a megbízási szerződési formula használva. Néhány dolgot viszont szeretnék kiemelni: a megbízási szerződések vonatkozásában az interpellációjában is folyamatosan keveri a haszonbérleti szerződést és a megbízási szerződést. A megbízási szerződés nem egy ajándék. A megbízási szerződésre egyrészről jelentkeznek a gazdák, azok kapják megbízásba, akik jelentkeznek rá; jellemzően itt körülbelül 95 százalékos a lefedettség. Tehát nem arról van szó, hogy nagyon sokan jelentkeznek, és egyvalakinek odaadjuk, hanem az esetek 90-95 százalékában egyvalaki jelentkezik, és az kapja meg. Másrészről egy magasabb bérleti díjat kell fizetni, nem ajándékba van a megbízási szerződés. Harmadrészt, a Nemzeti Földalapról szóló törvény szerint kötelessége a Nemzeti Földalapnak gondoskodni arról, hogy minden állami terület használatban legyen. A megbízási szerződést nem szeretjük mi sem, helytelenül említette, hogy évente rendszeresen 30 ezer hektárra köt a Nemzeti Földalap, mert 2010-ben 70 ezer hektárra kötött, az idei évben pedig 12 ezer hektárra kötött - remélem, hogy ez jól mutatja az ön számára is, hogy egy nagyon drasztikus leépítése zajlik a megbízási szerződéseknek. A 12 ezer hektáron felül csak olyan területre kötöttünk megbízási szerződést, amiben osztatlan közös tulajdona van az államnak, és oda jogilag nem tud mást tenni, mert húsz évre nem tudja odaadni haszonbérbe, hiszen más tulajdonostársak is vannak. Tehát tulajdonképpen kevesebb mint egyharmadra csökkentettük a megbízási területeknek a számát. A másik, amit szeretnék külön megemlíteni önnek, hogy azért vannak itt más számok is. Például ön és a gazdasági érdekeltségei több mint 2300 hektárra pályáztak a „Földet a gazdáknak” programban. [[Moraj a kormánypártok soraiban. Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Mennyi? Az elnök csenget.]] 50 családi gazdát próbáltak megelőzni a pályázatukkal, és próbáltak, azt gondolom, egy elég szép nagybirtokot építeni; 2300 hektár azért egy komoly terület, és ha még hozzáveszem azt, hogy öt év alatt több mint 100 millió forint agrártámogatáshoz jutott [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Mennyi?]] ráadásul még 237 hektáron el is nyerték a földhasználati jogosultságot, akkor, azt gondolom, joggal merül fel bennünk a kérdés, hogy tulajdonképpen ön akkor most itt mit is szeretne megkérdezni. Mert az mutatja a „Földet a gazdáknak” program sikerességét, hogy bár ön 2300 hektárra pályázott, de nem nyert [[Gőgös Zoltán: Semennyit se!]] 2300 hektárt, mindösszesen 237 hektárt nyert [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Mennyit?]] a kedves felesége és az ön érdekeltségi köre. Ha nagybirtoképítésről lenne szó, akkor nyilván akár mind a 2300 hektárt is megnyerhette volna, ami 23 Margit-sziget, csak hogy a példákkal segítsem önt is [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] , akkor nyilván megnyerte volna ennek a területnek a nagyságát is. Ehhez képest a családi gazdák nyernek, azok a családi gazdák, akik már több mint 7500-an vannak az állami földterületeken, ezen belül is több mint ezer fiatal gazda örülhet az állami földbirtokoknak. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Elnök úr, nem tudom elfogadni, de megköszönöm a választ. Elsőként is az államtitkár úrnak megköszönöm, hogy most azt mondja, hogy a 2014-es adatok régiek, az előbb még nagyon okosan azt mondta, hogy a le nem zárt gazdasági évről még nem vonunk le következtetéseket [[Közbeszólás a kormánypártok soraiból: Gyenge!]] , tehát nyilvánvalóan nem tudok másról beszélni, mint arról, ami lezárt gazdasági év. Az előbb mondta azt, hogy mondjunk olyan számot, amiben rosszabbul teljesít. Kérem, mondja meg, hogy az állami földek bérlete után mennyivel van több foglalkoztatott! Mert nincs több [[Dr. Bitay Márton Örs: Rosszabbul!]] foglalkoztatott, hiába mutatnak fel több számot. Ebből adódóan ez a szám nem ér semmit. A megbízási szerződések kedvező tendenciáját örömmel tudomásul veszem, ugyanakkor nyilvánvalóan meg kell kérdeznem [[Balla György közbeszól.]] hogy miért nincs mind meghirdetve. Mert ezek szerint, aki ajánlatot tesz, az olyan információkkal rendelkezik, hogy hol van olyan állami föld, amit használni lehetne. És nyilvánvalóan az, hogy a 2 ezer hektárban azt, amire pályáztam, nem nyertem el, pont azt bizonyítja, amit állítok, hogy miután nincs fideszes tagsági könyvem, ezért sok pályázatot kellett beadni, nem úgy, mint a tagtársainak. Tehát gyakorlatilag erről van szó. [[Moraj és derültség a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] És azért aggódok az ilyen állításaik miatt, mert ezek nyilvánvalóan hazugságok, és önök is mondták annak idején az őszödi beszéd után, hogy aki hazudik, az csal, aki hazudik, az lop. Köszönöm szépen. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Úgy van! Taps a Jobbik soraiban. Szórványos taps az MSZP soraiban. Moraj a Fidesz soraiban. Balla György: Nektek semmi se elég!]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselőtársaim! A képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem önöket, elfogadják-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 104 igen szavazattal, 31 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Ezzel az interpellációk végére értünk. Megköszönöm az együttműködésüket. Mivel már nem valószínű, hogy a mai napon találkozunk, mindenkinek nagyon töltekező, szép nyarat kívánok. Az elnöklést átadom Jakab István alelnök úrnak. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm a képviselőtársaimat. Folytatjuk a munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések tárgyalása következik. Harangozó Tamás, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Mi lesz a becsapott devizahitelesekkel?” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen… [[Jelzésre:]] Igen. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Mára minden érintett láthatja, hogy a Fidesz nem megmentette, még csak nem is cserbenhagyta, hanem egyenesen árokba lökte a devizahitelesek egy jó részét. Közvetlenül a kormányváltás előtt, 2010 áprilisában a svájci frank árfolyama 185 forint volt, 2014 tavaszára azonban elérte a 257 forintot. Tehát a 2010-2014-es kormányzati ciklus végére a forint gyengülése közel 40 százalékos volt. [[15.10]] Ezt a brutális, 40 százalékos árfolyamveszteséget az adósokkal fizettették meg, miközben e Ház falai között az adósok terheinek csökkentéséről szónokoltak. Immár két hónapja, hogy az elszámolásokat kipostázták, minden devizahitelesnek papírja van róla, hogy önök becsapták őket. Itt tartom a kezemben egy teljesen átlagos devizahiteles papírját. [[Felmutatja.]] , az erről szóló elszámolást. Eszerint az adós 2008 őszén felvett 12 millió forintnak megfelelő frankot, majd hat és fél éven keresztül tisztességesen fizette a törlesztőrészleteket, és így befizetett összesen több mint 9 millió forintot. Mit gondolnak, 2015 nyarán, az önök adósmentő akciója után, mekkora tartozása van ma? 16 millió forint! 12 millió forint adósságból hat és fél év alatt az önök közreműködésével 16 millió forint lett. Ne mutogassanak se az előző kormányra, se a svájci jegybankra, senki másra, mert ez az önök felelőssége. Emlékezzenek csak Kósa Lajos és Szijjártó Péter 2010-es szereplésére! Saját magukat és a tehetősebb, pénztartalékokkal rendelkező adósokat sikerült valóban megmenteniük a 180 forintos végtörlesztéssel. Mindenki mást azonban feláldoztak, amikor Matolcsy tudatosan tovább gyengítette a forintot. Az árfolyamgátban részt vevőket csapták be a leginkább, akik a kedvezményes időszak végeztével, 2017-től még a törlesztőrészleteik brutális megemelkedésével is fognak találkozni. Kérdezem államtitkár urat, miért a legnehezebb helyzetbe került devizahitelesek százezreivel fizettetik meg az elmúlt négy év elhibázott gazdaságpolitikáját. Várom válaszát.
Köszönöm. Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, hogy abban, hogy Magyarország a 2010-es évekre Európában a legnagyobb társadalmi problémával, nehézséggel kellett hogy megbirkózzon [[Gőgös Zoltán: Mennyi volt a frank árfolyama? Arról beszélj!]] , vagyis hogy a devizahitelesek szereződéseinek száma meghaladta a 2 milliót, az érintett családok száma pedig az 1 milliót, abban a Fidesznek, a Fidesz-kormánynak semmilyen felelőssége nincsen. Ha valakinek van felelőssége, az éppen az önök kormánya; ha tetszik önnek, ha nem, ha részt vett ön benne, ha nem, akkor is az MSZP-kormány idején vették föl az emberek ezeket a hiteleket [[Zaj az MSZP padsoraiban.]] Nemhogy fölvették [[Közbeszólások az MSZP padsoraiban.]] , hanem ösztönözték őket, hogy menjenek bele. Nem figyelmeztették arra, hogy micsoda árfolyamkockázata van, nem figyelmeztették önök az embereket arra, hogy ennek micsoda kamatkockázata van, mert a bankok folyamatosan átverték, becsapták az embereket, és aztán bajban hagyták. Bajban hagyták, de hála istennek, ekkorra jött a kormányváltás, és a Fidesz-kormány és a kétharmados parlamenti többség felismerte, hogy ez nem mehet így tovább, lényegében megszüntette Magyarországon a jelzálog-devizahitelezést, és az embereknek segített lépésről lépésre. Olyan megoldást kellett találni, ami egyrészt jogilag megállja a helyét, nem perek százezrei következnek; olyan lépésnek kellett következni, amely igazságos, és nem jár rosszabbul az, aki forintban vette föl még ebben az időben is a hitelt; olyan lépésnek kellett következnie, amely közgazdaságilag és pénzügyileg is megállja a helyét: mondjuk, az állami költségvetést nem viszi csődbe, és nem közpénzeket költünk magáncélokra az önök hibájából. Úgy gondolom, hogy a Fidesz, a Fidesz-kormány és a parlamenti többség olyan megoldást talált, amely minden társadalmi elvárásnak megfelel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Senki nem kétli, hogy 2 millió hitelszerződés volt 2010-ben és 185 forintos svájcifrank-árfolyam, államtitkár úr, amin tudták törleszteni a részleteket különösebb megterhelés nélkül az emberek. Az a helyzet, hogy önök az előző ciklusban 180 forintos végtörlesztéssel itt a parlamentben lehetőséget nyújtottak a tehetősebbeknek, tegyük hozzá, saját maguknak, Kósától Rogánon keresztül - a vagyonbevallásokból tökéletesen látszik -, hogy ezen az árfolyamon, ami még az MSZP-kormány alatt volt utoljára, szépen visszafizessék a pénzt; miközben azokat az embereket, akiknek nem volt lehetőségük, a múlt évben azzal a törvénnyel, amit valóban nem szavaztunk meg, azért mert követeltük, hogy ott is 180 forint legyen az árfolyam, önök valóban belökték az árokba. Nem tudja megmagyarázni, államtitkár úr, hogy 16 millió forint hogy maradhat fönn hat és fél év törlesztés után az önök csoda megmentő csomagja után! Nem tudja megmagyarázni ezeknek az embereknek, meg azoknak sem, akik már az autójukat sem tudják törleszteni. Ma 302 forint a svájci frank, államtitkár úr, ez 64 százalékkal több, mint 2010-ben, és erről önök tehetnek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Tállai András államtitkár urat. Parancsoljon államtitkár úr!
Senki nem beszél csoda megmentő csomagról, de azt viszont hadd mondjam el, ha nem haragszik, hogy a környező országokban a svájci frank árfolyamának januári elszabadulása után elismeréssel szóltak a megoldásról, ugye, Ausztriában is, Horvátországban is és Lengyelországban is. [[Zaj az MSZP padsoraiban.]] Tehát igen, Ausztriában is és más európai országban is. Egyébként pedig lehet példákat mondani. 2 millió érintett ügyfél volt, akiknek a bankok az elszámolást kipostázták. 82 százalékuknál jelentősen csökkent a fizetendő törlesztőrészlet, 12 százalékuknál közepesen, és 1-2 százalék az a szám, akiknél emelkedett a törlesztendő részlet valamilyen szerződéses ok folytán. Egyébként ilyen példákat lehet mondani, mert a 2 milliós számot tekintve 1 százalék 20 ezer. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] A 20 ezerből mindig el fog tudni mondani mindennap egyet. Azt gondolom, hogy ismerje el ebben az ügyben a kormány tevékenységét. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bana Tibor, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnöknek: „Miért tűri?” címmel. A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Trócsányi László miniszter urat jelölt ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönöm, elnök úr. Az ügy súlyára való tekintettel türelmesen megvárnám a miniszterelnök urat. [[Taps a Jobbik padsoraiban. Dr. Rétvári Bence: Az szeptember lesz!]]
A miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Novák Előd, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az Emberi Erőforrások Miniszterének: „Növeli, ki elfödi a bajt” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen.
Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Illyés Gyula szavainak megszívlelésére kérem a kormányt, és azt kérdezem, hogy hajlandó-e felhagyni a népesedéspolitikai sikerpropagandával, mivel a magyarság demográfiai állapota válságos.A félmegoldásnak is kevés látszatintézkedések, amelyek sajnos jellemzik ezt a kormányt is, kétségkívül némi előrelépést mutatnak, de végeredményben oda fognak vezetni, hogy a század végére a magyarság kisebbségbe kerülhet a saját hazájában, hacsak nem következik be gyökeres radikális népesedéspolitikai fordulat.Ennek hiányában ugyanis nem várható, hogy megváltozik az a tendencia, ami a KSH által legutóbb közzétett, az EU-tagállamok népesedéspolitikai összehasonlításában is látszik. Eszerint már csak három országot előzünk meg a 28-ból az ezer lakosra jutó élveszületések tekintetében, ráadásul minden rangsorban visszaestünk.Tudom, hogy államtitkár úr képes olyan statisztikákat is keresni, amelyekben valamiféle hajszálnyi növekedést ki lehet mutatni: például a termékenységi ráta 1,3-ről 1,4-re emelkedett, de ez még mindig édeskevés, és hadd ne örüljünk, hogy a népességfogyás üteme egy minimálisan, hajszálnyival lassult, miközben robogunk a nemzethalál felé.Ráadásul, ez a bizonyos, 1,4-es termékenységi ráta is csak akkor érvényes, ha a törvények szerint is kisebbségként, nemzetiségként nyilvántartott például cigányságot - de említhetném a 13 nemzetiség bármelyikét - beleszámoljuk ebbe a statisztikába. Ha nem számoljuk bele, akkor viszont ki kell mondani: szembe kell nézni azzal, hogy egy magyar nőnek átlagosan már egy gyermeke sem születik. Ezért mondhatjuk azt, hogy a magyarság generációnként megfeleződik, miközben a cigányság generációnként megduplázódik. Mondta ezt, ugye, Pokol Béla alkotmánybíró, akit itt az Országgyűlésben választottunk alkotmánybíróvá az előző ciklusban, de volt benne ilyen felelősség. Kérdezem a kormányt, hogy a kormánynak van-e felelőssége nem elfödni a bajt, hanem szembenézni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ezzel a problémával, és ki meri-e mondani, hogy a magyarság legnagyobb problémája a népességfogyás. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Először is csodálom, hogy a Jobbik frakciója megtapsolta Novák Elődnek ezt a felszólalását. Ha komolyan vették volna azt, amit Vona Gábor mondott a párt vadhajtásainak lenyeséséről, akkor nyilvánvalóan ez nem hangozhatott volna el.Tisztelt Képviselő Úr! A magyar kormány számára teljesen mindegy, hogy valaki milyen származású, cigány vagy nem cigány származású, ha valaki gyermeket vállal Magyarországon, ha valaki dolgozik Magyarországon, akkor a legnagyobb mértékű támogatásokat veheti igénybe a kormányzattól. [[15.20]] Mi nagyon örülünk annak, hogyha minél több cigány ember dolgozik, ha minél több magyar ember dolgozik, ha minél több magyar ember, cigány ember gyermeket vállal, mind a kettőnek örülünk. És az a fajta retorika, amit ön itt elmondott a Házban ismételten, immáron sokadszorra, lehet, hogy sok lájkolót hoz a kuruc.info-n, de nem fogadható el egy demokratikus parlamentben, úgyhogy ezt szeretném teljes mértékben visszautasítani. És akkor rátérve a dolog lényegére, a demográfiai kérdésre Magyarországon: úgy látszik, ön szereti a lehetetlen küldetéseket, mert erről a kormányzatról azt bebizonyítani, hogy nem családbarát politikát folytat, az igencsak nehéz, szerintem nem nagyon fog önnek sem sikerülni, mondhatnánk azt is, hogy mission impossible. Ha volt lehetősége a kormánynak akár a családi típusú adórendszer bevezetésével [[Dúró Dóra: A bölcsődei ellátás fizetőssé tételével!]] , a gyed extrával, a gyes három évre való kiterjesztésével, óvodaépítési, bölcsődeépítési program sebességének másfél-háromszorosára emelésével, a szülők számára, pontosabban a szülésből visszatérő nők számára a munkahelyvédelmi akciótervben adókedvezmény biztosításával, részmunkaidős lehetőségek biztosításával… - és minden más eszközzel is mindent megtett annak érdekében, hogy kijöjjenek ezek a pozitív számok, mert nem véletlenül emelkedik most a termékenységi arányszám a 2010-11-es mélypontról, az 1,21-ről 1,41-re. Ezeknek az intézkedéseknek a következménye az, hogy Magyarországon évek óta vagy azt mondhatnánk, hogy akár 30 éve nem látott mértékben [[Az elnök csenget.]] fordulnak meg a születési arányszámok. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Novák Előd képviselő úrnak.
Államtitkár úr, számunkra igenis nem mindegy, hogy a Kárpát-medencét magyarok fogják belakni, vagy a 13, a törvény által is nemzetiségként, kisebbségként nyilvántartott cigányság, németség, ukránság, románság vagy esetleg a koszovói albánok, azok, akik elárasztanak minket, hiszen többen érkeznek már a bevándorlók hazánkba, mint ahány gyermek születik [[Teleki László: Nem igaz!]] , és azt gondoljuk, hogy igenis ezzel szembe kell nézni, és nem mindegy, hogy magyarok fogják-e belakni a Kárpát-medencét. Mi alapvetően a magyarsággal szeretnénk foglalkozni, nem Facebook-rajongókkal, ezért vetünk fel ilyen nemzetstratégiai, a választók számára lehet, hogy még nem fontos kérdéseket, de számunkra azonban, mégis azt gondoljuk, hogy ki merjük mondani, hogy ez a nemzetstratégiai kérdés fontos. És igenis láthatjuk az ellentmondásokat a kormányzat családpolitikájában is, hiszen például a hároméves gyest is csak munkavállalási korlátozással egészítették ki, a Ptk.-ba beemelték az élettársi viszonyt, fizetőssé tették a bölcsődei szolgáltatást, tehát sok olyan példát tudnánk mondani, ami igenis negatív. Én azért kérem, hogy fontolják meg a Jobbik családpolitikai javaslatait, amelyekből tucatnyit ismertettem már itt az Országgyűlésben, de sajnos [[Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] még annak az alapvetésnek a kimondására sem hajlandók (Az elnök csenget.), hogy a magyarság legnagyobb problémája a népességfogyás. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Ismét két részre osztanám a válaszomat. Számomra hitelességi kérdés lesz, hogy a Jobbik ezek után, hogy ön ilyen felszólalást ejtett itt meg a parlamentben, indít bármiféle eljárást házon belül, van-e önöknek valamilyen etikai vagy fegyelmi bizottsága, amelyik vizsgálja azt, hogy ön milyen retorikát alkalmaz itt, a Parlament falai között, vagy nem. Ha nem, akkor ez annak a bizonyítéka, hogy a Jobbik maradt ugyanannál a retorikánál, ami Magyar Gárdával és minden mással együtt behozta őt a parlamentbe, és tökéletesen és továbbra is azon a fenyegető úton halad tovább. Ami pedig a gyermekvállalásnak a területét illeti [[Dúró Dóra: Tessék, itt az elismerés! Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] tisztelt képviselő úr, 1100 - 1100! - milliárd forint az a többletforrás, amit ott hagytunk a családoknál, 40 százalékkal növeltük a családok támogatási lehetőségeit [[Közbeszólások a Jobbik és az MSZP soraiból.]] mindenki számára, aki dolgozik és gyermeket vállal, ma már sokkal több lehetőség és állami támogatás vehető igénye, mint korábban. Én azt hiszem, hogy ezeket a javaslatokat jobb lenne itt, a Parlament falai között megszavazni, és nem pedig utána elemezni, vagy ezt kevésnek tartani akkor, amikor pontosan ma beszélhettünk arról, hogy a családok otthonteremtési kedvezménye pedig eddig soha nem látott lehetőséget nyit [[Az elnök csenget.]] akár 3 millió forintot meghaladó támogatással is a gyermekszobák vásárlásához a családoknak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Kamu vizsgálatokkal hárít az EMMI” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Dr. Szél Bernadett bólint.]] A képviselő asszony jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Az LMP az elmúlt hónapokban hívta fel a figyelmet arra, hogy például a KLIK-nél is egy teljesen jogellenes gyakorlat zajlik: valódi munkahelyek megszüntetése árán teremtenek közmunkahelyeket, és azon a bizonyos bizottsági ülésen, amikor Balog úr is ott volt, akkor ezt egy fideszes képviselő is megerősítette, és Balog úr azt közölte a bizottság nyilvánossága előtt, hogy ki fogja vizsgálni ezt az esetet. Írásbeli kérdésben tájékozódtam arról, hogy pontosan hogyan zajlott a vizsgálat, és mi lett az eredménye. Nagyjából azt a választ szűrtem le az önök válaszából, amit pont az államtitkár úr küldött nekem, hogy a KLIK-nél minden rendben van, és mindezt önök abból állapították meg, hogy szimplán megkérdezték a KLIK-től, hogy mennyi közmunkás és mennyi közalkalmazott dolgozott, dolgozik náluk. A helyzet az, tisztelt államtitkár úr, hogy itt nem lehet azzal takarózni, hogy önök betartják a törvényeket. Egyrészt önmagában a létszámadatok nem bizonyító erejűek egy ilyen vizsgálat során, én keveslem azt a vizsgálatot, amit önök letettek az asztalra. A másik pedig az, hogy azt gondolom, minden józanul gondolkodó embernek látnia kell azt, hogy kevés a törvényt betartani, sem közalkalmazott, sem más munkaviszonyban lévő ember helyett nem szabad közmunkást felvenni, hiszen ilyen módon azokat az embereket küldik önök rosszabb viszonyok közé, akik tisztes bérekért kellene hogy dolgozzanak az országban. Az ombudsman már több évvel ezelőtt is jogellenes átszervezésekre hívta fel a figyelmet, és elmondta azt is, hogy alapvető jogállami elvekbe ütközik az, ami ebben az országban zajlik. Azóta a helyzet csak rosszabbodott. Tisztelt Államtitkár Úr! Én azt gondolom, hogy önök nem asszisztálhatnak ahhoz, hogy a kormány a szőnyeg alá söpörje ezt a problémát. Az LMP a jogsegélyszolgálatában az ország egész területéről és folyamatosan kap leveleket, amelyek ezt a helyzetet igazolják. Én azt szeretném öntől megkérdezni, és várom az őszinte válaszát, hogy hajlandóak-e ezzel a kérdéssel foglalkozni, vagy asszisztálnak tovább a dolgozó magyar emberek kisemmizéséhez.
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Jogászként felírtam egy örökbecsű mondást azért az ön felszólalásából, szó szerint úgy hangzik: „Nem lehet azzal takarózni, hogy betartják a törvényeket.” Én azért szeretnék életem végéig azzal „takarózni”, hogy a törvényeket betartjuk, azt hiszem, azért ez egy követendő eljárás mindenki számára, hogy a jogszabályokat betartja. Ami a vizsgálatot illeti, valóban, ön a bizottsági ülésen, a Kulturális bizottságban felvetette azt, hogy hallottak olyanról, hogy egyeseket a Klebelsberg Intézményfenntartó Központban közalkalmazottként alkalmaznak, és utána pedig közfoglalkoztatottként foglalkoztatják őket vissza. Több irányból is megvizsgáltuk ezt a kérdést. Egyrészről technikailag megvalósítható-e az egyáltalán, hogy valaki pénteken kimegy mint közalkalmazott, és hétfőn bejön mint közfoglalkoztatott? Nem lehetséges, hiszen itt egy több hónapos eljárás kell hogy közbeiktatódjon, tehát valakinek jelentkeznie kell a munkaügyi központban, különböző tanácsadáson vagy képzésen is részt vehet adott esetben akár, de ott mindenképpen felajánlanak munkahelyeket, tehát ez egy jogilag sem elképzelhető modell, hogy péntekről hétfőre valaki közalkalmazottból közfoglalkoztatottá válik. Az viszont kiderült számunkra is, és ez pozitívum, hogy pont az ellenkezője viszont igaz annak, amit a képviselő asszony mond, tehát olyan emberek, akik korábban közfoglalkoztatottként dolgoztak a KLIK-ben, hiszen most is vannak 4400-an, 4403-an, 4383-an ilyenek - egy hónappal korábban 4403-an voltak -, akik korábban közfoglalkoztatottak voltak, utána bekerülnek a KLIK-be, és akár munkavállalóként, akár közalkalmazottként dolgoznak, és eléri a Start-munkaprogram a célját, hiszen munkanélküli emberekből egy évig közfoglalkoztatott, utána pedig rendes munkavállaló vagy rendes közalkalmazott vagy köztisztviselő válik. Tehát ebből is látható, hogy ez a program működik. Másrészről pedig garanciák vannak arra, hogy természetesen közalkalmazottként kell a pedagógusokat alkalmazni, senki sem végezhet tanítói, tanári munkát más jogviszonyban, mint a közalkalmazotti jogviszony, mindenki így is teszi ezt, a vizsgálat ezt is bebizonyította a KLIK-en belül. [[Az elnök csenget.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megadom a szót viszonválaszra a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Akkor közgazdászként hadd jegyezzem meg azt, hogy Magyarországon így is rosszak a bérek, és nagyon szomorúan kell azt mondanom, hogy Lázár Jánosnak ezek szerint teljes mértékben igaza van, ha a Fideszen múlik, akkor ez még húsz évig így is fog maradni, hiszen pont most hallottuk az EMMI felelős államtitkárának a beszédét arról, hogy önök nem hajlandóak kivizsgálni ezt az esetet korrektül és szakszerűen, úgy, ahogy a választók elvárnák ezt önöktől. Mi viszont ragaszkodunk ahhoz, hogy legalább azt a kevés törvényességet betartsák, ami maradt. Én azt gondolom, hogy a Költségvetési bizottság mint olyan nem működhet ellenőrző albizottság nélkül, úgyhogy azt várom önöktől, hogy intézkedjenek, hogy ez a teljesen ex lex helyzet, ami most van a Magyar Országgyűlésben, megszűnjön. Ugyanis a Lehet Más a Politika folyamatosan azon fáradozik, hogy megkapjuk azokat az adatokat, amelyeket önök, holott három minisztérium van, három komplett tárca, nem képesek kikérni, nem képesek megvizsgálni. Semmi baj, mi kikérjük, kerül, amibe kerül, és be szeretnénk vinni erre az ellenőrző albizottságra, mert azt gondolom, hogy teljesen méltatlan, hogy az Unió ötödik legrosszabb bérekért dolgozó országa vagyunk, és még arra sem veszik a fáradságot, hogy az amúgy is rosszul kereső emberek elől egy ilyen szörnyű helyzetet [[Az elnök csenget.]] lezárjanak, hogy gyakorlatilag azt az állást is elveszítik, amijük van, és helyükre jöjjön a közmunkás…
Köszönöm, képviselő asszony…
Ez teljes mértékben elfogadhatatlan.
Köszönöm. Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó. [[15.30]]
Köszönöm szépen a szót. A képviselő asszonytól több konkrétumot ebben az egy percben sem hallottunk, mint az előző kettőben. Hogy rosszak a bérek, ezt furcsa, hogy pont a pedagógusok esetében mondja a képviselő asszony, akik 30-40 százalékkal többet visznek most haza, mint vittek haza ezelőtt négy évvel, és akiknek idén szeptemberben és jövő szeptemberben is nőni fog a bére, és ezt be is terveztük a költségvetésbe. A tavalyi évben 120 milliárd [[Korózs Lajos közbeszól.]] , az idei évben is több mint 37 milliárd forint szerepel pluszforrásként a pedagógusoknak a bérére. Ami pedig azt illeti, hogy nem vizsgáltuk ki kellőképpen, képviselő asszony, önnek volt egy felszólalása a parlamenti bizottsági ülésen, ezután a miniszter úr részletes adatokat kért a KLIK-től, ön is megkapta [[Dr. Szél Bernadett: Nem igaz!]] írásban megkapta, hogy hány takarító, szemétgyűjtő közfoglalkoztatott van a KLIK-ben [[Dr. Szél Bernadett: És?!]] mennyi ügyintéző, mennyi pedagógiai asszisztens, mennyi ifjúságvédelmi alkalmazott, mennyi kisegítő munkás, betanított munkás, épületgondnok, karbantartó, szakmunkás, portás, őr, hivatalsegéd, kézbesítő [[Dr. Szél Bernadett: Nem ezt kérdeztem. Nem ezt kérdeztem! Az elnök csenget.]] , számra pontosan megkapta ezeket az adatokat. Ennél részletesebbet, azt hiszem, ön más esetben sem kaphatott volna. Azt hittük, hogy megköszöni ezeket az adatokat, de ezek szerint erre hiába várunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dunai Mónika, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan változott a gyermekvállalási kedv a családbarát kormányzásnak köszönhetően?” címmel. Megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz politikájának középpontjában a gyermek és a család áll, az a célunk, hogy a tervezett gyermekek megszülessenek, sőt a családok, a párok, ha lehet, még több gyermeket vállaljanak, mint ahogy azt korábban tervezték. Ha visszaemlékszünk a korábbi időszakokra, a 2010 előtti időszakra, akkor azt láttuk, hogy a baloldali kormányok családellenes politikájukkal és megszorító intézkedéseikkel elszegényítették, eladósították a magyar családokat. A munka mellett gyermeket vállalókat magas adókulcsokkal sújtották, megszüntették a családi otthonteremtési lehetőségeket és devizahitelekkel sújtották a magyar családokat. A baloldal kormányzása idején a gyermekvállalás egyenesen szegénységi kockázatot jelentett, nőnek és anyának lenni pedig hátrány volt; hátrány volt a munkaerőpiacon és a megélhetés szempontjából egyaránt. A Fidesz célja ezzel szemben az, és azt valljuk, hogy a gyermekvállalás nem jelenthet szegénységi kockázatot, nem lehet, hogy teher legyen a családok vállán. A család és a gyermek érték, ezért az elmúlt években mindent megtettünk azért, hogy a családoknak biztos hátteret tudjunk biztosítani a gyermekek vállalásához. Ezért vezettük be az alacsony, egykulcsos, 16 százalékos jövedelemadót, ezért állítottuk vissza a családi adókedvezményt, ezért biztosítjuk a családok számára a gyed extrát, ezért támogatjuk az anyák foglalkoztatását a munkahelyvédelmi akcióval, ezeket a következő időszakban is tovább szélesítjük, bővítjük. Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdésem: mindezen intézkedéseknek köszönhetően mennyivel nőtt a magyar családok gyermekvállalási kedve, milyen eredményeket ért el a Fidesz-KDNP eddig az eddigi családbarát politikájának köszönhetően? [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Sokan ismerhetik már azt az örvendetes tényt, hogy a tavalyi évben 91 500 gyermek született, ami több, mint az elmúlt öt évben bármikor, és legutóbb 30 éve, 1985-ben született Magyarországon ennyi gyermek, mint 2014-ben. [[Dúró Dóra közbeszól.]] Azt hiszem, ez egy örvendetes hír, és ha így folytatjuk tovább, akkor Magyarország nagyon jó úton halad. [[Novák Előd: A nemzethalál felé!]] Az elmúlt négy évben a házasságkötések száma is 10 százalékkal emelkedett, miközben korábban csökkent ez az arány. Tehát nemcsak hogy javítani tudott, hanem már előjelet is tudott fordítani a kormányzat a családalapítások terén. Bízunk benne, hogy ez a gyermekek felneveléséhez a leginkább jó közegként fog szolgálni a következő évben. Arról is szólnom kell, hogy a népességfogyásnak az üteme 2010 óta mintegy 2 százalékkal mérséklődött, korábban erre sem nagyon volt példa. Rövid, átmeneti ilyen változások voltak, ismerjük a Bokros-csomagnak az erre gyakorolt negatív hatásait, de most ezeket valamelyest sikerült javítania a kormánynak. Ezt nyilvánvalóan komoly kormányzati intézkedések alapozták meg, ilyen a gyed extra vagy a munkahelyvédelmi akcióterv, de fontos az is, hogy a Fidesz-KDNP támogatásával elfogadta a kormány a költségvetést és az adótörvényeket, amelyek révén négy év alatt megkétszerezzük a kétgyermekes családok adókedvezményét. Ez csak a következő évben, a Fidesz-KDNP által megszavazott törvények nyomán 350 ezer kétgyermekes családnak jelent kedvezményt, és 15 milliárd forinttal több marad a kétgyermekes családok zsebében. Hogyha megnézzük a teljes szja-rendszert, az egykulcsos, családi típusú adózási rendszert, amely 3600 milliárd forintot hagy az embereknél, akkor ebből a családi adókedvezményben 1300 milliárd forint marad a családoknál. Ahogy a képviselő asszony is említette, az előző időszakban a gyermekvállalás sokszor egyet jelentett a szegénység vállalásával. Ez morálisan elfogadhatatlan, éppen ezért hoztuk meg ezeket és még további intézkedéseket, amelyek ezt az igazságtalanságot kiküszöbölik, és a gyermekvállalást ösztönzik. Köszönöm szépen. [[Hegedűs Lorántnét a jegyzői székben Mirkóczki Ádám váltja fel.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a választ. Az egy örvendetes mutató és szám, hogy a gyermekek születési száma az elmúlt évben jelentősen emelkedett, 91 500 gyermek született, és az is jó hír és örvendetes, hogy a gyermekvállalási kedv nőtt a magyar családok körében. Az is nagyon örvendetes szám, hogy a termékenységi ráta 1,41-re emelkedett, ami öt évvel ezelőtt még 1,26 volt. Ezek a számok előremutatóak és jók, de tudjuk, hogy ez még nem elég, és tudjuk azt, hogy ezeket a számokat tovább kell növelni. A célunk az - és reméljük, ez így is lesz -, hogy a Fidesz-KDNP kormány családbarát intézkedéseinek következtében a magyarok gyermekvállalási kedve tovább nőjön, és ez a tendencia folytatódjon. Köszönöm szépen, államtitkár úr, a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Szerintem abban egyetérthetünk, hogy a magyar társadalom egy gyermekbarát társadalom, és ha 2010-ben is megkérdezte volna az embereket, hogy fiatal korukban hány gyermeket szerettek volna, és végül hányat vállaltak, akkor, a szociológiai kutatásokból kiderült, hogy átlagban mindenki eggyel több gyermeket szeretett volna, mint amennyi gyermeke végül lett. Az államnak tehát az a feladata, hogy ezeket az akadályokat, ezeket a gátló tényezőket lebontsa, amelyek a szándékolt gyermekszületésekhez képest csak eggyel kevesebb gyermeket jelentenek a magyar állampolgárok, magyar családok tényleges életében. Úgyhogy mi ezért igyekeztünk dolgozni az elmúlt négy évben vagy most már öt évben, ennek meg is vannak a következményei. És azt hiszem, hogy az egy minden kormány által, minden józan gondolkodású európai kormány által támogatott irány, hogy a legnagyobb kedvezményre Magyarországon azok jogosultak, akik gyermeket is vállalnak és munkát is vállalnak, tehát dolgozni is szeretnének, és a jövő nemzedék, a jövő Magyarország számára is gyermekeket vállalnak, és a saját pénzük egy részét nem önmagukra, hanem a gyermekeikre költik. Ők azok, akik leginkább preferáltak a mostani adórendszerben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor képviselő úr, az MSZP-képviselőcsoportból kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Felebaráti segítség Fidesz módra” címmel. A miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét.
Igen, elnök úr.
Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! 2010-ben szólt a harsona, emlékeznek: „Csak a Fidesz!”, Csak a Fidesz!”, aztán mellé egy kis ígéret is, olyanok, mint egymillió új munkahely a gazdaságban, tudja, a gazdaságban, nem a közfoglalkoztatás színpadán, meg olyanok is, hogy az ápolási díj majd egyenlő lesz a minimálbérrel, nem lesz gond a szolgálati idővel, á, dehogyis, az egészségügyi biztosítással sem. Aztán jött az ébredés 2011-ben, elég hamar. Az ébredés arról szólt, hogy az ápolásidíjasoknak azzal kellett szembenézniük, hogy nincs minimálbér, ez az első nagy tragédia, majd a folytatás is, hogy a szolgálati idő meg az egészségbiztosítási járulék megkérdőjeleződik - tudja, a méltányossági ápolási díjnál, amikor az önkormányzatokra hárították át a terheket, önök meg kivonultak, az állami szerepvállalást megszüntették -, csak bizonyos jövedelmi szint felett érhetik el ezek az emberek az egészségbiztosítási juttatásokat, illetve a szolgálatiidő-beszámításokat, pedig ők kvázi állami feladatokat vállalnak át, a zsúfolt intézményeket mentesítik a teher alól. És, tudja, az ápolási díjnak a mértéke 2011-ben sem tért el attól, mint ami 2015-ben, meg ami várható 2016-ban. Ez a cudar, hogy míg egyrészt 23 600 vagy éppen 29 500 forintos mértékkel számoltak ’11-ben, most is ezzel számolnak a 18. életévüket betöltött tartós betegek vagy/és a 18 év alatti, fogyatékossággal bírók ápolása esetén. [[15.40]] A házi segítségnyújtásról már ne is beszéljünk. Megpróbálnak olyan rendszert összeállítani, amelyben a támogatás utolérhetősége lehetetlen. Önök ígértek, mondhatom nyugodt lelkülettel, hogy hazudoztak összevissza, és közben nem adtak, hanem elvettek az emberektől. Mikor akarják ezt megváltoztatni? Mikor akarják a valódi ígéreteiket teljesíteni? Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Négy évvel ezelőtt még valamelyest megértettem volna, hogy képviselő úr miért mondja el ezt a felszólalását, de most, 2015-ben nem értem, hiszen ön azt mondta, hogy 2010-ben a Fidesz ígérgetett, de 2011-ben az emberek kijózanodtak. Akkor miért választották meg 2014-ben elsöprő többséggel ismételten a Fidesz-KDNP-t az emberek? Lehet, hogy mégsem ábrándultak ki a kormányból, hanem újra bizalmat szavaztak neki? Lehet, hogy továbbra is a szocialistákból voltak kiábrándulva, ezért maradtak itt önök a parlamentben egy igencsak szűk frakcióval, és nem sikerült előretörniük, mert azok az állítások nem valósak, amiket ön mond, képviselő úr? Arról, hogy mi történt 2010-ben, ’11-ben, ’12-ben, ’13-ban és ’14-ben, a választók mondtak ítéletet, és azt az ítéletet mondták, hogy mi, a Fidesz-KDNP képviselői továbbra is nagy többséggel a kormányoldalon üljünk, mert a munkánkkal elégedettek voltak. S talán azért is, mert amit ön itt említett például az ápolási díjjal kapcsolatban, nos, ön is nagyon jól tudja, hogy az ápolási díjban részesülők közel fele, ha jól emlékszem 48 százaléka emelt vagy kiemelt összegű ápolási díjat kap; nem azt az összeget, amire ön utalt, hanem annak a 140 és 180 százalékát. A kiemelt ápolási díjat a Fidesz-KDNP vezette be. Nagyságrendileg mintegy 15 ezer ember részesül ebben. Ők egy olyan szintű ellátást kapnak most, ami korábban nem volt. S hogy mi lehet még a Fidesz-KDNP sikerének titka, és mi az, ami az MSZP-t továbbra is az ellenzék stabil középpártjaként vagy kispártjaként tartja itt a parlamentben? Például az, hogy amíg a Fidesz-KDNP a minimálbért az első időszakban 7625 forinttal emelte évente, a második időszakban 6300 forinttal, addig a szocialisták csak 2900 forinttal. Lehet, hogy itt keresendő az a probléma, hogy miért is nem az MSZP-re szavaztak. Vagy mutasson nekem egy kormányt, amelyik a foglalkoztatottak számát a versenyszférában 340 200 fővel emelte a szocialista időszakban! S erre jön rá a 105 ezer közfoglalkoztatott. Melyik szocialista kormány volt képes 340 ezer munkahelyet teremteni négy év alatt? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Na látja, államtitkár úr, ezek újabb hazugságok. Ezek segítették önöket újra hatalomba, de előbb-utóbb kijózanodik a nép. Ezek újabb hazugságok, mert amikor ön 340 ezer fős foglalkoz-tatásbővülésről beszél, akkor ön is tudja, hogy 200 ezer fő a közfoglalkoztatásból származik, ön is tudja, hogy 100 ezernél több a külföldön munkát vállalók köréből származik. Amikor pedig bérről beszél, akkor ön is tudja, hogy pofátlan módon 47 ezer forintot adtak a közfoglalkoztatottaknak a korábbi 60 200 forinttal szemben, és ön is tudja, hogy a minimálbérnek csak a bruttóját emelték, mert az ma 5 ezer forinttal kevesebbet ér, mint amennyit ért 2010-ben, és ezernyi példát lehetne még mondani mindazok mellett, hogy internetadót akartak bevezetni, vasárnapi zárva tartást csináltak, föld-, trafik-, gáz- és szerencsejáték-mutyit vezettek be. Ezernyi dolgot lehet mondani. De az ápolási díjra visszatérve, hogy tiszta és világos legyen: önök a felelősséget is elhárítják maguktól. Az önkormányzatokra terhelik, majd ők a segélyezési rendszerben jótállnak önök helyett. Ez az önök politikája, a hazug politika, a hazugság politikája, a becsapás politikája, és az emberektől való forráselvétel politikája! Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Képviselő úr, az ilyen felszólalásaival devalválja ezeknek a szavaknak az értékét. Ha mindig mindenkire ezeket a jelzőket használja, akkor az emberek ezt öntől nem fogják komolyan venni, mert kötőszóként használja ezeket a kifejezéseket. Nem olyanokat, mint a jobbikosok, mert van ennek még cifrább válfaja is, de azért mégis, az ön retorikájában ez szerintem teljesen elértékteleníti a szavak értékét. [[Zaj az MSZP soraiban.]] Annyi mindent említett, képviselő úr, hogy nem is tudom, melyik részére válaszoljak. Például a kereskedelmi forgalom folyamatos bővülése elképzelhető úgy, hogy az emberek átlag-életszínvonala nem emelkedik? Nem képzelhető el, mert pontosan az ő napi fogyasztásuk emeli ezt. Aztán az ingatlanpiaci boom, az, hogy sokkal nagyobb most a forgalom az ingatlanpiacon… [[Moraj az MSZP soraiban.]]
Képviselő úr, államtitkár úrnál van a szó!
Köszönöm szépen. Az, hogy sokkal többen vásárolnak ingatlant, hogy sokkal hamarabb találnak gazdára az ingatlanok, mind azt jelzi, hogy az embereknek több pénzük van, jobban élnek, mint a korábbi években. Szerintem ez volt az, amiért a Fidesz-KDNP ismételten bizalmat kaphatott. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Volner János, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Miért nem láthatunk tisztán?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt Tállai András államtitkár urat jelölte ki válaszadásra. Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ma már szót ejtettünk erről a témáról, de mivel nem kaptunk az önök oldaláról semmilyen választ, ismét megteszem. 2010-ben én magam 24 darab módosító javaslatot nyújtottam be a pénzügyi felügyeletről szóló törvényhez, olyan javaslatokat, amelyekkel meg lehetett volna előzni a mostani 300 milliárd forintos károkozással járó brókerbotrány kialakulását. Ezeket a módosító javaslatokat említette meg Windisch László a Magyar Országgyűlés Gazdasági bizottsága előtt, mint olyan javaslatokat, amelyeket ha megcsináltak volna, el lehetett volna kerülni ezt a károkozást. Akkor ezeket a javaslatokat önök, a Fidesz képviselői a szocialistákkal nagykoalíciót alkotva leszavazták itt az Országgyűlésben, ezért nem lehetett ebből törvény. A későbbiekben öt éven keresztül elfelejtette a pénzügyi felügyelet leellenőrizni ezeknek a brókercégeknek a tevékenységét, egyetlenegy normális ellenőrzés sem valósult meg. A Quaestor-botránynak is az volt a tanulsága, hogy a cégvezető maga tárta fel a miniszterelnöknek írt levelében, hogy komoly problémák vannak a brókercégnél és csődbe fog menni - nem önök tárták fel -, és amikor elindult az ezzel kapcsolatos találgatás, hogy vajon hány fideszes képviselő, hány politikus, hány családtag, mennyi gazdasági érdekeltség lehetett ebben személyesen érintett, akkor bizony a kormány elkezdett sumákolni, és miközben Orbán Viktor miniszterelnök úr egyes pártokat sunyinak hívott, a mai napig egyetlen olyan párt van, amelyik sunyizik a Magyar Országgyűlésben, és ez az önöké, államtitkár úr. Önök nem hajlandók aláírni büntetőjogi felelősségük tudatában azt a nyilatkozatot, hogy nem menekítettek ki bennfentes információk alapján pénzt a Quaestorból. Kérdezem, hogy miért nem hajlandók aláírni a nyilatkozatot. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Ha valamelyik pártnak elszámolnivalója van a közvéleménnyel a brókerbotrány kérdésében, az biztosan nem a Fidesz, hanem éppen a Jobbik. Sajnos ide kell hogy hozzam a pénzügyi szolgáltató rendszer ellenőrzésének szigorításáról szóló törvény júniusi szavazását, amelynek voltak kétharmados részei, amely a Magyar Nemzeti Bank ellenőrzési jogosítványait erősítette volna meg, és azt az önök pártja leszavazta. [[Dr. Staudt Gábor: Nem erről szólt a kérdés!]] A Jobbik leszavazta, a szocialistákkal koalícióban. Mi történt 2010 - amikor ön benyújtotta a szigorú módosító javaslatokat - és 2015 között? Mi történt önökkel? Most már esetleg nem a szigorítás mellett vannak? Most már amellett vannak, hogy legyen a szabály olyan, mint amilyen eddig volt? Netán a brókerek megkörnyékezték a Jobbikot? Vagy más válasz van erre? Mi több, amikor kivettük a törvényből a kétharmados szabályokat és újra idehoztuk a Ház elé, önök érthetetlen módon azt sem tudták támogatni. Úgy gondolom tehát, először önöknek kell a közvélemény előtt elmondani, hogy mi történt ebben a kérdésben a pártjukban. Egyébként sok más kérdésben is megváltozott az álláspontjuk, de ezt most hagyjuk. Ami pedig a Fidesz érintettségét illeti: önök ezt már harmadjára vagy negyedjére mondják el itt a parlamentben. Azt tudom önnek mondani, hogy ha bármilyen információja van, fáradjon be az igazságszolgáltatás hatóságaihoz, az ügyészséghez, a rendőrséghez, mondja el azt és tegyen feljelentést. De önnek joga van a Magyar Nemzeti Bankot is kérdezni. Kérdezze meg tőlük, hogy van-e ilyen jellegű érintettség. De a sunyiskodást fejezzék be! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a képviselő urat. Öné a szó. [[15.50]]
Államtitkár Úr! Ön ugyanolyan jól tudja, mint én, hiszen már elmondtuk önnek, és nem gondolom, hogy ennyire rövid lenne a memóriája, a Jobbik azért nem szavazta meg az önök brókertörvényét, mert banktitok mögé dugják továbbra is azok neveit, akik az utolsó pillanatban bennfentes információk alapján pénzt menekítettek ki a Quaestorból. Államtitkár úr, elmondtuk! Ha önök erről az egyetlenegy passzusról gondoskodnának, hogy belekerüljön a törvénybe, hogy ne úszhassák meg azok, akik visszaélve a kormányzati hatalommal pénzt menekítettek ki az utolsó pillanatban a bajba került brókercégből, megszavaznánk ezt a törvényt. Államtitkár Úr! Az ajánlatunk most is áll; önökön áll az, hogy vajon elfogadják-e vagy sem. Sajnos, egyre erősebb az emberekben a gyanú, hogy a kormány azért sumákol ebben a kérdésben, és azért nem akarja ezt a passzust a törvénybe beemelni, mert egyszerűen van takargatnivalója. Van személyes érintettség a fideszes politikusok között. Államtitkár úr, ön erre nem tud elfogadható választ adni meggyőződésem szerint. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Tállai András államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Azért is nem tudok, mert a nemzetgazdasági miniszternek a személyek befektetése, pénzkivétele nem felelőssége. Akkor miért a nemzetgazdasági minisztertől kérdezi meg ezt? Miért nem a Magyar Nemzeti Banktól, írásban vagy azonnali kérdés formájában? Mondja meg, hogy miért nem, ha ennyire érdekli! Senki nem bújik banktitok mögé egyébként. Egy törvény elfogadása jövőbeni hatálybalépést jelent, ön pedig, ha jól értem, a múltban matat, kotorászik. De egyébként egyetlenegy pártnak van érintettsége a brókerbotrány kapcsán. Itt ül önök között Lukács György képviselő úr. [[Felzúdulás a Jobbik soraiban.]] A mai napig nem magyarázta meg, hogy Karcagon a Kun-Mediátorral fönntartott, egy épületben lévő ügyvédi irodájuk kapcsolatban állt-e bizonyos Bróker Marcsival, adott-e neki jogi szolgáltatást, vagy az ügyfelek felhajtásában részt vett-e. Képviselő úr, a Jobbik először erre válaszoljon! Aztán jöhet a többi. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „A legendás magyar tehetség nem közhely, valóság. De az is maradhat?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt a válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó.
Köszönöm szépen, tisztelt elnök úr, a szót. [[Tállai András és Novák Előd hangosan vitatkozik. Az elnök csenget.]] Tisztelt Államtitkár Úr! A tehetség erőforrás, amely nem végtelen, és nem hasznosul magától.
Bocsásson meg, képviselő úr, egy másodpercre. Képviselőtársaimat megkérem, államtitkár urat is megkérem arra, hogy szíveskedjenek lehetőséget adni, hogy képviselő úr elmondja azonnali kérdését. [[Szászfalvi László: Köszönöm.]] Öné a szó. Az órát kérem visszaállítani.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Atehetség erőforrás, amely nem végtelen és nem hasznosul magától. Azzal, gondolom, egyetértünk, hogy a tehetségsegítés, tehetséggondozás nemcsak pénzkérdés, de pénz nélkül ugyancsak nehézkes. Ki tehetséges és ki kevésbé? Kiben van meg képességben, szorgalomban mindaz, ami révén területének jövőt formáló személyiségévé válhat? Egy szárnyait bontogató fiatalról aligha lehet ezt teljes bizonyossággal megmondani, ennek eldöntéséhez, kibontásához van szükség a tehetséggondozásra. Nem mehetünk el szó nélkül a tehetséggondozás társadalmi értéke mellett sem, a tehetség és annak hasznosítása a közösség értékrendjének, normáinak, lelki egészségének, gondolkodásának, fejlődésének, életminőségének, Magyarország nemzetközi megítélésének, hírnevének pozitív befolyásolási képességét mutatja.Tisztelt Államtitkár Úr! A tehetség újító erő, a megvalósítás képességével párosuló alkotó kreativitás, akár egy tradicionális terület megújítását, akár egy új irányzat megteremtését szolgálja. Tisztelettel kérdezem, mit tett, mit tesz a kormány azért, hogy a legendás magyar tehetség ne csak legenda legyen, hanem továbbra is valóság maradjon. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A nemzeti tehetségprogramról itt az Országgyűlés döntött, és időről időre a kormányzatnak kell kétéves cselekvési programokat elfogadni. A 2015-2016-os cselekvési programot a kormány 2015 júniusában tárgyalta, és az 1390/2015. kormányhatározatban rögzítette. Nagyon fontos, hogy erre ez a kormányzat többet fordít, mint elődei, ráadásul nem is kicsivel többet. Ha megnézzük a 2015-ös költségvetésben szereplő 2,8 milliárd forintos összeget, akkor azt láthatjuk, hogy ez a tavalyi összeg kétszerese, a 2013-as előirányzatnak pedig háromszorosa. Tehát jóval több forrást fordítunk tehetségek felkutatására, tehetségek segítésére, gondozására, mint a megelőző időkben fordított Magyarország. Már csak azért is, hiszen az új Alaptörvényünk sokkal erősebb kötelezettségévé teszi ezt az országnak és a kormánynak, hiszen azt írja a Nemzeti hitvallásban, hogy a magyar nemzet tagjaiként büszkék vagyunk a magyar emberek nagyszerű szellemi alkotásaira, hogy népünk évszázadokon át tehetségével, szorgalmával gyarapította Európa közös értékeit. Éppen ezért az egyik legnagyobb érték Magyarország számára, Magyarország kincsét éppen azok a tehetséges gyermekek, fiatalok adják, akik szárnyalni képesek, ha megkapják a személyes figyelmet és szakszerű egyedi támogatást. Ennek hiányában azonban elveszne ez a tehetség. Ezért fontos ez a költségvetési keret, ezért fontos ennek megkétszerezése, megháromszorozása, hogy egy tehetségbarát társadalomban egyetlenegy ilyen fiatal se vesszen el, hanem valós esélyt kapjon arra, hogy az átlagon felüli képességeit ki tudja bontakoztatni. Bízunk benne, hogy a nemzeti tehetségprogram kibővült rendszere ezt a célt is hatékonyan tudja majd szolgálni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválasz illeti meg képviselő urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Azt gondolom, államtitkár úr, hogy a tehetséggondozás stratégiai ügy, ezért rendkívül fontos és rendkívül jelentős minden olyan eszköz, amit a kormány ennek érdekében bevet. Különösen fontos, azt gondolom, a hátrányos helyzetű térségekben ez a fajta stratégiai tevékenység. Választókerületemben, Dél-Somogyban is számos intézmény élt és él a nemzeti tehetségprogram által biztosított lehetőségekkel. Örülünk annak, hogy a kormány valóban stratégiai feladatnak látja, tekinti a tehetséggondozást, a tehetségek segítését, és ezért a 2015. évi költségvetésben megduplázta az előző évi költségvetési keretet. Köszönöm szépen válaszát államtitkár úrnak.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ami ebből a kibővült keretből támogatható, az elég széles körű, hiszen nemcsak határon belül, hanem határon túli fiataloknak tehetséggondozására, támogatására is jut ebből, tehetséges tanulók, fiatalok támogatására. Egyrészről tehetséggondozó személyek tiszteletdíjára, bérére, fizetésére vagy fizetéskiegészítésére tudunk ebből fordítani nagyobb tételeket. Vannak olyan szervezetek, amelyek tehetséggondozással foglalkoznak, felkutatással és az ő segítésükkel, ők is többet kapnak. Illetőleg azok a közösségek is többet kapnak, amelyek különösen tehetséges fiatalokat támogatnak. Magának a nemzeti tehetségprogram megvalósításának segítése érdekében itt szakmai intézményi és információs rendszerek továbbfejlesztésére is sor kerülhet ebből a megemelt összegből. Fontos, hogy a szakképzésben is igyekszünk a kiemelkedő fiatalokat további pályájukon segíteni, itt kimagasló tehetségek fejlesztésére pluszpénz áll rendelkezésre, illetőleg családoknak szóló szemléletformáló programokat is indítunk, amelyek a tehetséget felismerő és elismerő családokat támogatják. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ügyrendi kérdésben kért szót Lukács László György, Jobbik-képviselőcsoport. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Bár maga a tettes eltávozott sietve e teremből, Tállai András államtitkár úr, jó lenne, ha itt lenne, hiszen hallhatná…
Képviselő úr!
Személyes érintettség gyanánt kívánok beszélni, elnök úr.
Igen. Képviselő úr, igen. Tudomásul vettem a személyes érintettséget. [[Dr. Lukács László György: A végén.]] A határozati házszabály 20. § (1) bekezdése alapján természetesen az ülésnap végén rendelkezésére áll az időkeret, két percben. Köszönöm.
Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Ikotity István képviselő úr, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnöknek: „A kaszinókat bezárják, ugye?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Trócsányi László igazságügyi miniszter urat jelölte ki. Kérdezem képviselő urat, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Igen.
Igen. Öné a szó, képviselő úr. [[16.00]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Miniszter Úr! A szerencsejáték-függőség nagyon súlyos betegséggé válhat. Ha a játékszenvedély elhatalmasodik és teljesen kitölti már az egyén életvitelét, olyan súlyos anyagi, családi, társadalmi következményekkel járhat, mint az előrehaladott alkoholizmus vagy a droghasználat. Ez a betegség Magyarországon becslések szerint 200 ezer embert érint. A szerencsejáték-függőség a felelős egzisztenciák tömeges ellehetetlenüléséért, családok ezreinek, tízezreinek széthullásáért, számos emberi tragédiáért, nem egy kóros játékfüggő követ el öngyilkosságot is. Ezt a súlyos problémát nem oldotta meg a félkarú rablók kocsmából való kitiltása. A 200 ezer szerencsejáték-függő itt maradt, és ők új lehetőséget kerestek, hogy szenvedélyüket kiéljék. Például semmi sem korlátozza őket, hogy a nap 24 órájában betérjenek egy kaszinóba, semmi sem korlátozza őket, hogy újra és újra elbukják, amit ott bedobnak a játékautomatába, feltesznek a rulettre vagy éppen elkártyáznak. Bármikor és bárhányszor elveszíthetik mindenüket, ezért kellene megfontolni azt, hogy prevenciós jelleggel korlátozzuk a kaszinókhoz való hozzáférést. Be lehetne vezetni, hogy egy személy egy héten csupán egy adott összegig költhesse a pénzét, vagy lehetne korlátozni a kaszinók nyitva tartását, sőt be is lehetne vezetni a vasárnapi zárva tartásukat. [[Dr. Józsa István tapsol. Hiszékeny Dezső: Igen.]] Sok eszköz van a kaszinózás korlátozására az eddig hatékony eszközök közül. Hajlandók-e korlátozni a kaszinókhoz való hozzáférést, ezzel függők és családok tízezrein segítve? Legyünk őszinték, Andy Vajnán kívül ez senkinek nem fájna, hiszen a költségvetés egyenlege így is javulna. Ha korlátozzuk a függőséget, azzal 10 milliárdos nagyságrendben spóroljuk meg a játékszenvedély következtében keletkező társadalmi, szociális költségeket. Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Trócsányi László miniszter úrnak.
Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az elhangzott kérdés valóban nagyon fontos. Tehát azt gondolom, valóban a játékszenvedély egy betegség tud lenni, és ahogy elmondta, 200 ezer ember - vagy nem tudom, mennyit mondott pontosan - veszélyeztetve van. Nem tudom igazából ezt a számot se megerősíteni, se cáfolni, hisz gyakorlatilag erre nézve kutatások is folynak. Nyilvánvalóan vannak egyetemi kutatóintézetek, akik ezzel foglalkoznak, és kell is ezzel foglalkozni, ezért azt gondolom, hogy a kormány ennek megfelelően lépett is, és az elfogadott törvényben nagyon komoly játékosvédő szabályokat helyezett el, valamint kormányrendelet-szintű felhatalmazást kapott, hogy a kormány játékosvédő szabályokat fogadjon el. Ebben nyilvánvalóan benne foglaltatik az, hogy az illető magát kitilthassa, benne foglaltatik az is, hogy a törvényes képviselő… - tételezzük fel, hogy valakinek felhatalmazást ad, a szüleinek vagy éppenséggel a gondnoknak, tehát nyilvánvalóan a környezetének, hogy ő tilthassa ki, ami visszavonhatatlan kitiltást jelent.Tehát gondolkodik a kormány azon, hogy hogyan lehetne valóban a játékszenvedélyben küzdőknek segíteni, és azt gondolom, ez egy nagyon fontos téma. Nyilvánvalóan a félkarú rablók kitiltása is ezt szolgálta, hisz ténylegesen, azt láthattuk, hogy a szegénység tünete volt az, hogy nagyon sokan bementek a kocsmába, és eljátszották azt a pénzt, ami gyakorlatilag arra szolgált, hogy éppenséggel a családjukat tartsák el. Tehát kellett lépni, és a félkarú rablók betiltása nagyon fontos, és azt gondolom, pontosan közegészségügyi szempontból nagyon helyes lépés volt. Az más kérdés, hogy az Európai Bíróság előtt meg kell védenünk ezt a pozíciót, hisz nyilván a szolgáltatások szabad áramlása egy nagyon szép eszmerendszer természetesen, de figyelembe kell vennünk azonban, hogy milyen társadalmi hatása van, milyen káros hatásai vannak a játékfüggőségnek. Úgy gondoljuk, hogy ezeket meg tudjuk csinálni, a kormány ezzel foglalkozik, a jelenleg elfogadott törvényben pont egy felhatalmazást kapott a kormány, hogy kormányrendeletben szabályozza [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a játékszenvedélyben függő személyekkel kapcsolatos kérdéseket. Úgy gondolom, hogy ez a dolog prioritás és a kormány ezzel foglalkozik. Köszönöm a feltett kérdését. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Igen, 200 ezres számot mondtam, 200 ezer főt, ez sok tízezer családot érint. Arra kérem miniszter urat, hogy tényleg ezeknek a számoknak tessenek alaposan utánanézni, és bármiféle tanulmány is foglalkozik ezzel, körülbelül hasonló nagyságrendű számot, hasonló számot fog megjelölni. Nagyon sok embert érint ez, nagyon fontos területről van szó, és nagyon fontos az ezzel kapcsolatos prevenció. Éppen ezért szólaltunk fel, mert jelen pillanatban nem látjuk megfelelőnek azokat az intézkedéseket, bár valóban, ezek a félkarú rablók ki lettek tiltva, de ahogy mondtam, nem lett korlátozva semmilyen más módon a hozzáférés például a kaszinókhoz. Szóvá tettem azt a javaslatot is, ami elhangzott, a vasárnapi bezárás. Ez az ötlet fölmerült sok más dolog miatt: a boltokat bezárták, korlátozták a cigarettákhoz, dohánytermékhez való hozzáférést a trafikok működésével, alkoholt sem lehet sok helyen kapni már az esti óráktól kezdve. Javasoljuk, hogy valamilyen tettek láthatóvá legyenek, hiszen ahogy miniszterelnök mondta, ne a szavait, hanem a tetteit figyeljük. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Mi ezekre a tettekre vagyunk nagyon kíváncsiak és várjuk ezeket. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Annyit szeretnék hozzátenni, hogy a kormány számára rendkívül fontos, hogy az illegális szerencsejátékkal szemben fellépjen, az jöjjön külföldről vagy belföldről. Ez egy olyan tevékenység, amelyik az őskor óta létezik, ilyen szerencsejáték mindig is volt, teljesen betiltani nem lehet. Franciaországban 1836-ban hozták az első törvényt, 1907-ből van a kaszinótörvény, tehát ilyen törvények Európában mindenhol léteznek. Egy biztos, hogy ez egy felelősség, tehát ergo a kormány is nyilvánvalóan tisztában van azzal, hogy ebben a tekintetben a játékosok védelme rendkívül fontos, és a készülő kormányrendeletben, mint említettem, erre ki fogunk térni. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm miniszter úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A mai utolsó azonnali kérdésre térünk rá. Korózs Lajos, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „A valóság nem igazolja vissza a statisztikát” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladata ellátása miatt Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Korózs Lajos: Természetesen. Köszönöm szépen.]] Képviselő úr, látom, elfogadja a válaszadó személyét. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A múlt héten két olyan statisztikai adat is napvilágot látott, amelyet szeretnék idehozni az Országgyűlés elé. A Központi Statisztikai Hivatal a kiadványában pontosan úgy fogalmaz, hogy a kedvező kormányzati intézkedések ellenére a két gyermeket nevelő családok jövedelme nominálisan is csökkent. Amikor konkrétan beleolvas az ember a statisztikai adatokba, akkor kiderül, hogy 3,5 százalékkal csökkent 2012-höz képest, hiszen lezárt statisztikai évet elemez a Központi Statisztikai Hivatal. Ha tovább olvassuk ezt az adatot, akkor kiderül, hogy nemcsak a kétgyermekes családok esetében nőtt 2012-höz képest a szegénységi ráta, hanem az egy gyermeket nevelő családoknál is, hiszen 2012-ben a két felnőtt és egy gyermekből álló családok szegénységi rátája 12 százalék volt, ez 2014-re, tehát a lezárt 2013-as évre már 13,2 százalékra, a kétgyermekeseké 12,3 százalékról 14,2 százalékra emelkedett, és a gyermekes családok szegénységi rátája 24,6 százalék, amely közel 450 ezer gyereket tesz ki. Hangsúlyozni szeretném, itt szegénységi rátáról van szó, és nem a szegénységben és kirekesztettségben élőkről van szó, mert azok a számok még magasabbak. Nem lehet ezen csodálkozni, hiszen most már ötödik éve kormányoznak, és nem emelkedett a gyes, nem emelkedett a családi pótlék, nem emelkedtek az anyasági támogatások. A másik borzalmas adat a kistérségek jövedelmét taglalja, szintén a Központi Statisztikai Hivatal kiadványából származik az adat. A Bodrogközben 394 ezer forint/év az egy főre jutó jövedelem. Hangsúlyozom, kedves barátaim, ez havonta 32 ezer forintot jelent. Gondoljanak bele, hogyha két ember közül az egyik [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] 64 ezer forintot keres, a másiknak egy huncut fillér sem jut!
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Köszönjük Korózs képviselő úrnak, hogy megindokolta azt, hogy miért fogadott el törvényi változásokat a parlament 2014. január 1-jétől a családi típusú adózás rendszerében, és miért fogad el négy év alatt szintén újabb változásokat a kétgyermekesek esetében. Amit az egygyermekesekről mondott, tisztelt képviselő úr: ha önök azt az adótörvény-változást, hogy 2014. január 1-jétől azok számára, akik alacsonyabb jövedelműek és nem tudják a teljes családi típusú adókedvezményt kimeríteni, azok a járulékból is ezt igénybe vehessék, ha ezt akkor támogatták volna, pontosan ezt a problémát igyekeztek volna megoldani. A Fidesz-KDNP látta ezt a problémát, ezért fogadta el ezt a törvénymódosítást, hogy a következő években itt is pozitívabb számok legyenek. Vagy a másik kérdés, amikor az idei adótörvényeknél támogathatta volna a problémára a megoldást, képviselő úr, az pontosan a kétgyermekesek adókedvezményének a négy év alatti megduplázása, ami most már szintén 2500 forintot jelent nekik pluszban havonta, pontosabban, a jövő év január 1-jétől, és aztán még folyamatosan a következő években, összesen 10 ezer forint pluszt négy év alatt havonta. [[16.10]] Ezekre a problémákra ezek a megoldások, tisztelt képviselő úr. Ezek a számok utólag is igazolják, hogy azok a törvényi változások, amelyeket behoz ide a Fidesz-KDNP, azok igenis igazoltak és a társadalmi igazságosságot szolgálják, csak a Magyar Szocialista Párt nem támogatja ezeket a javaslatokat. Ami pedig a területi különbségeket illeti, ez egy olyan feladata a kormánynak, ami állandó, és nyilván ebben lépnie kell. Például a szabad vállalkozási zónák kialakítása pontosan ezeket a problémás helyzeteket igyekszik javítani, hogy oda visz beruházásokat, oda visz munkahelyeket, ahol ilyen keveset vagy ehhez hasonlóan keveset keresnek, mint amit ön hozott példaként. Csak jó lenne, ha a parlamentben ezeket a törvényjavaslatokat a Magyar Szocialista Párt részéről támogatnák. De bízunk benne, hogy területi differenciálással és más jogszabály-módosításokkal sikerül a nehezebb helyzetű járásokban több segítséget nyújtani a munkahelyteremtéshez, illetőleg a családoknak a gyermekneveléshez. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválasz illeti meg Korózs Lajos képviselő urat. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Hát, ugye, a filozófiával nem értünk egyet. Én nem tudom, hogy mi a fenének kell nagyon gazdag, több millió forintos fizetéssel rendelkező emberek gyerekei után még adókedvezményeket adni. Talán az alul lévőket kellett volna támogatni, és akkor nem lennének ilyen nagyok a különbségek az országban! [[Dr. Rétvári Bence: A területi különbségek?]] Hétszeres volt a jövedelmi különbség a legalsó jövedelmi tizedben élők esetében 2010-ben, és kilencszeres fölé emelkedett 2014-ben. Én nem tudom, hogy milyen szabad vállalkozási övezetet lehet a bácsalmási kistérségben meg a sarkadi kistérségben kialakítani, mert ott hasonló jövedelmi viszonyok vannak, mint a Bodrogközben. Múlt héten látott napvilágot az OECD legfrissebb felmérése. Tévedés ne essék, én nem a legfejlettebb országokhoz hasonlítom Magyarországot, hanem a kelet-közép-európai országokhoz, a legutolsó helyen szerepelünk. Szlovákiában is vásárlóparitáson mérve, USA-dollárban, a lengyeleknek kétszer nagyobb a minimálbér utáni jövedelme, két és félszer nagyobb a szlovénok jövedelme. De, kedves barátaim, két és félszer [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] nem jobb a szlovén gazdaság, mint a magyar gazdaság! Azt kérdezném, hogy hány embernek kell még rabszolgaként dolgozni…
Köszönöm, képviselő úr.
…ebben az országban, államtitkár úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg Rétvári Bence államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Önök adókedvezményben valóban nem válogattak, amikor kormányra kerültek, az összeset eltörölték, ami a családokat illette. [[Gőgös Zoltán: Nem igaz! Közbeszólások az MSZP soraiból.]] Akár szegényekét, akár hátrányos helyzetűekét [[Gőgös Zoltán: Nem volt minimálbéradó! Miért hazudsz? Csak az igazat!]] , mindenki számára megnyirbálták a családi támogatásokat, mindenkitől elvették a harmadik évi gyest, teljesen mindegy, hogy mennyit keresett, a gyest harmadik évre senki nem kaphatta meg. És még lehetne folytatni ezeket a számsorokat. Képviselő úr, ön említette, hogy a társadalom legalsó és legfelső tizede között hogyan változott a különbség, ugye ön elmondta, hogy hétről kilencre emelkedett a szorzó. Csak azt már elfelejtette hozzátenni, hogy az utolsó évben meg nyolcra csökkent, elindult visszafelé. Mert valóban, a válság évei után hétről kilencre megemelkedett, hogyha megnézem, hogy 2008-09-nél mennyi volt, és mennyi volt utána 2010-11-ben [[Gőgös Zoltán: Akkor mégis volt válság?]] de azt miért nem teszi hozzá, hogy azóta elindult a kiegyenlítődés, és egyébként jelen pillanatban, ha nem a tizedeket nézem, hanem az ötödöket, tehát a fölső és alsó 20 százalékot, akkor Ausztriához képest Magyarország - pedig ez furcsa szerintem mindannyiunk számára, mert azt gondolnánk, hogy mindenki egy közepesen jó életszínvonalon él [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , de Magyarországon ezek a számok is pozitívabbak. Tehát én folytatni tudnám, de nem folytatom; ugye, a statisztikáknak azért van folytatása is. Köszönöm szépen.
Megköszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 13 perc van, a kérdések tárgyalására térünk át. Tisztelt Országgyűlés! Gúr Nándor, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetgazdasági miniszternek: „Egyre több a munkahelyi baleset, egyre több a kiszolgáltatott munkavállaló, egyre kevesebbet ér az emberi élet” címmel. Gúr Nándor képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! 2014 fekete esztendőnek mondható a munkabalesetek tekintetében, hiszen 14 százalékkal nőtt a munkabalesetek aránya. 19 661 ilyen balesetet regisztráltak, és ebből 78 halálos eset volt. Főleg az a generáció, a 35-45 közötti, amelyik a legaktívabban éli az életét, ők szenvedték el a legtöbb munkabalesetet, és a 45-55 év közöttiek pedig legnagyobb részt voltak érintettjei a halálos baleseteknek. Nemcsak a hátrányos helyzetű térségekben, hanem Budapesten, Pest megyében, Győr-Moson-Sopronban hasonlóképpen nőttek ezek a baleseti létszámok. És nem csak az építőiparban, nem, ugyanúgy az árufeltöltés és más egyéb szakterületek tekintetében is.Igazából a kérdésem akörül forog, hogy a munkaadók által kötött felelősségbiztosítások aránya félelmetesen alacsony ma Magyarországon, ilyen 3-4 százalékos mértéket ölt az arány. Tudják, akkor, amikor egy gépjármű után is kötelező felelősségbiztosítást kell kötni - nem azt mondom, hogy köthető, nem, kell kötni -, akkor miért van az, hogy a dolgozók esetében ez a fajta felelősségbiztosítás 3-4 százalékos mértékű? Miért van az, hogy a munkavédelmi, munkaügyi szabályok szigorú betartása, betartatása nem lebeg a munkaügyi kormányzat szeme előtt? Miért? Miért van az, hogy a prevencióra, a megelőzésre nem túl sokat fordítanak? Miért? Hiszen ezek mind segítenének. Nem érték az önök számára az emberi élet? Nem akarják, hogy elkerülhessék az emberek minél nagyobb számban a munkabaleseteket? Miért hagyják, hogy ilyen folyamat erősödjön, ahol a munkabalesetek száma nő, ahol a halálos áldozatok is egyre növekvő trendet mutatnak? Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Czomba Sándor államtitkár úr válaszol. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Feltételezem, abban egyetértünk, hogy az utóbbi években mind a gazdasági növekedés, mind a foglalkoztatottak száma jelentősen növekedett. A gazdaság élénkülése az elmúlt években leginkább az iparban jelentkezett, s mivel a baleseti kockázatok itt magasak, az ipari termelés növekedése sajnos a munkabalesetek számában is meglátszik. A halálos munkabalesetek száma 2014-ben 78 volt, egészen pontosan tavaly ennyi halálos munkabaleseti jegyzőkönyv feldolgozása történt meg. Nem vitatjuk, hogy ez sok, éppen 78-cal több az elfogadhatónál. Ugyanakkor erősen árnyalja a képet, ha visszatekintünk az elmúlt tíz évre. 2005-ben, az önök kormányzása idején történt a legtöbb halálos munkabaleset, tisztelt képviselő úr, szám szerint 125. De bőven száz fölött volt a tragikus kimenetelű esetek száma 2006-ban, 2007-ben és 2008-ban is. Ha a foglalkoztatás bővülésével korrigáljuk a munkabalesetek számát, akkor azt találjuk, hogy 2014-ben ezer munkavállalóra vonatkoztatva 4,8 munkabalesetet jelentettek be, 2010-ben ez a mutató még 5,3 volt. A halálos munkabaleseti ráta százezer munkavállalóra vonatkoztatva 2,5-ről 1,9-re csökkent. Tehát itt is, azt gondolom, hogy a tendenciát érdemes figyelni.Az ellenőrzések 83,6 százalékában került megállapításra szabálytalanság. Ez az arány az ellenőrzések szigorát, szakszerűségét is tükrözi. Csak az idei évben 36 ezer intézkedés született a munkakörülmények javítása érdekében, amelyből több mint 13 ezer azonnali hatállyal végrehajtandó intézkedés volt a munkavállalók biztonságát és egészségét közvetlenül veszélyeztető mulasztások miatt. Tudjuk nagyon jól, hogy jogilag a munkáltató kötelessége lenne az egészséges és biztonságos munkavégzés körülményeinek a biztosítása. Ez soha nem lesz tökéletes, ezért a munkaügyi szervezet ilyen irányú tevékenységére szükség van. Innen is köszönöm az ilyen irányú munkáját azoknak a munkaügyi felügyelőknek, akik nap mint nap végzik a munkájukat becsülettel, tisztességgel. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szávay István, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzetpolitikáért felelős tárca nélküli miniszternek: „Mennyibe került eddig Magyarországnak az újvidéki Európa Kollégium építése?” címmel. Szávay István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Miniszterelnök-helyettes Úr! Újvidéken 2009 óta épül az Európa Kollégium nevet viselő diákotthon, amely a tervek szerint majd több mint 400 magyar egyetemistának fog szállást biztosítani. Ez a kezdeményezés természetesen örömteli és nemes, ezt szeretném leszögezni, de az utóbbi időkben azért komolyabb kérdések is felmerültek az ügy kapcsán. Szerb és délvidéki sajtóinformációk szerint többeknek is szemet szúrt, hogy az építkezés költségei az elmúlt években rendkívül magasra szöktek, szerbiai médiumok híradásai szerint a szerb állam már körülbelül 5 millió euróval járult hozzá, és már Magyarország is 300 ezer eurót költött erre az építkezésre. Mások azonban még ennél is nagyobb összegeket említenek, akár a többszörösét is. Valójában tehát nem igazán lehet tudni, hogy pontosan Magyarországnak eddig mennyi pénzébe került ez az építkezés.A Magyar Nemzeti Tanács - a délvidéki magyar autonómia szerve - a legutóbbi ülésén egy további problémára is rávilágított, méghozzá arra, hogy a hatályos törvények nem zárják ki szerb diákok elszállásolását sem, miközben éppen az lenne ennek a kollégiumnak a lényege, hogy magyar nemzetiségű diákoknak biztosítson lehetőséget, adjon segítséget újvidéki tartózkodásukra. [[16.20]] Az MNT-ülésen szó volt arról, hogy ezt a problémát orvosolják, és valóban csak magyar diákok lehetnek az intézményben. Ez esetben azonban felmerülhet az, hogy mit szól majd Szerbia ahhoz, hogy nem szállhatnak meg szerb diákok abban a diákotthonban, amelynek az építése legalább 5 millió eurójába került eddig. Felmerül kérdésként az is, hogy amennyiben a tartomány átadja az alapítói jogokat a Magyar Nemzeti Tanácsnak, akkor hogyan, miből fogja tudni az MNT a továbbiakban finanszírozni a kollégium működését. Kérdezem ezáltal, ezek szerint öntől, hogy a magyar állam pontosan milyen forrásokkal, mennyivel, milyen összegekkel járult eddig hozzá az építkezéshez, tervez-e még további forrásokkal hozzájárulni a beruházáshoz. Van-e arra a kormánynak információja, hogy valós-e az 5 millió eurós szerbiai szám [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] ami támogatási összegként felmerült; illetve [[Az elnök ismét csenget.]] hogyan kívánja a kormány a továbbiakban segíteni a kollégium működését? Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes, miniszter úrnak. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Először is köszönöm szépen a kérdését. Délvidéken nincsen önálló magyar nyelvű felsőoktatási intézmény, ezért a Magyar Nemzeti Tanács és a Vajdasági Magyar Szövetség célja, hogy az egyetemi városban, Újvidéken magyar nyelvű, magyar szellemiségű szakkollégium és nagy diákotthon legyen. Ez cirka 700 négyzetméter , 214 darab kétágyas, fürdőszobás szállásról van szó, sportlétesítményekkel és a hozzátartozó dolgokkal. Az Európa Kollégium alapkőletétele 2008. május 4-én volt, az építkezéshez a forrást a Vajdaság Autonóm Tartomány nagyberuházási alapja biztosította, körülbelül másfél milliárd forint értékben; persze dinárban volt fizetve. Mivel ez akadozott, mármint a pénz átutalása, ezért volt, hogy az építkezés hónapokra leállt. A magyar állam 250 millió forintot adott a diákotthon berendezésére, főleg bútorokra meg ilyen típusú dolgokra. Eddig 85 millióval számoltak el, és mivel még folyik a műszaki átadás, ezért a fennmaradó résszel a műszaki átadás után fognak teljesen és tételesen elszámolni. A működési költségeket a magyar kormány fogja vállalni, nagyjából hasonlóan, mondjuk, a Sapientiához. Most az én becslésemet mondom, ez olyan 150 millió forint lehet, a rezsi- és bérköltségeket tartalmazza. Kérdésének további részére: a társalapítók, vagyis a Vajdaság Autonóm Tartomány, az Európa Alapítvány és a Magyar Nemzeti Tanács közös elhatározásának köszönhetően az Európa Kollégium kifejezetten magyar érdekeket szolgál, azaz magyar intézménnyé válik. Mivel az intézmény nem válik a szerb ellátórendszer részévé, ezért a kollégiumi férőhelyek betöltése során nem terheli az az egyébként szerb jogszabályokból fakadó kötelezettség, hogy migránsok és egyéb hátrányos helyzetű társadalmi csoportokhoz tartozó fiatalok részére elsőbbséget kell biztosítani a kollégiumi elhelyezés során, tehát ez nem terheli. A társalapítók közös elhatározása alapján viszont [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , az eredeti szándékoknak megfelelően, érdeklődés esetén pályázat útján kollégiumi elhelyezést biztosítanak az Újvidéken tanuló magyarországi és bánáti szerb fiatalok részére. A 2015/16-os tanévtől birtokba vehetik a diákok. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Ikotity István, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Csődbe megy a KLIK?” címmel. Ikotity István képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Klebelsberg Intézményfenntartó Központ úszik az adósságban, listavezető az állami intézmények köztartozásának listáján. A Magyar Államkincstár nyilvános adatai szerint míg az év elején közel 6 milliárdos adósságot görgetett maga előtt, addigra a KLIK tartozása májusra megduplázódott. Ennek egyszerű oka az oktatási terület súlyos alulfinanszírozása és a permanens kormányzati szakszerűtlenség, következményei folyamatosan megkeserítik a mindennapokat, az iskolák életét, a pedagógusok munkáját. Már a bérek kifizetésére se futja, országszerte több tanár fizetése késik heteket, vannak, akik még a májusi bérüket sem kapták meg. Ezeket a híreket szakszervezetek is megerősítették, már a sajtóban is olvashatók.A helyzet nagyon súlyos, több más, LMP birtokában lévő információ is alátámasztja ezt. Tudunk olyan KLIK-körlevélről, amely megtiltja az iskoláknak, hogy használják a Magyar Posta szolgáltatásait, már levelet sem lehet küldeni, és hallottuk azt is, hogy közmunkásokkal küldözgetnek küldeményeket. Több intézmény elmaradásban van közüzemi számlákkal, nem fizetnek papír-, írószercégeknek és más szállítóknak, sorban mondják le a szakmai folyóiratok rendelését, erre sincs már pénz. A Magyar Államkincstár nyilvántartja a tárcák adósságát is. Hivatalos adatokból tudjuk, hogy az Emberi Erőforrások Minisztériuma toronymagasan a legnagyobb adósságot maga előtt görgető minisztérium. A májusi kimutatás szerint a mamuttárca adóssága a 80 milliárd forintot is meghaladja, ennek majdnem a fele 60 napot is meghaladó adósság. Tisztelt Államtitkár Úr! Mit tesz a kormány e súlyos finanszírozási krízis megoldására? Mekkora forrással segítik a KLIK-et? Vagy hagyják inkább csődbe menni? Milyen tanévkezdésre számíthatunk így szeptemberben? Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Biztos tanévkezdésre számíthat mindenki minden iskolában. Hallottuk már ezeket a szólamokat a tavalyi évben is, akkor is kétségbe vonták, hogy működni fog a KLIK és működni fog a költségvetése, mégis működött. Nyilvánvalóan a kormánynak elsődleges érdeke, hogy minden pedagógus számára, minden diák számára biztosak legyenek a követelmények. Sőt, nemcsak úgy fog működni, mint tavaly, hanem azt a béremelést is, amit idén szeptember 1-jétől kapnak a pedagógusok, azt is folyósítani fogjuk nekik, ez is több mint 30 milliárd forintos összeg a tavalyi plusz 120 milliárdon túlmenően. Tehát ezek biztosítottak lesznek.Igyekeztünk a költségvetés, gazdálkodás hétköznapi gyakorlatát is egyszerűbbé tenni. Ön is nagyon jól tudja, hogy azon tankerületek számára, amelyek megyeszékhelyeken vannak, jogosítványokat adott át a budapesti KLIK központ. Ön is nagyon jól tudja, hogy kincstári kártya igénylésére nyílik lehetősége az intézményvezetőknek, pontosan azért, hogy pontosan lássák, mekkora keretből gazdálkodhatnak, és ezt erről a kincstári kártyáról költsék el. Nyilvánvalóan függ ez az összeg a tanulók számától, a pedagógusok számától, az intézmény profiljától, az iskola épületének, felszereltségének állapotától, tehát mindez befolyásolja azt, hogy pontosan a kincstári kártyát mennyire lehet költeni. Ugyanakkor fontos, hogy azokat a területi különbségeket, amelyek adottak voltak az önkormányzati fenntartás több mint húszéves időszakából, tudjuk csökkenteni, és nyilván ahol többletforrásra volt szükség, eddig is megtette a kormány, és ezután is meg fogja tenni, hogy ezeket az egyenlőtlenségeket kiegyenlíti, hiszen a KLIK-nek az a küldetése, hogy bárhol születik valaki Magyarországon, gazdag vagy szegény, nyugat-magyarországi vagy kelet-magyarországi településen, ugyanolyan eséllyel tudjon tanulni, és ugyanolyan tudást tudjon szerezni. Úgyhogy ehhez eddig is és ezután is a kormányzat minden forrást biztosított és biztosítani is fog. Nyilván amit pedig át kellett alakítani a KLIK rendszerén, azt pedig megtette az előző félévben is. Köszönöm szépen.
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Kovács József, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Semmelweis-nap” címmel. A képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Amint azt mindannyian tudjuk, minden év július 1-je a magyar egészségügy legnagyobb ünnepe. Ezen a napon született Semmelweis Ignác, az anyák megmentője. Ő volt az első, aki a gyermekágyi lázat nem önálló kórképként, hanem fertőzés következményének tekintette. Rájött, hogy ezt a fertőzést maguk az orvosok terjesztik, a boncolást végző szülész-nőgyógyászok adják át a fertőzést vizsgált nőbetegeiknek. Megoldásként Semmelweis a klórmészoldatos kézfertőtlenítés bevezetéséért küzdött, ám felfedezése élete során süket fülekre talált. Halála után sem figyelt fel találmányára az orvostudomány, csak évekkel később, amikor Lister angol sebész módszerét, a karbolsavas kézfertőtlenítést kezdték alkalmazni, derült fény Semmelweis korszakalkotó felfedezésére. Ma a két módszer kombinációját alkalmazzák a műtéti beavatkozások előtt. Semmelweis Ignác nevét orvostörténeti múzeum, emléktábla és a budapesti egyetem is viseli. Semmelweis Ignác, a gyermekágyi láz okának és gyógymódjának feltalálója, 197 évvel ezelőtt, július 1-jén született. Látnunk kell, hogy az egészségügy nem csak finanszírozási, gyógyszerellátási, műszere-zettségi vagy akár életpályáról szóló kérdés: amennyiben a fentiekből elvész az emberi tényező, nem lesz sikeres az egészségügy, nem lesz olyan, amilyet az ország polgárai megérdemelnek. [[16.30]] A hazai egészségügy színvonalát akkor lehet fenntartani, ha jelen van benne az ott dolgozókat jellemző önfeláldozás is. Örömteli, hogy az ez évben elfogadott országgyűlési határozattal a magyar védőnői hivatás, a szolgálat közmegbecsülését is megerősítettük. A Semmelweis-nap kapcsán nem csupán megemlékezésekkel ünnepeljük az anyák megmentőinek születésnapját, hanem országszerte elismeréseket osztanak az egészségügyi dolgozóknak. A magyar egészségügy legnagyobb ünnepén az egészségügyben dolgozók kitartását, munkabírását, elhivatottságát méltatjuk. Tisztelettel kérdezem az államtitkár urat: ebben az évben miként sikerült megemlékeznünk erről a rendkívüli napról? Várom a megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ebben az évben is mindazok a kitüntetések átadásra kerültek, amelyek immáron minden évben. Az elmúlt kormányzati ciklusban döntöttünk arról, hogy július 1-je nemcsak egy ilyesfajta emléknap, nemcsak egy ünnepnap, de munkaszüneti nap is azoknak, akik az egészségügyben dolgoznak. Így tudjuk talán még inkább kiemelni az ő munkájukat, hiszen ha valakik látják, hogy ha egyszer hétköznap is az egészségügyben csak ügyeleti rend van, az mekkora különbséget jelent, akkor jobban látják az ő munkájukat is, de elsősorban azért, hogy az itt dolgozók érezzék a fokozott megbecsülést. Ugyanakkor az idei július 1-je nemcsak ezekről a kitüntetésátadásokról és ünnepről szólt, hanem törvénymódosítások is július 1-jével léptek hatályba. Így például 43 ezer olyan egészségügyi szakdolgozó számára jelentett ez béremelési vagy jövedelemnövekedési induló napot is, akik betegágy mellett dolgoznak, hiszen azoknak a több műszakos ápolóknak vagy orvosoknak a fizetése is emelkedett, akik számára 2012-ben a mozgóbérrészt befagyasztották. Ezt a mostani kormányzat kiengedte, és ezzel több mint 7 milliárd forintos pluszbér jut hozzájuk, a folytatásnak a fedezete pedig a 2016-os költségvetésben szerepel. Úgyhogy a következő hónap, augusztus 1-jén már a béremeléssel megemelt alapilletmény alapján kerülnek kifizetésre a fizetések. Szintén fontos július 1-jei törvénymódosulás, hogy új egészségügyi felsőfokú szakképzési rendszer indult el. Nagyon fontos, hogy a rezidenseknek mostantól a fizetését a központi költségvetés állja, így tehát fokozottan érdekeltté váltak a kórházak a rezidensek alkalmazásában, hiszen felszabadult az a pénz, amit eddig a rezidensek bérére költöttek, ugyanakkor, ha több rezidenst vesznek fel, az nekik nem jelent pluszforrást. Ez a probléma is megszűnt, hogy a rezidenseknek nem volt hely, fogadó kórház. A 2016. évi költségvetés tervezése során összesen 6,8 milliárd forint többletforrás tervezése történt meg a foglalkoztatás és képzés biztosítására szintén. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Július 1-je ebben az évben erről is nevezetes. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Heringes Anita, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni a nemzeti fejlesztési miniszternek: „Így lehet saját lábra állni önálló családként?” címmel. Megadom a szót, képviselő asszony.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! A Tiborcz István és Orbán Ráhel saját lábán álló, önálló családi érdekeltségében álló cégnek az elmúlt időszakban, tudjuk, rengeteg bevétele jött, például a zalaegerszegi közvilágítás, ami 1,8 milliárdba került. Pécsnek még azt is engedélyezte az apósa, hogy hitelt vegyen fel a közvilágítás korszerűsítésére. Több sajtóorgánum és az OLAF is ki van már élezve, sőt már nyomoz is az önálló, saját lábon álló család fejétől, Tiborcz Istvántól híressé vált cég által több településen is elnyert és megvalósított LED-világítási pályázatok miatt. És akkor nézzük a példákat, amelyek igazán felháborítják az embereket, és amikből igazán érzik, hogy valahol itt kilóg a lóláb. Tavaly óta új LED-es lámpák világítják meg például Budapesten az Árpád fejedelem útján a Margit híd és a Zsigmond tér közötti szakaszon az utcát és a hidat. Ezeknek a modern lámpáknak darabja 139 085 forintba került, míg a keszthelyi Csapás úton a helyi bevásárlóközpont közelében 217 805 forintba kerültek ugyanezek a lámpák, melyek műszakilag ugyanezekkel az adottságokkal rendelkeznek. És mi a különbség a két lámpatípus között? Az, hogy ki szállította be. Amíg az olcsóbbat maga a gyártó, addig a drágábbat Tiborcz István cége - még akkor az ő cége volt. Ezért kérdezem a miniszter urat: hogyan lehet ez? Az emberek pénzéből, közpénzből, EU-s pénzből semmi sem drága? Hol kell jelentkezni egy fiatalnak, ha saját lábra akar állni? Tán egy fideszes képviselő vagy államtitkár gyermekét kell elvenni, vagy hozzá kell férjhez menni? Ez a recept? Várom a válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A képviselői kérdésre Fónagy János államtitkár úr válaszol. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! A frakciója nem először teszi fel ezt a kérdést, és ezért lehetőséget ad számomra, hogy a válaszomat megismételve megerősítsem a korábban mondottakat. Az állam nem vesz részt az önkormányzatok által kiírt közbeszerzések lefolytatásában és a nyertes kiválasztásában. A közvilágítás fejlesztésével kapcsolatos pályázatok kedvezményezettjei - jelen esetben az önkormányzatok - a szükséges közbeszerzéseket nyílt eljárásban bonyolítják le, az eljárás végén pedig a közbeszerzési törvényben foglalt szabályoknak megfelelően kiválasztott legjobb ajánlat nyer; a döntés ellen jogorvoslatnak helye van. Az önkormányzatok önállóan készítik elő és folytatják le a közbeszerzési eljárásokat, ennek megfelelően az ajánlati felhívás és a dokumentáció, az ezekhez tartozó részletes műszaki mellékletek az önkormányzatok megbízásából készülnek el. Az eredményes közbeszerzési eljárást követően pedig az önkormányzatok a nyertes ajánlattevővel kötik meg a szerződést. A jogszabályokban és pályázati kiírásokban foglaltak szerint a kormánynak nincs és nem is lehet ráhatása az önkormányzat közbeszerzési eljárásaira, illetőleg a nyertesek kiválasztására. [[Közbeszólás az MSZP soraiból: Ezt te se hiszed el!]] A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvényben foglaltak szerint a helyi önkormányzat gazdálkodásának biztonságáért a képviselő-testület, a gazdálkodás szabályszerűségéért a polgármester felelős. A helyi önkormányzatok gazdálkodását, mint ön is tudja, az Állami Számvevőszék ellenőrzi. Ahogy ezt a miniszterelnök úr korábban egy ehhez hasonló kérdés kapcsán elmondta, Magyarországon senki nem élvezhet előnyt, ugyanakkor nem szenvedhet hátrányt sem származása, sem családi kapcsolatai [[Közbeszólások az MSZP soraiból, köztük: Hát ez az! Megvan a titok nyitja!]] sem pedig politikai nézetei miatt. Ehhez a kormány minden döntésében ragaszkodott és fog ragaszkodni a jövőben is. Köszönöm a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dúró Dóra, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mikor teszik életszerűvé a nyugdíjkorhatárt betöltött pedagógusok foglalkoztatását?” címmel. Dúró Dóra képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Az 1700/2012. kormányhatározat szerint a KLIK-nek nyugdíjba kell küldenie azt, aki eléri az öregségi nyugdíjkorhatárt és a szükséges szolgálati időt. A tanév közbeni nyugdíjazások azonban megzavarják az iskolai feladatok ellátását, komoly problémát okozva a tanulók előmenetelében is. Figyelembe véve az említett kormányhatározatot, amely szerint megszüntetett jogviszonyú közalkalmazottak, kormánytisztviselők és kormányzati ügykezelők álláshelyeinek betöltésére közalkalmazotti, kormányzati szolgálati jogviszony nem létesíthető, és a feladat ellátására megbízási vagy vállalkozási szerződés nem köthető, ez még azt is lehetetlenné teszi, hogy a helyettesítésről gondoskodjanak az iskolák. Mivel a KLIK helyettesítési rendszere nem problémamentesen működik, a feladatokat nem lehet mindenhol ellátni. Az lenne a kézenfekvő megoldás, amit a Nemzeti Pedagógus Kar is javasol: ha azok a tanítók, tanárok, akik elkezdtek egy adott tanítási évet, ha vállalják, be is fejezhessék, hiába töltötték be az öregségi nyugdíjkorhatárt a tanév közben. Ez az elv érvényes például a tankötelezettségi korhatár betöltésének szabályozásában is, tehát nem a betöltés napján, hanem a tanév végén szűnik meg. Célszerű lenne, ha minden tanítási év márciusáig a KLIK tankerületei felmérnék, hogy mely pedagógusok érik el az öregségi nyugdíjkorhatárt a következő tanévben, az érintett munkavállalók nyilatkoztatásával pedig kiderülne, hogy mennyien vállalják a tanév befejezéséig az elkezdett feladatok ellátását. Mindezek alapján kérdezem az államtitkár urat: mikor várható, hogy az említett kérdésben előrelépés történik? Mikor születik a gyermekek és a pedagógusok érdekeit egyszerre szolgáló, életszerű megoldás? Várom az érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A nyugdíjba vonulásnak a feltétele a nyugdíjkorhatár betöltése, és ez valóban az esetek jó részében nyilvánvalóan tanítási időben fog megtörténni a pedagógusoknál, hiszen nem június 15. és augusztus 31. között születtek csak arányosan. Éppen ezért magától kínálkozik a megoldás, hogy mivel a megelőző tanévben nem lehet nyugdíjba vonulni, vagy a betöltés időpillanatában, vagy pedig a tanév végén, ahogy ön is mondta. [[16.40]] Erre a jogi lehetőség megvan, hiszen maximum egy évvel, minimum három hónappal az öregségi nyugdíjkorhatár elérése előtt lehet kérni felmentést a munkáltatón keresztül a kormánytól, amikor valaki a tanév végéig ezt a továbbfoglalkoztatási lehetőséget megkapja. Így az iskolák, a KLIK számára is nyitott ez a lehetőség. Ha előre tervezik azt, hogy ki mikor vonul nyugdíjba, akkor nem év közben kell pedagógust váltani, akár helyettest, akár új kollégát behozni, hanem elegendő a tanév végén. Az fontos intézkedése a kormánynak, és ezt fenn is kívánjuk tartani, hogy aki az öregségi nyugdíjkorhatárt eléri, vonuljon a megérdemelt pihenése idejére nyugdíjba, hiszen a fiatalok behozatalának ez egy fontos eszköze, és az Európai Unión belül is nagyon sok helyen alkalmazzák ezt. Így teremtenek lehetőséget a fiatalok előmenetelének, hogy ők is munkához, álláshoz és karrierhez jussanak. Tehát magát a fő elvet nem kívánjuk megváltoztatni, de a jogi lehetőséget a törvény elfogadása után a rendeletekben megteremtettük arra, hogy lehessen egy féléves, negyedéves, pár hónapos felmentést kérni az öregségi nyugdíjkorhatár betöltése után a munkavégzésre. Bízunk benne, hogy akik jól terveznek vezetőként, azok élnek ezzel a lehetőséggel. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr, a válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett, az LMP képviselője, kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Mennyibe kerül nekünk az elhibázott külpolitika?” címmel. A képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A keleti nyitás politikáját igencsak nehéz volna sikerként beállítani, a keleti országokba irányuló exportunk egyenesen visszaesett, miközben a kormány másról sem beszél, mint az új piacok megszerzéséről. Eközben az azeri baltás gyilkos, a titkos paksi paktum, a több kinti kereskedőházat is üzemeltető quaestoros Tarsoly Csaba vagy éppen Kóka János diplomata-útlevele és a letartóztatott agrárattasé, Kiss Szilárd ügye mutatja, mit is jelent az úgynevezett érdekalapú külpolitika a kormány számára.A jelek szerint nem mást, mint a magánérdek külpolitikáját. Ebben a fennen hangoztatott doktrínában önöknél nincs helye sem elveknek, sem értékeknek, nincsenek szövetségesek és nincsenek barátok, legfeljebb rövid távú érdekegyeztetés. Ezt világosan látjuk. A keleti nyitás beszűkítette mozgásterünket és érdekérvényesítő képességünket, miközben gazdasági eredményt nem hozott. De ez a gyenge színvonalon megvalósított kufárkodás igencsak sok pénzébe kerül az országnak, mint ahogy ez nemrég kiderült. A kereskedőházak hálózata, a Magyar Nemzeti Kereskedőház Zrt. majdnem 2,5 milliárd forint veszteséget termelt 2014 folyamán. Ebből 1 milliárd forint ment el reklámra és úgynevezett szakértőkre, a legnagyobb összeget viszont eközben egy 72 millió forintos gyapjúexport hozott. Emlékeztetném, hogy az eredeti tervek szerint a Kereskedőház Zrt.-nek 2016-ra önfenntartóvá kellene válnia, tehát legalábbis nullszaldóssá. Kicsit aggódom, mert még csak 29 kereskedőház termel veszteséget, de a ciklus végéig önök 117-et terveztek megnyitni. Kérdezem tehát a tisztelt államtitkár úrtól: mit tesznek, hogy a kereskedőházak a jövőben legalább a saját működési költségeiket előteremtsék, és végre valóban segítsenek a kis- és középvállalatoknak. A második kérdésem az, mi a garancia arra, hogy a Torgyán József chilei cseresznyéjét idéző déli nyitás beharangozott programja nem fogja pont ugyanezeket a hibákat megismételni, újratermelni ezeket a helyzeteket. A harmadik kérdésem az, hogy egyáltalán önöknél mi a siker és a kudarc kritériuma, és milyen célszámokat kérhetünk számon önökön rövid távon, egy év múlva, illetve a parlamenti ciklus végére. Ezeket a célszámokat szeretném hallani. Megtisztelő válaszát előre is köszönöm. [[Ikotity István tapsol.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Magyar Levente államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Fontos kérdésről van szó, tisztelt képviselő asszony, ugyanakkor nehéz egy fontos kérdésről objektív vitát folytatni, ha már az arra vonatkozó felvezetés, illetve kérdésfeltevés magában is tendenciózus. Ez pedig abban áll jelen esetben, hogy az ön által említett számok és érvek, miszerint a keleti nyitás kudarc volna, nevezetesen mert csökkent az exportunk bizonyos keleti országokba, egyszerűen nem állják meg a helyüket, de legalábbis tendenciózusnak minősíthetők. Egy olyan évre vonatkozóan hangoztak el ezek az állítások ugyanis, amikor a Kínába, legnagyobb ázsiai partnerünkhöz irányuló magyar export rekordot döntött, soha nem volt még akkora; Japánba 18 százalékkal nőtt az exportunk, a Fülöp-szigetekre, Dél-Koreába, Malajziába és egy sor egyéb fontos keleti országba irányuló export esetében szintén óriási emelkedést figyelhetünk meg. Természetesen vannak olyan relációk, lásd Oroszország, Ukrajna, lásd egy-két olyan arab ország, ahova a Nokia szállított be, amelyek rajtunk kívül álló geopolitikai okok miatt elveszítették a forgalmunk egy jelentős részét. Azonban ezt semmiképpen nem írnám a kereskedőház rovására. Tisztelt Képviselő Asszony! A kereskedőház egy új rendszer, egy új intézmény, mintegy két évvel ezelőtt kezdte meg az érdemi működést. Egy globális hálózatot, 30 irodát működtet. Nem lehet elvárni, de nem is ez a kereskedőház elsődleges feladata, hogy ilyen rövid idő után megtermelje a fenntartásának költségeit, és ezen felül jelentős profitot termeljen. Szeretném a tisztelt képviselő asszony figyelmét felhívni arra a tényre, hogy a közvetett haszon, a közvetett állami, nemzetgazdasági bevétel, amely abból származik, hogy a kereskedőház üzletek százait közvetíti ki, nagyságrendekkel meghaladja a rá fordított állami kiadást. Erre csak egy példát hadd mondjak: tavaly novemberben egy koreai rendezvény nyomán mintegy 21 milliárdnyi üzlet jött létre magyar, illetve koreai vállalkozások között. Ezt teljes egészében a kereskedőház szervezte. Ilyen módon sokszorosan haladja meg a kereskedőház általi állami bevétel az arra fordított kiadásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! A rendkívüli ülésszakunk utolsó kérdésére térünk rá. Felszólalásra következik Farkas Gergely képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport, aki kérdést kíván feltenni a földművelésügyi miniszternek: „Mit tesz a kormány, hogy megvédje a magyar bortermelőket az olcsó olasz importboroktól?” címmel. Megadom a szót Farkas Gergely képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Jobbik képviselői már többször szót emeltek a bor- és a szőlőtermelő gazdák helyzete miatt. Jómagam is foglalkoztam már a témával, hiszen szülővárosom, Kecel és környéke különösen érintett a bortermelés kérdésében.A legnagyobb problémát továbbra is az Olaszországból származó borok jelentik, amelyek az előző években is elárasztották a magyar piacot, holott tudjuk, milyen katasztrofális hatással voltak ezek korábban a hazai szőlő- és borárakra. Sajnos úgy tűnik, hogy idén sem lesz másként, hiszen már lehet hallani a híreket az őszi felvásárlási árakról, amelyek alacsony mivoltát nagy részben az irreálisan olcsó olasz importbor okozza. A magyar szőlősgazdák ráadásul még súlyos veszteségesség esetén sem tudnak kilépni a nehéz helyzetükből, hiszen sokan uniós pályázattal telepítettek szőlőt, amit utána tíz évig művelniük kell. Természetesen az érvényes szerződéseket mindenkinek be kell tartania, de a kormánynak kötelessége lenne megvédeni ezeket az embereket, akár piacszabályozó lépésekkel vagy az importbor ellenőrzésének további szigorításával.A tavaly nyári kormányrendelet ugyan a beszerzéstől számítva 90 napra növelte az importból származó bor forgalomba hozatalának legkorábbi lehetőségét, azonban ennek hatása csak átmeneti volt, három hónapig tartott, ahogyan sajnos az ellenőrző védjegy és az import technikai megnehezítése sem látszik a felvásárlási árakon. Azért is tartom különösen szomorúnak, hogy a kormány nem tesz a helyzet ellen, mert több olyan kormánypárti képviselő is az Országgyűlésben ül, akinek a települése vagy éppen saját maga érintett a kérdésben, említhetném szomszéd városom, Soltvadkert országgyűlési képviselőjét, Font Sándort. Kérdezem tehát a kormányt, hogy mit tesz a magyar szőlősgazdák, a magyar bortermelők megvédése érdekében. Mikorra várhatják a gazdák a probléma valós megoldását, mikor ér véget az ígérgetés és a látszatmegoldások időszaka? Milyen hathatós lépéseket tesznek még a szüret megkezdése előtt, hogy megálljt parancsoljanak a becsületes magyar gazdákat tönkretevő borbehozatalnak, hogy az idei évben már ne törje le ez a felvásárlási árakat? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kérdésre Nagy István államtitkár úr válaszol. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! A Földművelésügyi Minisztérium az importborok magyar borpiacra gyakorolt hatásait 2011 óta kiemelt figyelemmel kíséri. Erről a képviselő úr is tájékozódhat, ha a Mezőgazdasági bizottság Szőlő-bor-pálinka albizottságának nyilvános ülésein elhangzottakat figyelemmel követi. A Magyarország határain kívülről származó, továbbfeldolgozási céllal behozott bortételek ellenőrzési szempontból többletkockázatot jelentenek, így az említett időponttól kezdődően fokozott ellenőrzés alatt tartjuk, a piaci folyamatokat folyamatosan nyomon követjük. A magyar borpiac stabilitásának és eredményességének megőrzésében fontos lépésnek tekintjük, hogy 2014 májusában a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa szakmaközi szervezeti elismerést kapott. A szakmaközi szervezeti működés egyik fontos eredménye, hogy a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa a földrajzi jelzés nélküli borok többletellenőrzésének finanszírozása érdekében ellenőrzési díjat vezetett be. Az intézkedést a minisztérium rendelettel terjesztette ki a nem hegyközségi tagokra is, ezzel is biztosítva annak hatékony megvalósulását. A tisztább viszonyok kialakításával a belpiacon a magyar szőlő és a belőle készült borok értékesítési lehetőségei jelentősen javultak. Itt kell megjegyeznem, hogy a magyar borok exportpiaca évek óta stabil, a kisebb terméseredmények ellenére meg tudtuk őrizni pozícióinkat. Az importborok behozatalát, felhasználását, adminisztrációját a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal továbbra is szigorúan ellenőrzi. A szigorú ellenőrzéseket szükségesnek tartjuk fenntartani, mivel az olcsó borok piacán a hamisítás lehetősége továbbra is fennáll. [[16.50]] Ezt bizonyítja - az utóbbi hetekben nyilvánosságra került - egy olasz pincészet esete is, ahol mintegy 30 millió euró értékű hamisítványra derült fény az olaszországi Emilia-Romagna régióban. Fontos lépésnek tartjuk továbbá a borászati hatóság, a vámhatóság és a hegybírók munkájának hatékony összehangolását. A bortörvény legutóbbi módosítása során már a borászati hatóságnak is lehetősége van az országba belépő importborok azonnali ellenőrzésére. [[Az elnök csenget.]] Ezzel a módosítással, azt hiszem, jelentősen javítható az importborok nyomon követése. Köszönöm kérdését.
Megköszönöm az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György képviselő úr ügyrendben fordult az ülést vezető elnökhöz, személyes érintettség címén kér szót. Képviselő úr, két percben megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Személyes érintettség okán azért kértem szót, mert Tállai András államtitkár úr nem is olyan régen, az azonnali kérdések során olyan kijelentést tett, amely a személyemet érinti, és amelyben a karcagi Kun-Mediátor Kft.-t és a Jobbikot, illetve a karcagi Kun-Mediátor Kft.-t, ami a brókerbotrányban elhíresült és a személyemet próbálta összemosni és összekötni. [[Varju László közbeszól.]] Az államtitkár úr gyakorlatilag a „szégyen a futás, de hasznos” technikával - bár rajta nem látszik, hogy hasznos lenne a futás, de a „szégyen a futás, de hasznos” technológiával - elmenekült az ülésteremből, gyakorlatilag semmi mást nem csinált, mint megismételte azt a bűncselekményt, amelynek a vonatkozásában én már feljelentést tettem, és a Központi Nyomozó Ügyészséggel nyomoznak egyébként a kijelentéssel kapcsolatosan. De ezen javíthat egyébként az államtitkár úr, hogyha majd a következő ülésszak kezdeténél megkéri fideszes képviselőtársait, hogy a mentelmi jogát adják ki az ő esetében, és akkor igazi férfiként bebizonyíthatja, hogy megállja-e az ő vádja, illetve az ő rágalmazása az idő próbáját. De nyugodtan leszögezhetjük azt is, hogy sem a személyemnek, sem a Jobbiknak nincs semmilyen köze a Kun-Mediátor Kft.-hez és az ott végzett tevékenységhez, sőt azt is nyugodtan elmondhatjuk, hogy ez volt az a kft., illetve az volt a vezetője, akit maguk a fideszesek delegáltak a helyi bizottságba, aki egyébként Székelyföldre tervezett utat Fazekas Sándor miniszter úrnak, sőt aki Fazekas Sándor miniszter úrnak a lakossági fórumán felajánlott utat sorsoltatott ki. Tehát nemhogy a Jobbikhoz van köze ennek a személynek és ennek a brókerbotránynak, hanem akár tetszik, akár nem, és végre el kellene fogadnia Tállai Andrásnak is, ez a fideszesek brókerbotránya. Visszautasítom a magam részéről, és természetesen ismételten megteszem azokat a jogi lépéseket, amelyeket meg kell. Én köszönöm szépen, hogy ilyen kedvező helyzetbe fog hozni engem Tállai András, már a sokadik perét fogja elbukni ebben az ügyben. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a napirendnek, tehát a kérdéseknek a végére értünk. Most munkánkat a napirend utáni felszólalásokkal folytatjuk. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bartos Mónika képviselő asszony, Fidesz-képviselőcsoport. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Milyen világot szeretnénk továbbadni azoknak, akik utánunk jönnek, a felnövekvő gyermekeknek? Sokszor feltettük ezt a kérdést itt, a nemzet Házának falai között, és ez a központi gondolata Ferenc pápa nagyon várt Laudato si’, Áldott légy! című enciklikájának is. VI. Pál pápa óta a pápai dokumentumokban egyre növekvő módon van jelen a teremtésvédelem témája, de ez az első, amely teljes egészében erről szól. A pápai dokumentum hat fejezetre tagolódik. Az első fejezet a mai tudományos problémák, kiemelten a víz, a biodiverzitás, az éghajlatváltozás és az ökológiai adósság témájának összefoglalását tartalmazza, amelyet a pápa szerint mindenkinek személyes problémájává kell alakítania. A második fejezet a hagyományos szentírás-értelmezéstől eltérően, de nagyon is érthetően tartalmaz bizonyos bibliai szövegrészeket, amelyekből a teremtésvédelem felelőssége származik. A harmadik fejezetben a szentatya megnevezi a problémák okait. Ferenc pápa szerint ma a technokrata uralom logikája vezeti a világot, amelynek értelmében az ember mindent le akar igázni, ezt azonban meg kell változtatni, és önmérsékletet kell tanúsítani. Ferenc pápa a negyedik fejezetben megfogalmazza, hogy az ember nem tekinthet a természetre mint tőle független valóságra, egy újfajta szolidaritás szükségességét veti fel nemcsak a nemzedékek között, hanem a nemzedékeken belül is. Azzal, hogy mit lehet és mit kell tennünk, az enciklika ötödik fejezete foglalkozik, a pápa válasza: lépjünk ki az önpusztítás spiráljából, és legyünk felelősséggel teli emberek. A pápa felveti a politikusok és más felelős emberek szerepét. A szentatya szerint az emberiségnek még megvan a képessége arra, hogy együttműködjön közös otthonunk építésében, de hangsúlyozza, hogy a 24. órában vagyunk. A hatodik fejezetben egyfajta ökológiai spiritualitás rajzolódik ki, Ferenc pápa aláhúzza: művelésre és nevelésre van szükség a változáshoz. Az enciklika fejezetekre tagolódik, melyek bizonyos témaköröket bontanak ki, de mindegyiket áthatja és az egész pápai dokumentumot integrálja több, mindannyiunkhoz szóló üzenet. A szentatya hangsúlyozza a párbeszéd jelentőségét, szerinte ez a problémákkal való szembenézés és a megoldás eszköze, felszólít mindannyiunkat, vallástól, világnézettől függetlenül arra, hogy legyünk nyitottak és készek a párbeszédre. Ökológiai megtérésre van szükség - fogalmaz. Felhívja a figyelmet arra, hogy a problémák felismerését követő lelkesedést sokszor ellankadás és könnyelmű felelőtlenség követi. A pápa éberségre int és hív bennünket, a 24. órában vagyunk, nem lankadhatunk. Különösen érvényes ez ebben az évben, amikor a párizsi klímacsúcsra készülünk. Kedves képviselőtársaim, mindannyi-unknak komolyan kell venni ennek jelentőségét. Ferenc pápa figyelmeztet: nem vagyunk egyedül. Az emberi lét három, egymással szorosan összefüggő alapvető kapcsolaton alapul: az Istennel, a felebarátainkkal és a Földdel való kapcsolaton. Ennek a harmóniának a megbomlása vezet a minket körülvevő válsághoz. A többi teremtmény feletti abszolút uralom tévhite, a túlságos antropo-centrizmus, a tudományos haladás korlátainak fel nem ismerése, az azonnali nyereség hajszolása az emberekbe fektetett társadalmi tőke helyett, a szolidaritás és az egymás iránti barátság megsértése környezeti károkhoz vezet. Miért van ez? Azért, mert kapcsolat áll fenn a környezeti, valamint a társadalmi és emberi kérdések között, amelyeket soha nem lehet szétszakítani. Ezért a környezeti problémák elemzése elválaszthatatlan az emberi, családi, munkahelyi, városi környezettől, valamint minden egyes személy önmagával való kapcsolatától. Nem áll fenn két, egymástól független, egy környezeti és egy társadalmi válság, hanem egyetlen és összetett társadalmi-környezeti válságról van szó. A kulturális válságnak mély gyökerei vannak, és nem könnyű újrarajzolni a szokásokat és viselkedési módokat. Ezért fontos a nevelés, és ezzel egy másfajta életstílusra való áttérés - mindannyiunk számára. Nem várhatunk másokra, közös otthonunk megőrzése, építése mindannyiunk felelőssége. A nagyon várt, sokak által üdvözölt, de számos kritikus megnyilvánulást is kiváltó enciklikában a szentatya párbeszédre és lelkiismeret-vizsgálatra hív minket, arra kér, hogy saját szokásainkat, mindennapi cselekedeteinket is vizsgálva tegyük fel a kérdést: milyen világot szeretnénk továbbadni azoknak, akik utánunk jönnek, a felnövekvő gyermeknek? Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varju László képviselő úr, független képviselő: „A rendkívüli ülés kapcsán” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Most, hogy a kormány így véglegesen magunkra hagyott bennünket, ettől függetlenül azért nem átallom megjegyezni, hogy „igazán élvezetes”, ahogy itt a Jobbik és a Fidesz lesumákozza egymást, miközben éppen a mai nap vagyunk tanúi annak, hogy a Magyar Nemzeti Bank felügyelőbizottsága kapcsán milyen jó együttműködés alakult ki, hogy kétharmados törvényekhez adja a nevét az ellenzék, miközben a kormány láthatóan nem tudott volna mit kezdeni ezekkel a törvényekkel, és éppen ezért ez az álságos magatartás, amit itt tesznek, én azt gondolom, ez nem az az igazi ellenzéki magatartás. Ami viszont itt a mai naphoz kapcsolódik, az a témám, amely alapvetően itt a tanévhez köthető, iskolaügyben szeretnék néhány mondatot mondani. Azért is aktuális ez, mert egy egyedi eseten keresztül be lehet mutatni, és érzékelni lehet, hogy ennek a kormánynak, a Fidesz-KDNP-kormánynak az oktatáspolitikája hogyan és milyen módon jelenik meg, milyen hatása van. [[17.00]] És ez nincs összefüggésben azzal, amit egyébként a tárca felelős államtitkára mondott, hogy elégedettek voltak a munkájukkal. Hát, nézzük akkor ezt az elégedettséget, hogyan jelenik meg egy konkrét intézményben, egy konkrét iskolában!Ebben az esetben, amit néven is fogok nevezni, lényegében egy olyan helyzet állt elő, hogy a közoktatási botrányok sorozata, amely az iskolaigazgatók kinevezésével együtt jár, és még számtalan probléma, ami ebben az évben a KLIK működése során felmerült, az elsősorban megjelenik az iskolák működőképességének jelentős megnehezülésében, és ami nagyon-nagyon fontos, hogy lényegében a fejlesztések teljes elmaradása után nem csoda, hogy a személyi kérdések is kiéleződnek. Különösen akkor, hogyha a kormány úgy működik, hogy mindent maga akar eldönteni, és ebben az esetben, a budafoki Budai Nagy Antal Gimnázium esetében is ezt látjuk. Azt látjuk, hogy a diákokat, szülőket, tanárokat, akik ott véleményt nyilvánítottak és mondtak arról, hogy kinek a vezetése alatt kívánnak a továbbiakban dolgozni, ezt teljességgel figyelmen kívül hagyja a kormány, lényegében a baráti kapcsolatok okán. Hiszen néhány jó iskolatárs kell csak ahhoz, hogy valaki érdemben iskolavezető lehessen, gimnáziumigazgató lehessen, akkor és egy olyan helyzetben, amit egyébként, ahogy említettem, szülők, tanárok, diákok egyaránt nem akarnak. De nézzük ennek részleteit, mert miközben a nevelőtestület tagjai, a szülők, diákok egyöntetűen kinyilvánították ennek a 80 éves intézménynek, gimnáziumnak mai hallgatóiként, dolgozóiként, hogy mit kívánnak a jövő időszakában, kinek a vezetése alatt dolgoznának szívesen, eközben a budatétényi Fidesz és Czunyiné Bertalan Judit államtitkár támogatásával egy új szereplő jelent meg, akiről kiderült, hogy egyébként még a budafoki fideszes alpolgármester évfolyamtársaként is, tehát ilyen iskolabaráti társaságban igyekeznek majd mindezt, tehát mind a diákok, pedagógusok, dolgozók véleményét felülírni. Igazán feltehető az a kérdés, hogy egy iskolának, amely sikeres akar lenni ebben az intézményrendszerben, amelyet a Fidesz kialakított, valóban érdemes-e küzdenie ellene, lehet-e sikeres ilyen környezetben egy olyan intézmény, amelyet egyébként a kormány nem támogat. Én úgy gondolom, hogy számtalan kérdés mellett további kérdéseket kell feltenni, mert a kormány üzenete egyértelműen ellene szól az oktatás szabadságának és annak a lehetőségnek, hogy szakmai érvek mentén a legjobb vezetőt lehessen kiválasztani.Éppen ezért tiltakozni kell és támogatni kell szülőket, diákokat, akik e héten csütörtökön egyébként ezt meg is teszik maguk is; kiállnak az igazukért, azért, hogy a kormányzati elnyomással, a fideszes terrorral szemben oktatási intézményüket megvédjék, szabadságuk lehetőségét megőrizzék, hogy olyan vezetővel dolgozhassanak, akit egyébként ők erre méltónak tartanak. Bízom a sikerükben. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Sallai R. Benedek képviselő, LMP-képviselőcsoport: „Elfújta a szél” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt jelen lévő néhány Jobbikos Képviselőtársam és egyetlen Független Képviselőtársam, akik itt maradtak az utolsó nap utolsó perceiben! „Elfújta a szél” - azért választottam Margaret Mitchellnek ezt a regénycímét felszólalásomul, mert úgy látom, a Fidesz politikájának és a kormányzatnak az elmúlt időszakban történő értékelésére nem lehet sokkal többet mondani, mint azt, hogy elfújt lassan minden reményt és lehetőséget a szél.2010-ben, megmondom őszintén, bár már akkor is LMP-s voltam, de én nagyon bíztam abban, hogy a Fidesz-kormány érdemi változást fog hozni a magyar társadalomban, de a következő négy évben azt kellett látnunk, hogy kicserélik a bűnözői brigádok vezetőit, és érdemi változás nincs. Utána, amikor 2014-ben idejöttem a parlamentbe, azt gondoltam, hogy lehet a konstruktív ellenzékiségnek szerepe, és lehet jobbá tenni a jogszabályalkotást, de az elmúlt egy év most már nagyjából rámutatott arra, hogy szó nincs erről; itt egy egyszerű egypártrendszer 2.0 van, amikor egy párt dominálhat minden tekintetben, és az ellenzéknek itt semmi szerepe nincs, azon kívül, hogy fenntartja a demokrácia látszatát a jelenlétével, de valójában neki nem osztanak lapot. Nyilvánvalóan többszöri elkeseredésemben, amikor azt látom, hogy hogyan működik a magyar Országgyűlés, hogyan szolgálja pusztán üzleti érdekcsoportok érdekeit, előveszem Magyarország Alaptörvényét, a Nemzeti hitvallást, és olvasgatom, hogy vajon hogyan is kellene működnünk. Meglepve látom benne, hogy a IX. cikk (1) bekezdése azt mondja, hogy „Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához”; ugyanakkor csináltak egy goebbelsi propagandagépezetet a köztévékből, a közszolgáltatókból, és itt annak van joga a véleménynyilvánításhoz, aki kormányzati szinten van, a többiek lehetőség szerint csak a baráti körükben beszélgethetnek. Utána azt mondja a X. cikk (2) bekezdése, hogy „Tudományos igazság kérdésében az állam nem jogosult dönteni”; ugyanakkor az akácból, egy invazív idegenhonos fajból lehet hungarikumot csinálni és hősként kikiáltani, mert nyilvánvalóan a kormányra nem vonatkozik az, hogy mit mond az alkotmány.Azt mondja a XII. cikk, hogy „Mindenkinek joga van a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához, valamint a vállalkozáshoz”. Hát, ez az első, amikor azt mondhatom, hogy röhög a vakbelem - hát kinek van itt joga, kinek van lehetősége arra, hogy megválogasson ilyeneket?! Miről beszélünk, amikor az elmúlt fél évben háromszor dőlt meg a kis- és középvállalkozások bedőlésének az aránya, és lassan, ha nincs közmunkaprogram, nincs foglalkoztatás? Tehát nem tudom, ez az alapjog hogyan lesz biztosítható. A második, amikor, gondolom, csendesen elmosolyodtak ezek a komondorpárti képviselők, amikor ezt leírták, ez „A nők és férfiak egyenjogúak”. Hát, nyilvánvalóan itt is lehetne hosszan beszélni, és képviselőtársam ezt meg is szokta tenni. De ami már zavar családapaként, az a XVI. cikk, amelyben azt mondják, hogy „Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi bekezdése, hogy „Tudományos igazság kérdésében az állam nem jogosult dönteni”; ugyanakkor az akácból, egy invazív idegenhonos fajból lehet hungarikumot csinálni és hősként kikiáltani, mert nyilvánvalóan a kormányra nem vonatkozik az, hogy mit mond az alkotmány.Azt mondja a XII. cikk, hogy „Mindenkinek joga van a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához, valamint a vállalkozáshoz”. Hát, ez az első, amikor azt mondhatom, hogy röhög a vakbelem - hát kinek van itt joga, kinek van lehetősége arra, hogy megválogasson ilyeneket?! Miről beszélünk, amikor az elmúlt fél évben háromszor dőlt meg a kis- és középvállalkozások bedőlésének az aránya, és lassan, ha nincs közmunkaprogram, nincs foglalkoztatás? Tehát nem tudom, ez az alapjog hogyan lesz biztosítható. A második, amikor, gondolom, csendesen elmosolyodtak ezek a komondorpárti képviselők, amikor ezt leírták, ez „A nők és férfiak egyenjogúak”. Hát, nyilvánvalóan itt is lehetne hosszan beszélni, és képviselőtársam ezt meg is szokta tenni. De ami már zavar családapaként, az a XVI. cikk, amelyben azt mondják, hogy „Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi (…) fejlődéshez”; mindenkinek - kivéve, aki a magyar vidéken él, ahol nem tudják felújítani a testnevelőtermeket, ahova nem jut egy normális mozgáskultúra-fejlesztő játszótér, mert szétlopják az országból az európai forrásokat, amiből ezt kellene csinálni; ahol nincsenek meg a források ahhoz, hogy megfelelő pedagógusokat fizessenek meg, nincsenek informatikai termek. De azt is mondja az Alaptörvény: „A szülőknek joguk van megválasztani a gyermeküknek adandó nevelést.” Hogy? Amikor megmondják azt, hogy hittanból vagy erkölcstanból mit tanuljon a gyerek; amikor azt mondják, hogy kisgyermekkorától kezdve menjen óvodába, és a lehető legkevesebb időt töltse nagyszüleivel vagy a családdal? Mégis hogyan? Aztán azt is mondja az Alaptörvény, hogy „Minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez”, és mondja még ugyanez a XVII. cikk: „Minden munkavállalónak joga van a napi és heti pihenőidőhöz, valamint az éves fizetett szabadsághoz.” Ez a két cikk azt mondja, hogy gyakorlatilag alkotmányellenesen foglalkoztatjuk a közmunkásokat, akiknek nem jár a munka törvénykönyvében meghatározott fizetés, akinek nem jár ugyanaz a minimálbér, amelyet meghatároz az állam, és hol van az, hogy az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételek meglennének?! Nyilvánvalóan ebben is alkotmányellenesen működik az ország. De azt mondja a XIX. cikk, hogy legalább az „Anyaság, betegség, rokkantság, fogyatékosság, özvegység, árvaság és önhibáján kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén minden magyar állampolgár törvényben meghatározott támogatásra jogosult”. De milyen törvények azok, amelyek alapján kirugdossák a tolószékből az embereket, hogy menjenek vissza a munkaerőpiacra? Milyen törvények azok, amelyek nem teremtik meg a munkafeltételeket, és mégis ezt várják el? Nyilvánvalóan a szakmámból adódóan a kedvencem az, hogy „Mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez”. Kíváncsi vagyok, ezért mit tesz a magyar kormányzat. De nagyon sokat nem, hiszen egymás után buknak le a méregraktárak, amik ellen semmit nem teszünk. Azt mondja még az Alaptörvény, hogy „Minden magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy rátermettségének, képzettségének és szakmai tudásának megfelelően közhivatalt viseljen”. Hát, ebben a közhivatalban érvényesül az, hogy „csak a Fidesz”, és nagyon-nagyon kevés az, aki vezetői tisztségben meg tudott maradni ebben az országban ettől eltérően! S ha végigmegyek az Alaptörvény különböző szakaszain, azt kell megállapítom, hogy mindazok, akik megalkották az Alaptörvényt, kidobhatják ezt, mert saját maguk tiporják lábbal, és az elmúlt egy év ennek a bizonyítására szolgált számomra. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Szórványos taps a Jobbik soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bana Tibor képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Széll Kálmán emlékére” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben. [[17.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Száz évvel ezelőtt, 1915-ben hunyt el Széll Kálmán egykori miniszterelnök, róla szeretnék megemlékezni a következő percekben. Széll Kálmán Gasztonyban született 1843. június 8-án, nemesi hagyományaira és ’48-as szerepére büszke családban. Apja magas közhivatalokat töltött be, országgyűlési képviselő is volt. Ehhez a családi háttérhez társult Deák Ferenc atyai barátsága. Az ifjú Széll Kálmán tanulmányait a soproni bencés gimnáziumban kezdte, majd Szombathelyen folytatta a premontreieknél. A budapesti egyetem jogi karát 1863-ban végezte el, majd két évvel később jogi doktori címet szerzett. Pályáját Rátóton kezdte mint szolgabíró. Az ifjú jogász politikusi pályára készült, s 1869-ben a szentgotthárdi járás országgyűlési képviselőjévé választották. Ezek után még nagyobb lendülettel szolgálta vármegyéjét, különösképpen Szentgotthárd ügyét. Munkája elismeréseként 28 éves korában belügyi államtitkárnak kérték fel, ezt azonban nem fogadta el. Az ifjú Széll kor- és nemzedéktársaihoz hasonlóan az alkotmányt és a közjogot kezdte el kutatni. Deák Ferenc azonban más irányt mutatott számára, így tanácsára pénzügyi tanulmányokba kezdett. Hamarosan az ország legelismertebb pénzügyi szaktekintélye lett. Bekapcsolódott az Országgyűlés életébe, leginkább a pénzügyi bizottságban tevékenykedett. 1875-ben a Wenckheim-kormányban örömmel vette a pénzügyminiszteri kinevezést. Közszereplésének első csúcspontjaként értékelhető miniszteri tevékenysége. Miniszterségéről 1878-ban, Bosznia-Hercegovina okkupációjakor mondott le, megakadályozandó egy háborús konfliktust. Ezután életének legsokoldalúbb korszaka következett. Bécsi bankári körök felkérésére két jelentős pénzintézetet is irányított, óriási szorgalommal és nagy odaadással. Megtartotta képviselői mandátumát, és szívén viselte Szentgotthárd sorsát. Széll Kálmán 56 évesen - 1899-től 1903-ig - az ország miniszterelnöke lett. Miniszterelnöksége alatt 120 törvénycikk született. Modern és célirányos törvény-előkészítő munkája európai szempontból is figyelemre méltó volt, a bevezetett új adóformák, a pénz- és bankügy rendezése mutatják szakmai hozzáértését. Könnyen áttekinthető, jól működő államháztartást szeretett volna. A kormány élén megbékélést és együttműködést kereső politikus volt. A miniszterelnökségről való lemondás után hamarosan visszatért a politikai életbe. Elvállalta az Alkotmány Párt elnöki funkcióját. Közben 1905-ben kerülete újra képviselővé választotta. Több évtizedes képviselői tevékenysége alatt - 1869 és 1911 között - rengeteget tett Szentgotthárd fejlődéséért. Az 1870-es évek elején sürgette a Győr-Szombathely-Graz-vasútvonal megépítését. 1871 októberében nyitották meg a Győr-Szombathely-szakaszt, míg a Grazig hátralévő részt 1872-73-ban építették meg. Személyes közbenjárásának tulajdonították a kortársak, hogy a dohánygyár Szentgotthárdra települt 1894-ben. Eredetileg ugyanis Szombathelyre tervezték, mégis Szentgotthárdon nyitotta meg kapuit. Ez volt a város első gyára, ahol indulása után tíz évvel már több mint 900 nő dolgozott. A megyeszékhely, Szombathely irigykedve figyelte Szentgotthárd gyarapodását. A Vasvármegye című újság a dohánygyár Szentgotthárdra települését a következőképpen kommentálta: „Szentgotthárd ismét fontos lépést tett előre. Buzgó vezérfiainak pihenést nem ismerő munkássága, önfeláldozó tevékenysége eddig is oly sikereket mutathat föl, melyek a leghatározottabban példátlanok kisebb vidéki központok életében. Szentgotthárd, derék értelmiségének és nagynevű képviselőjének szakadatlan fáradozási útján mihamarabb meg fog nőni, ki fog fejlődni… Most Szentgotthárd Szombathellyel vette fel a versenyt, és úgy látszik, diadalmasan.” A megye első állami gimnáziumát is itt nyitották meg. 1891-ben Gimnáziumi Bizottság alakult dr. Vargha Gábor ügyvéd javaslatára. A bizottság elnöki posztjára Széll Kálmánt kérték fel, akinek később jelentős szerepe volt abban, hogy a város megkapta az engedélyt egy gimnázium indítására. A tanévnyitó 1893. szeptember 4-én kiemelkedően ünnepélyes keretek között zajlott. A Vasvármegye című lap részletesen tudósított az eseményről. Kiemelte, hogy a város értelmisége eddig is kitartóan küzdött a határszélen a magyarság érdekében, „de hiányzott eddig kezéből a leghatalmasabb fegyver, az iskola”. Széll saját érdemeiről szerényen ennyit mondott: „Kapacitáltam illetékes helyeken, talán sürgetve, talán zaklató módon, de elvégre a másfél évvel ezelőtt megindított mozgalom sikeréről - amelynek célba érésében sokan kételkedtek - ma bátran beszélhetünk.” 1915. augusztus 16-án, Rátóton halt meg. 1916-ban Széll Kálmán születésnapján méltó megemlékezést tartottak, amelyen a város minden rangú és rendű embere megjelent. A díszünnepségen Vargha Gábor serleget avatott a politikus emlékére a következő felirattal: „Széll Kálmán emlékének, 1843. június 8.-1915. augusztus 16., a Szentgotthárdi Olvasó-Egylet.” Mellé politikusi pályáját végigkísérő fogalmakat véstek: „jog, törvény, igazság”. Tisztelt Országgyűlés! Szentgotthárdi országgyűlési képviselőként különösen nagy tisztelettel tekintek Széll Kálmán munkásságára. Őrizzük meg emlékét, hiszen életútja pártállástól függetlenül minden országgyűlési képviselő előtt példaként lebeghet! Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Novák Előd képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Az obszcén verseket szerző L. Simon László hazudott, a Jobbikra kente trágárságát” címmel. Megadom a szót, képviselő úr. Jelezni kívánom felszólalása előtt, az idézetektől, kérem, az Országgyűlést kímélje meg. Öné a szó.
Természetesen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az államtitkár L. Simon László magából indult ki, amikor a június 1-jei parlamenti ülésen Bécsben nyitott cukrászdák helyett Bécsben nyitott bankszámlákról szóló bekiabálásunkat, Z. Kárpát Dániel képviselőtársam parlamenti műfaj keretében - tehát bekiabálással élve - elmondott gondolatát egy „b” kezdőbetűs káromkodásnak értette, és államtitkár úr válaszában, a kormány képviselőjeként való felszólalásában, amikor nekünk már válaszra nem nyílt lehetőségünk, így kérte jegyzőkönyvezni képviselőtársam bekiabálását. Z. Kárpát Dániel képviselőtársam rögtön tiltakozott is L. Simon Lászlónál, aki beismerte, hogy végül is nem hallotta pontosan, végül is nem hallotta, hogy ilyen valójában elhangzott, de ezt mind már csak sajnos jegyzőkönyvön kívül, négyszemközt ismerte be Z. Kárpát Dánielnek. Azt gondolom, ezek után joggal követeltük közleményben és a Házbizottságban is, az Országgyűlés méltósága érdekében is, hogy az államtitkár nyilvánosan kérjen bocsánatot, kövesse meg az ügybe kevert jobbikos képviselőket, hiszen az L. Simon László által állított, általa jegyzőkönyvbe diktált eset, a káromkodás nem történt meg. Ezek után sajnos semmi nem történt, sőt a hírekben sorra jöttek le azok az Országgyűlés méltóságát is alaptalanul, ezúttal sajnos alaptalanul sértő híradások, melyek címei - hogy idézzem például az Indexet -: „Káromkodásba fulladt a vita a Jobbik EU-álláspontjáról”. A cikk leírását azonban az Országgyűlés méltósága érdekében már nem idézném. Hasonló volt az MNO vagy a Hír TV tudósítása: „Káromkodásig fajult a vita a Jobbik és a Fidesz között”. Egyértelművé vált mindegyik cikkben, hogy L. Simon László szerint a Jobbik képviselői követtek el ilyet, holott mi minden ilyentől igyekszünk tartózkodni. A bekiabálás parlamenti műfaj, mondta ezt Harrach Péter, az Országgyűlés előző KDNP-s alelnöke a Jobbik Országgyűlésbe kerülésének tulajdonképpen az első munkanapján, amikor még egy kicsit háborogtunk azon, hogy - szokatlanul - így közbekiabálnak a mi felszólalásaink során. És ha egy KDNP-s országgyűlési alelnök ezt mondja, akkor azt gondolom, hogy meg kell szívlelni. Igenis, ha az nem obstrukciós jellegű, nem az ülés megzavarására, nem folyamatos bekiabálásokra irányul, hanem rövid bekiabálásokra, mint például amikor L. Simon László jegyzőkönyvbe diktálta ezt - a jegyzőkönyv szerint „Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Ne hazudj!” -, akkor ez igenis helyénvaló. Helyénvaló annál is inkább, mert úgy tűnik, hogy Kövér László is, meglehetősen kettős mércét alkalmazva, kormánypárti képviselőt még soha meg nem bírságolva mindig csak az ellenzéki képviselőket szankcionálja. Még egy egyszerű bocsánatkérésre sem volt hajlandó felszólítani, még felkérni sem azt az L. Simon Lászlót, aki nemcsak a jobbikos képviselők becsületét kérdőjelezte meg és rágalmazott meg minket alaptalanul, hanem, azt gondolom, hogy az Országgyűlés méltóságát is sértő módon keverte az Országgyűlést rossz hírbe, hiszen ezúttal semmiféle trágárság nem volt az Országgyűlésben. S hogy miért mondjuk azt, hogy magából indult ki L. Simon László? Azért, mert - talán valamennyire közismert is - az Orbán-kormány jelenlegi miniszterelnökségi, korábban kulturális államtitkárának közpénzből megjelentetett versei tartalmaznak olyan trágár, ráadásul öncélúan obszcén szövegeket, amelyek egyébként jogos felháborodást keltenének, ha az Országgyűlésben elhangzanának. Éppen ezért én nem is idézem, nem is idéztem eddig sem, annak ellenére, hogy a Medgyessy-kormány alatt adták ki az ő önálló kötetét közpénzből. A könyv kiadását a Nemzeti Kulturális Örökség Minisztériuma és a Nemzeti Kulturális Alapprogram is támogatta, ezeket az öncélúan obszcén és trágár verseket, ha lehet egyáltalán ezeket a halandzsákat, sok esetben halandzsákat versnek nevezni. Én azt gondolom, az Országgyűlés szégyene, hogy ezek után egy ilyen személy mind az Országgyűlés Kulturális bizottságának elnöke, mind - később - kulturális államtitkár is lehetett. De ha mindez nem lett volna elég, akkor mintegy magából indulva ki folytatta ezt a rágalmazást mind a Jobbikkal, mind az Országgyűléssel szemben. És ha Kövér László nem teszi meg, hogy ezt itt valamilyen formában, akár ülésvezetői elnöki beolvasással pontosítsa, akkor nekünk, jobbikosoknak kellett ezúton megvédenünk a magunk és az Országgyűlés méltóságát is. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[17.20]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak napirend utáni felszólalásra jelentkezett Kulcsár Gergely képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Megadom a szót.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr.
Elnézést, képviselő úr. Nem mondtam el a felszólalásának címét: „Mit tesz a kormány, hogy megvédje a magyar bor…” Bocsánat: „Minek kell történnie ahhoz, hogy zárttá tegyék a debreceni menekülttábort?” címmel. Megkövetem, képviselő úr; úgy látszik, hosszú volt már az ülésnap ma. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A debreceni menekülttábor környékén kialakult múlt hét hétfői eseményekről, zavargásokról már sok helyütt esett szó, de még néhány új információval gazdagítanám ezt a témát. Amikor megtörtének ezek az események, a médiában az jött le, hogy két táborlakó vallási konfliktusából alakult ki kisebb csetepaté, és ez alakult nagyobb verekedéssé és garázdasággá. Információink szerint ez nem fedi a valóságot. A táboron belül már úgy viselkedtek a táborlakók, ahogy, hogy is mondjam, nem igazán illik kultúrkörökben. Valamilyen tudatmódosító szereket is használhattak, illetve egy szerencsétlen állatot, egy birkát is bántalmaztak, ami már kimeríti az állatkínzás büntetőjogi kategóriáját.Az eseményekről több videofelvétel, hír is szólt, képfelvételek, amikor az utcán tomboltak ezeket a magukat menekültnek mondó bűnözők. De a felvételeken meg az eseményeken túl az verte ki igazán a debrecenieknél a biztosítékot, amikor hallották a liberális pártok reakcióit. Az egyikőjük még több menekülttábort szeretne az országban, a másik liberális törpepárt képviselője értéknek tekinti a bevándorlókat. De talán ezt a versenyt, ezt a szélliberális versenyt a DK nyerte meg, igaz, az Együtt-tel szoros versenyben.A DK képviselője korábban a következőket mondta ezzel kapcsolatban, még a zavargások előtt egy-két nappal. A bevándorlókra utalva a következő Facebook-bejegyzést jegyezte: „Általában a járda szélén poroszkálnak, nehogy elvegyék a teret, a helyet tőlünk, magyaroktól. Megvert kutyaként, lehajtott fejjel járnak. Félnek. Van is mitől.” Erre volt képes a debreceni DK-s önkormányzati képviselő. Láthattuk a felvételeket, nem igazán fedi ez a valóságot, sőt ennek az ellenkezője igaz. De nem volt elég, hogy megtörténtek ezek az események, az adott úr, illetve a DK képviselői még kiálltak az események után is, a garázdaságok, bűncselekmények után is kiálltak az utcára, és csokoládét, vizet osztottak a bevándorlóknak.Arról is kevés szó esik, ami a legutóbbi Hajdú-Bihar megyei közgyűlésen nyilvánosságot kapott; a megyei tiszti főorvos beszámolója kapcsán a Jobbik képviselői kérdezték a tiszti főorvost a menekültek, illetve az illegális bevándorlókkal kapcsolatos egészségügyi kockázatokról. A tiszti főorvos asszony ott elmondta, hogy amikor az egészségügyi szűrésre kerül a sor, több esetben találnak HIV-fertőzöttet, tbc-st és fertőző májgyulladásban szenvedő bevándorlókat. Sőt, ez a fertőző májgyulladás a bevándorlók soraiban sokkal többször fordul elő, mint az egész megyében összesen. Szóval, Hajdú-Bihar megye közel 450 ezer lakosa között kevesebb a fertőző májgyulladásos beteg, mint a bevándorlóknál.Amikor megkérdeztük, hogy mi lesz ezekkel az emberekkel, az volt a tiszti főorvos válasza, hogy általában meg sem várják azt, hogy megjöjjön az eredmény, eltűnnek, és ki tudja, merre poroszkálnak. Hát, a közbiztonsági kockázat mellett ez az egészségügyi kockázat is komoly veszélyt jelenthet, illetve ha jobban felgyorsul ez a folyamat, akkor még inkább. Ezért is tüntettünk tegnap Debrecenben, a menekülttábor szomszédságában. Több mint 800 ember jött el a tüntetésünkre a hívó szavunkra, a mellett, hogy a menekülttábort végre tegyék zárttá. Ezt már évek óta követeljük itt a parlamentben is, a debreceni önkormányzatban is és számos fórumon, de süket fülekre találtunk. A Fidesz nem tett semmit ez ügyben. Az emberek elmondták azt is a tüntetés után, hogy az is hazugság, amit több kormánypárti politikus is elmondott a parlamentben is, hogy már egy éve nincs panasz a menekülttábor környékén. Dehogy nincs panasz! Mindennaposak a panaszok. Az egy dolog, hogy nem tesznek minden esetben feljelentést, de mindennaposak a tivornyák, a garázdaságok, hangoskodnak, és zavarják az ott élő embereket. A múlt héten, az események után a Fidesz politikusai is, Hajdú-Bihar megyei, debreceni politikusai is azt mondták, Pósán Lászlótól Kósa Lajoson át egészen Papp László polgármester úrig, hogy zárttá kell nyilvánítani a menekülttábort. Nagyon kíváncsiak vagyunk a kormány lépésére. Szeretnénk, ha a kormány is magáévá tenné ezt a gondolatot, és zárttá nyilvánítaná a debreceni menekülttábort, úgy, ahogy az ország összes menekülttáborát. És a másik kérésünk, követelésünk, hogy lakott területen kívülre költöztessék ezeket a táborokat. Ez a magyar emberek érdeke. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére szeptemberben kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Megköszönöm együttműködésüket, megköszönöm munkájukat, valamennyi képviselőtársamnak és az Országgyűlés Hivatala munkatársainak, és mindannyiójuknak jó pihenést, szép nyarat kívánok. Az ülést bezárom. Köszönjük szépen. [[Az ülés 17 óra 26 perckor ért véget.]] Földi László s. k.Gúr Nándor s. k.jegyzőjegyzőHegedűs Lorántné s. k.Mirkóczki Ádám s. k.jegyzőjegyzőDr. Szűcs Lajos s. k.jegyzőA kiadvány hiteléül: