Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:01:45]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 350 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, прошу привітати народного депутата України Заца Олександра Вікторовича з днем народження. А тим паче, що 35 років людині виповнилося. Шановні народні депутати, дозвольте надати вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 7 вересня 2011 року. Розглянуто 21 питання порядку денного. За результатами розгляду цих питань прийнято 2 закони та 5 постанов, 6 законопроектів та 9 проектів постанов відхилено. Шановні народні депутати! Дві фракції: фракція "БЮТ – "Батьківщина" і фракція "Наша Україна – Народна самооборона" – вимагають оголосити перерву на 30 хвилин для проведення консультацій. Разом з тим вони готові виголосити заяву, в якій пояснять мотиви того, чому вони пропонували оголосити перерву. Народний депутат Шустік, будь ласка.
Олена Шустік, "БЮТ – "Батьківщина". Шановні громадяни! Шановний головуючий! Фракція "БЮТ – "Батьківщина" хоче проголосити наступне. Сьогодні 76 день триває судилище над Юлією Тимошенко. Проте кримінальна справа, яку так ретельно готували в кабінетах Банкової, розвалюється на очах. Вчорашні свідчення Тимошенко в суді довели, екс-прем’єр-міністр не винна. Вкотре підтвердилась відсутність складу злочину в її діях, абсолютна відсутність будь-яких доказів в обвинуваченні щодо її винуватості та щодо скоєння нею будь-якого злочину. Юлії Тимошенко інкримінували те, що вона, нібито вона власноручно підготувала директиви, підписала їх, поставила на них печатку Кабінету Міністрів і особисто передала їх керівнику НАК "Нафтогазу". Це обвинувачення було повністю спростовано, оскільки в матеріалах справи відсутні документи, які власноруч підписувала Юлія Тимошенко. На підтримку директив, які є в матеріалах справи, стоїть факсиміле. Це повністю руйнує концепцію обвинувачення. Аналогічно виглядають і експертизи, так званого, збитку. Зокрема, низка спеціалістів, які підписували довідку, що стала підставою для обрахування збитків, відмовилися від того факту, що проводилися будь-які перевірки. Вони зазначили, що їх примушували підписувати цю довідку в приміщенні Головного контрольно-ревізійного управління без перевірки будь-яких первинних бухгалтерських документів. В суді також остаточно доведено, що Тимошенко не брала участі у підготовці контрактів, не мала ніякого стосунку до розробки тексту контракту, до його візування та підписання. Все це свідчить про те, що в діях Тимошенко відсутній будь-яких склад злочину. Насправді немає підпису на директивах, немає збитків держави і немає злочину в діях Тимошенко. Очевидно, що суд над Юлією Тимошенко має політично вмотивований характер, який є несумісним з вимогами Конституції та законів України, міжнародними зобов’язаннями нашої держави та загально прийнятими нормами моралі. Кримінальна справа прошита білими нитками. В незалежній Україні суд не має права бути політичним дишлом, ручником діючої влади. Тому парламентська фракція "БЮТ – "Батьківщина" вимагає владу негайно схаменутися. Припинити цей фарс і звільнити з під варти Юлію Тимошенко. Порушену проти неї справу закрити, що дасть можливість громадянам, міжнародній спільноті показати, що в Україні справді є суд, а українська Феміда – не посміховисько. Дякую за увагу.
Шановні колеги, нам потрібно визначитись щодо парламентських слухань на цю сесію. Довожу до вашого відома, шановні колеги, що в нас передбачено парламентські слухання на вересень, на 21 вересня на тему: "Інститут сім’ї в Україні: стан, проблеми та шляхи їх вирішення". Тобто в нас є можливість передбачити парламентські слухання на жовтень, на листопад, на грудень і навіть на січень. Зараз пропонується до розгляду 5 проектів постанов. І я просив би шановних народних депутатів враховувати щойно надану вам інформацію. І прохання таке, шановні колеги, давайте розглянемо питання про проведення парламентських слухань за скороченою процедурою. Нема заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію про розгляд за скороченою процедурою проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Сучасне становище суспільної моралі в Україні, проблеми і перспективи, та стан дотримання законодавства в цій сфері" [[реєстраційний номер 8264]]. Прошу голосувати. [[10:07:28]] За-228 Рішення прийнято. Я прошу звернути увагу ініціаторів цього проекту постанови на формулювання "становище суспільної моралі". Можливо, "стан суспільної моралі в Україні" або "з мораллю суспільства. становище суспільної моралі". Ми ж моралі моралі читати не можемо. Доповідач – народний депутат України Дем’янчук Вікторія Олександрівна. Співдоповідач – голова Комітету з питань культури і духовності Володимир Олександрович Яворівський. Там, можливо, буде уточнення нам якесь внести в назву. Я говорю, потім уточнення в назву внесемо, може.
Так, так. Вікторія Дем’янчук, фракція Компартії України. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Вашій увазі пропонується проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Сучасне становище суспільної моралі в Україні, проблеми і перспективи, та стан дотримання законодавства в цій сфері". Сучасне становище суспільної моралі в Україні викликає занепокоєння, адже відбувається очевидна моральна та духовна деградація суспільства. Якщо в епоху розвинутого соціалізму нашому суспільству були властиві такі цінності як совість, життя для цінших, турбота про ближнього і слабкого, повага про старших, відповідальність. То з розпадом СРСР розпалася не тільки країна, але стали розвалюватися і властиві даній епосі моральні цінності. Що ми сьогодні маємо? За рівнем споживання алкоголю на душу населення Україна посідає п’яте місце у світі – 15,6 літрів. Ми посідаємо перше місце у Європі за кількістю підлітків, що вживають алкоголь, їх кількість становить 40 відсотків. Поширений жіночий алкоголізм. Щорічно більше, як 40 тисяч чоловік гине від наслідків вживання алкоголю. Наркоманія в Україні збільшується на 8 відсотків в рік, тенденція одна з найвищих у світі. За найскромнішими підрахунками кількість наркоманів досягає 1 мільйона, 70 відсотків наркоманів молоді люди до 25 років. Більше 27 відсотків українських підлітків вже хоча б раз пробували наркотики. Україна займає шосте місце у світі за рівнем поширення епідемії ВІЛ/СНІД і перше місце за темпами його зростання. Все частіше спостерігається негативна тенденція нехтування громадянами етичними нормами, традиційними моральними та духовними людськими цінностями, що складалися та формувалася у суспільстві протягом тривалого часу. Такі негативні явища є наслідком доступної теле-, радіо-, відеопродукції, музичних та художніх творів, у тому числі навчальних та тих, що рекомендовані для дітей друкованих матеріалів та іншої інформації, що своєю неякісною стороною негативно впливають на психічний розвиток особистості та виховання громадян у дусі добра, честі та справедливості. Вражаючим є і факт неоднозначного застосування методів виховання підростаючого покоління у загальноосвітніх школах, що відображається предметом навчальної програми.
Будь ласка, завершуйте.
Причиною такого ганебного як для України з багатовіковою історією стану суспільної моралі у соціумі є не тільки соціально-економічна ситуація у державі: безробіття, неможливість отримання першого робочого місця, закриті дома культури, бібліотеки, школи, дитячі садочки, але і відсутність не тільки досконалого законодавства у сфері захисту громадян від негативного впливу інформації на розвиток особистості, а і недбала, байдужа політика держави та її діяльність апарата в цілому. Саме тому потрібний постійний контроль з боку влади за існуючими проблемами у царині суспільної моралі. Адже вони становлять небезпеку для молодого підростаючого покоління. Адже якщо не зупинити цю аморальну вакханалію, вседозволеність, безвідповідальність за порушення законодавства, яке майбутнє очікує нашу державу. Очевидно, що сучасне становище суспільної моралі в Україні та стан дотримання законодавства в цій сфері потребують широкого обговорення. Метою проведення парламентських слухань є створення необхідних правових та соціально-економічних засад, спрямованих на унеможливлення зростання впливу негативних моральних явищ на розвиток громадян, захист суспільної моралі.
Вікторіє Олександрівно, завершуйте.
та позитивного розвитку особистості. Сьогодні необхідно встановити ту межу, за якою безконтрольне свавілля, анархічна вседозволеність одних загрожує свободі інших. Прошу підтримати.
Володимир Олександрович Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності.
Доброго ранку Україно! Шановне товариство, парламентські слухання, на яку б тему вони не були, а особливо, коли ця тема дуже важлива для суспільства – це завжди корисно, це ще один крок для утвердження громадянського суспільства, це ще один крок до демократії. Через те Комітет з питань культури і духовності звичайно що підтримує, вважаючи, що ця тема неймовірно важлива, тому що сьогодні українське суспільство фактично западає у такий аморальний, я би сказав, аморальний морок, який відчувається сьогодні всюди від базових якихось речей, які зберегло українське село, і там це руйнується, вже не кажучи про велетенські мегаполіси, вже не кажучи про ті злидні, в яких сьогодні перебуває українське суспільство. Через те все це, звичайно, завдає колосальних ударів, розхитує базові моральні цінності суспільства. Через те я переконаний, що різні думки, які тут пролунають, очевидно, допоможуть нам, якщо не вирішити цю проблему, то, принаймні, опублічити її, щоби вона стала зрозуміла для дуже багатьох. Через те, очевидно, треба говорити і про те, що сьогодні є безліч випадків, коли молоді матері, народивши дитину, готові її тут же продати. Але, я думаю, що у першу чергу треба говорити про аморальність влади. Сьогодні аморальність запанувала на всіх поверхах влади, від найвищого гаранта нашого, аж до самісінького низу. І треба говорити і про те ж саме Межигір’я, яке фактично захоплено, треба говорити про ті угіддя мисливські, які сьогодні захоплені, і туди проста людина не може сьогодні зайти. Треба говорити про ці речі. Треба говорити і про рівень моралі і в уряді, але треба говорити і про комісію, яка була створена – Комісія з питань моралі, де сидять мужі і вирішують, це еротика чи це секс, але не розуміються ні на тому, ні на тому. Така була ж історія із романом Ульянченка Олеся, на жаль, уже покійного, якого заборонили через те, що комусь там здалося, що там, значить.
Да, завершуйте, будь ласка.
хтось комусь не так сказав там і тому подібне. Через те комітет підтримує, треба провести ці слухання.
Шановні народні депутати, будемо обговорювати це питання? Будь ласка, запишіться тоді. Прошу прізвища народних депутатів. Народний депутат Ар’єв, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні колеги, ідея дуже хороша і правильна. Треба було давно піднімати це питання, але чи знову не перетвориться це у фарс і порожню балаканину без жодного результату, який буде слідувати за цими слуханнями? Що ми маємо на сьогодні? Ми маємо на сьогодні школи, які закриваються. Ми маємо на сьогодні розвалені будинки культури. Ми сьогодні маємо відсутність фінансування будь-яких культурних програм, а також спортивних заходів для юнацтва. Натомість влада показує, як вона діє насправді. Ми сьогодні бачимо, що на президентські палаци витрачаються сотні мільйонів гривень. Прокуратурі виділяється уже понад мільярд гривень з державного бюджету України. Влада всмоктує все більше і більше, зате молоді ми сьогодні виділяємо набагато менше коштів, ніж навіть було у найгірші кризові роки. То ми сьогодні маємо бути чесними або перед собою і не просто поговорити, а і діяти. І найкраща наша дія буде лише тоді, коли ми у проект бюджету на 2012 рік включимо гроші на підтримку молоді, на підтримку культури, а натомість скоротимо суттєво витрати на владу, яка і так уже зажерлася остаточно.
Валерій Бевз, фракція комуністів.
Слово народному депутату Самойлик, будь ласка.
Катерина Семенівна Самойлик, мікрофон.
Дякую. По-перше, я підтримую, Володимире Михайловичу, вашу пропозицію, треба відкоригувати постановку питання, назву парламентських слухань, так не можна, і там суцільна тавтологія. Це перше. По-друге, я б не розглядала саме в такому ракурсі, як доповідачі доповіли нам це питання, бо це шлях в нікуди. Нам треба розглянути питання моральності в чому? Чому на протязі 20 років у нас плюндрується наша історію, надбання нашого народу? Чому ми допустили, що в нас іде руйнування пам’ятників тим людям, дякуючи яким відбулась Україна? Чому ми й досі не дали відповідь де наші національні студії: Хронікально-документальна, кіностудія Довженка, Одеська, Ялтинська? Де їх витвори, які б дійсно існували на традиції українського народу і моральності нашого з вами народу? Чому сьогодні змістовна книга і гарний фільм замінений всілякими шоу: і політичному, і просто шоу багатіїв, шоу прикрас, шоу одягів? Де ж культура сім’ї?! Ось ми сьогодні кажемо, що, дійсно, треба подумати і про молодих матерів, які вже там кидають своїх дітей та не дбають про те, щоб сім’я була. А чому ж у нас у порядку денному стоїть питання щодо підтримки сурогатної матері? Де ж моральність Верховної Ради України? Де ж моральність народних депутатів України, які ініціюють саме ці питання? Тобто я б хотіла, щоб ми від політичних питань моральності нашого суспільства ми прийшли по-справжньому до змісту самого, що таке.
Завершуйте, будь ласка.
І думаю, що саме в цьому напрямку нам треба провести розмову на парламентських слуханнях. Ми підтримуємо ініціативу цю.
Дякую. Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Дуже добре, що це питання стало сьогодні, і я дякую колезі за те, що внесено такий чудовий законопроект – Постанова про проведення парламентських слухань. Єдине, що я зразу скажу, що я в рамках того, щоб мати можливість підготуватися до цього питання, всебічно розглянути, тому що це не повсякденне питання. То я пропонував би не в жовтні провести, а в листопаді. Ну, це на розсуд авторів, на розсуд залу. Що стосується мого бачення цього питання. Я задаю собі питання: як так сталося, що в нашій країні, яка освітня, яка цивілізована і так дальше, що маємо перші негативні, так сказати, ступені по всім негативному, що можна з точки зору моралі оцінювати. Ми перші світі, в Європі тим більше, по алкоголю, споживанню, особливо дитячому алкоголізму, ми перші по споживанню наркотичних, ми перші по розповсюдженню СПІДу, ми перші і багато по приступності і так дальше і так дальше. Як так сталося в нашому питанні і які причини цього? І я впевнений, що парламентські слухання дадуть відповіді: до яких пір в нас буде розбещене телебачення проводити, так сказать, агресивну інформаційну політику, яка негативно на свідомість молодої людини? До яких пір ми можемо безконтрольно розповсюджувати порнографію дитячу і стояти одним із лідерів, де розповсюджуються порнографія через нашу систему комп’ютерну і це є доступно до нашого молодого покоління, відповідно впливає на це, на свідомість молодої людини? До яких пір ми будемо спостерігати на те, як руйнується наша свідомість, наша мораль православна нашої центральної частини Європи? Чому держава на це довгий час не звертала увагу? Я пропоную всім залучитися до цієї дуже важливої, а може саме важливе питання, яке є і віднестися до цього питання, підготовуючи**** всебічно розглянувши це питання, поставивши точки і винести те питання, яке повинно унормувати в законодавчому плані для того, щоб неможливо бути в подальшому такого.
Завершуйте, будь ласка.
антисуспільного. І останнє питання. Я не розумію, чому в нас така діяльність, яка вредить нормам Конституції і нормам моралі, спостерігається і розповсюджується, і держава не приймає на це рішення. Дякую.
Дякую. Богословська, що? Я не розумію. Мікрофон ввімкніть. Що маєте на увазі?
Дякую. Ми підтримуємо ці слухання, але на листопад місяць, як попросив виступаючий.
Автори проекту постанови погоджуються? На листопад місяць, да? Погоджуєтеся? Але тоді ми, якщо, шановні колеги, не заперечуєте, ми приймаємо постанову, але у робочому порядку назву парламентських слухань відкоригуємо. Немає заперечень? З урахуванням цієї пропозиції, а саме. [[Шум у залі]] Я перепрошую, Унгурян від фракції, одна хвилина. [[Шум у залі]] Ні, треба записуватися було.
Шановні колеги, я також дякую ініціатору постанови за цю ініціативу, тому що вже те, що було сказано, дуже негативні тенденції, які сьогодні є в Україні, вони свідчать про жахливий стан справ у цій ситуації. Але на чому я хотів закцентувати увагу? Що ми дуже часто боремося із наслідками. Вся державна політика, про яку щойно говорив мій колега, вона направлена на боротьбу із наслідками. Ми рятуємо молодь, дітей, суспільство від ганебних явищ, які є наслідками. Алкоголізм, наркоманія, ВІЛ-СНІД – це все наслідки того, що в людей абсолютно, на жаль, дуже часто відсутній справжній духовний моральний стрижень. І ось тому нам потрібно змінити державну політику, суспільну політику стосовно того, щоб боротися за моральних, високодуховних, високоморальних людей, молодь, дітей, підлітків, все суспільство. І тому треба витрачати фінанси, державні фінанси.
Завершуйте, будь ласка.
Не на пивні фестивалі якісь, не на фестивалі, просто які абсолютно розтринькують державні кошти, а на те, щоб формувати свідомість, формувати справжніх патріотів своєї країни, в яких є сильний духовний моральний стрижень. Потрібно зробити це головним для кожного державного органу.
Дякую. Шановні. [[Шум у залі]] Будь ласка, Тарас Чорновіл.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги народні депутати України! Для нашої депутатської групи дуже важливим також є цей момент, щоб ми рухаючись до загальних, ліберальних, економічних і інших цінностей, не втратили ту священну основу, яка є в історії, в душі нашого народу і нашого суспільства. Для нас дуже важливо, щоби побачити ті загрози, які існують, побачити ті причини, які до них ведуть і знайти, обговорити і запропонувати уряду методи, якими можна протиставлятися тим загрозам. Тому що дуже часто у нас почав лібералізм розуміти як вседозволеність, похабність і апофеоз безкультур’я і бездуховності, цьому потрібно поставити заслон. З цього приводу своє слово має сказати Верховна Рада. І основне, про це правильно сказав колега Унгурян, це те, що ми повинні знайти ті прочини, повинні знайти чим повинна зайнятися українська молодь, знайти для неї можливі зайняття, щоб вона шукала себе не в тому бруді, який нав’язується сьогодні. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Обговорення питання завершено. Така пропозиція, шановні колеги: ми приймаємо з вами до голосування тему парламентських слухань: "Стан суспільної моралі в Україні". Пропозиція поступила провести ці парламентські слухання в листопаді. Це можна зробити 9 листопада. Відповідно до Регламенту у цей тиждень Верховна Рада України працює в комітетах і фракціях, і тоді проводяться парламентські слухання. З урахуванням цього я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 8264]]. Прошу голосувати. [[10:25:23]] За-261 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги! Оголошується до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань щодо створення в Україні сприятливих умов розвитку індустрії програмного забезпечення [[8376]]. Прохання розглядати питання за скороченою процедурою. [[10:26:03]] За-221 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Євген Царьков, співдоповідач – перший заступник голови Комітету з питань науки і освіти Максим Луцький. Будь ласка.
Уважаемые народные депутаты, в предлагаемом проекте постановления предусматривается проведение парламентских слушаний по созданию в Украине благоприятных условий в развитии индустрии программного обеспечения, в ходе которых предлагается заслушать информацию, предложения в целях определения четких стратегических ориентиров в государственной политике по созданию в Украине благоприятных условий развития индустрии программного обеспечения. Целью указанных парламентских слушаний является анализ реализации государственной политики, создание благоприятных условий в развитии индустрии программного обеспечения, а также принятие соответствующих рекомендаций парламента. Хочу обратить внимание председательствующего и народных депутатов, что проектом постановления предлагается провести слушания по старой дате в мае, так как по Регламенту мы эту дату уже проскочили. От народных депутатов, инициаторов законодательной инициативы, есть предложение провести эти слушания в ноябре 2011 года. В течение всех лет независимости Украины отрасль информационных технологий развивалась без всякого вмешательства со стороны государства, по большому счету обособлено в своих рамках. Между тем, на мировом рынке производители программной продукции закрепились основные страны конкуренты – это Индия, Белоруссия и Россия, где были созданы необходимые экономические условия для развития этой сферы деятельности. Возникла серьезная угроза Украине потери этого рынка и недопоступление в бюджет около 1 миллиарда долларов поступлений как прямых, так и косвенных социальных. Напомню, что огромное количество граждан Украины, украинцев, работают сегодня на корпорации "Майкрософт", "Гугл", "Сименс", "Бош", "Дойче Банк", "Боинг", "Люфтганза" и другие. По большому счету, наш огромный потенциал, легальный потенциал Украина, а это самая основная масса людей молодых, вынуждена продавать свой труд на зарубежном рынке. Поэтому принятие предложенного проекта постановления Верховной Рады Украины будет способствовать совершенствованию деятельности органов исполнительной власти, общественных организаций, профессиональных объединений и участников рынка по созданию в Украине благоприятных условий развития рынка программной индустрии. Прошу народных депутатов поддержать данный законодательный.
Дякую. Перший заступник голови Комітету з питань науки і освіти Максим Луцький. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Комітет, підтримуючи в цілому ідею щодо визнання сфери інформаційної технології, зокрема індустрії програмної продукції, пріоритетно розглянув 15 червня 2011 року це питання. Авторами запропоновано з метою визначення чітких стратегічних орієнтирів державної політики щодо створення в Україні сприятливих умов розвитку індустрії програмного забезпечення та аналізу стану її реалізації, провести у травні 2011 року спеціальні парламентські слухання. Комітет вважає доцільним обговорення модернізації державної політики задля сприяння розвитку індустрії програмного забезпечення. Громадське обговорення цієї проблеми потрібне, тому що: Перше. В країні сформовані стійкі традиції розробки програмного забезпечення. Друге. Ця індустрія, на відміну від виробничих, є екологічно чистою, її розвиток не виснажує природні ресурси та результати досягаються виключно силою розуму. Третє. Цілісне уявлення щодо структури національної індустрії програмної продукції результативності та ефективності її діяльності немає у силу її специфіки. Четверте. Нарешті, не сформовано цілісно державну політику щодо стимулювання розвитку цієї індустрії, бо досвід інших країн доводить, надання відповідних пільг та преференцій можуть суттєво покращити структуру ВВП та експертну. Проведення слухань підтримав також і Кабінет Міністрів України, який зазначив, що слухання дадуть можливість проаналізувати стан реалізації державної політики щодо розвитку індустрії програмного забезпечення як складової загальнодержавної політики у сфері інформаційних технологій. Сприятимуть. розроблено рекомендації щодо створення умов для розвитку зазначеної індустрії та зміцнення позиції України на світовому ринку виробників програмного забезпечення. Підтримало Міністерство освіти і науки, молоді та спорту України. Державне агентство з питань науки і новацій інформатизації України, Академія правових та педагогічних наук, Інститут законодавства. Однак варто зазначити, що проведенню кожних парламентських слухань повинна передувати прискіплива робоча група, зокрема громадські обговорення, підготовки.
Завершуйте, будь ласка.
Питання актуальне, проблема є, і треба визначатися. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, якщо є потреба обмінятися думками, прошу, запишіться. Так, прізвища, будь ласка, народних депутатів покажіть, що записалися на виступ. Тарас Чорновіл.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Народні депутати України! Тема, дійсно, дуже важлива. Не може країна нормально розвиватися сьогодні, у ХХІ столітті, якщо вона буде тільки опиратися на сировинні ресурси, на видобувну промисловість і на найнижчий перший рівень обробки. Високі технології, з яких найвищі технології інформаційні, програмне забезпечення, інші подібні напрямки – це те, що повинно стати основним напрямком для України. Наш рівень вищої школи, наш рівень наукових установ, перші великі досягнення, які були зроблені саме в Україні, дають нам моральне, не право вже, а обов’язок, дійсно, вишукати ті проблеми, які стримали цей розвиток, і паралельно з цим, мені здається це дуже важливо, вишукати ті проблеми, які зупинили колись дуже серйозні плани розвивати не тільки програмне забезпечення, але так само і певну ресурсну базу для високотехнологічної промисловості. Згадайте кілька проектів "силіконових долин" у країні, які планувалися на базі ще старих радянських підприємств, і які так і не були реалізовані, і які так і розсипалися, на превеликий жаль. Тому я думаю, що, розглядаючи це питання, нам треба паралельно добавити проблеми і Світловодська, і кількох інших міст, де є фактично зачаткова база для розвитку крім програмного забезпечення ще й нових технологій для комп’ютерної техніки і тому подібне, для нових енергетичних технологій тощо. Я думаю, що ці слухання обов’язкові. Єдине, що, наскільки пригадую, в постанові фігурувало 11 травня, тому необхідно визначитися з датою проведення слухань. А поза тим наша фракція підтримує цю ідею.
Інна Богословська, фракція Партії регіонів.
Партія регіонів підтримає цю постанову, але ми пропонуємо провести ці слухання в грудні місяці. Автори постанови не заперечують.
Дякую. Володимир Карпук. Станіслав Аржевітін, так?
Прошу передати Аржевітіну.
Будь ласка, Станіслав Аржевітін.
Шановні народні депутати, я хотів би нагадати, що група депутатів у складі десяти народних депутатів з усіх фракцій підготувала законопроект, який називається "Про економічний експеримент щодо створення сприятливих умов для розвитку в Україні індустрії". Погодившись, ми прийшли до висновку, що для того, щоб з’ясувати актуальність, причини і всі механізми доцільно провести спочатку парламентські слухання, послухати, що з цього питання думають по всій Україні, фахівці особливо. І після того визначити, в якій формі потрібно нам чи можливо вдосконалити, чи можливо подати на заміну законопроект. Нам дуже важливо, щоб було визначено і послухати, хто повинні бути учасниками цього економічного експерименту. Дуже важливо, яка повинна бути врешті-решт мета цього експерименту, особливо заходи на реалізацію цього експерименту, управління, особливо гласність і публічність. Ми повинні розібратися, чому ви відстаємо у цьому питанні від наших сусідів Росії і особливо Білорусії. І після цього автори готові подати або вдосконалений або законопроект на заміну. Тому просимо підтримати парламентські слухання з приводу цього питання. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення завершено. Нам потрібно перед тим, як ставити проект постанови на голосування, визначитися з датою. У проекті пропонується провести парламентські слухання у травні. Ну ви ж розумієте, що це нереально. Дата можлива і прийнятна це 14 грудня, шановні колеги, якраз той тиждень, коли Верховна Рада України буде працювати безпосередньо у комітетах і у фракціях. Немає заперечень щодо дати? Не бачу. Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань щодо створення в Україні сприятливих умов розвитку індустрії програмного забезпечення з датою 14 грудня 2011 року. [[10:35:54]] За-238 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, тепер виношу на розгляд проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Етнонаціональна політика: здобутки та перспективи" [[19 жовтня 2011 року]]. Дата вже зразу знімається, треба уточнити дату. Реєстраційний номер 8546. Прохання: давайте розглянемо це питання за скороченою процедурою. [[10:36:42]] За-211 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Володимир Марущенко. Співдоповідач від комітету – Юрій Гнаткевич. Будь ласка, Володимир Станіславович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, у зв’язку з даними всеукраїнського перепису населення від 2001 року представники національних меншин складають 22 відсотки громадян України, тобто більше, ніж п’яту частину. Представники національних менших активно об’єднуються у громадські організації, щоб сприяти збереженню і розвитку своєї національної культури, освіти, мови. Якщо на початку 90-х років в Україні було зареєстровано 186 громадських організацій національних меншин, а із всеукраїнським статусом лише шість, то нині в Україні діє тисячу 800 громадських організацій національних меншин, а всеукраїнський статус має 45 організацій. Все це засвідчує, що для України питання регулювання національних відносин, захисту прав національних менших мають бути невід’ємною складовою державної політики. За 20 років своєї незалежності Україна накопичила значний досвід правового регулювання, спрямованого на задоволення етнічної, мовної, культурної, релігійної самобутності національних меншин. Відзначаючи позитивні здобутки української держави у сфері етнонаціональної політики, водночас важливим є і виокремлення нагальних питань подальшого розвитку вказаної сфери. Актуальним завданням залишається гармонізація відносин між українською нацією та національними меншинами. Як зауважив Президент України Віктор Янукович у своєму щорічному Посланні до Верховної Ради України, модернізація України – наш стратегічний вибір, в контексті європейської інтеграції держава має вибудовувати концепцію етнополітики, орієнтовану на демократичні європейські цінності. Це, в свою чергу, викликає необхідність налагодження сталого діалогу між державними органами та національними громадами. Виходячи з цього, пропонується провести 19 жовтня 2011 року парламентські слухання на тему: "20 років етнонаціональної політики України: здобутки та перспективи" за участі керівників і представників органів державної влади, всеукраїнських громадських організацій, національних меншин, провідних наукових установ. Шановні колеги, я просив би підтримувати дану постанову. Дякую.
Дякую. Юрій Васильович Гнаткевич, голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Я знову, як і вчора почну з кінця, що на своєму засіданні 15 червня Комітету Верховної Ради України з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин під головуванням голови комітету Олега Зарубінського розглянув проект Постанови Верховної Ради України про проведення парламентських слухань на тему: "Етнонаціональна політика України: здобутки та перспективи", внесений народними депутатами Білозір, Жванією, Марущенком і Стретовичем. Ми одноголосно прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу та в цілому. Хотів би наголосити, що в нашому комітеті представлені всі фракції Верховної Ради, окрім "Нашої України – Народної самооборони". Шановні колеги, я був народним депутатом України першого скликання і дуже добре пам’ятаю, як ми відразу після проголошення незалежності взялися за законодавче врегулювання національної політики в Україні. Нами було прийнято Закон про національні меншини в Україні, який вважався одним з найкращих в Європі. Пізніше нами були підписані, ратифіковані базові міжнародні документи у цій царині, зокрема Рамкова конвенція Ради Європи щодо захисту національних меншин і Європейська хартія регіональних мов або меншин. Шановні колеги, народні депутати з нашого комітету говорили, що проведення у Верховній Раді України парламентських слухань із запропонованої тематики за участі керівників і представників органів державної влади, всеукраїнських громадських організацій національних меншин, провідних наукових установ дозволить зробити подальші кроки у напрямку розвитку діалогу між державною та національними меншинами. Хотів би зауважити, що на моїй пам’яті уже протягом двох скликань ми практично не прийняли жодного серйозного документу, який законодавчо врегульовував би міжнаціональні стосунки в Україні. В ході обговорення депутати зазначали, що Україна є державою з високим рівнем толерантності. І єдність.
Завершуйте, будь ласка.
забезпечується саме забезпеченням прав національних меншин. Я буваю на нарадах, круглих столах керівних органів громадських організацій національних меншин, і я переконаний, що національну проблематику ми дуже добре можемо і легко врегулювати. Але треба просто до цього серйозно поставитися і спокійно її обговорити. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, запишіться на обговорення цього питання. Будь ласка, хто буде виступати? Прізвища. Іван Попеску, фракція Партії регіонів.
Дякую. Вельмишановні колеги! Партія регіонів буде підтримувати проект постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Етнонаціональна політика: здобутки та перспективи". Єдине, що треба вирішити питання, що додати. Чому ми будемо підтримувати? В 1995 року, коли ми вступили до Ради Європи, ми взяли на себе ряд зобов’язань, у тому числі щодо захисту прав етнічних та мовних груп. Формально ми вже ратифікували і Рамкову конвенцію про захист прав національних меншин, і Європейську хартію регіональних мов та мов національних меншин. Але, на жаль, реального механізму їх реалізації досі немає. Чому так сталося? А немає тому, чому так і не спромоглися прийняти ні державну концепцію етнополітики, ні концепцію мовної політики як складової етнонаціональної політики. Отже, для зняття політичних спекуляцій під час наступних виборів навколо мовних проблем та проблем міжнаціональних відносин необхідно: перше – провести парламентські слухання щодо концепції етнонаціональної політики та мовної політики як її складової; друге – за результатами цих слухань розробити відповідні концепції та прийняти їх у вигляді законів; третє – спираючись на ці концепції, прийняти відповідні закони, передбачивши і чіткі механізми реалізації національно-культурних та мовних прав всіх мовних та етнокультурних груп, всього українського народу, громадян усіх національностей, як написано в Конституції. Партія регіонів буде голосувати "за". Дякую за увагу.
Павло Мовчан, група "реформи заради майбутнього". Наступним буде виступати Фомін.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Без сумніву, проект Постанови про парламентські слухання на дуже важливу тему етнополітики підтримувати необхідно з багатьох причин. Одна із головних була озвучена під час роботи П’ятого всесвітнього форуму українців про права українців за межами України. Йдеться не лише про українців другої, третьої чи четвертої хвиль еміграційних, йдеться про тих автохтонних українців, які позбавляються своїх прав на історичних своїх землях. Нікуди вони не приходили, ніколи не приходили, вічно жили в державах сусідніх і вони не мають симетричних прав, які забезпечила Україна. Наприклад, групам цілим мовним, етнічним – румунам на території України, або угорцям на території України. Я не буду перераховувати весь, як кажуть набір тих наших складових нашої держави етнічних, які дійсно забезпечені правами на європейському рівні. Згадана хартія, дійсно, покликана була захищати мовні або міноритарні права тих етносів, які загрожені. У цій сесійній залі, Володимире Михайловичу, я вам нагадаю, як була прийнята хартія, ратифікована, вона була в порушення усіх існуючих норм і стандартів. Перше, був спотворений текст цієї хартії, він був підмінений. І замість того, щоб захищати ті мови, які є загроженими, ми, фактично, дали можливість захищати змовні групи і мовні ті анклави, які на території України, які мають можливості розвиватися, як, наприклад, російська мова в російській державі, як, наприклад, польська у польській державі, як, наприклад, угорці, які на території України мають школи, або румуни, ви добре знаєте, мають школи, мають навіть свої прапори вішають над сільськими радами. Побачте хоч одне.
Завершуйте.
хоч одне село, хоч одне поселення українців за межами України, які не мають, більше того, винищують. Якщо нещодавно на території Російській Федерації мешкало 20 мільйони, сьогодні нараховують всього тільки 3 мільйони. Куди вони поділися з Кубані, куди вони поділися з Ростовської землі, сусідніх земель, Слобожанщини, Вороніжчини? Якщо вбивають голів земляцтв українських, голів товариств винищують.
Дякую. Дякую. Микола Томенко, будь ласка, замість Фоміна.
Шановні колеги, кілька пропозицій стосовно загальної процедури проведення парламентських слухань. Я як людина, яка доволі часто веде засідання парламентських слухань, вважаю, що сьогодні ми теж мусили б подумати над загальною формою і ефективністю їх проведення, оскільки так складається, що уряд кілька раз змінює тих людей, які представляють позицію влади. Починається це з віце-прем’єрів, потім йдуть міністри, а закінчується третіми-четвертими заступниками міністрів. Таким чином, ступінь ефективності є близькою до нуля. От я згадую парламентські слухання про Митний союз. В кінці кінців, до нас прийшов заступник міністра економіки, при чому, як з’ясувалося, з позиціє, річно протилежною до Президента і Прем’єр-міністра України. Він нас переконував, що якщо ми завтра не вступимо у Митний союз, то вмремо з голоду. Натомість позиція Президента, Прем’єра і інших посадовців абсолютно протилежна по вступу у Митний союз. Тому мені здається, тут ми повинні напередодні, комітет, який уповноважений, можливо, у інший спосіб продумати, що мусить бути відповідальна посадова особа, яка має право представляти позицію уряду. На такий формат виступів, як, наприклад там, суспільна мораль, ну, не повинен бути там заступник голови Держтелерадіо, повинен бути віце-прем’єр або та людина, яка уповноважена говорити від імені влади. Така ситуація з етнонаціональною політикою. Я передбачаю, що це будуть відомства, які займаються там регуляторними речами в той час, коли питання політичне. І я вам скажу більше. При всій повазі до наших національних меншин, більшість із них сьогодні працюють як підрозділи політичних партій інших держав. Давайте скажемо, подивіться, які вони озвучують політичні заяви. І сьогодні поїдьте по країні. У нас представництва консульств сусідських держав роздають паспорти інших держав наліво-направо. Я звернувся до РНБО. Невже РНБО, якщо воно ще існує, бо я давно не чув про його існування, не може підняти питання і зупинити цю історію, коли тисячами видаються паспорти громадян інших держав, і ніхто на це не реагує. Я з мерами говорив. От Бєлгород-Дністровський мер мені говорить, у мене посилюється консульство, роздає посольства. Я звертаюся в СБУ, всі говорять, нічого страшного, нехай роздають паспорти. То ми мусимо думати не загально про те, як допомогти національним меншинам, а про те, як збалансувати ситуацію і як, поважаючи права національних меншин, не забути, що і українці ще тут живуть, бо скоро будемо проводити слухання, як українцям вижити у власній державі. Тому я вважаю, що треба серйозно подумати: а) над формулюванням проблем, які ми розглядаємо; над представництвом уряду і ефективністю рішень, які ми приймаємо. Тоді парламентські слухання потрібні.
Дякую. Володимир Карпук, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Важко заперечувати вагомість тих проблем, які внесені сьогодні до порядку денного з подальшим розглядом на парламентських слуханнях. Але мене, Володимире Михайловичу, і я прошу це розглядати це як мій запит до вас як до Голови Верховної Ради, яким чином до переліку тих питань не попав законопроект наш про проведення парламентських слухань під назвою "Шляхи реформування охорони здоров’я". Адже це архіважливе питання, яке стосується кожного. І я думаю, що менш для пересічного українця вагоме питання проведення, скажімо, щодо програмного забезпечення, аніж питання охорони здоров’я. Реформування розпочалося, дуже виникає багато проблем і чому таке важливе питання не вноситься. Я вже кілька разів піднімав цю проблему. Навіть не внесено до порядку денного з формулюванням і включенням до порядку тих питань, які попередньо розглядалися комітетами і за пропозицією комітетом відхилені. Мені така позиція незрозуміла. Це надто важливе питання. І я вимагаю, дійсно, пояснити мені, чому не внесено і не розглядати. Інші питання не вносити. не ставити числа, поки не розглянути питання реформування охорони здоров’я. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, Григорій Смітюх, фракція Партії регіонів. Одна хвилина.
Дякую. У мене одне прохання і побажання. Завтра день Уряду. І за останні дні іде інформація з засобів масової інформації про те, що українці в Лівії затримані, катують і так далі. Я хотів би знати, і щоб вся громадськість України знала, що це за люди, громадяни України, в якому статусі вони там перебувають, і що Міністерство закордонних справ, і в тому числі Червоний Хрест, приймає для того, щоб дати нам якусь відповідь, чи це правомірно, чи не правомірно робиться по відношенню до цих людей. Тому, Володимире Михайловичу, я звертаю вашу увагу, і щоб завтра під час дня уряду це питання було доведено до народних депутатів і до українців. Дякую.
Шановні колеги, обговорення питання завершено. Дату, треба визначити щодо дати. Дата в нас можливо така. 4 січня. Влаштовує ініціаторів? Треба ж. 4 січня влаштовує? Шановні колеги, відповідно до Регламенту ми можемо проводити парламентські слухання один раз на місяць, у тиждень, коли Верховна Рада України працює в комітетах і у фракціях. Інше не буде, бо це закон. А після закінчення своєї каденції, я думаю, ніхто не хоче ходити і давати відповідні свідчення, чому порушується закон. Тому я ще раз запитую ініціаторів, готові ви 4 січня розглядати це питання? Я ставлю на голосування тоді пропозицію про проведення парламентських слухань на тему: "Етнонаціональна політика: здобутки та перспективи" 4 січня 2012 року. Будь ласка, визначайтесь. [[10:53:19]] За-229 Рішення прийнято. 4 січня у нас парламентські слухання. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 163, "БЮТ - "Батьківщина" – 8, "Наша Україна - Народна самооборона" – 16, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 19, Народна Партія – 20, позафракційні – 3. Шановні колеги, відносно пропозицій і запитів, які звучали від колеги Карпука: чому не розглядається проект Постанови про проведення парламентських слухань щодо ситуації в охороні здоров’я та підходів до її реформування. Відповідаю. Комітет не подав. Комітет подасть, будемо розглядати. Аналогічно привожу вам для довідки. Адам Мартинюк, Микола Томенко і Володимир Литвин внесли проект Постанови про проведення парламентських слухань щодо стану справ із законодавчою роботою. Комітет до цього часу не розглянув. Тому ми не зловживаємо тим, що ми тут у Президії і не можемо винести на розгляд це питання. В комітеті, будь ласка, шановні колеги, працюйте і робіть ставку на комітетські слухання. Наступне, щодо ситуації з українцями в Лівії. Завтра День Уряду. Будуть присутні всі члени Кабінету Міністрів, буде можливість поставити питання. Разом з тим, ми зараз передамо до Кабінету Міністрів, щоб були готові надати інформацію з цього приводу. Підготуйте цю інформацію. Шановні народні депутати, тепер проект Постанови про проведення у Верховній Раді України парламентських слухань на тему: "Про стан дотримання в Україні прав профспілок, зокрема виконання Конвенції Міжнародної організації праці "Про свободу асоціації та захист прав на організацію" [[жовтень 2011 року]]. Доповідач – Олександр Стоян. Ставлю на голосування щодо розгляду питання за скороченою процедурою. [[10:55:35]] За-204 Рішення прийнято.
Шановні колеги, хочу вам нагадати, що відповідно до Конституції України профспілки є єдиними організаціями або яким делеговано право на захист соціальних, економічних і трудових інтересів трудящих, тобто вони повноцінні виразники інтересів трудового люду. Це ж положення закріплене в законі про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності. Нагадаю також, що ви бачите, які сьогодні процеси відбуваються в країнах Європи, де масово виходять люди захищаючи робочі місця, захищаючи свою заробітну плату, захищаючи необхідність дотримання техніки безпеки і таке інше. І у нас профспілки також займають свою активну життєву позицію. Але останнім часом є немало порушень, зокрема втручання у внутрішні справи профспілок. Дійшло до того, що вриваються в кабінети, зокрема Федерації профспілок, анулюють якісь документи, і багато чого іншого. Тому колега Волинець, а він належить до іншої профспілки, тим не менше і Федерація профспілок, і наш комітет вніс пропозицію про парламентські слухання щодо конвенції 87. Ця конвенція МОП ратифікована в Україні і вона, дійсно, задекларована таким чином, що свобода асоціацій та захист прав на організацію. Тобто ця конвенція МОП дає широкі права на створення профспілок, на їх легалізації, на їх можливість діяти в суспільстві. Я думаю, що було б дуже доцільно, дійсно, послухати цю тему, як у нас в Україні захищені права трудящих, яким чином профспілки мають можливості в законодавчому полі захищати інтереси трудящих. Комітет підтримує пропозицію колеги Волинця і ми просили би розглянути термін і можливість проведення таких парламентських слухань. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, прошу записатися на виступи. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Проблема, действительно, серьезная и она требует публичного обсуждения в Верховном Совете представителями общественности, профсоюзов, Кабинета Министров. И было бы наверное целесообразно для того, чтобы был максимальный эффект от парламентской дискуссии, провести ее по итогам календарного года, по итогам завершения бюджетного года уже где-то в феврале месяце, может быть в марте месяце, а не за три месяца до конца. Будут результаты по году и тогда, действительно, можно будет в контексте выполнения бюджета рассмотреть и эту проблему и принять серьезные решения, которое бы поставили точку, чтобы в последствии эта проблема не больше не будоражила ни людей и никогда не рассматривалась под крышей парламента. Мы предлагаем поддержать проведение парламентских слушаний, но по итогам года, где-то в феврале-марте. Спасибо.
Михайло Волинець.
Михайло Волинець, фракція "Блоку Юлії Тимошенко". Шановні телеглядачі, шановні радіослухачі! По тому, як живуть наші громадяни, громадяни України, наскільки зростають ціни, наскільки низька заробітна плата, наскільки низький життєвий рівень – це свідчить про те, що в Україні дуже слабка позиція профспілок, що наймані працівники сьогодні не захищені, що вони достойно не представлені перед органами влади і роботодавцями. Рузвельт у свій час казав: "Що якщо в країні слабкі профспілки, то це загроза національній безпеці". Я повторюю теж саме: в Україні існує загроза національній безпеці, бо наймані працівники сьогодні не захищені. І тому пропонується мною як автором цієї постанови розглянути у жовтні і негайно, не відкладаючи, розглянути питання про стан профспілок і заодно подивитися, яка у нас зарплата, який рівень пенсій, які приймаються закони і наскільки захищені люди. І я прошу, пане Михайле Чечетов, не відтягуйте, ситуація просто критична.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Ми ставимо дуже серйозне питання – парламентські слухання про стан дотримання прав профспілок. А профспілки для чого існують? Для захисту прав громадян. А захисту прав яких? Та, очевидно, які передбачені оцією книжечкою – Конституцією, які з 24 серпня Конституція перетворена на фікцію, коли ми побачили обличчя диктаторського режиму, який навіть не дав людям мирно пройти і зібратися для святкування Дня Незалежності. Через я хотів би звернутися до влади, яка сьогодні має Донецьке обличчя, і сьогодні з Донецька переселяються всіх суддів, прокурорів, і прокурор Києва, і судді у Києві, і кругом від Одеси до Львова, всі кругом донецькі. Зверніть, будь ласка, увагу на те, що ви творите. Вчора обласний спеціалізований будинок міста Артемовська у судовому порядку, адміністративний суд так працює чи відпрацьовує, закриває, приймає рішення про закриття будинку у місті Артемовську. Чому? Мотивація: будинок старовинний і що потрібен місцевим пацанам. Хлопці, та задумайтесь, що ви творите. Я звертаюся до Президента, є тут його представник, якщо є, то чує мене; я звертаюсь до голови уряду; я звертаюсь до профспілок, чому профспілки мовчать, чому промовчали пенсійну реформу, чому ви не протестували проти дій уряду, а ми зараз говоримо захищати профспілок. До, треба захищати, але профспілки мають виконувати свої функції, у тому числі і захищати дітей. І я хотів би сказати, як у нас захищаються права на працю, передбачену статтею 43 Конституції. Після прийняття Податкового кодексу мінус 500 тисяч робочих місць, мінус 500 тисяч. Що мають ці профспілки? Повстати мають. Тому треба слухати.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили розгляд питання. Пропонується проектом постанови провести парламентські слухання у жовтні місяці. У жовтні у нас, ні, ще у нас у жовтні немає. У жовтні в нас, можливо, це 12 тільки жовтня. Разом з тим я, шановні колеги, я інформую вас, що і Міністерство внутрішніх справ звернулось із зареєстрованим проектом постанови, щоб провести парламентські слухання на тему: "Міліція, реформування і захист прав людини і громадянина". Тема, ви знаєте, аж пече. Ми всі на цю тему говоримо. Тому я просив би врахувати цю обставину. Але разом з тим, відповідно до Регламенту Верховної Ради України я вимушений ставити на голосування цей проект постанови із уточненням дати 12 жовтня, а ви вже визначайтесь. Я ставлю на голосування проект Постанови про проведення у Верховній Раді України парламентських слухань на тему: "Про стан дотримання в Україні прав профспілок, зокрема виконання Конвенції Міжнародної організації праці № 87 "Про свободу асоціації та захист прав на організацію" 12 жовтня 2011 року [[реєстраційний номер 8030-д]]. Прошу, визначайтесь. [[11:04:16]] За-71 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка, шановні колеги. Партія регіонів – 7, "БЮТ – "Батьківщина" – 24, "Наша Україна – Народна самооборона" – 13, комуністів – 17, "Реформи заради майбутнього" – 9, Народна Партія – 0, позафракційні – 1. Шановні колеги, ще один проект Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про стан виконання Постанови Верховної Ради України "Про погашення заборгованості з виплати заробітної плати". Пропонується 19 жовтня проводити парламентські слухання. Я одразу кажу, що 19 жовтня ми не можемо проводити парламентські слухання, бо це сесійний тиждень. Регламент не передбачає у сесійний тиждень проведення парламентських слухань, так що треба нам уточнювати. Прошу розглянути це питання за скороченою процедурою. [[11:05:29]] За-215 Рішення прийнято. Доповідач – Олександр Миколайович Стоян. Будь ласка.
Шановні колеги! Хочу нагадати. Володимире Михайловичу, особливо вам, до вас звернулися профспілки про те, щоб ви допомогли вирішити питання щодо погашення заборгованості по заробітній платі. І ви особисто дали доручення нашому комітету підготувати парламентські слухання. Тому це ми підготували на виконання вашого доручення. Але і саме об’єктивна ситуація показує, що на сьогодні станом на 1 серпня заборгованість заробітної плати становить 1 мільярд 170 мільйонів. Хоча ради об’єктивності треба сказати, що погашено за цей рік 596 мільйонів. Але мільярд 170 мільйонів! При чому ця заборгованість якраз є активним працівникам економічно-активних підприємств. Іншими словами, це заборгованість в виробничій сфері у підприємств, які належать державі; це заборгованість у виробничій сфері, які належать приватним підприємствам, тобто активні люди. Хочу також нагадати, що є Конституція, яка передбачає, що заробітна плата, винагорода за плату повинні бути головною виплатою, в першу чергу. Нам вдалося свого часу добитися внести зміни до закону, щоб заробітна плата була не шостим платежем, як це було раніше, а спочатку поверніть заробітну плату, а потім уже все інше. Нам вдалося добитися і іншого, що за затримку заробітної плати роботодавець несе кримінальну відповідальність. Але порушені кримінальні справи, а їх тисячі, я хочу сказати, не виконуються, і тому сьогодні такий великий борг по заробітній платі. Я вважаю, що це неприпустимо. Людина відпрацювала, вона повинна свою заробітну плату. Керівники, які неспроможні виплачувати заробітну плату, повинні нести відповідальність і моральну, і кримінальну,і матеріальну. Тому вважаємо, Володимире Михайловичу, необхідним дійсно заслухати це питання. Але хочу нагадати, що ми приймали рішення в грудні. Думали послухати за 2010 рік, уже 2011 рік закінчується, тому, Володимире Михайловичу, я вніс би пропозицію, вона узгоджена в комітеті, і в такому варіанті фракція підтримає – розглянути і провести парламентські слухання в січні, коли ми вийдемо з вами на роботу після різдвяних канікул. Завершиться рік, і можна буде.
Будь ласка, завершуйте.
Завершиться фінансовий рік, і можна буде говорити в цілому про виконання погашення заборгованості з заробітної плати. Пропоную після 20 січня. Дякую за підтримку.
Шановні колеги, прошу записатися на обговорення, якщо є в цьому потреба. Будь ласка, прізвища народних депутатів, хто бажає виступити. Ярослав Кендзьор, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Прошу слово Ляшку.
Олег Ляшко, позафракційний, будь ласка.
Дякую, шановний Володимире Михайловичу. Шановні громадяни України, особливо ті, які от не отримують зарплату, мільярди, майже 200 мільйонів гривень – заборгованість по зарплаті. До числа цих людей, які мають заборгованість по зарплаті, не входять ні депутати Верховної Ради, ні Президент, ні Прем’єр-міністр, ні урядовці, ні, наприклад, Адам Іванович Мартинюк, який якраз мене і душив за те, коли я вимагав, щоб людям виплати борги по зарплаті. Я хочу нагадати історію цього питання. Будівельники спеціалізованого будівельно-монтажного управління холдингової компанії "Київміськбуд" півроку не отримують заробітної плати, працівники Прилуцького маслозаводу Чернігівської області 8 місяців не отримували заробітної плати, працівники ряду підприємств Луганщини, які звернулися до мене з проханням допомогти у виплаті зарплати, Харківщини, інших областей України. І коли я підійшов, коли розглядалося в Верховній Раді питання про підвищення відповідальності роботодавця за невиплату зарплати, я підійшов до Адама Мартинюка і попросив: "Шановний Адаме Івановичу, дайте одну хвилину часу, щоб я звернувся до Президента з проханням, щоб людям, яким немає чого їсти, яким немає за що утримувати сім’ї, щоб людям виплатили зарплату". Адам Іванович сказав: "Ні." І тільки після того, коли я сказав, що коли прийду до влади, ми заберемо у вас і дачу, і пенсію, яку ви незаконно заробили, він ухопився мені в горло. І сьогодні мільйони українських громадян ні зарплати не отримують, ні відпочивали. А запитайте в пана, в товариша Мартинюка: де він відпочивав. Цей знаний представник комуністичного руху відпочивав в Іспанії, і вони стільки там торбів набрали, що їх навіть на митниці не пускали. Очевидно, золото партії везли чи чим вони там займалися.
Дякую. Я прошу, давайте виступати по темі!
Вибачте, дайте я закінчу! За опитуваннями, дві третини українських громадян забули, що таке відпочинок. Їхні діти в піонертаборах не відпочивають. А оці начальники, які тут 20 років морочать людям голови, відпочивають по закордонах. І тому я.
Я просив би, шановні колеги, виступати по темі і просив би враховувати те, що у нас деякі начальники ще рік не попрацювали, а вже мають те, що ті 50 років працювали. Давайте не будемо. Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Действительно, на протяжении 20 лет мы сталкиваемся с одной нерешенной, я бы сказал, ганебной проблемой – задолженностью по зарплате перед теми людьми, которые честно и добросовестно отработали на предприятиях разных форм собственности. Зарплата накапливалась годами, месяцами, и по-серьезному до сегодняшнего дня к этой проблеме не подходили. И только с приходом на Банковую Президента Виктора Федоровича Януковича вопрос поставлен рубом: или будет прекращена. это позорное, ганебное явление ликвидируем, или будут уволены и министры, и руководители государственных предприятий и соответствующие меры будут предприняты и к частным предприятиям. Вопрос будет решен, я еще раз повторяю, впервые Президент поставил вопрос в плоскости, закрыть эту проблему раз и навсегда. В противном случае, в Европе нас с таким хвостом никто не возьмет. Поэтому для того, чтобы детально обсудить эту проблему, для того, чтобы принять серьезные меры, наверное, нужно рассмотреть ее по итогам календарного года, по итогам завершения бюджетного года, рассмотреть где-то ее, может быть, в феврале-марте, с присутствием и профсоюзных, с присутствием работодателей, Кабинета Министров. И последний раз поставить точку в парламенте на этом вопросе с тем, чтобы больше эта проблема никогда не рассматривалась ни в сессионном зале и не будоражила людей. Я уверен, что то задание, которое поставил Президент перед исполнительной властью полностью покончить с этим безобразием и полностью погасить долг по зарплате, она будет решена. И парламентские слушание как раз в контексте этого решения Президента, они будут эффективны именно по итогам года в феврале или марте следующего года. Спасибо.
Народний депутат Фомін, фракція "БЮТ – "Батьківщина", передає право на виступ Волинцю. Так?
Волинцю.
Михайло Волинець, будь ласка.
Шановні колеги! Дорогі друзі! Я пропоную спуститися на землю і ближче до народу, бо якщо сьогодні заборгованість по заробітній платі не зростає, а мій колега Чечетов говорить про те, що насправді Янукович сьогодні приймає жорсткі заходи. То насправді це не так. Бо заборгованість не зменшується, а зростає. А державні органи статистики не беруть до обліку всю заборгованість по заробітній платі, і керівники державних органів і роботодавці не подають цю реальну заборгованість по заробітній платі. І тому вона викривлена, як мінімум, на 30-40 відсотків. В реальності вона складає не менше 2 мільярдів гривень. Це перше. Державна інспекція, інші державні органи не приймають ніяких заходів для того, щоб насправді зменшити заборгованість по заробітні платі. Так, як це робилося в уряді Юлії Тимошенко. Тепер наступне. Донецька область, промислові регіони, заборгованість по заробітній платі складає 250 мільйонів. А я говорю, тільки зараз називаю цифри Державної статистики. Харківська область – 150 мільйонів. От Харківська область, хочу зупинитися. Зовсім недавно страйкували працівники Електротрансу, роздробили органи влади і місцеві органи влади це підприємство, повивільняли людей, і там побила міліція членів незалежної профспілки. Наступне. Луганська область. Заборгованість знову занижена, але показується через статистику – 105 мільйонів гривень. В Міжнародній організації праці на 100-й Генеральній сесії МОП мали розглядати питання в шостий раз по Україні про заборгованість по заробітній платі. Але влада так зманіпулювала, що слухали зовсім інші питання про державні органи інспекції. А де ж ці органи державної інспекції? Кого вони захистили? Чи вони звертаюсь до суду на користь людей найманої праці? Вони обслуговують роботодавців і органи влади. Тепер зупинюся на Харкові, завод Малишева. Яка величезна заборгованість по заробітній платі. Завод Федорова. Нічого не робиться владою. А це підприємства, які фінансуються з бюджету, це державні підприємства. Давайте повернемось до вугільної галузі. Нелегальний сектор, копанки, біля 6 тисяч копанок. Люди туди ходять на роботу, як примари. І власник цих копанок.
Завершуйте, будь ласка.
І власник цих копанок хоче – виплатить людям зарплату, хоче – не виплатить. А що це робиться? Це робиться в Донецькій, Луганській області. Шановні, давайте схаменемось!
Дякую. Володимир Олексійович Лещенко, фракція комуністів. Будь ласка.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні виборці! Це ж треба було так дожитися в незалежній Україні, щоб не віддавали зароблені гроші людям. Невиплата зарплати – це ж страшенна біда, за нею стоять діти голодні, здоров’я людей, за нею – розірвані сім’ї. Чи було таке коли-небудь за часів радянської влади? Всі ви скажете, що такого не було. Бо тоді був належний контроль, тоді партійні органи контролювали, радянські органи, народний контроль, профспілки, які сьогодні бездіють. А зараз що? Окремі нахаби роботодавці так розпоясалися, що для них ні закон, ні указ, ні постанови Верховної Ради ніщо. А за цим також стоїть безконтрольність влади. Хоча органи влади виконавчої і роблять вигляд, що вони цим займаються. Проводять наради відповідні щомісяця, а потім називають цифри, що заборгованість збільшилася. В тому числі і органи прокуратури. І дуже часто влада стоїть якраз на боці отих нахаб роботодавців. Комуністи проводять, проект такий виконують, акцію: "Робота, зарплата, захист!". Нам вдалося по всій Україні домогтися, що по багатьох підприємствах виплачена заробітна плата. І ви знаєте що, якраз ми маємо спротив з боку влади, коли проводимо цей проект. Я хочу сказати про наступне. Одне єдине підприємство в Україні в нас – це "Білкозин" у Прилуках. Заборгованість постійно зростає і ніхто нічого не робить. Тому я пропоную підтримати проект постанови і провести парламентські слухання з цього питання. Дякую.
Шановні народні депутати, обговорення питання завершено. Шановні народні депутати, я інформую вас, що дійсно в свій час Федерація профспілок України звернулася до Верховної Ради України із пропозицією про те, що треба розглянути це питання на Верховній Раді України. Да, справді так, я направив це звернення до комітету, щоб визначились і внесли відповідні пропозиції. Комітет, зрозуміло, пішов шляхом відповідним і зразу вніс постанову про те, щоб заслухати стан виконання постанови на парламентських слуханнях. Треба було б, шановні колеги, заслухати кого потрібно, дати інформацію Верховній Раді, кому потрібно виголосити сувору подяку, а кому потрібно – запропонувати уряду звільнити зі займаних посад. І, очевидно, коли говорити про цю тему, яка є дуже важливою, нам треба було б говорити про тему місця і ролі зарплати, про стимулюючу роль зарплати, про рівень зарплати, про стан із виплатою заробітної плати, тоді б ця тема звучала б. Оскільки проблема номер один полягає в тому, що в нас заробітна плата навіть при низькій продуктивності праці не відповідає мінімальним потребам. Оце було б більш, я думаю, виправдано. Разом з тим, шановні колеги, я ще раз нагадую, що в нас є можливість для парламентських слухань лише 12 жовтня. Бо 19 жовтня ми не можемо проводити парламентські слухання, це пленарний тиждень. І з урахуванням того, що я вже говорив перед цим, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття проекту Постанови Верховної Ради, проекту Постанови про проведення парламентських слухань на тему: "Про стан виконання Постанови Верховної Ради України "Про погашення заборгованості з виплати заробітної плати" від 17 грудня 2010 року № 2806-VI [[12 жовтня]], прошу визначатися. [[11:20:18]] За-97 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 6, "БЮТ – "Батьківщина" – 21, "Наша Україна – Народна самооборона" – 25, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 15, Народна Партія – 0, позафракційні – 5. Шановні колеги, я, шановні колеги, прошу. Ми не можемо на наступні, там же буде сесія, на тій сесії ми. [[Шум у залі]] Ні, я прошу. Зараз. Я прошу вас, шановні колеги, ми слово "ганьба" засвоїли дуже добре, давайте ще слово "робота" реалізуємо і все у нас буде нормально. Я прошу вас, я прошу вас, я прошу вас. Я таким чином думаю, що підготую доручення чи звернення до Кабінету Міністрів України, щоб надали відповідну інформацію, ми прийняли рішення про заслуховування інформації Кабінету Міністрів про ситуацію з заробітними платами. І це буде краще ніж "ганьба". А за підсумками розгляду тоді вже можна буде прийняти відповідні рекомендації. Шановні колеги, переходимо до розгляду. Михайло Чечетов, репліка, будь ласка. Не називайте прізвищ, я прошу, один одного.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, здесь был брошен упрек в адрес Президента, действующей власти в части того, что ничего не делается. Я хочу сказать, что мы начали с главного, мы начали разгребать завалы, которые остались после прошлой власти. Выдумаете легко разгрести завал в газовой сфере? Вы смотрите, вот сколько мы разгребаем завал в газовой сфере. Разгребаем завал в зарплате. Мы разгребем, мы расчистим дорогу на пути к Европейскому Союзу и приведем туда Украину. Спасибо.
Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань в другому читанні. Оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними". Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією Григорій Омелянович Омельченко. Будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги! Кабінетом Міністрів України були підготовлені зміни до статті 9 Закону України "Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними". У зв’язку із серйозними зауваженнями, які були зроблені експертним управлінням Верховної Ради України щодо не сприйняття цього закону і враховуючи необхідність прийняття цього закону у стислі терміни, Верховна Рада України проголосувала його у першому читанні і доручила Комітету України з питань боротьби з корупцією і організованою злочинністю доопрацювати його з урахуванням. Комітет серйозно попрацював над цією однією статтею. Він викладений у редакції, можете подивитися у порівняльні таблиці. Зауважу лише одне. Сьогодні вже при розгляді першого питання про стан моралі в Україні, ми звертали, шановні колеги, народні депутати, увагу на критичний стан наркоманії в Україні, неефективну боротьбу з незаконним обігом наркотиків. Разом з членами комітету ця стаття з відповідними зауваженнями була відпрацьована. Вона передбачає адміністративну відповідальність щодо керівників закладів, де збираються масові люди і де можуть розповсюджуватися наркотики, і встановлено виключний перелік. Установлено, що у випадку невжиття посадовими особами цих закладів за поданням правоохоронного органу, за рішенням суду, а не органом місцевої влади чи місцевого самоврядування, призупиняється діяльність цього закладу на 3 місяці. Якщо ж продовжується далі масове вживання наркотиків або одноразово, повторно за поданням правоохоронного органу суд цей строк збільшує до 6 місяців. Щоб уникнути, уникнути якісь зловживання з боку правоохоронним органам, ми запропонували, що це рішенням приймається судом, а не органом місцевої влади, чи органом місцевого самоврядування, чи райвиконкомом те, що пропонувалось Кабінетом Міністрів. І ще дуже важливо, щоб не було на практиці таких моментів, що, скажемо, бар, нічний якийсь клуб має назву "Оріон", а після рішення суду, який забороняє, скажемо, зупиняє на три місяці чи на шість, туди приходять працівники міліції, а там висить вивіска замість "Оріона", скажемо, "Марс", і тоді починається, як кажуть, інший заклад. Більше того, змінами передбачено, що, якщо впродовж цих накладених адміністративних стягнень знову повторюються впродовж року масові чи неодноразові вживання наркотичних засобів, за рішенням суду, за поданням правоохоронного органу цей заклад закривається. І на завершення. Є зауваження юридичного управління, з яким не погодився наш комітет.
Мікрофон.
Кримінально-процесуальному кодексу і у кримінальному судочинстві ця норма, але, як кажуть, то є кримінальна відповідальність, а це є адміністративна. Рішення комітету: прийняти цей закон у другому читанні як закон. Дякую за увагу. Всі зауваження, які були, вони враховані комітетом. Прошу поставити на голосування, шановний Володимире Михайловичу.
Шановні народні депутати, до цього проекту було внесено дві поправки, вони враховані. Комітету пропонує прийняти й другому читанні і в цілому як закон. Разом з тим, як вже було щойно сказано, науково-експертне управління вважає, що законопроект потребує суттєвого системного доопрацювання. Я ставлю на голосування з урахуванням цієї інформації пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закону проекту Закону про внесення змін до статті 9 Закону України "Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними" [[реєстраційний номер 8158]]. [[11:27:25]] За-280 Закон прийнято. Дякую. Будь ласка.
Шановні колеги, я дякую. Але хочу звернутися до уряду. Зараз розробляється ним 2 глобальних закони про діяльність, боротьбу і незаконний обіг наркотиків. Я в черговий раз звертаюсь з цієї трибуни до шановних колег з уряду. Прийдіть в наш комітет зі своїми наработками, щоб наша робоча група разом з вами відпрацювала ці 2 закони, щоб не було так, що внесете, а комітет прийме рішення повернути його на повторне перше читання, ми згаємо 2-3 місяці.
Дякую. Прошу секретаріат підготувати відповідне звернення до уряду. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відчуження майна суб’єктів господарювання державного сектору економіки. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Бондар Олександр Миколайович. Будь ласка, Олександре Миколайовичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Поданий Кабінетом Міністрів України проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відчуження майна суб’єктів господарювання державного сектору економіки був прийнятий Верховною Радою України за основу із скороченням строку підготовки 14 червня 2011 року. Зазначеним проектом пропонується внести зміни до Господарського кодексу України та Закони України "Про управління об’єктами державної власності" в частині надання функції Фонду державного майна України та повноважень щодо організації продажу нерухомого майна та зарахування коштів, одержаних від продажу нерухомого майна до державного бюджету України за вирахуванням балансової і залишкової вартості такого майна. В комітет надійшло 8 пропозицій від народних депутатів: Кармазіна – 3, Глазунова – 4 і Круця – 1. 4 пропозиції народного депутата Глазунова відхилені, оскільки вони по суті, ними пропонується скасувати результати першого читання. Інші ж 4 пропозиції враховані в цілому або частково. Фонд державного майна України підтримує підготовлену комітетом до другого читання редакцію законопроекту. Слід також зазначити, що комітет відбувся 5 липня 2011 року, а 11 липня від народного депутата Коржа надійшла 1 поправка, яка не була включена до таблиці, однак ця поправка врахована в редакції проекту, запропонованого комітетом. Науково-експертне управління пропонує теж підтримати закон при двох поправках, які по суті я можу роз’яснити. Перша поправка стосується того, що треба деталізувати яке майно продає Фонд державного майна. Це зайве, оскільки цілісні майнові комплекси підприємств на сьогоднішній день по законодавству і так продає Фонд державного майна України. тобто це стосується тільки окремо індивідуально визначеного майна підприємств, яке є нерухомим. Ну і друга поправка, що дається строк для нормативно-правових актів три місяці, що відкладає строк введення в дію, але це загальна норма, ми завжди даємо доручення в законах Кабінету Міністрів підготувати відповідні нормативно-правові акти. Тому я прошу народних депутатів України підтримати рішення комітету і затвердити цей закон в другому читанні. Він дозволить збільшити надходження в бюджет від приватизації, запровадить прозорі механізми продажу майна, яке належить державним підприємствам. Дякую за увагу.
Шановні колеги! Поправки народного депутата Глазунова тут відхилено. Наполягає колега на поправках? Ні. Всі інші поправки враховано. І у тому числі роз’яснено позицію комітету щодо зауважень Головного юридичного управління. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відчуження майна суб’єктів господарювання державного сектору економіки [[реєстраційний номер 8441]]. Прошу голосувати. [[11:31:47]] За-267 Закон прийнято. Дякую. Шановні колеги! Вношу на ваш розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про наукову і науково-технічну діяльність" [[щодо оптимізації структури та напрямів державного фінансування наукової сфери]] [[реєстраційний номер 3015]]. Доповідач – перший заступник голови Комітету з питань науки і освіти Максим Георгійович Луцький. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Законопроект поданий Кабінетом Міністрів України і прийнятий Верховною Радою України в першому читанні в лютому 2009 року. Законопроектом пропонується внести зміни до статті 1 та 34 Закону України "Про наукову і науково-технічну діяльність" в частині вдосконалення напрямків фінансування наукового та науково-технічної сфери. Друге. До законопроекту надійшло 15 пропозицій від народних депутатів: Семиноги, Самойлик, Зубця, Кармазіна. Подані пропозиції враховані, відхилено лише одну поправку народного депутата Семиноги щодо визначення прикладних наукових досліджень. Запропонована редакція поправки не відповідає рекомендаціям ЮНЕСКО і пов’язана з використанням розробок, тобто стадією інноваційної діяльності. При доопрацюванні законопроекту внесено доповнення до статті 34 Закону України про наукову і науково-технічну діяльність в частині гарантованої системи фінансування наукових досліджень, а не викладено цю статтю в новій редакції, як то пропонувалося в першому читанні. Фінансування за грантами широко використовується у світовій практиці і, практично, не використовується в Україні. Державний фонд фундаментальних досліджень, який намагається запровадити таку систему, стикається із значними перешкодами. По-перше, гранти, які виграються науковцями, мають значні накладні витрати установі використовуються неефективно, по-друге, такі гранти надаються за результатами конкурсу, однак після цього необхідно додатково проводити процедуру державних закупівель, це пов’язано з додатковими видатками, крім того, скорочують термін виконання грантів. Тому врегулювання цього питання має принципове значення для розвитку грантової системи виконання наукових досліджень та спрямованості на кінцевий результат. Законопроект скорочено, вилучено положення, які суперечать чинному законодавству і визивають заперечення у науковому середовищі, а також, що дублюють чинну редакцію. Пропоную підтримати даний законопроект, підготовлений до другого читання, номер 3015. Дякую.
Так, давайте по поправках, шановні колеги, підемо зараз. Поправка 1-а – відхилена. Наполягає Семинога? Ні. 2-а – врахована. А? Так, всі інші поправки враховані. Так, Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я б хотів би вас попросити звернути увагу на пункт 15, це поправка 8-а. Але, в першому читанні у нас записано було, що "держава поступово збільшує обсяг бюджетного фінансування наукової і науково-технічної діяльності до рівня 1,7 відсотки валового внутрішнього продукту України, забезпечуючи оптимальне співвідношення обсягів фінансування фундаментальних наукових досліджень, прикладних наукових досліджень та виконання науково-технічних фундаментальних розробок". В принципі, 1,7 – рівень, який передбачає уряд поступово іти до цієї мети, це і не так багато, але це вже якийсь орієнтир, і хороший орієнтир. Поправкою восьмою пропонується цей абзац вилучити і цей абзац вилучений. Я категорично проти того, щоб це вилучали. Ми погіршимо законопроект. Через те я просив би і вас зараз.
Так, будь ласка, позиція комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, ми розглянули всі поправки і колегіально приймали рішення. Тому я вважаю, що немає сенсу повертатися до обговорення цієї поправки.
Шановні колеги, 8-а поправка врахована. На вимогу народного депутата я повинен поставити на голосування на підтвердження. Ставлю на голосування 8-у поправку, прошу голосувати. [[11:36:33]] За-248 Поправка врахована. [[Шум у залі]] Даємо по фракціях, для науковців: Партія регіонів – 175, "БЮТ – "Батьківщина" – 4, "Наша Україна – 1, комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 20, "Народна партія" – 20, позафракційні – 3. От видно, хто підтримує науку, да? Немає інших застережень? Немає. Тоді, шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про наукову та науково-технічну діяльність" [[щодо оптимізації структури та напрямів державного фінансування наукової сфери]], реєстраційний номер 3015. Прошу голосувати. [[11:37:34]] За-251 Закон прийнято. Шановні народні депутати! Вношу на ваш розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо пріоритетних напрямів інноваційної діяльності]]. 7333. Доповідач – Луцький Максим Георгійович, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Законопроект поданий Кабінетом Міністрів України і був прийнятий в першому читанні 17 грудня 2010 року. До законопроекту подано 33 пропозиції. Це пропозиції народних депутатів нашого комітету Самойлик, Курило, Давимуки, Зубця та народних депутатів Кармазіна, Яворівського і Чуднова. Всі пропозиції, що надійшли, опрацьовані і враховані. При доопрацюванні в законопроекті уточнено формулювання стратегічних пріоритетних напрямків інноваційної діяльності з урахуванням тих пріоритетів, які визначені законами та розділами програми уряду. Пріоритетні напрями інноваційної діяльності ув’язані з пріоритетними напрямами науки і техніки, що були затверджені Законом "Про пріоритетні напрямки розвитку науки і техніки". Законопроект доповнено статтями 3, 5 та 6 щодо формування та реалізації стратегічних та середньострокових пріоритетних напрямків інноваційної діяльності. Уточнено мету законопроекту та визначені напрями державної підтримки реалізації цих пріоритетів. В цілому законопроект спрямований на реалізацію політики держави та програми Уряду України щодо розвитку інноваційної діяльності. Законопроект погоджено з Міністерством освіти науки молоді і спорту, Державним агентством з питань науки, інноваційної та інформатизаційної України, Національною академією наук України. Пропоную підтримати та рекомендувати та рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект в цілому як закон. щодо зауважень Головного юридичного управління, то слід зазначити, що прийняття пріоритетних напрямків інноваційної діяльності здійснюються у відповідності до статті 7 Закону України "Про інноваційну діяльність". Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Всі поправки враховані, декілька частково, але в принципі жодної немає відхиленої. Ніхто не наполягає? Тоді я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закону Закону про внесення змін до деяких законів України щодо пріоритетних напрямів інноваційної діяльності [[реєстраційний номер 7333]]. Прошу голосувати. [[11:40:13]] За-263 Закон прийнято. Слухається питання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення правового регулювання забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків]] [[реєстраційний номер 8678]] [[друге читання]]. Доповідає заступник голови Комітету з питань будівництва, містобудування і житлового комунального господарства та регіональної політики Лисов Ігор Володимирович. Будь ласка.
Шановні колеги, даний законопроект був розглянутий 8 липня, прийнятий за основу. Після його прийняття від об’єктів законодавчої ініціативи до комітету надійшло 82 пропозиції. З них враховано повністю чи редакційно 67, 15 відхилено. Юридичне управління Верховної Ради підписало цей законопроект без зауважень. Наш законопроект вносить деякі зміни до Житлового кодексу України, Закону України про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків, це 500 закон, і Закону України про приватизацію Державного житлового фонду. Цей закон має суттєве соціальне значення, тому що на сьогоднішній день в гуртожитках державної комунальної та приватної форми власності проживає більше ніж 650 тисяч громадян України. Близько 3 тисяч гуртожитків знаходиться у комунальній державній власності і 1 тисяча 350 гуртожитків, це по даним Фонду державного майна, знаходиться у підприємств і організацій на балансі, які були приватизовані як цілісні майнові комплекси. До комітету, до Верховної Ради було багато звернень від мешканців про те, щоби прискорити реалізацію п’ятисотого закону. Комітет разом з громадськими організаціями вивчив стан справ. І тому ми сьогодні вам надаємо достатньо, мені здається, досконалий проект закону, який дозволить, ну, по-перше, ми продовжуємо строк мораторію на виселення мешканців гуртожитків та на відчуження гуртожитків ще на три роки [[до 1 жовтня 2015 року]] чи до реалізації Державної житлової програми. Державна житлова програма вона на сьогоднішній день подана міністерством до Кабінету Міністрів, і потім буде затверджена Верховною Радою. Цю норму п’ятисотого закону ми з вами не міняли. Тому прошу підтримати даний законопроект і прийняти його в цілому.
Дякую. Ідемо за поправками, які відхилені. 3-я, Кармазін, не наполягаєте? Так. Хто із авторів поправок, які не враховані, наполягає на їхньому врахування? Будь ласка.
Я думаю, що ми найшли загальний компроміс практично по всім поправкам, які були надані. Вони враховані чи частково, чи редакційно.
Даниленко, мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати, я відносно 69-ї поправки, яка написано, що комітетом врахована частково, але в порівняльній таблиці зазначено, що вона врахована, но суть поправки під час її врахування втрачена. Головною метою моєї поправки було визнати те, що гуртожитки, які будувалися за державні кошти повинні передаватися у власність відповідних територіальних громад на безкомпенсаційній основі. Наша фракція, партія завжди стояла на захисті прав мешканців. Ми завжди говорили: що гуртожитки, які були збудовані за часів Радянського Союзу за державні кошти повинні безкоштовно, підкреслюю, передаватись територіальним громадам для їх подальшої приватизації їхніми мешканцями. Тому прошу поставити дану поправку на голосування для її повного врахування.
Зараз. Почекайте, будь ласка. Володимире Андрійовичу, подивіться, будь ласка, на 33 сторінці стаття 14 "Гуртожитки державної форми власності у власність територіальних громад передаються безоплатно". Тобто, дійсно, ваша поправка врахована частково. Вона врахована, вона врахована. Не наполягає. Так, інших зауважень щодо неврахованих поправок немає? Даниленко, будь ласка.
Будь ласка, я попрошу тоді по 70-й поправці. Суть поправки, мною пропонується таке: що під час передачі гуртожитків у власність територіальних громад, якщо її колишній власник не проводив поточний ремонт та капітальний і технічне обслуговування інженерних обладнань, повинен передати ці гуртожитки на компенсаційній основі, безкомпенсаційній. До мене, ну, приходило досить багато звернень, де ми щодня обнаружуємо, що гуртожитки даже ні в чиїй власності, але вони ставлять сьогодні питання про те, щоб мешканці, почали вимагати гроші з людей за викуп цих приміщень, навіть не проводячи поточного ремонту. Я вважаю, що дана норма буде дисциплінувати власників гуртожитків та буде сприяти захисту громадян по виконанню Житлового кодексу, де зазначено, що власник повинні робити зазначені вище роботи. Тому я прошу тоже і настоюю на цій поправці. Можливо, я.
Чи можна пояснити?
Да, будь ласка.
Ви знаєте, одна з самих таких обговорених статей – це 14, на підставі чого передаються гуртожитки до комунальної власності з приватної, які були включені до статутних капіталів. Ми прийняли наступне рішення. Що якщо держава має в статутному капіталі того чи іншого товариства більше ніж 50 відсотків, такі гуртожитки передаються до комунальної власності з наступною приватизацією мешканцями на безкомпенсаційній основі. Якщо держава має менше ніж 50 відсотків чи взагалі не має вже відсотків у статутному капіталі того чи іншого підприємства, власником якого є. якщо він є власником гуртожитку, передається на компенсаційній основі. Умови компенсаційна основа ми визначили наступним чином і потім далі буде відповідно розроблене положення Кабінету Міністрів. Про що йдеться мова? Якщо не виконувались, як ви кажете, ніякі роботи.
Завершуйте.
з капітальним ремонтом, то тоді просто віднімаються об’єми амортизації і таким чином ця компенсація сплачується і переходить до комунальної власності. Якщо були виконані невід’ємні поліпшення у тому чи іншому гуртожитку, то тоді вони включаються до розміру цієї компенсації. Це єдиний компроміс, який сьогодні відпрацьований, механізм із місцевим органом виконавчої влади, з Міністерством фінансів і Міністерством регіонального розвитку. Дякую.
Наполягаєте на голосуванні?
Думаю, що я вичерпну дав інформацію.
Прошу, ставиться на голосування 70-а поправка Даниленка. Прошу визначатися. [[11:48:52]] За-37 Не підтримана. Ще які поправки? Немає. Тоді я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закону Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення правового регулювання забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків]] [[реєстраційний номер 8678]]. Прошу голосувати. [[11:49:36]] За-268 Закон прийнято. Дякую. По фракціях, тут і так зрозуміло. Партія регіонів – 174, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 24, комуністів – 24, "Реформи заради майбутнього" – 19, Народної Партії – 20, позафракційні – 7. Розглядається питання: проект Закону про охоронну діяльність [[друге читання]] [[реєстраційний номер 4824]]. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Василь Миколайович Грицак, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, законопроект [[номер 4824]] про охоронну діяльність внесений народними депутатами Малишевим, Бевзом, Новіковим, Буджераком, прийнятий Верховною Радою України у першому читанні 5 березня 2010 року за основу 275 голосами. Підготовлений до розгляду у другому читанні законопроект у 2010 році двічі вносився на розгляд комітету 9 червня та 7 липня. За результатами його розгляду членами комітету з врахуванням обсягів та змісту поданих до проекту пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи [[161]] було ухвалено рішення про його направлення до Кабінету Міністрів України для одержання експертного висновку. Після надходження експертного висновку Кабінету Міністрів законопроект повторно розглянуто на засіданні комітету та ухвалено рішення про подальше його доопрацювання. На теперішній час до підготовленої до розгляду у другому читанні таблиці законопроекту внесено 180 законодавчих пропозицій, з яких враховано 115, у тому числі 21 редакційно та частково, не враховано 65 пропозицій, які не несуть у собі змістовного навантаження або не узгоджуються з положеннями законодавчих актів України. Комітет не погоджується із зауваженнями на законопроект Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України, оскільки вони не містять у собі достатньо обгрунтованих і чітко сформульованих пропозицій, а навпаки містять у собі посилання на застарілі і втративші актуальність акти законодавства, у тому числі підзаконні, призводять до порушення прав цивільного і господарського законодавства, зокрема, у сфері захисту економічної конкуренції, сертифікації технічних засобів охорони, статусу і гарантій діяльності представників професій, задіяних в охоронній діяльності, а також помилкове судження щодо існування в проекті преференцій для цивільних охоронних підрозділів Державної служби охорони при МВС України в порівнянні з працівниками приватних охоронних структур, що прямо спростовується підпунктом 1 частини один статті 9 проекту, яким передбачені рівнозначні повноваження для суб’єктів охоронної діяльності на придбання, зберігання та використання в установленому законодавством порядку спеціальних засобів, перелік яких визначається урядом. Дозвольте, я закінчу.
Завершуйте.
Кабінетом Міністрів України проведено експертизу народних депутатів МВС України, всеукраїнських громадських організацій і професійних охоронних структур, фахівців Українського союзу промисловців та підприємців, а також представників вищих навчальних закладів, наукових установ держави, за результатами якої відпрацьовані спільні зміни до зазначеного законопроекту та усунені положення проекту, за якими виникли певні розбіжності. Пропозиція комітету рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект Закону про охоронну діяльність у другому читанні і в цілому як закон, який набирає чинності через 6 місяців з дня опублікування, виключивши з тексту частини першої статті 14 проекту слова: "з урахуванням особливостей, визначених цим законом". Прошу підтримати даний законопроект у другому читанні.
Дякую. Так, хто наполягає на поправках? Є такі? Немає. На поправках, які враховані? Також не наполягають. Я повинен довести до вас зауваження Головного юридичного управління, який пише: "Законопроект потребує концептуального та системного доопрацювання". Так що це добре, що вам допомагали творчі організації, але, видно, слабо допомагали. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому Закону про охоронну діяльність [[реєстраційний номер 4824]]. Прошу голосувати. [[11:54:41]] За-247 Закон прийнято. Слухається питання – проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо запобігання фальсифікації лікарських засобів]] [[реєстраційний номер 7146]]. Доповідає перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Олійник Володимир Миколайович. Будь ласка.
Шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто поданий народним депутатом України Коновалюком проект Закону України про внесення змін до деяких законів України [[щодо запобігання фальсифікації лікарських засобів]]. Актуальність законопроекту не викликає сумнівів, адже виробництво і розповсюдження фальсифікованих лікарських засобів створює загрозу для життя та здоров’я населення України. При цьому наносяться значні збитки легальним виробникам фармацевтичної продукції та Державному бюджету. За оцінками Всесвітньої організації охорони здоров’я у розвинених країнах відсоток фальсифікату становить близько 10 відсотків, а у країнах "третього світу" – половина всіх лікарських засобів. В Україні, за різними версіями, продається до 50 відсотків підроблених ліків. За даними Державної інспекції з контролю і якості лікарських засобів Міністерство охорони здоров’я України на території України в 2009 році було виявлено та заборонено 99 серій з 68 найменувань. У 2010 році тільки за перші 8 місяців – вже 309 серій з 69 найменувань неякісних препаратів. І це розрахунок лише кількості найменувань та серій препаратів без зазначення загальної кількості та вартості такого фальсифікату, оскільки їх обрахувати практично неможливо. Фальсифіковані ліки несуть високу загрозу здоров’ю і життю громадян України, особливо якщо врахувати, що за даними ВОЗ найбільша кількість підробок [[42 відсотки]] – це антибіотики та 18 відсотків – психотропні речовини. Зазначеним законопроектом пропонується внести зміни до Закону України "Про лікарські засоби", Кримінального кодексу України, Кримінально-процесуального кодексу України, Кодексу України "Про адміністративні правопорушення" з метою запровадження поняття "фальсифіковані лікарські засоби" та запровадження відповідальності за виготовлення та розповсюдження таких препаратів. Проаналізований законопроект виконав відповідно до вимог статті 116 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України". Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає за результатами розгляду в першому читанні законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Натомість законопроект завізований Головним юридичним управлінням без зауважень. Всього до законопроекту надійшло 33 поправки та пропозиції. З них 28 повністю або частково враховані і лише 5 поправок відхилені. Комітет просить розглянути законопроект і підтримує пропозицію Головного юридичного управління, а також державної служби з лікарських засобів рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект у другому читанні та в цілому як закон. Дякую.
Дякую, Володимире Миколайовичу. Хто з авторів поправок, які відхилені. Наполягає на їх врахуванні? Немає. Є? Будь ласка, Кармазіну мікрофон. Яка поправка?
Юрій Кармазін. В цілому з поправками комітет толерантно розібрався. Є тільки деякі такі пропозиції. Ну, наприклад. Врахувавши, врахувавши те, що статтю 227-1 "Виготовлення, придбання, перевезення, чи зберігання з метою збуту, також збут маркування, ввезення в Україну та вивезення з України фальсифікованих лікарських засобів" з Кримінального кодексу треба вилучити. Комітет врахував цю поправку, це була поправка 21. Разом з тим 27-а поправка відхиляється. А це внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу щодо підслідності. Раз немає цієї статті, то її треба і з відти вилучити. Через те, очевидно, просто десь не доглянув хтось в комітеті. Подивіться, будь ласка, Володимире Миколайовичу, її теж треба врахувати, це однозначно мала бути ваша ініціатива. Я просто вам кажу, що ви це недобачили.
Так, будь ласка, позиція комітету.
Ну, комітет висловив позицію – відхилити. Безперечно, були різні судження, але я. Але я ще раз кажу, я висловлюю позицію комітету на відміну від тієї позиції, яку маю власну, яку поділяю з вами.
Так, яку поправку ми маємо голосувати? Будь ласка, Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, мова йде про те, що стаття 227-1, яка в першому читанні пропонувалася, вона вилучена, вона не потрібна була, вона вилучена. Значить, і в підслідності, у 112 КПК, також згадування про цю статтю, 227 із значком 1 має бути вилучено з першого тексту. От і все. Це просто чистота приведення. То Кримінальний кодекс, це Кримінально-процесуальний, має відповідати. Якщо немає такої статті, то для чого ж ми пишемо, що вона підлягає до розгляду працівниками міліції? Її просто немає. Тому треба проголосувати за поправку 27. І я просив би весь зал, вона не політична, підтримати цю поправку. Дякую.
Давайте, шановні колеги, ми поступимо таким чином. Якщо ми приймемо закон, то дамо доручення юридичному, Головному юридичному управлінню провести техніко-юридичні правки, якщо там буде дійсно те, що ви говорите. Хоча юридичне управління завізувало закон без зауважень. Так, ще які є зауваження? Немає? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому закону про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання фальсифікації лікарських засобів, реєстраційний номер 7146. Прошу голосувати. [[12:01:35]] За-257 Рішення прийнято. Повернемося. ми ж сказали, що юристи подивляться. Якщо там є суперечність, вони врахують це. [[Шум у залі]] Я вже сказав, що є таке доручення юридичному управлінню і комітету при підготовці до підпису. Шановні колеги, оголошується перерва до 12 години 32 хвилин.
Шановні колеги! Прошу зайти до сесійної зали, продовжуємо засідання. Слухається питання: проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо врегулювання порядку відкликання апеляційної чи касаційної скарги]]. Друге читання. Реєстраційний номер 6120. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань правосуддя Юлія Володимирівна Льовочкіна. Будь ласка.
15 червня 2011 року Комітет з питань правосуддя розглянув на своєму засіданні у другому читанні проект Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[щодо врегулювання порядку відкликання апеляційної чи касаційної скарги]] та доопрацював його з врахуванням зауважень та пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи. До законопроекту було внесено 11 поправок. Із них 7 враховано, одна врахована редакційно та 3 відхилено. Також слід зазначити, що до законопроекту були надані зауваження Головного юридичного управління. Зокрема зазначається про необхідність передбачити в законопроекті "Перехідні положення", які б врегулювали питання збереження існуючого порядку внесення змін та доповнень до апеляційних та касаційних скарг, що були внесені до суду та набрали чинності цим. Вважаємо такі зауваження слушними. Комітет пропонує прийняти рішення і рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект в другому читанні та в цілому.
Шановні колеги! Хто давав зауваження і вони не враховані, немає таких? Щодо врахованих поправок також немає? Юрій Анатолійович не наполягає, тоді я ставлю. Головне юридичне управління завізувало без зауважень законопроект. Я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[реєстраційний номер 6120]]. Прошу голосувати. [[12:34:11]] За-221 Покажіть по фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 159, комуністи – 25, "Реформи заради майбутнього" – 11, Народна Партія – 19, позафракційні – 7. Шановні колеги, прошу мобілізуватися. Хто за те, щоб повернутися до голосування. [[12:34:49]] За-250 Повернулися. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону про внесення змін до Кодексу адміністративного судочинства України [[реєстраційний номер 6120]] в другому читанні закону. Голосуємо. [[12:35:16]] За-261 Прийнято. Переходимо до повторного розгляду з пропозиціями Президента. Шановні колеги, тут є одна така проблема. Дійсно, відповідно до інформації, яка тут є в нас, Юрій Мірошниченко знаходиться на лікуванні і він же доповідач. Але він, кажуть, готовий доповісти і зараз десь виїхав до нас. То давайте перенесемо, врахуємо цю ситуацію, що людина їде з лікарняного закладу. Коли він появиться, ми перейдемо до цього розділу. Немає заперечень? Слухається питання: законопроект за номером 8616 про Рекомендації парламентських слухань "Українці в світі". Але є, шановні колеги, звернення профільного комітету з тим, щоб перенести розгляд цього питання. Немає заперечень? Немає заперечень. Тоді питання [[8616]] про Рекомендації парламентських слухань "Українців у світі" переноситься. Наступне питання: проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Про державну політику щодо вирішення проблеми повернення та компенсації втрачених [[знецінених]] заощаджень громадян" [[реєстраційний номер 8618]]. Доповідає від імені комітету Єгоренко Тамара Василівна. Будь ласка.
Шановні колеги, 13 квітня 2011 року у Верховній Раді України відбулися парламентські слухання на тему: "Про державну політику щодо вирішення проблеми повернення та компенсації втрачених [[знецінених]] заощаджень громадян". За наслідками парламентських слухань робочою групою, створеною у комітеті, було узагальнено пропозицію учасників слухань та підготовлено проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань, які були узгоджені. Комітет з питань соціальної політики та праці розглянув зазначений проект постанови, підтримав його і вніс на розгляд Верховної Ради для прийняття за основу, в цілому. Зокрема, проектом Рекомендації парламентських слухань пропонується: Кабінету Міністрів України невідкладно внести на розгляд Верховної Ради України доопрацьований проект Закону України про внесення до змін до Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України стосовно створення реєстрів вкладників та страхувальників і застрахованих осіб". Друге. Зробити та внести на розгляд Верховної Ради нову редакцію Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України щодо запровадження ефективного механізму повернення заощаджень громадянам". Під час підготовки проекту Закону України "Про Державний бюджет України на 2012 рік" передбачити Міністерству фінансів України бюджетну програму на погашення зобов’язань держави по знецінених грошових заощаджень громадян в установах Ощадного банку СРСР та державних цінних паперів колишнього СРСР у розмірі не менше 3 мільярди гривень з подальшим щорічним збільшенням зазначеної суми. Визначити механізм відновлення грошових заощаджень громадян України, поміщених в установи Ощадного банку України та колишнього Укрдержстраху протягом 1992-1994 років. Президенту України запропонувати для обговорення на спеціальному засіданні Комітету з економічних реформ при Президентові України розробку програм погашення заощаджень та законодавчих актів, які мають забезпечити її виконання. Комітету з питань соціальної політики та праці створити при комітеті постійно діючу робочу групу по забезпеченню заходів з питань повернення та компенсації втрачених, знецінених заощаджень громадян, як і консультативно-дорадчого органу із залученням представників громадськості. Враховуючи зазначене, прошу підтримати проект постанови, реєстр 8618, та прийняти його за основу і в цілому.
Дякую. Є запитання? Запишіться.
Дякую.
Тамаро Василівно, поверніться на трибуну. Так, будь ласка, 5 хвилин. Стоян.
Шановна Тамаро Василівно, ви все чітко доповіли, позиції визначені: і що зробити на рівні держави, і на рівні комітету, і пропозиції, навіть, Президенту. А ось у мене таке питання до вас. Скажіть, будь ласка, чи передбачається ось у майбутньому, тому що ми створюємо там робочу групу, це наш комітет, у майбутньому все-таки якось втручатися у., при розгляді бюджету, закладанні в бюджет таких сум, хоча би якось би елементарно ми повертали заощадження тим людям, в яких перша необхідність є. і чи можемо ми все-таки повернутися до теми компенсації товарами і послугами, бо не тільки грішми, а компенсація товарами і послугами знецінених заощаджень. Як, на вашу думку, чи треба це робити? Дякую вам за відповідь.
Можна відповідати, да? Можна відповідати вам, да? На мій погляд, це, дійсно, те що ви кажете, це дуже справедливо. Тому що люди, які мали свої заощадження, а на сьогоднішній день вони якісь. мають не повністю, що наша країна ці заощадження може віддати. Тому я вважаю, що ці питання необхідно розглядати і розглядати на рівні нашої держави і, як ми сказали, Президента. Це важлива тема, вона болюча, люди ждуть і надіються, що це буде так, як сказав Президента і як сказали.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Я уважно прослухав вашу доповідь і прочитав рекомендації. Все, в принципі, нормально, але є два "але". Перше. Вже зараз люди звертаються з приводу того, що відбувається і відбулося за останні роки в банках, в банківській системі. І ви це добре знаєте. Останнє, я вчора підписував в 10 годин вечора звернення по банку "Надра". Вони всім кажуть, що вони все повертають, а людям вони нічого не повертають, навіть на звернення людей по півроку не відповідають. У нас немає прокуратури в країні, вона не контролює, не здійснює нагляд. Тому, чи необхідно, ви вважаєте, добавити ще сюди Генерального прокурора, звернутися – раз і Національний банк України. Бо Національний банк спокійно дивиться на те, що існує банк "Надра", який не виконує своїх зобов’язань, а він би мав би прикрити такі банки. Я один банк тільки назвав, бо вчора тільки підписував, а таких банків багато. Дякую
Дякую. Я згодна з вами. Це, дійсно, така болюча тема, тому що вона ця тема дуже потрібна людям мати гроші свої, вони хочуть знати. гарантовані, да, це так.
[[Не чути]]
Давайте.
Таран, будь ласка.
Шановна доповідачка, чогось із програми по поверненню заощаджень випало дуже важливе питання по поверненню вкладів ошуканим вкладникам трастів. Ми робимо вигляд, що нібито цього не було. В Україні 2-4 мільйони громадян, які постраждали від недобросовісної діяльності трастів, і це питання якось треба вирішувати. Ми робимо вигляд, що його просто неможливо вирішити. Я хочу нагадати, що ще у 2002 році за допомогою програми Юлії Тимошенко – це не піар, це правда, і ви це знаєте прекрасно, було повернено ошуканим вкладникам трастів мільйони, мільйони, були повернені якісь там гроші, був розроблений механізм. Цей прекрасний досвід, де він, загубився? Сьогодні Тимошенко у тюрмі ні за що, людям гроші не повертають, і ми не можемо закривати оці на цю проблему, ця проблема дуже болісна. Дякую.
Ця проблема болісна, але ця проблема зовсім до іншої теми.
Будь ласка, Аржевітін.
Скажіть, будь ласка, мені зовсім незрозуміла пропозиція номер один по відношенню до Кабінету Міністрів про те. що потрібно як би подати ще якийсь законопроект, щоб створити реєстр вкладників заощаджень. Держава витратила 60 мільйонів гривень на те, щоб створити цей реєстр. Цей реєстр в Ощадбанку України є. Цей реєстр є як би власністю цього банку, носить певні ознаки комерційності. І скажіть, будь ласка, навіщо ще? Я знаю, що є дискусія про те, що цей список повинен бути відкритий, він повинен стати власністю Кабінету Міністрів, я, наприклад, цю позицію не розумію. Тому який реєстр ще потрібно ще один створювати, якщо, ще раз наголошую, 60 мільйонів витрачено, Ощадбанк і Національний банк підтвердив, реєстр цих всіх людей, немає тільки коштів? Який потрібно ще один закон для того, щоб створювати реєстр додатковий?
Дякую. На рік у нашій був зроблений такий реєстр, а більше не була зафрахтована ця тема.
Дякую, сідайте, будь ласка. Є бажаючи обговорити питання? Запишіться. Давайте від фракцій, будь ласка. Так, будь ласка, Стоян, за ним – Прокопчук.
Шановні колеги! Безумовно, коли ми проводили парламентські слухання, ми ще і ще раз хотіли привернути увагу до цієї болючої проблеми, проблеми повернення заощаджень. На превеликий жаль, з моменту прийняття закону, коли держава взяла на себе відповідальність за заощадження наших співвітчизників, не вдалося нам вийти на серйозне вирішення питання. Я пригадую, що мені як голові підкомітету доводилося більше 15 разів подавати або зводити до купи різні пропозиції. Там передбачалося і за рахунок приватизації повернути заощадження. Там передбачалася і компенсація товарами і послугами, і це непогана пропозиція, але, як кажуть, а воз і нині там. І те що уряди з барського, як кажуть, плеча чи 200 мільйонів закладають, чи 300, чи 400 повернення заощаджень, це не вирішення проблеми, тому що ми знаємо мільярди заощаджень, мільярди грошей винна держава. Тому ми коли провели парламентські слухання, ми спробували все-таки пошукати інший механізм погашення заощаджень. І цей механізм ми визначили в наших рекомендаціях. Він визначає, щоби ми просили би на рівні Президента зробити, щоби ми просили на рівні уряду зробити. Коли от колега Аржевітін задавав питання щодо реєстру виборців, ну, взагалі це дивно, шановні колеги. Ми кажемо про якісь суми мільярдні, 130, 120, 110 мільярдів, а реально не знаємо, а скільки ж реально у людей грошей на книжках, а скільки книжок у цих людей, є по 2, по 3 і по 4. Тому під тиском нашого комітету ще раніше ми заставили банк зробити такий реєстр, але ми його і самі не бачили як комітет, який є головним в розгляді цих питань. Тому, безумовно, правильно ми заклали таку пропозицію, або якщо це є реєстр, хай його передали би Кабінету Міністрів і не тільки Кабінету Міністрів, а й нашому Комітету з питань соціальної політики і праці, щоб ми могли контролювати, як виконується це, повертаються ці заощадження. Друге й саме принципове й головне – пошук коштів повернення заощаджень. Тут, безумовно, треба дивитися. І частину від приватизації, безумовно, частину з бюджету, і мабуть все-таки настав час, хоч я розумію, що Конституційний Суд нас критикує, визначити категорію співвітчизників, категорію вкладників, які, в першу чергу, потребують повернення заощаджень. Я думаю, що це люди найбільш похилого віку, це люди одинокі. Підійти ще з таким принциповим механізмом, скажімо, людей, які кошти складають ну десь 5-10 тисяч, тобто поетапне визначення. І ми відповідно до наших рекомендацій створимо комітет. Я знаю, що там є доручення мені очолити таку робочу групу, точніше. Ми будемо контролювати практичне виконання повернення заощаджень. Тому прошу підтримати наші рекомендації. Дякую.
Юрій Прокопчук, фракція БЮТ. За ним – Аржевітін.
Юрій Прокопчук, "БЮТ – "Батьківщина", Рівненщина. Я хочу сказати, дійсно, важлива тема. Але знову ми переводимо то в слухання, то в будь-які інші форми, які просто заговорюють цю тему. От зараз буквально дуже гарно сказав Юрій Кармазін, і таких звернень дуже багато, коли по різним банкам, які декларують те, що вони будуть повертати заощадження, фактично нічого цього не робиться. Я вносив законопроект безпосередньо про те, щоб наступала принаймні адміністративна відповідальність, а то й можливо кримінальна, за тих, хто, отримавши компенсацію від держави, "переганяв" всі ці кошти в офшори, на фоні чого з’явився 21 мільярдер в Україні. І звідки тоді ці брать кошти? До речі, уряд Тимошенко, яку сьогодні незаконно судять, яку сьогодні незаконно катують, якраз зробив конкретні кроки, коли виділялась перша тисяча, і ця програма мала діяти. Тому, на моє переконання, мало просто слухать, потрібно щось робити: вносить конкретні законопроекти, підтримувати і доводити їх до кінця логічного, щоб громадяни України отримали свої знецінені заощадження. Дякую за увагу.
Будь ласка, Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Шановні народні депутати! Дійсно, довіра населення до влади, довіра населення до його економічних реформ. Це є успіх вирішення всіх проблем в нашій країні. І у всіх країнах головним інвестором своєї країни, чи економічних реформ є саме населення. Сьогодні на руках наших українців, за підрахунками Національного банку, майже 450 мільярдів гривень. Скажіть, будь ласка, які міжнародні валютні фонди нам потрібні, коли маємо такий пласт коштів українських у нас, в нашій державі? У нас немає довіри, це, дійсно, це правда і не тому, що так погано працює банківська система. Я не хотів би цю тему продовжувати, але недовіра до банків – це недовіра до держави, до її економічних і політичних реформ. Багато задавали зараз запитання тому мої колеги: а як бути ось про довіру сьогоднішніх банків? Я хотів вам сказати, що держава зробила дуже правильні кроки, по-перше, капіталізувала ті проблемні банки, про які ми говоримо, і "Надра", і "Укрпромбанк", і "Родовідбанк", і "Київбанк". І ви знаєте, вчора в нашому комітеті ми розглядали питання про створення санаційного банку в нашій державі. І на базі "Родовідбанку" на протязі місяця, можливо, двох, буде створений санаційний банк, в який будуть передані всі токсичні, чи погані, проблемні активи, що стосується "Укрпромбанку", що стосується банку "Київ", що стосується "Укргазбанку", ці банки будуть очищені. І я думаю, в наступному році будуть запропоновані державою для того, щоб їх викупили нові інвестори. І я думаю, що в такий спосіб ці проблеми в нашій державі з цими сучасними проблемними банками, сучасною довірою до банківської системи ми все ж таки вирішимо в наступному році. Банк "Надра" має свого інвестора, він працює уже повноцінно. Звичайно, не все зразу вдається повертати в той психологічний наплив, але я думаю, що це проблема часу. Що стосується цієї постанови. Звичайно, я буду за неї голосувати, але, повірте, вона не несе ніяких новацій. Тут немає нічого нового. Такі рішення приймалися і 5 років, і 10 років, і 15 років тому. Я виступав на цих слуханнях, я запропонував конкретні кроки. Першій крок. Ми повинні тих людей, які вклали свої кошти в Ощадбанк зробити власниками і дати право їм: або залишатися власниками, або на певний період часу відкупити цю частку. Далі. Я говорив, що ми повинні взяти сміливість і сказати правдиву купівельну спроможність тих грошей, які були покладені в "Ощадбанк" і в залежності від цього визначити реальну заборгованість, а не ту політичну заборгованість, яка сьогодні складає три бюджети нашої країни, бо будемо іще 30 років говорити навколо цієї проблеми, якщо не вдіємо конкретні економічно обґрунтовані, а не політичні кроки. Дякую.
Дякую. Обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття постанови про рекомендацію парламентських слухань на тему "Про державну політику щодо вирішення проблеми повернення та компенсацій втрачених знецінених заощаджень громадян", реєстраційний номер 8618. Прошу голосувати. [[12:55:06]] За-265 Дякую, постанова прийнята. Давайте ще розглянемо одну постанову і потім повернемося до розділу пропозицій Президента. Розглядається питання: проект Постанови про присудження у 2011 році Премії Верховної Ради за внесок молоді у розвиток парламентаризму та місцевого самоврядування, реєстраційний номер 8687. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[12:55:50]] За-215 Пропозиція підтримана. Доповідає секретар Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Найдьонов Андрій Михайлович. Будь ласка, дві хвилини.
Уважаемые коллеги, в 2003 году Верховная Рада учредила премию Верховной Рады Украины за вклад молодежи в развитие парламентаризма, местного самоуправления. Всего предусмотрено ежегодно присуждать десять таких премий, денежная часть которых составляет 1360 гривен каждая. Комитет рассмотрел поданные областными советами и всеукраинскими молодежными общественными организациями документы, соответствие их оформления требованиям постановления Верховной Рады о присуждении Премии за вклад молодежи в развитие парламентаризма и местного самоуправления и предлагает присудить премию в 2011 году кандидатам, указанных в проекте соответствующего проекта постановления. Просим поддержать предложение комитета о присуждении премии и принять проект постановления за основу и в целом.
Дякую, Андрію Михайловичу, сідайте. Будемо голосувати? Я ставлю на голосування постанову про присудження в 2011 році Премії Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму та місцевого самоврядування [[реєстраційний номер 8687]]. Прошу голосувати. [[12:57:27]] За-262 Постанова прийнята. Шановні колеги! Переходимо до розділу "Повторний розгляд з пропозиціями Президента України". Слухається питання: Закон України "Про органічне виробництво" з пропозиціями Президента України від 20 травня [[реєстраційний номер 7003]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою, прошу підтримати. [[12:58:12]] За-209 Підтримано. Доповідає Представник Президента України у Верховній Раді Юрій Романович Мірошніченко, будь ласка. Підготуватись Марині Перестенко.
Шановні виборці! Шановні колеги! Юрій Мірошніченко, Представник Президента України у Верховній Раді України. Верховна Рада України 21 квітня 2011 року прийняла Закон України "Про органічне виробництво". Президент України відхилив зазначений закон з таких підстав. Текст закону свідчить, що закон всупереч конституційній вимозі щодо законодавчого врегулювання правових засад і гарантій підприємництва, правил конкуренції не запроваджує комплексного законодавчого врегулювання підприємницької діяльності у сфері органічного виробництва. Врегульовує здебільшого питання розподілу повноважень між органами виконавчої влади у названій сфері. Основна ж маса питань, що мають принципове значення для організації та здійснення органічного виробництва, за законом має бути врегульована підзаконними актами. В законі відсутнє визначення критеріїв та нормативних показників придатності угідь, які належать до земель сільськогосподарського призначення і за своїм агроекологічним станом відповідають вимогам до спеціальних сировинних зон. Стосовно пропонованого законом регулювання окремих питань, слід наголосити, що низка положень закону не відповідає як нормам Конституції так і основоположним у відповідних сферах правового регулювання Законом України. Законом запроваджується відмінний, від загального, підхід до здійснення сертифікації продукції, а вирішення одних і тих самих питань покладаються на різні органи виконавчої влади. Підсумовуючи викладене, слід зазначити, що закон, який надійшов на підпис, не забезпечує системного вирішення всього комплексу питань у сфері органічного виробництва, не відповідає Конституції України, Законом України "Про Кабінет Міністрів України", про підтвердження відповідності, про основні засади державного нагляду, контролю у сфері господарської діяльності, про дозвільну систему у сфері господарської діяльності, Декрету Кабінету Міністрів України від 10 травня 1993 року.
Завершуйте, будь ласка.
Декрету Кабінету Міністрів України від 10 травня 1993 року за номером 4693 "Про стандартизацію і сертифікацію", а тому не може бути підтриманий. Прошу підтримати пропозиції Президента України. Дякую за увагу.
Дякую. Від комітету – голова підкомітету з питань аграрної політики та земельних відносин Перестенко Марина Володимирівна, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України! На засіданні Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин 14 червня 2011 року було розглянуто пропозиції Президента України до Закону "Про органічне виробництво" [[реєстраційний номер 7003]], який було прийнято в цілому як Закон України 24 квітня цього року. Комітет підтримав висловлені у пропозиціях Президента України зауваження щодо цього закону. А саме: що у разі набрання чинності Законом України "Про органічне виробництво" його положення спричинять конкуренцію норм законодавчих актів, що на практиці може призвести до застосування, до однакових правовідносин різних законів та неоднакового вирішення одних і тих самих питань. Що в свою чергу створюватиме не рівні умови господарювання, а отже, негативно впливатиме на права за законні інтереси суб’єктів господарювання. Члени комітету впевнені, що подібний закон вкрай необхідний. Але велика кількість зауважень вказує на те, що його потрібно дуже ретельно переробити з урахуванням всіх зауважень, аби закон міг працювати не тільки на користь громадян-споживачів, а і на допомогу громадян України – виробників органічної продукції. Враховуючи зазначене, а також висновок Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, який також пропонує врахувати пропозицію Президента України, комітет прийняв рішення погодитись з пропозицією Президента України та рекомендувати Верховній Раді України відхилити Закон про органічне виробництво [[реєстраційний номер 7003]]. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Так, шановні колеги, комітет доповів. Він погоджується із пропозиціями Президента. Президент пропонує відхилити Закон України "Про органічне виробництво" [[реєстраційний номер 7003]]. Першою ставиться пропозиція на голосування Президента. Я ставлю на голосування пропозицію Президента про відхилення Закону про органічне виробництво [[реєстраційний номер 7003]]. Прошу голосувати. [[13:03:42]] За-252 Рішення прийнято. Закон відхилено. Розглядаємо питання: Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про акціонерні товариства" та інших законодавчих актів України щодо відновлення на законодавчому рівні назви типу товариства "відкрите акціонерне товариство" з пропозиціями Президента України [[реєстраційний номер 8174]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:04:23]] За-207 Підтримана пропозиція. Доповідає Представник Президента України у Верховній Раді Юрій Мірошниченко, будь ласка. Підготуватись Воропаєву.
Шановні виборці, шановні колеги! Верховною Радою України 8 квітня 2011 року прийнято Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про акціонерні товариства" та інших законодавчих актів України щодо відновлення на законодавчому рівні назви типу товариства "відкрите акціонерне товариство". На думку Президента України цей закон не може бути підтриманий з таких причин. По-перше, Законом України "Про акціонерні товариства", прийнятим Верховною Радою України 17 вересня 2008 року було запроваджено новий підхід до регулювання відносин, пов’язаних із діяльністю акціонерних товариств. зокрема встановлено поділ акціонерних товариств за типами на публічні акціонерні товариства та приватні акціонерні товариства, стаття 5 закону. Запропонований закон нівелює концепцію правового регулювання діяльності акціонерних товариств, запроваджену Законом України "Про акціонерні товариства" та є помітним кроком назад у розвитку законодавства України на шляху його адаптації до законодавства Європейського Союзу. Крім того існування відкритих акціонерних товариств по суті стане індульгенцією для тих акціонерних товариств, які в установлені строки не виконали вимог Закону України "Про акціонерні товариства". Йдеться про зміну назви. Такий підхід є неприпустимим, оскільки породжує правовий нігілізм і нехтування вимог закону суб’єктами, на яких поширюються такі вимоги, а також порушує конституційний принцип верховенства права, це частина перша статті 8 Конституції України, пріоритетний у правовій державі, якою є Україна. Виходячи з наведеного, Глава держави пропонує відхилити Закон України Про внесення змін до Закону України "Про акціонерні товариства" та інших законодавчих актів України щодо відновлення на законодавчому рівні назви типу товариства "відкрите акціонерне товариство". Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету – заступник голови Комітету з питань економічної політики Юрій Миколайович Воропаєв.
Уважаемые коллеги, Комітет з питань економічної політики на своєму засіданні 14 червня цього року розглянув пропозиції Президента та рекомендує їх підтримати.
Дякую за лаконічність. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, комітет підтримує пропозиції Президента, Головне науково-експертне управління також погоджується із цими пропозиціями. Я ставлю на голосування пропозицію Президента про відхилення Закону України Про внесення змін до Закону України "Про акціонерні товариства" та інших законодавчих актів України щодо відновлення на законодавчому рівні назви типу товариства "відкрите акціонерне товариство" [[реєстраційний номер 8174]]. Прошу голосувати.
[[Не чути]]
Подивіться у Регламент. Голосуйте. [[13:07:57]] За-239 Пропозиція Президента підтримана. Закон відхилено. Розглядаємо питання: Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування" з пропозиціями Президента України [[реєстраційний номер законопроекту 7497]]. Є пропозиція – за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:08:38]] За-211 Рішення Верховної Ради, Юрію Анатолійовичу. Для цього треба всього-на-всього 150 голосів, а є 211. Доповідає представник Президента України у Верховній Раді. Мірошниченко Юрій Романович. Підготуватись від комітету Олійнику Володимиру Миколайовичу.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні виборці, шановні колеги, прийнятий 11 травня 2011 року Верховною Радою України Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо посилення відповідальності посадових осіб,органів державної влади та органів місцевого самоврядування"№ не може бути підписаний Президентом України з таки причин. Закон, що надійшов на підпис, доповнює Кодекс України про адміністративні правопорушення новою статтею 166 з позначкою 14 щодо запровадження адміністративної відповідальності за порушення регуляторними органами законодавства України під час прийняття регуляторних актів [[підпункт 3, пункту 2 розділуI]]. У зв’язку з цим слід зауважити, що за Законом України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" регуляторний орган – це цілий ряд не лише органів державної влади, де рішення ухвалюються одноосібно, але і колегіальних органів. То ж у законі, що надійшов на підпис, адміністративна відповідальність запроваджується, зокрема, і щодо регуляторних колегіальних органів таких, як: Верховна Рада України, Кабінет Міністрів України, Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення, Верховна Рада Автономної Республіки Крим тощо. Такий підхід не відповідає нормі частини другої статті 61 Конституції України, за якою юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Водночас, враховуючи положення статті 12 вищеназваного кодексу, суб’єктами адміністративної відповідальності можуть бути лише фізичні особи. Отже, ограни, які колегіально приймають регуляторні акти, не можуть бути суб’єктами адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачені пропонованою статтею 166 з позначкою 14 кодексу. У свою чергу притягнення до відповідальності за недотримання вимог законодавства України під час регуляторних актів лише суб’єктів, які одноосібно приймають такі акти, порушуватиме принцип соціальної справедливості в аспекті адміністративної відповідальності. Враховуючи викладене, Президент вважає за доцільне утриматись від запровадження.
Завершуйте.
Я перепрошу, грунтовні аргументи наводяться, але, враховуючи скорочену процедуру, я вимушений скорочувати. Враховуючи викладене, Президент вважає за доцільне утриматись від запровадження в Кодексі України про адміністративні правопорушення такого спірного положення і виключити із Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності посадових осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування" положення щодо доповнення названого кодексу новою статтею 166 з позначкою 14. Прошу підтримати пропозиції Президента України. Дякую за увагу.
Дякую. Перший заступник голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Олійник Володимир Миколайович.
Шановні колеги! Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності посадових осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування", поданий Кабінетом Міністрів, прийнято 12 травня поточного року. Метою законопроекту є встановлення стягнень за порушення законодавства у сфері підприємницької діяльності, зокрема законодавства про державну регуляторну політику, порядку видачі документів дозвільного характеру дозвільними органами, їх посадовими особами. 9 червня 2011 року Президентом відхилено вказаний закон та подано відповідні пропозиції щодо окремих його недоліків. Комітетом ретельно вивчено зауваження Президента України та повністю враховані подані ним пропозиції. Таким чином, вашій увазі представляється Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності посадових осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування". Комітет вважає запропоновану редакцію цього закону такою, яка може бути схвалена Верховною Радою України. Прошу підтримки і дякую за увагу.
Сідайте, будь ласка. Комітет профільний підтримує пропозиції Президента. Управління науково-експертне головне також рекомендує врахувати пропозиції Президента. Будемо їх голосувати. Ставиться на голосування перша пропозиція Президента щодо того, щоб виключити цифри 166.прим.14. Прошу голосувати. [[13:14:10]] За-250 [[Шум у залі]] Все за Регламентом. Змініть Регламент. 250, підтримано. Ще раз, почитайте Регламент, не махайте руками. Друга пропозиція Президента. Підпункт 3 пункту 2 розділу I закону виключити. Прошу голосувати. [[13:14:44]] За-253 Підтримана пропозиція Президента. Третя пропозиція. Підпункт 5 пункту 2 розділу I закону викласти в такій редакції: "П’яте. Статтю 221 після цифр 188.прим.38 доповнити цифрами 188.прим.39". Прошу голосувати за третю пропозицію Президента. [[13:15:22]] За-254 Підтримана. І четверта пропозиція. Цифри 166.14 виключити. Прим.14. Прошу голосувати. [[13:15:46]] За-253 Підтримана пропозиція. Всі пропозиції підтримані. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення відповідальності посадових осіб органів державної влади та органів місцевого самоврядування" з урахуванням пропозицій Президента [[реєстраційний номер 7497]]. Прошу голосувати. [[13:16:25]] За-254 Закон прийнято з пропозиціями Президента. Розглядається питання: Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо уточнення положень стосовно надання усиновлювачам відпустки для адаптації усиновленої дитини" з пропозиціями Президента. Реєстраційний номер 7004. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:17:03]] За-216 Підтримана пропозиція. Доповідає представник Президента Мірошниченко Юрій Романович, підготуватися Лук’янові.
Шановні виборці, шановні колеги, ви знаєте, що 19 травня цього року Верховна Рада України ухвалила Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення положень стосовно надання усиновлювачам відпустки для адаптації усиновленої дитини". Реєстраційний номер 7004. Цим законом пропонується внести зміни до частини першої статті 182 Кодексу законів про працю України і до частини другої статті 17 Закону України про відпустки [[щодо надання особам, які усиновили дітей до досягнення ними трьох років права на соціальну відпустку у зв’язку з вагітністю та пологами]]. Після уважного його опрацювання Президент України повернув закон до парламенту із своїми пропозиціями. На думку глави держави, закон не може бути підписаний з наступних причин, по-перше, запропоновані нововведення не узгоджуються з законом України про загальнообов’язкове державне соціальне страхування у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами зумовленими похованням. По-друге, викликають заперечення пропоновані законом зміни до частини другої статті 182 Кодексу Законів про працю та частини першої статті 18 з позначкою 1 Закону України про відпустки. Про-третє, не може бути підтримана і пропонована законом пропозиція: зміна до частини першої статті 209 Сімейного кодексу України. У зв’язку з цим глава держави вважає за доцільне утриматися від внесення таких змін. Президент України пропонує Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення положень стосовно надання усиновлювачам відпустки для адаптації усиновленої дитини відхилити. Шановні колеги, я прошу вас підтримати пропозицію Президента України. Дякую за увагу.
Дякую. Голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Катерина Євгеніївна Лук’янова.
Шановні колеги, комітет на своєму засіданні шостого липня розглянув пропозиції Президента України про відхилення Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів [[щодо уточнення положень стосовно надання усиновлювачам відпустки для адаптації усиновленої дитини]], який був прийнятий Верховною Радою України 19 травня 2011 року. Головне науково-експертне управління вважає, що в пропозиціях Президента України йдеться про формальні суперечності між прийнятим Законом України та іншими законодавчими актами. Тому зважаючи на суспільне значення усиновлення, науково-експертне управління пропонує не відхиляти зазначений закон, а викласти його у новій редакції з урахуванням висловлених управлінням зауважень. Результат розгляду пропозицій Президента у комітеті – підтримати пропозиції Президента щодо відхилення. Хочу зауважити, що до розгляду законопроекту у першому читанні комітет рекомендував прийняти його за основу, маючи на увазі, що при доопрацюванні до другого читання можна внести до проголосованого варіанту дуже слушні доповнення, що дасть змогу поліпшити законодавство у цьому сенсі. Але Верховна Рада прийняла закон за основу і, підкреслюю, в цілому, і отримала цілком передбачуване вето Президента. Переконана, що треба прислухатися до думки комітету і не поспішати з прийняттям невиважених рішень. Дякую.
Так, доповіді заслухали. Пропозиція Президента – відхилити закон. [[Шум у залі]] Юрію Анатолійовичу!. Юрію Анатолійовичу!. Шановні колеги, для Юрія Анатолійовича і для тих, хто, можливо, його чує, хоча соратників його майже в залі немає, нагадую, подивіться відповідні статті Регламенту Верховної Ради: обговорення питання при розгляді питання щодо вето Президента не передбачено. Тому не кричіть даремно, бережіть енергію на наступні закони. Я ставлю на голосування Закон України "Про відхилення.
Ви ж уже прийняли текст закону. Президент вам сказав, що ви всі разом не праві. Президент вам сказав.
Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів" щодо уточнення положень стосовно надання усиновлювачам відпустки для адаптації усиновленої дитини [[реєстраційний номер 7004]]. Прошу голосувати. [[13:21:46]] За-252 Рішення прийнято, закон прийнято. Попробуйте, Юрію Анатолійовичу, вам не дати слова, такого бути не може. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо носіння форменого одягу, використання знаків розрізнення та символіки]]. Повторне перше читання [[реєстраційний номер 4585]]. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу підтримати. [[13:22:32]] За-217 Пропозиція підтримана. Доповідає голова підкомітету Комітету з питань національної безпеки і оборони Кузьмук Олександр Іванович, тому що він є і одним із співавторів цього законопроекту. Будь ласка, Олександре Івановичу.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки і оборони на своєму засіданні 6 липня розглянув доопрацьований проект закону про внесення змін до деяких Законів України [[щодо носіння форменого одягу, використання знаків розрізнення та символіки]], поданий народними депутатами України Грицаком, Бевзом, Зарубінським, Петруком, Бабульовим та Кузьмуком. Проектом закону пропонується заборонити носіння військової форми одягу, форму одягу інших військових формувань та знаків розрізнення та відзнак, а саме: пагонів, шевронів, фурнітури з державною та відомчою символікою, такого любимого виду для всіх українців, як лампас, гаптування та інших затверджено Постановою Кабінету Міністрів України та іншими нормативними документами, особами, які не мають на це законних прав. Також проектом Закону пропонується закріпити адміністративну відповідальність за незаконне носіння форменого одягу та знаків розрізнення особами, які не мають на те права. Шляхом внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення. Важливим є і те, що проект Закону законодавчо закріплює поняття формений одяг, знаки розрізнення та поняття колористика камуфляжу. Прийняття цього акту не потребує додаткових фінансових витрат з Державного бюджету України. Під час обговорення законопроекту на засіданні комітету народні депутати члени комітету одноголосно підтримали ідею та ухвалили її. За результатами розгляду в першому читанні рекомендувати Верховній Раді України прийняти доопрацьований проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо носіння форменого одягу, використання знаків розрізнення та символіки за основу з урахуванням висловлених зауважень при підготовці його до другого читання. Прошу підтримати.
Дякую, Олександре Івановичу. Є бажаючі обговорювати? Запишіться. Олександр Іванович, запитань немає. Дякую. Зарубінський, за ним – Прокопчук.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, хочу однозначно підтримати і авторів законодавчої ініціативи і рішення профільного головного комітету щодо недопущення тих речей, які є неправильними. Вибачте за таке абстрактне пояснення, але вони є неправильними. Неправильними з точки зору етики, неправильними з точки зору здорового глузду і неправильними з точки зору тих людей, які заслужили право носити зірки, погони, шеврони. Заслужили право, перебуваючи в училищах, а академіях. Заслужили право, маючи досвід несення військової, міліційної служби і таке інше. Ми не проти громадських організацій. І нехай громадські організації мають свої знаки відрізнення, свої краваточки, що завгодно має, що завгодно має своє, якщо це не порушує закон, але своє. Але. якщо люди, які несуть військову, іншу службу, задіяні в правоохоронних органах є штатними правниками правоохоронних органів, то їхні знаки розрізнення не мають носити ті, хто не заслужив це, вибачте, скажу так, хто не має на це право. Я знаю, що є певні зауваження науково-експертного управління. Можливо, з деякими при підготовці до другого читання можна було б і або подискутувати, або погодитись. От, наприклад, тут сказано, що така редакція залишає, точніше, не дає можливості використовувати військовий одяг під час кінозйомок, театральних дійств, і зараз модне таке явище, як реконструкція історичних подій. Але, я думаю, що можна було б передбачити при підготовці до другого читання, яким чином вони можуть це забезпечити. Хіба це є принциповим? Принциповим є те, про що говорив Олександр Іванович Кузьмук і автори законодавчої ініціативи. Пропоную його підтримати. Дякую.
Дякую. Юрій Прокопчук. За ним – Сухий.
Юрій Прокопчук, Рівненщина. Безперечно, концепція самого законопроекту має під собою дійсно потужну основу. Мається на увазі, що вона має логіку. Тому що, коли сьогодні подивитися, скільки в Україні людей взагалі одягнуто в погони і, вибачте, при всій повазі, і лісники, екологи, тепер шахтарі одягли, ну, прокурори вже з лампасами ходять і інші. Ну, прямо куди ж не попадеш, всюди генерали. І при тому згадую, коли свого часу начальником гарнізону був командир дивізії, який ще не отримав генерала, а збирались на нараду 7 чи 8 генералів. При тому дехто із них ще під сумнівом, чи взагалі служив в Збройних силах чи інших військових формуваннях. Тому, безперечно, підтримуючи і козацькі формування, щоб це проти них не звернулося, вони мають носити встановлені ними однострої, але ж у всіх інших потрібно наводити суворий порядок, тому що сьогодні і полковничу, і генеральську форму носить будь-хто, в тому числі і ті, які абсолютно ніколи не мали відношення до служби, які незаконно отримували військові звання, спеціальні звання, і їх потім підвищували через якісь там структури незрозумілі. Крім того в чому ще загроза, що під цим виглядом сьогодні створюються організації, які носять погони, а насправді є рейдерськими групами по захвату підприємств. Вони також носять, там, і однострої, і знаки розрізнення, і мають ще й безпосередньо гарантовані законом про громадські організації якісь права щодо носіння зброї. Тому в цьому потрібно наводити порядок і законопроект цей потрібно підтримати, а також навести порядок там, де сьогодні, в органах МВД, розвели різні птичники – "Грифони", "Соколи", "Беркути", таке інше, з різними формами, на що йдуть додаткові кошти і це все треба шити. Потрібно повертатися до тієї системи, яка була, а ці підрозділи скорочувати, хай ідуть дільничними, яких не вистачає. Дякую.
Ярослав Сухий. Підготуватись Кармазіну.
Шановні колеги, я чому записався на виступ, аби висловити одне застереження. І, зрештою, цей закон повторне перше читання. Справа в тому, що із введенням в дію вимог цього закону в нас в Україні будуть великі проблеми. Просто за часи незалежності розплодилося, розмножилося стільки взірців форменого одягу, що звести його воєдино чи заборонити на законодавчому рівні буде просто неможливо. Тут вже колеги говорили, Державна податкова адміністрація має свій одяг, лісовики – свій одяг, природоохоронна служба, залізничники, а потім є військові формування в тої ж самої ДПА, група мордоворотів в "масках-шоу". Мало того, що в формі, то ще й з бойовими автоматами, з бойовими патронами. Оце створює загрозу розбудові громадянського суспільства, коли в мирну оселю вдирається група порічного якогось там суду, кладе всіх на підлогу і щось там робить, щось там вишукує. Скоро дійде до того, що ми всі форму одягнемо, озброїмось і будемо захищати свої оселі від таких непроханих гостей. Тому нам потрібно з’ясувати, про що мова іде: про форму, яка копіює військовослужбову, то це справа інакша. Я хочу вам нагадати: довгий час в Україні паразитували так звані козачі угрупування, які себе представляли під виглядом якось санітарної інспекції, ловили приїжджих, заставляли їх там щось, в трубу засовували якогось шланга, казали, що вони перевіряють ЦО і здирали гроші, вони були у формі. Форма їхня була як копія подібна на форму Державтоінспекції і жезл у них був автоінспекції. І, до речі, і слова їхні були, і жаргон чисто такі, як автоінспекції. Тому що мене, наприклад, при в’їзді у Крим один чудак зупинив, бо казав, що мимо меня в Крим даже мухабесплатно не пролітає, не то что ты там і все таке інше. Тому, безумовно, цей закон потрібно прийняти, але до другого читання він повинен бути детально доопрацьований.
Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я підтримую цей законопроект і буду голосувати за нього. Але я хотів би, користуючись тим, що сьогодні тут є представники Комітету з питань оборони, щоб вони розглянули на своєму засіданні, як могло статися так, що на День незалежності України вся міліція, яка має парадну форму одягу, була одягнена у повсякденний одяг. Ну, можливо їм не треба, виключайте з бюджету, хай не носять тоді парадної, якщо День незалежності для них не свято. Вони готувалися до кровопролиття, вони одягнули маски. Тому, очевидно, отут, де ви пропонуєте статтю 7, де частині третій, який дає можливість маскування на місцевості, немає питань. Але маскування від людей масками, щоб люди не могли показати, хто з "Барса", хто з "Грифона" чи хто з "Беркута" чи з інших там ще десяток формувань, хто їх бив чи хто вживав якісь заходи. Через це хочу вам сказати, що популярний журнал "Фокус" опублікував такі речі, це наш Президент. А мені соромно дивитися, бо тут ордени МСВ, прокуратури, СБУ. Багато понатворили всього, але банальна ситуація: забирають у людини машину в МВС в центрі міста, півроку на ній катається майор міліції, людина приходить вже, доходить до мене, пишу генералу армії Хорошковському, отримую відписку. А для чого тоді така армія, для чого тоді генерали армії? Я буду голосувати за цей закон, тільки дуже погано, що ми не розібралися, як внутрішні війська опинилися на Хрещатику, чому стояли автозаки прямо на Хрещатику біля приміщення мерії, чому ми показуємо людям.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету щодо прийняття за основу Закону про внесення змін до деяких законів України щодо носіння форменого одягу, використання знаків розрізнення та символіки [[реєстраційний номер 4585]]. Прошу голосувати. [[13:35:14]] За-263 Прийнято у першому читанні закон. Слухається питання: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення контролю за укладенням договорів застави та іпотеки земельних ділянок та прав на них [[реєстраційний номер законопроекту 7539]]. Є пропозиція за скороченою процедурою розглянути. Прошу підтримати. [[13:35:54]] За-210 Підтримана. Доповідає перший заступник голови Державного агентства земельних ресурсів Кадомський Артем Маркович. Будь ласка, дві хвилини. Підготуватись Терещуку Сергію.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення контролю за укладенням договорів застави та іпотеки земельних ділянок та прав на них [[реєстраційний номер 7539]] розроблений Держземагенством ініціативно та схвалено на засіданні Міжвідомчої комісії з питань протидії протиправному поглинанню та захопленню підприємств. Проектом передбачається внесення змін до частини першої статті 133 Земельного кодексу України та пункту 3 частини першої статті 18 Закону України "Про іпотеку" щодо обов’язковості присвоєння кадастрового номеру земельній ділянці при передачі її або права на неї у заставу. Закон має здебільшого технічний характер. Він передбачає впорядкування обліку земельних ділянок. Він стикується з Цивільним кодексом України, Законом України "Про іпотеку", Законом України "Про державний земельний кадастр" про реєстрацію речових прав на нерухоме майно, це запобігання можливості застави земельних ділянок в двох і більше банківських установах, мінімізація ринків. Є пропозиції дуже слушні науково-експертного управління, які в цілому абсолютно можуть бути враховані до другого читання. Враховуючи вищевикладене, просимо в першому читанні підтримати. Дякую.
Дякую, Артеме Марковичу. Від комітету заступник голови Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Сергій Миколайович Терещук.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Комітетом Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин в березні було розглянуто проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення контролю за укладенням договорів застави та іпотеки земельних ділянок та прав на них, внесений Кабінетом Міністрів України. Законом передбачено внести зміни до Земельного кодексу України та Закону про іпотеку. Запропонованим законопроектом передбачена можливість передачі земельної ділянки в заставу лише за умови присвоєння цій земельній ділянці кадастрового номеру. Наш комітет зазначає, що прийняття законопроекту приведе у відповідність положення земельного законодавства та Закону України "Про іпотеку". Є зауваження науково-експертного управління Верховної Ради. Зауваження слушні. І науково-експертне управління, і наш комітет вважає, що законопроект можна прийняти за основу з подальшим доопрацюванням, з врахуванням тих зауважень, які висловлені Науково-експертним управлінням. Тому прошу підтримати законопроект, прийняти його за основу. Дякую.
Дякую, Сергію Миколайовичу. Є бажаючі обговорити? Є? Хто? Хто бажає, підніміть руку. Запишіться, будь ласка. Сухий, Прокопчук. Прошу, Ярославе.
Шановні колеги! Як справедливо сказав перший заступник голови Державного агентства земельних ресурсів Артем Маркович Кадомський, цей закон дійсно носить технічний характер. Він сприяє на те, щоб був при заставі іпотеки присвоєний земельній ділянці кадастровий номер. Тому я і вношу пропозицію замість обговорення цілком зрозумілого законопроекту вношу пропозицію прийняти його за основу і в цілому, тому що доповнювати там нема нічого: або присвоюється кадастровий номер, або не присвоюється кадастровий номер. Які можуть бути тут балачки? Хіба що хтось хоче в обговоренні поговорити взагалі про стан справ земельними ресурсами, про кадастри і тому подібне, то це справа інакша. Да, про кілочки, як там цвяшки, номери. То це справа зовсім інакша. Те, що стосується конкретно законопроекта. я пропоную проголосувати за нього в цілому і не тільки за основу.
Прокопчук.
Прошу передати слово Миколі Томенку.
Томенко.
Шановні колеги, я погоджуюся з тим, що за умов врахування пропозицій Науково-експертного управління, яке пропонує уточнити, можна було прийняти його прийняти в першому і в цілому, але, дійсно, я думаю, цей законопроект, якщо у нас агентство буде вносити законопроекти по впорядкуванню земельного питання по одному реченню, ми так далеко заїдемо. Тому для мене це принципово важлива нагода того, що якщо ми ухвалили Закон "Про Державний земельний кадастр", то треба сьогодні не вносити по одному реченню, а, нарешті, зробити автоматизовану систему Державного земельного кадастру, розібратися, що в нас є, в якому стані воно є. Як ми подивимося, проінвентаризуємо землю, тоді нам стане зрозуміло, що нам треба зробити диференційований земельний податок і ті люди, які скупили сотні тисяч гектарів землі, чекають, що з ними робити, з якого числа буде мораторій зупинений, значить, очевидно, повинні, або повернути в державну власність цю землю, або платить податки не по 70 гривень, чи 60 в рік, а платити відповідні податки належним чином. От я зайшов на урядовий сайт нашого державного підприємства в системі уряду, яке працює, про Державний земельний кадастр. І тут вони запитують нас, що, шановні громадяни, якщо ви от читаєте нас, то скажіть нам, чи вірите ви в те, що в Україні буде побудована автоматизована система Державного земельного кадастру? Це на урядовому, да, що народ каже: 54 – ні, не віримо, звичайно; і 24 – віримо. Так якщо на урядовому сайті, де працюють співробітники, народ не віре, що колись буде збудована автоматизована система, то про що ми говоримо? Про який ринок землі ми говоримо? Тому наша пропозиція зрозуміла, що, друзі, давайте зробимо те, що треба зробити. Тобто після прийняття закону, який є, сьогодні треба зрозуміти, в якому стані знаходиться українська земля. Зупинити ці декларації про те, що вона буде продаватися з 1 січня, а навести порядок і навести ряд. Без автоматизованої системи Земельного кадастру не може бути порядку на ринку землі. Тому ми вимагаємо, як найшвидше цю роботу зробити і чекаємо наше агентство не з пропозиціями в одне речення, а із звітом проте, як вони виконують ті завдання, які ми прийняли в законі.
Дякую. Є пропозиція підтримати думку профільного комітету і прийняти за основу Закон про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення контролю за укладенням договорів застави та іпотеки земельних ділянок та прав на них. Реєстраційний номер 7539. Прошу голосувати. [[13:43:10]] За-258 Рішення підтримано. Закон прийнято в першому читанні. Є, є там. Як це ми можемо в цілому і з зауваженнями, а хто їх враховуватиме потім? Да, да. Комітет висловив свою думку, так що давайте до фахівців прислухаємося. Шановні колеги, нам поступають пропозиції, тихі, але наполегливі, про те, щоб ми з вами працювали без перерви десь протягом години і завершили розгляд питань і вечірнього засідання не проводили. Я ставлю на голосування пропозицію, щоб працювати до завершення розгляду питань і не проводити вечірнього засідання. Прошу підтримати цю пропозицію. [[13:44:12]] За-221 Хто за те, щоб. [[Шум у залі]] Шановні колеги, заспокойтесь! Шановні колеги! І так – і так ми будемо працювати. Але врахуйте, що ми протягом години могли б завершити, а так через 15 хвилин на дві години підемо на перерву, а потім знову прийдемо, щоб півгодини попрацювати. Хто за те, щоб повернутися до голосування пропозиції? [[13:44:55]] За-241 Повернулися. Ще раз кажу, шановні колеги, я не бачу. Повернулися. Я не бачу тут ніякої проблеми. Ми ж розглянемо питання всі, тому що їх небагато залишилося.
Дві фракції хочуть висловитися з приводу розгляду. порядку розгляду і Регламенту.
Є проблема – висловитесь. Я ставлю на голосування пропозицію працювати без перерви до розгляду усіх питань і не проводити вечірнього засідання, а провести засідання комітетів. Прошу голосувати. [[13:45:40]] За-242 Підтримана пропозиція. Слухається питання проект Закону про внесення зміни до статті 23 Закону України "Про акціонерні товариства" [[щодо випуску акцій]] [[реєстраційний номер 7509]]. Є пропозиція за скороченою процедурою, прошу голосувати. [[13:46:10]] За-196 Підтримана пропозиція. Доповідає заступник міністра енергетики та вугільної промисловості Макуха Володимир Олексійович, підготуватись Воропаєву.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Відповідно до чинного Закону України "Про акціонерне товариство" зокрема частиною першою статті 23 передбачається, що в разі розміщення акціонерним товариством цінних паперів, їх оплата здійснюється грошовими коштами або за згодою між товариством та інвестором, майновими правами, не майновими правами, що мають грошову вартість, цінними паперами крім боргових емісійних цінних паперів емітентами якого є набувач, а також іншим майном. У випадку дії зазначеної редакції цієї статті виникає неоднозначне трактування ситуації щодо акціонерних товариств власником сто відсотків акцій статутного капіталу є держава, зокрема в ситуації, коли емітентом випуску боргових емісійних цінних паперів тобто облігацій внутрішньої державної позики є держава в особі Міністерства фінансів, а набувачем акціонерне товариство засновником якого є також держава. Проект закону про внесення зміни до статті 23 Закону України "Про акціонерне товариство" було розроблене Міністерством енергетики та вугільної промисловості саме з метою внесення уточнень до статті 23 та уникнення подвійних трактувань при застосуванні норм цієї статті. Законопроектом передбачається внести зміни до статті 23 Закону України "Про акціонерні товариства", доповнити абзац перший частини першої після слів "крім боргових цінних паперів емітентом яких є набувач та векселів", словами "за винятком державних облігацій у випадках передбачених законом". Прийняття законопроекту надасть можливість уникнути подвійних трактувань, при виконанні статті 31 Закону України "Про Державний бюджет на 2011 рік", яким передбачено, що Кабінету Міністрів України надати право здійснити випуск облігацій внутрішньої державної позики з подальшим придбанням у державну власність в обмін на ці облігації акцій додаткової емісії Національної акціонерної компанії.
Завершуйте.
в межах обсягу передбачено і затверджено фінансовим планом цієї компанії. З урахуванням зазначеного, ми просимо підтримати прийняття Закону України "Про внесення змін до статті 23 Закону України "Про акціонерні товариства". Дякую за увагу.
Дякую. Співдоповідає заступник голови Комітету з питань економічної політики Воропаєв Юрій Миколайович.
Данный законопроект рассмотрен на Комитете по экономической политике 14 июня этого года. Я бы хотел, и комитет рекомендует Верховной Рады его принять в первом чтении за основу. Я бы хотел несколько прокомментировать сам законопроект и выступающего докладчика до меня. Закон не только уточняет технические моменты, закон конкретно фактически разрешает после его принятия формировать уставные капиталы отдельных акционерных обществ за счет государственных облигаций. Что это значит. До этого момента, в настоящий момент, есть прямой запрет по Закону об акционерных обществах формировать уставной капитал акционерных обществ за счет долговых эмиссионных ценных бумаг, к которым отнесены, в том числе, и государственные облигации. Этот закон разрешит это делать. Плохо это или хорошо? Как практику, такое делать нельзя. Как массовую практику, такое делать нельзя. Но здесь сделана правильная оговорка. Я считаю, что это делать только в отдельных исключительных случаях отдельными законами. То есть мы с вами в зале будем определять для какого акционерного общества будет разрешаться формироваться уставной капитал государственной облигации. Сама формулировка по текстовке несколько не очень удачно прописана, на это обращают внимание и Главное экспертное управление. Поэтому предложение принять его за основу, а потом поправить формулировку.
Дякую, Юрію Миколайовичу. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Крім Кармазіна, хто ще наполягає? Будь ласка, Юрій Анатолійович, прошу.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, чому протестували представники опозиції проти переносу такого нашого засідання зараз? Через те, що ми не могли донести свою позицію про те, як ви сьогодні кілька законів, в тому числі хороші закони, в тому числі ті, які ініціювалися вашими ж представниками більшості, скажімо, народним депутатом Сухим – по акціонерним товариствам. Закон про органічне землеробство, який потребує сьогодні країна, інших законів, які ви приймали, ігноруючи права іншої частини, навіть не давши висловитись. Які сьогодні, посилаючись на Регламент, Адаме Івановичу, ви сьогодні створили акціонерне закрите товариство. Ви – представник Президента, Чечетов, який дає команду і все. І ви і є закрите акціонерне товариство, бо ви не дали навіть слово нікому сказати нічого ні по тим законам, ні на захист тих законів. Тепер, що стосується конкретно законопроекту 7509. Також готується колосальна афера, точніше, вона підготовлена. Бо під виглядом цих змін, де вносяться всього п’ять речень, за винятком державних облігацій у випадках передбачених законом, в пояснювальній записці ви прямо пишете: що фінансовим планом НАК "Нафтогаз України" передбачено збільшення Статутного фонду за рахунок облігацій на 7,4 мільярда гривень. Далі – ви знову пишете в цій пояснювальній записці. Тобто чітко видно, що йде надування облігаціями, тобто надрукованими папірцями іде надування статутного капіталу. І фактично іде надування і зменшення гривні, тому що через це також – один із способів емісії.
Завершуйте.
Тому цей законопроект треба дивитися, що написано в пояснювальній записці і для чого він приймається. Я проти емісії, проти того, що готується обвал гривні. Треба це зупинити і про це треба відверто і відкрито говорити хоча би тут, у Верховній Раді України. Дякую.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Я думаю, всі розуміють, що без вас, Юрію Анатолійовичу, ніяких акціонерних товариств у Верховній Раді бути не може, так що тут вас ніхто не переплюне. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні Закону про внесення зміни до статті 23 Закону України "Про акціонерні товариства" [[щодо випуску акцій]] [[реєстраційний номер 7509]]. Прошу голосувати. [[13:54:15]] За-244 Законопроект прийнято в першому читанні. Чечетов, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, вы знаете, вот если бы в Кабинете Министров несколько министров не пришли на заседание Кабмина, какой-то тряпкой накрыли свои кресла, они завтра были бы уволены немедленно с работы Президентом. А в парламенте можно "байдыки бить", какой-то тряпкой прикрыть свои места, здесь не присутствовать. Я всегда говорил, места можно тряпкой закрыть, совесть нельзя закрыть. Поскольку здесь вас нет, а зарплату вы получаете за счет народа. Но в этом смысл демократии. У кого совесть есть – тот работает, у кого нет, тот свою совесть тряпкой какой-то закрыл. Но я думаю, народ эту тряпку приподнимет, когда будут выборы. И я думаю, будет новый парламент, когда таких тряпок не будет здесь в парламенте, такого позорища не будет. Спасибо.
Розглядаємо питання – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах" [[щодо уточнення окремих положень]] [[реєстраційний номер 8715]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:55:46]] За-208 Підтримано. Доповідає заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Бандуров Володимир Володимирович. Від комітету підготуватися Олександру Бондару.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах". Законопроектом пропонується надати Кабінету Міністрів право вносити до операцій з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах окремі види операцій, коли не відбувається зміна коду згідно з УКТЗЕД, виходячи з технологічних особливостей переробки товарів, а також внести деякі технічні правки до чинного закону. Результати аналізу показують, що існує ряд випадків, коли під час глибокої достатньої переробки давальницької сировини готову продукцію, зміна коду згідно з УКТЗЕД не відбувається. Значна кількість операцій є наукомісткими, високотехнологічними, а окремі навіть унікальними, як наприклад нанесення емалевого покриття на лопатки турбін за унікальною технологією Інституту імені Патона. До речі, це також переогранка діамантів, до речі, це бронювання автомобілів. Що стосується внесення деяких технічних правок до чинного закону, то чинний Закон "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах" направлений на регулювання операцій з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах між українськими та іноземними суб’єктами господарювання і не регулює порядок виконання таких операцій, коли замовником та переробником є резиденти України. З метою однозначного тлумачення положень чинного закону законопроектом пропонується виключити термін "операції з давальницькою сировиною", наведений в абзаці шостому статті 1 закону, залишивши лише термін "операції з давальницької сировиною у зовнішньоекономічних відносинах". Реалізація закону не потребує витрат з Державного бюджету України, але водночас сприятиме збільшенню кількості операцій з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах та зростання надходжень до державного бюджету та інших позабюджетних фондів від оподаткування такого виду діяльності. Пропонується прийняти проект Закону про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах".
Завершуйте.
Дякую за увагу.
Дякую. Олександр Миколайович Бондар, голова підкомітету Комітету з питань з питань економічної політики співдоповідає.
Шановний Адаме Івановичу, шановні депутати, Комітет з питань економічної політики на засіданні 5 липня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах". Метою законопроект є вдосконалення порядку здійснення операцій з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічній діяльності та забезпечення умов для діяльності підприємств у цій сфері шляхом внесення змін до закону. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України у своєму висновку вважає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з врахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Комітет підтримав проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах", поданий Кабінетом Міністрів України та прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Прошу народних депутатів підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Будемо голосувати? Крім Кармазіна ніхто не наполягає? Прошу, Юрію Анатолійовичу, вам слово.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, я просив би вас, вчора ви розповідали нам, позавчора, при прийнятті податкової ганьби, ви розповідали, як у нас можна легко порахувати, як у нас може лічильна комісія працювати регламентного комітету, то я звертаюся зараз до регламентного комітету, щоб просто легше було депутатам, бо один за сімох вже трошки багато голосувати. Ви розумієте? То, Адаме Івановичу, порахуйте, будь ласка, щоб не було закритого акціонерного товариства. А це я хочу, тут у нас дуже шанований мною чоловік сказав сьогодні, що от тут покрито ганчірками. На цих плакатах, а не на ганчірках, написано: "Ні, політичним репресіям", зображені портрети Юлії Тимошенко і Юрія Луценка. Вони пройшли у цей парламент і були членами цього парламенту, не ховалися так, як ваші ховалися, склали повноваження.
Давайте про давальницьку сировину.
Так я от. Ні, то ви ж не даєте, одним даєте сказати, іншим ні. Я встигну сказати про давальницьку сировину. А ті, хто сьогодні віртуально в залі голосують, вони тоді ховалися за кордоном, я вам нагадаю. Тому я б дуже не хотів, щоб знову у нас шаріки висіли, і уже ця частина залу отут портрети розвішувала тих, хто сьогодні голосує віртуально. А тепер щодо давальницької сировини проекту 8715, Адам Іванович, як ви правильно замітили. Цей проект правильний, але має корупційну складову, через те, що погано викладено в законі вимоги, що відносити до цих операцій, що не відносити, і потім це буде робити уряд на своєму "междусобойчику". Це неправильно, це абсолютно неправильно, бо хто заплатив, тому буде. А хто заплатить, оті якраз дядьки, другий по впливовості депутат, якого я бачив два рази.
Дякую. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу у першому читанні Закону про внесення змін до Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах" [[щодо уточнення окремих положень]] [[реєстраційний номер 8715]]. Прошу підтримати. [[14:02:22]] За-240 "За" 240 проголосувало. Закон прийнято у першому читанні. Не голосували 83, 1 утримався. Розглядається питання: проект Закону про внесення змін до статті 5 Закону України "Про операції з давальницькою сировиною" [[щодо порядку оформлення дозвільних документів]] [[реєстраційний номер 8716]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[14:03:10]] За-198 Підтримано. Доповідає заступник міністра фінансів Рибак Сергій Олександрович. Від комітету підготуватись Бондару.
Дякую. Шановний головуючий! Шановні народні депутати! 23 червня 2011 року Кабінет Міністрів України подав на розгляд Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до статті 5 Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах". Законопроект відповідає положенням Програми економічних реформ на 2010-2014 роки "Заможне суспільство. Конкурентоспроможна економіка. Ефективна влада" в частині спрощення процедур видачі дозвільних документів. Метою розробки даного законопроекту є приведення законодавства у відповідність із вимогами Закону "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності", і це сприятиме оптимізації дозвільних процедур у сфері вивезення за межі митної території України давальницької сировини дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння, їх відходів та брухту. Відповідно до положень проекту цього закону Міністерство фінансів погоджує вивезення за межі митної території України давальницької сировини. Законопроектом вносяться зміни до вищезазначеного закону та, зокрема, встановлюється, саме важливе, це безоплатність видачі дозвільного документу. Конкретизується і встановлюється строк видачі, строк дії цього документа, а також вичерпний перелік підстав для відмови у видачі документа дозвільного характеру. Прийняття цього законопроекту воно забезпечить встановлення прозорих взаємовідносин суб’єктами господарювання при отриманні погодження на вивезення за межі митної території України давальницької сировини. Також це забезпечить уникнення необґрунтованого та неконтрольованого вивозу дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння. Також реалізація положень цього законопроекту, що теж дуже важливо, вона не потребує видатків з Державного бюджету. Тому Міністерство фінансів подає цей проект на розгляд шановним народним депутатам та пропонує прийняти його з основу. Дякую.
Дякую. Співдоповідає голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Олександр Миколайович Бондар.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Комітет з питань економічної політики на засіданні 5 липня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін до статті 5 Закону України про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах. Метою законопроекту є приведення законодавства у відповідність з вимогами Закону України про дозвільну систему у сфері господарської діяльності, що сприятиме оптимізації дозвільної процедури у сфері вивезення за межі митної території України як давальницької сировини і дорогоцінних металів, і дорогоцінного каміння, їх відходів та брухту. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України в своєму висновку вважає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень і пропозицій. Комітет підтримав проект Закону України про внесення змін до статті 5 Закону України про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах, поданий Кабінетом Міністрів України та прийняв рішення, рекомендувати Верховній Раді України прийняти його за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Хто, крім Кармазіна, бажає взяти участь в обговоренні? Є, тоді запишіться. Так, будь ласка, Каплієнко.
Шановні колеги, говорячи про цей законопроект, ми хотіли б підкреслити, що, дійсно, ця законодавча ініціатива заслуговує на увагу. Законопроект, безумовно, слушний, оскільки сприятиме. Дійсно, оптимізації дозвільної процедури сфери вивезення та саме головне – контролю та обліку дорогоцінних металів та каміння, які перетинають митний кордон України. Безумовно, ті новели, які тут започатковані щодо безоплатного надання дозволу у вигляді письмового документу та обмеження термінів, конкретних термінів, чого до сьогоднішнього дня, до речі, бракувало Міністерству фінансів в цих оборутках, конкретних термінів видачі цих дозвільних документів, а також строків дії, безумовно, це позитивний факт. Безумовно, позитивний факт, що є вичерпний перелік умов, через які громадянин чи юридична особа може отримати відмову в отриманні такого дозволу. Хотілось би звернути увагу трохи на інше: скажіть, будь ласка, чи відомо вам, що після вступу в силу нової редакції Митного кодексу Закон про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах, в які вносяться зміни, зокрема, і цим законопроектом, буде скасовано? І скільки буде жити цей законопроект? І друге питання: зовсім не зрозуміло: а хто буде нести відповідальність у разі, якщо терміни, визначені у цьому законопроекті, зокрема 10 і 60 днів будуть порушені самими працівниками Міністерства фінансів? У цілому, якщо ми підтримуємо прийняття цього законопроекту за основу у першому читанні і доопрацювання його у другому читанні із урахуванням тих зауважень, які ми тільки що висловили. Дякую.
Кармазін Юрій. Це мене не цікавить. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Адаме Івановичу! Ну, про подвійні стандарти я нічого не буду говорити, мене просто попросив депутат помінятися місцями, на що Адам Іванович сказав, що його це не цікавить. Ну, нічого, Адам Іванович. Не можна так робити. Тоді, може, вас зацікавить, що при підрахунку голосів зараз зверху виявилося народом. народом, пане Ярослав Сухий.
Вимкніть мікрофон. Юрію Анатолійовичу, я в чергове вас попереджаю: якщо ви будете говорити не по темі законопроекту, я не даватиму вам можливості виступити. У Головуючого немає права рахувати, скільки в залі. Прошу по законопроекту.
Адаме Івановичу, я нагадаю вам, що Конституцію скасували із-за порушення порядку голосування. Зараз в залі 75 народних депутатів. 75! Які голосують 261-м голосом. Через це абсолютно правильно зараз було зауваження по законопроекту по цьому, 8716, народного депутата Каплієнка. Воно стосувалося того, що цей закон ми приймаємо чи може, на місяць, а може, на два тижні, а може на два місяці. З огляду на це, треба виходити і поміркувати: потрібен він чи не потрібен. Так, потрібен, так потрібна подібна норма в Митному кодексі в тих змінах, які ми внесли до Митного кодексу. Але ми маємо бачити чітко, що це закон всього на дуже короткотерміновий період. Через це, я пропоную прийняти його, зобов’язати профільний комітет скоротити час на його розгляд, бо це вже треба робити, це для економіки держави потрібно не для уряду, не для влади і не для опозиції. І врахувати це в новій редакції Митного кодексу, який ми даємо. Дякую за увагу.
Дякую. Шкіль Андрій.
Дякую. Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Звичайно, я хотів би підкреслити, що цей законопроект він побудований на тому, щоб зараз підлатати діру. Так, звичайно, з нього можна пізніше зробити щось подібне на закон. Але я хотів би наголосити, що влада зараз нині така, що вона потребує латання дір, самі там понапротирали і кожен день латають, переголосовують законопроекти, беребігують, пересмикують і в той же час найпопулярніша зараз естрадна роль народного депутата від партії влади – це піаніст. Тому що один натискає 12 кнопок, і це при тому, що вони намагаються продемонструвати, те що влада сильна як ніколи. Вони тут, розумієте, ця влада вміє тільки садити і виймати з бюджету кошти, більше нічому вона не навчилася і не навчиться. Тому, властиво, і цей законопроект, це яскраво, багатогранно підкреслює. Тому ви спочатку навчіться бути чесними перед собою, перед суспільством. Ви приведіть сюди тих депутатів, які вам допомагають працювати в округах чи будь-де, чи створюють будь-які інші структури, щоб ми хоч раз на них подивилися, як виглядає повноцінно уся партія влади, уся та – 192 багнета, розумієте, фракція Партії регіонів, яка тут присутня. Це сказав Кармазін за 75 взагалі з коаліції. А від Партії регіонів присутні 38 депутатів, і вони обслуговують 192 посадочних місця. Це ж які треба таланти мати, щоб отак на раз обслужити стільки за однин підхід. І, Адаме Івановичу, будь ласка, от ви не даєте репліки опозиції, ви завжди даєте репліки влади. Ви, будь ласка, хоча б раз на десять днів давайте репліку, можливість сказати в репліці представникам опозиції. Я розумію, що ви можете їх не поважати, не любити і зневажати. Але, тим не менше, треба дотримуватися хоча б якогось паритету. Дякую.
Шановні колеги, заспокойтеся, обвинувачення абсолютно безпідставні, бо всі, хто має право на репліку, її одержують. А просто бажання взяти слово для репліки це ще не є підставою для репліки. Це перше. Друге. Андрію, все-таки я вам рекомендую порахувати і свої голови. "Регіонів" набагато більше ніж ваших представників. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти за основу Закон про внесення змін до статті 5 Закону України "Про операції з давальницькою сировиною у зовнішньоекономічних відносинах" [[щодо порядку оформлення дозвільних документів]] [[реєстраційний номер 8716]]. Прошу голосувати. [[14:14:12]] За-244 Дякую. Рішення прийнято. Хоча, шановні колеги, дозвольте я звернуся до Кабінету Міністрів з пропозицією. От ми підряд розглядали два однакових законопроекти про внесення змін до одного і того самого, але різні відомства і міністерства. Мабуть, краще було б один закон – і швидше, і менше паперів, і ефективніше. Тому, будь ласка, корпорації між собою удосконалюйте для того, щоб. Слухається питання: проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення законодавства у сфері телебачення і радіомовлення [[реєстраційний номер 8298]]. Надійшли пропозиції за скороченою процедурою, розглянути. Прошу голосувати. [[14:15:09]] За-204 Підтримано. Будь ласка, голова Державного комітету телебачення і радіомовлення Курдінович Олександр В’ячеславович, від комітету – Олена Бондаренко.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, на ваш розгляд пропонується проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодоудосконалення законодавства у сфері телебачення і радіомовлення. На сьогодні склалася ситуація, коли законами України про телебачення і радіомовлення, про радіочастотний ресурс України, про Національну раду з питань телебачення і радіомовлення по-різному трактуються назви висновків, які є підставою для оголошення Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення конкурсів на отримання телерадіоорганізаціями ліцензій на мовлення. Результатом таких розбіжностей є нереалізованість Національною радою України з питань телебачення і радіомовлення бюджетної програми. Розробка висновків щодо електромагнітної сумісності радіоелектронних засобів мовлення, необхідних для створення та розвитку каналів мовлення, мереж мовлення та телемереж. Зазначеним законопроектом пропонується: узгодити термінологію законів України про телебачення і радіомовлення, про радіочастотний ресурс та про Національну раду з питань телебачення і радіомовлення в частині зазначення назви висновку. А саме, висновок щодо можливості та умов користування радіочастотним ресурсом для телерадіомовлення. Для того, щоб назва цього висновку однаково звучала в усіх трьох чинних законах. Реалізація цього закону сприятиме удосконаленню законодавчого регулювання питання трактування назв, висновків, які є підставою для оголошення конкурсів на отримання телерадіоорганізаціями ліцензій на мовлення. Ну, відповідно ефективній реалізації бюджетної програми, розробка висновків щодо електромагнітної сумісності радіоелектронних засобів мовлення, необхідних для створення та розвитку каналів мовлення, мереж мовлення для телемереж. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Доповідач від комітету – перший заступник голови Комітету з питань свободи слова та інформації Бондаренко Олена Анатоліївна. Персонально, хіба що.
Шановні громадяни України, шановні колеги, комітет на засіданні розглянув проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення законодавства у сфері телебачення і радіомовлення. Метою законопроекту є суто технічне удосконалення законодавчого регулювання питання щодо трактування назв, висновків, які є у Законі про телебачення і радіомовлення, про радіочастотний ресурс України, про Національну раду і таке інше. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради вважає, що за результатами розгляду у першому читанні законопроект може бути взятий за основу. Комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України за результатами розгляду у першому читанні прийняти за основу проект Закону України, тому прошу підтримати і дякую.
Дякую. Є бажаючі взяти участь в обговоренні? Запишіться. Будь ласка, Деревляний. Таран? Будь ласка. Гривковський, підготуватись.
Дякую. Дякую, всім дякую. Я користуюся нагодою і, Олександре В’ячеславовичу, перше до вас питання. Значить, є таке українське видавництво "Веселка", ви знаєте, це національне видавництво, єдине ще не розкрадене як інші в Україні. Вони знайшли орендаря, інакше вони просто загинуть фізично, в них немає можливості існувати більше. Але дозвіл на оренду має бути від вас, Олександр В’ячеславовичу. Вони кілька разів до вас зверталися. Віз і нині там. Я вас дуже прошу і від імені письменників, і від імені депутатів, і від імені тих дітей, врешті-решт, ну, дайте цей дозвіл на оренду. Це єдина можливість, щоб вони вистояли. Я не розумію, що від них ще треба? Вони написали всі документи, все оформили і не дається дозвіл на оренду на їх же ж приміщення. Будь ласка, вирішіть це питання, якщо вам дорога українська книга. Це перше. І друге. Тут один заслужений диригент парламенту що сказав про плакати з портретами Тимошенко і Луценка, яких мордує сьогодні влада. То я б, знаєте, хотів би тут нагадати про шарики-ролики, які тут носили "Регіони". І знаєте, хто їх носив, оці шарікови і швондєри, ніколи не будуть себе вести так мужньо, як ведуть себе в суді Тимошенко і Луценко. Вони побіжать здаватися, як уже все було. І остання фраза, що оці всі обіцянки Януковича про краще життя, теж лопнули, як ці шарики і ролики. Спасибі.
Гривковський, Народна Партія. Так, ясно. Кармазін Юрій, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний пане головуючий, шановний український народе! У залі зараз знаходиться 89 чоловік разом з опозицією. Я пропоную вам порівняти цифри: 450 – це конституційний склад парламенту, 89 – це ті, хто приймають рішення, а на табло ми бачимо 244. А закрите акціонерне товариство і його керівник зараз Адам Іванович Мартинюк переконує мене, щоб я не вірив очам своїм. Але мені телефонують виборці на відміну від вас, які говорять, що нам соромно за те, що відбувається. Щойно я переговорив з Чернівцями. Мені теж соромно, але, на жаль, так, навіть велика фракція Литвина і та не у повному складі, хоча керівник фракції на місці, хоча керівник на місці.
А вашої – тільки двоє.
А Фракції регіонів керівництва немає на місці. Тому велика різниця. Не бачу керівництва комуністів фракції, Адаме Івановичу, може тому ви так і розпоясалися.
За законом, по закону.
Тому по закону. Шановні друзі, треба приймати цей закон чи не треба? Можна приймати, можна не приймати. Чому? Бо все одно автори законодавства усього закону не виконали тої мети, яку вони ставили. У них є розбіжності між Законами про телебачення і радіомовлення, про радіочастотний ресурс, про Нацраду. І Науково-експертне управління чітко це показало, що це написано і в статті 50, і у статті 25 і 15 Закону про Національну раду, яка, до речі, робить страшні речі. Зараз хочуть зробити, виключити радіо "Мелодія" всіма любиме. Не зважаючи на те, що є рішення Вищого господарського суду, Вищого адміністративного суду, що Нацрада незаконно позбавила їх ліцензій. І не зважаючи на це так хочеться виключити, так.
Будь ласка, Задирко.
Дякую, Адаме Івановичу. Депутатська група "Реформи заради майбутнього", партія "Народна влада". Я розумію і наша депутатська група розуміє, що цей законопроект прибирає ті неузгодженості і ті протиріччя, які є в існуючому законодавстві. Але, чесно кажучи, я хотів би сказати трошечки про інше. Ми всі знаємо, що у серпні місяці проходив конкурс у Національній раді з питань телебачення і радіомовлення про надання телекомпаніям цифрового ресурсу. І я хочу сказати, що насправді мені дуже соромно, що я був один із тих депутатів народних, який у тому числі голосували за цей склад Національної ради. Чому? Тому що шістдесят вісім регіональних телерадіокомпаній не отримали ліцензії на цифрове мовлення. І я хочу сказати, що насправді 68 телекомпаній – це життя, професійне життя, це люди, які працювали у цій сфері. Я хочу сказати, що жодна львівська телерадіокомпанія не отримала ліцензії на цифрове мовлення. Тобто фактично іде зачистка інформаційного простору владою, і це є дуже ганебний факт. Я хочу сказати, що не отримав ліцензії загальнонаціональний мовленик ТВі, телерадіокомпанія "НІС-ТV" [[місто Миколаїв]], яка мала завжди самий високий рейтинг у Миколаєві. Я хочу сказати, що єдиний дитячий канал україномовний "Малятко" теж не отримав ліцензії. Хоча я хочу сказати, що у нас немає хокею, але телеканал "Хокей" загальнонаціональний у нас буде і це дуже прикро. Я мовчу про ті рішення, які не приймає Національна рада з питань телебачення і радіомовлення стосовно радіокомпанії "Мелодія" – це фактично рейдерський захват мережі, яка розвивалася дуже багато років. І насправді ми сьогодні розуміємо, що Національна рада з питань.
Мова, шановні колеги, іде не про Національну раду, а про дещо інше трошки. Будь ласка, Сухий, одна хвилина.
Шановні колеги, дуже хотілося б сподіватися, я взяв одну хвилину, я її використаю, що прийняття цього законопроекту дасть можливість нам підкоригувати діяльність роботи Національної ради. Я хочу підтримати колегу Задирко. Оте, що відбулося, коли були позбавлені ліцензії на транслювання у національному цифровому мультіплексі маса регіональних телекомпаній, у тому числі телерадіокомпанія "Алекс" з міста Запоріжжя. Це, дійсно, народна телерадіокомпанія, створювалася народом, створювалася поступово. Тому сьогодні я просто відверто і відкрито заявляю, якщо Національна рада, державний орган, яка себе поводить так безкарно, так безсовісно і не опам’ятається, то вся вона в повному складі піде в відставку. І я думаю, що нас тут підтримає і опозиція, і всі провладні народні депутати України. Те, що зараз відбувається, це називається дерибан, і цьому потрібно покласти край. Ці конкурси мають бути прозорі, чесні і справедливі. Якщо цей законопроект допоможе підправити роботу Нацради, я за нього буду голосувати.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу Закону про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення законодавства в сфері телебачення і радіомовлення [[реєстраційний номер 8298]]. Прошу голосувати. Від фракції вже виступали, прошу голосувати. [[14:26:30]] За-230 Закон прийнято у першому читанні. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо залучення інвестицій житлово-будівельних кооперативів у масове житлове будівництво]] [[реєстраційний номер 3545]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[14:27:06]] За-195 Підтримана пропозиція. Будь ласка, голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Бондар Олександр Миколайович.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Законопроект внесений народним депутатом України Фельдманом 24 грудня 2008 року номер 3545. Метою законопроекту є включення житлово-будівельних кооперативів в механізм інвестування в житлове будівництво, вдосконалення регулювання права власності на квартиру в ньому та порядок ліквідації кооперативів. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України вважає, що законопроект доцільно повернути на доопрацювання. Кабінет Міністрів України підтримує законопроект з урахуванням висловлених зауважень. Комітет з питань економічної політики на своєму засіданні 31 грудня 2011 року розглянув проект Закону України про внесення змін та доповнень до деяких законодавчих актів України [[щодо залучення інвестицій житлово-будівельних кооперативів у масове житлове будівництво]], внесений народним депутатом Фельдманом, і прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти його у першому читанні за основу. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Будемо обговорювати? [[Шум у залі]] Крім Кармазіна, хто ще наполягає? Тоді, будь ласка, Кармазіну слово. Але тільки по законопроекту, Юрій Анатолійович. Інших можливостей у вас не буде.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, я тільки по законопроекту і виключно на підставі Конституції. Отут написано, що конституційний склад є наш 450 депутатів. Частина зараз в суді, бо відстоює демократію, відстоює лідера опозиції Тимошенко. Частина відстоює Юрія Луценка. Де є інші, Адаме Івановичу? Ви як керівник парламенту, будь ласка, проінформуйте де є інші. Ви це зобов’язані були зробити перед кожним засіданням по Регламенту, Адаме Івановичу. ви маєте пояснити скільки у відрядженнях, скільки у лікарні, скільки живі, скільки взагалі невідомо де. І до речі, по Регламенту [[стаття 120]], Адаме Івановичу, ви що мали зробити? У нас дві реєстрації: письмова і усна. І ви маєте проінформувати депутатів яка різниця між письмовим і усним. А ви цього не робите, Адаме Івановичу. Через це, будь ласка. я вам оголошую зауваження як народний депутат України. запишіть собі, Адаме Івановичу.
Дякую. Вимкніть мікрофон.
А тепер, будь ласка.
Вимкніть мікрофон. Юрій Анатолійович, справа в тому. ну давайте ж мати уже міру певну. Обговорюйте те, що стосується. Ну не товчіть воду в ступі. Від цього нічого не зміниться, і захист "Батьківщини" також. У вас пів хвилини на аргументацію по законопроекту і лише по законопроекту.
Спасибі, Адаме Івановичу, ви дуже, ви дуже, ви дуже щедрий. Ви – найщедріший, мабуть. Тому, Адаме Івановичу, я говорив тільки по суті, по суті порушення головуючим нашого конституційного права – раз, і Регламенту – два. Тепер щодо змін, тут є позитив між іншим, позитив є при внесенні змін до статті 384 Цивільного кодексу, де пропонується в новій частині встановити, що член житлово-будівельного кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, стає її власником, це позитив. Звісно, є певні позитиви і при внесенні змін до Закону про інвестиційну діяльність. Але є негатив в Законі про кооперацію, де, фактично, пропонується забрати майно іншим кооперативом, або державі, це зазіхає на конституційне право на власність. Через це закон, в принципі, в першому читанні, як зміни до двох тих законів, про які я говорив, можна було б приймати, а до.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо залучення інвестицій житлово-будівельних кооперативів в масове житлове будівництво]]. Реєстраційний номер 3545. Прошу голосувати. [[14:32:00]] За-239 Прийнято. Зараз ми б мали розглядати проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення окремих положень адміністративного судочинства]]. Реєстраційний номер 8736. Проте автор законопроекту Ківалов "в зв’язку з моїм офіційним відрядженням для участі в засіданні Комітету Парламентської Асамблеї Ради Європи", просить перенести на наступний тиждень. Підтримується. Так, розглядаємо проект Закону про організації роботодавців, їх об’єднання, права і гарантії їх діяльності, реєстраційний номер 8186. Також є пропозиція перенести його розгляд для узгодження позицій із Кабінетом Міністрів. [[Шум у залі]] Дуже просто. Немає заперечень? Є заперечення. Хто за те, щоб перенести розгляд законопроекту 8186, проект Закону про організацію роботодавців, їх об’єднання, права і гарантії їх діяльності, прошу проголосувати. Прошу голосувати. [[14:33:35]] За-246 Воля Верховної Ради вище вашого бажання, Юрію Анатолійовичу. [[Шум у залі]] У сесійній залі. Мали б розглядати законопроект 8484 – про внесення змін до деяких законів України щодо впорядкування здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та охорону праці, про те є лист народних депутатів Хари і Єгоренка про перенесення розгляду законопроекту. Прошу підтримати цю пропозицію. Голосуємо. [[Шум у залі]] [[14:34:20]] За-244 Хоча я звертаю увагу авторів про те, що буквально декілька днів тому ці автори слізно просили Погоджувальну раду і Верховну Раду розглянути ці законопроекти. Тому давайте, будь ласка, серйозніше відноситися до нашої роботи. І питання – проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України (щодо заходів з охорони праці), реєстраційний номер 8485. [[Шум у залі]] Зняти з розгляду? Є пропозиція автора законопроекту зняти даний проект з розгляду. Хто за те, прошу проголосувати.
Адаме Івановичу! Адаме Івановичу!. [[14:35:20]] За-245
Законопроект відкликано, знято з розгляду. Таким чином, шановні колеги, ми повністю з вами вичерпали нинішній порядок денний.
Є зауваження по процедурі ведення.
Є зауваження до двох фракцій, які масово не беруть участі у роботі Верховної Ради, це стосується і "Наша Україна" і Блоку Юлії Тимошенко. Я звертаю увагу виборців на цей факт. На цьому ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим, не всі, так. оголошую закритим у зв’язку з прийнятим нами рішення, щоб ми працювали до розгляду всіх питань порядку денного, ми їх вичерпали, тому вечірнього засідання сьогодні проводити не будемо. Є прохання попрацювати у профільних комітетах, фракціях для підготовки законопроектів, особливо до другого читання. Наступне засідання завтра вранці о 10-й годині. На все добре.