[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat és mindazokat, akik figyelemmel kísérik mai munkánkat. Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 19. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Steinmetz Ádám jegyző urak lesznek a segítségemre. Most a napirend előtti felszólalásokra kerül sor. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselőcsoportjából Mellár Tamás képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Karácsony Gergely szombaton bejelentette, hogy indulni fog a miniszterelnöki előválasztáson. Ez eddig nem közügy, nem e ház falai közé tartozó dolog. Ugyanakkor bejelentette azt is, hogy elindít egy társadalmi mozgalmat „99 százalék” néven. Ennek a mozgalomnak az a célja, hogy a magyar társadalom azon 99 százalékát próbálja meg képviselni, amely az elmúlt évtizedben veszteségeket szenvedett el, hiszen az Orbán-kormány csak az 1 százalékos kiváltságos rétegre koncentrált, az ő jólétével foglalkozott, ők kaptak állami megrendeléseket, uniós forrásokat és állami támogatásokat is. És ez így már nem pusztán egy párt vagy az ellenzék ügye, hanem ez közügy. Vajon valóban így van ez a dolog, ahogy ezt Karácsony Gergely mondta, vagy pedig nem? Nézzük meg, hogy az Európai Bizottság elemzése mit mond erről a dologról, amely az Eurostat adataira épül! Magyarországon a 2008-2018 közötti időszakban a legfelső 1 százalék jövedelme növekedett a legnagyobb mértékben, szám szerint 35 százalékkal, miközben a legszegényebb réteg, a legalsó 5 százalék jövedelme csak 10 százalékkal emelkedett. 2014-2017 között a leggazdagabb 20 százalék pénzügyi vagyona 36 százalékkal nőtt, ugyanakkor pedig a társadalom 80 százalékának mindössze 8 százalékkal nőtt a vagyona. Jól látható tehát, hogy egyáltalán nem érvényesült Magyarországon az az ortodox elv, amelyet egyébként, hiába az unortodox politika, mégiscsak a kormány képviselt, az úgynevezett leszivárgási elmélet, vagyis hogy a gazdagok jövedelme le fog szivárogni a szegényebb rétegek felé, és ezért aztán első lépésben mindenképpen meg kell teremteni a hazai burzsoáziát, a hazai gazdagok körét, és aztán majd ez a jólét le fog szivárogni. Hát, nem szivárgott le ez a jólét, valami egészen más szivárgott le, de erről most ne essék szó. Ráadásul még azt is meg lehet állapítani, hogy a fejlett országokban az a módi, hogy az adórendszer és az állami támogatások rendszere tompítja a piaci viszonyok között kialakult jövedelemkülönbségeket. Ennek a jövedelemegyenlőtlenségnek a mutatója egyébként az úgynevezett Gini-koefficiens, és az Európai Bizottság azt is megállapította, hogy például Bulgáriában és Lengyelországban ez a Gini-koefficiens csökkent 4, illetve 3 százalékkal annak következtében, hogy az állam tompította a jövedelemkülönbségeket. Ugyanez a mutató nálunk ebben a tízéves időszakban nemhogy csökkent, hanem növekedett, mégpedig 4 százalékkal. Ez azt jelenti, hogy egy perverz jövedelem-újraelosztási rendszer valósult meg Magyarországon, lehet mondani, hogy egy fordított Robin Hood-adó, tehát Orbán Viktor egy fordított Robin Hood, mert amit elvesz a szegényektől, azt odaadja a gazdagoknak. Ezt nem én mondom, az Európai Bizottság számaiból lehet kiolvasni. Aztán a továbbiakban még azt is megtudhatjuk a bizottsági elemzésből, hogy az elszámoltathatóság és a korrupció visszaszorítása tekintetében is igen rossz a helyzet Magyarországon. A visegrádi hármak vonatkozásában az európai uniós átlaghoz képest 88-89 százalékos szinten vannak, Magyarország pedig 2018-ra 75 százalékos szintre süllyedt le úgy, hogy 2008-ban még 95 százalékon volt. Vagyis ezen a téren sem történt javulás, hanem romlás. Tehát összességében az állapítható meg, hogy van mit tenni, tehát ennek a társadalmi mozgalomnak valóban van alapja és van célja, mert Magyarországnak egy olyan kormányra van szüksége, amely nemcsak hivatkozik a társadalom többségére, hanem annak érdekében politizál, az ő boldogulásukat tekinti a legfőbb célnak, tehát nem az 1 százalék, hanem a 99 százalék boldogulását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében az elhangzottakra Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Ön a legszegényebb társadalmi csoportba tartozók helyzetéről beszélt. Szeretném aláhúzni önnek, hogy a kormány célja Magyarországon is immáron évek óta deklarált formában a szegénység felszámolása. Mi úgy gondolkodunk, hogy a szegénységből a munka jelenti a kivezető utat. Magyarországon egyre többen élnek segély helyett munkából, így egyre több embernek van esélye kitörni a szegénységből is. Szerintünk ez egy fontos változás, és az is fontos, hogy ez a velünk lévő koronavírus-járvány ellenére is így van. 2006-2010 között a háztartások legszegényebb 40 százalékának a reáljövedelme csökkent. Ezzel szemben 2011-2018 között a legszegényebb háztartások reáljövedelme nőtt a legnagyobb mértékben. Ezek Eurostat-adatok, tehát ezek is nemzetközi összehasonlításra alkalmasak. A nettó átlagkereset reálértéke, tehát nemcsak a legszegényebbek, hanem az átlag reálértéke Magyarországon 2010 óta több mint másfélszeresére emelkedett. 2010 óta több mint a duplájára emeltük a minimálbért, 73 500 forintról 167 400 forintra, a szakmunkás-minimálbér több mint 2,5-szeresére emelkedett. Ha önnek fontos a legkisebb keresetűek támogatása, akkor azt gondolom, hogy támogatja az erre irányuló célkitűzéseinket. 2010-2019 között 4 millió fővel csökkent azok száma, akiknek egy váratlan kiadás jelentős nehézséget okoz; erről is van statisztika. 2,5 millió fővel csökkent azok száma, akik nem engedhetnek meg maguknak évi egyhetes nyaralást. A szegénység kockázatának kitettek száma ez megint egy Eurostat-adat 2010 óta 1 millió 280 ezer fővel csökkent. A súlyos anyagi nélkülözésben élők száma ez egy másik statisztikai kategória egy évtized alatt 23,4 százalékról 8,7 százalékra csökkent, amivel a hatodik legrosszabb helyről ugrottunk fel a kilencedik legjobb uniós helyre. 2010 óta a cigányság körében megfeleződött a munkanélküliség. A rezsicsökkentésnek köszönhetően a távhő, a gáz és az áram ára átlagosan 25 százalékkal csökkent; felére csökkent azon háztartások száma, amelyek nem tudták határidőre befizetni a rezsiszámláikat. Ez is a szegénységnek egy nagyon komoly formája, ez ellen is folyamatosan küzdenünk kell. Segítséget nyújtottunk a devizahiteleseknek. A devizahitelezés fenntarthatatlan és kegyetlen rendszere volt az, ami Magyarországon családok százezreit taszította szegénységbe. Ezt megállítottuk, kivezettük a devizahitel rendszerét, több százezer családon sikerült segíteni. 2021-ben minden korábbinál több forrás, 86 milliárd forint áll rendelkezésre a szociális gyermekétkeztetésre. Ez is 2,5-szeres növekmény. Magyarországon teljeskörűen ingyenes a tankönyvellátás a ’20-21. évtől. Az Erzsébet-program keretében több mint 500 ezer gyermek tudott üdülni, táborozni térítésmentesen, és 2021 februárjától pedig fokozatosan visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat. [[9.10]] Ehhez képest 2010-et megelőzően, amikor szintén válságperiódus volt, akkor azok a baloldali kormányok, akikkel most ön szövetségben indul a jövő évi választásokon Gyurcsány Ferenc jelöltje ugyanis teljesen egyértelműen Karácsony Gergely , ezek a baloldali kormányok is válságot kezeltek, mégpedig úgy, hogy kétszeresére emelték a villamos energia árát, háromszorosára a lakossági földgáz árát; a fizetésekhez viszonyítva a magyar családoknak volt egész Európában a legdrágább az áram ára az Európai Unióban. Korábbi ígéretüket megszegve eltörölték a családi adókedvezményt, a devizahitelezés elterjedésével szegénységbe, hitelezési szegénységbe taszították a magyar családokat, és nyolcéves kormányzás alatt mindössze 23 500 forinttal emelték a minimálbért, miközben említettem a mi számainkat. Ha megengedi, még egyszer megismételném azt, hogy a mi számunkra a foglalkoztatás, a munka az, ami kiutat jelent a szegénységből, az új munkahelyek száma a 2010-es kormányváltás óta több mint 20 százalékkal, több mint 800 ezer új munkahellyel bővült, és ezeket a járvány nehéz gazdasági hatásai ellenére is meg tudtuk tartani. Azt gondolom, hogy ez az a politika, amelyre Magyarországnak szüksége van. Ez a felemelkedés záloga, és biztos nem az amerikai mintára történő másolás, kiegészítve Gyurcsány Ferenc 2002-2010 közötti katasztrofális [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] tevékenységével. Ebből nem kérnek a magyarok. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP képviselőcsoportjából Schmuck Erzsébet képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Egyre inkább úgy érzem magam itt az Országgyűlésben, minthogyha egy óvodáscsoportban lennék, de ott is csak a kiscsoportban. Az ellenzék felvet valamilyen fontos ügyet, választ vár a kormánytól olyan kérdésekre, amelyek az emberek jelenét és jövőjét befolyásolják, de a válasz rendszerint az leggyakrabban és legfeljebb , hogy Gyurcsány. Önök lassan csak ezt a kilenc betűből álló szót tudják kimondani. Már örültem annak és meg akartam dicsérni Orbán államtitkár urat, hogy kihagyja a válaszából az előző beszédben Gyurcsányt, de hát ez sem sikerült. Tisztelt kormánypárti Többség! Abba kellene hagyni ezt a gyurcsányozást. Az emberek érdemi választ várnak. Tisztelettel kérem államtitkár urat, aki válaszol nekem, hogy a válaszban ne gyurcsányozzon, hanem érdemben válaszoljon a feltett témakörre. A kormánypárt a határidőből kicsúszva, de végül a múlt héten benyújtotta a korábban társadalmi vitára bocsátott, de ahhoz képest alaposan módosított helyreállítási és ellenálló-képességi tervet, az európai uniós támogatások felhasználásával kapcsolatban. Az utolsó pillanatban a korábban nyilvánosságra hozott tervet, ezt az 5800 milliárd forintos keretet 3300 milliárd forinttal csökkentette, vagyis a kormány közölte, hogy akkor nem vesszük fel ezt a kedvezményes hitelt, és így most ez a terv 2500 milliárd forintról szól. Azt kell hogy mondjam, hogy az LMP nem híve a hitelfelvételnek, de mégiscsak nevetséges az az indoklás, hogy önök miért nem veszik igénybe ezt a 3300 milliárd forintos hitelt. Az indoklás úgy hangzik, hogy nem akarják az országot eladósítani. Bezzeg a Budapest-Belgrád vasút, a kínai Fudan Egyetem és a Paks II. tökéletesen értelmetlen, ezermilliárdos beruházásaira gond nélkül vesznek fel drága orosz és kínai hitelt! A valódi okok nyilván teljesen mások: az uniós hitelből költött pénzt sokkal nehezebb lenyúlni. A helyreállítási terv módosított verziójának talán a legnagyobb vesztese a felsőoktatás. Nyilván az Európai Unió nem akarja a modellváltást finanszírozni. De ez a helyreállítási terv a magyar gazdaságot sem fogja alapvetően fenntartható, válságálló és klímabarát pályára állítani. Nem hoz javulást az emberek jólétében, a járvány miatt elszenvedett veszteségeket sem képes pótolni. Nem nyújt segítséget a magyar családoknak, a hazai mikro-, kis- és középvállalkozásoknak és a munkanélkülieknek. A gazdasági intézkedéseket nagyítóval kell keresni a tervben. Marad az Unióban legszűkmarkúbb álláskeresési járadék és bértámogatás. A szociális intézkedések pedig a bölcsődei férőhelyek bővítésére ami persze fontos és a 300 legelmaradottabb település alapvető közszolgáltatásainak biztosítására korlátozódnak. És hogy önök ezt mire költenék? Csak a szokásos: építészeti beruházások, beton és persze a haverok zsebeinek a kitömése. Az európai uniós elvárásokkal szemben ki kell emelnem, hogy ez a helyreállítási terv alig szolgálja a klímacélokat is. Problémának tartjuk, hogy a tervezett vízgazdálkodási programokban a térségi vízvisszatartás elmarad, az öntözéses mezőgazdasági fejlesztések dominálnak, és itt meg kell jegyeznem, hogy önmagában ez nem lesz rettentően hatékony, ha a talaj vízmegtartó képességén nem tudunk javítani. Hiányoznak, alig vannak benne az ökológiai szempontok, pedig azt tudjuk, hogy a vízvisszatartáson alapuló tájgazdálkodásnak hazánkban ezeréves hagyománya van. Egy másik nagyon fontos hiányosság, hogy a kormány most sem tervezi a lakóépületek szigetelését. A háztartási napelemes rendszerek és az elektromos fűtés kialakítása szigetelés nélkül pazarláshoz vezet, és az új berendezések az utcát fogják fűteni. További probléma, hogy folytatni kívánják a nagyméretű termőföldre vagy zöldfelületre telepített napelemfarmok telepítését, miközben bőven rendelkezésre állnak háztetők, barnamezős terület. Végül hiányoznak a biológiai sokféleség megőrzésének a szempontjai, és nincsenek garanciák a természetvédelmi célok megvalósítására. Összességében megállapítható, hogy a terv a klímaváltozás szempontjából sem a kibocsátáscsökkentés, sem az alkalmazkodás terén nem tartalmazza a legszükségesebb intézkedéseket. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Ha megengedi, először egy általános megjegyzéssel kezdenék. Egy ok-okozati összefüggést szeretnék önnek megvilágítani azzal kapcsolatban, hogy miért hozzuk elő minden egyes alkalommal Gyurcsány Ferenc nevét. [[Derültség és közbeszólások az ellenzéki padsorokban.]] Ha már erre rákérdezett, ha megengedi, megvilágítanám önnek. A 2022-es választásokra a teljes baloldal a Jobbiktól a Párbeszédig tartóan szövetségben tervez elindulni, legalábbis én ezt olvasom a magyar sajtóban. [[Zaj. Schmuck Erzsébet: Van egy választási törvény! Az elnök csenget.]] Ebben a választási szövetségben a Demokratikus Koalíció és annak vezetője, Gyurcsány Ferenc kiemelt szerepet tölt be, ő vezeti ezt a szövetséget. És hogy ez miért függ össze az itt, a Házban zajló közpolitikai vitáinkkal? Azért függ össze, mert önök, akik szövetségben indulnak Gyurcsány Ferenccel, lehet, hogy Lehet Más a Politikaként indultak 2010-ben, azóta egy picit változtattak a tónuson; de most már nem lehet más a politika, csak a 2010 előtti politika lehet. [[Schmuck Erzsébet: Zöld lehet! Zöld!]] Ezt a 2010 előtti politikát Gyurcsány Ferenc kormányzati ténykedése fémjelezte. Ezért aztán okszerű és racionális a két kormányzati ciklust összehasonlítani, mert abból kiderül, hogy mi mit szeretnénk csinálni, mi mit és miért csinálunk, illetőleg hogyan volt ez 2010 előtt, amikor ráadásul szintén volt egy válságperiódus a pénzügyi-gazdasági válság , így az arra adott kormányzati válaszreakciók és a mostani válságra adott kormányzati válaszreakciók is összehasonlíthatóak. [[9.20]] Tehát az a helyzet, képviselő asszony, remélem, hogy nem így fog történni, de ha ’22-ben sikerrel szerepel a baloldal a magyar választásokon, akkor teljesen egyértelműen az látszik, hogy nem egy új politika következik, hanem a 2010 előtti politika fog visszatérni Magyarországra. [[Bangóné Borbély Ildikó: Honnan tudod?]] , és annak viszont megvannak sajnálatos módon a rossz működési logikái, és ezért hivatkozunk állandóan Gyurcsány Ferencre. Ha megengedi, az RRF-tervvel kapcsolatban önnek nem a magyar kormánnyal van vitája, hanem az Európai Unióval. Félreérti ennek a tervnek a működését. Lehet, hogy azt gondolja, hogy ez a terv omnipotens és omnikompetens, de nem így van. 2500 milliárd forintról van szó. Azért hívjuk helyreállítási és ellenálló-képességi tervnek, mert az Európai Unió ezt a projektet azért hozta létre, hogy a koronavírus-járvány gazdasági hatásait enyhíteni tudjuk alapvetően gazdaságélénkítési és infrastruktúra-fejlesztési projektekkel. Mi ennek ellenére ezt megpróbáltuk összefüggésbe hozni és összefésülni az egyébként meglévő kormányzati prioritásainkkal. Így állt össze tíz darab komponens. Nem tudom, hogy a képviselő asszony melyik komponenssel nem ért egyet. Demográfia? Költsünk demográfiára, köznevelésre? 2. Magasan képzett versenyképes munkaerő. Erre ne költsünk ön szerint? Felzárkózó települések, egészségügy, illetőleg az országspecifikus ajánlások. Melyikkel van probléma? És ha ezekkel nincs probléma, akkor még négy darab komponenst ajánlanék a figyelmébe. Ezt mi úgy fogalmaztuk meg, hogy annak ellenére, hogy alapvetően a koronavírus-járvány elleni gazdasági küzdelem a cél, a klímacéljainkat is támogassa: vízgazdálkodás, fenntartható zöldközlekedés, energetika és ezzel összefüggésben a zöldátállás kérdése és a körforgásos gazdaság működési feltételeinek megteremtése. Erre a négy komponensre az eredeti keretből összesen 41 százalékot fordítunk. Szerintünk ez jelentős, és szerintünk ez fontos, és ha ön valóban egy zöldpárt képviselőjének tekinti magát, akkor ezt a tervet, ami az egyik legmagasabb, ezt az arányt és ezt a tervet, és ezt az arányt, ami az egyik legmagasabb az eddig benyújtott tervek közül mert nem minden ország nyújtotta még be a terveit támogatnia kellene. Egyébként ettől eltekintve is tervezünk komoly beruházásokat, mi ugyanis abban hiszünk, hogy a járvány elleni védekezés gazdasági értelemben minél több beruházáson, minél több munkahelyteremtésen, minél több infrastrukturális fejlesztésen, zöld-infrastukturális fejlesztésen is múlik, és ezt természetesen, tehát a többi projektelemet magyar költségvetési forrásból, illetőleg egyéb forrásból ez lehet uniós vagy más külföldi forrás is tervezzük finanszírozni. Tehát azt szeretném kérni, képviselő asszony, hogy nézze egyben a magyar költségvetés helyzetét, az RRF-et, az MFF-et és egyébként a magyar állam finanszírozási képességét, és azt fogja látni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy vannak források a terveink elérésére, és ennek inkább örülni kéne, nem pedig támogatni nem tudom, kit Gyurcsány Ferencet talán. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A DK képviselőcsoportjából Varju László képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, tisztelt elnök úr, a szót. Orbán államtitkár úr kedvére, ok-okozati összefüggésben szeretnék rámutatni arra, hogy önök mit művelnek, önök, akiknek a nemzetközi elszigetelődése bekövetkezett. Közel 30 ezer halálos áldozat van a koronavírusban, több tízezer tönkrement vállalkozásról beszélünk, rengeteg a munkanélküli, vágtató az infláció, feleannyi mindent lehet vásárolni, mint 2010-ben. Éppen ezért azt javaslom, hogy ne tegyék tönkre az országot azzal, hogy kifosztják az embereket, és elveszik a tetőt a fejük felől. A nemzeti tőkéseiknek már megvan a palotája, jachtja, kastélya, erdeje, földje, de a bérlakásban élő embereknek nincs ilyen, és a magyar társadalom szolidaritására számítanak, ahelyett, amit önök csinálnak. Hiszen a jobboldali pártszövetségük, Orbán Viktor vezetésével és éppen a Fidesz-frakció támogatásával, Böröcz László fideszes frakciótag benyújtott az éj leple alatt egy olyan törvényjavaslatot az Országgyűléshez, amely arra kötelezi az önkormányzatokat, hogy a piaci ár töredékéért árusítsák ki a bérlakásokat. Látva azt, hogy immár a fideszes polgármesterek is tiltakoznak a javaslat ellen, jogos a vélemény, önök már a saját embereikkel sem egyeztetnek, ha fillérekért akarják vagyonhoz, lakáshoz juttatni a haverjaikat, és így megkárosítani az adott város lakóit. Ez egy olyan kezdeményezés, amelyet a fideszes kerületi polgármester is marhaságnak minősített, és a visszavonást követelte. Mindannyian tudják, hogy ezen elképzelés ellehetetleníti a városok, kerületek közvagyonnal való felelős gazdálkodásának alapját és lehetőségét, kiüresíti a rendszerváltás egyik legfontosabb reformját, az önkormányzatiságot, tehát önök tovább építik a pártállamot. Ez egy igazi választási vereségtől rettegő fideszes erőszaktétel, ami leplezetlenül mutatja meg a NER lényegét: közvagyonból csinálnak magánvagyont. Hamis a törvény indoklása, mely közérdekre hivatkozik. Sosem lehet az közérdek, hogy a kevesek gazdagodjanak sokak rovására a közös nemzeti vagyonból. De még ennél is nagyobb baj, hogy a rászorulóknak vagy akár a jövőben gondolkodóknak sem lesz esélyük arra, hogy önkormányzati bérlakásrendszerben oldják meg a lakhatásukat. Ehelyett sok családnak, az önálló életkezdésre számító fiataloknak marad a drága albérlet. Vagy önök direkt ezt szeretnék? Ezért tömik tele az építőipari vállalkozókat? Egy biztos, önök a meglévő lakhatási válságot, amit kialakítottak, súlyosbítják néhány tízezer szavazat reményében. De tegyük hozzá, átverték azokat is, akik több tíz millió forintért vettek lakást, eladósították magukat, miközben másoknak negyedáron oldják meg ezt végkiárusításban. Ugyanakkor kimondhatjuk, hogy a javaslat még az önök Alaptörvényével sem egyezik meg, hiszen önök is tudják, hogy az Alaptörvény 32. cikkének 1. §a kimondja, hogy az önkormányzati tulajdon tekintetében az önkormányzat gyakorolja a tulajdonost megillető jogokat. Ez a javaslat pedig alapvetően a rendelkezési jogot korlátozza a bérlő vételi jogának alapításával. Tisztelt fideszes kormánypárti Képviselők! Utánunk a vízözön? Utánuk a vízözön? Nem véletlen, hogy a DK-s polgármesterek nyílt levélben kérték fel a fideszes polgármestereket, ne hagyják kifosztani a rájuk bízott települések lakóit a közös vagyonukból. Önök pontosan tudják, hogy a javaslattal azok sem járnak jól, akikre hivatkoznak az indoklásban. Önök azt is pontosan tudják, ha ebből a tervezetből törvény lesz, senki nem tud majd lakást biztosítani azoknak, a legrászorultabbaknak. Ez a javaslat elveszi a levegőt, az otthonteremtés lehetőségét az alacsonyjövedelműek elől, elveszi a vállalkozni akaró fiatalok elől a levegőt, akik lakásba fektetett tőke helyett céget akarnak alapítani. Tisztelt Ház! Összefoglalva kijelenthetjük, hogy a Fidesz pártállama egyetlen bérlakást nem épített még, de most azt is elintézik, hogy az önkormányzatok se tegyék. Biztos vagyok abban, hogy önök is tudják, ez a törvényjavaslat mélyen igazságtalan és cinikus. És tegnap még csak hétfő volt, amikor a káposztásmegyeri lakótelepen már nepperek jártak, hogy szívesen vásárolnak és adnak hitelt majd ahhoz, hogy megvásárolják [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] élethosszig tartó lakás mellett. Kedves kormánypárti képviselők, ezt akarják önök elintézni a haverjaiknak. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében a választ Dömötör Csaba államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! A pártállamra vonatkozó megjegyzéseit hadd ne kommentáljam, kettőnk közül nem én voltam posztkommunista vezető vagy talán a kommunista vezető pontosabb , és nem én vettem kettőnk közül részt kétes hírű privatizációs folyamatokban, úgyhogy az ilyen típusú megjegyzéseivel szerintem érdemes lenne tisztelettel, azért érdemes lenne egy kicsit óvatosabban bánnia, mert ilyen előzmények után ezek meredek állítások. A konkrét ügy, amit felvetett miről is van szó? Arról van szó, hogy akik az önkormányzatoktól bérlik a lakásukat, azoknak lehetőségük lenne arra, hogy ezt megvásárolják. Tehát a lényeg az, hogy saját tulajdonba kerülhet ez a lakás. Ez több tízezer embert érinthet, több tízezer családot érinthet szerte az országban, nem egy kerületben, nem csupán a fővárosban, hanem szerte az országban. [[9.30]] Ami lényeges ebben a kérdésben, hogy mindenki szabadon dönthet. Ha valaki szeretne élni ezzel a lehetőséggel, akkor megvásárolhatja. Egyébként ebben részletfizetési lehetőséget is kap, nincsen szükség olyan dolgokra, mint amire ön utalt; nem tudom, hogy mennyire állja ki a valóság próbáját. De ha valaki nem szeretne élni ezzel a lehetőséggel, akkor nem él vele. A hangsúly azon van, hogy saját tulajdonba kerülhet a lakás. És azt gondoljuk és itt egy óriási hozzáállásbeli különbség van a baloldal és a jobboldal között , hogy a saját tulajdon megléte a polgári lét egyik alapvető feltétele. Ez a hozzáállásbeli különbség az elmúlt években világosan kiütközött. Ez a kormány döntött a családi otthonteremtési kedvezményről, az áfacsökkentésről, a lakásfelújítási támogatásról, hogy egy egészen aktuális intézkedést mondjak. Önök ezeket mindvégig támadták. Mindvégig támadták! Ezért jutunk el arra a következtetésre, hogy ha magukon múlna, akkor gyakorlatilag mindenki bérlakásban élhetne Magyarországon. Mi ezt nem szeretnénk. Mi szeretnénk, ha a saját tulajdon megléte erősítené nemcsak az országot, hanem egyébként a családokat is, mert ez kiszámíthatóságot és biztonságot és tervezhetőséget garantál nekik a jövőre. Önöknek egyébként van negatív rekordjuk ebben. Amikor kormányon voltak, akkor eltöröltek egy jól működő családtámogatási programot. Azt ígérte az akkor is Gyurcsány Ferenc által előtérbe tolt miniszterelnök, hogy nem fog hozzányúlni, majd utána egy tollvonással megszüntették. Most is ugyanezt csinálnák. Most is ugyanezt csinálnák: ha megnézzük a programfoszlányaikat, mert azért már látunk ilyet, teljesen egyértelműen megüzenik, hogy a családtámogatási rendszert és az otthonteremtési támogatásokat ebben a formában megszüntetnék. Arra kérném, hogy ne tegyék. Ez azt is jelenti, hogy van egy sokadik okunk arra, hogy nemet mondjunk az önök törekvéseinek, és nemet mondjunk arra, hogy a múlt visszalopakodjon. A felszólalása elején még voltak egyéb megjegyzései is a szegényebbekre vonatkozóan. Azt azért hozzátenném, hogy az önök kormányzása alatt alig emelkedett a minimálbér: huszon-egynéhány ezer forinttal. Ez a kormány megduplázta. Önök, amikor válságkezelésről volt szó, akkor növelték az áfát. Arról nem is beszélve, hogy a devizahiteleket rászabadították az országra. Nem tettek semmit így ment fel a devizahitelek aránya. [[Dr. Mellár Tamás közbeszól. Az elnök csenget.]] Hosszú-hosszú évekbe telt… Tisztelt képviselő úr, megértem, hogy feszült, mert ha ehhez a bandához kellett volna nekem csatlakozni, amelyik ilyen megszorító intézkedéseket hozott, amikor lehetősége volt, akkor én is feszült lennék, ha hozzájuk kellene csatlakozni. Tényekről beszélek, képviselő úr! Megnövelték az áramárakat, elnézték, hogy emelkedjenek, a gázárakat is. Ez a legszegényebbeket sújtotta leginkább. A családtámogatásokról beszéltem, megvágták azokat, és nem tettek a helyébe semmit. Arról már nem is beszélek, hogy akkor nem volt Erzsébet-tábor, most van Erzsébet-tábor [[Dr. Mellár Tamás közbeszól. Bangóné Borbély Ildikó: Ez nem igaz!]] , akkor nem voltak ingyenesek a tankönyvek, most pedig ingyenesek a tankönyvek. És mielőtt azt vetné fel, hogy én a múltra hivatkozom, azért hozzuk ezt ide, mert ha megnézzük a programpontjaikat már amit ismerünk belőle , ugyanezeket csinálnák. Ugyanazokat! Növelnék például a személyi jövedelemadót, 25-30 százalékos adóról beszélnek, miközben például a fiatalok nullaszázalékos adót kell hogy fizessenek, tehát nem kell fizessenek jövő januártól. Emelnék a társasági adót 9-ről 19 százalékra. Akkor hol vannak azok a vállalkozások, amelyekre hivatkozik? Hol van az ő érdekük ebben, hogy 10 százalékkal megemelnék a társasági adót? Előjöttek már az ingatlanadó javaslatával. Tehát miközben ez a kormány szeretné megerősíteni a saját tulajdont, önök megadóztatnák az ingatlanokat, megadóztatnák. Világosan leírták, ott van a javaslataikban. Az öröklés után is adóztatnának, az is ott van benne. És úgy általában nem kötnék munkavégzéshez a támogatásokat. Tehát a sort folytathatnánk, de ezernyi okunk van arra, hogy azt mondjuk, hogy nem szeretnénk visszafordulni a múltba, és nem is fogunk. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjából Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Képviselő asszony, parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Államtitkár Urak! Egy nagyon súlyos problémáról szeretnék beszélni, amelyről nagyon kevés szó esik itt a Parlament falain belül. Több mint egy éve tart a világban és Magyarországon is a pandémia, a koronavírus-járvány, és ennek egy nagyon súlyos hatásáról nagyon keveset beszélünk: hogy hogyan érinti azt a több millió magyar gyermeket, hogy akár egy éve be vannak zárva az otthonokba. A gyerekek szociális és mentális állapota nagyon rossz képet mutat, egyre több panasszal fordulnak az iskolapszichológushoz, mondta egy interjúban a Pedagógus Szakszervezet alelnöke. Az elszigeteltség, a társas kapcsolatok hiánya olyan körülmények voltak, amelyek a gyerekek esetében növelték a mentális megbetegedések kialakulásának kockázatát. Engedjék meg, tegnap látott napvilágot az SOS Gyermekfalvak által végzett felmérésből egy kutatás, és ennek az eredményét hadd olvassam fel. A felmérés célja az volt, hogy kiderüljön, hogyan viselték a hónapokon át tartó izolációt a fiatalok, a válaszadók pedig olyan szülők voltak, akiknek gyermekei középiskolába jártak erre majd külön ki is fogok térni. A szülők válaszai alapján a következők voltak a leggyakoribb pszichés tünetek a fiatalok körében: szokatlan fáradtság 67 százalék, tartós szomorúság és ürességérzet 65 százalék, valamint az alvászavarok 53 százalék. Ezenfelül közel minden második szülő nyilatkozott úgy, hogy gyermeke reménytelennek és pesszimistának tűnt az elmúlt egy évben, és ugyanennyien jelezték, hogy gyermekük a korábban érdekes, élvezetes tevékenységek iránt is elvesztette az érdeklődését. A pandémia alatt a fiatalok 41 százalékánál alakult ki valamiféle evészavar. 41 százalékánál! Tapasztalatból tudom, hogy milyen súlyos helyzetet tud eredményezni, ha gyermekeknél evészavar lép fel. Ami az egyik legszörnyűbb adat és nem tudom, hogy olvastáke a felmérést , a felmérésből egy keserű adat is kirajzolódott: minden nyolcadik fiatalt foglalkoztatta a halál, az öngyilkosság és az önpusztítás gondolata. Önök nagyon sokat hangoztatják itt a Parlament falain belül és kívül is, hogy keresztény-polgári család- és gyermekbarát kormányzást folytatnak. Az egyik csoport, akik a legnehezebben viselték a pandémiát, azok a múlt évben és az idén érettségizők. Mondhatom azt tegnap Rétvári Bence államtitkár úr is beszélt arról , hogy mindent megtettek annak érdekében, hogy biztonságosan tudják lebonyolítani tavaly és idén is az érettségit, de az ellenzék részéről hiába követeltük [[Dr. Völner Pál: Hogy ne legyen érettségi!]] , hogy legalább az idén, miután már az oltóanyag rendelkezésre áll, érettségi előtt kiemelten a pedagógusok és az érettségiző diákok kaphassák meg az oltást, a diákok nem kapták meg. Feszültek voltak és reménytelenek sok esetben, hogy hogyan mennek az érettségire. Tudják, amikor kimondják azt, hogy önök család- és gyermekbarátok, nagyon kérem, hogy ezt többet ne tegyék! Tömegével mentek úgy a gyerekek iskolába, hogy vagy fertőzöttről tudtak a családban, és letagadták csakhogy nehogy bukják az idei évi felvételit , vagy volt olyan eset, hogy a gyermek úgy ment el emelt szintű érettségire, hogy előtte való nap vakbéllel megoperálták, és másnap begyógyszerezve végigülte az érettségit, mert nem akarta elbukni az idei felvételit. Majd ma olvasom reggel, hogy Orbán Viktor kegyesen bejelentette, hogy pótérettségit tehetnek azok a diákok, akik lemaradtak fertőzésveszély, fertőzés vagy karantén miatt vagy valamilyen megbetegedés miatt az érettségiről. Két héttel az érettségi elkezdése után volt képe Orbán Viktornak ezt bejelenteni! Miért nem lehetett ezt a lehetőséget megadni a gyerekeknek, hogy ne kelljen úgy bemenni érettségire, hogy akár frissen műtötten kelljen végigülniük egy írásbeli emelt szintű érettségit? Kedves Uraim! Hát milyen gyermekbarát emberek önök?! És arról még nem beszéltünk, hogy tömegével fordultak hozzánk olyan diákok, hogy igen, bejelentették, hogy 16-18 éves gyerekek most már kaphatják az oltást, az érettségi után, de mi van a 18. évet betöltött gyerekekkel, akik ötéves gimnáziumba járnak, mivel nyelvi előkészítőre vagy két tannyelvű iskolába jelentkeztek? Ők nem a gimnázium tagjai? Nem gimnáziumot végző diákok? Ők már betöltötték a 18. évet. Miért nem lehet azt mondani, hogy a gimnáziumban tanuló gyerekeknek biztosítják? Kedves Képviselőtársaim! Nem két héttel az érettségi után kell gondolkodni, hanem meg kellett volna tenni, elfogadni azokat a javaslatokat, amelyeket mi az ellenzék részéről a gyermekek érdekében nyújtottunk be. [[Dr. Völner Pál: Hogy ne legyen érettségi!]] Köszönöm szépen, elnök úr. [[9.40]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Képviselő asszony elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Nekünk mindig a gyerekek, a gyermekek érdeke az első. Igyekeztünk a járványban is olyan intézkedéseket hozni, amelyek kapcsán a járványban a lehető legnagyobb biztonságban voltak a gyerekek, és a lehető legnagyobb biztonságban voltak a gyermekek szülei. Ezen intézkedéseket itt önök a parlamentben nem támogatták, tisztelt képviselő asszony, és igyekeztek a parlamenten kívül is mindenhol az oltással kapcsolatban bizonytalanságot kelteni az emberekben, és igyekeztek, amiben csak lehet, akadályozni azt, hogy a kormány meg tudja védeni a gyermekek egészségét és a szüleiknek az egészségét. Teszem hozzá, tisztelt képviselő asszony, amikor önök voltak kormányon, akkor még békeidőben sem tudtak botrányok nélkül érettségit levezényelni. Emlékezhetünk az önök kormányzásának az érettségibotrányára is [[Dr. Völner Pál: Kiszivárgott…]] , bár önök ezt, úgy látszik, megpróbálják elfelejteni. Tisztelt Képviselő Asszony! Ha talán figyelt a WHO vezetőjének a mondataira, aki Magyarországon is járt, ő azt mondta, hogy az iskolákat járvány idején az utolsók között kell zárni és az elsők között kell nyitni, pontosan azért, merthogy a gyermekek, főleg a nehezebb sorsú gyermekek számára minél kevesebb hátránnyal járjon az iskolák digitális munkarendje vagy az iskolák, óvodák bezárása. Ezért fontos ezeknek a lehető legtovábbi nyitvatartása, nyilván biztonsági intézkedések mellett, és utána a korai nyitása. Mi igyekeztünk mindent bevezetni, amivel a gyermekek biztonságát tudtuk védeni [[Bangóné Borbély Ildikó folyamatosan közbeszól.]] , a testhőmérséklet-mérést. Már augusztusban kiküldtük azokat a javaslatokat az iskoláknak, amelyekkel átalakították a saját működésüket, a saját házirendjüket. A nyár vége arra volt, hogy felkészüljenek arra, hogy biztonságosabban hogyan tudják elkezdeni az oktatást. Emlékezhetünk, az önök egyik szatellitszervezete, szatellit-szakszervezete is mondta, hogy szükséges a testhőmérséklet-mérés az iskolákban, majd amikor a kormány ezt bevezette, akkor még nagyobb hangerőre csavartak, és azt mondták, hogy látszatintézkedés a testhőmérséklet-mérés bevezetése. Hogy lehetséges, hogy az egyik héten önök valamit követelnek a baloldalon, a másik héten pedig azt mondják, hogy ez látszatintézkedés, tisztelt képviselő asszony? Ha bárki önökre hallgatott volna az elmúlt két esztendőben, akkor önök tavaly is és idén is elvették volna a diákoktól az érettségizés és a továbbtanulás lehetőségét. Olyan bizonytalanságba taszítottak volna két évfolyamnyi fiatalt, amilyen bizonytalanságra korábban nem volt példa, mert önök folyamatosan az ellen igyekeztek itt fellépni a parlamentben is, hogy meg lehessen tartani az érettségiket, márpedig tavaly is meg lettek tartva az érettségik, idén is meg lettek tartva az érettségik. Egyik helyen sem alakult ki járványügyi gócpont, nem lett fertőzési góc egyik érettségi helyszín sem, mert sikerült úgy megszervezni az érettségiket és köszönjük szépen minden tanárnak és minden oktatási dolgozónak , megfelelő távolságtartással, testhőmérséklet-méréssel, maszkkal, kézfertőtlenítővel, amelyeket mind-mind biztosított a kormányhivatalokon keresztül a kormányzat az iskolák számára, hogy nem váltak fertőzési gócponttá az érettségi helyszínek, tisztelt képviselő asszony. Ha önökre hallgattunk volna, akkor ez 80 ezer diáknak jelentett volna óriási nehézséget. De ön is ismeri a tavalyi számokat, a tavaly tavaszi érettségi eredmények átlaga 3,61 ez megfelel a korábbi öt év átlagának , illetve tavaly az évismétlések száma 40 százalékkal csökkent. Köszönjük mindenkinek, aki megtette, hogy fokozott biztonsági intézkedések mellett segítette az érettségi lebonyolítását, és a diákoknak is köszönjük, hogy nehezebb körülmények között is fel tudtak készülni; mint ahogy sajnos a világ szinte minden országában ezt mondhatjuk el, hogy ezek az esztendők, az idei tanév meg a tavalyi tanév második része nehezebb volt a világ minden iskolájában, mint a korábbi évek. Tisztelt Képviselő Asszony! A kormány azért tudott dönteni arról, hogy soron kívül beoltja a magyar pedagógusokat az iskolák újranyitása előtt, mert Magyarországon volt elegendő vakcina ahhoz, hogy a pedagógusokat is soron kívül… [[Bangóné Borbély Ildikó dr. Mellár Tamással beszélget.]] Egyébként megtenné, hogy idefigyel, képviselő asszony? [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Nem hallja!]] Négy perce beszélek és válaszolok önnek megtenné, hogy rám néz? [[Az elnök csenget.]] Ön minek kérdez, hogyha nem hallgatja meg a választ? [[Bangóné Borbély Ildikó: Nem arról beszél, amiről kellene, államtitkár úr! Nem arról beszél, amit kérdeztem… Nagy zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.]] [[Az elnök csenget.]] Ön minek kérdez, hogyha nem hallgatja meg a választ? (Bangóné Borbély Ildikó: Nem arról beszél, amiről kellene, államtitkár úr! Nem arról beszél, amit kérdeztem… Nagy zaj, közbeszólások. Az elnök csenget.) Négy perce beszélek önnek, és folyamatosan beszélt a padtársaival… (Az elnök csenget.)
Államtitkár úr, ez nem párbeszéd kérdése! Képviselő asszony elmondta, most ön következik. Nyugodtan folytassa!
Köszönöm, akkor folytatom a maradék időben. Tisztelt Képviselő Asszony! Azért volt lehetőség arra, hogy soron kívül beoltsuk a magyar pedagógusokat, mert Magyarországon volt annyi vakcina, köszönhetően a keleti beszerzéseknek is, hogy a pedagógusokat soron kívül be tudtuk oltani [[Bangóné Borbély Ildikó: Most sem arról beszélsz…]] , az időseket is és a pedagógusokat is, párhuzamosan. Ha önök lettek volna kormányon, széttárták volna a kezüket a pedagógusoknak is, meg az időseknek is, hogy sajnos Brüsszelből nem érkezett elegendő vakcina, önök nem tudják az iskolákat újranyitni, nem tudják az idősek biztonságát szavatolni, mert nincsen elég vakcina Magyarországon. És pontosan azért, hogy az iskolába visszatérő diákoknak is [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] könnyebb legyen ezt a nehéz időszakot feldolgozni, ezért fontos, hogy az elmúlt tíz évben az iskolapszichológusok számát is megdupláztuk. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjából Lukács László György képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy évvel vagyunk az után, hogy Magyarország az első koronavírusjárvány-hullámot sikeresen leküzdötte, közös erőből, és épp itt az ideje, hogy egy kicsit mérleget vonjunk, hiszen úgy tűnik, hogy a harmadik hullámnak a végén járunk. Először is, köszönetet kell mondani azoknak, akik az elmúlt egy évben a sikeres védekezéshez, illetve a kitartó védekezéshez is hozzájárultak, így az egészségügyi dolgozóknak, rendvédelmi dolgozóknak, honvédelmi dolgozóknak, de mindazoknak, akik a civil szférában is segítették, hogy minél kevesebb honfitársunknak essen kára, minél kevesebben halálozzanak el ebben a szörnyű járványban. Többen elemezték a helyzetet, és hasonló következtetésekre jutottak, így például a „Covid 2021” vizsgálóbizottság is elemezte, hogy milyenek voltak az egyes hullámok és az egyes intézkedések a kormány részéről és a társadalom részéről, hogy megfékezze a járványt. Azt mondhatjuk, és ezt az elején mondtam, hogy a járvány első hulláma egy relatíve sikeres védekezés volt, hiszen megfelelően gyorsan, jó ütemben zárt Magyarország, és az emberek fegyelmezetten védekeztek. Hogyha továbbmegyünk a második hullámra, amely valamikor nyár végén és az ősz elején kezdődött, azt kell látnunk, hogy az emberek, bár úgy tűnik, felkészülhettek volna, felkészültek rá, de a kormány nem készült fel rá. Általánossá vált az, hogy nem készítették fel az egészségügyi intézményeket, a szociális intézményeket, gyakorlatilag lemondtak a népegészségügyi szervnek a megerősítéséről, amely a kontaktuskutatást tudta volna végezni, és a tesztelést is mintha elfelejtettük volna vagy akár el sem kezdtük volna. Ennek következménye lett, hogy Orbán Viktor egyébként hagyta, hogy a vírus diktálja a tempót, amit Magyarország nem bírt, és ugyanezzel a technikával, ugyanezzel a következtetéssel vonultunk neki vagy mentünk neki a harmadik hullámnak, amely minden eddiginél tragikusabb volt. Most tavaszra lényegében odáig fajult és odáig romlott a helyzet, hogy Magyarország, és bár ezt az adatot önök rendszeresen letagadják, eltitkolják, holott Orbán Viktor még szeptemberben azt mondta, hogy a halálozások számát kell figyelni, szóval, Magyarország most tavasszal ott tartott, hogy világviszonylatban első helyen volt az egymillió főre vetített halálos áldozatok számában. Magyarország óriási áldozatokat hozott emberéletekben azért, mert Orbán Viktor hagyta, hogy a vírus diktálja a tempót. Önök most tavasszal sem készítették fel megfelelően az intézményeket. Sőt, ennél sokkal rosszabb: önök elbagatellizálták, sőt elbizonytalanították az embereket a saját kommunikációjukkal azzal kapcsolatban, hogy mennyire veszélyes a vírus. Emlékezzünk Gulyás Gergely szavaira, aki az újságírók és a nyilvánosság előtt azt mondta, hogy ez a vírus nem veszélyes, összevissza fertőzheti magát mindenki, aki éppen abban a teremben van, és akkor is legfeljebb egy kellemetlen influenzájuk lesz. De emlékezzünk például Müller Cecíliára, aki azt mondta, hogy nem kell maszkot viselniük azoknak, akik egészségesek, és lényegében a maszkviselés ellen szólalt föl. De Müller Cecília ennél meredekebbeket is mondott: azt mondta, megkért rá a halálozások csúcsán, hogy minél többen fertőződjenek meg. Erről is világos felvételek vannak, ez egy koronavírussal kapcsolatos tájékoztatón hangzott el. Sőt, az önök kedvenc orvosa, aki egyébként az oltásokkal kapcsolatban is nyilatkozni szokott, Szlávik János azt mondta a koronavírus-járvány elején: a koronavírus önmagában alkalmatlan arra, hogy globális járványt okozzon. Nos, tisztelt képviselőtársaink, önök a halálozásról nem akarnak, és nem fognak beszélni soha, pedig Magyarországon, mondom, világviszonylatban rekorderek vagyunk. Most ott tartunk, hogy Orbán Viktor el akarja terelni a figyelmet a hazánkban meghaltak számáról és arról, hogy népességarányosan itt haltak meg a legtöbben. [[Dr. Orbán Balázs közbeszól.]] El akarják terelni a figyelmet arról is, hogy a környező országok közül, az ausztriai labort nem követve, nem teszteltünk, nem kontaktkutattunk. El akarják terelni a figyelmet arról, és ez talán a legfontosabb, hogy az önök és a miniszterelnök mulasztásai miatt, amihez egyébként minden felhatalmazást megkapott, hogy intézkedjen, Magyarország ennyit tudott kihozni a járványügyi védekezésből. [[Folyamatos közbeszólások a kormánypártok padsoraiból.]] Tisztelt Képviselőtársaink! Ez van mögöttünk, és hogy mi van előttünk, azt is látjuk. Önök ahelyett, hogy engednék, hogy a betegek kórházba menjenek, létrehozták a modern kori új, fizetős egészségügyet. Önök egy PCR-tesztet kérnek azoktól, akiknek nincs oltási igazolványa, ezáltal a kórházba, az intézményekbe való bejutás fizetőssé válik. Sőt, önök már azt tervezik a legújabb levelek alapján, hogy melyik osztályt és melyik kórházat kell bezárni, és hiába tagadja a minisztérium, hogy ez nem így van, pontosan tudjuk, hogy önök az Európai Unió felé is ilyen kötelezettségeket vállaltak. [[9.50]] A néppárti Jobbik ezt természetesen nem hagyja. A Jobbiknak mindig az volt az álláspontja, hogy fel kell gyorsítani, hogy visszatérhessenek a betegek a kórházakba, hogy a lassan másfél éve elmaradt szolgáltatásokat, beavatkozásokat és egyéb diagnosztikai eljárásokat végre megkaphassák, és gyógyulhassanak az emberek, és azt kérjük, illetve azt követeljük, hogy ne kelljen az embereknek a fizetős egészségügybe így menniük, hogy 19 ezer forintot fizessenek. A Jobbik jólétet akar minden magyarnak. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik, az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a választ Rétvári Bence államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Lehetséges, hogy ön aggódik az egészségügyért, de azt hiszem, ön az ír egészségügyért aggódik, hiszen azért többet tett, mint a magyar egészségügyért, hiszen a családi vállalkozásuk azzal foglalkozott, hogy magyar egészségügyi dolgozókat, magyar orvosokat vigyen külföldre, és ön azzal büszkélkedett, hogy emlékeim szerint talán 62 javítson ki, ha rossz számot mondok, hogy mi volt a nyilatkozatában! orvost vittek Magyarországról Írországba [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] viszonylag rövidebb idő alatt, tisztelt képviselő úr. [[Az elnök csenget. Tállai András: Igaz, vagy nem?]] , tehát lehet, hogy ön más országokban segítette az egészségügyet, de itthon csak rombolta. Tisztelt Képviselő Úr! Ki az a magyar politikus, ki az a magyar országgyűlési képviselő, aki nyíltan, a kamerába mondva azzal büszkélkedett, hogy ő még nem is regisztrált az oltásra? Ki az egyetlen ilyen magyar politikus legalábbis, akit én ismerek , aki azzal büszkélkedett egy országos televízió műsorában online bejelentkezve, hogy ő még nem is regisztrált az oltásra? [[Szilágyi György: Orbán Viktor a feleségéről?]] Ön, tisztelt képviselő úr. [[Szilágyi György közbeszól.]] Ön, aki azt mondja, hogy nagyon fontos a járvány elleni védekezés, aki a baloldal egyik egészségpolitikusa, ön egy országos tévéadásban büszkén mondta, hogy nem is regisztrált az oltásra, tisztelt képviselő úr. [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] És miket mondott az oltóanyagokra? Miután nyilván, ha egy politikus azt mondja, hogy én nem is regisztráltam az oltásra, arra biztatta az embereket, hogy ők se regisztráljanak az oltásra [[Dr. Lukács László György: Ez hazugság!]] , ennek ez az üzenete, tisztelt képviselő úr. A járvány közepén ön büszkén mondogatja, és arra biztatja az embereket ezzel, hogy ők se regisztráljanak az oltásra, pedig önnek mint politikusnak, pláne mint egészségpolitikusnak az lenne a feladata, hogy az embereket meggyőzze arról, hogy védjék magukat a járvánnyal szemben, hogy oltassák be magukat [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] és ön nemhogy az oltóanyagokat támadta arra is hozok mindjárt öntől számtalan idézetet [[Balczó Zoltán: De betegnek nem lehet regisztrálni!]] , hanem még a regisztrációról is megpróbálta a saját példája nyomán lebeszélni az embereket. Mit mondott ön az oltóanyagokról? Hogy az AliExpressről meg a Wishről rendelget a kormány oltóanyagot [[Dr. Lukács László György: Ez is hazugság! Balczó Zoltán közbeszól.]] : miután felhagyott Szijjártó az AliExpresszen a kínai oltóanyag utáni böngészéssel, gyorsan hitet tett Putyin oltása mellett. Egy felelős ember, aki szeretné a magyar emberek egészségét megóvni, így beszél egy olyan oltóanyagról, tisztelt képviselő úr, amelyet a WHO is jóváhagyott, és amelyre a WHO is azt mondta, hogy alkalmas az emberek életének, egészségének a megvédésére? [[Nacsa Lőrinc: Szégyen! Szilágyi György: És az Európai Gyógyszerügynökséggel mi a helyzet?!]] És ezzel szemben ön pedig minden lehetséges alkalommal az ellen beszélt, egy másik idézetet is szívesen mondok: minden bizonnyal az ilyen Menczer-féle ipsék így beszélt ön Menczer Tamás államtitkár úrról, hogy „ipse”; ez még, úgy látszik, a ficsúrozós korszak előtt, az ipsézős korszakában volt a Jobbiknak [[Dr. Lukács László György: Persze inasozni lehet!]] még most is valahol Kínában vagy az oroszoknál fürkésznek, és csencselnének [[Szilágyi György közbeszól.]] csencselnének, ön az oltások beszerzését csencselésnek hívta [[Az elnök csenget.]] , egy-egy oltásért, vagy éppen ismételten ezt a másik szófordulatát használja: az AliExpressről vagy a Wishről rendeltek soha meg nem érkező cuccokat. Arra az oltóanyagra tehát, amellyel az ön baloldali képviselőtársait is beoltották, ön azt mondja, hogy soha meg nem érkező oltóanyag. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból.]] Azt mondja, hogy ez egy nem hatásos oltóanyag, miközben a WHO azt mondja, hogy hatásos. [[Dr. Lukács László György: Mikor voltak ezek a bejelentések, államtitkár úr?]] Ön azt mondja egy élő tévéadásban, hogy nem is regisztrálta önmagát az oltásra, és azt mondja, hogy soha meg nem fognak érkezni, miközben most már szerencsére honfitársainknak az életét és az egészségét szerencsére milliós nagyságrendben óvja ez az oltóanyag, tisztelt képviselő úr. Amiket ön beszélt, tudnám idézni önnek Ledia Lazerit, a WHO magyarországi irodavezetőjét, Hans Klugét, a WHO európai regionális vezetőjét, mind-mind, amit ön mondott a tesztelésekről [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] , amit ön mondott a vakcinákról, mindegyiket ők cáfolják, tisztelt képviselő úr. Ha ön az egykor EU-s zászlót égető Jobbik politikusaként most csak az EU-s beszerzésben hisz [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] ha önökre hallgattunk volna, az embereknek nem vakcinákat tudnánk adni, hanem csak a szerződéseket tudnánk mondani. [[Szilágyi György: Mondjál még valamit!]] Ön olyan álhíreket terjesztett, hogy fizetni kell a védettségi igazolványért. Nem kell! Ön azt mondta, hogy nem jár automatikusan a félmillió forint az orvosoknak és az ápolóknak. Jár, tisztelt képviselő úr! És ön egy olyan levélről, amelyet minden évben elküldünk a kórházaknak, amelyben felmérjük a kórházigazgatókon keresztül az igényeket, azt mondja, hogy rendkívüli intézkedés. Tisztelt képviselő úr, önnek nem volt egy valós szava sem az elmúlt percekben, amikor beszélt [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , és nem tett mást, mint megpróbálta az embereket elbizonytalanítani. Miket mondott ön még az oltásokról a járványhelyzet közepén? Magyarország nem az oroszok laborja, orosz rulett [[Dr. Lukács László György közbeszól.]] nem szabad veszélyes oltásnak kitenni a magyarokat. Ön azt mondta arra az oltásra, amit a WHO is jóváhagyott, hogy hazárdjáték a magyar emberek életével; [[Szilágyi György közbeszól.]] vajon ki akarja magának elsőként beadatni az oroszok által gyártott vakcinát [[Dr. Lukács László György: Annyi információ állt rendelkezésre!]] ; emberkísérlet ilyeneket beszélt ön, tisztelt képviselő úr. Ha önre hallgattak volna az emberek, sokkal nagyobb veszélybe sodorták volna önmagukat, és sokkal tovább tartott volna a járvány. Lehet persze, hogy önöknek valójában ez a célja, de mi köszönjük mindazoknak, akik az elmúlt években és az elmúlt egy évben, másfél évben [[Az elnök csenget. Szilágyi György: Idő! Idő! Idő!]] olyan munkát végeztek, hogy Magyarországon az átoltottsági arány még az USA-beli arányt is megelőzi. Köszönjük az ő munkájukat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kell bekiabálni, hogy idő van. Oda kell figyelni, hogy csöngetteme, vagy nem csöngettem, és ha valaki odafigyel, kinyitja a fülét, az hallja. A KDNP képviselőcsoportjából Simicskó István frakcióvezető úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, frakcióvezető úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A világjárvány kapcsán az elmúlt időszakban sok-sok kérdés, vélekedés, vélemény látott napvilágot. Egy biztos: a járvány legnagyobb tétje az emberi életek védelme. A magyar kormány szeme előtt mindvégig ez lebegett a járvány kezdetétől napjainkig, és engedjék meg, hogy néhány tényt rögzítsek és elmondjak az elmúlt időszak tapasztalatait látva! Egy biztos: a kormány időben észlelte a járványt, és időben lépett, hiszen rendelt vakcinákat, lélegeztetőgépet, mindenhol minden fellelhető vakcinára elindult a Külügyminisztérium beszerző tevékenysége. Jelen pillanatban hatféle vakcina közül választhatnak az emberek. Tisztelt Képviselőtársaim! A hazai baloldal folyamatos kritikával illette a kormány védelmi, védekezési tevékenységét, és ezen keresztül is folyamatosan hátráltatta a védekezést emellett Brüsszelben, látjuk, tétovázás zajlott , de minden kritika és minden tétovázás ellenére közel ötmillió honfitársunk már be van oltva. Ez óriási siker, óriási eredmény, a kormány munkájának köszönhetően, a jól szervezett egészségügynek köszönhetően valóban ott vagyunk a világ élmezőnyében a beoltottak vonatkozásában. Azt hiszem, az is tény, hogy más lehetőség nem is nagyon volt, hiszen csak a vakcina lehet a megoldás, és világosan és egyértelműen felismerte a kormány, hogy ezt az utat kell járni. Ezúton is hadd köszönjem meg a védekezésben részt vevő embereknek, elsősorban az egészségügyben dolgozóknak azt az áldozatos munkát, amivel nap mint nap mentik a magyar emberek életét, és az oltásokat is végrehajtják. Elhangzott itt már korábban, hogy az Egyesült Államokat is megelőzzük a lakosságarányos oltások vonatkozásában. Tisztelt Képviselőtársaim! Néhány napos hír, hogy az Egészségügyi Világszervezet, a WHO is elfogadta a kínai vakcinát, beigazolódott annak a döntésnek a helyessége, amelyet a magyar kormány időben meghozott, hogy igenis a keleti vakcinákat is be kell szerezni. Jóval kevesebb embert tudtunk volna beoltani, hogyha ezt nem lépi meg a kormány. Nyilván az ember egyéni életében is hoz a saját egészségéről döntéseket, én magam is a keleti vakcinákban bízva ilyen vakcinával oltattam be magam, tehát én azt hiszem, hogy ez is fontos dolog, hogy igenis olyan példával járjunk elöl, hogy az emberek oltási hajlandóságát növeljük ilyen módon is. Azt látjuk tehát, hogy a hazai baloldal jelen pillanatban is és továbbra is oltásellenes, ezt a kampányt továbbra is folytatja, most már a WHO-val, az Egészségügyi Világszervezettel is vitatkozik. Én azt hiszem, hogy ebben a vitában egyértelműen alul fog maradni a baloldal, nyugodtan bízhatunk a WHO bölcsességében és ajánlásában. És ez a vita szeretném hangsúlyozni az elején elmondottakat: a járvány tétje az emberéletek védelme , a baloldal kritikája és hátráltató munkája és fölösleges vitája, amely most már a WHO-val is fennáll, az emberéletekkel való játékot mutatja az ő részükről. Felelőtlen politika ez, sajnálattal látjuk és tapasztaljuk mindezt. [[10.00]] Ráadásul még a magyar szakemberek, a magyar virológusok és a magyar orvosok véleményében sem bíznak, hiszen ők is kiálltak azon vakcinák mellett, amelyeket a Külügyminisztérium beszerzett. Tehát összességében azt tudom mondani, hogy a baloldal az elmúlt egy évben a védekezésben hangoztatott kritikájával, hátráltató munkájával egyértelműen leszerepelt a saját választói előtt is, ez jól látható. Nem segítették a járvány elleni védekezést, nem tudtak felülemelkedni a politikai hatalmi játszmáikon, és ezen keresztül hátráltatták az oltási hajlandóságot és az oltás előrevitelét. Tisztelt Képviselőtársaim! Az emberi találmányok között sok mindent láthatunk, többek között a munkamegosztást. Adam Smith, a modern közgazdaságtan úttörője úgy fogalmazott, hogy ez egy óriási találmány, a termelés hatékonyságának egyik fontos eszköze. Azt is hozzátette, hogy az emberek képességei különbözőek, mindenki azt a részfeladatot végzi, amihez a legjobban ért. Sajnálatos, tisztelt baloldal, hogy önök csak a kritikához értenek, csak a hátráltatáshoz, a szabotáláshoz, míg a kormány végzi a dolgát, védi a magyar embereket, és így fog tenni az elkövetkező időszakban is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. A frakcióvezető úr imént elhangzott napirend előtti felszólalására Szijjártó Péter miniszter úr válaszol. Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Immár több mint egy esztendeje néz szembe a világ azzal a példátlan kihívással, amely mind gazdasági, mind egészségügyi szempontból komoly megpróbáltatások elé állította a világ országait, a gazdaságokat, a családokat és az embereket. A világjárvánnyal szemben mind egészségügyi, mind gazdasági szempontból védekezni kell. A kormánynak az a felelőssége és feladata, hogy a magyar emberek életét, egészségét és munkahelyeit is megvédje. Ez egy példátlan kihívás volt, nem voltak benchmarkok, nem voltak minták, nem voltak példák, hogy hogy kell ezzel szemben védekezni, ezért egy olyan biztos iránytűt kellett választani, amely minden esetben csalhatatlan és világosan mutatja az irányt, ez pedig a nemzeti érdek. Az elmúlt másfél esztendőben a magyar kormány döntéseit mind egészségügyi, mind gazdasági szempontból kizárólag a nemzeti érdek motiválta, a magyar emberek és a magyar gazdaság érdeke volt az a két szempont, amelynek mentén a védekezési döntéseket meghoztuk. Ha nem így tettünk volna, hogyha Brüsszelre, az ellenzékre, a külső vagy a belső nyomásgyakorlásra hallgattunk volna, akkor Magyarországon sok ezerrel többen haltak volna meg, sok tízezerrel többen fertőződtek volna meg és sok százezerrel többen veszítették volna el a munkahelyüket. A kulcs az volt, hogy mi nem voltunk és nem is vagyunk hajlandók a vakcinákra geopolitikai vagy ideológiai kérdésként tekinteni. Mi az oltóanyagokra mindig úgy tekintettünk, mint amik, vagyis az emberi élet megmentésének eszközére. Ezért aztán a kezdetektől fogva minden olyan oltóanyag használatát lehetővé tettük itt Magyarországon, amely oltóanyagokról a magyar szakemberek vagy az Európai Unió szakemberei mondták ki, hogy biztonságos és hatékony, biztonságos és hatásos. Minden, Magyarországon bevetett oltóanyagról a szakemberek a szakemberek! mondták ki, hogy használnak és biztonságosak. Ez egy szakmai kérdés, nem politikai kérdés. Nem gondolom azt, hogy parlamenti képviselők a patkó bármely oldaláról nagyobb virológiai szaktekintélynek számítanának, mint akár az OGYÉI, akár az Európai Gyógyszerügynökség, akár a WHO szakemberei. Szeretném önöket tájékoztatni arról, hogy a védekezés során eddig 6,5 millió adag oltóanyag érkezett Keletről. A héten esedékes az utolsó félmilliós szállítmány, amely után elmondhatjuk azt, hogy mind az orosz, mind a kínai fél teljesítette az általa szerződésben vállaltakat. Elmondhatjuk, hogy időben teljesítették a vállalásaikat, sőt sok esetben 20, 30 vagy 40 napos előteljesítés történt. Pontosan tudjuk, hogy itt minden nap aranyat ér, hiszen minden egyes nap, amivel korábban tudtuk elkezdeni az oltást, emberéletek megmentését jelentette. A Keletről érkezett oltóanyagok nélkül ma nem lenne kézzelfogható közelségben az 5 millió beoltott elérése, és hogyha nem vettünk volna Keletről oltóanyagokat, és még egyszer mondom, ha hallgattunk volna a külső vagy a belső nyomásgyakorlásra, ma 2 millió emberrel kevesebben lennének beoltva Magyarországon, ma 2 millió emberrel kevesebben mondhatnák el magukról, hogy védettek a járvánnyal szemben. Ezért a kérdés szerintem az, hogy mindazok, akik a keleti oltóanyagok megvásárlása ellen hangoltak, akik arra bujtogatták a magyar embereket, hogy ne vegyék föl a keleti oltóanyagot, akik ide határozati javaslatot nyújtottak be, akik petíciót indítottak, mikor állnak azon 2 millió magyar ember szeme elé, és néznek bele a szemükbe, és mondják azt, hogy kedves magyarok, mi arra buzdítottunk benneteket, hogy ne vegyétek föl ezt az oltást, és ha rajtunk múlt volna, akkor ti ma nem lennétek beoltva. Vajon mikor következik el ez a pillanat? Persze vannak olyan ellenzéki képviselők, akiknek maguknak kéne ezt mondani, hiszen miután itt mindenkit bujtogattak a keleti oltások ellen, csak felvették a keleti oltóanyagokat. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Azt tudom önnek mondani, hogy a WHO döntése világos, a kínai oltóanyag, a Magyarországon használt Sinopharm globális felhasználási engedélyt kapott, a múlt héten az ENSZ főtitkára pedig Moszkvában arra kérte Oroszországot, hogy még több Szputnyikkal segítsék [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] a védekezést világszerte. Mi, magyarok helyes döntést hoztunk: 2 millióval több ember van ma biztonságban ahhoz képest, mint ha csak egy forrásból vásároltunk volna oltóanyagot. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportjából Simon Róbert képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Noha a koronavírus még itt van velünk, az oltásoknak köszönhetően visszaszorulóban van. Ahogy az az adatokból jól látható, szerencsére hétről hétre csökken az új fertőzöttek száma, a legfrissebb adatok szerint 382 fő, a beoltottaké pedig folyamatosan emelkedik, már közelít az 5 millióhoz, a legfrissebb adatok szerint 4 714 992 fő. Jó hír, hogy a védettséget szerzettek magas száma miatt már több korlátozást fel lehetett oldani, mások alól pedig a védettségi igazolvánnyal rendelkezők kapnak felmentést. Mert csak az oltásokkal lehet legyőzni a vírust, és csak az oltásokkal lehet újraindítani az életet és a gazdaságot, hiszen a járvány nemcsak az emberek egészségét támadta meg, hanem a magyar gazdaságot is, ezért állított fel a kormány az egészségügyi védekezés mellett egy gazdaságvédelmi operatív törzset is. Jó hír az is, hogy január óta folyamatosan emelkedik a foglalkoztatottak száma. A foglalkoztatási adatok javulása főként a gazdaságvédelmi intézkedéseknek, a bértámogatási programoknak és az adókedvezményeknek köszönhető. Arra számítunk, hogy a gazdaság fokozatos újraindítása további élénkülést hoz a munkaerőpiacon is. A járvány ellenére nemcsak a foglalkoztatás, hanem az átlagkereset is tovább nőtt az elmúlt hónapokban, januárban és februárban 9,7 százalékkal nőtt az átlagkereset. Üdvözöljük, hogy a kormány meghosszabbította a bértámogatás időtartamát, és továbbra is ad beruházási támogatásokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Emlékeztetem önöket arra, hogy ezzel szemben a baloldal úgy kezelte a válságot, hogy egyhavi bért elvett a közalkalmazottaktól és az egészségügyben dolgozóktól, egyhavi nyugdíjat a nyugdíjasoktól, megemelte az adókat, megszüntette a családtámogatásokat és IMF-hitelt vett fel. Akkor a bajban nem segítették az embereket, hanem tovább növelték a terheiket. Mi más utat választottunk, és most azon dolgozunk, hogy Magyarország megerősödve jöjjön ki a válságból. A magyar gazdaság további erősítését szolgálja a 2022-es költségvetési javaslat is, amelynek a vitáját holnap kezdjük el itt az Országházban. Ebben kiemelt hangsúlyt kap a gazdaság újraindítása, a családok támogatása, a 13. havi nyugdíj visszaépítése, a 25 év alatti fiatalok adómentessége, a munkáltatói adóterhek további csökkentése, illetve a beruházások támogatásához szükséges források biztosítása. A gazdaság újraindítása az általam képviselt győri választókerületben is megkezdődött. A felsoroltak mellett nagy segítséget nyújt a koronavírus-járvány okozta gazdasági nehézségek enyhítésére a versenyképesség-növelő támogatási program. [[10.10]] A magyar kormány több mint 60 Győr-Moson-Sopron megyei cégnek összesen 17 milliárd forint versenyképesség-növelő támogatást nyújtott, amiből a cégek 45 milliárd forint értékű fejlesztést valósítanak meg, ezzel pedig mintegy 15 ezer munkahelyet sikerül megőrizni a járvány okozta gazdasági nehézségek ellenére. A versenyképesség-növelő támogatás célja, hogy a koronavírus-járvány által nehéz helyzetbe kerülő közép- és nagyvállalatok számára nyújtson segítséget a bevételkieséseik és a likviditási problémáik leküzdése érdekében. Magam is ott voltam, amikor Szijjártó Péter miniszter úr a versenyképesség-növelő támogatási program keretében támogatói okiratot adott át a választókerületemben működő vállalatoknak [[Zaj. Az elnök csenget.]] , többek között fémmegmunkálással, logisztikával és raktározással, informatikai szolgáltatások nyújtásával foglalkozó, magyar tulajdonban lévő közép-, illetve a jármű- és a motorgyártás területén meghatározó nemzetközi nagyvállalat vezetőinek. Győrben a gazdaság kiemelt szerepet játszik, ezért a város országgyűlési képviselőjeként örömmel értesültem arról, hogy újabb, a versenyképesség növelésére irányuló támogatási programot indít a kormány 30 milliárd forint értékben. Magyarországi vállalatok nyerhetnek támogatást olyan beruházásokhoz, amelyek a termelékenység növelésére vonatkoznak, és amelyekkel a cégek modernizálják a tevékenységüket. Azoknak a gazdasági társaságoknak, amelyek most támogatást kérnek, el kell kötelezniük magukat amellett, hogy nem bocsátanak el senkit, viszont növelik a munkavállalóik fizetését. Mindez olyan beruházás mellett lehetséges, ahol modern technológiát fognak alkalmazni, növelik a hozzáadott értéket, vagy kutatás-fejlesztést részesítenek előnyben. Tisztelt Képviselőtársaim! Ma már kijelenthető, hogy helyesnek bizonyult a kormány válasza a koronavírus-járvány gazdasági követkeményeire, a magyar gazdaság kanyarban előzési manővere sikeresen ment végbe. Bízom abban, hogy a beruházások támogatására kiírt programok keretében újabb vállalatok döntenek úgy, hogy növelik a kapacitásukat, vagy új technológiát vásárolnak, és ezzel párhuzamosan elkötelezik magukat amellett, hogy nem bocsátanak el senkit. Így újabb munkahelyeket tudunk megvédeni Magyarországon, mert ez most mindannyiunk legfontosabb érdeke. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Zaj, mozgás. Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt a válaszra megadnám a szót Szijjártó Péter miniszter úrnak, arra kérem önöket, hogy foglalják el helyüket, és igyekezzenek lehetőleg csöndben meghallgatni a napirend előtti felszólalásra adott miniszteri választ. Szijjártó Péter miniszter urat kérem, hogy válaszoljon az elhangzottakra.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Köszönöm a napirend előtti felszólalását. Tavaly tavasszal sok vitát lefolytattunk itt az Országgyűlésben [[Balczó Zoltán: Figyeljék a miniszter urat!]] , amikor arról beszéltünk, hogy a világjárványnak nemcsak egészségügyi, hanem nagyon komoly gazdasági következményei is vannak. És amikor a gazdasági választ raktuk össze, akkor itt a vita alapvetően arról folyt, hogy visszanyúljunke olyan régi gazdaságpolitikai eszközökhöz, amelyek alapvetően a segélyekre alapulnak, és egyszer már nagyon komoly bajba hozták Magyarországot és a magyar embereket, vagy maradjunk annál a gazdaságpolitikai filozófiánál, amely 2010-et követően hazánkat az egyik leggyorsabb növekedésű gazdasággal rendelkező országgá tette az Európai Unióban. Ezt a vitát úgy is le lehet egyszerűsíteni, hogy segélyt vagy munkát adjunk az embereknek. A döntésünk egyértelmű volt: segély helyett munkát kell biztosítani. Ezért is hoztunk döntést egy olyan robusztus beruházásösztönzési program megindításáról, amely program során vállaltuk, hogy a kapacitásaikat növelő, technológiájukat fejlesztő vállalatok beruházásaihoz 50 százalékos támogatást biztosítunk abban az esetben, hogyha ezek a beruházó cégek elkötelezik magukat amellett, hogy nem bocsátják el egyetlenegy munkavállalójukat sem. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormánynak ez a válasza sikeresnek bizonyult, mondhatom azt is, hogy Európában a legsikeresebb gazdasági választ Magyarország adta a világjárvány gazdasági aspektusaira, tekintettel arra, hogy a tavalyi esztendőben újabb beruházási rekordot döntöttünk. Összesen 1435 vállalat beruházását finanszíroztuk, amelyek 1683 milliárd forintnyi beruházási értéket képviselnek. A kormány mindezekhez 474 milliárd forintnyi támogatást biztosított, és ezáltal 265 ezer munkahelyet tudtunk megvédeni Magyarországon. Közben GDP-arányosan tavaly a 11. legnagyobb exportteljesítményt a világon Magyarország nyújtotta. Ebben a nehéz évben is 100 milliárd euró fölé ment az exportunk, dacára annak, hogy a világkereskedelem összesen 9,2 százalékkal csökkent. És miközben világszerte 114 millióan váltak munkanélkülivé, ma már elmondhatjuk, hogy többen dolgoznak hazánkban, mint a járvány előtt. 4 millió 616 ezer embernek van munkája, ez 41 ezerrel több, mint a tavalyi esztendő azonos időszakában. Ráadásul a világon a közvetlen külföldi befektetések 42 százalékkal csökkentek, míg Magyarországon egy 140 százalékos növekedést tudtunk feljegyezni. Tisztelt Képviselő Úr! Tekintettel arra, hogy a beruházásösztönzési programjaink sikeresek voltak, a kormány azt a döntést hozta, hogy újabb beruházásösztönzési programot indít el, ez esetben 30 milliárd forintos keretösszeggel azon magyarországi vállalatok, vállalkozások beruházásának támogatására, amely vállalatok a termelékenységüket növelik, technológiájukat fejlesztik, működésüket modernizálják, és közben megtartják a munkahelyeket, mert ez a legfontosabb. A beruházások értékének 20 százalékát biztosítja a kormány, azonban abban a hét megyében, ahol a GDP az átlag-GDP alatt van, ott ez a támogatási arány 33 százalékos lesz. Tisztelettel tájékoztatom képviselő urat, hogy Győrött 30 beruházás valósul meg ezekben a napokban és hetekben a kormány beruházásösztönzési támogatásával. Ez a 30 beruházás Győrött összesen 25 milliárd forintnyi beruházási értéket hoz létre, megvéd 7700 munkahelyet, és a kormány mindehhez 9 milliárd forintos támogatást biztosít. Tisztelettel tájékoztatom önöket, hogy az idei esztendőben sikerült megállapodnunk a koreai SK Innovation nevű vállalattal, amely hazánk történetének legnagyobb zöldmezős beruházását hozza létre Magyarországon 2,3 milliárd dollár értékben, ami azt jelenti, hogy most vagyunk május 18-án már ez alatt a négy és fél hónap alatt majdnem annyi beruházási döntés született Magyarország mellett, mint a tavalyi esztendő egészében. Mindez azt mutatja, hogy Magyarország továbbra is vonzó beruházási célpont, a munkát támogató adóstratégiája a kormánynak bevált, a beruházások támogatása helyes volt, és az is helyes volt, hogy nem hallgattunk az ellenzékre, amely munka helyett segélyt akart volna adni az embereknek. Pontosan tudjuk, hogy a segély kiszolgáltatottsághoz, bizonytalansághoz vezet, a munka pedig hosszú távú, kiszámítható életet jelent. Továbbra is ezen a gazdaságstratégiai irányvonalon maradunk, mert bebizonyosodott, hogy ez a helyes. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Arra kérem valamennyiüket, hogy foglalják el helyüket. Arra kérem az Országgyűlés teremszolgálatát, hogy szíveskedjenek ellenőrizni a kormánypatkóban a szavazógépek helyzetét, hogy az átállítások megtörténtek-e. Kérem, hogy még Varga Mihály miniszter úr gépét is ellenőrizzék. [[Pillanatnyi szünet.]] Még egyszer csak arra kérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket, hogy elkezdhessük a munkánkat. [[10.20]] Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend szerinti határozathozatalokkal folytatjuk munkánkat. A mai határozathozatalok során minősített többséget igénylő előterjesztések elfogadásáról is döntenünk kell. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a határozati házszabály 50. § (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslat zárószavazása során az Országgyűlés nem fogadja el a minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképpen módosult szövegéről történik. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, nyomják meg a szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés. Kósa Lajos a patkó közepén tartózkodik.]] Képviselő úr, ön is nyomja meg! [[Kósa Lajos a helyére megy.]] 184 a jelen lévő képviselők száma, 15 a távollévőké. Gondolom, ez változni fog, mivel ketten is most érkeztek. Az Országgyűlés határozatképes. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot „A Gazdasági Versenyhivatal tevékenységéről 2020” című, B/15879. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 131 igen szavazattal, 64 nem ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot „A Közbeszerzési Hatóság 2020. január 1. és december 31. közötti időszakban végzett tevékenységéről” című, B/16164. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot a határozathozatalra 133 igen szavazattal, 60 nem ellenében, tartózkodás nélkül felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, a Jobbik képviselője az I/15913. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 133 igen szavazattal, 59 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tóth Csaba képviselő úr, az MSZP képviselője az I/16181. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 132 igen szavazattal, 59 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Oláh Lajos képviselő úr, a DK képviselője az I/16215. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 132 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Ungár Péter képviselő úr, az LMP képviselője az I/16228. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 132 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Kocsis-Cake Olivio képviselő úr, a Párbeszéd képviselője az I/16235. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 132 igen szavazattal, 61 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője az I/15651. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 133 igen szavazattal, 61 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Soron következik az egyes agrártárgyú törvények módosításáról szóló T/15987. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15987/15., összegző jelentését pedig T/15987/16. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 10., 7. és 8. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről szavazunk. A 10. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat is Schmuck Erzsébet képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 8. számú módosító javaslat is Schmuck Erzsébet képviselő asszony indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 133 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/15987/15. számú összegző módosító javaslat 45. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először határozunk az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről, majd a külön szavazásra kért pontról, és ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 44. pontjáról határozunk. [[10.30]] Ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15987/15. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 134 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 45. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15987/15. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 45. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 134 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15987/15. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 43 nem szavazat ellenében, 18 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a szavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15987/19. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 42 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15987/19. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 41 nem szavazat ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a fedezett kötvények szabályozásával összefüggő, valamint egyéb, a pénzügyi közvetítőrendszert érintő jogharmonizációs célú törvénymódosításokról szóló T/15973. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15973/5., összegző jelentését pedig T/15973/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15973/5. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 172 igen szavazattal, 16 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15973/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 172 igen szavazattal, 17 nem szavazat ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15973/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 170 igen szavazattal, 17 nem szavazat ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az egyes törvényeknek a kézbesítéssel és az igazságügyi ágazati szabályozással összefüggő módosításáról szóló T/15972. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15972/5., összegző jelentését pedig T/15972/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15972/5. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 138 igen szavazattal, 22 nem szavazat ellenében, 35 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15972/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 53 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15972/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 136 igen szavazattal, 6 nem szavazat ellenében, 53 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a közélet befolyásolására alkalmas tevékenységet végző civil szervezetek átláthatóságáról és az ezzel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/15991. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15991/7., összegző jelentését pedig T/15991/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek a 2. és 3. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, melynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15991/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 136 igen szavazattal, 29 nem szavazat ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15991/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 136 igen szavazattal, 29 nem szavazat ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.40]] Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15991/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 136 igen szavazattal, 30 nem szavazat ellenében, 29 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15991/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 136 igen szavazattal, 28 nem szavazat ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Közép- és Kelet-európai Történelem és Társadalom Kutatásáért Alapítványról szóló T/15985. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15985/7. számon, összegző jelentését pedig T/15985/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/15985/7. számú összegző módosító javaslat 7. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről határozunk, majd a külön szavazásra kért pontról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 4., 5. és 6. pontjairól határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15985/7. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 134 igen szavazattal, 60 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 7. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15985/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 7. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 134 igen szavazattal, 60 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15985/7. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15985/10. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 60 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15985/10. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 60 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/16000. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/16000/4. számon, összegző jelentését pedig T/16000/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/16000/4. számú összegző módosító javaslat 20. és 22. pontjáról külön szavazást kezdeményezett, egyúttal indítványozta, hogy a külön szavazásra kért pontokról az Országgyűlés egy szavazással döntsön. Először az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről határozunk, majd a külön szavazásra kért pontokról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 17-19., a 21., 23. és 27. pontjairól határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16000/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 137 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 20. és 22. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16000/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 20. és 22. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért két pontját 137 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16000/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 136 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16000/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 137 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/16000/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 137 igen szavazattal, 53 nem szavazat ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. [[Az ellenzéki képviselők a függetleneken kívül elhagyják az üléstermet.]] [[10.50]] Soron következik a Közszolgálati Közalapítvány Kuratóriuma egy tagjának megválasztása. Köszöntöm a jelöltet, Tirts Tamás Attila urat, valamint családtagjait [[A díszpáholyban helyet foglaló Tirts Tamás Attila feláll, meghajol. Taps.]] , az Országgyűlés valamennyi állandó meghívottját, kedves vendégeinket, akik részt vesznek ülésünkön. Tájékoztatom önöket, hogy dr. Bencze Izabella, a Közszolgálati Közalapítvány Kuratóriumának tagja 2021. február 26-án elhunyt. Az Országgyűlés elnöke a kormánypárti frakcióknak a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 87. § (2) bekezdése szerinti indítványa alapján S/16285. számon terjesztette elő a kuratórium új tagjára vonatkozó javaslatát. Felkérem Steinmetz Ádám jegyző urat, ismertesse azt. Parancsoljon!
Az Országgyűlés határozata a Közszolgálati Közalapítvány Kuratóriuma tagjainak megválasztásáról szóló 38/2019. OGY határozat módosításáról. 1. Az Országgyűlés a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény 87. § (1), (2) és (7) bekezdése alapján dr. Bencze Izabella korábban megüresedett tagsági helyére Tirts Tamás Attilát a Közszolgálati Közalapítvány Kuratóriuma tagjává megválasztja. 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló törvény, valamint az Országgyűlésről szóló törvény rendelkezései alapján az Országgyűlés a Közszolgálati Közalapítvány Kuratóriumának tagját nyílt szavazással, a már működő megválasztott kuratórium tagjai mandátumának lejártáig terjedő időszakra, a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazatával választja meg. Most a határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy az S/16285. számú javaslat alapján megválasztjae a kuratórium tagjává Tirts Tamás Attila urat. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 133 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 6 tartózkodás mellett Tirts Tamás Attila urat a kuratórium tagjának megválasztotta. [[Taps a kormánypártok padsoraiban.]] Tisztelt Országgyűlés! Most az ünnepélyes eskütételre és az esküokmányok aláírására kerül sor. Megkérem Tirts Tamás Attila urat, fáradjon a terem közepére, és tegye le az esküt. Felkérem Tiba István jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, a jelenlévőket pedig arra kérem, hogy az eskütételt szokásainknak megfelelően felállva hallgassák végig. Jegyző úr! [[A teremben lévők felállnak. Tirts Tamás Attila a terem közepére lép. Dr. Tiba István előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Tirts Tamás fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek, jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom. Közszolgálati közalapítványi kuratóriumi tagi tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Köszönöm szépen. Most az esküokmányok aláírására kerül sor. Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a Közszolgálati Közalapítvány Kuratóriuma megválasztott tagját pedig kérem, hogy azokat kézjegyével lássa el. [[Megtörténik. Tirts Tamás Attilának elsőként Kövér László, Orbán Viktor, dr. Semjén Zsolt, Kocsis Máté és dr. Simicskó István gratulál. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál Tirts Tamás Attilának, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a megválasztott tisztségviselőnek az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak, munkájához sok sikert, Isten áldását kívánom. Folytatjuk a munkánkat. [[Az ellenzéki képviselők visszatérnek a terembe.]] Soron következik az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának 2021. évi magyar elnökségéről szóló P/16238. számú politikai nyilatkozatra vonatkozó javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a politikai nyilatkozat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a politikai nyilatkozat elfogadásához az országgyűlési képviselők több mint felének igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a P/16238. számú politikai nyilatkozatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a politikai nyilatkozatot 151 igen szavazattal, 11 nem szavazat ellenében, 22 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és Románia Kormánya között a Mátészalka Csenger és Oar Satu Mare közötti gyorsforgalmi úti kapcsolat létesítéséről szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslat zárószavazása. [[Moraj.]] Képviselőtársaim, foglalják el helyüket, és figyeljenek! Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15965. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 183 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyarország Kormánya és a Kirgiz Köztársaság Kormánya között a nemzetközi közúti személyszállításról és árufuvarozásról szóló Megállapodás kihirdetéséről szóló T/15968. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15968. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 182 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló 2021. évi I. törvény módosításáról szóló T/15997. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15997/7. számon, összegző jelentését pedig T/15997/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/15997/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 128 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[11.00]] Most a zárószavazás következik. Arra figyelemmel, hogy az imént az Országgyűlés elfogadta az összegző módosító javaslatot, elhagyásra kerültek a benyújtott törvényjavaslat minősített többséget igénylő részei. Ezért a zárószavazás során az egyszerű többség szabályai szerint döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15997/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 128 igen szavazattal, 57 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes hatósági eljárásokat érintő egyszerűsítések érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló T/15699. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15699/6. számon, összegző jelentését pedig T/15699/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/15699/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 127 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 55 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15699/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 127 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 56 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes köznevelést érintő törvények módosításáról szóló T/15708. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15708/10., összegző jelentését pedig T/15708/11. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/15708/10. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 128 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 54 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15708/12. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 127 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, 55 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény és a Nemzeti Kulturális Tanácsról, a kultúrstratégiai intézményekről, valamint egyes kulturális vonatkozású törvények módosításáról szóló 2019. évi CXXIV. törvény módosításáról szóló T/15988. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15988. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 145 igen szavazattal, 1 nem szavazattal, 37 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény és a kulturális örökség védelméről szóló 2001. évi LXIV. törvény módosításáról szóló T/15982. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15982/5., összegző jelentését pedig T/15982/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/15982/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 148 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 33 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15982/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 149 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 34 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény módosításáról szóló T/15974. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés. A Költségvetési bizottság összegző módosító javaslatát T/15974/8., összegző jelentését pedig T/15974/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a DK képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Varju László képviselő úr és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, 121 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Költségvetési bizottság T/15974/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 124 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A Magyarország gazdasági stabilitásáról szóló 2011. évi CXCIV. törvény és a határozati házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/15974/10. számú egységes költségvetésitörvény-javaslatot megküldi a Költségvetési Tanács elnökének. A tanács 3 napon belül tájékoztatja az Országgyűlés elnökét a stabilitási törvény 25. § (3) bekezdés szerinti véleményéről. A zárószavazásra várhatóan későbbi ülésünkön kerül sor. Most soron következik az áruknak TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én kelt vámegyezmény módosításának kihirdetéséről szóló T/15970. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15970/5., összegző jelentését pedig T/15970/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/15970/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 182 igen szavazattal, 1 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[11.10]] Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15970/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 182 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a pénzügyi és egyéb szolgáltatók azonosítási feladatához kapcsolódó adatszolgáltatási háttér megteremtéséről és működtetéséről szóló T/15996. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15996/5. számon, összegző jelentését pedig T/15996/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/15996/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 146 igen szavazattal, 7 nem szavazat ellenében, 32 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15996/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 146 igen szavazattal, 7 nem szavazat ellenében, 31 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről és az 1889/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2018/1672 európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló T/15994. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15994/5. számon, összegző jelentését pedig T/15994/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/15994/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 187 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15994/7. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 185 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes közlekedési tárgyú törvények módosításáról szóló T/15992. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15992/4. számon, összegző jelentését pedig T/15992/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/15992/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 131 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 53 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15992/6. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 131 igen szavazattal, 2 nem szavazat ellenében, 53 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az egyes törvényeknek a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló irányelvvel összefüggő módosításáról szóló T/15998. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15998/7. számon, összegző jelentését pedig T/15998/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 2. és 3. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 122 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat is Keresztes László Lóránt frakcióvezető indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 67 igen szavazattal, 115 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/15998/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 146 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 38 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15998/10. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 149 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 36 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az Európai Unió Bírósága C-66/18. számú ítéletének végrehajtása érdekében a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény módosításáról szóló T/15909. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15909/6. számon, összegző jelentését pedig T/15909/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Törvényalkotási bizottság T/15909/6. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 124 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 54 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15909/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 125 igen szavazattal, 4 nem szavazat ellenében, 54 tartózkodás mellett elfogadta. Megköszönöm együttműködésüket, a határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk. [[Számos képviselő elhagyja az üléstermet.]] [[Szünet: 11.19 11.22]] (Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Tiba István és dr. Steinmetz Ádám)
Tisztelt Képviselőtársaim! Folytatjuk munkánkat. Soron következik a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott előterjesztés T/16200. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Ritter Imre nemzetiségi képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, aki a felszólalását innen, az emelvényről mondja el, és aki a felszólalása első mondatait nemzetiségi nyelvén ismerteti, majd magyarra fordítva folytatja azt. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Erlauben Sie mir bitte, dass ich im Namen und im Auftrag des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten unseren Standpunkt bezüglich als Einreicher der Gesetzesvorlage, mit Nr. 16200 über das Gesetzt Nr. CLXXIX von Jahr 2011 über die Rechte der Nationalitäten, entwickele. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében kifejtsem álláspontunkat a T/16200. számon bizottságunk által benyújtott, „A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról” című törvényjavaslatról. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magyarországi nemzetiségek részére mindig újra és újra ünnepnapot jelent, ha a parlament részére törvénymódosító javaslatot tudunk benyújtani, kiváltképp, ha ezt előterjesztőként tehetjük meg. Hosszú évtizedekig erre semmi esélyünk nem volt, de még a rendszerváltást követően is több mint két évtizedet kellett erre várjunk, hiszen a magyarországi nemzetiségek országgyűlési képviseletének kérdése csupán a 2013. évben került megoldásra. Azaz több mint két évtizedes mulasztásos alkotmánysértésről beszélhettünk, de hála istennek, ez már a múlt. A most benyújtott törvényjavaslat alapvető célja a jövő, hogy az országos nemzetiségi önkormányzatok közgyűlései nemzetiségi listaállításáról szóló döntéseinek szabályait világosan és tisztán rögzítse annak érdekében, hogy a demokratikus legitimáció keretében az országgyűlési képviselők választásán országos listaként állított nemzetiségi lista egyértelműen az országos nemzetiségi önkormányzatok közgyűléseinek jogszerű döntésén alapuljon. A cél teljesen világos volt, a megvalósítás módja azonban közel sem volt ennyire egyszerű, hiszen jó néhány esetenként egymásnak ellentmondó, részben egymást kizáró szempontot kellett figyelembe venni, összeegyeztetni, összehangolni, és ennek eredményeként a lehető legjobb kompromisszumos megoldásra jutni. Az egyik alapvető szempont volt a szabályozás során, hogy az ne sértse az országos nemzetiségi önkormányzatok autonómiáját, ne korlátozza a közgyűlések döntési jogosítványait. Ezzel azonos szempont volt a másik oldalról a listaállítás és a lista megválasztására vonatkozó döntés jogszerűségének és átláthatóságának biztosítása. Természetesen, mint manapság minden törvényjavaslatnál, kiemelt szempontot jelentett az adatvédelmi előírások biztosítása, különös tekintettel arra, hogy a listaállítás értelemszerűen természetes személyekre vonatkozó döntési folyamat és annak eredménye. Mindezek mellett lényeges szempont volt a jogorvoslati lehetőség garantálása, valamint az önkormányzatok normál döntési mechanizmusának és az ezzel kapcsolatos jogorvoslati lehetőségeknek a választás során szokásos joggyakorlattal való összehangolása. Végezetül nem szabad és lehet elfelejteni, hogy a tizenhárom nemzetiség tizenhárom különböző történet: más az egyes nemzetiségek létszáma, területi elhelyezkedése, nemzetiségi egyesületi szerveződése, más a közgyűlések létszáma, mások a nemzetiségi lista állításának és elfogadásának az eljárásai, a törvény adta kereten belül különbözőek a közgyűlések szervezeti és működési szabályzatai. Mindezeket vizsgálni kellett, elsősorban abból a szempontból, hogy nehogy a szabályozással egy vagy több nemzetiség esetében indokolatlanul megnehezedjen vagy akár ellehetetlenüljön a nemzetiségi lista állítása, és ezzel veszélyeztessük a nemzetiségek parlamenti képviseletét. A módosító javaslat előkészítése során éppen ezért a lehető legszélesebb körű nemzetiségi és szakmai vélemények bekérését és egyeztetését végeztük, a munka során teljes nyitottsággal igyekeztünk a legszélesebb körben minden alternatívát, azok előnyeit és esetleges hátrányait, kockázatait áttekinteni, és mindezek által a legjobb, mindenki számára elfogadható, megnyugtató megoldást találni. Az előkészítő munkában tevékenyen részt vett a Magyarországi Nemzetiségek Országos Önkormányzatának Szövetsége, vagyis a tizenhárom országos elnök és a hivatalok szakértői, természetesen a Magyarországi nemzetiségek bizottságának minden tagja, az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala részéről a nemzetiségek jogaiért felelős biztoshelyettes asszony és munkatársai, a Nemzeti Választási Iroda, a Miniszterelnökség és az Igazságügyi Minisztérium érintett szakmai apparátusa. A munka végeredménye lett ez az önök előtt fekvő törvényjavaslat, mellyel mind a tizenhárom országos nemzetiségi önkormányzat írásban nyilvánította ki az egyetértését, egyhangúlag támogatták a szaktárcák, valamint egyhangúlag fogadta el és döntött a benyújtásáról a Magyarországi nemzetiségek bizottsága. Ezúton és most is szeretném megköszönni a törvénymódosító javaslat előkészítésében részt vett minden szervezetnek és a konkrét személyeknek is a rendkívül nyitott, hatékony, gördülékeny és célirányos munkáját. Be kell valljam, hogy a megoldandó feladatok súlya, az esetenként eltérő nézőpontok, sőt viták ellenére kifejezetten élveztem a közös munkát, aminek eredményeként ez a mindenki számára elfogadható törvényjavaslat megszülethetett. [[11.30]] Rátérve konkrétan a törvényjavaslatra: érdemi vita és hosszú eszmecsere folyt arról, hogy a cél elérése és garantálása érdekében lehete, szabade, szükségese bármilyen irányban törvényileg kötelezni az országos nemzetiségi önkormányzatok közgyűléseit, hogy milyen eljárás mellett hozzák meg a döntéseiket. Végül is sikerült olyan megoldást találnunk, amely nem korlátozza a közgyűlések szabad döntési jogkörét, vagyis minden országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlése a szervezeti és működési szabályzatában maga döntheti el és szabályozhatja, hogy az országgyűlési képviselők választásán országos listaként állított nemzetiségi listára vonatkozó napirendet nyílt vagy zárt ülésen kívánjae tárgyalni, valamint a döntést nyílt vagy titkos szavazással kívánjae meghozni. Ezt rendkívül fontos eredménynek tekintjük az önkormányzati autonómia garanciája terén. Ugyanakkor viszont függetlenül attól, hogy a közgyűlés ülése nyilvános vagy zárt, hogy a szavazás nyílt vagy titkos, a döntés a személyi azonosító kivételével nyilvános, valamint egyrészt a döntést legkésőbb a döntést követő naptári napon írásba kell foglalni és a személyi azonosító kivételével az országos nemzetiségi önkormányzat honlapján közzé kell tenni; másrészt a döntésről készült jegyzőkönyvet legkésőbb a döntést követő harmadik naptári napig írásba kell foglalni, és az országos nemzetiségi önkormányzat törvényességi felügyeletét ellátó fővárosi és megyei kormányhivatalnak meg kell küldeni; harmadrészt pontosítottuk azt is, hogy a döntésnek az e törvényben megjelölt egyéb feltételeken túl tartalmaznia kell a jelöltek nevét és a listán elfoglalt helyük sorszámát, továbbá a jelöltek személyi azonosítóját. Ezzel biztosítani lehet a döntés nyilvánosságát, valamint a döntésre vonatkozó napirend egésze törvényes lefolyásának az egyértelmű törvényességi ellenőrizhetőségét is. A törvénymódosító javaslat kimondja, hogy a jogerős döntés mielőbbi meghozatala érdekében a döntést a választási jogorvoslatokhoz hasonló módon sommás eljárásban lehet felülvizsgálni, amely során a választási iroda felterjesztő funkcióját a törvényességi felügyeletet ellátó fővárosi és megyei kormányhivatal látja el. A törvényességi felügyeleti jogkörnek az érvényesülése érdekében a kormányhivatal az eljárás során a törvény erejénél fogva érdekelt, így jogszerűtlenség észlelése esetén maga is kezdeményezheti a döntés felülvizsgálatát. Szabályoztuk azt is, hogy a 117/A. § (1) bekezdése szerinti döntés elleni jogorvoslatként kizárólag közigazgatási nemperes eljárás indítható. A közigazgatási nemperes eljárás megindítására a központi névjegyzékben az országgyűlési képviselők választására is kiterjedő hatállyal nemzetiségi választópolgárként szereplő választópolgár, az országos nemzetiségi önkormányzat által állított nemzetiségi listán szereplő jelölt, a listaállítást megelőző általános országos nemzetiségi önkormányzati választáson listát állító nemzetiségi jelölő szervezet, az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlésének tagja, továbbá az ügyben érintett természetes vagy jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet, különösen a települési és a területi nemzetiségi önkormányzat, a 2 §. 14. pontja szerinti nemzetiségi szervezet, illetve a 2. § 15. pontja szerinti nemzetiségi egyesület jogosult. Ezzel nevesítve és pontosítva lett, hogy kik élhetnek a döntés elleni jogorvoslat lehetőségével. A közigazgatási nemperes eljárás megindítására és elbírálására a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvénynek a Nemzeti Választási Bizottság felülvizsgálatára vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, a (2), a (4) és az (5) bekezdésben foglalt eltérésekkel. A közigazgatási nemperes eljárást az országos nemzetiségi önkormányzat törvényességi felügyeletét ellátó fővárosi és megyei kormányhivatal útján kell megindítani. A kérelmet úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb a 117/A. § (1) bekezdése szerinti döntés közzétételétől számított 3. naptári napon megérkezzen a fővárosi és megyei kormányhivatalhoz. A kérelemhez a döntésről készült jegyzőkönyv kivételével minden bizonyítékot mellékelni kell. A fővárosi és megyei kormányhivatal a jogorvoslati kérelmet és mellékleteit, valamint a döntésről készült jegyzőkönyvet a közgyűlés döntésének közzétételét követő 4. naptári napon felterjeszti a Kúriához. A felterjesztés fővárosi és megyei kormányhivatal általi elmulasztása esetén az elkésettség jogkövetkezményeit nem lehet alkalmazni. A felülvizsgálati kérelem alapján a Kúria a közgyűlés döntését helybenhagyja vagy megsemmisíti. A Kúria a határozatáról tájékoztatja a kérelmezőt, az országos nemzetiségi önkormányzatot, a fővárosi és megyei kormányhivatalt, valamint a Nemzeti Választási Bizottságot. A jogorvoslati kérelem hiányában jogerőre emelkedett közgyűlési döntésről a fővárosi és megyei kormányhivatal úgyszintén haladéktalanul tájékoztatja a Nemzeti Választási Bizottságot. Mindezek eredményeként úgy gondoljuk, hogy minden törvényes és szabályozási feltétel adott lesz ahhoz, hogy a fővárosi és megyei kormányhivatalok, valamint szükség esetén a Kúria a választási eljárásról szóló törvénynek a Nemzeti Választási Bizottság határozatának felülvizsgálatára vonatkozó szabályaival összhangban az országos önkormányzatok közgyűléseinek a nemzetiségi listaállításra vonatkozó szabályszerű eljárását törvényes módon megvizsgálják, helybenhagyják vagy szükség esetén megsemmisítsék. Annak érdekében, hogy a döntés meghozatalára, esetleges jogorvoslati eljárást követően megsemmisítésre kerülő döntés újbóli meghozatalára elegendő idő álljon rendelkezésre, a 117/A. § (1) bekezdésében egyértelműen szabályozásra került az is, hogy az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlése legkorábban az országgyűlési képviselők általános választását megelőző év október 1-jén, legkésőbb az országgyűlési képviselők általános választásának kitűzését követő húsz napon belül át nem ruházható hatáskörében határozatban dönt a nemzetiségi lista állításáról. Ugyanis az eddigi szabályozásban ez nem volt egyértelmű, így több országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlése is gyakorlatilag kétszer hozott a listaállításra vonatkozó döntést: egyszer hónapokkal az országgyűlési képviselők általános választásának kitűzése előtt, hogy rendelkezésre álljon a lista, és a regisztrációnál, a választás előkészítésénél a nemzetiség tagjai erről tájékoztathatóak legyenek; majd az országgyűlési képviselők általános választása időpontjának kitűzését követően megismételték ezt a döntésüket, nehogy a korábbi döntést egy esetleges jogorvoslati eljárást követően jogszerűtlennek lehessen tekinteni. A jelen törvénymódosítás konkrétumai mellett említést kell tenni olyan kérdésekről is, amelyek az adott témával szoros összefüggésben vannak, de a jelenlegi szabályozáshoz képest módosításra nem került sor. Az egyik ilyen alapvető kérdés volt az országgyűlési képviselők választásán országos listaként állított nemzetiségi lista legitimitása, a lista elfogadásához szükséges döntés minősége. A törvényjavaslat előkészítése során a nemzetiségek döntő többségének az volt az igénye és a véleménye, hogy a nemzetiségi listára vonatkozó döntést az országos nemzetiségi önkormányzatok közgyűlése törvény által előírtan minősített többséggel hozza meg, hogy a döntés tükrözze a nemzetiség többségi akaratát. Itt fontos megemlíteni, hogy az egyes nemzetiségeknél teljesen eltérő gyakorlat van a listaállításra, ennek előkészítésére vonatkozóan is. Vannak nemzetiségek, ahol eleve már a közgyűlési tagok is egyetértéssel, egy jelölő szervezet révén kerülnek jelölésre és megválasztásra, majd az országgyűlési képviselők választásán országos listaként állított nemzetiségi lista is különböző előzetes egyeztetések és eljárásrend alapján úgyszintén konszenzussal, lényegében egyhangúlag kerül elfogadásra. [[11.40]] Vannak ugyanakkor nemzetiségek, ahol már a közgyűlési tagok kijelölése is akár négy-öt jelölő szervezeten keresztül történik, és különböző okokból a közgyűlésen belül nincsen egységes álláspont. Ha az országgyűlési képviselők választásán országos listaként állított nemzetiségi lista előkészítése során sincs egyetértés, a listára kerülők személye és sorrendjük is az erre vonatkozó napirend keretében kerül kialakításra és jó esetben a döntés is meghozatalra. A minősített többséggel való döntés ellen elsősorban az Országos Roma Önkormányzat emelt szót, mivel véleményük szerint a minősített többség törvényi előírása nem biztos, hogy az Országos Roma Önkormányzat közgyűlésében biztosítható, és ez szélső esetben azzal járhat, hogy a roma nemzetiség parlamenti képviselet nélkül maradhat. Most már hét éve annak, amikor még a legelső parlamenti felszólalásomban elmondtam, hogy egy demokrácia mindenkori próbája, a demokrácia érzékenységének és minőségének jellemzője, hogy a többség milyen szinten és milyen mértékben méltányolja a kisebbségben lévők, esetünkben a nemzetiségek igényeit, kéréseit. Hiszen egy demokráciában a kisebbségek, esetünkben a nemzetiségek önmagukban demokratikus úton sosem tudnának érvényt szerezni az érdekeiknek. Mivel kisebb létszámban vannak, így matematikailag kizárt, hogy önmagukban meg tudják szavazni a javaslataikat, erre mindig és minden körülmények között csak a többség kellő érzékenysége, demokratikus segítsége révén van lehetőség. Ebben a témakörben most mi kerültünk abba a helyzetbe, hogy annak ellenére, hogy a nemzetiségek döntő többsége fontosnak és szükségesnek tartja a minősített többséggel történő döntést, ebbéli véleményünket most is fenntartjuk, de az Országos Roma Önkormányzat kérésére ennek törvényi előírásától mégis eltekintettünk. Más kérdés, hogy ugyanakkor a legtöbb országos nemzetiségi önkormányzat a saját döntése alapján, a saját szervezeti és működési szabályzatában viszont előírja, hogy az országgyűlési képviselők választásán országos listaként állított nemzetiségi lista az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlésének minősített többségű döntésén alapuljon. De ez már nem törvényi kötelezettség, hanem minden országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlésének saját döntése. Ugyanakkor annak érdekében, hogy ez a minősített többséggel meghozott döntés megszülethessen, a törvényjavaslat 117/A. § (2) bekezdésében egyértelműen rögzítettük, hogy a döntésből személyes érintettség miatt a közgyűlés tagja nem zárható ki. Ez azért is fontos volt, mert a nemzetiségi önkormányzatok nagyobb része a kötelezően előírt 3-5 főn felül akár 25-30 főt is megszavaz a listára, döntően az adott nemzetiség régiónként legismertebb vezetőit, akik döntő többségükben közgyűlési tagok, így a döntésből személyes érintettség miatti kizárhatóság veszélyeztetné nemcsak a minősített többségű, de akár a normál többségű, egyszerű többséggel hozott döntés meghozatalát is. Indokolatlan a személyes érintettség miatt a szavazásból történő kizárás lehetősége amiatt is, mivel a lista első tagja, a parlamenti választást követően nemzetiségi szószóló vagy nemzetiségi képviselő a mandátum átvételét megelőzően ki kell lépjen ha és amennyiben tagja volt a közgyűlésből, sőt a parlamenti mandátuma idején semmilyen szintű nemzetiségi önkormányzatnak nem lehet tagja. A másik oldalról viszont a lista második tagjától a lista többi tagja pedig nem lesz parlamenti szószóló vagy képviselő, tehát esetükben az összeférhetetlenség ily módon fel sem merülhet. Ehhez kapcsolódóan a törvénymódosító javaslat egyértelműen rendezi azt a kérdést is, nevezetesen az 1. § 4. pontjában, hogy az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlésén, tekintet nélkül arra, hogy az ülés nyilvános vagy zárt, az adott nemzetiségi képviselő és nemzetiségi szószóló állandó meghívottként, tanácskozási joggal vehet részt. Végezetül szeretném még megjegyezni, hogy mivel a 2011. évi CLXXIX. számú, a nemzetiségek jogairól szóló törvény rövidítésére, még a kisebbségi törvény időszakából is fennmaradóan több változat is forgalomban volt, így például Nek-törvény, Njtv. törvény s a többi, ezért rögzítettük, hogy e törvényt más jogszabályban Njtv. rövidítéssel kell megjelölni. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága elnökeként, a törvényjavaslat benyújtójaként tolmácsolhatom bizottságunk és a magyarországi nemzetiségek azon egységes véleményét, valamint személyes meggyőződésemet is, hogy a benyújtott törvényjavaslattal reményeink szerint olyan joghézagokat tudunk megfelelő módon kikü-szöbölni és szabályozni, melyekkel elősegíthető, biztosítható, hogy a magyarországi nemzetiségek parlamenti képviseletére vonatkozó döntés az adott nemzetiségek többségi akaratát tükrözze, és az erre vonatkozó eljárás és döntés minden szempontból jogszerű legyen. Ez pedig nemcsak nemzetiségi kérdés, függetlenül attól, hogy a módosító javaslatunk kizárólag a nemzetiségi szószólók és a nemzetiségi képviselők megválasztására vonatkozó szabályokra terjed ki, de ez része a mindenkori parlamenti választásnak is, így rendkívül fontosnak tartjuk, hogy ez megfelelő szabályozási környezetben történjen. Szeretném azt is kihangsúlyozni, hogy a törvényjavaslat előkészítése során az aktuális állapotot két alkalommal is megküldtem egyeztetésre, véleményezésre valamennyi parlamenti frakciónak és minden egyes független parlamenti képviselőnek is, így már az előkészítés stádiumában biztosítottuk mindenkinek a lehetőséget az esetleges módosító, kiegészítő észrevételek megtételére. Aki élt ezzel a lehetőséggel, azt a módosító javaslat véglegesítése során érdemben megtárgyaltuk, és a módosító javaslatban figyelembe vettük. Természetesen ennek ellenére készséggel várom a véleményüket, észrevételeiket most is, és ezekre legjobb tudásom szerint igyekszem majd válaszolni. Végezetül engedjenek meg még egy megjegyzést! A magunkra, mármint a nemzetiségi szószólókra és nemzetiségi képviselőkre kialakított szokásjog alapján mi igyekszünk ahhoz tartani magunkat, hogy elsősorban ha lehetséges, kizárólag csak a törvények nemzetiségi vonatkozásairól foglalunk állást, mint ahogy ezen törvényjavaslatban is kizárólag a nemzetiségi listával kapcsolatos eljárási szabályokat kívántuk optimalizálni, szabályozni, és semmilyen formában, semmilyen mértékben nem volt szándékunkban bővebb, szélesebb körű politikai kérdéseknek a szabályozása vagy bármilyen szintű részleges módosítása. Ezért kérem önöket, természetesen véletlenül sem korlátozva senkinek a hozzászólási jogát és témáját, hogy elsősorban a benyújtott konkrét törvénymódosító javaslatról várom az észrevételeiket, és a felvetésekre adandó előterjesztői viszonválaszban is elsősorban ha lehet, kizárólag a nemzetiségi kérdésekre kívánok reagálni. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit! [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most megkérdezem Soltész Miklós államtitkár urat, hogy kíváne a kormány nevében felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. 30 perces az időkerete.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szószóló Hölgy és Urak! Magyarország nemzetiségpolitikája európai szinten is példaértékű, ezt kellő szerénységgel, de az elmúlt tíz év kormányzati döntéseivel és eredményeivel alátámasztva, büszkén jelenthetjük ki. [[11.50]] Ezen nagyvonalú és támogató nemzetiségpolitika jelentőségét különösen annak fényében értékelhetjük, amit az Európai Unióban látunk és sajnos tapasztalunk. Az EU döntéshozói szavakban ugyan támogatják a nemzetiségeket, az ő szóhasználatukban nemzeti kisebbségeket, ám amikor konkrét cselekvésre kellene hogy sor kerüljön, akkor elfogy a lelkesedés, a valódi problémákra adott valódi válaszok helyett maradnak a politikailag korrektnek nevezett beszéd semmitmondó pufogtatásai. Gondoljunk csak a Minority SafePack európai polgári kezdeményezésre, melyet idén januárban szégyenletes módon gáncsolt el az Európai Bizottság. Döntésével semmibe vette az Európai Unióban élő nemzetiségek igényeit, több mint egymillió európai polgár egyértelműen kifejezett kérését, valamint számos régió, több európai kormány, sőt az Európai Parlament állásfoglalását is. Pofon ez nemcsak a nemzetiségeknek, de az európai demokráciának is. Ezért is öröm, hogy a magyar Országgyűlés április 28-án határozatban jelentette ki, hogy továbbra is kiáll a Minority SafePack európai polgári kezdeményezés és azon keresztül a külhoni magyar közösségek, valamint az Európai Unió lakosságának közel 10 százalékát, valamint a hazánkban élő őshonos nemzetiségek érdekében tett kijelentések mellett. Sajnáljuk persze, hogy a jelen lévő Hajdu László képviselő úr nemmel, míg a DK frakciója távolmaradásával bojkottálta ezen szavazást. Magyarországgal kapcsolatban az Európai Bizottság sokszor álproblémák miatt aggódik, álságos érveléssel. Ehelyett mi inkább azt javasoljuk: tanulmányozzák hazánk nemzetiségi politikáját, melyet jó szívvel tudunk az Európai Bizottság és bármely EU-s tagállam figyelmébe ajánlani. Jó lenne, ha minden tagország úgy támogatná a területén élő nemzetiségeket Európában, ahogy mi tesszük, hozzáteszem, függetlenül attól, hogy az adott nemzetiségek anyaországaival milyenek az aktuális politikai kapcsolataink, bal- vagy jobboldali, baráti vagy nem túl baráti kormánya vane éppen. A nemzetiségek valódi segítéséhez ugyanis hozzátartozik ez a fajta biztonság, a kiszámíthatóság. Azt, hogy a velünk élő őshonos nemzetiségek mennyire fontosak nekünk, jól mutatja, hogy a Magyarország 2011-ben elfogadott új Alaptörvényének mind preambulumában, a Nemzeti hitvallásban, mind normaszövegében rögzítésre került, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek a magyar politikai közösség részei és államalkotó tényezők. Az állam vál-lalja, hogy a nemzetiségek nyelvét és kultúráját megóvja és ápolja, segíti őket. Az Alaptörvény XXIX. cikke szerint minden, valamely nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad megvallásához és megőrzéséhez. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van az anyanyelvhasználathoz, a saját nyelven történő egyéni és közösségi névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvű oktatáshoz. A Magyarországon élő nemzetiségek helyi és országos önkormányzatokat hozhatnak létre, továbbá sarkalatos törvény határozza meg a nemzetiségek jogaira vonatkozó részletes szabályokat. A nemzetiségi, valamint a nemzetiségi önkormányzati jogokat a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény tartalmazza. Mint tudjuk, a jog olyan rendszer, amely állandó mozgásban van. 2020 tavaszára az átfogó ellenőrzések és a rendszeres kapcsolattartás eredményeként szükségessé vált a nemzetiségi törvény átfogó felülvizsgálata. Gyakorlati tapasztalatok ugyanis azt igazolták, hogy a jogalkalmazás során több esetben merültek fel eltérő jogértelmezések, illetve bizonyos esetekben a szabályozás hiánya is megfigyelhető volt. Ezért szükségessé vált egy egységes, átfogó, jogalkalmazói tapasztalatokon nyugvó felülvizsgálat kezdeményezése. Szeretném megjegyezni, hogy mindezt a nemzetiségitörvény-módosítást a nemzetiségek saját maguk nyújtották be az Országgyűlésnek parlamenti képviseletükön keresztül. Ennyit a demokrácia hiányáról. A nemzetiségek jogairól szóló törvény módosításáról szóló T/10303. számú törvénymódosítás az Alaptörvény XXIX. cikkében említett kötelezettségeknek eleget téve pontosította néhány területen azokat a kéréseket, amelyeket a nemzetiségek kértek. Így kiemelten a törvénymódosítás az etnobiznisz esetleges felbukkanásának visszaszorítására is javaslatot tett, garanciát és fékeket épített be. Továbbá rendelkezett az intézményfenntartó nemzetiségek javára, hogy megkaphassák tulajdonba mindazokat az intézményeket, ahol nevelnek, oktatnak; lehetővé tette, hogy szociális ellátó intézményeket alapítsanak és fenntartsanak. A módosítással az is egyértelművé vált, hogy a közmeghallgatás a képviselő-testületi ülés egyik formája, melynek gyakorlati jelentősége elsősorban a nemzetiségi önkormányzatok feladatalapú támogatása vonatkozásában jelentkezik az erre való jogosultság feltételeinek vizsgálatakor. Garantálta a törvény tavaly, hogy a tankönyvek térítésmentesen juthassanak el a nemzetiségi nevelés-oktatásban részt vevő tanulók számára. A személyes adatok védelméről is rendelkezett a törvény. Tisztelt Országgyűlés! Öröm, hogy mindezt tavaly, 2020 júniusában négyötödös többséggel fogadta el az Országgyűlés, a DK kivételével. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Tisztelt Országgyűlés! A 2022-es országgyűlési választások érintik a nemzetiségi választópolgárokat is, éppen ezért idén is változtatni kell a kétharmados törvényen. Az országos nemzetiségi önkormányzatok által állított nemzetiségi listáról kedvezményes kvótával országgyűlési képviselőket, illetve ha ezt nem sikerül elérniük nemzetiségi szószólókat küldhetnek a parlamentbe a nemzetiségi választók. A nemzetiségi lista állítására vonatkozó szabályokat az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény állapítja meg. A magyarországi nemzetiségek képviselőinek álláspontja szerint az egységes jogalkalmazás kialakítása, valamint a választás tisztaságának megóvása érdekében nélkülözhetetlenné vált a nemzetiségi lista állítására vonatkozó részletszabályok megalkotása. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a szaktárcákkal, a Nemzeti Választási Irodával, valamint a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét ellátó biztoshelyettessel történt átfogó egyeztetést követően 2021. május 11-én T/16200. számon nyújtotta be az Országgyűlés elé a nemzetiségi törvény nemzetiségi lista állításával kapcsolatos módosítását tartalmazó törvényjavaslatot. A törvényjavaslat alapján az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlésén az adott nemzetiséghez tartozó, nemzetiségi listán mandátumot szerzett országgyűlési nemzetiségi képviselő, továbbá nemzetiségi szószóló állandó meghívottként, tanácskozási joggal részt vehet, függetlenül attól, hogy a közgyűlés ülése nyilvános, avagy zárt. A nemzetiségi lista állításáról az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlése át nem ruházható hatáskörében hoz döntést. A közgyűlés a nemzetiségi lista állításáról a döntést legkorábban az országgyűlési képviselők általános választását megelőző naptári év október 1-jén, legkésőbb pedig az országgyűlési képviselők általános választásának kitűzését követő 20 naptári napon belül kell hogy meghozza. A közgyűlés a listaállítás kérdésében zárt ülést tarthat. A döntésből személyes érintettség miatt a képviselő, a szószóló nem zárható ki. A döntést legkésőbb a döntést követő naptári napon írásba kell foglalni és az országos nemzetiségi önkormányzat honlapján közzé kell tenni. A jogerős döntés minél korábbi meghozatala érdekében a döntést a választási jogorvoslatoknál hasonló módon, sommás eljárásban lehet felülvizsgálni, amely során a választási iroda felterjesztő funkcióját a törvényességi felügyeletet ellátó fővárosi és megyei kormányhivatal látja el. [[12.00]] A törvényességi felügyeleti jogkörök érvényesülése érdekében a kormányhivatal az eljárás során a törvény erejénél fogva érdekelt, így jogszerűtlenség észlelése esetén maga is kezdeményezheti a döntés felülvizsgálatát. A felülvizsgálati kérelmet kizárólag a törvény rendelkezéseinek súlyos megsértésére hivatkozással lehet benyújtani; ilyennek tekintendő különösen a listaállítás jogszerűségét érdemben befolyásoló törvénysértés, vagy ha a listaállítás során az e törvényben foglalt jogok és kötelezettségek gyakorlása nem felel meg a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményének. Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz-KDNP-pártszövetség vezette kormány fő nemzetiségi politikai célkitűzése, hogy a hazánkban őshonos 13 nemzetiség tagjai számára biztosítsa a nemzetiséghez tartozásuk egyéni és közösségi megélésének lehetőségét. Ehhez korábban soha nem látott mértékű segítség, kiemelkedő forrásnövekedés is társult 2010 óta. A nemzetiségi célú támogatások a 2010-2020. évek viszonylatában már több mint ötszörös emelkedést jelentenek a hazai nemzetiségek számára. A 2019-es 15,2 milliárd forintról a korábbi évek emelkedő tendenciáit is meghaladó mértékben, első lépésben 3,1 milliárddal, majd következő lépésben 5 milliárd forinttal növekedett a 2020. évi költségvetés. Az idei, a 2021. évi költségvetés, valamint a mai napig meghozott kormánydöntések alapján e célokra 20 milliárd forint áll rendelkezésre. Tisztelt Országgyűlés! A törvényt és a törvényjavaslatot a magyar kormány támogatja, már csak azért is, mert egy olyan régóta húzódó kérést vetettek fel a nemzetiségi szószólók, a képviselő úr, illetve a nemzetiségi vezetők, amely esetében óriási nagy szükség volt arra, hogy változtassunk; éppen ezért a kormány részéről a támogatást megadjuk. Köszönjük szépen eddigi munkájukat, a nemzetiségi bizottság munkáját is, és teljesen természetesen kérjük a többi frakció támogató munkáját is, illetve szavazatát. A Fidesz-KDNP részéről ez nem kérdés. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt folytatnánk munkánkat, ülésvezetési kérdésben kell döntenie az Országgyűlésnek. Brenner Koloman alelnök úr fel kíván szólalni a mai általános vita során. Az alelnök képviselői felszólalása esetén az önálló indítvány további tárgyalása során csak akkor vezetheti az ülést, ha ehhez az Országgyűlés hozzájárul. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hozzájárule ahhoz, hogy Brenner Koloman alelnök úr az előterjesztés további tárgyalása során vezethesse az ülést. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége az indítványomat elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Kovács Zoltán képviselő úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, aki a pulpitusról kívánja beszédét elmondani. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Urak! Tisztelt Nemzetiségi Szószólók! Tisztelt Képviselőtársak! Magyarország Alaptörvénye a XXIX. cikkében nyilvánítja ki, hogy a hazánkban élő nemzetiségek államalkotó tényezők: „Minden, valamely nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad vállalásához és megőrzéséhez. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van az anyanyelvhasználathoz, a saját nyelven való egyéni és közösségi névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvű oktatáshoz.”; „Nemzetiség minden olyan Magyarország területén legalább egy évszázada honos népcsoport, amely az állam lakossága körében számszerű kisebbségben van, a lakosság többi részétől saját nyelve, kultúrája és hagyományai különböztetik meg, egyben olyan összetartozás-tudatról tesz bizonyosságot, amelyek mindezek megőrzésére, történelmileg kialakult közösségeik érdekeinek kifejezésére és védelmére irányul.” Tehát így szól a törvényi definíció. Mindannyian tudjuk, akik itt vagyunk a parlamentben, hogy jelenleg 13 őshonos nemzetiség él hazánkban, akiknek megmaradásáért, kultúrájának ápolásáért, valamint identitásuk minél szélesebb körű megéléséért a 2010 óta fennálló kormányzat sokat tett erről részben már beszélt államtitkár úr is. Példaként említhető, hogy a nemzetiségek támogatásának összege jelentősen nőtt 2010 óta, ennek köszönhetően nőtt a kulturális és oktatási autonómiájuk, a nemzetiségi iskolák száma 2010 óta a nyolcszorosára nőtt. Magyarország nemzetiségi politikája a hosszú távú jószomszédi együttműködés szempontjából is fontos az őshonos nemzetiségek anyaországaival. Magyarországon az államalapítás óta több nemzetiség él együtt, napjainkra a lakosság talán mintegy 10 százaléka tekinthető valamely nemzetiséghez tartozónak. Szintén alaptörvényi szinten került rögzítésre az is, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek helyi és országos önkormányzatokat hozhatnak létre, mi több, példaértékű az is, hogy 2014 óta hazánk nemzetiségeinek jelenléte a sarkalatos törvényben foglaltak szerint biztosított az Országgyűlésben; jelenleg is jó néhány nemzetiségi szószóló itt ül velünk együtt e napirend tárgyalásánál, ráadásul a nemzetiségi kvótának köszönhetően a német nemzetiség Ritter Imre, az expozét mondó képviselőtársunk személyében országgyűlési képviselőt is tudott a magyar törvényhozásba küldeni. Engedjék meg, képviselőtársaim, hogy idézzem néhai kultuszminiszterünknek és egyben kiváló reformer államférfinknak, báró Eötvös Józsefnek a gondolatát: „Akár az ország általános, akár az egyes nemzetiségek külön érdekeiből induljunk ki, higgadtan meggondolva a dolgot, csak egy meggyőződéshez juthatunk, s ez az, hogy a történelmi és a politikai nemzet érdekeit csak úgy biztosíthatjuk, ha minden egyes nyelvbéli nemzetiség igényei kielégíttetnek.” Tisztelt Ház! Úgy vélem, ezen magasztos gondolatok ékes példaként szolgálnak arra, hogy az alapvető nemzeti érdekek érvényesítése, valamint az ország sorsát meghatározó döntések során a mindenkori kormányzatnak az őshonos nemzetiségeinkkel szoros együttműködést kialakítva kell eljárnia. Tisztelt Országgyűlés! Ritter Imre képviselőtársam ismertette velünk expozéjában az előttünk fekvő törvényjavaslat lényeges ismérveit. Engedjék meg, hogy én is rávilágítsak néhány főbb pontra ebből, mintegy megerősítve azokat. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2021 áprilisában kezdeményezte a nemzetiségek jogairól szóló törvény módosítását, hiszen az egységes jogalkalmazás kialakítása érdekében nélkülözhetetlenné vált a nemzetiségi lista állítására vonatkozó részletszabályok megalkotása. Soltész államtitkár úr felsorolta, hogy milyen széles körű egyeztetést vitt véghez a Magyarországi nemzetiségek bizottsága, mielőtt a javaslat megszületett. Ebben a választási iroda képviselőivel történt egyeztetés is lezajlott, és T/16200. számon nyújtotta be a Ház asztalán fekvő törvényjavaslatot. A hatályos szabályozást kiegészítve, amely 2011-ben és 2020-ban módosult, egyértelművé teszi, hogy az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlésén az adott nemzetiséghez tartozó, listán mandátumot szerzett országgyűlési képviselő, továbbá a nemzetiségi szószóló állandó meghívottként, tanácskozási joggal részt vehet, tekintet nélkül arra, hogy zárt ülésen történik ez vagy nyilvános ülésen. A demokratikus legitimáció biztosítása érdekében hangsúlyozandó a javaslat azon rendelkezése, miszerint az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlése át nem ruházható hatáskörében hoz döntést a nemzetiségi lista állításáról. Megjegyzendő az is, hogy a megüresedett listás mandátum betöltéséhez is a listaállításra irányadó szabályokat kell alkalmazni. Kiemelendő, hogy a közgyűlés zárt ülést tarthat a listaállítás kérdésében, továbbá, hogy a döntésből személyes érintettség miatt a képviselő nem zárható ki. A törvényjavaslat rögzíti a döntés kötelező tartalmi elemeit is, amelyek a következők, részben megismétlem az előttem szólók által felsoroltakat: a jelöltek nevét és a listán elfoglalt helyük sorszámát, valamint a személyi azonosítóját. Fontos előírás az is, miszerint a nemzetiségi lista állításáról szóló döntést legkorábban az országgyűlési képviselők általános választását megelőző naptári év október 1-jén, legkésőbb pedig annak kitűzését követő 20 napon belül hozza meg a közgyűlés. [[12.10]] Tisztelt Országgyűlés! Az ily módon megszületett döntést legkésőbb a döntést követő naptári napon írásba kell foglalni, és azt az országos nemzetiségi önkormányzat honlapján közzé is kell tenni, a döntésről készült jegyzőkönyvet pedig a döntést követő 3. naptári napig írásba kell foglalni, majd meg kell küldeni a törvényességi felügyeletet ellátó szervnek, azaz a fővárosi és megyei kormányhivatalnak. A választási jogorvoslatokhoz hasonló módon a megszületett döntést sommás eljárásban lehet majd felülvizsgálni, ezzel is elősegítve a jogerős döntés minél korábbi meghozatalát. Ebben az esetben a választási iroda felterjesztő funkcióját a fővárosi és a megyei kormányhivatal látja el. Megemlítendő azonban, hogy a kormányhivatal törvényességi felügyeleti jogkörében eljárva, a törvény erejénél fogva maga is kezdeményezheti a döntés felülvizsgálatát, amennyiben annak jogszerűtlenségét észleli. Aláhúzandónak tartom a javaslat azon rendelkezését, miszerint a felülvizsgálati kérelmet kizárólag a törvény rendelkezésének súlyos megsértésére hivatkozással lehet benyújtani. Példaként szolgálva ilyennek tekintendő különösen a listaállítás jogszerűségét érdemben befolyásoló törvénysértés, vagy ha a listaállítás során az e törvényben foglalt jogok és kötelezettségek gyakorlása nem felel meg a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás követelményeinek. A Kúria a választási eljárással szemben a közgyűlés határozatát helybenhagyja vagy megsemmisíti. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország Kormánya 2010-ben úgy határozott, hogy hazánk nemzetstratégiai érdekének érvényesítésében és közös céljaink elérésében szoros kapcsolatot kíván fenntartani államalkotó nemzetiségeinkkel. A hazánkban élő nemzetiségek kultúrájukkal és hagyományaikkal egyaránt gyarapították a magyar nemzet kulturális örökségét. Én azon a területen élek és ott vagyok választott képviselő, ahol nagyon sok német ajkú nemzeti kisebbség él, ahol jó néhány német nemzetiségi általános iskolát alapítottak, amelyek kiválóan működnek, és nagyon jó képességű gyermekeket küldenek a középfokú oktatásba. A teljes vertikum is kiépül, van nemzetiségi óvoda, általános iskola, és a gimnáziumokban az angolnyelv-tanulás uralma mellett jelentőssé vált a német nyelv tanulása is. Meglátásom szerint tehát a Ház asztalán fekvő javaslat garantálja a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak érvényesülését és társadalmi szerepvállalásának támogatását. Köszönjük az országépítésben a közös együttműködést, és az elhangzott expozéra, valamint államtitkár úr kormányzati hozzáállására tekintettel, amelyet megismerhettünk az imént, a Fidesz frakciója is támogatja a benyújtott törvényjavaslatot. Kérem a képviselőtársakat is, hogy az ügy fontosságára is tekintettel támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Brenner Koloman alelnök úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának, aki az első mondatot német nyelven mondja el, majd magyarra fordítja azt. Öné a szó, alelnök úr.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Sehr geehrter Herr Abgeordneter Ritter, ich möchte Ihnen im Namen der Volkspartei Jobbik versichern, dass wir, da für uns dieses Anliegen der Nationalitäten von Anfang an eine besondere Herzensangelegeinheit war, unterstützen werden und dementsprechend werde ich dann dies in meiner Rede auch auf Ungarisch wiederholen. Tisztelt Ritter Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mivel a néppárti Jobbik számára a hazai nemzetiségek ügye mindig kiemelten támogatandó ügy volt, ezért természetesen az előttünk fekvő törvényjavaslatot a Jobbik frakciója támogatni fogja. Külön kiemelném talán azt is, hogy mi voltunk az az egyedüli politikai párt egyébként, amely részéről például a legutóbbi, a 2018-as választási programunkban is nagyon széles körűen és részletesen ismertettük a hazai nemzetiségekre vonatkozó programunkat. Örömmel látjuk, hogy a hazai kisebbségvédelmi rendszer jó úton jár valóban, ahogy azt államtitkár úr is jelezte, európai összehasonlításban is, ugyanakkor természetesen az elmúlt évek egyik legpozitívabb fejleménye a nemzetiségek parlamenti képviselete volt. Itt már két ciklus óta szószólókat juttathatnak a nemzetiséghez tartozó magyar polgárok az Országgyűlésbe, illetve ebben a ciklusban a hazai németség képviselőt is tudott állítani az Országgyűlésben. Annyit szeretnék itt megjegyezni, hogy ez a lehetőség számszakilag, ha szabad így mondani, csak a két legnagyobb hazai nemzetiség számára reális, tehát a hazai roma és a hazai német nemzetiség számára, a többi nemzetiség esetében lehetnének ennél pozitívabb megoldások is nemzetközi összehasonlításban, mint a szószólói állapot, de a jelenlegi állapot is természetesen, ahogy jeleztem, egy nagyon pozitív állapot nemzetközi összehasonlításban is. A legutóbbi ciklusban a hazai németség képviselője természetesen belekerült egy hazai belpolitikai erőtérbe, erre vonatkozóan azt gondolom, hogy mind a hazai németség, mind pedig a szélesebb közvélemény majd ezt a tevékenységet meg fogja ítélni. Meg szeretném említeni azt is, hogy egyetlenegy olyan kérdést szeretnék kiemelni, amely nem konkrétan ehhez a törvényjavaslathoz kapcsolódik, ez pedig a hazai nemzetiségek nyelvvesztése, hiszen látnivalóan ez az a kérdés, amelyre minden pozitív változás ellenére ez a fajta rendszer egyelőre nem adott olyan hathatós választ, aminek láthatnánk a pozitív eredményeit. Azt gondolom, hogy pozitív változások a hazai nemzetiségi oktatási rendszerben annak kapcsán valóban bekövetkeztek, hogy a nemzetiségi önkormányzatok is fenntartóként üzemeltethetik a nemzetiségi iskolarendszer egyes elemeit, de itt most nagyon nagy szükség volna arra, hogy a benne folyó nemzetiségi anyanyelvi oktatást és nevelést egy teljesen más szintre helyezzük, és azt gondolom, volna bizony tennivalónk közösen, hogy ezen a nagyon nehéz problémán pozitív módon át tudjunk lendülni. Egy olyan kérdést szeretnék ezenkívül felvetni, amely egyébként a reményeink szerint 2022-ben felálló nemzeti egységkormányban egy nagyon pozitív és új jelzés lesz a hazai nemzetiségek felé, amelyben a néppárti Jobbik meghatározó erőként kíván részt venni mint az ellenzék egyetlen jobboldali, jobbközép néppártja, mégpedig ez a nemzetiségek által lakott régiók kiemelt gazdasági támogatása. Tehát azt gondoljuk, hogy a hazai nemzetiségek zöme olyan aprófalvas és gazdasági szempontból rendkívül hátrányos területeken él, hogy ezt a ’22-ben felálló nemzeti egységkormány konkrét intézkedésekkel kívánja majd orvosolni. Ezeken a területeken hihetetlen magas az elvándorlás például, amely sújtja ezeket az általában kis létszámú településeket, vagy az elöregedés, tehát van egy csomó olyan kérdés, amely nem szigorúan a nemzetiségpolitikához tartozik, ugyanakkor a nemzetiségek lakta települések megszűnését vagy legalábbis elöregedését valamilyen formában nekünk kiemelten kell kezelni. Ilyen területe az országnak egyébként például Kelet-Baranya, ahol a Mohács központi választóközpontban régi barátom és a Baranya megyei közgyűlés jobbikos képviselője, Schwarcz-Kiefer Patrik indul majd a választáson. Azt gondolom, hogy azért is fontos ez, mert ő bizony a német nyelv használata mellett folytatja azt a politikai tevékenységet, amely megmutatja, hogy azért a demokrácia szempontjából hazánkban a nemzetiségek területét levéve vannak problémák. [[12.20]] A jelenlegi javaslat ahogy azt Ritter képviselő úr jelezte egy olyan, inkább technikai jellegű javaslat, amely kimondottan a hazai nemzetiségek belső autonómiáját érinti. Tehát azt a belső autonómiát, hogy hogyan válasszák ki azt a listavezetőt, akiből potenciálisan országgyűlési képviselő vagy szószóló lehet. Azt gondolom, Ritter képviselő úr expozéjából az is kiderült, hogy voltak olyan nemzetiségek, amelyek soraiban voltak a jelöltállítás során olyan belső politikai viták és nehézségek, amelyek indokolják ezt a törvénymódosítást. Mivel megtörténtek a konzultációk mind a jogi és választási szakértőkkel, mind az egyes érintett nemzetiségi önkormányzatokkal, én a Jobbik nevében ezeket a módosításokat nem kívánom minősíteni, csak azt tudom elfogadni természetesen, hogy amennyiben ez a nemzetiségi önkormányzatok kérése, akkor ezt mi, a Jobbik-frakció nevében tudjuk majd támogatni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, alelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szászfalvi László képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának, aki felszólalását a pulpitusról kívánja elmondani. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Igen tisztelt nemzetiségi Képviselő Úr! Szószóló Hölgy és Urak! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország az államalapítás óta többnemzetiségű, soknemzetiségű állam, ország, és ahogyan ez így volt annak idején, több mint egy évezrede, ahogyan így volt ez az elmúlt évszázadok során, az elmúlt évtizedekben is Magyarország többnemzetiségű ország, amely lakosságának körülbelül 10 százaléka valamely nemzetiséghez tartozónak vallja magát. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Kedves Képviselőtársaim! Magyarországon 2010 után gyökeres változások álltak be, és ebben az időszakban, amikor teljesen új jogi alapra helyeztük a nemzetiségek életét, akkor fogadtuk el Magyarország új Alaptörvényét, amely Alaptörvény garantálja a Magyarországon élő nemzetiségek megmaradását, identitásának a megőrzését; nyelvét, kultúráját az államnak kötelessége megóvni és segíteni ápolni. Tekintettel arra, hogy már hallottuk ezt az idézetet, mégis hadd hozzam ide az Alaptörvénynek ezt a megfogalmazását: „A Magyarországon élő nemzetiségek államalkotó tényezők. Minden, valamely nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad vállalásához és megőrzéséhez. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van az anyanyelvhasználathoz, a saját nyelven való egyéni és közösségi névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvű oktatáshoz.” A Magyarországon élő nemzetiségek helyi és országos önkormányzatokat hozhatnak létre, és mint említettem, a magyar államnak kötelessége a nemzetiségek nyelvét, kultúráját megóvni és ápolni, az önazonosságuk megőrzését segíteni. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Erre az Alaptörvényre ráépítve fogadtuk el ugyancsak 2011-ben a nemzetiségek jogairól szóló sarkalatos törvényt, ahogyan ezt az Alaptörvényben meg is fogalmaztuk, illetve az alaptörvényi felhatalmazás alapján került ide a Ház elé annak idején az új nemzetiségi törvény, a 2011. évi CLXXIX. törvény. Ez a törvény tulajdonképpen egy új jogi keretet teremtett a nemzetiségek életére vonatkozólag. Engedtessék meg, hogy én csak két apró részletet emeljek ki, két apró hangsúlyt erről az új törvényről, a 2011-es, nemzetiségek jogairól szóló törvényről. Annak idején is sokat beszéltünk és vitatkoztunk az etnobiznisz jelenlétéről és jelenségéről. Ez a törvény volt hivatott az etnobiznisz jelenségének a megszüntetésére. Úgy gondolom, hogy jelentős előrelépést is tettünk annak idején e törvény elfogadásával ezen a területen. A másik fontos eleme volt ennek a törvénynek, hogy hitelesítse a hiteles őshonos nemzetiségi közösségeinket, pontosan részben azzal, hogy az etnobiznisz jelenségét visszaszorítottuk, sőt reménység szerint majdnem teljesen megszüntettük, illetve újra bevezettük a „nemzetiségi” fogalmat. A „nemzetiségi” fogalom újrabevezetésével kapcsolatosan engedjék meg, hogy idézzek Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettes úrnak éppen a napokban egy díjátadón elmondott beszédéből, amely, azt gondolom, hogy frappánsan összefoglalja, hogy miért is tartottuk fontosnak 2011-ben a „kisebbségi” fogalom megszüntetését ezen a területen és a „nemzetiségi” fogalomnak a jogi keretekbe való iktatását. Miniszterelnök-helyettes úr rendkívül szerencsétlennek és méltatlannak tartja a „kisebbség” kifejezést, mert ahogy fogalmaz, annak hallatán az ember óhatatlanul a „kevesebb”-re asszociálhat, holott a magyarországi nemzetiségek nem kevesebbek senkinél. Attól, hogy egy közösség létszámában kisebb, szellemiségében, kultúrájában, értékhordozásában lehet több. A „kisebbség”-nél pontosabb kifejezésnek tartja a „nemzetiség”-et és a „nemzetrész”-t, mert ez kifejezi, hogy része az anyanemzetnek, része egy nagyobb közösségnek. Tisztelt Képviselőtársaim! Az imént említettem tehát, hogy 2010 után teljesen új jogi alapokra helyeztük a nemzetiségi közösségek életét. Úgy is fogalmazhatnám, hogy létrehoztunk egy magyarországi modellt. Ennek a magyar modellnek négy nagyon fontos alappillére van, és az elmúlt időszakban ezt a négy alappillért próbáltuk tovább erősíteni. Az egyik és legfontosabb alappillére ennek a magyarországi nemzetiségi modellnek ha lehet így fogalmazni kicsit nagyképűen , az a nemzetiségi önkormányzati rendszernek nemcsak a megteremtése, hanem ennek a folyamatos karbantartása, kiterjesztése, megerősítése, mert ez az önkormányzati rendszer Európában is példaadó módon létrehozta és garantálja a nemzetiségi közösségek kulturális és bizonyos helyeken, bizonyos területeken a területi autonómiáját is. A másik alappillére ennek a magyar modellnek a nemzetiségi intézményrendszer létrehozása. Bár lehet, hogy ez túlzás, mert valamilyen szinten mindig is voltak nemzetiségi intézmények, de azt gondolom, hogy minőségileg egészen más helyzetről beszélünk, hiszen az elmúlt időszakban óriási változások következtek be ezen a területen a nemzetiségi közoktatási, köznevelési, kulturális és egyéb intézmények tekintetében. Mi a nemzetiségi intézményrendszert egy olyan alappillérnek tekintjük, amely az őshonos nemzetiségi közösségek megmaradásának és jövőjének a garanciája. Tehát azt gondolom, hogy ez egy nagyon fontos alappillér, amelyet folyamatosan tovább kell erősítenünk, segíteni és támogatni mindenféle lehetséges és rendelkezésre álló eszközzel. A harmadik fontos alappillére ennek a magyar modellnek a parlamenti képviselet megvalósítása, amelyről évtizedeken keresztül szó volt itt, az Országgyűlésben is, a magyar közbeszédben is, de érdekes módon senki nem tudta vagy nem akarta ezt megcselekedni, megvalósítani, mondhatnám azt, hogy nem volt meg rá az igazi politikai akarat. [[12.30]] Ezt az elmúlt időszakban sikerült együtt közösen megvalósítanunk, megteremtődött a politikai akarat, és egy közös, nagy lélegzetvétellel megteremtettük a nemzetiségek parlamenti képviseletét, nemzetiségi szószólói intézményrendszert, illetve a kedvezményes nemzetiségi kvóta lehetőségét, amelynek következtében a német nemzetiségi közösség immáron nemzetiségi képviselőt is delegálhatott a parlamentbe. Tisztelt hölgyeim és uraim, nem szabad megfeledkezünk ennek a magyar modellnek egy következő és mégis ugyanilyen olyan fontos alappilléréről, amiről rendszeresen úgy látom, hogy sajnos megfeledkezünk, ez pedig az, hogy mindaközben, mialatt kialakítottuk ezt az intézményrendszert részben önkormányzati intézményrendszert, részben intézményrendszert, a parlamenti képviselet intézményrendszerét , eközben a magyar politikum, a magyar állam nem építette le a nemzetiségi civil közösségek és a nemzetiségi egyházi közösségek segítését és támogatását. Magyarul, ennek a magyar modellnek a negyedik fontos alappillére továbbra is a nemzetiségi civil közösségeknek és a nemzetiségi egyházi közösségeknek a további megőrzése, megtartása, segítése, erősítése és természetesen költségvetési és finanszírozási támogatása. Én úgy gondolom, hogy ezek az alappillérek mind-mind fontosak ahhoz, hogy maga az egész konstrukció, az a bizonyos magyarországi nemzetiségi modell, a magyar modell jól, biztonságosan és kiszámíthatóan működjön, és soha ne felejtsük el, hogy mindennek egyetlen célja van, hogy a magyarországi nemzetiségek jól érezzék magukat itt, Magyarországon; otthon érezzék magukat itt, Magyarországon, tudván azt, hogy ennek az országnak államalkotó tényezői, és tegyünk meg mindent ezen nemzetiségeknek a megőrzéséért, anyanyelvükért, kultúrájukért és önazonosságukért. Megmondom őszintén, hogy mialatt a jobbikos képviselőtársamat hallgattam, az alappillérekhez, a négy alappillér mellé odaírtam egy ötödiket; ez pedig az, hogy a nemzetiségi kistelepülések térségeiben való segítségnyújtás. A jobbikos képviselőtársam elfelejtkezett erről valószínűleg, de mi már három esztendő óta elindítottunk egy „Magyar falu” nevű programot reméljük, hogy ők is tudnak erről , ez pedig pontosan azt a célt tűzte ki és nem is sikertelenül , hogy részben a magyar kistelepüléseken, részben pedig az őshonos nemzetiségek által alkotott kistelepüléseken ezeknek a településeknek részben a lélekszáma tekintetében, részben pedig a jövőjének építése tekintetében sokféle lehetőséget kínáljunk. A „Magyar falu” program tehát ezen a területen is segít, részben a települési szolgáltatások biztosítására, részben az ott élő közösségnek a különböző közösségi rendezvényei feltételeinek biztosítására, részben a falusi CSOK segítségével, természetesen az ottlakás lehetőségét megerősítendő és számos más olyan intézkedési lehetőséggel, ami pontosan azt a célt szolgálja, hogy a kistelepüléseken élő nemzetiségi közösségek is a saját lakóhelyükön, ott, ahol az őseik évszázadok óta élnek, ott tudjanak megmaradni. Mindezek alapján azt tudom mondani, hogy ma Magyarországon virágzik a nemzetiségi közösségi élet, ezeken a kistelepüléseken is. Itt említhetném példaként a saját választókerületemet, amelyben mind a horvát, mind a cigány, roma, mind pedig a német nemzetiségi közösségek virágzó, igenis virágzó közösségi életet élnek. Sajnos, a pandémia ezt a közösségi életet most egy picikét próbára tette és próbára teszi, de ettől függetlenül azt gondolom, hogy az elmúlt esztendők során lépésről lépésre, évről évre, időszakról időszakra azt tapasztalhatjuk, hogy ezek a nemzetiségi közösségek újraéledtek, és nemcsak múltjuk, hanem jelenük és jövendőjük is van ebben az országban, ebben a hazában és azokon a településeken, ahol évszázadok óta ezek a nemzetiségi közösségek éltek és ma is ott élnek. Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel arra, hogy az előttem szólók nagyon-nagyon részletesen ismertették az előttünk fekvő törvényjavaslatot, én csak nagy vonalakban érintem ezt. Mindenesetre még annyit hadd jelezzek, hogy a nemzetiségi támogatások összege 2010 óta a hatszorosára nőtt, illetve a nemzetiségi iskolák száma 2010 óta a nyolcszorosára nőtt. Mindezek is alátámasztják azt, amit az imént mondandó voltam, tehát hogy ma Magyarországon a nemzetiségi élet, a nemzeti közösségek élete valóban virágzik és új lehetőségek előtt állnak. Tisztelt Képviselőtársaim! Fontos aláhúzni azt, hogy az előttünk fekvő törvényjavaslat ezt Ritter Imre képviselőtársunk is említette egyhangú támogatással került ide, az Országgyűlés elé, nemcsak a bizottságban, a bizottságokban, hanem szinte ha jól értettem minden egyeztetés végén. Bár voltak viták, ami normális dolog, de minden egyeztetés végén tulajdonképpen mindenki támogatását és áldását adta erre a törvényjavaslatra. Ez szerintem nagyon fontos, ez egy óriási dolog. Ennek a törvényjavaslatnak a célja, mint hallottuk, a legitimáció, az átláthatóság, a világos és követhető listaállítási szabályrendszer megteremtése, illetve a jogorvoslat biztosítása. Mindezek alapján, tisztelt elnök úr, tisztelt képviselőtársaim, a Kereszténydemokrata Néppárt országgyűlési frakciója természetesen támogatja az előttünk fekvő törvényjavaslatot, és kérem, hogy mindenki támogassa is azt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának, aki szintén a pulpitusról kívánja elmondani beszédét. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Szószólók! Tisztelt Jelenlévők! különös tekintettel a nemzetiségi önkormányzatok képviselőire. Nagyon sokan, akik előttem szóltak, elég kiterjesztőleg értelmezték a jogszabályt és nem csak közvetlenül a normaszövegről beszéltek, de egyébként ez helyénvaló is, hiszen ez egy általános vita és egy lehetőség is talán arra, hogy elmondjuk azt, hogy mi az alapállásunk a nemzetiségek tekintetében, illetve mik történtek ebben a kérdésben az elmúlt években. Engedjék meg ezért nekem is, hogy az alapállásomat tisztázzam baloldali emberként és az MSZP-frakció tagjaként, először is elvi szempontok alapján. Feltétlen elkötelezettek vagyunk, és elkötelezett vagyok magam is a nemzetiségek, a nemzeti kisebbségek jogvédelme tekintetében. Elkötelezett vagyok a nemzetiségek jogainak minél szélesebb érvényesülése tekintetében. Ez tehát egy elvi alapállás, amit szociáldemokrata emberként mindenképpen szerettem volna leszögezni. Ugyanakkor volt erre is utalás és feltétlen azonosulok vele, hogy vannak gyakorlati alapállások is itt, a Kárpát-medencében; vannak határok a Kárpát-medencében, és tulajdonképpen nagyon nagy csoportban élnek a mai napig őshonos nemzeti kisebbségként a határainkon túl magyar nemzettársaink. Ezért azt gondolom, hogy az a gyakorlati szempont is fontos, hogy az asztalra kerüljön, hogy azért is fontos a nagyon-nagyon nagy megbecsülése a hazánkban élő nemzetiségeknek, mert remélhetünk viszonosságot, és remélhetjük, hogy a környező országok is hasonló módon bánnak nemzeti kisebbségeikkel, így az ott élő magyarsággal is, hiszen több mint egy évezrede itt, a Kárpát-medencében együtt élünk, és fontos, hogy ezután is mindenki jogainak teljességét meg tudja élni, és békében éljünk itt, a Kárpát-medencében. [[12.40]] Ennyit tehát az elvi alapokról, és közvetlenül a jogszabályról pedig azt tudom mondani, hogy valóban nagyon sokan és nagyon részletesen elmondták ezzel kapcsolatban az álláspontjukat, mind államtitkár úr, mind Ritter Imre előterjesztőként. Én úgy gondolom, hogy ezt nagyon részletezni nem kell, azonban engedjék meg nekem, hogy néhány megállapítást azért tegyek. Az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlésén történő részvétel tisztázására azért volt szükség, és azért volt szükség erre a javaslatra, mert a jogszabály eddig csak általános jelleggel rögzítette a részvétel lehetőségét. A módosítás egyértelművé teszi, hogy a szabályozás a nyílt és a zárt ülésekre egyaránt vonatkozik. A nemzetiségi lista állításával kapcsolatos szabályozás érdemi részében, valljuk meg, hogy tulajdonképpen nagy változás nincs, mert eddig is az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlésének volt joga dönteni a nemzetiségi lista elfogadásának ügyében. Ezt azonban eddig a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi, ezt szabályozó törvény nem tartalmazta, így ezzel a módosítással pótolják ezt a hiányt. A közgyűlés feladatairól szóló 117. § kapott egy 117/A. és egy 117/B. szakaszt, melyek rögzítik a lista elfogadásának és a jogorvoslat részleteit. Elhangzott itt az is, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága egyhangúlag támogatta ezt a javaslatot, sőt itt benyújtóként szerepel a javaslatnál, és az előkészítés során, ha voltak is viták, de végül konszenzus is kialakult. Ezért azt tudom mondani, hogy az alapvetésemben megfogalmazottaknak és a konkrétumoknak megfelelően az MSZP nem kívánja befolyásolni, hogy a hazai nemzetiségek milyen szabályok mentén fogadják el a nemzetiségi listát, úgyhogy elfogadhatónak gondoljuk ezt az előterjesztést. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, aki szintén a pulpitusról kíván szólni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mindig nagy öröm, amikor a Házban a nemzetiségek jogairól és a nemzetiségeknek országunk polgárai általi rendkívüli tiszteletéről beszélhetünk az Országgyűlésben. Azt gondolom, hogy nemcsak Európában, hanem a világon egyedülálló az, ahogy Magyarországon a nemzetiségekkel intézményszerűen a magyar Országgyűlés, a magyar polgárok bánnak. Én úgy látom, hogy az elmúlt években ez csak javult, és az látható, hogy meglehetősen nehéz elképzelni, hogy egy nemzetiségi polgárunk ne találná meg akár a boldogulást, akár az életfenntartást, akár a lakóhelyi vagy akár a kulturális közösséget, amelyben kibontakozhat, és amelyben nemcsak magyar állampolgárként, hanem nemzetiségi polgárként is élhet Magyarországon. Számomra is rendkívül nagy érték az, hogy az Országgyűlésben szószólói vannak az őshonos nemzetiségeknek, hogy az Országgyűlésben van olyan nemzetiségi szószóló, aki szavazati joggal is rendelkezik. De engedjék azt meg nekem, hogy pár szót szóljak arról, hogy vajon miért kell, hogy sorra kerüljön egy ilyen típusú módosítás az Országgyűlésben. Elmondta mind az előterjesztő, mind a kormány képviselője azt, hogy erre azért került sor, mert a nemzetiségi önkormányzatok, országos nemzetiségi önkormányzatok kérték az Országgyűlést, kérték a kormányt, hogy ezeket a részletszabályokat vezesse be a nemzetiségekről szóló törvénybe. Csakhogy, ha megnézzük ezeket a módosításokat és ezért is mondta Varga László képviselőtársam, hogy mind az expozé, mind a kormányálláspont, mind különböző képviselőtársaim felszólalásai jóval túlmutatnak magán a javaslaton , ez azért van, mert ebben a javaslatban olyan, a mindennapi önkormányzati életben természetes rendelkezések vannak, amelyekről magam is úgy gondoltam, hogy talán nem kellene hozzá törvény, nem kellene ezeket törvényjavaslatba foglalni. Miről is beszélek? Hát, nem természetes az, hogy egy nemzetiségi önkormányzat akár helyi, akár országos képviselője az országos önkormányzat közgyűlésén legalább tanácskozási joggal részt vegyen? Ez nem természetes? Hát, hogyan közvetíti az országos önkormányzat tagjainak elvárásait, elképzeléseit, a nemzetiség helyzetének értékelésével összefüggő kérdéseit hogy tudná képviselni egy képviselő, ha pont azon a legmagasabb fórumon nem tud jelen lenni, ahol erről országosan szó van? Vagy ha azt nézem, hogy miért is kellett ezt törvénybe foglalni, és miért nem lehet akár egy közgyűlési alapszabályban vagy valamifajta szabályzatban rögzíteni, hogy azért az országoslista-állításhoz már miért ne a legitim országos önkormányzat közgyűlésének döntése kelljen. Hát, ki döntené el, ha nem az országos önkormányzat? Ez azt jelenti, hogy bizony kellett lennie legalább egy nemzetiségi önkormányzatnak, ahol ezek a kérdések nem voltak természetesek. És ha továbbmegyek, mindegyik ponton, amikor arról szól, hogy milyen időszak alatt kell az országos listáról döntenie a nemzetiségi önkormányzatnak, hát, nem lehetne akár rábízni egy önkormányzatra azt, hogy ő ezt mikor dönti el? A választási törvényben pontosan le van írva, hogy milyen határidőn belül kell például egy országos listát előterjeszteni. Miért is kell megfogalmazni egy törvénynek azt a diszkrecionális jogát egy országos önkormányzatnak, hogy a határidőig, amely a választási törvényben szerepel, nyújtsa be az országos listáját? És nem elvárás, hogy az legitim döntés útján szülessék? Egy demokráciában, egy önkormányzati világban, egy olyanfajta demokratikus intézményrendszerekkel tökéletesen felépített országban, mint Magyarország, nem természetes az, hogy ezekről a részletszabályokról azok a szervezetek és azon szervezetek grémiumai is dönteni tudnak? Hangsúlyozni kívánom, nem gondolom, hogy a kormányzat ilyen módon szeretett volna az önkormányzatok életébe beavatkozni. Látható, hogy ez a javaslat egy segítség. Segítség abban, hogy az önkormányzatokon belül, a nemzetiségi önkormányzatokon belül a vitákat minimalizálja. Segítség abban, hogy ha a törvény előír valamit, akkor azt senki nem gondolhatja másképp. De azért az engedtessék meg nekem, azt az elvárást megfogalmazni, hogy nemcsak a nemzetiségi önkormányzatok, hanem bármifajta közösség, ha úgy gondolja, hogy neki önálló entitása van, önálló gondolkodásmódja, önálló útja, akkor ezeket a demokratikus szabályokat saját maguk is létrehozhatják és saját maguk is gyakorolhatják. Én csak azért gondoltam, hogy ezeket a gondolataimat megosztom önökkel, mert én úgy gondolom, hogy Magyarországon szinte minden túlszabályozott, a mozgástér gyakran elrugaszkodik a mindennapi élet természetes folyamataitól. Nagyon sokszor az emberi természettel ellenkező bizonyos szabályok vannak, szinte meg kell erőszakolnunk magunkat, hogy megfeleljünk a szabályoknak, és ezért én azt gondolom, hogy nagyon sok mindent a közösségekre nyugodtan rá lehet bízni. És most mit látunk? Hogy azért kell egy törvénymódosítást megtennie az Országgyűlésnek, mert voltak valakik, ahol vélhetően ez törvény nélkül nem sikerült. És én úgy gondolom, természetesen megszavazva ezt a javaslatot, hiszen nekünk a legfontosabb az, hogy nemzetiségeink nemcsak mint polgárok, hanem az önkormányzataik is békességben, egymás megértésében és együttműködéssel éljék az életüket, de ha mi mindent a törvényektől várunk el, akkor hogy tudjuk majd egy idő után magunkról azt mondani, hogy mi alkalmasak vagyunk bármire is, ha már a mindennapi élet természetes döntéseit nem tudjuk konszenzussal, törvény nélkül meghozni? Úgyhogy köszönöm a megtisztelő figyelmüket. Természetesen nagy híve és támogatója vagyok minden nemzetiségi önkormányzatnak, és azt kérem önöktől, hogy ha már mind a magyar polgárok vagy mind a magyar Országgyűlés mindent megtesz azért, hogy az önök kulturális, gazdasági, szellemi identitása a legmagasabb szinten meglegyen a mi hazánkban, akkor önök pedig tegyék meg azt, hogy minden erejükkel azon vannak, hogy ez a végtelen szoros szeretetkapcsolat hosszú távon kiegyensúlyozottan fennmaradjon. Köszönöm szépen a figyelmet. [[12.50]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mivel kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most további képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem, kíváne ezzel élni valaki. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Ritter Imre elnök urat, az előterjesztők képviseletében kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Ritter Imre elnök úrnak mint előterjesztőnek, a nemzetiségi bizottság elnökének. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Elöljáróban, nehogy a végén elfelejtsem, szeretném minden felszólalónak a kormányzat részéről és valamennyi frakciónak megköszönni, hogy meghatározóan pozitívan nyilatkoztak a törvénymódosító javaslattal kapcsolatban, és támogatják annak elfogadását. Engedjék meg, hogy néhány dologra konkrétan is tegyek egy-két észrevételt vagy reagáljak. Államtitkár úrnak természetesen szeretném megköszönni az elmúlt hét év folyamatos támogatását, és a kormányzat részéről is úgy ennek a törvényjavaslatnak, mint szinte valamennyi nemzetiségi igénynek a folyamatos támogatását. Én ezt köszönöm, és a továbbiakban is természetesen igényt tartunk erre. A Minority SafePackhez csak egy gondolatot: nyilvánvalóan a nemzetiségi bizottság minden ilyen irányú kezdeményezést támogat, nemcsak támogatja, hanem a Minority SafePacknél a 2017-es parlamenti nyilatkozatot közvetlenül mi is terjesztettük elő; most a Nemzeti összetartozás bizottsága megelőzött bennünket, így ahhoz természetesen kapcsolódtunk. De ez legyen a legnagyobb probléma, hogy melyikünk terjeszti be, a lényeg a tartalma, és az nem kérdés, hogy Európa jövője szempontjából is ez egy nagyon fontos téma. Bevallom őszintén, hogy tegnap délutánig én is még vacilláltam és gondolkodtam azon, hogy a pulpitusról mondjame el a nyitóbeszédet. Nagyon örülök, hogy végül is ezt kezdeményeztem és így döntöttem. Külön köszönöm mindenkinek, a hozzászólóknak, hogy ugyan ez egy formai kérdés, hogy valaki a pulpitusról beszél, de azt hiszem, mindannyiunk nevében mondhatom, hogy ezzel együtt ez megtiszteli a magyarországi őshonos nemzetiségeket, és jelzi, hogy ezt a témát, a nemzetiségek jogairól szóló törvényt mindenki kiemelt fontosságúnak tekinti, és ezt köszönöm minden felszólalónak, mindenkinek. Dr. Kovács Zoltán úrnak köszönöm az anyaországokkal kapcsolatos jószomszédi viszony kialakításában játszott nemzetiségi szerepnek a felvetését, a törvényjavaslattal kapcsolatos kiegészítő észrevételeket. Egy apró pontosítást hadd tegyek: nem a nemzetiségi köznevelési intézmények száma, hanem a nemzetiségi önkormányzati fenntartású intézmények száma nyolcszorozódott meg az elmúlt 8-10 évben, ami pontosan az oktatási, kulturális autonómia szempontjából egy rendkívül fontos, meghatározó kérdés. Ezzel tehát nem kisebbíteni akarom ezt az előrelépést, csak így pontos valójában. Brenner Koloman alelnök úr felszólalásából a nyelvvesztésre vonatkozó megjegyzésével és kitételével azzal együtt, hogy ez természetesen nem a mostani törvényjavaslat témájához tartozik közvetlenül, de teljes mértékben egyetértek, és szeretném felhívni az ő figyelmét és a parlament figyelmét is, hogy valóban, az első számú, legfontosabb kiemelt prioritásunknak tekintjük a nemzetiségi felsőoktatás területén való, teljesen új minőségi előrelépést. Ennek érdekében épp az elmúlt hetekben, a felsőoktatás átstrukturálása kapcsán tudtunk nagyon jelentős előrelépést elérni, hiszen egyrészt tisztázásra került a felsőoktatási törvénnyel kapcsolatban, hogy a miniszter a nemzetiségi képzést érintő felsőoktatási döntéseihez be kell hogy szerezze az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét. Valamint közvetlen törvénymódosítással most tudtuk keresztülvinni az elmúlt hetekben, hogy minden fenntartó, aki felsőoktatási intézmény fenntartója, az a nemzetiségi képzésre vonatkozó döntéséhez be kell hogy kérje az Országos Nemzetiségi Tanács véleményét. Kissné Köles Erika, a Köznevelési, kulturális és egyházügyi albizottság elnöke éppen jövő hét keddre hívott össze egy albizottsági ülést, ahol az Országos Nemzetiségi Tanáccsal átbeszéljük, hogy milyen irányban kell az új lehetőségekkel élni, és milyen továbblépés kell. Hiszen ezt a véleménybekérési jogot ki kell terjeszteni a szenátus és a dékán nemzetiségi képzésre vonatkozó döntéseire is, illetve át kell tekinteni, hogy mik azok a legfontosabb döntések, ahol nem véleménybekérési, hanem egyetértési jogot kellene biztosítani az érintett országos nemzetiségi önkormányzatnak, illetve az Országos Nemzetiségi Tanácsnak. Tehát itt valóban nagyon sok feladatunk van még hátra, nyilvánvalóan a felsőoktatás területén több évtized súlyos mulasztását nem lehet néhány évvel, sőt közvetlen anyagi támogatással sem rövid úton helyre tenni. Szászfalvi László úrnak megköszönöm azt, hogy egy szélesebb képet adott, és szélesebb kontextusba helyezte a nemzetiségek helyzetét. Különösen megköszönöm azt a felvetését, hogy milyen fontos az, hogy a nemzetiségi önkormányzati rendszer kialakításával egyidejűleg vagy azt követően, azzal párhuzamosan a nemzetiségi egyesületi rendszer fenn tudott maradni. Sőt, éppen a parlamenti képviselet révén nagyon komoly, talán a leghamarabb és a legnagyobb előrelépést tudtuk elérni a nemzetiségi egyesületek működési támogatásához, a kulturális programokhoz, anyanyelvi diáktáborokhoz, hiszen, ahogy annak idején Heinek Ottó elnökünk mondta: a nemzetiségi önkormányzati rendszer egy irányító, szervező, ellenőrző, érdekképviseleti rendszer, de a nemzetiségek, a nemzetiségi kultúra és nyelv bölcsői a nemzetiségi egyesületek, hiszen ők azok, akik a nemzetiségi identitást, a kultúrát továbbadják és továbbviszik. Ezt nagyon fontos feladatuknak tartjuk mi is. Itt szeretném megemlíteni, képviselő úr, és részben visszautalva Brenner Koloman elnök úr felvetésére is: valóban, a helyi nemzetiségi önkormányzatok intézményátvétele kapcsán nagyon fontos az, hogy a „Magyar falu” programból a nemzetiségi önkormányzatok, az intézményfenntartó nemzetiségi önkormányzatok is részesülhessenek. Itt szeretném megemlíteni, hogy tavaly év végén 500 millió forintot és idén januárban épp április 29-én jött ki a kormányrendelet további 500 millió forintot kaptunk a „Magyar falu” programból, kifejezetten nemzetiségi kistelepülések. Az első 500 millió forintból a szerb iskolaközpont, illetve pont a pécsi német ház teljes felújítására kerül sor. A második 500 millióból pedig, amire áprilisban jött ki a kormányhatározat, Kimle, Magyarpolány, Bakonynána és Szár német nemzetiségi köznevelési intézményei kapnak, részben tornaterem-, óvodaitornaszoba-, illetve intézményfelújításokra. Ezt köszönöm ezúton is Gyopáros Alpár kormánybiztos úrnak, aki ebben maximálisan partner volt. [[13.00]] Varga László képviselő úrnak úgyszintén köszönöm a támogatást, és miközben a felszólalása volt, eszembe jutott, és hadd mondjak el egy rövid emléket: még a 2000-es évek elején volt, hogy a szokásos, január első napján megtartott országos német kulturális gálán Mesterházy Attila volt a kormány képviseletében államtitkárként felszólaló, és a mai napig pontosan emlékszem egy mondatára, amikor azt mondta egy törvénymódosításra, a nemzetiségitörvény-, akkor még kisebbségitörvény-módosításra, hogy ez egy jó kompromisszum, mert senki nem ért vele egyet. Ez azt jelenti, hogy mindenkinek alább kellett adni az igényeit, és így alakult ki a kompromisszum. Ez azóta is benne cseng a fülemben, és én meg úgy gondolom, hogy most ezzel a törvénnyel is azt bizonyítottuk, hogy lehet jó kompromisszumot is csinálni, ahol mindenki elégedett annak az eredményével. Én azt gondolom, ez az, amire nekünk törekedni kell. Örülök annak, hogy ez ennél a törvényjavaslatnál is úgy jöhetett létre, hogy minden országos önkormányzat egyetértett vele, támogatja, és jó módosításnak tartja, és nem pedig azért lett kompromisszum, mert mindenki úgy érzi, hogy valamit elvesztett. Nagyon érdekes volt és egyébként teljesen jogos Varga-Damm Andrea képviselő asszony felszólalása, hogy miért nem természetes, vagy sok dolog miért nem természetes abból, ami most ezen törvénymódosításban is szerepel. Valóban, természetesnek kéne lenni, sajnos azonban a mai világunk nem olyan, ahol ez mindig természetes. És nyilvánvalóan, ha valami nem természetes, és nincsenek olyan íratlan szabályok, amiket mindenki betart, akkor muszáj olyan jogszabályokat csinálni, amelyek a jog erejénél fogva teszik természetessé, vagy tartanak vissza az ellenkezőjétől valakit, akinek esetleg ezek az íratlan szabályok nem lennének természetesek. És itt nagyon fontosnak tartom azt megjegyezni, hogy ha csak egyszer és csak egy ember vét, vagy ne adj’ isten, valóban bűncselekményt követ el, az sajnos visszaüt minden nemzetiségre és mindenkire. Azt gondolom, nem engedhetjük meg magunknak azt, hogy esetleg egy ember vagy egy-két ember kisebb-nagyobb problémái miatt a magyarországi őshonos nemzetiségek kerüljenek olyan jogi-anyagi bizalomvesztési helyzetbe, amit egy ilyen eredményezhet. Még egy dolgot szeretnék mondani, hogy sajnos esetenként a politika és a helyi politika is okozója annak, hogy nemzetiségen belüli ellentétek és problémák kialakulnak, én ezért örülök nagyon annak, hogy a parlamenti képviselet biztosítását követően sikerült azt elérni, hogy gyakorlatilag az elmúlt hét évben szinte minden, a Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott törvénymódosítást a korábbi és a mostani parlament is lényegében egyhangúlag, ellenszavazat nélkül, esetenként egy-két tartózkodással fogadta el. Én kérem önöket, és a mai általános vita alapján is úgy érzem és remélem, hogy ez ebben az esetben is így fog történni. Én még egyszer köszönöm mindenkinek a hozzászólását, az észrevételeit, és mindezek alapján természetesen kérem valamennyi frakciót, a kormányt is és minden képviselőt, hogy a nemzetiségek jogairól szóló törvénymódosítás elfogadását támogassa, vegyen részt abban, hogy ismételten egyhangúlag tudjunk elfogadni egy nemzetiségi törvényt. Köszönöm szépen még egyszer a figyelmüket. Danke für Ihre Aufmerksamkeit.
Köszönöm szépen Ritter Imre elnök úr előterjesztői zárszavát, amelyben minden részletre kiterjedően válaszolt a felszólalók kérdéseire, felvetéseire. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek az egyszülős családok életkörülményeinek javítása érdekében történő módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/16203. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Zsigó Róbert Vilmos államtitkár úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egyes törvényeknek az egyszülős családok életkörülményeinek javítása érdekében történő módosításáról szóló törvényjavaslatunk célja mintegy 300 ezer egyszülős család és félmillió gyermek életkörülményeinek a javítása, akik sokszor más problémákkal szembesülnek, mint azok a társaik, akik két szülővel nőnek fel. Mindannyian ismerünk olyan családokat, ahol a párok úgy döntenek, hogy a jövőben külön úton folytatják életüket. Az ilyen döntések során azonban kiemelt figyelmet kell hogy kapjon a gyermekek vé-delme, különösen azon szülő részére, aki a gyermeket nevelni fogja. A gyermek egészséges környezetben való felnövésének biztosításához pedig hozzátartozik, hogy azon szülő is vegye ki a részét a gyermek neveléséhez szükséges költségek fedezéséből, aki nem él a gyermekkel egy háztartásban. Tisztelt Ház! 2010 óta azon dolgozunk, hogy a magyar emberek számára a gyermekvállalás és a gyermeknevelés ne jelentsen anyagi kockázatot, azért, hogy aki családot szeretne alapítani, az megtalálja a számára legmegfelelőbb segítséget. Sőt, eltökélt szándékunk az is, hogy aki gyermeket vállal, az anyagilag is jobban járjon, mint ha nem vállalt volna gyereket, hiszen a gyermekeinkben van a jövőnk. Erről szólnak a családtámogatások, az otthonteremtési kedvezmények, valamint a koronavírus-járvány alatt a magyar emberek számára biztosított hitelmoratórium, továbbá a gazdaság-újraindítási akcióterv keretében megtörténő intézkedések. Nekünk minden gyermek és minden család egyformán fontos, ugyanolyan értékes, ezért is hoztuk létre Európa és talán a világ egyik legkomplexebb, legszélesebb körű támogatási rendszerét. Ebben a rendszerben az egyszülős családok ugyanúgy megtalálják a számukra leginkább megfelelő támogatást, mint a kétgyermekes családok vagy a nagycsaládosok. Az előttünk fekvő törvényjavaslat éppen ehhez a rendszerhez épít hozzá egy újabb elemet. Az egyszülős családok életének segítése érdekében már eddig is számos támogatás érhető el. Engedjék meg, hogy néhányat itt felsoroljak a teljesség igénye nélkül! A gyermeküket egyedül nevelő szülők a kétszülős családok alapösszegéhez képest magasabb havi összegben jogosultak családi pótlékra. A rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény az egyszülős családok esetében kedvezőbb feltételekkel jár, mint a kétszülős családok esetében, ugyanis magasabb az a jövedelemplafon, ami alatt adható a kedvezmény. A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosultak ingyenes, illetve kedvezményes intézményi étkeztetést vehetnek igénybe. Ez nagymértékben csökkenti a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosult családok terheit, emellett a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosultak évente kétszer pénzbeli támogatásban is részesülhetnek. 2017-től a bölcsődei, minibölcsődei felvétel során az egyedülálló szülők gyermekeit előnyben kell részesíteni, ha a szülő igazolni tudja, hogy munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll. [[13.10]] Az Egyedülálló Szülők Klubja Alapítvány 500 millió forintos állami támogatással Egyszülős Központot hozott létre Budapesten, amely 2018. május 30-ával kezdte meg a működését, és amely sokrétű segítségnyújtással támogatja az egyszülős családokat, legyen szó tanácsadásról, jogsegélyszolgálatról. Az Erzsébet-táborokban külön helyeket biztosítanak az egyszülős családok gyermekei részére. Az egyszülős családok továbbá a családvédelmi akcióterv szinte minden elemét igénybe vehetik, így igényelhetik a nagycsaládosok autóvásárlási kedvezményét, a családok otthonteremtési kedvezményét, a CSOK-kölcsönt, a falusi CSOK-ot és a négygyermekes édesanyák személyijövedelemadó-mentességét is. Igénybe vehetik minden idők legnagyobb otthonteremtési programjának minden elemét is, a csökkentett áfát, az áfa-visszatérítést, az otthonfelújítási támogatást és a hozzákapcsolódó kedvezményes kölcsönt, valamint a többgenerációs otthon megteremtési lehetőségét is. És itt fontos tájékoztatnom önöket, hogy 2022. január 1-jétől újabb fontos anyagi segítséget adunk azoknak, akik elveszítették valamelyik szülőjüket, hiszen az árvaellátás összege a duplájára, az eddigi 24 500 forintról 50 ezer forintra emelkedik. Tisztelt Országgyűlés! Az önök támogatásával ez a rendszer most tovább bővülhet, mert a javaslatunk elfogadásával a jövőben az egyszülős családok számára legnagyobb nehézséget jelentő, a gyermek mindennapi ellátását biztosítani hivatott gyermektartásdíj ügyében bonthatjuk le az eddigi korlátokat. Az egyszülős családokat érintő egyik legsúlyosabb probléma ugyanis, hogy az a fél, aki a gyermeket neveli, sokszor nem vagy csak jelentős késedelemmel jut hozzá a gyermektartásdíjhoz, kerestük tehát a módját annak, hogy a gyermekükkel egyedül maradó szülők több segítséget kapjanak az elmaradt tartásdíj behajtásában. A javaslat célja éppen ezért az, hogy az eddigi támogatásokon túl további célzott intézkedésekkel javítsuk az egyszülős családok életkörülményeit, egyrészt a gyermektartásdíj megállapításával és behajtásával összefüggő eljárások gyorsaságának és hatékonyságának a növelésével, másrészt a gyermektartásdíj megelőlegezésével kapcsolatos jogi szabályok kedvezőbbé tétele révén. Ez a mostani törvényjavaslat a gyermekek érdekét helyezi előtérbe, a gyermektartásdíjhoz való hozzájutást az állam minden gyermek részére azonos módon kívánja elősegíteni. Tisztelt Országgyűlés! Nézzük meg pontosan, mit is takarnak a törvényjavaslatban szereplő módosítások! A tartásdíjjal kapcsolatos perben hozott határozatok végrehajtását erősíti, hogy a bírósági végrehajtásról szóló törvény módosításával a jövőben, amennyiben a végrehajtási eljárás abból az okból szünetel, hogy az adósnak nincs lefoglalható vagyontárgya, és így a követelés behajthatatlan, a végrehajtás tovább folytatására nemcsak akkor kerülhet sor, ha valószínűsítették, hogy az adósnak van olyan vagyontárgya, amely lefoglalható, értékesíthető, hanem a javaslat lehetővé teszi, hogy a végrehajtó a végrehajtást kérő kérelmére akár a lefoglalható vagyontárgy valószínűsítése nélkül is tovább folytathassa a végrehajtást. A jogosult igényérvényesítését támogatja az a módosítás is, amely alapján a jövőben a pénzintézetnél kezelt összegekre vezetett végrehajtás során fedezethiány esetén a végrehajtáskérőnek a gyermektartásdíj-követelés behajtása érdekében nem kell minden egyes esetben külön kérnie a végrehajtást, hiszen erre a végrehajtó is jogosult lesz hivatalból, akár ismételten és többször is. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény módosításával megszűnik az eddigi szociális belépési jövedelemhatár, továbbá a jelenlegi hat hónapos helyett legfeljebb három hónapos behajthatatlanság lesz a feltétele a gyermektartásdíj állam általi megelőlegezésének. Ezentúl nem maradhat le egyetlen család sem a támogatásról a jövedelemhatár néhány forintos túllépése miatt. Minden olyan egyszülős család élhet majd ezzel a lehetőséggel, amelynek behajthatatlan gyermektartásdíj-követelése van. Tisztelt Országgyűlés! Ezeken felül a megelőlegezett gyermektartásdíj felső határa a minimálbér 30 százalékára emelkedik, ez most 50 220 forint, a jelenlegi 14 250 forintról; továbbá csak abban az esetben lesz lehetőség a gyermektartásdíj megelőlegezésének, illetve a megelőlegezett gyermektartásdíj folyósításának a felfüggesztésére, ha a teljesítés vagy a behajtás mértéke az alapösszeg 80 százalékát meghaladja. A polgári perrendtartásról szóló törvény módosításával, a kiskorú gyermek tartása iránti per gyorsítása érdekében a javaslat kizárja a további írásbeli perfelvétel lehetőségét, és jelentősen lerövidíti az írásbeli ellenkérelem előterjesztésére nyitva álló határidőt. Az ellenkérelemben továbbá a módosítást követően a félnek fel kell tüntetnie havi nettó jövedelmét, a munkáltatóját vagy a számára jövedelmet biztosító más szerv vagy szervek adatait. Ezzel azt a gyakorlatban is felmerülő problémát kívánjuk orvosolni, amikor a tartásra kötelezett teljesítőképessége ellenére sem tesz eleget a kötelezettségének. További segítséget jelent a perben a jogosult részére, hogy a javaslat lehetővé teszi a bíróság számára a hivatalbóli bizonyítás keretében a tartásra kötelezett jövedelmi, vagyoni helyzetének feltárását, a munkáltatójának vagy más, számára jövedelmet folyósító személyeknek, szervezeteknek a felkutatását. A javaslat továbbá előírja, hogy a bíróság köteles tájékoztatni a felet a közvetlen bírósági felhívás lehetőségéről abban az esetben is, ha a munkabérben vagy más jövedelemben részesülő személyt ideiglenes intézkedést elrendelő végzéssel kötelezik a tartásdíj megfizetésére. Ez a gyakorlatban azt fogja jelenteni, hogy a bíróság a tartásdíj fizetésére kötelező határozatában a munkabérben részesülő, tartásra kötelezett fél munkáltatóját közvetlenül felhívja arra a határozat rendelkező részében, hogy a megállapított tartásdíj összegét vonja le, és fizesse ki a jogosult részére. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy 2010 óta minden intézkedésünk, úgy ez a javaslatcsomag is azt a célt szolgálja, hogy Magyarország családbarát ország legyen, és hogy hazánkban ne jelentsen egyet a gyermekvállalás a szegénység vállalásával, mint ahogy ez 2010 előtt volt. Kérem, ha az önök számára is fontos a gyermek élete, érdeke és jóléte, akkor támogassák a javaslatunkat; biztosíthatok mindenkit arról, hogy mi mindig a családokért dolgozunk. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Dunai Mónika képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor gyermekekről és családról van szó, akkor, azt gondolom, a legjobb, hogyha a legfontosabb törvényünkből, az Alaptörvényből, Magyarország Alaptörvényének a XVI. cikkéből idézek felszólalásom elején: „Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz. Magyarország védi a gyermekek születési nemének megfelelő önazonossághoz való jogát, és biztosítja a hazánk alkotmányos önazonosságán és keresztény kultúráján alapuló értékrend szerinti nevelést. A szülőknek joguk van megválasztani a gyermeküknek adandó nevelést. A szülők kötelesek kiskorú gyermekükről gondoskodni. E kötelezettség magában foglalja gyermekük taníttatását. A nagykorú gyermekek kötelesek rászoruló szüleikről gondoskodni.” [[13.20]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Alaptörvény imént idézett rendelkezései hűen tükrözik a Fidesz-KDNP-frakciószövetség által a családot mint sorsközösséget megillető alapvető védelemről alkotott álláspontját, miszerint a szülő a kiskorú gyermekekről mindenkor, minden körülmények között gondoskodni, míg a nagykorú gyermek a rászoruló szüleiről gondoskodni köteles. A család mint a társadalom alapegysége a benne lévő személyek kölcsönös szeretetén, támogatásán és védelmén alapul, melynek kiteljesüléséhez és megvalósításához a kormány az elmúlt 11 évben számos ponton nyújtott újabb és újabb támogatást. Szemmel látható, láthatjuk nemcsak mi itt, a Parlament falai között, hanem minden magyar állampolgár, sőt büszkén mondhatom, hogy most már a világon is felfigyelnek a magyar családpolitikára, és egyes elemeit igyekeznek átvenni, hogy a kormány a továbbiakban is szélesíteni kívánja a családtámogatások rendszerét, a családok és a családtagok védelmét szolgáló intézkedések körét. Ebben a törekvésében a kormányt mi a Fidesz képviselőcsoportja részéről eddig is támogattuk, a jelen törvényt is támogatjuk, és a jövőben is támogatni fogjuk ezeket a célkitűzéseket. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslat is egy, a családok védelmét szolgáló célok mentén megalkotott módosítása a jelenleg hatályos törvényeknek, mely módosítások mentén sok, gyermeke felnevelésében sajnos egyedül hagyott szülő tudja hatékonyabb módon érvényesíteni a gyermektartásra való jogosultságát. A javaslatban rögzített módosítások a gyermektartásdíj megállapítása, valamint az annak behajtása kapcsán indult eljárások gyorsításával, továbbá az érdekérvényesítés hatékonyságának növelésével segítik az egyszülős családok helyzetét, ami mellett a gyermektartásdíj megelőlegezésére vonatkozó jogszabályi feltételek is kedvezőbbek lehetnek a jövőben. Tisztelt Képviselőtársaim! Amint említettem, a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a javaslatot, amely az alábbi eszközökkel kívánja segíteni az egyszülős családok helyzetét. Egyrészt a polgári perrendtartás szabályainak, a gyermektartásdíj megállapításával kapcsolatos perek hatékonyságának növelését tűzi ki célul. A javaslat a kiskorú gyermek tartása iránti per gyorsítása érdekében kizárja a további írásbeli perfelvétel lehetőségét, és jelentősen lerövidíti az írásbeli ellenkérelem előterjesztésére nyitva álló határidőt. Az ellenkérelemben a félnek fel kell tüntetnie havi nettó jövedelmét, a munkáltatóját vagy a számára jövedelmet folyósító más szerv vagy szervek adatait. A javaslat azt a gyakorlatban felmerülő problémát is orvosolni kívánja, amikor a tartásra kötelezett a teljesítőképessége ellenére sem tesz eleget tartási kötelezettségének. A most benyújtott javaslat lehetővé teszi a bíróság számára hivatalbóli bizonyítás keretében a tartásra kötelezett jövedelmi, vagyoni helyzetének feltárását, a munkáltatójának vagy más, számára jövedelmet folyósító személynek, szervezetnek a felkutatását. A javaslat előírja továbbá, hogy a bíróság tájékoztassa a felet a közvetlen bírósági felhívás lehetőségéről abban az esetben is, ha a munkabérben vagy más jövedelemben részesülő személyt ideiglenes intézkedést elrendelő végzéssel kötelezi tartásdíj fizetésére. További eleme a benyújtott törvényjavaslatnak a bírósági végrehajtást érintő szabályok egyszerűsítése. Mint mindenben, itt is szeretnénk a bürokráciát csökkenteni, a családok és az egyszülős családok esetében is szeretnénk gyorsítani és kevésbé bürokratikus rendszerűnek látni a gyermekek érdekében azokat az eljárásokat, amelyekkel ezek az érintett családok minél gyorsabban és egyszerűbben tudnak a gyermek felneveléséhez szükséges eszközökhöz, ebben az esetben pénzeszközökhöz jutni. Amennyiben a végrehajtási eljárás abból az okból szünetel, hogy az adósnak nincs lefoglalható vagyontárgya és így a követelés behajthatatlan, a végrehajtás további folytatására akkor kerülhet sor, ha valószínűsítették, hogy az adósnak van olyan vagyontárgya, amely lefoglalható, értékesíthető. A javaslat lehetővé teszi, hogy a végrehajtó a végrehajtást kérő kérelmére akár a lefoglalható vagyontárgy valószínűsítése nélkül tovább folytathassa a végrehajtást. A hatósági átutalási megbízást a végrehajtó egyszer bocsáthatja ki, és a végrehajtást kérő kérelmére nyújthatja be ismételten, ha a hatósági átutalási megbízás fedezethiány miatt nem vagy csak részben vezetett eredményre. A javaslat lehetővé teszi, hogy fedezethiány esetén a hatósági átutalási megbízás kibocsátására hivatalból ismételten sor kerülhessen, gyermektartásdíj-követelés esetén pedig akár többször is, a követelés behajtása érdekében még abban az esetben is, ha a végrehajtást kérő azt nem kérte. A végrehajtási eljárások során befolyt összegből mindenekelőtt az adott üggyel kapcsolatos végrehajtási költséget meghatározott kivétel figyelembevételével kell kielégíteni. A javaslat a gyermektartásdíj-követelés ügyében kivételként fogalmazza meg, hogy ezen végrehajtási ügyekben a végrehajtást kérő követelésének teljes kielégítését követően kerülhet sor a végrehajtási költségek kielégítésére. Nagyon fontos elem, hogy támogatandó, fontos újításokat is tartalmaz a javaslat, mégpedig a gyermektartásdíjak állami megelőlegezésével kapcsolatos módosításokat. Ezek közül az egyik leglényegesebb a szociális belépési jövedelemhatárnak az eltörlése, vagyis ennek a törvénynek az elfogadása esetén nem lesz szociális belépési jövedelemhatár. A jelenlegi hat hónapos helyett legfeljebb három hónapos behajthatatlanság lesz a feltétele a megelőlegezésnek. Akkor nincs helye a gyermektartásdíj megelőlegezésének, illetve a megelőlegezett gyermektartásdíj folyósítását akkor függeszti majd fel a gyámhatóság, ha a teljesítés vagy behajtás mértéke az alapösszeg 80 százalékát meghaladja, jelenleg ez mindössze az 50 százalékát meghaladó összeg. A jogosultsághoz szükséges belépési jövedelemhatár szintén el lesz törölve a javaslat szerint, amelyet támogatunk. A megelőlegezett gyermektartásdíj felső határa a minimálbér 30 százalékára emelkedik, vagyis jelenleg 50 220 forintra a mostani 14 250 forintról, ez is egy többszörös emelést tartalmaz. Tisztelt Képviselőtársaim! Az imént említettek tükrében láthatjuk, hogy a kormány elkötelezett abban, hogy támogassa az egyszülős családok életkörülményeinek a javítását, mégpedig valós intézkedésekkel mind a tartásdíj teljesítésére köteles, nem fizető személyekkel szemben indult peres, illetve végrehajtási eljárások gyorsításával, mind az állam által szociális alapon nyújtott gyermektartásdíj megelőlegezésére vonatkozó szabályok kedvezőbbé tételével. A kormány ezen szándékát a Fidesz képviselőcsoportja támogatja, mert meggyőződésünk és azt látjuk, hogy a javaslat elfogadása esetén számos, ma nehéz helyzetben lévő, kiszolgáltatott egyszülős család életminősége javul. Tudjuk, hogy az érintettek számára minden egyes segítség jól jön, így arra kérem tisztelt képviselőtársaimat, frakciótól függetlenül, hogy a benyújtott törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azt is mondhatnám a kormánynak, hogy végre észrevették, hogy létezik ez a probléma, és végre rájöttek arra, hogy az egyszülős háztartásoknak vagy éppen a gyermeküket egyedül nevelőknek is vannak megoldandó problémái. [[13.30]] Tehát alapvetően az előttünk fekvő javaslatban komolyabb kivetnivalót én nemcsak nem találok, de nem is szeretnék találni. Egy olyan jó irányú elgondolásról van szó, ami alapján kissé önhitten mondhatnánk azt, hogy hallgatják a sajtótájékoztatóinkat, olvassák a sajtóközleményeinket. Ez egyébként nagyon jó. A 3. § tekintetében, miszerint a gyermektartásdíj megszerzése esetében nem terhelheti semmilyen költség azt a tartásdíjösszeget, tehát a végrehajtó nem vonhatja le előbb a saját költségeit, mint hogy a család hozzájusson a tartásdíjhoz, ezt szó szerint sikerült elkövetnem három évvel ezelőtt egy tájékoztatón. Nagyon örülök, hogy ha furmányos, tekervényes csatornákon is, de eljutott önökhöz. Van egy nagyon kedves munkatársnőm, dr. Beleznay Zsuzsanna, aki kimondottan hasonló szakkérdésekkel foglalkozik, és az egyszülős programunknak is az egyik szülőanyja, hogyha úgy tetszik, ő Terézváros alpolgármestere, és az érintettekkel közösen munkálták ki azt a csomagot, amely egyébként itt viszontlátható és visszaköszön az előttünk fekvő papírosokon. Éppen ezért én csak azt kérdezem önöktől, hogy miért most, és miért csak ennyi. Ez a két kérdés vezet végig ennek a vezérszónokinak az ívén, hiszen attól félek egy kicsit, hogy a választási kampányhoz közeledve igyekszik egy nagyon széles és egyébként sokszor bajban lévő társadalmi csoportnak kedvezni a kormány. De hát 2018-ban mi ezeket a vészjelzéseket ugyanúgy leadtuk, még azonnali és írásbeli kérdések formájában is; önök szó szerint ugyanezekkel a problémákkal rendre és rendszeresen találkoztak. Most pedig szűk egy évvel a választások előtt előállnak ezekkel az amúgy tényleg jó irányú ötletekkel, mintha valami nóvum lenne mindez, mintha önök nem ismernék évek óta ezeket a fennálló problémákat, és igyekeznek úgy beállítani mindezt, minthogyha az egyszülős háztartások, egyszülős családok és a tartásdíj szempontjából nehéz helyzetbe került magyarok gondjai ezzel megoldódtak volna. Én még ezt is meg tudnám bocsátani, hogyha a felvezetőket nem egy, a kormány sikerességéről szóló termelési jelentés övezte volna, hanem valóban az egyszülős családokat érintő programról beszéltünk volna. Ugyanakkor a „miért most?” kérdése után azért muszáj reagálnom az elhangzottakra, hiszen azt látjuk, hogy nagyon sok kérdést nem rendez még ez a javaslat, és bár államtitkár úr rendre, amikor miniszter asszonyt helyettesíti, nem szokott beszállni ezekbe a vitákba, hanem egy zárszóban szokott reagálni az elhangzottakra, én azért némi képzeletbeli bátorságot próbálnék csöpögtetni bele azt illetően, hogy próbáljuk meg egy normális kommunikációs szinten, egy diskurzustérben megvitatni ezeket, hiszen azt látjuk, hogy ez a javaslat abba az irányba mutat, hogy aki nehezen jut a tartásdíj összegéhez, az könnyebben kapja ezt meg. Felteszem a kérdést, államtitkár úr önök itt most 50 százalékot 80-ra változtatnak, kicsit kozmetikáznak, egyébként jó irányba a jelenlegi helyzeten -: miért nem jelentjük ki azt, hogy ha valaki nem tud hozzájutni ehhez a tartásdíjhoz, az állam ennek teljes összegét megelőlegezi, odaadja a családnak azonnal, nem egy hónap, nem három hónap tötymörgés után? Nem várunk hónapokat arra, hogy a behajthatatlan követelés felduzzadjon, hanem mondjuk, egy hónapnyi késedelem után már legyen egy olyan vészhelyzeti eljárásrend, aminek értelmében az a gyereket nevelő család, ha nem jut hozzá a neki járó pénzéhez, akkor az állam ideiglenesen helytáll. Nyilván nem engedi el ezt az összeget annak, akinek a tartásdíjat meg kell fizetni, majd attól behajtja az állam. Azt látjuk, hogy ahol a visszaélések kockázata felmerülhet egy ilyen pofonegyszerű rendszer esetében, ott annyira minimális megállapított összegekről beszélünk jellemzően, hogy a költségvetést komoly veszély ezzel nem fenyegeti. Tehát én arra kapacitálom önöket, hogy itt jó pár jó irányú paragrafust fogjanak meg, talán vegyék ki módosítókkal, egyszerűsítsék le az egészet. Az egyetlen jóhiszemű megoldás az lenne, hogy aki nem jut a tartásdíjához záros határidőn belül, a teljes összeget mindenféle pilinckázás és összeghatárokkal való bohóckodás nélkül Magyarország finanszírozza meg, aztán hajtsa be attól, akinek azt ki kell fizetnie. Még abban is benne vagyok, államtitkár úr, hogy egy észszerű felső határt állapítsunk meg, bár én nem ismerek a magyar bírói gyakorlatban, mondjuk, 800 ezer forintos megítélt tartásdíjakat. Ha önök igen, akkor világosítsanak fel. De ha akarnak egy észszerű felső kalapot tenni, ám legyen, mindenesetre magyar gyermek és magyar gyermeket nevelő család ne kerülhessen olyan helyzetbe, hogy a jogosan járó tartásdíjat nem kapja meg. Az első javaslatom tehát az, hogy előlegezzük meg a teljes összeget. A második nyilván a bírói gyakorlatra vonatkozik. Független hatalmi ágról van szó, nem akarok beleszólni természetesen a működésébe, de azt látom, hogy a bírói gyakorlat kialakított egy olyan összegszerűségi szokásrendszert, amely azért szubjektíven, de talán mondhatjuk, hogy relatíve alacsony tartásdíjakat állapít meg, viszonylag alacsony az az összeg, amire egy, a család szétválását követően a távolmaradó szülő vagy a nem a gyermekkel élő szülő fizetésre kötelezett. Nagyon sok családban a bírói gyakorlatot felülíró módon kialakult az a rendszer, hogy ilyenkor a távozó jellemzően édesapa fizeti a mindennapi szükségleteket, költséget, azoknak a rá eső részét, és ez felülértendő a bírói gyakorlat által megállapított összegen. De miért nem lehet olyan jogalkotási klímát létrehozni, amely lehetővé teszi a bíróságok számára azt, hogy egy kicsit életszerűbben tudjanak gondolkodni ebben a kérdésben? Tehát a második javaslatom egyértelműen az, hogy érjük el, hogy a megállapított díjak valósághűek legyenek, egy tartásdíj esetében három gyerekre ne lehessen 10 ezer forintot megállapítani. Ez szerintem egy teljesen jogos és reális elvárás. Ugyanakkor a hozzánk betérő és hozzánk forduló ügyfelek esetén azt látjuk, hogy sokszor a létező fizetésekhez képest is nevetségesen alacsony díjakról beszélünk, és még annak a behajtása is akadozik. A második javaslat tehát: teremtsünk olyan klímát, hogy érzékelhető, valósághű és életszerű tartásdíjak szülessenek. Azt is látjuk, hogy a behajthatatlansági határ hatról három hónapra csökken. Erről már elmondtam az álláspontomat. Szerintem az egy hónap bőven elég egy családnak a nélkülözésből, és meg kell hitelezni azt előre, aztán majd a fizetésre kötelezetten lehet behajtani. De van ám itt még egy probléma, államtitkár úr! Mégpedig az, hogy bizonyos hónapszám fölött ezeket a követeléseket jellemzően nem lehet behajtani. A harmadik javaslatom tehát az, hogy a tartásdíjjellegű vagy kimondottan tartásdíjhátterű követelések esetén az általános elévülési határidőig toljuk ki ezt az egész történetet, tehát érjük el azt, hogy adott esetben több évre visszamenőleg is be lehessen hajtani a ki nem fizetett díjakat, ne mondhassa senki azt, hogy hát, testvérem, én hat hónapja nem fizettem, a 7-8. hónapra való lejárt kötelezettségemnek nem teszek eleget, hiszen olyan klíma és olyan környezet van, hogy erre engem nem lehet kötelezni. Harmadsorban tehát nagyon fontosnak tartom azt, hogy öt évre visszamenőleg is behajthatóak legyenek ezek a követelések. Az egész történetet még dicsérni is lehet eddig. A 3. §-t én külön szeretném megdicsérni. Furcsa is lenne, ha nem, hiszen az évekkel ezelőtti saját megnyilvánulásomat látom visszaköszönni szinte szó szerint ebben. Persze, tudjuk be, hogy ez a kormány saját szellemi terméke, ne vitassuk el, mégiscsak ők nyújtják be a javaslatot. De azt is látjuk, hogy amellett, hogy tudunk dicsérni további paragrafusokat, az egyszülős háztartások vagy a gyermeket egyedül nevelők problémáinak kevesebb mint 10 százalékát sem teszi ki ennek a javaslatnak a tartalma. Tehát ha önmagában erről vitatkoznánk, ez egy ilyen kegyelmi pillanatot hozhatna létre, ahol mindenki egyetért, és mindenki szereti a magyar gyermekeket, én különösképpen, és nem vitatom el, hogy mindenki így van ezzel a Házban, de a helyzet az, hogy önök mellécsapták a termelési jelentést, amivel viszont már vitatkoznom kell. A családtámogatásokra fordított GDP-arányos összeget rendre emlegeti a kormány; egyébként én is emlegetném, persze, hiszen ez egy nagyon impulzív összeg annak ismeretében, hogy beleszámol a kormány olyan tételeket, amelyeknek lényegi közük a családok vagy a gyermekvállalás támogatásához nincs. Mondok egy példát, és akkor Nacsa képviselőtársam is érzi, hogy miről beszélek. A családtámogatások közé számolják a „nők 40” program korkedvezményes nyugdíjba vonulási összegét. Értem én, meg lehet magyarázni azt, hogy nyugdíjba tud vonulni egy hölgy, és mondjuk, tud többet unokázni. De nem tudnak mutatni nekem, vagy ha államtitkár igen, én meg fogom követni, nem tud mutatni még egy európai költségvetést, amelynek a számai alapján bármely kormány egész Európában a családtámogatások közé nyugdíjjellegű kiadást számolna. Nem tud ilyet mutatni, azért, mert Európa kormányai szakmailag közelítik meg ezt a kérdést, nem politikai lózungok tekintetében, és azt számolják ide, ami nettó családtámogatási összeg. A „nők 40”-et ideszámolják, de nincs itt például egy olyan tétel, amit önök megígértek. Miniszterelnök úr ígérte meg pontosan, a saját kormánya pedig nem hajtotta végre az akaratát, sőt, akár mondhatjuk úgy, hogy meg is fúrta az ötletet. Miniszterelnök úr bejelentette, hogy háromgyermekes édesanyáknak már nem kell személyi jövedelemadót fizetniük a jövőben. Gyorsan megszámolták, rájöttek, hogy hoppá, ez azért százmilliárdos nagyságrend, mondjuk azt, hogy a négygyerekeseknek nem kell szja-t fizetni. Ezt nyújtották be végül, hiszen itt látták, hogy csak egy-két tízezer magyar hölgyről van szó, akiknek sajnálatos módon a felük sem képes folyamatosan munkaviszonyban megmaradni. (Dr. Tiba Istvánt a jegyzői székben Gelencsér Attila váltja fel.) Egyébként másik szemszögből szerencsére, mert a gyermekek nevelésére lehetőséget kapnak. De akkor is ezek a tételek viszont fájó módon hiányoznak. Ami rekorder Magyarországon, az az, hogy a kétségkívül sok családtámogatásra fordított forint ismeretében sem tudtak érezhető demográfiai elmozdulást elérni. [[13.40]] És az az igazi katasztrófa, hogy látom én a kormányzati paneleket, miszerint kiírják, hogy 25 éve nem volt önök szerint Magyarországon ekkora a gyermekvállalási hajlandóság, csak kifelejtenek a rendszerből pár tételt: kifelejtik azt, hogy csak tavaly Nagykanizsa lélekszámával fogyatkoztunk; kifelejtik a 2010 óta több százezerre tehető kényszerű kivándorlást ebből a tételből, tehát nem számolják bele azokat a fiatalokat, akik már nem itt vállalják ezeket a gyermekeket. Azt is nagyon fontos leszögeznünk, hogy kifelejtik azt egyébként decemberben, amikor Novák miniszter asszony ezt elmondta, éppen Siklós lakosságának megfelelő magyarral fogyott sajnos a lélekszámunk , hogy itt a kelet-közép-európai régió összes országáról elmondható, hogy a posztszocialista térségben a termékenységi arányszám bezuhant, mondjuk, 1,2-1,3-ig, aztán az összes országban megfigyelhető volt az, hogy a szakma által visszapótlódásnak nevezett folyamat kísérőjelenségének köszönhetően újra visszament a termékenységi arányszám nagyjából 1,45-1,5-1,6-ig. Tehát a régió országai tekintetében semmiféle kimagasló nincs a magyar adatban, ugyanaz történt Magyarországon, mint a környező országok bármelyikében. Most nem akarom államtitkár urat kellemetlen helyzetbe hozni, de csak itt a régióból két-három országot azonnal ide lehetne citálni, ahol magasabb a termékenységi arányszám, mint Magyarországon; nem sajnos, mert én annak szurkolok, hogy minden európai országban a reprodukció szintjét elérjük, ráadásul bevándorlás nélkül, ugyanakkor azt látom, hogy Európában nagyon kevés ország képes ezeket a pozitív folyamatokat felmutatni Magyarország egyáltalán nem képes. Államtitkár Úr! Ha a mostani élveszületési szám marad meg, akkor ön mit tippel, 2050-60 magasságában milyen lélekszámú lesz Magyarország? Csak mert ezt a KSH megmérte, és arra jutottak, hogy Magyarország egy 6,5 milliós ország lesz, államtitkár úr. Tehát amikor ön kiáll vagy a miniszter asszony kiáll, és azt mondja, hogy intergalaktikus rekordon van a magyar születésszám, és itt megfordult a negatív trend, akkor forduljanak legalább Nacsa képviselőtársamhoz, akiben van annyi korrektség, hogy elmondja: szó sincs trendfordulóról. A múltkori vitában ebben megegyeztünk, hogy vannak szerinte kedvező jelek, én ezt elismerem, de szerintem ezek a jelek sajnos nem adnak okot a bizakodásra, trendfordulóról szó sincs. Államtitkár Úr! Önök egy leendő 6,5 milliós ország esetében és vonatkozásában folytatnak sikerpropagandát, ez szerintem méltatlan. Őszinte szembenézésre lenne szükség. Összefoglalva: a javaslatot vélhetően támogatni fogjuk, hacsak nem rejtenek útközben valamilyen időzített bombát vagy aknát bele. Arra kapacitálom önöket, hogy módosítsák, javítsák tovább a javaslatot, tehát a ki nem fizetett tartásdíjak összegét százszázalékosan és lényegében kikötések, feltételek nélkül előlegezze meg Magyarország, a magyar költségvetés, a magyar adófizetők, aztán majd hajtsa be az állam ezeket a követeléseket azoktól, akik nem akarnak fizetni. Másodsorban: alakítsunk ki olyan jogalkotási klímát, hogy normális, életszerű összegeket lehessen megállapítani tartásdíj gyanánt, tehát három gyerekre ne 10 ezer forintot. Harmadsorban: a nagyon szűk behajthatósági határt terjesszük ki, öt évre visszamenőleg is legyen behajtható egy elmaradt tartásdíjfizetés. Ne hozzuk méltatlan helyzetbe a gyermeket nevelő családokat azáltal, hogy a hónapok között kelljen sakkozni, hogy a hat hónapos még éppen behajtható, ami régebben esedékes, az már nem. Negyedsorban pedig: a magyar családokat érintő és a családi kasszákat ellehetetlenítő rengeteg intézkedést át kell gondolni, teljes koncepció alapján csökkenteni kell a 27 százalékos áfa mértékét a gyermeknevelési cikkek esetében, és végig kell gondolni azt, hogy a lakhatási válság hogyan oldható fel; nem miniszteri fizetéssel és tízmilliós nagyságrendű támogatás felvételével, hanem átlagos körülmények között úgy, hogy a kedvezményes hitel mellé ott is jusson támogatás. Nyilván, szerintem egy bérlakásépítési programra is szükség van, önök ezzel vitatkoznak, de ezt a vitát a jövő héten egy kicsit nagyobb kereszttűzben fogjuk folytatni. Azt látjuk, hogy amíg az említett végrehajtók 33, illetve 50 százalékos letiltásai a leggyengébb keresetűek körében is foganatosíthatók, addig a másik zsebből sokszor az itt megspórolt összeg többszörösét veszik ki ezek a végrehajtó csapatok ez is végiggondolandó. Arra kapacitálom tehát önöket, hogy javítsanak ezen a csomagon, mert bőven van hova javulnunk innen. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Egyetértek az előttem szólókkal abban, hogy egy nagyon fontos témát, egy nagyon fontos törvényjavaslatot tárgyal az Országgyűlés most ezekben az órákban. Azt gondolom, egy ilyen törvényjavaslat vitájának a kezdetén köszönetet kell mondani a szülőknek, hogy az elmúlt egy évben helytálltak az otthoni tanításban, az otthonmaradásban, a gyermekeik nevelésében, és ez fokozottan igaz az egyszülős családokban a szülőkre, hiszen ott még nagyobb volt a teher, ott nem oszlott ketté az a teher, amit a járvány és a magyar emberek egészségének megóvása érdekében bevezetett korlátozó intézkedések és például a közösségi élet, a szakkörök, a sportesemények vagy éppen az iskola ilyen módon való hiánya vagy digitálisra való átállása okozott. Úgyhogy innen is szeretnénk köszönetet mondani a szülőknek. Abban, hogy ez egy fontos vita Z. Kárpát képviselőtársam is azt mondta, hogy ez egy fontos téma, fontos vita , én egyetértek. Kár, hogy több baloldali frakció úgy döntött, hogy nem vesz részt ebben a vitában, és nem fontos nekik eléggé az egyszülős családok kérdése, akár a Párbeszédnek, akár a Gyurcsány-pártnak, akár az LMP-nek nem fontos annyira ez a kérdés, hogy vegyék a fáradságot, és hozzászóljanak ehhez a vitához. Azt gondolom, ez egy nagyon előremutató és fontos törvényjavaslat, olyan döntéseket, olyan irányokat tartalmaz, amelyek segíteni fogják az egyszülős családokat. Sokszor vitatkozunk Z. Kárpát képviselőtársammal arról, hogy ő termelési jelentésnek hívja a tényeket. Mi tényeket soroltunk fel a magyar családtámogatási rendszer elmúlt 10-11 évéből, ő ezt mindig lekicsinylően, lenézően termelési jelentésnek hívja, pedig, tisztelt képviselőtársam, ezek a tények, amelyeket államtitkár úr és képviselőtársam is felsorolt. Nagyon szeretném kiemelni azt, hogy ebben a témában nem mehetünk el szó nélkül amellett, hogy kedvező fordulat, kedvező tendenciák mutatkoznak meg a magyar társadalomban. Ha például az egyszülős családokról beszélünk, akkor el kell azt mondani, hogy örömteli az, hogy 60 éve nem látott mélységben van a válások száma Magyarországon, jelentősen csökkent 2010-hez képest a válások száma. Így tehát az a reményünk és a tendenciát látva azt reméljük, hogy ez folytatódni fog , hogy évről évre egyre kevesebb családban történik meg az, hogy valamilyen okból külön kell válniuk a szülőknek, és évről évre egyre kevesebb család lesz érintett majd az egyszülős családdá válásban. Azt gondolom, ez örömteli, mint ahogy az is örömteli, hogy a házasságkötések száma is a duplájára növekedett 2010-hez képest. Demográfiai, népesedési kérdésekben sokszor vitatkoztunk már, és szerintem fogunk is Z. Kárpát Dániel képviselőtársammal. Én sosem használtam a „trendforduló” szót, ugyanakkor Magyarországon a gyermekvállalási kedv 24 százalékkal nőtt 2010 óta volt honnan! Volt honnan, hiszen nagyon alacsony adatról beszélünk a 2010-es gyermekvállalási kedvet mutató termékenységi rátánál, de azt kell elmondanunk, hogy ez Európa legjobbja. Senki nem mondta, hogy ez a cél, vagy hogy ez tökéletes, ezzel meg lennénk elégedve, sőt szerintem kormánypárti politikusoktól olyan dolgokat tud idézni, mindannyian azt mondtuk, hogy tovább kell ezen az úton menni, még tovább kell növelni a gyermekvállalási kedvet, még jobban segíteni kell a szülőket ahhoz, hogy a kívánt gyermekek megszülethessenek. De az, hogy 2010 óta 24 százalékkal nőtt a gyermekvállalási kedv, és ezzel éllovasok vagyunk az Európai Unióban, azt gondolom, pozitív tendenciát, biztató jeleket mutat, és fontos, hogy ha a biztató jelek mögött eredmények, emberi döntések vannak, akkor tovább folytassuk, segítsük azokat a döntéseket, amelyeket meghoztak a magyar családok a gyermekvállalásukat illetően. A „nők 40” kérdését is idehozta a képviselőtársam, amit, ugye, ő nem szavazott meg, de idehozta a családtámogatási költségvetést, amelyről én is szerettem volna szót ejteni, hiszen holnap kezdődik a 2022-es költségvetés vitája, amelyben most már a 2010-es, utolsó baloldali költségvetéshez képest háromszor akkora összeg szerepel a családtámogatások tekintetében: 960 milliárd forint volt az az összeg, amit az utolsó szocialista-baloldali kormány a családokra kívánt költeni, de a jövő évi költségvetésben, ha a mostani formáját megőrizve elfogadja a parlament, akkor háromszor ekkora összeg áll majd a családtámogatásra rendelkezésre. [[13.50]] Képviselőtársam, azt a vitát le lehet folytatni, hogy ki mit számol bele a családtámogatások rendszerébe. Javaslom képviselőtársamnak, aki minden európai parlamentet és európai kormányt annyira szakmainak nevezett és csak a magyar kormányra mondta, hogy politikai alapon dönti el, mi van benne a családtámogatási rendszerben, a többi európai kormány pedig elképesztően szakmai, hogy nézze meg, például Angliában, de számos nyugat-európai országban, így Belgiumban vagy Hollandiában beleszámítják a családtámogatások rendszerébe a különböző fizetett szabadnapokat, amelyeket apasági, anyasági szabadságként vesznek igénybe. Szerintem ez pusztán munkajogi, természetesen a családokat segítő, de munkajogi kötelezettség, mégis beleszámolják a családtámogatások rendszerébe, így, ilyen beleszámolásokkal együtt tudjuk elmondani, hogy Magyarország GDP-arányosan a legtöbbet költi a családok támogatására. Azt gondoljuk, hogy a magyar családokat védeni, támogatni, segíteni kell, és erről szólt a 2010-es családbarát fordulat óta minden egyes döntésünk. Emlékezhetünk arra, hogy korábban mi történt, hiszen a ma már természetesnek tűnő családtámogatási intézkedések messze nem voltak elképzelhetők a Gyurcsány-érában, tudjuk, hogy leépítették a családtámogatási rendszert, megszüntették a lakástámogatási rendszert, a kedvezményes lakáshiteleket, a családi adókedvezményt, csökkentették a gyes időtartamát, és egyébként Európa-bajnok rezsiárakat fizettettek a magyar családokkal. Ki tudjuk mondani, hogy nagy átlagban, lényegében a Gyurcsány-kormány idején gyermeket vállalni egyet jelentett a szegénységgel. Teljesen megfordult ez azóta, 2010 óta, hiszen azt gondoljuk, hogy a magyar családok támogatásait, lehetőségeit folyamatosan bővíteni kell. Minden évben történik olyan bővítés, olyan lépés, amit ön nevezhet nem elégségesnek az ön kedvenc szavát idézve: fékezett habzásúnak , ön kritizálhatja különböző módokon ezeket a döntéseket [[Z. Kárpát Dániel: Na, terjed? Jogdíjat nem kérek.]] de mégis konzekvensen, 2010 óta folyamatosan bővítjük, szélesítjük a családtámogatási rendszert, és egyébként ezek közül a legtöbb intézkedés és legtöbb támogatási lehetőség elérhető az egyszülős családok számára is. Például [[Szi-lágyi György: Például a családi pótlék emelése!]] az otthonteremtési kedvezmények, például az autóvásárlási támogatás, például a családi adókedvezmény, például az otthonfelújítási támogatás vagy az ahhoz kapcsolódó kedvezményes hitellehetőség, számtalan olyan intézkedés van, amely széles körben a magyar családok mindegyikét tudja érinteni. Önök mindig a családi pótlékról meg segélyalapú családtámogatásokról beszélnek, de a családi adókedvezmény intézményét a jogosult családok 98 százaléka igénybe veszi, tisztelt képviselő úr. Ki tud mondani ennél szélesebb családtámogatási intézkedést? Azt gondolom, hogy ez a helyes irány. Emlékezhetünk arra, hogy a szocialisták idejében semmilyen segítséget nem kaptak a fiatalok a családalapításhoz vagy az önálló életkezdéshez, az egyetlen üzenet feléjük akkor az volt, hogy el lehet innen menni. Ez volt az életkezdéshez nyújtott szocialista baloldali támogatás. Háromszorosára növelték a gázárakat, megduplázták az élelmiszeráfát, a magyar családoknak 15-szörös gáz- és villanyáremelés miatt Európa legmagasabb rezsiárait kellett fizetniük, ezzel sanyargatták a magyar családokat. Magas volt a munkanélküliség, sok ember nem tudta eltartani a saját családját, és egyébként, ha már a témánál vagyunk, sok ember akkoriban, mivel az utcára tették és 12 százalékos munkanélküliséget hoztak össze a szocialisták, nem tudta a tartásdíjat sem fizetni. Pontosan tudjuk, hogy a kormány döntéseinek köszönhetően az egyszülős családok előnyt élveznek a bölcsődei felvételnél, magasabb összegű családi pótlékot kapnak, biztosított számukra az ingyenes, illetve kedvezményes intézményi gyermekétkeztetés, illetve külön helyeket biztosít a kormány számukra az Erzsébet-táborokban is. Itt szeretném megjegyezni, hogy örömteli a kormánynak a napokban bejelentett döntése, miszerint idén nyáron is, a járvány harmadik hullámának lecsengése után is lesz lehetőség Erzsébet-táborokra, lesz lehetőség sok ezer magyar gyermeknek és fiatalnak szép környezetben minőségi időt eltölteni pihenéssel. Szerintem rájuk fér, az elmúlt időszakban a digitális oktatás, a közösség hiánya miatt nagyon fontos lépés, az újraindítás egy lépése, hogy az Erzsébet-táborok újra várni fogják a gyermekeket, ahol egyébként külön kiemelt helyet kapnak az egyszülős családok gyermekei. A mostani törvényjavaslatról beszéltek már képviselőtársaim, illetve államtitkár úr is részletesen ismertette az általam abszolút támogathatónak tartott intézkedéseket. Képviselőtársam, Z. Kárpát Dániel beszélt arról, hogy talán a Jobbiknak is voltak már korábban javaslatai az egyszülős családokkal kapcsolatban. Nem tudom, képviselő úr járte már a pár éve megnyílt Egyszülős Központban, és láttae, hogy milyen fantasztikus munkát végeznek ott, milyen megható és erőt adó az a munka, amelyet a központ keretében az egyszülős családokért tesznek, és az a munka, szolgálat, amit nap mint nap végeznek, mennyi családnak tud egyébként segíteni. A mostani törvényjavaslat is egyébként például az Egyszülős Központba befutott tapasztalatok alapján készült, hiszen nagyon fontos, hogy a valós igényekhez, a realitásokhoz, az életszerűséghez alkalmazkodjon a jogalkotás is, ezért tudtuk a terepről összegyűjteni azokat a tapasztalatokat, amelyek alapján ez a törvényjavaslat megfogalmazásra került, és amelynek az a célja, hogy segítse az egyszülős családokat. A gyermektartásdíjjal összefüggő végrehajtási szabályok, a bírósági szabályok egyszerűsítése, az ügyintézés gyorsasága mindenképpen támogatható, azt gondolom. Minden olyan határidő csökkentése és az ügyintézés felgyorsítása, amely lehetővé teszi, hogy hamarabb megszülessenek a döntések, és ne sok hónapon, akár éven keresztül bizonytalanságban tartsa a szülőket és legfőképpen a gyermekeket, az mindenképpen támogatható. Az is támogatandó, hogy a különböző megelőlegezhető tartásdíjösszegek növelésre kerülnek, az is, hogy szigorúbban lépünk fel azok ellen, akik a tartásdíjakat nem fizetik, akik nem hajlandók a közös gyermeknevelés költségeibe beleszállni. Azt tudom mondani, tisztelt Országgyűlés, hogy ez a törvényjavaslat is egy újabb lépés abba az irányba, hogy a családbarát Magyarország kiteljesedhessen, egy újabb lépés, sokadik lépés a családok védelme, támogatása és segítése érdekében. Azt gondolom, közös nemzeti ügyünk, hogy a magyar családokat megvédjük, megerősítsük, támogassuk és segítsük. A társadalom alapja a család, a családra egy értékhordozó, értékteremtő közösségként tekintünk. Ezért csak azt kérem a képviselőtársaimtól, hogy támogassák ezt a törvényjavaslatot, amely segíteni fog több százezer egyszülős családon, szülőkön és az ezekben a családokban nevelkedő gyermekeken. Nekünk a gyermek az első. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Döbbenetes tényt mondok önöknek: több mint egy éve tart a járvány, de a Fidesz-kormány eddig semmilyen érdemi támogatást nem adott a gyermekes családoknak, de még az egyszülős családoknak sem. Amit pedig most javasolnak, az egyszerűen elképesztő. Az rendben van, hogy azt mondják, hogy az egyszülős családok esetében az árvaellátás összege legyen 50 ezer forint, de mindezt csak 2022-től javasolják bevezetni. Ugyanez a javaslat a megelőlegezett tartásdíjat is nagyjából 50 ezer forintra emeli, de szintén csak jövőre. Miért? Úgy gondolják, hogy a családok most még jól elvannak segítség nélkül? Vagy annyi pénzt adnak Orbán Viktor „pénztáros” Lőrincének, hogy idén már a magyar családoknak nem maradt? Tudják, hogy mit élnek át azok a magyar családok, akiknek önök majd csak jövőre akarnak segíteni? És akkor még nem beszéltem arról, hogy önök az elmúlt 11 évben egy fillérrel sem növelték a családi pótlékot, sem pedig a többi családi ellátás összegét, mint ahogy a gyermeküket egyedül nevelők sem kaptak magasabb családi támogatásokat. Nacsa képviselő úr beszélt egy fantasztikus nőről, akit Nagy Annának hívnak, egyébként személyesen jól ismerem, korábbi kormányszóvivő. Valóban, ő az Egyedülálló Szülők Klubjának elnökeként beszélt arról, hogy 90 ezer olyan gyerek van Magyarországon, aki után járna havi tartásdíj, de nem kapják meg annak ellenére, hogy a különköltözött szülő él és az is tudható, hogy hol. A KSH adatai szerint ma jelenleg alig 8 ezer gyermek kap megelőlegezett gyermektartásdíjat, aminek az átlagos összege körülbelül 9 ezer forint havonta. El kell mondanom, hogy az egyedülálló szülők kiemelt támogatására számtalan ellenzéki javaslat született. Ennek ellenére Orbán Viktor és a kormány csak az általuk létrehozott kirakatszervezetekkel találkozott. Ezek a szervezetek életmódtanácsokat adnak, de ezek nem oldják meg az érintett családok alapvető problémáit, nem oldják meg az anyagi nehézségeket, a munkanélküliséget és a gyermekfelügyeletet. [[14.00]] Az olykor megítélt adományokra sem lehet jövőt alapozni. Ez nem megoldás, és nem szociálpolitika. Sokkal többet segítene például, ha a nagycsaládosoknak járó kedvezményeket az egyedülállók is megkapnák, vagy ha a bölcsődei és óvodai nyitvatartás rugalmasabb lenne. Ám a kormány eddig nem csupán nem törődött ezzel, de még az egyszülős családok létezését is gyakorlatilag figyelmen kívül hagyta. Érdekes, hogy a kormány családpolitikájába csak most, a választás előtt kerültek be az egyszülős családok. Tizenkét év tétlenség után mi történt? Kell a szavazat? (Dr. Varga László elfoglalja helyét a jegyzői székben.) És most ne jöjjenek a családi adókedvezménnyel, mert önök is pontosan tudják, hogy az egyedül kereső szülők jóval nehezebben képesek teljes egészében igénybe venni. Nem véletlenül akarja az MSZP a duplájára emelni a családi pótlékot, a családi pótlék befagyasztása ugyanis óriási érvágás az egyszülős családoknak. A KSH felmérése szerint az egyszülős családok szegénysége jóval magasabb, mint a kétszülős családoké. Sőt, a különbség jelentősen nőtt az elmúlt években. A legutóbbi adatok szerint több mint 5 százalékkal nőtt a gyermeküket egyedül nevelőknél a szegénység aránya az elmúlt egy évben a pandémia alatt. Ehhez képest, ami a javaslatban szerepel, édeskevés. Ennek a törvényjavaslatnak a tartalma köszönőviszonyban sincs a címével, vagyis egyáltalán nem javít az egyszülős családok életkörülményein. (Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Az árvaellátás összegének 50 ezer forintra emelése, illetve a megelőlegezett tartásdíj összegének emelése fontos, de egyáltalán nem elég. Azt pedig nem győzöm elégszer elmondani, hogy a magyar családoknak, köztük az egyszülős családoknak most nagyobb szükségük van erre, most, és nem pedig egy fél év múlva. Az MSZP ezért azt javasolja, hogy a javaslat már 2021. július 1-jétől lépjen hatályba. Az MSZP ezenkívül az önök bukásával járó kormányváltás után kiemelt figyelmet fordít arra, hogy a gyermeknevelésben is azok kapják a legtöbb segítséget, akiknek arra a legnagyobb szükségük van. Ezért kezdeményezzük a családi pótlék megduplázását, és értékállóságának megőrzését, miközben a gyermekek utáni adókedvezmény rendszerét megtartjuk. De mivel a családi adókedvezményt az alacsony jövedelműek közül nem minden gyermekes család tudja igénybe venni teljes összegben, javasoljuk egy olyan kiegészítő családi pótlék bevezetését is, amellyel minden érintett, adókedvezményre jogosult család hozzájuthat az adókedvezmény alapján elérhető gyermekenkénti támogatáshoz. Emellett megtartani javasoljuk a már meglévő egyéb kedvezményeket is. Ilyen a négy- vagy többgyermekes anyák kedvezménye, illetve a 25 évnél fiatalabbak és az első házasok kedvezménye. Az MSZP programja a többi családtámogatás súlyát is növelni kívánja. A gyes összegét például úgy kívánjuk emelni, hogy törvényben garantáljuk az évente indexált összeg értékállóságát. Az MSZP támogatja a gyes kötelező apahónapjainak előírását és anyagi ösztönzését, hogy ezzel is segítsük a szülés után a nők munkába való visszatérését, illetve a férfiak háztartáson belüli nagyobb szerepvállalását. Ezenkívül a jelenleginél lényegesen több térítésmentes bölcsődei hely létrehozását javasoljuk. Ezek azok az intézkedések, amelyek valóban széles körben segítenek majd a magyar családoknak, nem pedig a választások előtt pár hónappal néhány ezer forint. Végezetül megismétlem: a javaslatot a Magyar Szocialista Párt támogatja, de egyben kezdeményezzük, hogy az emelésekkel ne várjanak a jövő évig, hanem azokat már most júliustól adják oda az érintett családoknak. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönjük. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Varga Zoltánnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának... [[Jelzésre:]] aki nincs a teremben. Tisztelt Képviselőtársaim! Akkor ezennel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat. Megadom a szót tehát Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A T/16203. számú törvényjavaslat címe szerint az egyszülős családok támogatásáról szóló olyan javaslatot olvasunk, amely megkönnyíti az egyszülős családoknak bizonyos, ezzel a helyzettel együtt járó hátrányainak felszámolását. Valóban, egyetértek Gurmai Zita képviselőtársnőmmel, hogy ez a javaslat azért nem egy komplex javaslat. A címéből talán azt is gondolhattuk volna míg el nem olvastuk , hogy az egyszülős családoknak számtalan egyéb más olyan problémája is van, amely indokoltan javítandó, kormányzati feladat, és azt reméltem, hogy ebben a javaslatban arról is fogunk olvasni. De ne legyünk elégedetlenek, minden olyan javaslatot támogatni kell, amely akár például az egyszülős családok élethelyzetét javítja. Ha egy laikus elolvassa ezt a javaslatot, bizonyára meglepődik azon, hogy vajon miért kell egy ilyen témát felvetve arról beszélni egy törvényjavaslatban, hogy egy végrehajtónak a költségei a végrehajtást kérő kielégítése után keletkezzenek vagy legyen rá lehetőség. Vagy miért van az, hogy egy ilyenfajta törvényjavaslatban kell azt rögzíteni, hogy egy végrehajtás elévülése alatti időintervallumban miért csak egyszer keresi meg az adós pénzügyi szolgáltatóit a behajtás érdekében a végrehajtó? Egy laikus számára nagyon sok olyan elem van ebben a javaslatban, ami kérdéseket vet fel, hogy egyébként a végrehajtások vonatkozásában miért is ilyenek a szabályok. Ki kiért van? A végrehajtóért vannak azok az emberek, akik nem fizetnek, és azok az elszenvedők, akiknek tartoznak, vagy például az is, hogy amikor egy gyerektartásdíjat kell behajtani, akkor eddig miért is a végrehajtó volt a legfontosabb, hogy ő a költségeket beszedje, és nem az a gyermek, akinek érdekében ezeket behajtják? Bizony azt kell mondanom, hogy az egész végrehajtási jog szellemiségében rengeteg hiba van, óriási visszaélésre adnak ezek lehetőséget, azzal együtt természetesen, hogy egyáltalán nem tudom elképzelni, hogy valaha is a jogalkotó ezt kívánta volna. Egyszerűen az élet és a különböző szereplők viselkedése és hozzáállása is alakította ki ezeket a néha abnormális helyzeteket. Természetesen miért ne üdvözölnénk azt, hogy ha sikerül egy gyermektartásdíj behajtása ügyében vagyont vagy pénzeszközt behajtani a végrehajtónak, akkor annak az összegnek elsősorban a gyermektartásdíj kielégítésére kell szorítkoznia, és nem a végrehajtó költségeit kell belőle finanszírozni. Aztán, amikor arról szól a javaslat, hogy szünetel az eljárás azért, mert megállapítja a végrehajtó, hogy behajtható vagyontárgy nincs, a meglévő bankszámláról nem sikerült behajtani, és akkor nekem már nincs is több dolgom. Gondolja valaki, hogy ez normális, hogy egyébként egy végrehajtási törvénynek ilyen rendelkezései vannak? Hogy nincs benne a végrehajtási törvényben, hogy bizonyos időközönként az elévülési időn belül újra meg kell kísérelni a vagyon felderítését és a pénzeszközök megkeresését? Nem ez lenne a normális? Azért vetem ezeket fel, mert ha már ezekről a kérdésekről beszélünk és effektíve a törvények módosító javaslata került a Ház elé , akkor ezeknek általános problémájáról is érdemes szót ejteni. Természetesen nagyon örülök annak, hogy ez a javaslat az állam általi gyermektartásdíj megelőlegezésében végre a mai életviszonyokhoz és az értékviszonyokhoz igazodó javításokat eszközöl, azokat a korlátokat, amelyek igencsak csekély számúvá tették azon szülők számát, akik ezt igénybe tudták venni, felszámolja. Azért annak örültem volna, ha a javaslatba, amikor arról szól, hogy a mindenkori legkisebb bér összegének 30 százalékáig lehet folyósítani az állam általi előlegezést, bekerült volna, hogy a bruttóra vagy a nettóra gondol. Miért is fontos kérdés ez? Először is azért, mert mindenki a nettó bért kapja meg, másodszor is azért, mert jelen esetben a 167 400-as legkisebb bruttó adható bér 30 százaléka 50 220 forint. Azt hiszem, hogy erre már mindenki azt mondja, hogy ha nem tudja megkapni a szülő a külön élő szülőtől a gyermektartásdíjat, akkor ez a mérték valóban jelentős súllyal esik latba egy család költségvetésében. De ha a 167 400 forint nettójából indulok ki, akkor az már igen csekély, mert az alig több mint 32 ezer forint. Azért javaslom a tisztelt előterjesztőnek, hogy ezt a kérdést feltétlenül tisztázza vagy legalábbis pontosítsa a javaslatban, mert félreértésre adhat okot, és szerintem semmi kedve senkinek szeptemberben törvénymódosításért az Országgyűlésbe ezt a témát újra behozni. [[14.10]] Ugyanis látják képviselőtársaim, a kettő összeg között, a 30 százalék között 18 ezer forint különbség van. Üdvözlöm a javaslatban azt, hogy három hónapi behajthatatlanság után lehet már legalább igényelni az állam általi előlegezést a korábbi hat hónap helyett, de szeretném önöknek nagyon röviden felvázolni, hogy ha ma elindít egy külön élő szülő egy tartásdíj iránti pert, még a mostani meglévő szabályokkal és a polgári perrendtartás módosításával is minimum fél évnek el kell ahhoz telnie, hogy bebizonyosodjon: neki nem fizeti a külön élő szülő a megállapított jogerős tartásdíjat. Azért mondom a minimum fél évet, mert ennél csak több lehet még e mellett a javaslat mellett is, és gondolhatják, tisztelt képviselőtársaim, hogy egy egyedül maradt szülőnél még egy gyermekkel is, de többel pedig aztán a külön élő szülő anyagi támogatása nélkül iszonyatos nélkülözések következhetnek be. De hangsúlyozni kívánom, legalább már ez a módosítás megérkezett, és ez is javítja a jelenleg kialakult helyzetet. Pár kérdést engedjenek meg számomra, hogy a javaslaton túlmutató gondolatokat osszak meg önökkel. Egyedül maradt szülő, egyedül maradt gyerekek, társadalmi probléma, jogalkotási kényszer, és ha tetszik, ha nem, igen nagy számban jelentkező társadalmi helyzet. Amire persze a jogalkotó is, a kormány is mindig igyekszik valamifajta megoldást keresni, hogy a hátrányokat csökkentse, de azért lássuk be, a társadalom belátása nélkül ezt a kérdést a legmagasabb szintű, a legméltányosabb, a szociálisan legérzékenyebb törvényekkel sem tudjuk megoldani. Rendkívül alacsony szinten van Magyarországon a családalapítási tudatosság. Rendkívül alacsony szinten van az országunkban a családtervezés szemlélete, a felelősségvállalás kialakulásának lelki-érzelmi és tudati szintje. Azzal, hogy a kormányzatok persze nagyon helyesen különböző anyagi támogatásokat nyújtanak gyermekek megszületése érdekében, azt az egyetlen dolgot felejtjük el, hogy ezekkel az intézkedésekkel elképesztően növeljük annak esélytelenségét, hogy szülők tudatosan vállalják a gyerekeket. Nagyon nehéz az elérhető anyagi lehetőségek mellett önkontrollal meghatározni mindenkinek magának , hogy ő alkalmas lesze akárhány gyermek felnevelésére. Nem az a lényeg, hogy a gyermekek megfogannak az is lényeges, hiszen anélkül nem születnek meg , de az sokkal komolyabb kérdés, hogy míg fel nem nőnek, az az anya és apa tude, képese együtt maradni azért, hogy nagyszerű gyermekeket együtt neveljenek föl, és ők alkotó, gyarapodást jelentő részesei leszneke a társadalomnak, vagy a nem átgondolt, a felelősséget nem felmérő közösségként gyakran az állam terhére tenni a gyerekek eltartását. Ugyanis nem arról van szó, hogy ne tenné meg egy kormányzat, egy ország vezetése, hogy ebben támogatást ne nyújtsanak, de én meg azt gondolom, hogy annak is ebben fontos elemének kell lenni, hogy a tudatosság a társadalomban mennyire volt meg. És hangsúlyozni kívánom, ha valami, számomra nagyon fájdalmas az az évről évre kisvárosnyi emberrel csökkenő magyarságlélekszám, ami rettenetes. Ezzel a tendenciával, nem is tudom, hogy az unokáink idejében vagy felnőtt idejében hány magyar ember lesz az országban. De ahhoz, hogy a társadalmunkat minél inkább arra predesztináljuk, hogy úgy vállaljanak sok gyermeket, hogy mindegyikükben a felelősségvállalásnak megfelelő szintje meglegyen, és ne egy pillanatnyi döntési helyzet határozza meg azt, hogy egy társadalomban vagy egy családban mennyi gyermek születik meg, erre tudatosan, lélekben, fejben készülni kell. Amikor azt mondta Gurmai Zita képviselőtársnőm, hogy hány ezer egyedül maradt szülő részesül csak az állam általi előlegezésben; így van, ez vélhetően azért ekkora szám, mert egyszerűen a feltételeknek nem tudnak megfelelni. De én akkor lennék boldog, hogyha ez a szám nulla lenne, mert ez azt jelentené, hogy a külön élő szülő természetes módon a felelősségvállalását a gyermekek eltartására teljesíti. Nem az a lényeg, hogy az ilyen intézményt mint az állam általi előlegezése a tartásdíjnak hányan vesznek igénybe, hanem az a lényeg, hogy mit teszünk azért, hogy minél kevesebb egyedül maradt szülő kerüljön abba a helyzetbe, hogy az államhoz kell fordulnia a külön élő szülő helyett. Úgyhogy én nagy tisztelettel kérem a kormányzatot, hiszen erős legitimációja van, rengeteg olyan szociális intézményt vagy szociális területen működő intézményt hozott létre, amelyek lehetnek alkalmasak arra, hogy az ilyenfajta társadalmi tudatosságot erősítsék. És amikor olvastam erről az egyszülős szervezetről, az egyedül maradt szülőket támogató szervezetről, és hallottuk is, hogy milyen sok száz millió forintot különített el erre a kormány, akkor szerintem a következő, amit elvárhatunk, az az, hogy fogalmazzák meg már ők azt a programot, amivel azt próbálják a társadalomnak sugallni, hogy hogy tudod a megfelelő döntéseidet ahhoz meghozni, hogy te ne legyél egyszülős család tényezője felnőttként. Hiszen erről soha nem hallunk. Természetes ma már, hogy még akik házasságot kötnek is és akár valamely egyház előtt hiába mondják ki a halálig való hűséget , sajnos a társadalomban a változtatás iránti igény elég erős, és egy-egy vonzó más alternatíva felrúgat emberek sokaságával családi közösséget. Szóval, én azt szeretném tisztelt képviselőtársaimnak mondani, hogy a társadalom sajnos be kell látnunk sem a családalapításban, sem a gyermekvállalásban nem eléggé tudatos, és nem eléggé méri fel annak felelősségét, hogy az általa vállalt gyermekeket együtt, közösségben neveljék fel. Amikor ebben a javaslatban a polgári perrendtartás szabályainak változásáról olvastam, akkor felsejlett bennem az az időszak, amikor az új polgári perrendtartás vitája volt. Én ugyan nem voltam a Házban, de nagyon sok olyan anyagot készítettem, és a parlamentben ülő képviselők tolmácsolták is, amikor is felhívtam az akkori javaslattevők figyelmét arra, hogy az új polgári perrendtartásban a 45 napos ellenkérelem-előterjesztési idő egy ügyfajtánál rendkívül komoly problémát fog okozni, és már akkor azt mondtam, hogy ez pedig a gyermektartásdíjak kérdése. Hiszen hogyha még egy ellenkérelem előterjesztésére is ennyi idő áll rendelkezésre és a bírák eléggé ki szokták azt a 30 napot tölteni, amíg ki kell adniuk a megérkezett beadványokat, feltételezve, hogy nem kellett hiánypótlást kiadni , egy ideiglenes intézkedés is hat-hét hónapon belül nem kerül sorra, közben pedig a külön élő szülő nem fizetett gyermektartásdíjat; és mi van akkor, ha még ezután több hónapig tart, hogy egyáltalán egy ideiglenes intézkedés jogerős legyen? Én örülök annak, hogy ez a javaslat e vonatkozásban már legalább kevesebb, mint 45 napot tartalmaz a 30 nappal, de én még mindig megfontolás tárgyává tenném, ugyanis erre van jogdogmatikai lehetőség, hogy az ilyenfajta kérelmeknek, kizárólagosan gyermektartásdíjra és az ideiglenes intézkedésre vonatkozó kérelem esetére, az ellenkérelem előterjesztésére 15 nap álljon rendelkezésre. Ugyanis egyáltalán nem tiltja a jogalkotásról szóló törvény, hogy egy bizonyos jogintézményben meghatározott határidő egyfajta, egytípusú ügyre különösen úgy egyébként, hogy a házassági perek és a gyermektartási perek mint különleges eljárások külön vannak szabályozva , erre az egyetlen kérdésre a 15 nap meglegyen. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Nagyon köszönöm a figyelmüket.
Köszönjük. A következő felszólalónk Sneider Tamás független képviselő úr. Parancsoljon! [[14.20]]
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Igazából igyekszem rövid lenni, hiszen már nagyon sok minden elhangzott az előttünk lévő törvényjavaslattal kapcsolatban, és az is azért eléggé egyértelmű, hogy ez egy támogatható törvényjavaslat. Mindenképp pozitív irányban változik a törvényjavaslat szövege, a lehetőségek, a családtámogatás, illetve pontosabban ugyebár a gyermektartásdíj megelőlegezése és a behajtásával kapcsolatos szabályok változása. Ezért csak egy-két dolgot emelnék ki igazából belőle, és azért persze, egy-két kritikát én is megfogalmaznék még, amin szerintem majd jó lenne változtatni, bár nem biztos, hogy kimondottan ehhez a törvényhez teljes mértékben kapcsolódik, de nem is áll egyáltalán távol tőle. [[Folytatás 198/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. május 18. kedd 198/2. szám Országgyűlési Napló Az egyik nagyon fontos dolog szerintem a sok-sok jó szabályozási változás mellett, hogy ha valakinél, valamelyik családban nem érte el a havi jövedelem az 56 ezer forintot, ami az öregségi nyugdíjminimum duplája, tehát mondjuk, egy egygyermekes, egyszülős családnál összesen a 112 ezer forintot, akkor már kiesett abból a lehetőségből, hogy megelőlegezzék számára ezt a támogatást, az állam megelőlegezze. Nem kell különösebben mondani, hogy ez eddig tényleg egy felháborító dolog volt. Ezzel kapcsolatban már régebben egyébként magam is nemegyszer felszólaltam, ezért nagyon örülök, hogy ez teljes mértékben eltörlésre kerül, így minden egyes szülőnek, aki gyermeket nevel, függetlenül attól, hogy hány gyermeket és milyen anyagi helyzetben található, megvan a lehetőség arra, hogy az előlegezés megtörténjen. Nyilván még sok-sok hasonló és jó dolgot tudok mondani. Még külön kiemelném azt, hogy eddig, ha 50 százalékos arányban sikerült behajtani, vagy annyit fizetett adott esetben az egyik szülő annak, aki a gyermek nevelésével foglalkozik, akkor már megint le lehetett állítani a megelőlegezést, megint megszűnt a megelőlegezés lehetősége, ami most már 80 százalékra megy fel. Én úgy gondolom, hogy ez is nagyon fontos. Arról nem is beszélve, hogy 14 ezer forintos átlagos összegről 52 ezer forintig felmehet a megelőlegezett tartásdíj mértéke. Tehát ez mind-mind valóban nagyon pozitív dolog, és ennek tényleg lehet örülni. Ami viszont még szerintem hozzátartozik az egyszülős családok támogatásához, és ami elkerülte szerintem államtitkár úr figyelmét is, vagy nem foglalkoztak ezzel eléggé, pedig már én magam is nyilván többször felszólaltam, hogy sok esetben az él a társadalom gondolkodásában, hogy egy gyermeket, ha elválnak a szülők, akkor a feleség, az asszony nevel. Az a helyzet, hogy ez nagy többségében így van, a 85 százalékában, de a 15 százalék esetében nem, ott bizony férfiak nevelik az elválás után is a gyermekeket, és ők számos alkalommal hátrányba kerülnek, illetve az ő gyermekeik kerülnek hátrányba. Na, nem ezzel kapcsolatban, hozzá kell tennem, konkrétan ezzel a törvényjavaslattal kapcsolatban, vagy a tartásdíjjal kapcsolatban, bár azért ott is máshogy állnak hozzá szerintem, ha férfiakról van szó, de az egyik nagyon fontos dolog, amin szerintem nagyon egyszerű lenne változtatni, nagyon sok, több tízezer gyermeket érint Magyarországon abból a talán 500 ezer gyermekből, aki egyszülős családban él, nos, a diákhitel kérdése, ami teljes mértékben megengedhetetlen módon csak és kizárólag akkor engedhető el, ha egy hölgy veszi igénybe ezt a diákhitelt, és ő gyermekeket szül és gyermekeket nevel. Egy gyermeknél a felét lehet elengedni, azt hiszem, három gyermeknél pedig már a teljes összeget el lehet engedni. Itt van előttem, nézzenek rá nyugodtan bármikor a Diákhitel Központ hirdetésére, az írására, nagy betűkkel van odaírva, nagy betűkkel láthatjuk most is azt, ami a törvény szövegéből egyébként adódik, hogy a diákhitel elengedésével kapcsolatban csak és kizárólag a női ügyfelek élhetnek. Magyarul, azok az egyszülős családok, ahol a férfi diákhitelt vett föl, és ő neveli a gyermekeket, és sok ezer, sok tízezer embert érint összességében, tehát azért nem kevés emberről van szó, ő nem jogosult arra, hogy a diákhitelt elengedjék számára. A felesége, akitől elvált, lehet, hogy még akkor is jogosult, amikor már esetleg nem ő neveli a gyermekét, vagy, ami van másik, és még szörnyűbb eset ugyebár, de épp a Covid-járvány idején sajnos erre volt példa, láthattuk a hírekben is, amikor tragédia történik, és meghal az egyik szülő, adott esetben a hölgy nem egy ilyen volt, láttuk sajnos , és a férfira marad az, hogy a gyermekeit nevelje. Nagy valószínűséggel, csak a nagy számok törvénye alapján is, a mostani Covid-járványban is nem egy férfi került olyan helyzetbe, hogy a diákhitele megvan, viszont neki továbbra is fizetnie kell, miközben egyébként az árvaellátás emelkedni fog, s a többi, de ezt neki nem engedi el a jelenlegi törvényi szabályozás. Tehát én azt kérem a kormányzattól, ha már erről beszélünk, az egyszülős családokról, és azt kérem államtitkár úrtól is, mivelhogy ennek nincsen nagy költségvetési vonzata azért, de egy hatalmas igazságtalanságot és még egyszer mondom, a Covid-járvány fényében még inkább tudna orvosolni, hogy tegye lehetővé azt, gondolkodjanak el azon, hogy a diákhitel elengedése a férfiak számára is lehetővé váljon, ha gyermekeket nevelnek, és ezt nem is akarom tovább ragozni, mert ez egy viszonylag egyszerű törvénymódosítással elérhető, és ráadásul igen alacsony költségvetési tételt jelent, igen alacsony forrást kell hogy érintsen ez. Természetesen az egyszülős családokról még nagyon sokat lehetne beszélni, de tényleg nem kívánom hosszasan ezt sorolni, de azért nagyon sok más területen is hátrány éri őket. Gondoljunk csak arra, hogy hitelfelvétel esetén mennyivel nehezebb egy egyszülős családnak felvenni hitelt, mint ahol két szülő van, és a két szülő jövedelmét tudják a bankok, a pénzügyi intézetek figyelembe venni. Én azt gondolom, hogy itt is lehetne egyébként egy kedvezőbb helyzetet teremteni, hogy a hitelfelvétel esetén valamivel nagyobb százalékban vegyék figyelembe az egyszülős családoknál a jövedelmet, és valamivel magasabb hitelt is kaphassanak ezek a szülők, persze az észszerűség határain belül, minthogyha egyébként még egy szülő is nevelné a gyermekeket. És még egy utolsó, de ez már tényleg csak egy nem is kormányzati intézkedést igénylő történet, de gondoljuk el, hogy azok a férfiak, akik azért tízezres nagyságrendben vannak 10 és 20 ezer között minden tudomásunk szerint , akik a gyermeküket nevelik, és sokan közülük egyébként csak 2-3 éves gyerekek, főleg, ha tragédia is történt ugyebár, vagy még ennél is fiatalabbak, csecsemők, elmennek a gyermekükkel, mondjuk, egy plázába vagy egy bármilyen más helyre, ahol a gyermeket tisztába kéne tenni. De hol lehet tisztába tenni? Jó helyeken vannak erre külön helyiségek, ahová csak a gyermekeket lehet bevinni, de nagyon sok helyen ezt a női mosdóban lehet megoldani. Apróságnak tűnik, de talán fel lehetne hívni erre is a figyelmet, hogy ezen változtatni kellene, lehetővé tenni azt, hogy minden ilyen, főleg fontosabb helyiségekben, közintézményekben legyen arra lehetőség mindenképp, hogy külön helyiségben a kisgyermekeket el lehessen látni, mert akkor nem adódik az a helyzet, hogy ez nem történhet meg, mert a férfi szülő nem mehet be természetesen arra az illemhelyre, és ezt nem tudja elvégezni. Ez már csak apróság volt, de azért szerettem volna mindenképp felhívni erre is a figyelmet. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Dr. Varga-Damm Andrea tapsol.]]
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár urat, hogy kíváne reagálni. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Először is szeretném mindenkinek megköszönni, aki a vitában részt vett, a hozzászólását, a munkáját, és a legtöbbjüknek azt, hogy jó szándékkal álltak a javaslathoz. Megpróbálok fontos felvetésekre reagálni. [[14.30]] Először is szeretnék mindenkit emlékeztetni arra, hogy ugyan a koronavírus-járvány harmadik hullámának a vége felé vagy a lecsengő időszakában vagyunk, de mégiscsak járványhelyzet van, és ez a járvány válsághelyzetet okozott és nemcsak az egészségügyben, hanem a gazdaság tekintetében is. Majd a válaszom más részében kitérek erre. Mi azt gondoljuk, hogy ebben a válsághelyzetben is támogatni kell a családokat, tehát minden olyan hozzászólás vagy hozzászólásrész, amely arról szólt, hogy nem támogatta a kormány a koronavírus-járványhelyzetben a családokat, azt vissza kell utasítanom. Néhány példát mondok csak: éppen a koronavírus-járvány okozta válsághelyzet közepette kezdtük el visszaépíteni a 13. havi nyugdíjat, elfogadtuk azt a javaslatot, amely a csed összegét növelné, elfogadta az Országgyűlés azt a javaslatunkat, hogy a 25 év alatti fiataloknak adómentessé tegyük a jövedelmet. Tehát azt gondolom, hogy ránk azt mondani, hogy ebben a válsághelyzetben nem támogattuk a családokat, finoman fogalmazva is furcsa. Z. Kárpát Dániel képviselő úr elmondta többször is, hogy a kormány sikerpropagandát folytat akkor, amikor a családtámogatásokról beszélünk. Nacsa képviselő úr erre már reagált. Én is azt szeretném mondani, hogy ez nem sikerpropaganda; egyszerűen elmondjuk azokat az intézkedéseket, mondhatnám, azokat a tényeket, amelyeket 2010 óta ezen a területen tettünk. Itt talán utalnék Varga-Damm Andrea képviselő asszony hozzászólására is, aki mondatának az egyik felében vagy a hozzászólásának az egyik felében valami olyat mondott, hogy a tudatos szülővé válást nem segíti a családtámogatási rendszer vagy legalábbis a családok támogatása. A másik részben pedig sajnálkozott, ezzel egyet is értek, a népességcsökkenés miatt. Az a helyzet, képviselő asszony, hogy mi 2010-ben, amikor családbarát fordulatról döntöttünk Magyarországon, akkor azt a megoldást választottuk, hogy minden lehetőségünkkel a családok támogatását próbáljuk megoldani. Így a kormány célja, hogy egyre könnyebb legyen Magyarországon családot alapítani, gyermeket vállalni és gyermeket nevelni, és valóban, ahogy elhangzott, a 2010-es költségvetés óta a két és félszeresére emeltük a költségvetésben a családtámogatásokra fordított összeget. És ha elfogadjuk majd a holnap elkezdődő vita után a 2022-es költségvetést, akkor elmondhatjuk, hogy ez a háromszorosára emelkedik. Csak néhány dolgot szeretnék említeni, még egyszer mondom, nem sikerpropagandaként, hanem tények felsorolásával: 2010-2021 között több mint a duplájára nőtt a csecsemőgondozási ellátásra fordítható támogatás mértéke. Ahogy az előbb mondtam, 2021. július 1-jétől a korábbi 70 százalékról a bruttó fizetés 100 százalékára emelkedik a csecsemőgondozási díj. A gyed maximális összege 2010 óta a kétszeresére emelkedett. Bevezettük a családi adókedvezményt, amelyet ahogy Nacsa képviselő úr is elmondta a lehetséges igénylők 98 százaléka igénybe tud venni. Elindítottuk Magyarország legnagyobb otthonteremtési programját. 2015-ben bevezettük a családi otthonteremtési kedvezményt, a babaváró támogatást, a nagycsaládosok autóvásárlási kedvezményét, 2010-hez képest másfélszeresére, több mint 51 ezerre emeltük a bölcsődei férőhelyek számát. 2010-2020 között 89 százalékkal nőtt a házasságot kötő párok száma, és még sorolhatnám azokat az intézkedéseket, amelyekkel a családokat támogattuk 2010 óta. Mi ezt a megoldást választottuk, és azt gondoljuk, hogy az elkövetkezendő időszakban is számíthatnak ránk a magyar családok. Gurmai Zita képviselő asszony a felszólalásának a kétharmad részében gondolom, az előválasztás miatt, mert mi más miatt, merthogy még csak 2021 májusa van, kampányt folytatott , és azokat a javaslatokat sorolta itt fel, amelyeket az MSZP bevezetne. Ha most itt lenne képviselő asszony, akkor személyesen emlékeztetném. Mivel nincs itt, de gondolom, érdekli a vita menete, és valamilyen médián keresztül követi, kénytelen vagyok ezen keresztül emlékeztetni. Szép dolog, hogy valaki különböző, szebbnél szebb és jobbnál jobb javaslatokat sorol fel itt a parlamentben mint majd a következő időszakban a szándékában álló megvalósítandó tényt, de az a helyzet, hogy ki kell ábrándítanom Gurmai Zita képviselő asszonyt: a magyar emberek és a magyar családok pontosan emlékeznek arra, hogy 2010 előtt, amikor ők voltak kormányon, a Gyurcsány-Bajnai-korszakban milyen családokat segítő intézkedések történtek. Néhányat sorolok csak fel. Akkor vették el, abban a válsághelyzetben a 13. havi nyugdíjat, akkor szüntették meg az otthonteremtési támogatást, ráadásul devizahitelek felvételébe kergették a családokat, amiből nekünk kellett kimenteni a magyar családokat. Csökkentették abban az időszakban a szocialisták, Gurmai Zitáék a gyes időtartamát, megszüntették az egy- és kétgyerekeseknél a családi adókedvezményt, és egyébként abban az időszakban szüntették meg a rendszeres gyermekvédelmi támogatást. Úgyhogy azt gondolom, hogy nem túl hiteles, amit a képviselő asszony itt felsorolt, mint a jövőben elérendő cél. Z. Kárpát Dániel képviselő úr is úgy beszélt a hozzászólásában, mintha az egyszülős családokkal eddig nem foglalkoztunk volna. Gurmai Zita is azt mondta, hogy végre nekünk is eszünkbe jutott, vagy gondoltunk az egyszülős családokra, és azt is mondta egyébként minden ilyen parlamenti vitában van egy ilyen hozzászólás , amely úgy szólt szó szerint, hogy ez a javaslat egyáltalán nem segít az egyszülős családoknak. Most ezt kettéválasztom: az egyszülős családokkal a kormány nem most kezdett foglalkozni, hanem a 2010 utáni családbarát fordulat tekintetében az egyszülős családokra is figyeltünk, és többlettámogatásokat adtunk nekik. Néhányat sorolok csak fel ebből, itt az expozéban volt lehetőségem részletesen is elmondani ezt: többlettáppénznapok járnak a gyermek ápolása tekintetében, többletvédelmet élveznek az egyszülősök a munkajogban, felmondási védelem, illetve atipikus foglalkoztatás tekintetében. A rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre kedvezőbb feltételekkel lehetnek jogosultak. 2017-től az egyedülálló szülők gyermekeit a bölcsődei, minibölcsődei felvétel során előnyben részesítjük. 2018-ban jött létre az Egyszülős Központ, amely valóban segít az egyszülős családokon. 2014-től a családi kedvezmény a személyi jövedelemadó mellett a nyugdíj- és egészségbiztosítási, társadalombiztosítási járulékból is érvényesíthető, amely lehetőség az egyszülős családok számára kiemelt jelentőséggel bír. 2015-ben vezettük be a családi otthonteremtési kedvezményt, de ahogy mondtam az expozéban, a családvédelmi akcióterv, illetve az otthonteremtési program elemeit is igénybe tudják venni az egyszülős családok. Azt mondani, hogy nekünk most ezzel a javaslattal jutott eszünkbe, vagy most gondoltunk az egyszülős családokra, hadd fogalmazzak úgy, elnök úrra nézek, nagyon óvatosan: lódításnak tűnik, hogy most finom legyek. És hogy ez a javaslat nem segítene az egyszülős családoknak? Megpróbálom röviden összefoglalni, hátha Gurmai Zita képviselő asszony is nézi. A tervezett módosításokkal, ezzel a most az asztalon fekvő, a parlament által most tárgyalt törvényjavaslatnál egyrészt a gyermektartásdíj megállapításával kapcsolatos perek hatékonyságát növeljük, másrészt a gyermektartásdíj behajtását is gyorsabbá és hatékonyabbá szeretnénk tenni. Továbbá a gyermektartásdíj megelőlegezésével kapcsolatos jogi szabályozás is kedvezőbbé válik. Ugye, a javaslat ezt többször, többen elmondtuk a gyermekek érdekét helyezi előtérbe. A gyermektartásdíjhoz való hozzájutást az állam minden gyermek részére azonos módon kívánja elősegíteni, erről szól a javaslat egy része. A módosítás eltörli a gyermektartásdíj megelőlegezéséhez jelenleg jogosultsági feltételként előírt jövedelemhatárt, így a jövőben az egy főre jutó jövedelemtől függetlenül igényelhető lesz az ellátás, ahogy egyébként képviselő úr is ezt mondta. Minden olyan egyszülős család tehát élhet majd ezzel a lehetőséggel, akinek behajthatatlan tartásdíj-követelése van. A javaslat a gyermektartásdíjhoz való korábbi hozzájutást is előmozdítja azzal, hogy a jelenleg előírt hathavi behajthatatlanság helyett elegendő lesz a háromhavi behajthatatlanságot igazolni. És a megelőlegezett gyermektartásdíj felső határa a minimálbér 30 százalékának megfelelő mértékű összegre emelkedik. [[14.40]] Ez jelenleg 50 200 forint, de mivel a minimálbérhez kötjük, ezért minden esztendőben, amikor a minimálbér-emelésről megegyeznek a felek, akkor ez az összeg is emelkedni fog. Erre azt mondani, hogy ez a javaslat nem segít az egyszülős családoknak, az finoman fogalmazva sem állja meg a helyét. Sneider képviselő úr hozzászólása kapcsán tényleg köszönöm azt, hogy felhívja a figyelmet arra, hogy azok a szülők, akik egyedül maradnak, nem feltétlenül minden esetben hölgyek, vannak, amikor ezt a férfiak, a férjek, az apák teszik meg. Tisztelt Képviselő Úr! Utána fogok járni annak, hogy a diákhitel elengedésével kapcsolatban mi a helyzet. Azt tudnia kell, hogy mi ebben a javaslatban sem teszünk különbséget abban a tekintetben, hogy az egyedül maradt szülő férfi vagy nő. Azt szeretnénk, hogy minden esetben és ezért is mondtuk azt, hogy a javaslatunk céljának tekintetében a gyermek érdeke az első , mindegy, hogy férfi vagy nő az egyedül maradt szülő, a gyermek mindenképpen hozzájusson azokhoz a kedvezményekhez, támogatásokhoz, amelyek megilletik őket. A diákhitelügynek pedig utánanézek. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. Kérem a képviselőtársakat, hogy majd a vita további folyamán és majd a szavazásnál is támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Ház! Most következik az egyes adótörvények módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/16208. számon, valamint az Állami Számvevőszék által benyújtott tájékoztató a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Izer Norbert úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A kormány 2021. május 11-én nyújtotta be az egyes adótörvények módosításáról szóló T/16208. számú törvényjavaslatot. A tervezet szervesen illeszkedik a kormány adópolitikájába, melynek fókuszában az adó csökkentése, az adózás egyszerűsítése, a gazdaság további kifehérítése, illetve a pandémia utáni újraindításának elősegítése, valamint az adminisztráció mérséklése áll. Emellett a törvényjavaslat tartalmazza az egyes uniós jogharmonizációs kötelezettségekből eredő, az egységes jogértelmezést segítő és a gyakorlati tapasztalatok alapján szükségessé vált adótörvény-módosításokat is. A javaslat 2022. január 1-jétől kedvezően módosítja az átalányadózást választó egyéni vállalkozókra vonatkozó szabályokat is, annak érdekében, hogy a kisebb volumenű, jellemzően a minimálbért el nem érő bevételű vállalkozási tevékenységet végzők számára vonzóbb, egyszerűen teljesíthető alternatívát jelentsen ezen adózási mód választása. A javaslat a mezőgazdasági őstermelők számára 2021. január 1-jétől bevezetett szabályokkal analóg feltételeket kínál az átalányadózó egyéni vállalkozók számára is. A folyamatos valorizálás érdekében az átalányadózás választására jogosító bevételi értékhatár meghatározása az éves minimálbér összegéhez fog kötődni. Az összeghatár általános esetben az éves minimálbér tízszeresében, míg a kiskereskedelmi tevékenységet végző vállalkozók esetében az éves minimálbér ötvenszeresében fog megállapításra kerülni. Az idén hatályos minimálbérrel számolva ez 20 millió 88 ezer forintot, illetve kiskereskedelem esetében 100 millió 440 ezer forintot jelent a jelenleg hatályos 15 millió, illetve 100 millió forinttal szemben. Továbbá a jelenlegi nyolcról háromra csökken a jövedelem megállapításához alkalmazható átalányköltség-kulcsok száma. Az adózási módot választók számára a legkedvezőbb változás azonban mindenképpen az lesz, hogy a tevékenységnek megfelelő költséghányad levonásával megállapított jövedelem az éves minimálbér feléig mentesül a személyi jövedelemadó alól. A jelenlegi minimálbérrel számolva ez évi 1 004 400 forint adómentes jövedelmet jelent. A személyi jövedelemadózásban a fenntartható gazdaságfehéredésért felelős bizottság javaslatára egy eddig speciálisan nem szabályozott területre vonatkozóan kezdeményezzük új szabályrendszer bevezetését, napjainkban ugyanis egyre nagyobb népszerűségre tesz szert az úgynevezett kriptodevizákkal végzett különböző ügyletek bonyolítása; egyre többen tesznek kísérletet arra, hogy akár nagyon jelentős jövedelemre tegyenek szert ezekből az ügyletekből. Speciális szabályok hiányában ez a jövedelem eddig egyéb jövedelemnek minősült, amely után a 15 százalék személyi jövedelemadó mellett szociális hozzájárulási adót is kellett fizetni. A javaslat most a tőkejövedelmek adózásához hasonló szabályok bevezetését kezdeményezi ebben a körben, olyan keretszabályok beiktatása révén, amelyek alkalmazásával a különféle jogcímeken megszerzett kriptoeszközök átruházása során keletkező bevételből a jövedelem megállapíthatóvá válik, és az ügyletek során keletkezett esetleges veszteség az adókiegyenlítés alkalmazásával figyelembe vehető lesz. Adókötelezettség csak akkor fog keletkezni, ha a kriptoeszköz kikerül a kriptovilágból, vagyis valamilyen más eszközre kerül átváltásra. Ameddig tehát a különböző ügyletek a kriptovilágon belül zajlanak, nincs adóztatás. A kriptoeszköz értékesítése során keletkező jövedelem a javasoltak szerint már nem egyéb jövedelemnek, hanem külön adózó tőkejövedelemnek fog minősülni, amely után 15 százalék személyi jövedelemadót kell fizetni, de szociális hozzájárulási adót nem. Az adókötelezettség kedvező változása miatt reményeink szerint többen fogják bevallani az ilyen típusú ügyletekből keletkezett jövedelmüket, így a gazdaság ezen szegmensében is várhatóan jelentős fehéredés fog bekövetkezni. Tisztelt Képviselők! Mint ismeretes, az Országgyűlés 2020 decemberében módosította a villamos energiáról szóló törvényt annak érdekében, hogy átültesse a szabályozásba az Európai Unió „tiszta energia” csomagjának részét képező, a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezéseit. Az irányelvben foglaltaknak megfelelően 2021. július 1-jétől kezdődően csak az úgynevezett bruttó elszámolás alkalmazása mellett lesz lehetséges a háztartási energiatermelő rendszerek, energiaközösségek csatlakozása az országos villamosenergia-hálózathoz. Az ilyen módon történő csatlakozás 2024. január 1-jétől mindenki számára kötelező is lesz. A bruttó elszámolási rendszerben a fogyasztott és a megtermelt energia külön-külön kerül elszámolásra, eltérő egységárakon, és az egységárak közötti különbség akár háromszoros is lehet. Az energia értékesítése révén így nyilvánvalóan adóköteles jövedelem keletkezik, míg a tényleges fogyasztást ki kell fizetni. A kormány klíma- és természetvédelmi akciótervében megfogalmazott célok elérése érdekében a kismértékű áramértékesítést szükséges az adminisztrációtól és a személyijövedelemadó-fizetési kötelezettségtől mentessé tenni. Ennek érdekében az önök elé terjesztett javaslat 12 ezer kilowattóra értékesített villamosenergia-mennyiségig mentesíti a személyijövedelemadó-fizetési kötelezettség alól a háztartási méretű kiserőművek tulajdonosait, üzemeltetőit, ha aktív felhasználóként vagy energiaközösség tagjaként szereznek villamosenergia-értékesítésből származó bevételt. Az évi 12 ezer kilowattóra mennyiség lefedi egy átlagos felhasználó éves villamosenergia-fogyasztását, még abban az esetben is, ha villamosenergia-alapú fűtési rendszert használ. A törvényjavaslat a kiemelt kormányzati célok megvalósításához kapcsolódóan további két új adómentes jogcím bevezetését is kezdeményezi. Adómentesnek minősülnek a köztársasági elnök által alapított klímavédelmi célú alapítványtól származó, az alapítvány céljainak megvalósítása érdekében nyilvánosan meghirdetett ösztöndíj- és támogatási program keretében a pályázati feltételeknek megfelelő juttatások. Szintén adómentes lesz a Covid-19-vírus által okozott járvány következtében árván maradt gyermekeket támogató, szintén a köztársasági elnök által alapított Regőczi István Alapítvány által biztosított valamennyi juttatás is. Az adminisztrációs kötelezettséget csökkentő, kedvező változást tartalmaz az érintettek számára a törvényjavaslat azon rendelkezése, amely alapján nem kell évente új nyilatkozatot tennie annak a négy vagy több gyermeket nevelő vagy már felnevelt édesanyának, akinek a kedvezmény érvényesítését megalapozó körülményei már biztosan nem változnak, például azért, mert gyermekei már felnőttek, vagy pedig azért, mert már több mint 12 éve jogosult a családi pótlékra legalább négy gyermek után. A jelenlegi szabályok szerint az elhunyt adózók esetében nincs lehetőség arra, hogy az örökös hozzájusson ahhoz az összeghez, amelyről az elhunyt jogszerűen rendelkezhetett volna önkéntes pénztárba, nyugdíj-előtakarékossági számlára vagy nyugdíjbiztosításra történő befizetései alapján. A javaslat most egy olyan kiegészítés beiktatását kezdeményezi a személyijövedelemadó-törvénybe, amely alapján egyértelművé válik, hogy ez az összeg az örököst megilleti, és kérheti, hogy az adóhatóság utalja ki számára ezt az adókedvezményt. A kiutalásra az elévülési időn belül keletkezett igények tekintetében is lehetőség lesz, az örökös kérelme alapján. Tisztelt Képviselők! A kormánynak továbbra is kiemelt célja, hogy folyamatosan csökkentse a munkát terhelő adókat, ezért folytatja a szociális hozzájárulási adó mértékének mérséklését a versenyszféra és a kormány állandó konzultációs fórumán 2016. november 24-én aláírt megállapodásban foglaltak szerint. Az adó mértéke 2022. július 1-jétől fél százalékponttal, 15 százalékra csökken. Ez az intézkedés szorosan összefügg a T/16204. számú törvényjavaslatban önök elé terjesztett azon módosítási szándékkal, amely 2022. július 1jétől kivezeti az adórendszerből a 1,5 százalékos szakképzésihozzájárulás-fizetési kötelezettséget is. Annak érdekében, hogy a szakképzési hozzájárulás fizetéséhez kapcsolódó kedvezmények ne vesszenek el, a javaslat a szociális hozzájárulási adóból érvényesíthető kedvezményként újrakodifikálja ezeket. [[14.50]] Mivel a szakképzési hozzájárulás alapja kevés kivétellel megegyezik a szociális hozzájárulási adó alapjával, így teljesül a munkát terhelők adók 2 százalékpontos csökkentése, továbbá csökken az adók száma, és egyben egyszerűsödik az adórendszer is. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslatban foglalt társasági adózási módosítások fő célja az EU adóelkerülés elleni irányelve által meghatározott jogharmonizációs elvárás utolsó, befejező szakaszának való megfelelés biztosítása. Ennek keretében a jövőben a társasági adó kiterjed azokra a magyar bejegyzésű vagy székhelyű, adózási szempontból hibrid gazdálkodó szervezetekre, amelyek többségi külföldi tulajdonban vannak, és külföldön társaságiadó-alanyok. A törvényjavaslat megteremti a 2021-ben létrehozott új szervezeti forma, a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány társaságiadó-alanyiságát azzal, hogy a közfeladat megvalósítása társaságiadó-mentességben részesül. A javaslat biztosítja, hogy a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványnak történő vagyonjuttatás, ingyenes átadás a juttatónál társasági adózási szempontból semleges legyen és adóalap-kedvezményre jogosítson, amely vagyonrendelés esetén 40 százalékos mértékű. Ez megegyezik az alapítványoknak adott juttatásokkal kapcsolatban jelenleg is biztosított kedvezmény mértékével. Az adóadminisztráció egyszerűsítése és a jogalkalmazás könnyítése érdekében a javaslat több kisebb társasági adózási változtatást is magában foglal, amelyek közül a magánhasználatú céges kerékpárflottával kapcsolatosan felmerülő költségek társasági adózási elismertsége emelhető ki. Tisztelt Ház! A törvényjavaslat segíti a gazdaság újraindítását és a rezsicsökkentés megőrzését azzal is, hogy az energiaellátók jövedelemadójának negatív összegű adóalapja feltéve, hogy a rendeltetésszerű joggyakorlás elvének betartásával keletkezett a jövőben elhatárolt veszteségként továbbvihető, és öt adóév pozitív adóalapjának 50 százalékával szemben leírható, hiszen hasonlóan a társasági adózáshoz e jövedelemadóban is méltányos a korábban keletkezett veszteség beszámítása a tárgyévi nyereségbe a megfelelő korlátok fenntartása mellett. A keletkezés és a felhasználás során a társasági adózási szabályok az irányadóak. Elsőként a 2020. adóév negatív adóalapja vihető tovább. A törvényjavaslat segíti a gazdaság újraindításában aktívan részt vevő piaci szereplőket is, a kockázatitőkealap-kezelőket, az árutőzsdei szolgáltatókat és a tőzsdéket, amelyeket 2022-től nem terheli a pénzügyi szervezetek különadója. A módosítás elősegíti a kkv-k és a K+F szektor növekedését, továbbá a gazdaság- és vidékfejlesztési célok teljesülését. Tisztelt Országgyűlés! Az adózás rendjét érintő változások egy része szervesen illeszkedik a kormány gazdaságfehérítő intézkedései közé, a törvényjavaslat emellett adminisztrációcsökkentő, valamint a jogalkalmazást elősegítő módosításokat is tartalmaz. Hazánkban székhelyszolgáltatási tevékenységet csak olyan szolgáltató folytathat, amely a felügyeleti szervhez ezen tevékenységét korábban bejelentette. Éppen ezért a jövőben az adóhatóság csak nyilvántartásba vett székhelyszolgáltató igénybevételét fogadja el. Amennyiben az adózó többszöri felhívás ellenére sem rendezi a szabálytalan székhelyszolgáltatóra vonatkozó bejelentését, az adóhatóság az adószámát törli. Ezzel is akadályt gördítünk a cégek fantomizálódása elé. Az adózók adminisztrációjának csökkentése érdekében előírjuk a kifizetők adatszolgáltatási kötelezettségét az EGT-államban működő tőzsdére bevezetett értékpapír utáni osztalékok és osztalékelőlegek hozamairól. Az így rendelkezésre álló adatok alapján az adóhatóság e jövedelmet is bele tudja foglalni a személyijövedelemadó-bevallás tervezetébe, így ezzel sem kell majd kiegészíteni a jövőben ezeket a tervezeteket. Az adóigazgatást és az adóvégrehajtást érinő módosítások adminisztrációcsökkentő jelleggel pontosítják az iratbetekintés szabályait, kamarai adatszolgáltatások bővítésével csökkentik az egyes adózók adminisztrációs terheit, valamint hatékonyabbá teszik a meghatározott cselekmények végrehajtását. A hazánk EU-tagságából származó előnyök érvényesítése indokolta a külföldi követeléskezelés szabályainak újraalkotását az adóvégrehajtási eljárásrendben is. Az európai uniós információcsere és behajtási eljárások térnyerése határozza meg hazánk külföldi követeléskezelését, túlnyomórészt erre figyelemmel változtattuk meg a harmadik országokba irányuló követeléskezelés szabályait. A vámjogszabályok módosítása révén az Európai Unió külső határain elkövetett jogsértésekkel összefüggésben lefolytatott gyorsított eljárás szélesebb körben lesz lefolytatható. A módosítás alapján gyorsított eljárás lefolytatására akkor is lehetőség lesz, ha a jogsértést eredményező vámhiány mértéke a jelenlegi 50 ezer forint helyett 100 ezer forint lesz, megnövelve így a gyorsított eljárás által lefedett esetek számát. A gyorsított eljárás keretében a bírság a helyszínen megfizethető, így gyorsabb és eredményesebb a jogsértések kezelése. Az adminisztratív terheket csökkenti és így az eljárásokat gyorsítja, hogy a vámhatóság a bírság kiszabása során annak megfizetéséről a váminformatikai rendszerből nyomtatható igazolást állít ki, amely kiváltja a manuális úton kitöltendő nyugta szerepét. A nemzetközi adóügyi együttműködés kereteit érintően a törvényjavaslat olyan módosításokat tartalmaz, amelyek az európai uniós irányelveknek, illetve egyéb nemzetközi sztenderdeknek való teljes megfelelés elérését célozzák. Így például módosítás kapcsolódik az Európai Unió adóügyi vitarendezési szabályozásához, valamint a pénzügyi számlákra vonatkozó információcseréhez. Ezen túlmenően a különböző nemzetközi adóügyi vitarendezési eljárások lefolytatására egységesen az adópolitikáért felelős miniszter lesz illetékes. Tisztelt Országgyűlés! A NAV foglalkoztatottainak személyi jogállását rendező törvény hatálybalépése óta eltelt időszak rámutatott bizonyos, az egyes módosult vagy új jogintézmények alkalmazása során felmerülő nehézségekre. A módosítási javaslatok ezen nehézségek megoldását célozzák. A törvényjavaslat az általános forgalmi adót illetően alapvetően jogharmonizációs célú módosításokat tartalmaz. Ennek keretében egyrészt jelentős mértékben egyszerűsödnek a vállalkozások számára a behajthatatlan követelésre jutó áfa visszaigénylésére vonatkozó szabályok. Így a módosítás révén önmagában a vevő vagy adós személyében, állapotában fennálló körülmények nem zárják ki az adóalap-csökkentés lehetőségét, valamint nem zárja ki a visszaigénylést az sem, ha a követelés behajthatatlanságát az elévülési időn túl állapították meg. Idén júliustól változnak az elektronikus kereskedelem utáni áfafizetés szabályai. Ennek következtében a határon átnyúló ügyletek utáni áfafizetés teljesítéséhez az esetek többségében nem lesz szükséges, hogy az értékesítő regisztráljon abban a tagállamban, amely az ügylet tekintetében adóztatási joghatósággal rendelkezik. Ezen esetekben a határon átnyúló fizetésekről szóló információ megfelelő eszköz annak ellenőrzéséhez, hogy az értékesítő eleget tette a telepedésétől eltérő tagállamban az adófizetési kötelezettségének. A javaslat így jogharmonizációs céllal előírja a pénzforgalmi szolgáltatók határon átnyúlóan teljesített fizetésekről történő adatszolgáltatását majd csak 2024. január 1-jei hatállyal. A javaslat így megfelelő időt biztosít az ezen kötelezettségeknek történő megfeleléshez szükséges informatikai fejlesztésekhez. Szintén jogharmonizációs céllal a törvényjavaslat azonos feltételeket teremt áfa és jövedéki adó tekintetében az uniós közös biztonság- és védelempolitika keretében történő beszerzéseknek a NATO közös védelmi erőfeszítése keretében történő beszerzéseivel, vagyis ezek a beszerzések a NATO-beszerzésekkel azonos feltételek mellett adómentességet fognak élvezni. Tekintettel arra, hogy az uniós védelmi erőfeszítésekre vonatkozó szabályok várhatóan jövő év közepétől lépnek hatályba, a törvényjavaslat ezen módosításának hatálybalépése is igazodni fog ehhez az időponthoz. Tisztelt Képviselők! A törvényjavaslat a jövedéki szabályozást érintően jogharmonizációs célú módosításokat tartalmaz. Így az európai uniós tagállamok közötti adózott jövedékitermék-szállítások esetében 2023. február 13-ától alkalmazni kell az uniós számítógépes rendszert a szállítmányok nyomon követésére. Emellett a brexit miatt módosul a jövedéki rendelkezések alkalmazásának területi hatálya, a kisüzemi sörfőzdék számára pedig lehetővé válik az együttműködés, kedvezményes adómérték alkalmazása mellett is. Tisztelt Ház! Az illetéktörvény kisebb terjedelmű módosítását az adóelkerülés kizárására, a visszaélésszerű magatartások csökkentésére irányuló törekvés motiválja. Ezért változik a javaslat szerinti módon a belföldi ingatlan vagyonnal rendelkező társaság fogalma, és ezért bővül azon tényállások köre, amikor a CSOK visszafizetése vagy visszafizetésének elrendelése esetén a CSOK-kal vásárolt lakás illetékmentessége megszűnik, és az illetéket meg kell fizetni. Tisztelt Országgyűlés! A számviteli törvény javasolt módosítása elsősorban a vállalkozások és a szakmai szervezetek által megfogalmazott javaslatokat, egyszerűsítéseket tartalmazza. Az egyszerűsítést szolgálja az a módosítás, amely az összemérés elvének érvényesülése érdekében a fejlesztési támogatások elszámolásánál is lehetővé teszi a várható támogatási bevételek felmerült költségekkel arányos időbeli elhatárolását. A szerződés elszámolási egységére vonatkozó módosítás szintén egyszerűsítési céllal a vállalkozókra bízza, hogy sorozatgyártás esetén alkalmazzáke a szerződéses elszámolási egységre vonatkozó számviteli szabályokat. A törvényjavaslat jogharmonizációs célú módosításra is javaslatot tesz. Ennek keretében a független könyvvizsgálói jelentés tartalma kiegészül az egységes elektronikus beszámolási formátumra vonatkozó európai bizottsági rendeletben előírt követelményeknek való megfelelésre vonatkozó nyilatkozattal. [[15.00]] Emellett a törvényjavaslat rendelkezik a beszámolóhoz jogszerűtlenül kibocsátott és közzétett könyvvizsgálói jelentések visszavonásáról, valamint pontosításra kerülnek többek között a bekerülési értékre, a helyesbítő számlára vonatkozó előírások is. Tisztelt Országgyűlés! A könyvvizsgálói törvény módosítása több, az elektronikus eljárások bővítésének irányába mutató javaslatot tartalmaz, így rendelkezik többek között a független könyvvizsgálói jelentések elektronikus aláírásáról, a kamarai hatósági ügyintézés elektronikus lehetőségeinek a bővítéséről, valamint a kamarai küldöttgyűlés és a kamarai választások elektronikus lebonyolításának a lehetőségeiről. Tisztelt Ház! Összegzésként elmondhatom, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslat segíti megőrizni az elmúlt években elért eredményeket, és illeszkedik a kormány egyszerűsítő adópolitikájába is, ezért kérem, hogy szíveskedjenek azt támogatni és elfogadni. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Hadházy Sándornak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A tisztelt Ház asztalán fekvő, egyes adótörvények módosításáról szóló T/16208. irományszámú törvényjavaslat célja egyrészt az egyes uniós jogharmonizációs kötelezettségekből eredő módosítások jogrendbe iktatása, valamint a javaslat tartalmazza a gazdaság újraindítását és fehéredését segítő, az adminisztráció egyszerűsítését és a jogalkalmazás könnyítését szolgáló javaslatokat. Felszólalásomban szeretnék rávilágítani az előttünk fekvő törvényjavaslat legfontosabb pontjaira. A gazdaság újraindítását szolgáló módosítások közül a személyi jövedelemadót tekintve elmondható, hogy 2021. január 1-jétől nagyon kedvezően változtak a mezőgazdasági őstermelők átalányadózására vonatkozó szabályok. A mezőgazdasági őstermelők a főszabály szerint az éves minimálbér tízszeresét el nem érő, támogatások nélküli bevételig minősülnek átalányadózónak. Az átalányadózást alkalmazó mezőgazdasági őstermelő e tevékenységéből származó jövedelmének az éves minimálbér felét meg nem haladó része 2021-ben 1 004 400 forint mentesül a személyi jövedelemadó alól. Az egységes kezelés és a folyamatos felértékelés érdekében a javaslat az őstermelői szabályokhoz hasonló szabályok bevezetését kezdeményezi 2022. január 1-jétől az egyéni vállalkozók esetében. A javaslat célja a szabályozás egyszerűsítése és az adózási mód választásának vonzóbbá tétele a kisebb volumenű, jellemzően a minimálbért el nem érő bevételű vállalkozási tevékenységet végzők számára. A társadalombiztosítás tekintetében a javaslat módosítja a családi járulékkedvezmény érvényesítésének szabályait, azzal összefüggésben, hogy átalakulnak az átalányadózás szabályai a személyi jövedelemadóban. Az új szabályok értelmében az átalányadózást választó egyéni vállalkozó az éves minimálbér felét el nem érő jövedelme tekintetében mentesül a személyi jövedelemadó alól, így az átalányadózó egyéni vállalkozónak csak akkortól kezdve kell adóelőleget megállapítania, ha az átalányban megállapított jövedelme meghaladja az éves minimálbér felét. A Tbj. szabályai szerint viszont a járulékfizetés alapja főszabály szerint az átalányban megállapított jövedelem, de a főállású vállalkozó esetében legalább a minimálbér. A családi járulékkedvezményt azonban csak az átalányban megállapított jövedelem járulékalapja terhére lehet igénybe venni. Egy ideig tehát a vállalkozónak nem képződik olyan jövedelme, amely után a járulékkedvezményt érvényesíthetné. A Tbj. módosítása ezért lehetővé teszi, hogy az átalányadózó főállású egyéni vállalkozó az általa a minimálbér alapulvételével teljesített járulékkötelezettség terhére is igénybe vegye a családi járulékkedvezményt az adómentes átalányban megállapított jövedelemre jutó járulék erejéig, ezzel is segítve a családi adó- és járulékkedvezmény kedvezőbb érvényesíthetőségét. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz-frakció egyetért a kormány azon kiemelt céljával, hogy folyamatosan csökkentse a munkát terhelő adókat, ezért folytatja a szociális hozzájárulási adó mértékének további mérséklését. Az adó mértéke 2022. július 1-jétől 0,5 százalékponttal 15 százalékra csökken. Ez az intézkedés szorosan összefügg a T/16204. számú törvényjavaslatban előterjesztett azon módosító szándékkal, amely 2022. július 1-jétől kivezeti a rendszerből a szakképzési hozzájárulás 1,5 százalékos fizetési kötelezettségét. Annak érdekében, hogy a szakképzési hozzájárulás fizetéséhez kapcsolódó kedvezmények ne vesszenek el, a javaslat a szociális hozzájárulási adóból érvényesíthető kedvezményként kodifikálja újra azokat. Mivel a szakképzési hozzájárulás alapja kevés kivétellel megegyezik a szociális hozzájárulási adó alapjával, így teljesül a munkát terhelő adó 2 százalékpontos csökkentése, továbbá csökken az adók száma, és egyszerűsödik az adórendszer is. Az illetékek vonatkozásában történő módosításokkal kapcsolatos legfontosabb változás, hogy a 2021-től a családi otthonteremtési kedvezmény igénybevételével vásárolt lakás illetékmentes. Az illetéket ugyanakkor később meg kell fizetni, ha a vagyonszerző megelőlegezett CSOK-ot vett igénybe, és a gyermekvállalás teljesítésének elmaradása miatt a CSOK visszafizetését a hatóság elrendelte, vagy azt a vagyonszerző önként fizette vissza. E konstrukció azonban visszaélésekre is módot adhat, lévén, hogy a vagyonszerző számára lehetőség kínálkozik arra, hogy eleve csak azzal a szándékkal vegye igénybe a CSOK-ot, hogy élhessen az illetékmentességgel, a CSOK-ot pedig önként visszafizeti. Elejét véve a visszaéléseknek, a módosítás révén akkor is ki kell szabni utólag az illetéket, ha a vagyonszerző a CSOK teljes összegét nemcsak a gyermekvállalás elmaradása miatt, hanem bármely okból visszafizeti, például, ha a vagyonszerző a CSOK felhasználásával vásárolt lakást eladja. Nincs mód ugyanakkor az utólagos illetékkiszabásra, ha a CSOK-ot csak részben fizetik vissza. Tisztelt Ház! Fontos megjegyeznünk, hogy a gazdaság újraindítását az adópolitikán keresztül is segíteni kívánja a kormány, erről szól a jövő évi adókönnyítő törvényjavaslat is. A szociális hozzájárulási adó 15 százalékra mérséklődik, a szakképzési hozzájárulás pedig a kedvezmények fenntartása mellett beépül az adóba. A munkát terhelő adók mértéke így 2 százalékponttal csökken, valamint tovább egyszerűsödik az adórendszer is. A változások eredményeként évente 250 milliárd forinttal több marad a vállalkozásoknál. A rezsicsökkentés megőrzését szolgálja, hogy az energiaellátók a veszteségüket a következő öt adóévben levonhatják az adózás előtti eredményükből. Felszólalásomban mindösszesen néhány fontosabb elemét emeltem ki a törvényjavaslatnak, melyekből látható, hogy a kormány 2010 óta elkötelezett az adócsökkentés politikája mellett, ami, úgy gondolom, mindenki számára támogatható. Éppen ezért tisztelettel javaslom és kérem, hogy a törvényjavaslatot az Országgyűlés támogassa. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. A következő vezérszónokunk Potocskáné Kőrösi Anita, aki a Jobbik képviselőcsoportja álláspontját ismerteti. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Természetesen minden olyan javaslatot tudunk támogatni, ami az adórendszer egyszerűsítését, az adminisztrációs terhek csökkentését irányozza elő, és egyébként jók a vállalkozóknak, jók a magánszemélyeknek, összességében jók a magyaroknak. Azt gondolom, hogy ez az előttünk fekvő törvényjavaslat most már majdnem közelíti azt a határt, amelyre mi is azt tudjuk mondani, hogy valóban minden egyes pontja olyan, amit támogatni tudunk. De önöknek mindig sikerül belecsempészni egy-két olyan pontot, ami alapján az ellenzéki képviselők legalábbis felemelik a hangjukat, és elmondják azokat az ellenérzéseket, amelyek az adott csomag kapcsán felmerülnek. És akkor most nézzük egymás után azokat a pontokat, amelyekkel egyet tudunk érteni és természetesen azokat, amelyekkel nem. [[15.10]] Az, hogy a törvényjavaslat több jogszabályt, adótörvényt, adót is módosít úgy, ami az európai uniós vagy egyéb nemzetközi jogharmonizációs célokat szolgálja, az, úgy gondolom, természetesen támogatható, és ezeket tudjuk is támogatni. De nézzük meg akkor egyesével, a személyijövedelemadó-törvény kapcsán melyek azok a pontok, amelyeket ki szeretnék emelni, és akkor kezdjük megint először a pozitívumokkal. Az első, hogy csökkentik azt az adminisztrációs terhet a négy- vagy többgyermekes családoknál, családanyáknál, akik a kedvezményt, az adókedvezményt, az adómentességet tudják élvezni. Ez egy jó dolog. Mi azonban többször is megfogalmaztuk, hogy jó lett volna ezt kiterjeszteni a háromgyermekes anyákra is, azt vártuk a kormányzattól, hogy lép, és valóban segíteni szeretné a nagycsaládosokat. Ebben változás nincs, tehát jövőre is, a továbbiakban is a négy vagy több gyermeket nevelők kaphatják meg ezt az adókedvezményt. Nagyon fontos és pozitív változásnak tartom azt, hogy adómentességi körbe emelték a kifizetők által a dolgozóknak biztosítható kerékpárhasználatot. Ez azért is fontos, mert egyrészt környezettudatosságra nevel, másrészt pedig a Giro d’Italián Valter Attila éppen most írt sporttörténelmet országúti kerékpározásban innen is gratulálok neki , tehát nagyon fontos, hogy ezt a kerékpáros-mozgalmat folytassuk, és valóban egyetértünk ezzel a változással. És akkor jönnek a nagy kérdőjelek az szja-ban. Örülünk neki, hogy az átalányadózásban ilyen mértékű könnyítések vannak. Én ezt egy beismerő vallomásnak érzem az államtitkár úrtól, ugyanis nem is olyan régen, mondjuk, egy fél évvel ezelőtt volt, amikor a katatörvény módosításával kapcsolatosan elmondtuk, hogy a kata 3 millió forintos értékhatárára kivetett 40 százalékos különadó majd el fogja indítani azokat a folyamatokat, amelyek be is következtek, annak tehát itt van a visszaigazolása. Ugyanis az átalányadózás különösen… Egyetértek azzal, hogy emeljük meg az értékhatárt, azzal, hogy azt a minimálbérhez hasonlítjuk, és annak az éves összegének a tízszerese lesz egyes esetekben, a kereskedőknél meg majd az ötvenszerese, ez így rendben van, csak jó lett volna, hogyha inkább konkrét számok vannak, mert akkor nem kell számolgatni, de mindegy, 5 millió forinttal emelkedett ez a határ. De most ez azt jelenti, hogy mondjuk, az építőipari szolgáltatásoknál az olyan szakember, vegyük azt, egy kőműves, aki mondjuk, több nagyobb vállalkozónak, generálkivitelezőnek volt az alvállalkozója, most szembesült azzal, hogy amíg kataadóalany, olyan hamar elérte a 3 millió forintot a 12 milliós értékhatárig, hogy a generálkivitelezők finoman fogalmazva azt mondják, hogy akkor köszönöm szépen, akkor nem tőled fogom megrendelni a szolgáltatást. Az átalányadózás ezt orvosolja, hiszen az építőipari szolgáltatásoknál is ide fogja beterelni ezeket a vállalkozókat, mert nyilvánvalóan ők is dolgozni szeretnének, és van egy olyan generálkivitelezői kör, amelynek ők bedolgoznak. Erre mi többször felhívtuk a figyelmet önök még arra sem voltak nyitottak, hogy 6 millió forintra felemeljék ezt az értékhatárt. Az átalányadózás tehát alapvetően egy jó adózási forma, de azzal, hogy a katánál meglépték ezeket a tavalyi intézkedéseket, az láthatóan most ebben a törvényjavaslatban visszaigazolásra került. A társaságiadó-törvény módosításának nyertesei a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványok és itt el is érkeztünk ahhoz a ponthoz, amelyre azt mondhatjuk mi, ellenzéki képviselők: na, ezt azért most már ne! Tehát nem telt el másfél-két hét, hogy átnyomták itt a Házon ezeket az alapítványokat, szépen kimentették a vagyonokat, és akkor most a taokedvezményeken keresztül még tovább pumpolják a haverok zsebeit, és még több pénzt, még több közpénzt tesznek be ezekbe az alapítványokba hát, erről van itt szó ebben a törvényjavaslatban! És addig, amíg mi azt mondtuk, hogy amikor a taóval a látvány-csapatsportágakat támogatják, engedjék meg, hogy a kedvezményeken, taokedvezményeken keresztül az egészségügyi szolgáltatási intézményeket is támogathassuk, önök nemet mondtak erre a javaslatunkra, majd most ezen alapítványok kapcsán 20 és 40 százalékos társaságiadó-csökkentő tételt ugye, attól függ, hogy mit fog adni ezeknek az alapítványoknak, 20 és 40 százalék taocsökkentő tételt fognak tudni kapni ezek a cégek, amelyek ezekbe az alapítványokba teszik. Hát, semmi másról nem szól itt a történet, csak arról, hogy a közpénz ismét olyan helyekre vándorol, ahova nem kellett volna. Volt már szó a szociális hozzájárulási adóról. Nagyon jó, hogy csökken ennek a mértéke, azzal is egyet tudok érteni, hogy egyszerűsödjön az adórendszer, hogy a szakképzési hozzájárulás a szociális hozzájárulási adóba, a szochóba épüljön be, és ez összességében 2 százalék, de azért azt hangsúlyozzuk, hogy ez ’22 júliusától fog hatályba lépni, tehát nem január 1-jétől. Tehát még több mint egy évet kell várniuk a vállalkozóknak arra, hogy csökkenjenek a munkáltatók adóterhei. Szintén szeretném kiemelni, amiről talán nem is volt még eddig szó, de nyilvánvalóan a többiek is meg fogják majd említeni, a helyiadó-törvénynek a módosítását. Itt egy nagyon apró módosítás van, de ezzel kapcsolatosan szeretnék majd az államtitkár úrnak feltenni egy kérdést, amely ugyan nem szorosan kapcsolódik ide, de azt gondolom, hogy az idegenforgalmi adóról és az önkormányzatiságról mindenképpen szót kell ejteni. Ugye, a törvényjavaslat egy más jogszabályokon alapuló módosítást vezet át a helyiadó-törvényben, ez pedig az, hogy idegenforgalmiadó-mentességet élveznek azok a magánszemélyek, akik az adott önkormányzat illetékességi területén közszolgálati feladatkörük ellátása miatt tartózkodnak, ők azon vendégéjszakák után nem kell megfizessék az ifát. És hogy mi ez a kötelezettség, ez a közszolgálati kötelezettség, milyen jogviszonyok alapján jár ez? Eddig volt a közalkalmazotti, a közszolgálati, és most az egészségügyi szolgálati jogviszony is belesorolódik az ifamentességbe. Nincs ezzel semmi baj, mert tudjuk, hogy ezzel a jogviszonybővítéssel természetesen az áthelyezéseket próbálják meg érvényesíteni, csak hát jelen pillanatban önök az idegenforgalmi adó beszedését tiltják. Azt szeretném megkérdezni az államtitkár úrtól, hogy mikor engedik végre azt, hogy az önkormányzatok abból a több száz millió forintos, de beszélhetünk akár milliárdos nagyságrendű bevételkiesésről is, amit az ifa felfüggesztése miatt elszenvedtek, hogy legalább valami reménysugarat kapjanak arra, hogy mikortól kezdhetik el újra szedni ezt az ifát. Mert azért ezekből a vendégéjszaka után fizetendő pár száz forintokból az önkormányzatok pontosan olyan turisztikai fejlesztéseket tudnak elvégezni, amelyekkel a településük, az önkormányzatuk még vonzóbb lehet idegenforgalmi szempontból és az odaérkező turistáknak. Indul lassan a 2021-es nyári idegenforgalmi szezon, az ifáról szó nincs, kompenzáció van, ezt, ugye, nem törölték el, de hát látható és érezhető a tavalyi évi kompenzációk alapján is, hogy azért messze nem akkora összeget kapnak, minthogyha a vendégektől ezeket az ifákat beszedték volna. Az illetékkel kapcsolatosan szeretném még megemlíteni, hogy maximálisan egyetértek azzal, hogy minden olyan intézkedést meg kell hozni, amely a gazdaság fehérítését és a visszaéléseknek a visszaszorítását kezdeményezi. Valóban, hogyha valaki igénybe vette a CSOK-ot, majd azt illetően visszafizetési kötelezettsége van, és emiatt az illetékmentessége már nem áll fenn, akkor minél előbb és minél jobban vissza kell ezeket szedni, hiszen semmilyen visszaélésre nem adhatunk teret, és mindenképpen a közpénznek a védelmét kell elsődlegesen szem elé tenni, és hogyha ilyenek megvalósulnak egy jogszabálytervezetben, az támogatható. Én azt gondolom nyilván voltak még egyéb más jogszabályok, amelyeket módosít, mint ahogy említettem az elején is, ezek zömében európai uniós jogharmonizációs összekötések , összességében azt tudom mondani a törvényjavaslatról, hogy ha nem lett volna benne az a taós csomag, akkor talán még támogatni is tudtuk volna. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönjük. A következő vezérszónokunk Nacsa Lőrinc, aki a KDNP képviselőcsoportja véleményét ismerteti. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A képviselő asszonynak jelzem, hogy a taotörvényben most is benne van a felsőoktatási intézményekkel kötendő vagy kötött megállapodás, sok egyetemnek, felsősoktatási intézménynek egyébként jelenleg is van megállapodása forprofit, piaci cégekkel egy win-win megállapodással azért, hogy egyébként a társasági adóból le tudja írni azt, hogy értéknövelő beruházások, támogatások jelennek meg ezekben a felsőoktatási intézményekben. Tehát hogyha csak ez a problémája a képviselő asszonynak, ami már eddig is létezett, akkor a Jobbik frakciójának a támogatását is megoldottuk az adótörvény vonatkozásában, hiszen azt nyilvánvalóan a képviselő asszony sem akarhatja, hogy azok között, amelyek alapítványi formában működő egyetemek, és azok között, amelyek állami formában működő egyetemek, valamiféleképpen megkülönböztetés jelenjen meg, és valakire ez ne vonatkozhasson, valakire meg vonatkozhasson. [[15.20]] A képviselő asszony nyilván véletlenül használta azt a szót, de itt kizárólag az egyetem polgársága, az egyetemi hallgatók, a felsőoktatási hallgatók azok, akik például az ilyen megállapodásoknak a nyertesei lehetnek. Nem titkolt szándékunk volt, az egyetemi modellváltás vitájában is többször elmondtuk, hogy szeretnénk, hogyha a cégek szorosabb kapcsolatban állnának a felsőoktatási intézményekkel. Hiszen nagyon sokan nagy szolgáltatóknál, nagy cégeknél, ipari szereplőknél fognak majd dolgozni, akik jelenleg az egyetemeken tanulnak, például mérnöki szakmát, vagy számtalan olyan esetet említhetnénk, ahol fontos lenne, hogy a piaci igényeket is figyelembe vegye az a felsőoktatási intézmény, az a képzés, az a kar, az a tanszék. Fontos, hogy partnerséget kössenek nagy cégekkel, szerintem ezt szolgálja ez a módosítás is, mint ahogy egyébként a taotörvénynek talán a 4. § 16. pontjában eddig is volt erre lehetőség, hogy felsőoktatási intézménnyel megállapodást kössenek cégek. Úgyhogy én azt gondolom, hogy ez helyénvaló, és ezt továbbra is támogatni kell. Ezt szerettem volna az ön hozzászólásához hozzáfűzni, illetve azt, hogy szerintem helyes az, ön mondta, hogy miért nem konkrét összeg szerepel a katás adózásnál is, a minimálbérnél, tehát számonkért minket, hogy miért nem konkrét összeg szerepel benne. Hiszen reményeink szerint a következő években is, mint ahogy az elmúlt években is ezt láthattuk, a minimálbér folyamatosan emelkedni fog. [[Potocskáné Kőrösi Anita közbeszól.]] Ezáltal az értékhatár is tud majd emelkedni, és nem az lesz, tisztelt képviselő asszony, hogy ön fog itt számonkérni bennünket jövőre, azután is meg azután is, majd ellenzékből ön számonkér bennünket arról, hogy miért nem növeljük ezt az értékhatárt, hiszen azt már meghaladta az idő, hiszen azóta már tovább nőtt a minimálbér. Úgyhogy szerintem helyes, hogyha a minimálbérhez van kötve, illetve az éves összegének a tízszereséhez van kötve, és így nem kell évente összeghatárokat módosítani a törvényjavaslatban, ezáltal is megkönnyítjük a parlament munkáját és a jövőbeni ellenzék munkáját is. Az adótörvényekkel kapcsolatban azt szerettem volna elmondani, tisztelt képviselőtársaim, mielőtt kitérnék a részletekre, hogy hallgatom itt az önök előválasztásnak nevezett show-műsorának hevében előadott nyilatkozataikat különböző médiumok keretében, és azt látom, hogy igazából egy dologban értenek egyet az előválasztás szereplői, biztos többen is, ez az adóemelés, hogy önök adóemelést szeretnének. Mindannyian beszélnek többkulcsos adókról, sok embernek 30 százalékot kellene fizetnie a mostani 15 százalék helyett, hogyha önök kormányra kerülnének, és mindig valahogy egy irányba mutatnak az önök nyilatkozatai, hogy a helyi adókat, az általános adókat, a személyi jövedelemadót önök emelni szeretnék. Sokszor elmondjuk itt az önkormányzatok kapcsán, és az elmúlt évben számtalanszor vitatkoztunk, hogy szerintünk az önkormányzat van az emberekért és nem az emberek vannak az önkormányzatokért, az önkormányzat van az ott lévő vállalkozásokért és nem fordítva. Önök ezt másképp látják. De egy biztos, hogy egy közös programpont már van a baloldali konglomerátumban, ez pedig az adóemelésekhez való vonzódás, az adóemelésekkel való folyamatos kísérletezés és az adóemelésekkel való játszadozás. Mi azt gondoljuk ezzel szemben, hogy folyamatosan adókat kell csökkenteni. Minden egyes évben, az adótörvény vitájánál megállapíthatjuk azt, hogy a magyar gazdaság teljesítőképességének, a kormányzati, gazdasági és adópolitikának, a magyar emberek és vállalkozások munkájának köszönhetően ismét adót lehet csökkenteni. Hiszen szerintünk egy válsághelyzetre nem az a megoldás, hogy megsarcoljuk a vállalkozásokat, hogy megsarcoljuk az embereket, ahogy ezt önök tették az önök válságkezelésének időszakában 2008-2009-ben, amikor egekbe repítettek különböző adókat, hanem az a megoldás, hogy adókat kell csökkenteni, segíteni kell a vállalkozásokat a munkahelyek megtartásában, a beruházások elindításában, segíteni kell a családokat, és folyamatosan, évről évre kiszámítható mértékben csökkenteni kell az adókat. Ezzel együtt 2010 óta, amióta az adócsökkentés elkezdődött, a GDP 4-5 százalékát kitevő mértékben csökkentek Magyarországon az adóterhek; a GDP 4-5 százalékában óriási összegről beszélünk. Nézzünk példát! 2016-ban a szociális hozzájárulási adó mértéke 27 százalék volt, addig a tavaly nyári újabb 2 százalékpontos csökkentés után 2020. július 1-jétől már csak 15,5 százalék, az azt megelőző 17,5 százalék helyett. A béreket terhelő munkáltatói adóterhek 2022. július 1-jétől 2 százalékponttal tovább csökkennek, melynek keretében az adminisztrációs terhek mérséklése érdekében a szakképzési hozzájárulás kivezetésre kerül, a szociális hozzájárulási adó kulcsa pedig 0,5 százalékponttal csökken majd 15 százalékra. A szakképzési hozzájárulás kivezetésével csökken az adók száma is, és jelentősen egyszerűsödik az adórendszer, 2022. július 1-jétől tehát már csak egy adónem, a mindössze 15 százalékos szociális hozzájárulási adó fogja jelenteni a munkát terhelő adót. Csak összehasonlításképpen: a 2008-as gyurcsányi adórendszerben a béreket terhelő munkáltatói adóterheket ötféle adónem sújtotta, amely összesen legalább 33,5 százalékos adóterhet jelentett a bérek után a munkaadók számára. Óriási különbség! A kisvállalati adó, a kiva szabályozása is jelentősen egyszerűsödött már 2017-től, az adóalanyiság belépési és megszűnési korlátai egyaránt emelkedtek. 2021-ben a kivabelépés árbevételi és mérlegfőösszeg-korlátja 3 milliárd forintra emelkedett, ezzel összhangban a kisvállalati adóalanyiság megszűnésének bevételi értékhatára pedig 6 milliárd forintra növekedett. A kisvállalati adó 2021. január 1-jétől újabb 1 százalékkal csökkent, 12 százalékról 11 százalékra, mely által még kedvezőbb adózási környezetet biztosít a kis- és középvállalkozások részére. A kisvállalati adó mértéke 2016-ban még 16 százalék volt. Az egyéni vállalkozók átalányadózásának egyszerűsítése érdekében 2022. január 1-jétől az egyéni vállalkozók számára is az őstermelői szabályokhoz hasonló kedvező szabályok bevezetését kezdeményezi a most tárgyalt törvényjavaslat. A hatályos szabályok szerint az egyéni vállalkozók 15 millió forint alatti, a kizárólag kiskereskedelmi tevékenységet folytató egyéni vállalkozók pedig 100 millió forint alatti vállalkozói bevétel esetén választhatnak átalányadózást. Ezek az értékhatárok az egyéni vállalkozások számára jelentősen kedvezőbb szabályok szerint kerülnek majd megállapításra 2022. január 1-jétől. Az átalányadózás választására jogosító értékhatár, ahogy ezt beszéltük, az éves minimálbér tízszeresében, kiskereskedelmi tevékenységet végző egyéni vállalkozások esetében pedig az éves minimálbér ötvenszeresében kerül megállapításra. Ezzel összhangban a társadalombiztosítás szabályai is módosításra kerülnek, amely új szabályozás lehetővé teszi, hogy az átalányadózó főállású egyéni vállalkozó az általa a minimálbér alapulvételével teljesített járulékkötelezettség terhére is igénybe vegye a családi járulékkedvezményt az adómentes átalányban megállapított jövedelemre jutó járulék erejéig, ezzel is segítve a családi adó- és járulékkedvezmény kedvezőbb érvényesíthetőségét. Én nagyon fontosnak tartom, hogy Magyarországon a családi adókedvezmény rendszere az egyik legszélesebb családtámogatás, hiszen a családi adókedvezményt az arra jogosultak 98 százaléka veszi igénybe. Azt gondolom, hogy az egyik legszélesebb réteget érintő családtámogatási és egyébként adócsökkentési, adózáskönnyítési lépés volt a családi adókedvezmény Magyarországon ez az, amit önök korábban megszüntettek. A javaslat továbbá új adózási szabályokat állapít meg a kriptoeszközökkel végrehajtott ügyletből származó jövedelem adókötelezettségére. Itt ezekre a passzusokra lehetne szlogenül azt mondani, hogy haladunk a korral, látjuk, hogy egyre nagyobb számban történnek ilyen ügyletek Magyarországon is és szerte a világban, ezért szükséges ezt ilyen módon szabályozni, hiszen a jelenleg hatályos adózási szabályok alapján a kriptovaluta vagyoni értéknek minősül ugyan, azonban az nem fellelhető, egyik adójogi kategóriának sem feleltethető meg. Emiatt a kriptovaluta átruházásából származó jövedelem egyéb jövedelemként viseli a közterheket, amelyet a 15 százalék személyi jövedelemadón túl a 15,5 százalékos mértékű szociális hozzájárulási adó is terheli, így a hasonló jellegű tőkejövedelmekhez képest magasabb adóterhelés a jövedelem eltitkolására ösztönöz. Az új szabályozás szerint a kriptovaluta értékesítése során keletkező jövedelem külön adózó tőkejövedelemnek minősül majd, amely után 15 százalék személyi jövedelemadót kell fizetni, de szociális hozzájárulási adót nem. Itt jegyezném meg, hogy az elmúlt 10-11 év gazdaságfehérítési politikájának egy újabb lépése ez. Én azt gondolom, hogy az eddig megtett lépések, az évről évre egyre több lépés a gazdaság fehérítése érde-kében sikeresnek bizonyult. Ez látszódott az adóbevételeken, látszódott azon, hogy egyszerűsödött és fehéredett a gazdaságunk. Ez is hozzájárul majd ahhoz, hogy továbbra is csak a törvényes, a legális és egyébként a lehető legegyszerűbb adózási formákat támogassuk, és a jövedelmek eltitkolása, a különböző, a gazdaság feketítésére tett kísérletek ellen a lehető leghatározottabban lépjen föl a magyar adóhatóság, és az adózási rendszer is legyen olyan, ahol a gazdaság fehérítése egy kiemelt cél. [[15.30]] Ahogy ezt az elmúlt években, azt gondolom, megláthattuk, államtitkár úréknak is számos olyan javaslata volt, amely ezt szolgálta. Szerintem a gazdaság fehérítése az egyik óriási siker az elmúlt években, amit a magyar gazdaság, kormányzat, gazdaságpolitika elkönyvelhet magának, az online számlázástól kezdve a pénztárgépeken keresztül számtalan intézkedésre gondolhatunk. Az új adójogi kategória bevezetése a kriptovalutáknál is a jelenlegi szabályokhoz képest jelentősen csökkenti az adóterhelést, így várhatóan több magánszemély fogja bevallani az ilyen típusú ügyleteiből keletkező jövedelmét, mely a gazdaság ezen szegmensében is további fehéredést fog eredményezni. Érdemes kiemelni a javaslat azon elemét, amely a köztársasági elnök által alapított Kék Bolygó klímavédelmi célú alapítványból származó, az alapítvány céljainak megvalósítása érdeké-ben meghirdetett ösztöndíjak és támogatási programok keretében a juttatásokat adómentessé teszi. Szintén szeretném megemlíteni a másik kezdeményezését a köztársasági elnök úrnak, a Regőczi István Alapítványt, amely a koronavírus-járvány következtében árván vagy félárván maradt gyermekeket támogató alapítvány. Itt is az ide adott bármely juttatás is adómentes lesz. Mélyen egyetértek köztársasági elnök úr és feleségének a kezdeményezésével az alapítvány létrehozásában és azzal is, hogy a parlament az adótörvényeken keresztül adómentessé tudja tenni az ideérkező juttatásokat. Innen is biztatom képviselőtársaimat, hogy ha lehetőségük van rá, akkor ezt a nemes célt támogassák, hiszen azt gondolom, mindannyiunk közös érdeke, hogy ez után a nagyon nehéz év után a bajba jutott gyermekeket, fiatalokat segíteni tudjuk közösen, és ne csak egy egyszeri, aztán elfelejtett segítség legyen, hanem egy folyamatos kísérés, egy folyamatos támogatás, amely aztán elvezeti őket az önálló felnőttkorukhoz is. Ez az egyik, általam legjobban támogatott eleme a törvényjavaslatnak. Államtitkár úr is elmondta, hogy számos uniós jogharmonizációs kötelezettségből eredő módosítást, valamint adminisztrációs pontosításokat, illetve könnyítéseket és a jogalkalmazást megkönnyítő rendelkezéseket is tartalmaz az előttünk fekvő adótörvény-módosítás. Én azt gondolom mindazonáltal, amelyeket államtitkár úr is elmondott, és a törvényjavaslatot végigolvasva, világosan kitűnik, hogy tovább szeretnénk haladni az adócsökkentés politikáján, tovább szeretnénk könnyíteni a vállalkozások, a munkáltatók, a munkavállalók és a magyar családok életét, ezért a KDNP-frakció támogatni fogja az adótörvények elfogadását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönjük. A vezérszónoki kör következő felszólalója Mesterházy Attila, aki az MSZP képviselőcsoportja véleményét ismerteti. Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valószínűleg én egy másik törvénytervezetet olvashattam, mint az előttem szóló fideszes és KDNP-s képviselők, vagy éppen amiről államtitkár úr beszámolt, hiszen olyan szavakat, jelzőket használtak ennek a mostani módosításnak a jellemzésére, amelyeket az elolvasás után, hogy őszinte legyek, nem teljesen értek, hiszen itt majdnem valami történelmi változásokról beszéltek és minden idők egyik legjelentősebb adójogi módosításairól. Én sokkal inkább jogtechnikai változtatásokat látok ebben többségében. Valóban van egy-két érdekesebb része ennek a törvénytervezetnek, de hogy nem történelmi, és nem változtatja meg itt, Magyarországon alapvetően a magyar adózás struktúráját, szerkezetét, az egészen biztos. Én úgy látom, hogy a magyar családok szinte semmit nem kapnak ez alapján a módosítás alapján. Egy biztos, hogy ezzel szembeállíthassam, ha már azt mondom, hogy nem a magyar családok adótörvény-változtatásait jelentik ezek az intézkedések, hanem sokkal inkább ezek a vagyonkezelő alapítványok adótörvény-változtatásai. Tehát én úgy látom, hogy amit elkezdtek az oktatás területén, és bebetonoznak ilyen alapítványi formában, ami egyfajta oktatási és kultúrharc politikai dimenziójában zajlik, most ahhoz társítanak úgymond konkrét pénzügyi eszközöket is, hiszen nem volt elég, úgy látszik, az a vagyon, amit ezermilliárdos nagyságrendben odaadtak ezeknek a vagyonkezelő alapítványoknak, hanem most az adójogszabályokat is úgy alakítják, hogy a cégeknek megérje adott esetben ezekbe az alapítványokba további pénzeket tenni. Talán Nacsa képviselőtársam a taotörvényt idézte ezzel kapcsolatban. Ha lehet mondani, akkor ez talán még kedvezőbb szabályozást tesz lehetővé a cégek számára. Tehát összességében mi azt tudjuk mondani, hogy vannak benne jogtechnikai változtatások, van egy-két olyan pont, ami, mondjuk, a munkáltatók számára hoz valamilyen változást, de amúgy a hatálya vagy a hatása ennek a törvénynek, azt gondolom, minimális, hacsak még a tőkét kezelő alapítványok kedvezményét, a különadójának az eltörlését nem említjük. De azt gondolom, ez sem széles körben a magyar családok számára jelent különösebb változtatást. Tehát ezért mondom azt, hogy valószínűleg a saját klientúrájuk számára ez egy fontos változtatás tud lenni, de alapvetően a magyar családok vagy a magyar kis- és középvállalkozók számára limitált jelentőséggel bír ez a mostani módosítás. Éppen ezért, mivel semmilyen olyan társadalompolitikai cél nem olvasható ki belőle, amely a mi számunkra fontos, vagy jelentőséggel bír ebből sem, mint ahogy a korábbi számos módosításukból sem volt kiolvasható , éppen ezért a Magyar Szocialista Párt frakciója természetesen nem tudja támogatni ezt. Ahhoz meg pláne nem kívánunk asszisztálni, hogy ezeket a vagyonkezelő alapítványokat még több és több pénzzel tudják kitömni úgy, hogy közben beültetik oda a saját embereiket, kétharmados törvényekkel be is betonozzák őket. Tehát igazából csak ismételném azt, amivel kezdtem, hogy a konklúzió az, hogy elolvasva ezt a 114 oldalt, nem látom azt a hatalmas történelmi változást ez alapján, nem segít a magyar családoknak, a saját klientúrájukat lehet, hogy kiszolgálja, éppen ezért a Magyar Szocialista Párt frakciója nemmel fog szavazni erre. Köszönöm szépen a lehetőséget.
Köszönjük. Megadom most a szót Varju Lászlónak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon, öné a szó.
Elnök Úr! Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Bizonyára nagyon csodálkozni fognak, hogyha a Mesterházy Attila úr által elindított gondolatok mentén haladunk tovább, és kifejtem azt a véleményemet, hogy hiába beszélnek önök és Varga Mihály miniszter úr is adócsökkentésről, igazából azt gondolom, nyomozni kell, hogy ezeket megtaláljuk. Legyünk valamennyire tárgyszerűek legalább ebben a vitában! Ha az otthonteremtéssel kapcsolatos áfa- és illetékcsökkentésről vagy illetékmentességről beszélnek, akkor értem, hogy elengednek befizetési kötelezettséget, vagy teremtenek olyan helyzetet, amivel önök úgy gondolják, hogy jót tesznek, de én minden ilyen lépésüket nagyon kétkedve figyelem, merthogy alapvetően az elmúlt évek alatt meg kellett tanulnunk, hogy meg kell nézni, hogy mi van mögötte, mi az, amit igazából el akarnak fedni azzal, hogy ha úgy érzik sokan, hogy ők jól jártak, vagy többen jól jártak kicsit, akkor azok az önök mögött álló szereplők, gazdasági szereplők mitől járnak vagy mivel járnak igazán jól. Hát, mondjuk úgy, hogy az egyes ember, a sokak Magyarországának szóló lehetőség, bár most választási évet írunk, ugye, és az önök számára most ebben a kétségbeesett helyzetben, hogy az emberek többsége már nem a Fideszt választja, nem is akarja már látni ilyen szempontból a kormányban, meg akar szabadulni tőle, ez a kétségbeesett szituáció vagy kétségbeesés, látom, olyan lépésekre is készteti önöket, ami mindenképpen meglepő. Az, amit az alapítványok kapcsán végeznek, az a vagyonkimentés és a láthatóan most hozzáépített és itt a képviselők által névvel, arccal vállaltan támogatott lopásroham, amit itt elindítanak, azért az nem lesz semmi. De azért menjünk végig ezen a történeten, merthogy az adótörvények vonatkozásában, ahogy említettem, azt ígérik, hogy a munkáltatók adóterheit csökkenteni fogják. Jelzem, ’21-re is ígérték, aztán a költségvetésben ennek nem láttam a következményeit, tehát annak, amit év közben meg kellett volna lépni, abból igazából nem lett semmi. [[15.40]] Természetesen jövőre önök bátran ígérhetnek bármit, hiszen kormányozni nem fognak, így aztán igazából nagy kockázatot e tekintetben nem vállalnak, de mégis azt gondolom, hogy a munkáltatók felé meglévő kötelezettségükre figyelni kell. A személyi jövedelemadó tekintetében államtitkár urat hallottam, ahogy elmondta, hogy mire figyelnek. Itt elsősorban akkor a kriptoeszközökkel való, mondjuk úgy, hogy gazdálkodás az, ami az önök fókuszában van. De ahhoz képest, ahogy ehhez hozzáfogtak, hát, mondjuk, nagyon fércmunkát végeztek e tekintetben. Lényegében továbbra is szabályozatlan a terület. Tudjuk, hogy vannak országok, ahol kifejezetten tiltják, és nem akarnak ezzel foglalkozni; itt most önök ilyen félmegoldásokat alkalmaznak, amivel, én attól tartok, hogy csak nagyobb bajt csinálnak, mint amit gondoltak. A 2022. június 1-jétől 15,5 százalékról 15 százalékra, fél százalékponttal csökkentett szociális hozzájárulási adó mértékét nem tekinteném történelmi lépésnek az adócsökkentés területén. Nem is szoktak önök ilyet csinálni, csak mindig beszélnek róla, hogy majd lesz egyszer ilyen. De szívesen emlékeztetem államtitkár urat, bár lehet, hogy akkor még nem foglalkozott ezzel, ott a 2010-es évek elején önök 24 új adónemet vezettek be, és azok segítségével, illetve az informatika fejlődésének eredményeként gőzerővel üldözik a vállalkozókat, hogy fizessenek be minél többet. Igaz, hogy megválogatják, hogy kiket ellenőrizzenek, mert van, akit kell ellenőrizni, van, akit meg tilos. Tehát ilyen módon, azt gondolom, hogy az önök szabályait mindenképpen kétkedéssel kell fogadni, hogyha ilyet csinálnak. Mondok erre önnek egy példát. Itt az egyetemi alapítványok, illetve ezek az alapítványok, amelyeket önök most szép számmal létrehoztak, azok feltőkésítését elvégezték, és most hozzárendelik, hogy lényegé-ben a taorendszernek megfelelően a vállalatok oda befizethetnek, és úgy gondolják, hogy ez kormányváltás után is így marad, és nyugodtan azokat az alapítványokat lehet vállalati oldalról finanszírozni, ennek elfelejtik megteremteni az ellenőrzési feltételét. Államtitkár úr, mivel magyarázza ön azt, hogy a felcsúti utánpótlással foglalkozó alapítványnál, amelybe csak az idén 10 milliárd forintnál több pénzt fizettek be, de inkább az elmúlt éveket említem, mert ott bírósági döntés született több mint 22 milliárd forintra vonatkozó elszámolásra, ahol ez az alapítvány a közfeladatai ellátására vonatkozó beszámoló helyett, a bíróság döntésének megfelelően a szerződések, a számlák bemutatása helyett, amelyet bírósági végrehajtó nem tud elérni, hogy egyébként ez az alapítvány bemutassa azt, hogy a közpénzzel, amelyről még az önök Alkotmánybírósága is úgy döntött, hogy közpénz… hogy ezzel elszámoljanak? Még csinálnak ehhez tizenvalahány alapítványt, tisztelt államtitkár úr? Ezért hozták létre, hogy így járjanak el? Azt gondolom, hogy ezen közfeladatot ellátónak hívott közérdekű vagyonkezelő alapítványaik lénye-gében ugyanerre készülnek, és ezzel a magatartással akarnak itt a jövőre vonatkozóan is dolgozni. Ezen új típusú alapítványokra vonatkozó új szabály, hogy ezek a szervezetek mentesülnek a társasági adó alól az adóalapja olyan része után, amelynek céljait közfeladatra és közérdekű tevékenység megvalósítására használják. Tisztelt Államtitkár Úr! Minden ez alá lesz besorolva ugyanúgy, ha az ellenőrzést elkerülhetik, mert önök szándékosan figyelmen kívül hagyják, illetve megengedik azt, hogy ellenőrzés nélkül végezhessék ezt, és hisznek abban, hogy ezek a bevallások ennek megfelelően történnek. Ilyen módon én úgy gondolom, hogy közpénzt használnak fel szabálytalanul. Ezt kell feltételeznem, ha egyébként az elmúlt évekről például ez az alapítvány sem volt hajlandó elszámolni. De beszélünk ebben a törvényben az ágazati különadók megszüntetéséről, a kockázatitőkealap-kezelők és a tőzsdék adókötelezettsége különadójának megszüntetéséről. Én érdeklődve figyelem, mi lesz majd a következő lépésük, hogy ezek a tőkealapok hogyan fognak egyre inkább adómentessé válni, de majd ezt is meglátjuk. Újabb kedvezményt azoknak adnak, akik az önök számára kedvesek, akik az önök politikai hatalmát gazdasági értelemben… Fordítva mondom, az önök politikai hatalmának ők köszönhetik a gazdasági hatalmukat, merthogy egyébként állami megrendelések sokaságát akasztották a nyakukba, és ebből meggazdagodva olyan konstrukciókat hoznak létre, amihez most már önök kellemes adókedvezményeket biztosítanak, és ilyen módon az ő adómentességüket tudják viszonozni. De hogy ezt ne csak úgy általában gondolja államtitkár úr, és ha véletlenül az adóhatóság részéről úgy gondolnák, hogy ezt megvizsgálnák, akkor azért van itt néhány olyan szereplő, akire érdemes fölhívni a figyelmet. Itt a korábbi gazdaságiszuverenitás-háború után most úgy látom, egy ilyen megszállásba csapott le önmagában mindenki, és minél több pénzt akar magának begyűjteni, egész pályás letámadás, itt az ország alap-infrastruktúrájának hazahordása zajlik gőzerővel, és akkor most, hogy egyértelmű legyen, már nemcsak az alapítványokról beszélek, hanem minden olyan egyéb lehetőségről, amit itt különböző szereplők kihasználnak, és viszik, amit látnak. Államtitkár úr érdeklődve figyelt rám vagy nézett rám, hogy akkor mire gondolhatok. Rögtön elárulom, azért, merthogy a képviselőtársaim a kormánypárti oldalról előszeretettel beszélnek olyanokról, amivel a választópolgárokat igyekeznek kábítani, például azzal, hogy milyen sokan voltak az Erzsébet-táborban, és hogy egyébként soha nem volt még ilyen, ők találták ki. Tisztelettel jelzem: nem önök találták ki, korábban is volt, akkor is sokan jártak ilyen helyre, és hiába hangoztatják vagy hangsúlyozzák ezt, akkor is így volt. De ha az emberek figyelnek egy kicsit tovább, és továbbnéznek annál, amikor ilyenről beszélnek, akkor könnyen kiderülhet, hogy azok az igazi nagytőkések, az az új nemzeti tőkésosztály, amelyet önök kifejezetten támogatni akarnak, közben mit művelnek lásd Mészáros Lőrinc. Az elmúlt hónapokban az önök aktív figyelme mellett fél Magyarország gázellátásra vonatkozó rendszerét már megszerezte. Én értem, hogy az önök politikájának középpontjában a nemzeti tőkésosztály megteremtése van. Ezt a nemzeti tőkésosztályt név szerint is felsorolhatjuk, hogy kikből áll. Hát, itt kezdhetjük ővele vagy ővelük, azzal, hogy sok mindent vagy több mindent már hazamenekítettek, és ilyen módon most már ők fogják használni. De hogy ilyen szempontból ne csak az energia-infrastruktúráról beszéljek, hogy Magyarország területén, ahogy mondtam, a Tigáz Zrt. Magyarország területének közel a felét látja el, hogy akkor itt miket szereztek meg, de ebbe beletartoznak napelemparkok, és még sorolhatnánk, amihez önök egyébként örömmel adókedvezményeket biztosítanak. Értem, csak vallják be ezt is, és mutassák be, hogy egyébként akár a vele együttműködő török partnerek hogyan húzzák a hasznot. Vagy ott van a másik ilyen nagy csomag, amire önök nagyon büszkék, és különböző kedvezményeket biztosítanak például a bankszektor számára, ahol, láss csodát, újra Mészáros Lőrinc neve bukkan elő az MKB, a Takarékbank és a Budapest Bank nagy fúzióját tekintve, ahol azért mindannyiunk számára és a jegyzőkönyv számára mondom 6800 milliárd forintos mérlegfőösszeggel, 3600 milliárdos ügyfélhitellel, 4500 milliárdos betétállománnyal ez az, amit önök az elmúlt évek alatt a takarékszövetkezetektől szívós munkával, a pénzügyminiszter, a Pénzügyminisztérium, a Magyar Nemzeti Bank felügyelete alatt szépen átjátszottak magánkézbe. [[15.50]] Így tettek, és őszintén szólva számomra soha nem lesz elfogadható, hogy az emberek pénzéből, a közvagyonból önök magánvagyont csinálnak, pedig ennek friss, napi példáját is mutathatjuk, mondhatunk rá újabb példákat. Ugyanebbe a körbe tartozik, amikor önök kedvezményeket adnak azoknak is, akik az állami informatikai rendszerből húzzák a hasznot, sok tízmilliárd forintos megrendelést kapnak, köztük például a Pénzügyminisztériumon keresztül a Magyar Államkincstár számlavezető rendszerének óriás fejlesztését is egy ilyen cégnek, a 4iG-nek juttatták oda. Hát, tisztelettel köszönjük szépen, igazság szerint én nem kértem volna belőle. De államtitkár úr figyelmét szívesen felhívom például a vasútiparban meglévő koncentrációra, ahol, úgy tűnik, hogy a Habony Árpád és társa, Tombor András duóval kell számolni. Ha nem vették volna észre, őket segítik, támogatják akkor, amikor a járműjavítókon keresztül számukra biztosítanak sok mindent. Értem, hogy nemzetközi kapcsolataik is vannak, azonban ez a Stadler nemzetközi céggel együtt sem az már, amit Magyarország korábban Stadler néven ismert. Akkor még folytathatnám ezt akár a hadiipar területén, a balatoni turizmus területén, ahol önök ilyen kedvezményeket adnak. Ezért nem lehet azt mondani, hogy ez a törvény bármit is érne a magyar emberek számára. Köszönöm szépen.
Köszönjük. A vezérszónoki kört Csárdi Antal képviselőtársunk zárja, aki az LMP képviselőcsoportjának véleményét ismerteti. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A jövő évre vonatkozó adótörvényeket érintő módosítások az idei évben valahogy még gyengébbre sikerültek, mint ahogy azt az elmúlt években láthattuk, viszont kijelenthető, hogy nincs olyan érdemi módosítás, amely az itt élő honfitársainkat valóban és érdemben segítené. Ez különösen szomorú egy ilyen válság sújtotta év után. Emlékezzünk vissza, hogy egy évvel ezelőtt a kormány végtelen pénzt ígért, és egy felülről korlátlan, nyitott költségvetésről beszélt folyamatosan, de mi történt azóta. Az lenne a kérdésem tehát: önök mit gondolnak, hogy ez most megvalósult? Úgy gondolják, hogy a jövő évben életbe lépő adótörvények módosításával kimaxolták a lehetőségeket? Mert véleményem szerint nem. Azt tudjuk, hogy a kormányzati kommunikációra és a sikerpropagandára rengeteg adófizetői pénzt fordítanak, de akkor hogy fordulhat elő, hogy az emberek közben úgy érzik, cserben hagyta őket a kormány, és nem látják a kiutat, például azok, akik elveszítették a munkájukat, de rengeteg kis- és középvállalkozás, rengeteg egyéni vállalkozó is a csőd szélére került, vagy sokszor nem is a szélére, hanem csődbe ment. Önök azt mondták, hogy ahány honfitársunk elveszíti az állását, önök annyi munkahelyet teremtenek. Hogy állunk ezzel a projekttel? De nagyon-nagyon kérem önöket, hogy ebbe ne számoljuk bele azt, amikor színészek pizzafutárként dolgoznak, vagy amikor olyan kisvállalkozó, aki a kereskedelemből élt, a csőd után elmegy, mit tudom én [[Nacsa Lőrinc: Országgyűlési képviselőnek!]] , autómosóba dolgozni. Azt gondolom, ezeket ne számoljuk bele, mert ha önök nyújtottak volna tisztességes mértékű érdemi segítséget ezeknek a vállalkozásoknak, akkor ők túlélhettek volna. Annyit hadd tegyek még hozzá, hogy önök rendkívül sok pénzt költenek kormánykommunikációra, ami egyetlenegy oldalról érthető csak és kizárólag: valamiből ki kell fizetni azokat a kártérítéseket, amelyeket az önök által hirdetésekből finanszírozott média a folyamatosan elveszített bírósági perek után kénytelen fizetni. De ne álljunk meg itt! Gyakorlatilag az szja-törvényt érintő módosítás minden évben az egyik legfontosabb része az adójavaslatnak, az áfatörvény mellett. Az LMP folyamatosan küzd azért, hogy egy igazságosabb, társadalmi értelemben is fenntarthatóbb adórendszer kerüljön Magyarországon kialakításra, ezért minden évben benyújtjuk a módosító javaslataink között a többkulcsos adót. Már pontosan tudjuk, ahogy Nacsa képviselőtársamtól már elhangzott, hogy ez adóemelés. Annyiban igaza van Nacsa képviselőtársamnak, hogy Nacsa Lőrincnek ez adóemelés, abban igaza van, hogy Csárdi Antalnak ez adóemelés, és abban is igaza van, hogy államtitkár úr is vélhetően több adót lenne kénytelen befizetni ebben az adórendszerben, mint most teszi. Azt viszont tegyük hozzá, mert ez is a valósághoz tartozik, hogy átlagjövedelemig, havi félmillió forintig ez az adórendszer sokkal több pénzt hagyna az emberek zsebében. Azt gondolom, hogy ezen keresztül tökéletesen meg lehet mutatni az önök gazdaságpolitikáját: az önök zsebében minél több maradjon. Igen, azt gondolom, folytathatnám azzal, hogy a személyi jövedelemadónak azt a részét, amely a minimálbért terheli, adómentessé kéne tenni. Igen, adómentessé kellene tenni, mert jelen pillanatban az az érvelés, amit Gulyás Gergely mondott, nem áll meg, úgy fogalmazott a miniszter úr, hogy a minimálbért nem adómentessé kell tenni, hanem jobban kell emelni. De akkor mi tartja önöket vissza? Mert az a 6-7 ezer forint, amivel megemelik a minimálbért, gyakorlatilag az inflációs mértéket sem tudja követni. Azt gondolom, hogy ez egyetlenegy dolog miatt lehet és egyetlenegy dolog miatt van, azért, mert a multinacionális vállalatoknak nem kedvező a magas minimálbér, és önök még mindig és folyamatosan és következetesen a multinacionális gazdasági társaságok érdekét képviselik kizárólag. Ez a legszomorúbb ebben az egészben. Azt gondolom, ahelyett, hogy a multikkal kötnek háttér-megállapodásokat, megtehetnék azt a szívességet a magyar társadalomnak, hogy végre olyan költségvetést, illetve a költségvetéshez köthető adómódosítást hoznak be ide a Ház elé, amely végre a társadalomnak a nagyobb mértékű megsegítéséről szólna. Tudom, tudom, mit fog erre válaszolni államtitkár úr, de azt gondolom, hogy a fél százalék valószínűleg nem üti meg azt a mértéket, amit én érdeminek neveznék. [[Nacsa Lőrinc: Kettő!]] Viszont bejön javaslatként az szja-t érintő módosítások között, ennek körülbelül a kétharmada erről szól, a kriptovaluták szabályozása. Ott is mi történik? 15 százalékos személyi jövedelemadót kell utána fizetni. Szinte látom magam előtt, ahogy hirtelen a svarcban kriptovaluta-bányászattal foglalkozó cégek egyszer csak bejelentkeznek, hogy mégis szeretnék megfizetni ezt az adót. Ugyanakkor lesz egy olyan réteg, aki ezt szeretné, aki legalizálni szeretné az egyébként törvénytelenül így megszerzett jövedelmét. Erre nyújtanak önök ezen a törvényen keresztül lehetőséget, hogy azok a vállalkozások, jellemzően még csak nem is feltétlenül kisvállalkozások, hozzájuthassanak, vagy mondjuk úgy, hogy legális jövedelemként tüntethessék fel ezeket a pénzeket. Elhiszem, hogy ez ezeknek a cégeknek az érdeke, de megint csak hol van a társadalom. Ugye, nem gondolja ön sem, államtitkár úr, hogy a magyar lakosság körében olyan nagymértékű a kriptovaluta-bányászat, hogy ez őket segítené meg? Azt gondolom, hogy nagyon nehéz érdemben és őszintén támogató szavakat mondani ehhez a törvényhez, mert túl azon, hogy egyébként a jellemzően offshore cégeket megsegítik ezzel a kriptovaluta-szabályozással, gyakorlatilag nagyon kevés olyan szabályról tudok beszámolni, amely valóban segítene az itt élők számára. [[16.00]] A másik kiemelten fontos adózási forma, amelyben a kormány már évek óta eleget tesz a multinacionális cégek érdekeinek, a társasági adó. Ugye, eltörölték a felső kulcsot, de ennek eredményeképpen egyébként ezek a nagy cégek mára szinte egyáltalán nem vesznek részt közös költségeink finanszírozásában. Érdemes megnézni, hogy a társasági adó milyen mértékben jelenik meg a költségvetés számaiban. Azt gondolom, hogy ezen nagyon fontos lenne változtatni. Igenis vissza kellene állítani a magasabb kulcsot, és igenis a nagy cégeknek kötelezővé kéne tenni, hogy meg is fizessék azt, mert ez a magyar társadalom érdeke. Egyébként hozzáteszem, a társadalmi igazságosság is azt követeli meg, hogy ne csak a dolgozó emberek dobják össze közös költségeinket, azokat a feladatokat, amiket az állam vagy az önkormányzatok elvégeznek. A legvállalhatatlanabb része ennek a javaslatcsomagnak az alapítványokra vonatkozó adómódosítás, a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokra vonatkozóan ugyanis új szabályok jönnek. Ennek értelmében a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány részére az adóévben alapítói vagy csatlakozói vagyonrendelés keretében, továbbá a közhasznú tevékenysége támogatására visszafizetési kötelezettség nélkül adott támogatás, juttatás, térítés nélkül átadott eszköz könyv szerinti értékének, térítés nélkül nyújtott szolgáltatás bekerülési értékének 20 százaléka, alapítói vagy csatlakozói vagyonrendezés esetén 40 százaléka csökkenti az adóalapot, legfeljebb az adózás előtti eredmény összegéig. Az adóalap akkor csökkenthető, ha az adóról rendelkezik a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelői alapítvány által az adóalap megállapítása céljából kiállított igazolással, mely tartalmazza a kiállító és az adózó megnevezését, székhelyét et cetera. Azt gondolom, hogy pontosan láttuk, hogy a felsőoktatás átalakítása során önök meglépték azt, hogy gyakorlatilag kiszervezték a felsőoktatást az állami finanszírozásból, és egy olyan átláthatatlan rendszert igyekeznek kialakítani, hogy ember nem lesz ebben az országban, aki átlássa ezeknek az alapítványoknak a gazdálkodását, és ahogy képviselőtársam már utalt rá, nincsen egyetlenegy darab ellenőrző szerve sem a parlament biztos, hogy nem az, sajnos ezeknek az alapítványoknak. Nem kell zseninek lenni ahhoz, hogy pontosan lássuk, hogy miért hozták meg ezt a javaslatot. A kormány tudatosan és pontosan megszervezve, alapítványokba csoportosítja át ezt a rengeteg vagyont. Eddig 16 alapítványt hoztak létre, amiből 11 az egyetemek modellváltásához kapcsolódó új szervezet. Azt gondolom, hogy ez nem helyes és elfogadhatatlan. Azt gondolom, hogy az is, mondjuk úgy, hogy nem a támogatható részek között van, hogy az alapítványok jövőbeli működését két további lépéssel könnyíti meg adóoldalról a kormányzati javaslat. A javaslat szerint a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítvány részére történő vagyonjuttatással, támogatással nem kell megnövelni az energiaellátók jövedelemadó-alapját, emellett az illetékekről szóló törvény módosítása révén az alapítvány, továbbá a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló törvény szerint az alapítvány teljes személyes illetékmentességben részesül. Tehát azt gondolom, hogy aki elolvassa ezt a néhány törvényt, ami erről szól, pontosan és kristálytisztán észlelheti azt a célt, ahogy önök kiszervezik a közvagyont, és kivonják a közvagyont megillető ellenőrzések alól. Lehet szépeket mondani, de ennek ez a vége. Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy eljutottunk odáig, hogy általánosforgalmiadó-törvény, és azt látjuk, hogy megint nincs benne az alapvető élelmiszerek áfacsökkentése. Én értem azt, hogy önök szerint ez nem szükséges, de ha megnézik az infláció mértékét, ha megnézik, hogy mennyivel drágultak az alapvető élelmiszerek csak az elmúlt egy évben ha kettőt néznek, akkor sem vidámabb a kép , akkor azt gondolom, hogy egyértelműen kijelenthető, hogy az alapvető élelmiszerek, amik azért alapvetőek, mert mindenkinek a hozzájutását biztosítani kell, gyakorlatilag ezeknek az árát érdemben csökkenthetné az a kormányzati döntés, ami egyébként helyes volna, ha megvalósítaná az alapvető élelmiszerek LMP által javasolt 5 százalékos szintjét. Ez már tavaly is súlyos probléma volt, és sajnos idén sem lesz másképp. Összességében azt tudom elmondani erről a törvényjavaslatról, hogy a korábbi évekhez képest is gyengébb, semmilyen érdemi módosítást nem tartalmaz, és ahelyett, hogy a nagy számossággal rendelkező társadalmi rétegen próbálna segíteni, tovább próbálja növelni a társadalmi szakadékot, ami ma egzisztenciálisan egyértelműen fennáll, hogy ne menjünk messzebb, a fővárosban élők és dolgozók, valamint a vidéken élők és dolgozók között. Amíg önök ezt a gazdaságpolitikát akarják megjeleníteni az adótörvények módosításakor, amíg önök csak a jómódúaknak próbálnak kedvezni, a szerencsés keveseknek, addig egy ilyen törvényt a Lehet Más a Politika nem fog támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönjük. A vezérszónoki kör zárultával most az elsőként jelentkezett független képviselő szólhat. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány a T/16208. számú adótörvény-módosító salátatörvény-javaslatot nyújtotta be a Házhoz, amelyről én az egyszerű technikai módosításokon kívül semmilyen jó szót nem tudok szólni. Ez a törvényjavaslat-csomag semmi más célt nem szolgál, mint a spekulációból élő szervezeteknek még kedvezőbb helyzetbe juttatása az adótörvények módosítása által. Az adótörvények rendszere, struktúrája, kedvezményezetti vagy terhelti körei alapvetően határozzák meg egy ország gazdaságpolitikáját. De, ha tetszik, ha nem, egyúttal az adótörvényekben megfogalmazott feltételrendszer nagyon is mutatja egy kormánynak a társadalompolitikáját is. Ugye, mindannyian emlékszünk, hogy az elmúlt 11 évben mást sem hallunk kormányfőnktől, mint azt, hogy munkaalapú társadalmat szeretne, a munkából boldoguljanak a magyar polgárok, a munka eredményéből boldoguljanak a magyar polgárok. Olyan személyijövedelemadó-rendszert vezetett be, amely a gyermekek után adókedvezményt biztosít, ezzel támogatva a családokat, és hangsúlyosan és erőteljesen azon az alapon áll, hogy ne segélyekből, ne garantált alapjövedelmekből próbáljanak társadalmat építeni. Csakhogy a probléma az, hogy ez csak a szólam. Amikor ezt a törvényjavaslat-csomagot valaki alaposan áttanulmányozza, és végigfut a fejében mindaz a következmény, ami ezeknek a módosításoknak eredményeként bekövetkezik, akkor az a 250 milliárd, amiről a kormány-előterjesztés szól, hogy a gazdaság szereplőinek ennyi marad a zsebében, azt tudom mondani, hogy ennek minimum a fele a saját oligarchák zsebében fog maradni. Merthogy önök, ha tetszik, ha nem, kizárólagosan azt a fajta gazdasági tevékenységből eredő eredményességet támogatják, amely egyrészről a közpénzből közbeszerzések útján nyert vagyon növekedését, illetőleg ugyanezen vagyon birtokosainak a spekulációs alapú további jövedelemszerzését támogatja. [[16.10]] Megdöbbentő volt számomra, hogy egy elvileg családközpontú és elvileg a munkára építő, egyéni boldogulást mantrázó kormány képes leírni egy adótörvény-módosításban azt, hogy juj-juj, szegény kriptovalutával kereskedők, hát most kellene nekik 15 százalék szja-t és 15,5 százalék szociális hozzájárulási adót fizetni, hát, de nehogy már, jaj, ne! Legyen ez egy külön adózó jövedelem, és csak az szja-t kelljen megfizetni, és nehogy szociális hozzájárulási adót kelljen fizetni! Hát, kérem szépen, önmagában ezek a mondatok elárulják, hogy önöknek eszükben sincs a magyar polgárok munkából szerzett jövedelme eredményeként otthagyni a családoknál, illetve a mikrovállalkozásoknál pénzt. Dehogyis! Helyzetbe kívánják hozni azokat a köröket, amelyek mozgatják a magyar kormányt. És akkor beszéljünk még más kérdésről! Például itt van az, amiről már korábban képviselőtársaim beszéltek, a vagyonkezelő alapítványok támogatása. Mindannyian tudjuk, hogy a sportra költött taotámogatásoknak minimum a felét ellopták. Szinte lehetetlen ellenőrizni, hiába van az EMMI rendszerében ennek ellenőrzésére szolgáló csoport, azt hiszem, öten vagy hatan vannak, eleve fizikai képtelenség az ellenőrzés. Tehát alapvetően lehetetlen, hogy egy ilyen szakmai közösség meg tudja tenni a hatékony ellenőrzést. De mindannyian tudjuk, hogy a sportban nem nyilvánult meg az az eredmény, aminek célját szolgálta a tao. Ha megnézzük az elmúlt 11 év sporteredményeit mindenféle sportágban, és megnézzük az előző 11 év vagy akár 22 év vagy akár 33 év eredményességét, akkor azt látjuk, hogy töredék állami támogatás mellett jelentősen magasabb rendű és jelentősen nagyobb horderejű sporteredményeket értek el sportolóink a világversenyeken. Azaz, önök bebizonyították, hogy nem a pénzhiány lehetett volna az eredménytelenség oka, különösen nem a fociban, mert az, hogy kétballábas emberek 3-4 milliókat keresnek havonta, az a társadalom számára elképesztően visszatetsző. De térjünk vissza a javaslat egyéb adottságaira! Az a törvény célja, hogy az adófizetési morál ellenőrzését javítsa, és bizonyos, ez irányba előremutató javaslatokat tegyen. De egy dolgot én minden egyes, adót érintő törvényjavaslatnál hiányolok, és ezt már többször elmondtam. Ez pedig azoknak a társadalmi csoportoknak az adózási hajlandóságba való bevezetése, akik elképesztően, a társadalom morális értékrendjétől idegen módon évtizedek óta kivonják magukat az adózás alól. Ha megnézzük, hogy mennyi személyi jövedelemadó kerül be a NAV rendszerébe, megnézzük, hogy mennyi aktív ember van Magyarországon, ha megnézzük, hogy mennyi, egyéb okból dolgozni nem képes ember van Magyarországon, és megnézzük, hogy a 18 év felettiekből még mennyien tanulnak, ha tetszik, ha nem, még mindig ott van egymillió mínusz, akikről nem tudjuk, hogy honnan, miből élnek. És hangsúlyozom, nem a háztartást otthon vezető feleségekről beszélek, mert az sajnos a magyar társadalomban igen csekély számú. Tehát én azt várnám, hogy például tessenek szívesek lenni kitalálni azt, hogy segélyekből élő emberek, akik Mercedesekkel és hatalmas fukszokkal közlekednek, és a segélyeket veszik el uzsorában az emberektől, őket mikor tetszenek hajlandók lenni valamilyen szabályozó útján vagy az adóellenőrzés erősítésével bevonni a közteherviselésbe. Azt szeretném, ha például azt a beszámolót láthatnánk itt az Országgyűlés előtt, amikor arról beszél a pénzügyi kormányzat, hogy hány olyan embert sikerült végre adófizetésre késztetni, mondjuk, egy átfogó vagyonvizsgálattal és az ahhoz kapcsolódó adózott jövedelem vizsgálatával, aminek eredményeként bizony a közteherviselésbe be kell tenniük a magukét, és nem arra számít a kormányzat, hogy az átlagbért kereső emberek tartsák a vállukon ezt az országot. Én ezt szeretném látni. Hangsúlyozni kívánom: ha egyszer közöm lehet a kormányzáshoz, higgyék el, ezek lesznek az elsők, akik vagy fizetnek adót, vagy szépen odaadják a vagyonukat és a felhalmozott vagyonukat a közösnek. Mert azért mégis mindennek a teteje, hogy 31 évvel vagyunk a rendszerváltás után, és még mindig van egymillió ember, akik jól élnek, csak éppen adót nem fizetnek! Tudjuk jól, ők nem a Kossuth téren laknak, tehát el kell hozzájuk menni, és meg kell őket keresni, de azt gondolom, hogy erre kellene energiát fordítani, mert a társadalom igazságérzete ezt megkívánja. Azt mondja a javaslat, hogy 250 milliárd forint marad a vállalkozásoknál. Hát, ha kétmillió vállalkozást veszek figyelembe, ami körüli szám az, aki Magyarországon van regisztrált gazdálkodó szervezet, akkor az szervezetenként évi 125 ezer forintot jelent. Önök is tudják, hogy ennek a nagy része biztosan nem a kisvállalkozókhoz kerül. Azt pedig kifejezetten szemtelenségnek tartom, hogy 2021-ben, májusban tárgyalunk egy olyan törvénymódosító javaslatot, amely majd 2022. július 1-jétől fél százalékkal csökken, azaz gyakorlatilag talán 3 százalék körüli vagy még annyi sem… [[Nacsa Lőrinc: Kettő!]] Mondjuk, az adónem 3 százalékával ad kedvezményt. Nekem ne mondja azt senki 2 százaléka, köszönöm Nacsa Lőrinc képviselőtársamnak , de nekem azt senki ne mondja, hogy egy vállalkozás ettől fog hanyatt esni! Hát most tényleg! 15,5 százalékról 15 százalékra visz le majd 14 hónap múlva, azaz a választás után egy olyan adónemet, amit, bocsássanak meg, én még egyetlen vállalkozótól nem hallottam, hogy ez az adónem tenné őket tönkre. A tisztességes, nem kormányhátszelű vállalkozásoknak nem ez a legnagyobb problémája, hanem az a legnagyobb problémája, hogy esélyegyenlőtlenség van a közbeszerzésekben, az a legnagyobb problémája, hogy egy bizonyos gazdasági kör fölözi le a gazdasági teljesítményeknek lassan már a 60 százalékát. Mozgásterük szinte nulla, és általában akkor van rájuk nagy szükség, amikor a nagy közpénzt lefölöző szervezeteknek beszerzési meg humánerőforrás-gondja van, és velük pótolja, általában átmenetileg. Száz szónak is egy a vége, egy ilyenfajta törvénymódosító javaslatcsomagot úgy beterjeszteni, hogy ez bármilyen módon a társadalom jövedelmezőségét növelné, egyszerűen azt gondolom, hogy álságos. Miért tetszenek az emberek szemébe nézve nem mondani igazat? Önök a spekulációs célú jövedelmek támogatói, önök annak a nagytőkének a támogatói, akik nem a szabad piacon, a képességeik és a törekvő munkájuk eredményeként szerzett jövedelmekből élnek jól, hanem a közbeszerzés módszertanával élnek jól, és még tovább erősítik az ő hosszú távú pénzfolyamukat azzal, hogy még a spekulációs módszerű jövedelmekre is kedvezményeket, adókedvezményeket adnak. Aki ebben az országban tisztességesen akar kormányozni, az úgy kezdi, hogy a létfenntartáshoz szükséges bevétel nem jövedelem. Ma 100 ezer forint minimum a létminimum, 100 ezer forintból nincs az a tisztességes kormány, aki elkér adót valakitől is. Hiszen a biológiai újratermelésünk nem jövedelem, mert ha nincs, ha nem eszünk, ha nincs higiénia körülöttünk, akkor meghalunk. Ugye, ez egy ilyen egyszerű dolog, biológiai lények vagyunk. A biológiai lény újratermelésének költsége nem jövedelem. Ezt jó lenne már lassan, így harminc-egynéhány év után megtanulni. Az afölötti jövedelmeket pedig, igen, igazságosan kell a közteherviselésbe bevonni. Akik a környezetünket nagy volumenű gazdasági tevékenységükkel sokkal inkább rombolják, ha tetszik, ha nem, a jövedelemszerző képesség egyenes arányban növeli a környezeti igénybevételt, azokat, ha tetszik, ha nem, olyan arányban kell adóztatni, amilyen arányban használják a társadalmi, gazdasági és természeti környezetet. És ez nem adóemelés, kérem szépen, hanem igazságos adóztatás igazságos adóztatás! És ha efelé nem megyünk el, akkor ez a már megtört és óriási polarizációt megélt társadalom még tovább fog töredezni, még nagyobb lesz az olló a szegények és a gazdagok között, és köszönjük szépen, elérjük Dél- és Közép-Amerika társadalmait, ahol majd négyméteres kőfalakkal választják el magukat a gazdagok az egyszerű szegény emberektől, akiknek majd nem lesz más választása, mint a bűn útjára térni, hogy fenn tudják magukat tartani. [[16.20]] Gondolom, ilyen polarizált társadalmat senki nem kíván. Gondolom, hogy a kormányzat egyszer csak belátja, hogy nemcsak a nagytőkét és nemcsak a multikat kellene támogatni, hanem az egyszerű hús-vér embereket, és majd akkor, ha egy ilyen szemléletű adótörvény-módosító csomagot hoznak be, na, majd akkor támogatni fogja mindenki. Én mindenesetre ezt semmilyen társadalomtámogató, semmilyen általánosságban kedvező körülményeket teremtő jogszabályi javaslatcsomagnak nem tekintem. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Szót adok tehát Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólónak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint felkért szószóló, és úgy is, mint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága Költségvetési albizottságának elnöke, engedjék meg, hogy az egyes adótörvények módosításáról szóló T/16208. számú törvényjavaslat tekintetében kifejtsem álláspontunkat. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága a 2021. május 17-ei ülésén úgy döntött, hogy a részletes vitát lefolytatja a határozati házszabály 32. § (2) bekezdése alapján, és kialakította véleményét a határozati házszabály 36. § (5) bekezdése alapján. A bizottság 13 egyhangú szavazattal támogatta a módosításokat, melyek túlnyomó része a gazdaság újraindítását szolgálja. Ez a módosítás röviden az adócsökkentések és az adóegyszerűsítések törvénycsomagja, mely minden Magyarországon működő kis- és középvállalkozást előnyösen érint, így a magyarországi nemzetiségekhez tartozókat is. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-világjárvány világszerte nehéz helyzetbe hozta a vállalkozásokat, milliók megélhetését téve bizonytalanná. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága üdvözli a kormány minden azon törekvését mely a járvány okozta válsághelyzet enyhítését, az emberek létbizonytalanságának csökkentését szolgálja, ezért elfogadásra javasolja a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание! [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Most kettő percre Nacsa… [[Jelzésre:]] Visszavonta. Akkor viszont Z. Kárpát Dániel jobbikos képviselőtársunkat illeti a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Bárcsak mindig ilyen gyorsan teljesülne az egyszeri ellenzéki képviselő vágya, hogy sorra kerüljön! Köszönöm képviselőtársaim mértékletességét e tekintetben is. Szeretném elmondani, hogy adóügyi vitát nem csak évente egyszer folytatunk. Én 2010 óta lehetek a parlamentben, és körülbelül 50 alkalommal csaptak össze itt a világképeink. Szögezzük le azt, hogy nem állunk távol egymástól akkor, amikor afelé indulunk el, hogy valóban, egy segélyezési megközelítés helyett inkább a munkával elérhető jövedelem könnyebb hozzáférhetőségét szeretnénk mi is elérhetővé tenni, és azt, hogyha valaki dolgozik, megkeresi a maga fizetését, akkor azt minél nagyobb arányban tarthassa meg. Éppen ezért meglepő számunkra, hogy 2010 óta az adóék tekintetében minimális elmozdulás tapasztalható, és bár természetesen lesznek statisztikai adatok, amelyek majd azt fogják próbálni bizonyítani, hogy 2010 óta azért bizony itt érdemi elmozdulás történt, a helyzet az, hogy nemzetközi összevetésben nagyságrendileg ugyanabban a kategóriában vagyunk, mint korábban. Nem jelenthető ki tehát, hogy a munkára rakódó adóterhek tömege érdemben csökkent volna. Azt pedig hagyjuk is, hogy a könyvelői szakma hányféle adónemet ismer. Van egy képviselőtársnőm, aki sokkal jobban ért ehhez, de olyan egzotikus adótípusok is megjelentek 2010 óta, amelyek korábban nem szerepeltek a palettán. Ami az alapítványokat illető adózási változások tekintetében engem igazán zavar, az egész pontosan az, hogy a nemzeti vagyonról szóló törvény két-három kikötése korábban állami vagyontárgyakra vonatkozott, most az alapítványokhoz kerülő vagyonelemekre már nem. Az egyik ahhoz kapcsolódik, hogy ha nem a meghatározott cél szerint gazdálkodnak ezekkel a vagyonelemekkel, akkor mi következik utána. Az állami vagyontárgyak tekintetében egy eredeti állapot helyreállítása is lehet az a jogkövetkezmény, amire sor kerülhet akkor, hogyha nem megfelelően gazdálkodnak ezekkel a vagyonelemekkel; az alapítványokhoz kiszervezett vagyontárgyak tekintetében ilyen lehetőség vélhetőleg már nem áll fenn. De ennél is nagyobb baj, hogy a nemzeti vagyon elképesztően nagy részét igyekeznek kiszervezni, és most olyan könnyítéseket próbálnak egy adócsomagban keresztülvinni, amelyek az alapítványok furcsa, véleményes vagy akár spekulatív célú tevékenységével kapcsolatban is kedvezményeket eszközölnek, tehát nem elég, hogy kimentik a nemzeti vagyon egy jó részét, még aki majd azzal gazdálkodik furcsa körülmények között vagy éppen a függöny mögött, az is nagyobb haszonkulccsal teheti mindezt, nyilván abban a hiszemben, hogy már meg is tudja tartani ezt a hasznot, vagy saját céljaira felhasználni. Mi természetesen ezt az illúziót szerte fogjuk foszlatni a 2022-es választás után, amennyiben egy nemzeti egység kormánya áll fel. Ennek a módszereiről most módszertani vitát természetesen nem is érdemes nyitni, nyilván jogállami keretek között fogjuk felülvizsgálni ezt az őrületet, de felül fogjuk, ugyanakkor azt szeretném megjegyezni, hogy a körítés nem állja meg megint a helyét, tehát az, ami az adózással kapcsolatban Magyarországon felmerült. Én megvizsgáltam a tavalyi költségvetést, és megvizsgáltam a tervezetet, és azt látom, államtitkár úr, hogy áfabevételek tekintetében mintegy 400 milliárddal többet kívánnak majd begyűjteni Magyarországon a következő időszakban, mint az előzőben. Szerintem érdemes lenne egy vitát folytatnunk arról, hogy milyen típusú áfabefizetésektől várják ezt a többletet. Jól gondoljuke, hogy az amúgy is szénné sarcolt lakosság tekintetében, ahelyett, hogy a költségvetés mozgásterének megfelelően kedvezményeket eszközölnének, még több adót szeretnének áfa formájában beszedni? Nyilván mondhatná államtitkár úr azt, hogy majd a céges befizetések kompenzálják a lakosságra helyezett nagyobb terhet, viszont azt látjuk, ha megvizsgáljuk a költségvetést, hogy egy jóval 4000 milliárd forint feletti összeget látunk áfabevételi várakozásokból, és látunk, mondjuk, egy 300-400 milliárdot társaságiadó-bevételi várakozásokból, tehát nagyjából tízszeres a nagyságrendbeli különbség. Államtitkár úr, hiányzik Magyarország költségvetéséből a nagy társaságok, a multicégek adóbefizetése. A másik oldalról önök pedig százmilliárdos nagyságrendű, vissza nem térítendő támogatásokat tolnak ezeknek a cégeknek. A személyes véleménye érdekel arról, hogy az Audi az elmúlt hetekben kapott egy 1,2 milliárdos, mondjuk úgy, hogy támogatási szerződést. Pántlikázhatjuk ezt bárhogy, de ez a nagy multicég 1,2 milliárdot kapott. A magyar mikro-, kis- és közepes vállalkozói szegmensnél rendre a kedvezményes hitelt látjuk jó esetben, de szüksége van az Audinak ezekre a transzferekre? Egy olyan cégnek, amely ezermilliárdos nagyságrendben viszi ki a nyereségét, és a nyeresége után keletkezett különböző jószágokat az országból, jellemzően adózatlanul? De biztosak önök abban, hogy ezeknek a cégeknek kell tolnunk a vissza nem térítendő állami támogatásokat? Nem lehet, hogy egyensúlytalanság áll fenn ebben a rendszerben, és a nemzeti érdekek elárulását jelenti az, hogy a nem rászoruló külföldi multinacionális hálózatokat mindenben kiszolgálják, a rászoruló magyar cégeknek pedig nem nyújtanak semmit? Említettem, hogy 400 milliárddal több áfát kívánnak behajtani a következő időszakban, jellemzően a magyar lakosságtól, tehát a fogyasztási típusú, fogyasztáshoz kapcsolódó adók beszedését elképesztően felpörgetik. De van ám egy még durvább tétel, ez pedig a személyijövedelemadó-várakozások kérdésköre. Itt egy év alatt azt látjuk, hogy 149 milliárd forinttal több személyi jövedelemadót várnak, nyilván a magyar emberektől, hiszen bár idegen munkásokat is telepítenek be azért százezrével, nagyon sok ágazatban már tömegesen vannak jelen, azért alapvetőn még a magyar munkavállalók dominálnak szerencsére a magyar piacon. El kell hogy mondjuk, 149 milliárd forinttal több szja-t kívánnak beszedni, de ezt a számadatot önmagában nem szabad értékelnünk, mert ebben a költségvetésben már benne van a 25 év alattiak szja-mentessége. És ha egy óvatos számítással ezt a 25 év alatti szja-mentességet, amit egyébként mi 28 vagy 29 éves korban húztunk volna meg első körben, de ha ezt csak 140 milliárd forinttal számítjuk, ami nem fog befolyni a költségvetésbe, pedig eddig befolyt, akkor azt látjuk, hogy 289 milliárd forint a különbség, tehát ennyivel többet szeretnének befizettetni a magyar emberekkel adó formájában. Érdemes lenne megfejtenünk, hogy mely gazdasági prognózisok, várakozások azok, amelyekre ezt a nagyon bátor előrejelzést alapozzák. Ha úgy gondolják, hogy a gazdaság tényleg képes felpörögni, akkor miért a magyar emberek által befizetett elképesztő adótömeg az, amire számítanak, és miért nem adnak kedvezményeket a túloldalon? Tehát értjük mi azt, hogy itt bizonyos szempontból, mondjuk, családi adókedvezményekkel próbáltak családoknak kedveskedni, és nekem nincs okom ezt elvitatni, sőt, ha kormányra kerülünk, akkor én nagyon szeretném, hogy a családi adókedvezmények rendszerét semmiképp ne szűkítsük, hanem bővítsük, tegyük igazságosabbá. [[16.30]] Mondok egy példát: kétgyermekesek családi adókedvezménye, néhány évben kimaradt a módosítása, inflációkövetővé tétele. Én nagyon szeretném, ha ez is inflációkövető lehetne. De a helyzet az, hogy a családi adókedvezmény formájában egy-kétezer vagy néhány tízezer forintot ott hagynak egy családnál, a mostani támogatási rendszerüket illetően a másik zsebből ennek a többszörösét húzzák ki, és ebben az adórendszer brutális hibái benne vannak. Egyrészt a 27 százalékos alapvetőélelmiszer-áfa, illetve ami még brutálisabb, a 27 százalékos gyermeknevelési cikkeken lévő adótartalom. Ez egy átlagos, mondjuk, kétszer előforduló havi nagybevásárlás során, nem akarom azt vizionálni, hogy a teljes családi adókedvezményt felemészti, de bizony egy mérhető ellenpólussá válhat. És ha ehhez hozzáadjuk a lakáscélú előtakarékosság állami lábának megszüntetését, hozzáadjuk azt, hogy a gyenge forint miatt elképesztő árdrágulás köszöntött ránk az utóbbi években, és egyáltalán nem arról szólnak a jóslatok, hogy mondjuk, az alapvető élelmiszerek drágulása megállna vagy akár csak lassulna, bizony ezen tételeket összeadva eljutunk oda, hogy bár igyekszik kedvezményezni egyik oldalról Magyarország Kormánya, a másik zsebből viszont sokkal nagyobb összeget enged kifolyni. Miközben hozzányúlhatna az áfarendszerhez, adott esetben a saját bevételi várakozásai növekménye terhére egy átfogó áfacsökkentést foganatosíthatna, újra bevezethetné a lakáscélú előtakarékosság állami támogatását, és egy ilyen adócsomagból ha vannak feláldozott bevételek, egész biztos, hogy nem a vagyonkezelő alapítványok spekulációs célú tevékenységéhez kellene kedvezményeket adni, hanem magyar családoknak a mindennapi megmaradáshoz szükséges védőhálót kellene visszaszőni. És ha ez a védőháló megvan, akkor utána lehet vitatkozni arról, hogy a fogyasztáshoz kapcsolódó adókat pörgetik jobban vagy más ágakra mennek rá. Nekem például nagyon tetszene az, ha a nagy multinacionális társaságok egy kicsit máshogy adóznának, mint a kicsik, tehát a közteherviselés felé tudnánk elmozdulni, de mivel ez egy másik szakmai vita tárgya, és mivel Magyarország Kormánya deklarálta a szándékát a korábbi módosításával, hogy paradicsomot kíván létrehozni a multicégeknek, de nem ad érdemi kedvezményt a magyar kisvállalkozásoknak, ezért ezt a vitát meg sem nyitom. Viszont arra kapacitálom önöket, hogy az európai uniós rekorder 27 százalékos áfát a gyermeknevelési cikkek és az alapvető élelmiszerek tekintetében már ebben az időszakban bontsák le. Méltatlan egy európai nemzetgazdasághoz az, hogy az egész kontinens tekintetében a gyermeknevelést e formában itt adóztatják a legjobban. Köszönöm a figyelmet, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Most kettő percre Nacsa Lőrinc képviselőtársunk kért szót, KDNP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Egypár pontosítás, mert ellenzéki képviselőtársaim részéről rendszeresen a félszázalékos adócsökkentés hangzik el, de kettőszázalékos az az adócsökkentés, amivel a munkáltatók terhei csökkennek és a munkát terhelő adók csökkennek, csak a szakképzési hozzájárulás kivezetését rendszeresen elfelejtik. Csárdi képviselőtársam tett föl egy kérdést a foglalkoztatottság alakulásáról. Az a jó hírünk van, hogy 4 millió 616 ezer ember dolgozott márciusban, ami nagyobb szám, mint az azt megelőző év azonos időszakában, január-márciusban, és azt gondolom, hogy egy igen szép eredmény. Tehát tudjuk tartani a vállalásunkat: amennyi munkahelyet a vírus tönkretesz, annyit hozunk létre. Természetesen azt azért hozzá kell tennem, hogy nem arról vezetünk statisztikát, hogy kinek mi az eredeti végzettsége és miben dolgozik, mint ahogy nekünk is mindannyiunknak van valami eredeti végzettsége, és most mégis itt ülünk az Országgyűlésben és az adótörvényekről vitatkozunk. Az alapvető élelmiszerek áfájával kapcsolatban, hiszen elfelejtette megemlíteni a tej, hús, a tojás, a hal vagy más termékek körét; illetve azt is, hogy az egyetemi alapítványoknál a törvény, amit itt fogadtunk el, vagyonellenőr kirendelésére kötelezi az alapítót. Így tehát természetesen nem igaz az a vád sem, hogy ne lenne ellenőrzés az ilyen módon létrejövő új alapítványoknál, közérdekű vagyonkezelő alapítványoknál. Csárdi Antal itt is beismerte azt, hogy igen, ők adóemelésekre készülnek több fronton is. Mi mégiscsak azt gondoljuk, hogy csökkenteni kell az adót. Mesterházy képviselőtársamnak mondanám, senki nem mondta, hogy ez egy történelmi csomag. Azt mondtuk, hogy beleilleszkedik abba a sorba, ami évek óta konzekvensen csökkenti a munkát terhelő adókat, segít a magyar vállalkozásoknak, segít a magyar munkavállalóknak, segít a magyar családoknak; továbbra is adót szeretnénk csökkenteni. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Szintén kettő percre Potocskáné Kőrösi Anitáé a szó, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A vezérszónoki körben több olyan pont is elhangzott, amire úgy gondolom, hogy reagálnom kell. Az egyik olyan volt, amit Nacsa képviselőtársam mondott, hogy 2010 előtt ugye, szívesen mutogatnak vissza az előző kormányok intézkedéseire ötféle típusú adó terhelte a munkáltatókat. Mindegy az, hogy hogyan hívjuk, mondhatnánk ezt, meg hány darab van, az összeg a lényeg, hogy hány százalék terheli a munkáltatókat, mekkora összeget kell befizetni, de egy dolog van, amire szeretném felhívni a figyelmet. 2012-ben önök változtatták meg a társadalombiztosítási járulékot, és abból lett szociális hozzájárulási adó, és a járuléknak és az adónak a fogalmából adódó különbözetről önök rendszeresen megfeledkeznek, hogy amíg a járulékok után jár ellenszolgáltatás, az adó után nem. És igen, megkaptam már azt a választ egyszer-kétszer, hogy de ennél a szochónál is van deklaráltan feladat, amit el kell belőle látni, de azért mégis ott van a kiskapu: járulék kontra adó, a kettő nem ugyanaz. Önök ezt vezették be 2012-ben. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönjük. A következő felszólalónk ismét Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem szándékozom Nacsa képviselőtársammal belemenni a számháborúba, csak reagálni. Az alapvető élelmiszerek áfacsökkentése tekintetében egy tipikus nyugdíjas fogyasztói kosár 6-8 százalékát illetően tudtak valamifajta csökkentést eszközölni. Én ezt nem akarom elvitatni, csak azt állítom, hogy egy nyugdíjas házaspár mindennapi életére vonatkozó módon ez a minimális könnyítés néhány tíz, néhány száz forintban mérhető havi szinten. Én pedig azt mondom, hogy a teljes alapvető élelmiszerskála tekintetében kellene 5 százalékra csökkenteni az áfát, és ugyanezt kellene megtenni a gyermeknevelési cikkekkel is. Végtelenül félrevezetőnek tartom és egyébként álságosnak, a kormány neoliberális hozzáállása lenyomatának tartom azt, amit a munkaerő-statisztika kapcsán előadnak. Tudják nagyon jól, hogy ezek a mérések nem alkalmasak arra, amit önök sugallni szeretnének. Amikor 4 millió 600 ezer munkavállalóról beszélnek, önök is nagyon jól tudják, hogy a Statisztikai Hivatal beszámítja az érintett dolgozók közé azokat, akiknek hetente legalább egy óra munkavégzési vagy munkavégzés-jellegű tevékenysége volt, ily módon azokat a diákmunkásokat is, akik néha, mondjuk, egy multicég drogériájában valami zsebpénz-kiegészítést szereznek. De beszámolják azokat is, akiknek megvan a munkaviszonyuk, de mondjuk, a Covid miatt egy kényszerpihenőre küldték őket, és lényegében semmilyenfajta bevételük nincsen. Beszámolják azokat, akik a munkanélküliségi ellátási, egyébként nagyon szűkmarkú rendszerrel találkoztak, de még nem tudtak utána visszaintegrálódni a munkaerőpiacra, viszont foglalkoztatást helyettesítő valamifajta szolgáltatással találkoztak, legalább így a távolból. A közfoglalkoztatottak tekintetében is folyamatos és aktív a vita, hogy miért számolják be ide egy jó részüket. A különbség a Nacsa képviselő úr által elmondottak és a valóság között nagyjából egy 700-800 ezer fő lehet jelen ismereteink szerint. Természetesen nekem is nagyon tetszene, ha ilyen sokan dolgoznának Magyarországon, de ön is tudja és én is tudom, hogy ez nem igaz. Lehet, hogy ez szépen mutat a saját tábor stabilizálása céljából abban a véleménybuborékban, amelyben a kormánypártiak élnek, de a magyar rögvalóságot ismerők látják, hogy sajnos nem dolgoznak ennyien Magyarországon. Sokkal inkább azokat a méréseket ajánlom a figyelmükbe, amelyek szerint több mint 40 százalék, a honfitársaink 40 százaléka az, akinek a járványügyi veszélyhelyzet meghirdetése óta vagy közvetlenül csökkent a havi bevétele, vagy pedig a vele együtt élő családtag bevétele csökkent. Tehát nagyjából 40 százalék az, aki a saját bőrén érzi azt, hogy kevesebb pénzből kénytelen megélni, mint egy évvel ezelőtt. Ezzel szemben, mikor Varga miniszter úr kiállt, talán pont a mai napon, vagy ma tett ki egy Facebook-posztot a Fidesz oldalára, és ott elmondta, hogy egész Európa lépéshátrányba került Magyarországgal szemben vagy mi kerültünk lépéselőnybe, megközelítés kérdése , mert itt a legnagyobb a gazdasági növekedés Európában, érdemes a magyar rögvalósággal találkoztatni mindezt, és látni azt, hogy a tipikus magyar élethelyzetekben a magyar emberek bevétele sajnálatos módon nem nőtt, hanem nagyon sok esetben csökkent az előző évhez képest. Azt is látjuk, hogy a munkaerő-statisztika számításánál ezt a „heti legalább egy órát dolgozó” szabályt illendő lenne egy kicsit felülvizsgálni, vagy nem ezt a statisztikát használni, elkészíteni egy sajátot. [[16.40]] Kicsit olyasmi ez, mint amikor kiáll valamelyik miniszter, és elmondja, hogy már 400 ezer forint fölött van az átlagfizetés Magyarországon röhögnek önökön. Tehát ha Szabolcs-Szatmár-Beregben, ahonnan az én családom egyik ága származik, ezt elmondanák, nem biztos, hogy csak röhögés lenne a vége, de az biztos, hogy nagy népszerűség-növekedés nem. És azt is el kell mondani, amióta mediánadatok is kijönnek ezeket jó sok évig sikerült titkolni, de most azért újra elérhetők , látszik, hogy majdnem 100 ezer forint a különbség az önök által emlegetett átlag, illetve azon mediánérték között, ami azért egy kicsit jobb közelítésre ad lehetőséget, és egy kicsit jobb megismerésre nyújt teret. De azt is látjuk, hogy vélhetően a foglalkoztatottak száma tekintetében is egy ekkora szakadéknyi különbség áll fenn a valóság és az önök által elmondottak között. Mi csak azt kérjük, hogy a termelési jelentés intenzív előadásmódjából egy kicsit vegyenek vissza, mert Magyarországon a józan többség tudja, hogy ezek az elmondott adatok, amelyek kormánypárti miniszterek, illetve képviselők szájából elhangzanak, sajnos nem találkoznak a valósággal. De nagyon szeretnénk azt, ha valódi termékeny viták tudnának folyni ezekről a kérdésekről. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Képviselőtársaim! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő államtitkár urat, kíváne reagálni. [[Izer Norbert bólint.]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Igen, szeretnék reagálni néhány felvetésre. A vita elején az hangzott el, hogy megpróbálnánk a tárgynál maradni, egy kicsit azért mégis elkanyarodtunk, de igyekszem az adótörvénycsomagban szereplő tételekre azért részletesen reagálni. Először is, Potocskáné felvetésére: megköszönöm azt, hogy a nagy részében támogathatónak ítélte a javaslatcsomagot. Néhány pontot kiemelt, és igazából slágertéma lett, ha jól látom, a közérdekű alapítvány, ő is és több képviselő ugyanezt a témát említette meg. Itt hadd hívjam fel a figyelmet arra, amit Nacsa képviselő úr is említett, hogy ha nem nyúltunk volna hozzá a jogszabályhoz, akkor nem lettek volna adóalanyok ezek az új alapítványok, mert ezeket most hozta létre jogszabály. Tehát meg kellett teremteni a társaságiadó-kötelezettségüket ezeknek az alapítványoknak. És annak a célnak az érdekében, hogy pont olyan kedvezmények illessék meg ezeket az alapítványokat, mint a most működő civil szervezeteket, az alapítványokat, ezért kellett megtenni azokat az illeték- és taokedvezményeket, amelyeket most a képviselők felemlítettek. Pontosan ugyanazokat a kedvezményeket kapják meg ezek az alapítványok, mint a ma működő közhasznú bármilyen civil szervezet. Tehát igazából egy egyenlő játékteret hoztunk létre, hogy ne kerüljenek hátrányosabb helyzetbe ezek az akár egyetemi alapítványok, mint a többi civil szervezet. Azt felemlegetni, hogy ez a definíció szerepel a legtöbbet az adótörvény-javaslatban, ez azért kicsit álságos, mert valójában most bele kellett illeszteni ezeket a jogintézményeket a jogrendszerbe, mert eddig nem léteztek, ezeket most hozta létre a nemrég elfogadott törvény. Potocskáné felemlítette, hogy az átalányadó vélhetően azért lett most bevezetve, hogy beismerjük a katás kudarcunkat. Hadd jelezzem, hogy népszerűbb a kata, mint bármikor, tehát többen használják a kata adónemet, mint tavaly év végén, most már 430 ezren választják a katát. Tehát nem jött be az az ellenzéki gondolat, hogy itt majd tömegek fognak a katából esetleg elvándorolni, és tömegek fogják otthagyni ezt az adót, és hogy az út szélére kerülnének. Valójában a katamódosítás már akkor is jeleztük 80 százalékát a katásoknak egyáltalán nem érinti. Szerintem boldog lenne nagyon sok katás, ha tudna 3 milliót számlázni egy vállalkozónak. Ez egy szűk rétegét érinti a katásoknak, főleg azokat, akik nem magánszemélynek értékesítenek, tehát nem a piacról, a magánszemély vevőkből élnek, hanem egy partnerük van. Ebből nagyon kevés van a katások között. Tehát nem őket sújtotta ez a változtatás, hanem azokat a cégeket terheltük most meg egy adóval, akik egyébként kihasználták a katásokat, és mondjuk, több tíz, akár több száz katást alkalmaztak munkaviszony helyett. Viszont nagyon fontos megemlíteni, hogy az egyéni vállalkozóknak, akiknek most ezt a jogszabály-módosítást behoztuk, azért fontos még egy ösztönző lépés itt az adórendszerben, mert nekik lehet, hogy már a kata is magas. Tehát itt azokról beszélünk, akik részmunkaidőben űzik ezt az egyéni vállalkozói tevékenységet, és lehet, hogy adott esetben heti egy-két órát dolgoznak. Tehát nekik már a tételes 25 ezres vagy 50 ezres kata is magas lehet. Nekik javasoljuk ezt az adónemet megfontolni, és azt gondoljuk, hogy egy adómentes mértékkel nekik érdemes segíteni a munkába állásukat. Idegenforgalmiadó-mentességre rákérdezett képviselő asszony. A veszélyhelyzet végéig marad ez a kedvezmény vagy ez a lehetőség, hogy a magánszemélyeknek nem kell ezt megfizetni. Egyébként folyamatosan vizsgálja a kormány ennek hatásmechanizmusát, de a mostani, hatályos jogszabályszövegben a veszélyhelyzet végéig marad ez az intézkedés. Mesterházy képviselő úr is a közérdekű alapítványokat említette föl. Én azt gondolom, hogy ott elég részletesen beszámoltam róla, hogy pont azokat a kedvezményeket kapják meg ezek az intézmények, mint a most működő közcélú egyéb civil szervezetek. Sőt, még annyit hozzátennék, hogy a civil szervezetek szabályozása kedvezőbb, a civil szervezetek ugyanis, ha gazdasági tevékenységet is végeznek, és adót kell fizetniük, ott egy kedvezményt is igénybe vehetnek. Ez ezekre a közfeladatot ellátó közérdekű alapítványokra nem vonatkozik, tehát valójában a közhasznú civil szervezetek kedvezőbb adózással is rendelkeznek, és még 1 százalékot is gyűjthetnek, ellentétben ezekkel a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokkal. Varju képviselő úr úgy kezdte, hogy technikai észrevételei vannak, de aztán elég messze elkanyarodtunk, nehéz lesz megkeresnem azokat a pontokat, amelyek kapcsolódnak az adócsomaghoz. Úgy fogalmazott, hogy keresni kell az adócsökkentést ebben a jogszabálycsomagban. Itt hadd emlékeztessek arra, hogy gyakorlatilag most már több mint egy éve a válsághelyzetben folyamatosan kormányrendeletekkel intézkedtünk annak érdekében, hogy a legnagyobb terhet elviselni képes vagy elviselni kényszerülő szektorok adókedvezményeket kapjanak. Tavaly március óta több mint ezermilliárd forintnyi adókedvezményt hagytunk ott a vállalkozásoknál és a magánszemélyeknél. Tehát azt gondolom, hogy nem feltétlenül most ebben a csomagban kell keresni az óriási adócsökkentéseket, hiszen azok még a mai nappal is hatályosak nagyon sok esetben, turizmus, vendéglátás, tehát számtalan szektorban a mai nappal is hatályos az adókedvezmény, tehát nem kell a foglalkoztatási kedvezményeket, foglalkoztatási adókat megfizetni. 150 ezer katás vállalkozónak nem kellett megfizetni hónapokig a tételes kata összegét. Ugye, tavaly szochocsökkentés volt év közben, kivakulcscsökkentés év elején, és a turizmust támogattuk a SZÉP-kártyák kedvezményével, tehát megemeltük a keretet duplájára, a kedvezően adózó keretet, és az adómérték körülbelül a felére csökkent. Én azt gondolom, hogy ezeket együttesen kell figyelembe venni és megnézni akkor, amikor adócsökkentésekről beszélünk. Jelezte Varju képviselő úr, hogy idén is kellene csökkenteni a szocho mértékét. Hadd emlékeztessek a VKF-megállapodás tartalmára, a kormány azt követi egyébként az elmúlt években. A megállapodás nem évenként rögzít egy adómérték-csökkenést, tehát nem azt mondja, hogy minden évben fokozatosan kell csökkenteni az adót, hanem egy feltételhez köti, pont azért, hogy kiszámítható és fenntartható legyen ez az adócsökkentés. Ez a feltétel pedig reálbér-emelkedéshez van kötve, tehát kell hozzá egy béremelés, tehát egy nominális béremelkedés a gazdaságban, és azt módosítani kell az infláció mértékével. Tehát a reálbér-emelkedésnek a 6 százalékos mértéke az az, amit keresünk. És ha ez a feltétel nem valósul meg, akkor még nem tud megvalósulni ez az adócsökkentés. És ez az, amit folyamatosan fogunk monitorozni, hogy mikor fog megvalósulni ez a reálbér-emelkedés. A kriptoeszközök kapcsán említette képviselő úr, hogy fércmunkának tartja. Visszautasítom ezt a kitételt. Nemzetközi gyakorlatokat megnéztünk, és azt gondolom, hogy ennek ellenére is és emellett is egy előremutató, jó intézkedés, amit hoztunk. Nagyon sok képviselői felszólalásban az ellenzéki oldalról ez egy spekulatív adószabálynak vagy adókedvezménynek tűnik. Én azt gondolom, egy kicsit lehet, hogy elhaladt az élet a képviselő hölgyek és urak mellett, a kriptoeszköz már a mai fiatalság életének a része. Lehet, hogy van benne spekulatív elem [[Dr. Varga-Damm Andrea: Csak az van!]] , és az árfolyammozgásokból látszódik is, hogy rendkívül nagy mozgásokat tud megtenni ennek az árfolyama. De a mai fiatalság gyakorlatilag ebben él, tehát ezzel nem foglalkozni és nem tudomást venni erről, azt gondolom, hogy hiba. Tehát érdemes ezt a témakört jól körbejárni. (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) És nem is arra vállalkozik a szabályozás, hogy mi a kriptoeszközök szabályozását most itt megpróbáljuk megteremteni, az nem is a Pénzügyminisztériumnak és nem az adóterületnek a hatásköre, most kizárólag az adózási jogviszonyokat tettük tisztába. Hiszünk abban, hogy egy jóval nagyobb adóbevételi összeget fog a költségvetés kapni ebből a szabályrendszerből kifolyólag, ugyanis most már nem kell feltétlenül külföldön érvényesíteni ezt a jövedelmet, ha valaki esetleg ezt legalizálni akarta vagy külföldön leadózni, hanem Magyarországon is kedvező adókulcsok mentén meg lehet tenni. [[16.50]] És nagyon fontos, hogy a kriptoeszköz jövedelme tartalmában már most is tőkejövedelemnek kellene hogy minősüljön, igazából ezt hozza párhuzamba az adótörvény-javaslat, hogy a tőkejövedelmekhez hasonló adómértékkel adóztatjuk ezeket az eszközöket. Szintén Varju képviselő úr az adók számára is utalást tett, hogy mennyivel nőtt az adók száma. Ugye, azt ne felejtsük el, hogy a válság után helyre kellett állítani a költségvetésnek a helyzetét, rendkívül nagy erőfeszítések kellettek ahhoz, hogy a költségvetés stabilizálódjon, ehhez különadókra volt szükség. Tehát nem egy általános adóemelést valósított meg a kormány, hanem célzottan, ahol a teherviselő képesség ezt megengedte, ott speciális adókat vezetett be, ebből kifolyólag természetesen megemelkedett az adók száma, amit egyébként azóta fokozatosan, folyamatosan csökkentünk. Ha számolom, csak 2018-tól már kilenc adóval van kevesebb, mint akkor, tehát én azt gondolom, hogy nagyon szép, öles léptekkel haladunk ezen a területen is. Szintén elhangzott, hogy a kockázati tőke és a tőzsde kedvezménye talán megint csak spekulatív kedvezménynek minősül, és hogy olyan cégeket támogatunk, amelyek nem tudom a spekulációt támogatják. Itt is hadd utaljak arra, hogy a kockázati tőke definíció szerint valóban magasabb kockázatot vállal, viszont a kutatás-fejlesztésben, az innovatív cégek segítésében alapvető szerepet lát el, és a tőkepiacoknak is és a tőzsdének is óriási szerepe van egy gazdaság dinamizálásában én azt gondolom, hogy ezeket nem szabad figyelmen kívül hagyni. Tehát általánosan a tőzsdét és a kockázatitőke-befektetőket nehéz lenne spekulatívnak nevezni. Csárdi képviselő úr is azzal kezdte, hogy gyengére sikerült ez a mostani adócsomag. Hadd utaljak vissza az ezermilliárdos adócsökkentésre, amin már túl vagyunk és amilyen kedvezmények jelenleg is hatályban vannak, és még hadd használjam ki ezt a lehetőséget arra, hogy gyakorlatilag az adócsökkentés politikája, amit folytatunk, az évek óta egy kiszámítható és fenntartható adócsökkentési politika. Viszonylag könnyű lenne óriási adócsökkentéssel beállni a földbe, és a költségvetés stabilitását tönkretenni; nem ezt az utat választottuk, hanem egy sokkal nehezebb, sokkal munkásabb utat választottunk: egy fenntartható és kiszámítható, hosszú távra tervezhető adócsökkentést valósítunk meg, aminek az egyik fedezetét egyébként a fehéredés, a gazdaságfehéredés adja. Ezért nem megy az, hogy egyik napról a másikra költségvetési mozgásteret teremtünk, hanem évek alatt fokozatosan fehérítjük a gazdaságot. A korábbi huszonegynéhány százalékról 7 százalék alá csökkentettük az áfarés mértékét, tehát nagyon jelentős eredményeket és bevételeket tudtunk elérni, ahogy Nacsa képviselő úr is mondta, az online pénztárgép, online számlázás, EKÁER-típusú intézkedésekből. Szintén Csárdi képviselő úr jelezte, hogy jobban meg kéne emelni a minimálbért, és utalt az 1 százalékos évközi emelés lehetőségére. Itt megint elfeledkeztünk arról, hogy amikor a hatéves bérmegállapodás elindult, akkor 15, illetve 25 százalékos minimálbér-emelésről beszéltünk, az volt a feltétel a munkáltatók oldaláról vagy az volt a munkáltatók felé támasztott feltétel. És azt se felejtsük el, hogy a gazdaságban a minimálbérnek egyre kisebb a szerepe! Természetesen mindig vannak, akik ezt a jövedelmet kapják, de már a hatéves bérmegállapodásnál is látszódott, hogy amikor a 25 százalékos minimálbér-emelés megvalósult, az egész gazdaságban végigsöpört egy béremelési hullám, tehát gyakorlatilag a gazdaság jó nagy részében nem a minimálbér szintje határozza meg a béreket, hanem annál jóval magasabbak a bérek. Tehát az általános bérszínvonalat kell nézni. Hogyha 2010-hez viszonyítjuk, akkor az átlagbér ott 200 ezer forint volt, most már 400 ezer forint fölött van, tehát az átlagbérek gyakorlatilag megduplázódtak. Ha a nettó átlagkeresetnek a reálértékét nézem, tehát hogy mennyivel ér többet a kereset, ott is egy 50 százalékos növekedésről, tehát egy másfélszeres növekedésről beszélünk. Tehát az 1 százalékos minimálbér-emelés helyett ezt az 50 százalékos reálbér-emelkedést érdemes nézni. Szintén Csárdi képviselő úr jelezte, hogy a kriptoeszközök adóztatása nem a lakosságot segíti. De, a lakosságot segíti. Nagyon határozottan az az álláspontunk, hogy nagyon sok magánszemélynek van kriptomegtakarítása. Piaci szereplők és akik nemzetközi szinten is elismertek a kriptovilágban, megpróbálták bemérni a világ kriptotársadalmát, és a magyar kriptovilág esetén egy körülbelül 300 milliárdos körről beszélhetünk, tehát 300 milliárdnyi kriptovagyon van jelenleg így a becslések szerint; ezt szeretnénk egy olyan mederbe terelni, ahol egy korrekt, átlátható adózással szembesülnek ezek az érintettek. Szintén Csárdi képviselő úr sokadszorra felveti az alapvető élelmiszerek áfájának a csökkentését, Z. Kárpát képviselő úr is csatlakozott ehhez. Azt látni kell, hogy több száz milliárd forintos, lehet, hogy ezermilliárd forintos adócsökkenést vagy adókiesést eredményezne a költségvetésben, ha minden alapvető élelmiszernek az áfáját lecsökkentenénk, és azt is látni kell, hogy a fogyasztói árakat nem az áfakulcs határozza meg. Számtalanszor elmondtuk itt a parlamentben is minden fórumon, hogy a kereslet-kínálat, az időjárási viszonyok, a nemzetközi kereskedelmi szabályok jobban befolyásolják az árakat, mint az áfakulcs; egy áfakulccsal egy adott pillanatban, egyszer talán lehet befolyásolni az árakat, de hosszú távon semmi esetre sem. Azt gondoljuk, hogy az áfacsökkentést csak célzottan, nagyon tudatosan és bizonyos szektorokra korlátozva érdemes megtenni, az általános áfacsökkentés egy rendkívül drága és nem hatékony módja az újraelosztásnak. Ezért gondoljuk azt, hogy csak jól megfontoltan, óvatosan lehet ehhez az eszközhöz nyúlni. Szintén elhangzott Csárdi képviselő úrtól a többkulcsos adó. Erről viszonylag sokat beszéltünk. Szerintem a legjobb, gyakorlatilag bemutatója az egykulcsos, arányos és családi kedvezménnyel kombinált adórendszernek az, hogy folyamatosan tudjuk támogatni a családokat ezzel az egyre bővülő adókedvezménnyel. Most már 360 milliárd forintnál is több kedvezményt kapnak a családok évente, és egyre több adóbevétel is jön be ennek a szabálynak az érvényesítésével. Hogy lehet ez? Úgy, hogy egyszerű az adórendszer, átlátható, nem fogja vissza a teljesítményt, tehát nem okozza azt a hatást, hogy esetleg valaki a lépcsőknél vagy a progresszív adórendszerben az egyes kulcsoknak a határánál abbahagyja a munkáját, vagy esetleg onnantól már zsebbe fizetés van; tehát átlátható, tiszta, fair viszonyokat hoz az adórendszerben, és ez egyébként többlet-adóbevételekkel is társul, hiszen mindenkinek megéri nyugodtan aludni, hogyha az Unióban gyakorlatilag az egyik legalacsonyabb adóval kell szembesülni. Varga-Damm Andrea képviselő asszony a kriptót szintén spekulációs célú cégeknek és magánszemélyeknek az adókedvezményeként ítélte meg. Itt utaltam arra, hogy a tőkejövedelmekkel azonos elbírálás alá esik ez az adóztatás vagy ez a jövedelem, nem kedvezőbb ez a rendszer, mint most a tőkejövedelmeknek az adóztatása. A tőkejövedelmek rendkívül mobil jövedelmek, viszonylag könnyű azokat teljesen legálisan külföldön leadóztatni, tehát a tőkejövedelmeket nehezebben, eltérőbben, jobban adóztatni, mint bármi mást, az igazából egy öngyilkos stratégia minden országnak, mert nem ott, nem abban az országban fogják ezeket a jövedelmeket leadózni. Én azt gondolom, hogy a magyar gazdaság csak nyerni fog azáltal, hogyha esetleg ezek a tőkejövedelmek itt, Magyarországon fognak kicsapódni. Ahogy Nacsa képviselő úr jelezte, a 0,5 százalékos csökkentés, az 2 százalékos csökkentés, ne feledkezzünk el az 1,5 százalékos szakképzési hozzájárulásnak szochóba való integrálásáról, és így fog megvalósulni a 2 százalékos adócsökkentés, hogy az 1,5 százalékos szakképzési hozzájárulás eltűnik, és 0,5 százalékkal tovább csökken a szochónak a mértéke. Én azt gondolom, hogy ez is egy óriási teljesítmény, hogy egy ilyen gazdasági világválság kellős közepén nem arról van szó, hogy a kormány esetleg nem tudná ezeket az adócsökkentéseket megtenni, hanem továbbra is tartjuk magunkat ahhoz, hogy a munkának az adóterheit folyamatosan csökkenteni kell. Z. Kárpát képviselő úr is jelezte, hogy nem elég nagy mértékben csökkennek a munka adóterhei. 48,2 százalékról indultunk még néhány évvel ezelőtt, és most 42,2 százalék ez az adóék. Lehet ezt kevesellni, és lehet azt mondani, hogy van még mozgástér a csökkentésre, egyetértek, tehát mi is a 40 százalékos adóéket tűztük ki célul, ami egy óriási eredmény lenne, hogyha meg tudnánk valósítani, de gyakorlatilag csak évek alatt, szisztematikus munkával lehet közelíteni ezt a határértéket, és ezzel a 42,2-vel, illetve azzal a csökkentéssel, amit az elmúlt években elértünk, dobogósok és általában aranyérmesek szoktunk lenni ebben az adócsökkentési versenyben, tehát a munka adóterhelésének az üteme Magyarországon a legmagasabb. És továbbra sem szeretnénk itt megállni, tehát szeretnénk ezt folytatni. Z. Kárpát képviselő úr szintén jelezte, hogy több adót kívánunk beszedni áfából, és több személyi jövedelemadót szeretnénk beszedni. Így van, természetesen ez a hatásmechanizmusa annak, hogyha egy gazdaság nő. Hogyha a gazdaság négy egész valahány százalékkal vagy öt egész valahány százalékkal, tehát 4 és 5 százalék közötti ütemben bővül mint ahogy a várakozásaink szerint fog a következő években , akkor annak az az eredménye, hogy jóval nagyobb a fogyasztás, és megnőnek a bérek is, ezért a béreket terhelő adóknak az összege is meg fog emelkedni változatlan kulcsoknál, hangsúlyoznám. [[17.00]] Tehát azért van egyre nagyobb és ambiciózus adóbevétel-növekedés, mert a gazdaság növekedése ezt lehetővé teszi. A másik pont, ami miatt csökkenő adókulcsoknál növekvő adóbevételeket tudunk produkálni, az pedig a gazdaságnak a fehérítése. Tehát nem a lakosságtól, nem a lakosság terhére szeretnénk adókat beszedni vagy adóbevételt növelni, hanem a csalárd adózókból, az adócsalók tevékenységéből és a feketegazdaság leszűkítéséből szeretnénk adóbevétel-többletet elérni. Egyébként ezen az úton megint csak nagyon szép eredményeket tudtunk elérni az elmúlt időszakban. Ahogy említettem is, a 21 százalékos áfarés most már 7 százalék alatt van, jobbak vagyunk, mint Németország meg a nyugat-európai országok túlnyomó többsége. Szintén Z. Kárpát képviselő úr sokadszor említi fel az alapvető élelmiszerek mellett a gyermeknevelési cikkeknek az áfáját. Ugyanez az álláspontunk itt is, hogy nagyon óvatosan kell ezzel az eszközzel élni, tehát nem ez a legjobb módja egyébként a családok támogatásának, egy rendkívül drága módja. Még van egy apróság, amit Z. Kárpát képviselő úrnak nagyon sokszor elmondtunk, hogy az uniós irányelv is tiltja ezt az adócsökkentést, tehát harmonizált adónem esetében viszonylag nehéz ezzel az adócsökkentéssel élni. Sajnálom, hogy Z. Kárpát képviselő úr nem tudja végigkövetni ezt a vitát, de megint csak sokadszor mondja, hogy a multikat nem adóztatjuk Magyarországon, és gyakorlatilag az ő adóbefizetésük hiányzik a költségvetésből. Szoktam javasolni, hogy a tao mellé mindig tegyük oda az iparűzésiadó-bevételeket, mindig tegyük oda egyébként a foglalkoztatást terhelő céges befizetéseket, tehát a szochoösszegeket is, és akkor egy jóval masszívabb szám van a multik adóbefizetése mellett is. Mindig tegyük oda mellé, hogy a taobefizetés azért annyi, amennyi, mert valójában rengeteg vállalkozás nem a tao alanya. Nem tudom, hogy Z. Kárpát képviselő úr tude még olyan adórendszert mondani, ahol annyira támogatják a kkv-kat, mint a magyar adórendszerben. Hiszen van nekik egy éppen a mostani csomagban még kedvezőbbé tett, egyéni vállalkozókra optimalizált átalányadó-rendszer, van a legkisebbeknek kitalált kata, ahol már 430 ezren vannak, és vannak majd 50 ezren a kivások, ami megint csak egy sokkal növekedésbarátabb és kedvezőbb adónem, mint a tao. Tehát azt mondani, hogy nem támogatjuk a kicsiket, ez nem állja meg a valóság próbáját, hiszen majd félmillió vállalkozás, sőt, ha az egyéni vállalkozókat hozzáveszem, több mint félmillió vállalkozás jóval kedvezőbb adórendszerrel adózik, mint a tao. Úgyhogy ezt is javaslom végiggondolni. Az utolsó észrevételem Potocskánénak, aki a felszólalásában jelezte, hogy 2012-ben a tb-járulék át lett nevezve szochóra, és ott most milyen galád dolog történt. Jelzem, hogy a tb-ellátásoknak mindig is az egyéni járulék volt az alapja. Tehát amikor ezt tb-járuléknak hívták, akkor is az egyéni, magánszemély által fizetett járulék volt bármilyen ellátásnak az alapja, ahogy ez ma is van, tehát ebben nem volt változás. A névváltozás igazából lekövette azt, hogy ez egy olyan adó, ami a központi költségvetésnek az általános bevételeit gazdagítja. A kormánypárti képviselő uraknak pedig köszönöm szépen az értékes hozzászólásokat és a támogatásukat. Köszönöm szépen a figyelmet, és köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Izer Norbert államtitkár úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és jelzem, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségünk. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/16217. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Ágostházy Szabolcs államtitkár úrnak, a Miniszterelnökség államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! A kormány prioritásnak tekinti, hogy az uniós források a lehető legnagyobb hozzáadott értékkel szolgálják a magyar vállalkozások, családok és települések fejlődését. Céljaink eléréséhez elengedhetetlen, hogy a megfelelő szabályozási és intézményi háttér is rendelkezésre álljon. A 2014-2020-as programozási időszak valódi sikertörténetnek tekinthető a magyar fejlesztéspolitikában, és az adatok alapján elmondható, hogy teljesítettük a küldetésünket. Az EU 28 átlaga felett teljesítettünk a lehívásokat tekintve, sőt, a V4-viszonylatban is Magyarország vezet, hiszen az Európai Bizottságtól eddig a keretünk 62 százalékát hívtuk már le. Az igényelt támogatások mértéke is kimagasló, mintegy 168 százalékon áll, ez lényegében azt igazolja, hogy a magyar fejlesztési források célzása, a választott szakpolitikai célkitűzések kellőképpen reflektálnak a magyar társadalom és gazdaság igényeire. A helyreállítási és ellenálló-képességi tervet, amely egy új finanszírozási eszköze az Európai Közösségnek, május 11-én nyújtottuk be az Európai Bizottságnak, amivel fontos mérföldkőhöz érkeztünk az uniós fejlesztések vonatkozásában is. Ettől az évtől ugyanis nemcsak az új fejlesztési időszak veszi kezdetét, hanem a koronavírus-járvány hatásait enyhítő helyreállítási és ellenálló-képességi eszköz keretében újabb 2511 milliárd forintnyi fejlesztési forrás felhasználására válunk jogosulttá. Ahogy azt a március 22-ei, uniós forrásfelhasználásról szóló politikai vitanapon is említettem, a fejlesztési források hatékony felhasználása érdekében a következő fejlesztési ciklusban megtartjuk a már jól bevált intézményrendszerünket, amelynek hatékonyságát, átláthatóságát és függetlenségét az eredmények mellett az Európai Bizottság is több alkalommal megerősítette. Ennek az intézményrendszernek a jó gyakorlataira alapozva szeretnénk biztosítani az RRF, azaz a helyreállítási és ellenálló-képességi eszköz esetében is azokat a hatékony és az átláthatóságot, szakmaiságot jelentő mechanizmusokat, amelyek kiterjesztéséről ez a ma tárgyalt törvényjavaslat is szól. Ehhez a jövőben több jogszabály megalkotása és módosítása vált szükségessé, arra számítunk, hogy bár az Európai Bizottsággal még tovább folytatjuk az egyeztetéseket, arra van igen reális esélyünk, hogy augusztus folyamán megkapjuk a helyreállítási terv végrehajtását is megalapozó tanácsi határozatot. A mai napon a közös munka első pilléreként a pályázati rendszer egyik lényeges feladatkörét érintő jogszabály, az állami projektértékelői rendszer működését szabályozó törvény módosítására teszünk javaslatot. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Országgyűlés! A helyi és területi önkormányzatok, valamint a mikro-, kis- és középvállalkozások által benyújtott támogatási kérelmek tartalmi bírálatát állami projektértékelők végzik 2016 óta. A közel 1700 szakértőt tartalmazó rendszer biztosítja az egyes projektek objektív, átlátható és a piaci szereplők érdekeitől mentes, független értékelésének feltételeit. A magyar projektértékelői rendszert az Európai Bizottság is vizsgálta, és a működését rendben találta. Állami projektértékelő olyan személy lehet, aki több más szakmai kritérium mellett megfelel a jogszabály elvárásainak, azaz állami szervnél fennálló alapjogviszonnyal rendelkezik, ez is az egyik garanciája annak, hogy a piaci érdekektől függetlenül tudja ellátni ez irányú tevékenységét is. Az állami projektértékelők legalább hároméves szakmai tapasztalattal rendelkeznek. Jelenleg 56 tématerület szerint soroljuk be őket, és a szaktudásukról, erre a feladatra való alkalmasságukról egy öttagú bizottság dönt minden esetben, az egyes tématerületeknek megfelelő projektekhez pedig ebből az adatbázisból, listáról választjuk ki sorsolásos alapon az értékelőket. A rendszer az elmúlt évek során megfelelően kiépült, költséghatékony, és a kiválasztási rendszernek köszönhetően objektív és teljes mértékben független. Az állami projektértékelői rendszer 2016 óta való fennállásával már több mint 90 ezer értékelés elkészítésére volt alkalmas. A jó tapasztalatok alapján igény merült fel az állami projektértékelői rendszer feladatkörének a kiterjesztésére. A tárgyalt törvénymódosítás alapján az állami projektértékelők feladata a tartalmi értékelés mellett kibővül a közbeszerzési eljárások műszaki szempontú ellenőrzésével, ezáltal segítve az egyes európai uniós alapokból származó források és a helyreállítási és ellenálló-képességi eszköz leghatékonyabb felhasználását. [[17.10]] Az állami projektértékelői feladatkör kibővítésével lehetőség nyílik olyan szakemberek bevonására a közbeszerzés ellenőrzésébe, akik ugyanolyan magas színvonalon tudják ellátni a feladatot, mint az irányító hatóságok. Ennek következtében a közbeszerzési ellenőrzések gyorsabbá, a rendszer hatékonyabbá válik, így megvalósulhat a rendelkezésre álló források gyorsabb és hatékonyabb felhasználása az átláthatóság további növekedése mellett. A célunk, hogy a Magyarországot megillető utolsó forintot is le tudjuk hívni, és a lehető leghamarabb a magyar gazdaság szolgálatába tudjuk állítani. A hatékonyság növelésének most, az új programozási időszak elején és a helyreállítási eszköz megjelenésével kiemelt jelentősége van, különösen azért, mert az új források megjelenésével több ezres nagyságrendben jelennek meg majd új projektek, amelyek értelemszerűen a közbeszerzések darabszámának további növekedésével is fognak járni. Ahhoz, hogy az állami projektértékelői rendszert alkalmazni lehessen az európai uniós forrásokból megvalósuló projektek közbeszerzéseinek a műszaki szempontú ellenőrzésére, ezért szükséges a törvény alkalmazási körét kiszélesíteni. A közbeszerzések műszaki szempontú ellenőrzése tekintetében külön pályázatot fogunk kiírni a közbeszerzési értékelői feladatok ellátására, ezért mind a pályázatnak, mind a pályázói adatlapnak tartalmaznia kell, hogy a jelentkezés tartalmi értékelésre, közbeszerzési értékelés végzésére irányul. Az ellátandó tevékenység formáját a pályázó jelentkezésének elfogadását követően a vele megkötött keretszerződésbe is szükséges belefoglalni. Ezeknek a feltételeit mind megteremti az előttünk lévő törvényjavaslat. Ugyanígy lehetővé kívánjuk tenni, hogy az állami fenntartású egészségügyi szolgáltatóknál egészségügyi szolgálati jogviszonyban álló személyek is állami projektértékelői jogviszonyt létesíthessenek. Ezzel megteremtjük annak a lehetőségét, hogy a korábban közalkalmazottként fontos értékelői munkát végző szakértők ismételten bekerüljenek az értékelői körbe. A törvénymódosítás az értékelések gyorsítására is javaslatot tesz. Technikai megoldással további 3 nappal tudjuk majd az értékelési munkát gyorsítani, ezáltal a törvénymódosítás tovább javítja az értékelések átfutási idejét is. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Tisztelt Országgyűlés! A kormány egyik kiemelt feladata, hogy az európai uniós források a lehető legnagyobb hozzáadott értékkel szolgálják a magyar településeket, vállalkozásokat és a családokat. A ’21-27-es programozási időszakra megfogalmazott társadalmi és gazdaságpolitikai célok eléréséhez szükséges a hatékony és átlátható intézményrendszer, a pontos és következetes végrehajtás és a folyamatos ellenőrzés is. Az átláthatóság elengedhetetlen feltétele a független értékelési rendszer fenntartása, a pályázatok gördülékeny és gyors elbírálása, valamint a végrehajtási szakasz közbeszerzéseinek műszaki ellenőrzése. Nagy előrelépést jelent az intézményrendszer támogatásában, ha az irányító hatóságok a közbeszerzésekkel összefüggő műszaki szempontú ellenőrzési tevékenységük ellátására az állami projektértékelői szakértői névsorból a témában kompetens, szakmai szempontból megfelelő, hozzáértő értékelőt bízhatnak meg. Ezek a szakértők ugyanis független szemmel vizsgálják majd a közbeszerzések műszaki tartalmát, és objektív szakmai véleményükkel támogatják a projekt megvalósítását. Emellett legalább ennyire fontos az is, hogy a közbeszerzések ellenőrzésének folyamata gördülékeny legyen, hiszen a jogszabályi határidők betartásának érvényesülnie kell. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya felkészült és kiváló szakemberek tapasztalataira, munkájára alapozza a következő fejlesztéspolitikai ciklus forrásainak a felhasználását. Ezzel szolgáljuk továbbiakban is Magyarország erősödését. Bízom abban, hogy az állami projektértékelői rendszer kibővítése elnyeri a tisztelt Ház támogatását, és nemcsak a kormánypárti frakciók támogatásában bízhatunk, hanem tekintettel arra, hogy ez egy objektív, valóban független és átlátható rendszer, ezért őszintén kérjük az ellenzéki frakciók támogatását, különös tekintettel arra is, hogy a következő években, tekintettel arra, hogy a jelenlegi fejlesztéspolitikai ciklus még három évig terhelni fogja édes teherként az intézményrendszerünket, indul az új fejlesztési ciklus, és harmadik elemként bejön a helyreállítási alap eszközrendszere. Ez olyan feladat elé állítja a kormányzati szerveket, amelyekben a projektértékelők a közbeszerzések műszaki ellenőrzése során nagyon hasznos segítséget fognak jelenteni. Tisztelettel köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Ágostházy Szabolcs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Csöbör Katalin képviselő asszonynak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának, 15 perces időkeretben.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A koronavírus-járvány és a gazdasági hatásai alapvetően megváltoztatták a mindennapi életünket, ezért a következő programozási időszak igényeinek megfelelően szükségszerű módosítanunk az állami projektértékelői rendszert is. Az európai uniós forrásokból megvalósuló támogatási kérelmek átlátható, elfogulatlan és a piaci aktorok érdekeitől független tartalmi értékelése közfeladat, mely az állami projektértékelői jogviszonyban állók feladata. A törvényjavaslat az ő körüket is ki kívánja bővíteni, hiszen ismeretes, hazánk kiemelkedő eredményeket ért el az egészségügyben dolgozó emberek bérének rendezése folyamán, és az így kialakult állami egészségügyi szolgáltatóknál fennálló egészségügyi szolgálati jogviszony jelenleg még akadálya az állami projektértékelői jogviszony létesítésének. Korábban az érintett személyek még a törvény hatálya alatt álltak, így célszerű rendezni a helyzetüket, és újra lehetőséget biztosítani számukra a jogviszony létesítésére. A módosítás hangsúlyos célja az is, hogy az állami projektértékelői rendszer a helyreállítási és az ellenálló-képességi eszköz segítségével megvalósítani kívánt projektek közbeszerzéseinek műszaki szempontú ellenőrzése tekintetében alkalmazható legyen, ezért a törvény alkalmazási köre kiegészül ezen kritérium szerint. Az értékelő fogalma is módosításra kerül a feladatai változásának függvényében, és a pályázati adatlapnak is tartalmaznia kell, hogy az értékelő mely típusú tevékenység ellátására szeretne jelentkezni. A tevékenység típusát a későbbiekben a pályázóval megkötött szerződésnek is tartalmaznia kell. A többéves tapasztalatok nyomán nem érdemes korlátozni az értékelőt azzal, hogy például 3 napig nem kezdheti meg az értékelési munkát, hanem kell, hogy lehetősége legyen a feladatelrendelést követően a tevékenység elvégzésének a megkezdésére. Praktikus és a közt szolgálja, ha a szakértői névsor tartalmazza az értékelő nevén és tématerületén túlmenően azt is, hogy milyen tevékenység keretében vállal szakértői feladatokat, így a többi adathoz hasonlóan azt is érdemes nyilvánosságra hozni. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Ez a T/16217. számú törvényjavaslat egyszerre szolgálja a hatékonyság növelését és biztosítja az átláthatóságot, ami segíti a gazdaságunk újbóli növekedési pályára állását, állítását. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Csöbör Katalin képviselő asszony. Most megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Objektivitás, függetlenség, átláthatóság, elfogulatlanság, hatékonyság: gyönyörű szavak, de a szavak mögött azok a tettek vannak, amelyekkel az elmúlt 11 év fideszes kormányzása pontosan kiüresíti ezeket a szavakat és ezeknek a jelentését. Beszélhetünk itt bármilyen projektértékelői csapatról, tudjuk, hogy a függetlenség önöknek nem pálya, hiszen akkor nem a haverok és a kormányközeli oligarchák nyernék azokat az állami projekteket, azokat a beruházásokat, ami láthatóan önöket egy csöppet sem zavarja. Hát, minket itt, az ellenzéki oldalon igenis zavar az, hogy folyamatosan ugyanaz a kör nyeri a közbeszerzéseket. Most a 2021-27-es EU-s költségvetési ciklus forrásainak felhasználásával kapcsolatosan ezzel az új szaknévsorral, amelyben teljesen független és most minden közpénzre maximálisan odafigyelő szakértői csoportokat akarnak önök bevonni, láthatóan ez a jogviszony is semmi másról nem szól, csak az eddigi politikájuk folytatásáról. Elmondtuk már többször, hogy azzal kellene először kezdeni, hogy végre érdemben hozzányúlnak a közbeszerzési törvényhez, és további szigorításokat használnak, és nem engedik például a több százmilliós beruházásokat, ezeket a projekteket, állami beruházásokat úgynevezett meghívásos pályázatok útján vagy egy meghatározott körnek a zárt körben való kezelése mellett végrehajtani. [[17.20]] Tehát a beruházásokkal alapvetően problémája van mindig az ellenzéknek. Most az, hogy önök felsorolják ezeket a fantasztikusan hangzó szavakat, hogy most aztán teljesen objektív, független meg átlátható lesz itt minden tudjuk nagyon jól, hogy nem, az elmúlt 11 év ezt bizonyította. 2022 után más világ jön. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Most megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Képviselőtársam itt már az előválasztásos székfoglaló beszédére készülve gyakorolta a beszédét, de hát a konkrét törvényjavaslathoz nem sok köze volt annak, amit képviselő asszony itt elmondott. Ő tehát azt mondta, hogy akkor visszajön a régi világ, a 2010 előtti világot akarják visszahozni ide, 2022-től más világ lesz. Hát, mi is történt az európai uniós fejlesztési pénzekkel 2010 előtt? A rablóprivatizáció eredményeképpen 192 állami, többségében nyereséges céget privatizáltak a haveroknak, az elvtársaknak, külföldi nagytőkéseknek, akik megpróbálták garantálni, hogy megtartják a munkaerő-állományt. Ez Dunaújvárosban sem sikerült, ott is Gyurcsány Ferenc privatizálta a Dunaferrt, aztán szépen módosítani kellett a privatizációs szerződést, hiszen elküldtek rengeteg dolgozót 2006-ban. Az volt az első módosítás. És mi történt a 2007-2013-as fejlesztési ciklusban? 16 százalékát fordították gazdaságfejlesztésre. Az volt az önök nagyszerű, hatékonynak nevezett unióspénz-felhasználása, hogy mindössze 16 százalékát fordították gazdaságfejlesztésre, és inkább az elképesztően káros PPP-konstrukciókkal machináltak, miközben csak a két, M5-M6-os autópályán, hogyha hitelből építették volna, és nem PPP-konstrukcióból, akkor 2853 milliárd forintot spórolt volna meg a magyar költségvetés, hogyha ezt a két autópálya-beruházást hitelből valósítják meg, és nem PPP-konstrukcióban; vagy esetleg kicsit észszerűbben tervezik meg az európai uniós fejlesztési ciklust, és nem kizárólag 16 százalékot szerettek volna gazdaságfejlesztésre fordítani. Ezzel szemben a 2014-2020-as fejlesztési ciklusban, amiről államtitkár úr is beszélt, hogy bár már régebben lezárult, de még tart, 60 százalékot sikerült gazdaságfejlesztésre fordítani. Kis-, középvállalkozásokra, gazdaságfejlesztő beruházásokra, olyan értéknövelő, kapacitásnövelő technológiákra, fejlődő beruházásokra sikerült elkölteni ezeket az uniós forrásokat, amelyek a magyar munkavállalókat, a magyar kkv-szektort és egészében a magyar gazdaságot szolgálják. Tehát értem én, képviselő asszony, hogy ön szívesen most minden erejével azon dolgozik, hogy a 2010 előtti világot visszahozza ide a kormányzatba, de hát, nézzük meg azt, hogy az európai uniós fejlesztési pénzek lehívásában, ha csak ezt a területet nézzük, akkor mi történt. Baloldalhoz kötődik minden idők legnagyobb korrupciós botránya, az uniós Csalás Elleni Hivatal mondta ki [[Potocskáné Kőrösi Anita: Elios?]] , több mint 140 milliárd forintot loptak el a 4-es metró beruházása kapcsán. Ezt a világot szeretné visszahozni, és erre mondja, hogy más világ lesz? Ön azokat a projektértékelőket bántja itt most, és száll beléjük páros lábbal, köztiszteletben álló közszolgák, kormánytisztviselők, most már majd a törvényjavaslat elfogadásával az egészségügyi szolgálati jogviszony alatt álló munkatársak, akik értékelik, szakmai tudásukat beletéve, mérnökök, jogászok, közgazdászok, orvosok, sok más területen dolgozó szakemberek, és ön azt mondja rájuk, képviselő asszony, hogy alkalmatlanok a munkájukra [[Potocskáné Kőrösi Anita: Ezt nem mondtam!]] azt mondta ön rájuk, hogy mindenféle módon csalnak, meg nem tudom, milyen módon itt machinálnak a közbeszerzésekkel. A magyar közbeszerzési törvény az egyik legszigorúbb egész Európában, a magyar közbeszerzési törvény. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] És nem velünk vitatkozik, tisztelt képviselő asszony, hanem az Európai Bizottsággal vitatkozik, amely lefolytatta azt az ellenőrzést, 2016 óta van az állami projektértékelő rendszer Magyarországon, az Európai Bizottság lefolytatta az ezzel kapcsolatos ellenőrzését. Több mint 90 ezer értékelés történt meg 2016 óta, és az Európai Bizottság megállapította, hogy ez a rendszer eredményes, átlátható és független. Tehát nem velünk vitatkozik a tisztelt képviselő asszony, hanem a vizsgálatot lefolytató Európai Bizottsággal. És egyébként, amikor ezt a rendszert támadja, akkor a benne dolgozó embereket támadja, azt az 1700 darab szakértői szerződés mögött álló embert, szakembert, aki végzi ezeknek a fontos projekteknek az értékelését. Ez a helyzet, tisztelt képviselő asszony. És miközben azt látjuk, hogy szükség van az újraindításra a mostani, holnap kezdődő költségvetési tárgyalásban is a gazdasági újraindítási akcióterv keretében ott van 7300 milliárd forint többségében egyébként hazai forrás, mert önök mindig csak azt szokták harsogni, hogy az Európai Unió könyöradományából fejlesztjük mi a magyar gazdaságot, vagy azért produkál a magyar gazdaság jó számokat. Sosem örülhetünk a magyar gazdaság, a magyar munkavállalók, munkáltatók sikerének, mert önök mindig azt gondolják, hogy ez valamiféle könyöradomány az Európai Uniótól; nem, ez a pénz nekünk jár. És a nagyobb része a gazdasági újraindítási akciótervnek hazai forrásból fog megvalósulni, tisztelt képviselőtársaim. És igenis, van olyan egészséges és erős a magyar gazdaság, mert 2019-20-ig, a koronavírus-járvány kezdetéig a magyar munkavállalók, munkáltatók, a gazdaságpolitika és a kormányzati parlamenti döntések lehetővé tették azt, hogy olyan ütésálló, egészséges, erős gazdaság jöjjön létre, amely kibírta ezt a válságot is. És most fontos, hogy az újraindításba bevonjuk ezeket a forrásokat is, amelyekről államtitkár úr is beszélt, hiszen a 2021-től kezdődő hétéves európai uniós pénzügyi ciklusban a Magyarországnak járó forrásokat és a helyreállítási alapból a Magyarországnak jutó forrásokat a gazdaság újraindítására, az innováció támogatására, a felsőoktatás korszerűsítésére és környezetvédelmi célokra fordítjuk elsősorban. Mondják meg, hogy ezek közül önök mit húznának ki a listáról! Tehát akkor a felsőoktatásra ne költsünk, a magyar kkv-szektorra és a gazdaság újraindítására és fejlesztésére ne költsünk, a környezetvédelmi célokra vagy az innováció támogatására ne költsünk? Mert önök, amikor ezt a rendszert támadják, akkor ezeket a célokat is támadják. Én arra kérem önöket, hogy ne azokat a prioritásokat, célokat támadják, amelyeknek magyar vállalkozások és magyar emberek lesznek a nyertesei, és ne azokat a szakértőket, akik részt vesznek az állami projektértékelő rendszerben, hanem inkább a köszönetet mondjuk ki feléjük, hogy ezt a 90 ezer értékelést, amit az elmúlt években lefolytattak, szakmai alapon, eredményesen, átláthatóan és függetlenül biztosították és bonyolították le, mint ahogy ezt az Európai Bizottság megállapította. Ezért szükség van most arra, például a műszaki tartalomnál, ahogy államtitkár úr is mondta, hogy további olyan, szakértelemmel rendelkező projektértékelőket vonjunk be, és az egészségügyi szolgálati jogviszony alatt álló embereket vonjunk be, akik tudják segíteni azt, hogy Magyarország az előző pénzügyi hétéves ciklushoz hasonlóan éllovas legyen Európában, a legsikeresebben, a leghatékonyabban és a legtöbb forrást tudja lehívni és felhasználni, mert szerintem ez mindannyiunk közös érdeke, a magyar nemzet közös érdeke, Magyarország érdeke és minden magyar ember érdeke. Mi azt kérjük, hogy önök ezt támogassák. Szívük joga, hogy nem támogatják, szívük joga, hogy sértegetik ezeket az embereket, akik értékelik ezeket a projekteket; én mégiscsak azt gondolom, nekünk inkább a köszönet hangján kell szólni, és azt mondani, hogy közösen, együtt a gazdaság újraindítása is sikerül, mint ahogy a járvány elleni védekezés és az oltási kampány is összefogással sikerülhetett. Önök akkor is kivonták magukat az összefogásból, lehet, hogy most is ez a terv, mi mégiscsak azt gondoljuk, hogy Magyarországot újra kell indítani, és ehhez a szükséges forrásokat biztosítani kell. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Most megadom a szót Gurmai Zita képviselő asszonynak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselőtársaim! Államtitkár Úr! Az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló javaslat látszólag egy joghézagokat orvosló, formai és tartalmi változásokat kezdeményező, szakmai indíttatású módosítás. Arról szól, hogy az uniós pénzek elköltésénél a közigazgatásban dolgozó alkalmazottak, kormánytisztviselők, köztisztviselők szakmai alapon minősítik a projekteket. Azt szeretném önöknek mondani, elképesztő, amit ezek az emberek az elmúlt időszakban végeztek a koronavírus-járvány alatt. [[17.30]] Ha belegondolok abba, hogy hány alkalommal érkezett módosító javaslat éppen éjfélkor, akkor ezek az emberek gyakorlatilag kicsit ki lettek használva, fogalmazzunk így. Viszont eddig is valóban az volt, hogy jött a pénz, értékelni kellett, hogy valóban ezt a pénzt, ezt a forrást mire költik. A mostani változás miről is szól? Röviden arról, hogy ez az értékelés már a közbeszerzésekre is kiterjed, a műszaki tartalomra, ahogy ezt Nacsa Lőrinc is említette, illetve rendezi azt a helyzetet, hogy a közalkalmazotti jogviszonyból kikerülő egészségügyi dolgozók a jövőben is lehessenek projektértékelők. Ez eddig egy jórészt szakmai javaslat. De ha a száraz szakszöveg mögé nézünk, akkor máris felfedezhetjük, hogy ez a rendszer is a Fidesz-rezsim egyik leggyalázatosabb vonását, a megfélemlítést erősíti. Mert kik is a projektértékelők? A közigazgatásban dolgozó kormányhivatalnokok, speciális tudású, az adott területhez értő, valóban kiváló szakemberek, de valamennyien beosztottak. Tőlük várják, hogy minősítsék azokat a projekteket, amelyek mögött a legtöbbször Fideszhez közeli csókos cégek állnak. Költői a kérdés, de azért felteszem: mi a garancia arra, hogy a projektértékelő munkatársakat nem éri retorzió, ha olyan véleményt írnak, ami kellemetlen a fideszes kivitelező számára? Le merték írni például, hogy az Orbán Viktor veje által felszerelt Elios-lámpák gyatrák. Félreértés ne essék! Szemernyi kétség sincs bennem, hogy a projekteket értékelő szakemberek valamennyien tisztességesek, becsületesek és az eddigi munkájuk alapján is azt tudom mondani, hogy tisztességesen és jól dolgoznak. De pont az ő érdekükben kérdezem: mi a garancia arra, hogy egy-egy projekt elbírálása során nem félemlítik meg őket a hatalom emberei? Hiszen, mint mondtam, valamennyien állami alkalmazottak. Ha valamelyikük nem a Fidesznek tetsző véleményt ír például egy közbeszerzésről, egyik napról a másikra elbocsáthatják valamilyen mondvacsinált indokokkal. És akkor nemcsak a munkavégzésből származó jogviszonya szűnik meg, hanem megszűnik a projektértékelői jogviszonya is egyúttal. Ennyiből is látható, hogy ez a rendszer egyáltalán nem alkalmas arra, ami szerintem a valódi funkciója lenne. Nehezen beszélhetünk objektivitásról ott, ahol az értékelő egzisztenciálisan függ az értékelés megrendelőjétől. Az MSZP álláspontja a projektértékelési jogviszony kapcsán eddig is következetes és egységes volt: azt nem támogatjuk. Ez a jogviszony a kormány elhibázott közigazgatási politikájának következménye, hiszen drasztikusan csökkentették a közigazgatásban dolgozó szakértő gárda létszámát. Teljesen világos, hogy ez a javaslat csak látszólag szolgálja az uniós források hatékony felhasználását. A valóság az, hogy a projektértékelői rendszer és annak mostani változtatása is csupán a jogállamiságnak való megfelelés illúzióját keltő látszatintézkedés, amit az MSZP nem tud támogatni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Gurmai Zita képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselő asszony szólhat. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslat kapcsán ellenzéki képviselőtársaim elmondták mindazokat a gondolatokat, amelyek kritikára adnak alapot. Én most egy másik aspektusból közelíteném ezt a kérdést. Amikor jogszabályt kívánunk alkotni, azon túl, hogy meghatározzuk azt a témakört, amelyben valamifajta javaslatot kívánunk tenni, a kodifikációnak egy rendkívül fontos és rendkívül széles körű feladata a szimuláció. Azt a területet, azt a személyi, tárgyi kört, amelynek vonatkozásában egy jogszabályt meg kívánunk alkottatni, mindenféle hipotézisek felállításával kell arra törekedni, hogy a jövőbeni potenciálisan felmerülő igényeket is ki tudja elégíteni a javaslat. Megjegyzem a 2016-ban létrehozott projektértékelői jogviszonyról szóló törvény kapcsán, hogy szerintem egyébként nem kellett volna erre külön törvényt hozni, tudtam volna javaslatot tenni, melyik törvénybe iktassák be. De ha már megszületett, e vonatkozásban ezt így kell tisztelnünk és tekintenünk. Tehát miután a kormánynak ezzel a javaslattal mindig is az volt a célja, hogy az uniós támogatások felhasználása vonatkozásában szakemberekkel szerződéses jogviszonyt tudjon létrehozni, nekem azt senki ne mondja, hogy nem lehetett volna már a jogszabály megalkotásakor olyan feltételrendszert beiktatni, ami által, ha bármifajta eshetőség felmerül, úgy ez a törvény azokra is megoldást és választ adjon. Nem azért kell most ezzel a javaslattal behozni a közalkalmazotti viszonyból kiesett egészségügyi dolgozókat, mert ez a státusuk olyan mértékben változott, ami miatt ebbe a javaslatba be kellett emelni, hanem azért, mert nem volt képes egyetlen kodifikátor sem olyan terminológiát kitalálni annak idején, amibe ez is belefér. Ugyanis ezt a szakmai kört nem az határozza meg, hogy ők hol dolgoznak amúgy, nem az határozza meg, hogy magánvállalkozó vagy valamilyen közszolgálati viszonyban van, hanem az határozza meg, hogy mihez kell érteniük. Csak önök már akkor is azzal a szemlélettel alkották ezt meg, hogy ha lehet, akkor a haveri körön kívüli emberek ne nagyon tudjanak részt venni majd ebben a feladatban. Ha meg tetszenek nézni, hogy erre a jogviszonyra az uniós keretből milyen hatalmas összeg van elkülönítve és milyen sok pénzt lehet ezáltal is ezeknek a köröknek ezzel a jogviszonnyal juttatni, akkor bizony nem csoda, hogy igencsak szűken igyekeztek a potenciális résztvevők meghatározását annak idején megtenni. Ez az eredeti jogszabály 16 paragrafusból áll, most már csak 14-ből, mert 2019 és napjaink között, két év alatt ebben a rendkívül rövid jogszabályban 53 tételt tetszettek módosítani. 53-at 14 paragrafusban! Azt tessék nekem megmondani, mi változott például 2020 decembere óta, azaz öt hónap alatt, ami miatt a mai módosításokat nem tudták korábban akként szabályozni, hogy ma ne kelljen már megint 53 tétel után 54, 55, 56 és még isten tudja, hány pontban módosítani! [[Nacsa Lőrinc: Ez a parlament!]] Önöknek a legnagyobb problémája az, nem csak önöknek, az egész kormányzásnak, hogy a kodifikációban olyan szintű dilettantizmus van, bármelyik tárcát nézzük, talán a belügyben még valami színvonal azért található, hogy képtelenek azok az emberek, akik ezzel foglalkoznak, a jövőbeni potenciális lehetőségeket szimulálni és lehetőleg olyanfajta meghatározásokat bevezetni, amelyek másfajta körülmények felmerülése esetén is még alkalmazhatóvá teszik a jogszabályt. Ugyanis, ha ez a szemlélet van, mint ami az önöké, hogy mindig patikamérlegen kimérik, egy-egy javaslatuk vagy egy-egy leendő törvény kapcsán milyen személyi kör tud abból valamifajta előnyt élvezni, az persze azt hozza, hogy kéthavonta behozzák ugyanazokat a jogszabályokat módosításra. Azt tudom önöknek mondani, hogy lehet folyamatosan törvénygyárrá zülleszteni a parlamentet, de annak munkájában már nagyon kevesen képesek, nem a képzettségük hiánya, nem az értelem hiánya, hanem a maguk zűrzavaros és zavaros jogalkotása miatt, követni a változásokat. Folyamatosan arra költenek az adófizetők sok pénzt és azzal pazarolunk energiát, hogy a komolyan meg nem alkotott és nem kodifikációs szemlélettel megalkotott jogszabályok módosítására kényszer van, és ez eredményezi rendre, hogy nekünk ezekkel foglalkozni kell újra és újra. De én azért most még más aspektusból is meg kívánom világítani ezt a javaslatot. Meggyőződésem, hogy az uniós források igénybevételéhez az Európai Bizottság nagyon sok olyan feltételt is meghatározhatott a kétoldalú megbeszélések során, amit a közvélemény számára nem igazán akart a miniszterelnök elmondani. Meggyőződésem, hogy ez a jogszabály-módosító javaslat is valamifajta olyat kíván kielégíteni, amit az Európai Bizottságban a miniszterelnök úr kialkudott. Meggyőződésem, hogy azt akarják ezzel az új törvényjavaslattal biztosítani az Európai Bizottság számára, hogy lám, lám, mi nagyon igyekszünk ellenőrizni ezeket az elköltéseket, és nagyon ígérjük, hogy nem egy belső kör fogja megszerezni közbeszerzéssel az összes forrást és általában aranyárban mindent megvalósítani, ahogy Magyarországon szokták, mert itt minden kétszer-háromszor annyiba kerül, mint az egyszerű piacon. [[17.40]] Önök azt gondolják, hogy az ilyenfajta törvénymódosításokkal be tudják bizonyítani, hogy becsületesen kívánják felhasználni az uniós forrásokat. Nacsa Lőrinc képviselőtársamnak még hadd mondjak valamit. Az európai uniós pénzek felhasználását szolgáló ellenőrzések és például az OLAF ellenőrzései, és egyáltalán bármifajta ellenőrzés jóval később szokott kezdődni, mint ahogy egy pénzt folyósítanak, és a projektek megvalósulnak. Ön is tudja, hosszú évek azok, mire elkezdődik egy nagyobb volumenű európai uniós forrásból megvalósított beruházás ellenőrzése. Azért van az, hogy az önök kormányzása alatt nagyobb részben a szocialista kormányzás alatti nem helyes felhasználások merültek fel, és az ottani pénzkisíbolásokat mutatta ki a Csalás Elleni Hivatal, illetőleg azok, akik ellenőrzik az európai közpénzek elköltését. De majd sorra kerül az összes azon beruházások meg azon pénzköltések átfogó ellenőrzése is, ami az önök ideje alatt keletkezett. Tehát még azt ne tessék mondani, hogy a maguk kormányzása alatt nem volt olyan, ahol hibákat vagy esetleg akár csalásokat talált volna, már csak azért se tessék mondani, mert még azt is megértük az elmúlt évben, hogy inkább nem hívtak le forrást azért, hogy majd ne kelljen ellenőrizni, hogy az az elköltés hatékony volte, és azt szolgálta-e. Tehát önök még ezt is megtették, azaz az adófizetőktől elvették annak lehetőségét, hogy ne a mindennapi befizetett adóból, hanem az uniós támogatásból finanszírozódjék valamely beruházás. Tehát én azt gondolom, hogy önök, tehát kormánypárti padsorok, meg a baloldali padsorok egymásnak nagyon nem vethetnek a szemére semmit, mert önök az európai forrásokkal pontosan ugyanazt a pazarló tevékenységet folytatják, és gyakorlatilag, ha ezt valójában egy komoly szakembercsoport megvizsgálja, akkor ennek a hatékonysága igencsak siralmas. És akkor még arról a kérdésről szeretnék beszélni, amit Gurmai Zita képviselőtársam felvetett, ez pedig az, hogy elképesztő, hogy a projektértékelő jogviszonyban olyan embereket kérnek fel értékelni, akik függelmi viszonyban vannak azzal a kormányzattal, akinek az elköltését kell nekik ellenőrizniük. Kérem szépen, ha egy állami szervezetnél dolgozó szakértő ebbe a jogviszonyba bekerül, akkor ne tessék már azt mondani, hogy ő egzisztenciálisan független ember! Ha önök azt mondták volna ki, hogy pont azért, hogy még véletlenül se merülhessen fel annak gyanúja, hogy egy állami intézményrendszerben dolgozó szakértőt, aki függelmi viszonyban van a kormánnyal, a kormány által megvalósított projektek ellenőrzésére veszek fel, hanem inkább külső független embereket, akik semmilyen módon nem függnek a kormányzat hierarchikus rendszerében senkitől, akkor én ezt megértettem volna. Még véletlenül se gondolja azt, államtitkár úr, hogy én az ellen vagyok, hogy az állami szervezetekben dolgozó magas szakértői potenciállal bíró embereket ne vonjuk be ebbe, tehát nehogy félreértse. Nagyon helyes, hogy minden tudást a kormány be kíván vonni abba, hogy a projektértékelések tényleg megalapozottak legyenek, de azért ne haragudjon, ismerve a maguk kormányzati mentalitását, nagyon nehezen tudom elképzelni azt, hogy egy állami vagy közszolgálati, vagy egészségügyi szolgálati viszonyban, vagy például egy egyetemi oktatónál, aki most már nem lesz állami jogviszonyban de azért azoknak az alapítványoknak állami vezetők a kurátorai, tehát azért van köze az ő mindennapi tevékenységüknek is a kormányzathoz , bármilyen módon ezek az emberek ellene fognak mondani a kormány elvárásának. Ezt velem ne tessék elhitetni, mert Magyarországon ez évtizedek óta probléma! Magyarországon a megfelelési kényszer az első és legfontosabb momentum és motívum, amivel az állam számára dolgozó emberek bírnak. Olyan lakájrendszer van, olyan feljebbvalói elvtelen tiszteletrendszer van, ami gyakorlatilag a társadalmunkat teljesen elgyengítette, és az érdekérvényesítő képességüket tulajdonképpen elvette. Tehát egy ilyen urambátyám, lakájstílusú kormányzati tevékenységrendszerben elképzelhetetlen, hogy bármelyik projektértékelő is olyat fog leírni, hogy a kormányzat valamely tisztviselője vagy a kormányzat által közbeszerzésben megbízott szervezet nem helyénvalóan vagy nem a megfelelő értékben végezte el a munkát. Önök is mindannyian tudják, a közbeszerzések nagy részét a kormányfőhöz és köreihez közel álló oligarchák nyerik el, nagyon nagy részét. Nem a létszámról beszélek, hanem az értékről beszélek, mert ilyenkor Nacsa Lőrinc szokta mondani, hogy jaj, de 60 százalék, meg 70 százalék kisvállalkozó vesz részt. Igen, csak ha az értéket megnézzük, hogy egymáshoz hogy viszonyul, akkor már nem ennyire rózsás a helyzet. Tehát amíg ilyen belterjesen folyik az európai uniós és a költségvetési pénzek felhasználása a közbeszerzések során, addig ne gondolják, hogy bármely ellenzéki képviselő nem azt gondolja, hogy azok az emberek projektértékelőként az állam által működtetett rendszerekben dolgozva nem fognak ellentmondani. Be kell látni, hogy ez így lesz. Én nem is csodálkozom ezen. Tehát nehogy félreértsenek, nem is csodálkozom ezen, hiszen sajnos itt, Magyarországon, különösen az értelmiségi réteg nagyon is a túlélésre játszik, nagyon is a megszerzett életszínvonal fenntartására törekszik, nagyon is arra, hogy a gyerekeiket tisztességes iskolákból, és kiművelt emberekként bocsássák el az otthonból, ami érthető, de ehhez nagyon sokszor nagyon sok kompromisszumot kötnek. Azt gondolom, hogy ezzel az intézményrendszerrel önmagában nem fogják tudni belföldön elérni azt, hogy az emberek elhiszik, hogy az uniós támogatások pénzét valójában olyan értékben és arra használták fel, amire az rendeltetett. Úgy gondolom, hogy a javaslat az Európai Bizottságnak való megfelelést szolgálja, és egyáltalán nem gondolom, hogy önmagában ezektől a változtatásoktól ez a jogszabály nagyon beváltja a hozzá fűzött reményeket. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek. [[Senki sem jelentkezik.]] [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. További képviselői felszólalásokra is van lehetőség. (Senki sem jelentkezik.) Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Ágostházy Szabolcs államtitkár urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, államtitkár úr.
Nagyon köszönöm a lehetőséget, elnök úr. A vita, bár nem volt hosszú, de mondanám szívesen, hogy nem okozott meglepetéseket, mert hasonló tematikára számítottam, ugyanakkor mindig meglep az az összeállítása a tévhiteknek és valótlanságoknak, amivel szembesülni kell. De hogy ne hitekről és tévhitekről beszélgessünk, ezért érdemben igyekszem néhány dologra reagálni a felszólalásaikból. Az alapvető bizalmatlanság a kormánnyal szemben az ellenzék részéről nem meglepetés, ugyanakkor, ha már rendszeresen hivatkoznak, mondjuk, közbeszerzésekről vagy uniós forrásokról lévén szó, az Európai Bizottságra, akkor a közbeszerzések tekintetében elsőként szeretném felhívni a figyelmüket arra az egységes piaci eredménytáblára, ami alapján sok más szakpolitikai értékelés mellett a közbeszerzési rendszereket is évről évre az Európai Bizottság összehasonlítja. Ez alapján az eredménytábla alapján itt közben, amíg önöket hallgattam, megnyitottam a számítógépemen olyan országoknál teljesítünk számottevően jobban, mint Ausztria, Csehország vagy a kifejezetten nagy piacok közül Spanyolország, Olaszország, és egyébként szintén mögöttünk van Románia, Görögország, Portugália és még néhány állam. Azonos besorolási kategóriába esünk egyébként például Franciaországgal, Németországgal vagy a Benelux államokkal. Tehát olyan tényekről beszélgetünk, amelyekben, ha már a kormányzati szereplőknek nem hisznek, akkor az Európai Bizottság mérőszámait ajánlom az önök figyelmébe. [[17.50]] Egyébként itt, ha már átláthatóságról, transzparenciáról is értekeztünk vagy tettek észrevételeket, akkor felhívnám arra a figyelmüket, hogy a közbeszerzések megismerhetőségének és a közbeszerzési eredmények közzétételének, illetve az ajánlati információ közzététele tekintetében Magyarország biztosítja a nyilvánosság számára az elérhető információk közül a lehető legtöbbet: 90 százaléknál is nagyobb arányban. Ezzel egyébként európai szinten elsők vagyunk. Ha pedig a verseny szabadságára utalnak, bár más megközelítésben, körítéssel, akkor arra is felhívnám a figyelmüket, hogy európai uniós szinten a nemzetgazdaságok méretéhez viszonyítva Magyarország publikálja a legtöbb közbeszerzési felhívást összeurópai szinten a TED-en, ebben a Tenders Electronic Daily nevű, szintén a Bizottság által karbantartott publikációs rendszerben. Tehát nehéz bennünket azzal vádolni, hogy ne játszanánk nyílt kártyákkal, és ne a minél nagyobb verseny felé lenne a magyar kormány elhivatott. Olyan dolgokról beszélgetünk, amelyekben az elmúlt években jelentőset léptünk előre. Felhívnám a figyelmüket arra, hogy február első felében a magyar kormány elfogadott egy határozatot, javaslom az uniós források mellett a Magyar Közlönynek is a megtekintését, amelyben a következő évek vonatkozásában egy egyértelmű fejlődési terv mellett kötelezte el magát Magyarország, hogy egyébként az uniós átlaghoz mérten is jól teljesítő közbeszerzési rendszerünket hogyan kívánjuk az elsők közé sorolni. Hogyan kívánjuk például… 2025-ig vállalta azt a magyar kormány, hogy az egyajánlatos közbeszerzések tekintetében a magyar hányadot 15 százalék alá szorítja. Ami lehet, hogy soknak hangzik, de mivel ezt meg fogjuk tenni, jelentem, hogy ennek a mértéknek az elérésével az európai topmezőnybe, a legjobb öt-hat tagállam közé fogunk tartozni. Számottevő félreértések vannak, és hadd tegyem helyre meg egy értelmezési környezetbe azt, hogy miért az állami foglalkoztatotti körből fogadunk el pályázatokat állami projektértékelésre, illetve a közbeszerzések műszaki ellenőrzésére. Rendkívül egyszerű oka van: azt kívánjuk ezzel biztosítani, hogy ne a piaci érdekek domináljanak. Amennyiben ezt kiszerveznénk államon kívülre, elég egyszerű lenne megtalálni az értékelőket, és a piaci szereplők befolyásolási esélyét jelentősen megnövelnénk. A magyar rendszerben bár erre az expozéban sem tértem ki, illetve, ha jól értem a hozzászólásaikat, akkor önök pedig az alapjogszabállyal nincsenek teljes mértékben barátságban, nem ismerik azt , miután egy véletlenszerű algoritmussal sorsoljuk ki az egyes feladatok ellátóit, ezzel tudjuk azt is biztosítani, hogy senki nem tudja beazonosítani egészen a döntés meghozatalát követő időig, hogy egy adott projekt értékelésében ki az, aki részt vett. Ilyen tízjegyű karakterszámokat lát mindenki, fogalma sincs egy állami ajánlatkérőnek vagy egy piaci ajánlattevőnek, hogy az adott ajánlat értékelésében vagy a projekt értékelésében ki vesz részt. Tehát, ha úgy tetszik, teljes védelemben, anonimitásban, az integritásuk teljes védelmében biztosítjuk ezt a lehetőséget az állami projektértékelőknek, és mivel ez a rendszer az elmúlt években bevált, ezért a közbeszerzések műszaki ellenőrzésére is kiterjesztjük ezt a lehetőséget. Önök abban a félreértésben vannak mind a három ellenzéki képviselő, aki hozzászólt , hogy az állami foglalkoztatóknak bármiféle esélye van nyomást gyakorolni a projektértékelőkre. Ennek sem jogi, sem technikai lehetősége nincs: egy állami szervnek a vezetője konkrétan nem tud arról, hogy az ő főállású foglalkoztatottja milyen projektek értékelésében vesz részt. Azt értelemszerűen tudja, hogy benne van ebben a halmazban, ebben a szakértői listában, de nem tud arról semmilyen információt, hogy ki, mikor, hány projekt, hát még nem a tárgyát nem látja ezeknek. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] További fontos információra szeretném felhívni a figyelmüket: nemcsak az állami projektértékelők esnek át nemzetbiztonsági átvilágításon, hanem az összes olyan vezető is, akiktől önök nyomásgyakorlást feltételeznek. Ami természetesen azzal is jár, hogy akár a szakértő, akár az őt megbízó állami vezetők vonatkozásában ha bárki nyomást próbálna gyakorolni, akkor bűncselekmény elkövetésére kerülne sor, és ezzel olyan büntetési tételeket kockáztatnának, amit az én tapasztalatom alapján soha senki nem próbál meg megtenni. Tehát alapvetően jogi oldalról a garanciák érvényesítése tekintetében ez egy jól zárt és átlátható rendszer. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Amikor a közbeszerzéseket bírálják, akkor bár, gyakran nem értek egyet a mindjárt megnevezendő szervezetnek a véleményeivel, de akkor javaslom, hogy konzultáljanak többek között a Transparency Internationallel, aki nehezen vádolható elfogultsággal a kormány felé; ezt sokéves tapasztalatunk igazolja. Ugyanakkor a magyar közbeszerzési rendszer megfelelőségét az országról szóló riportban ez év februárjában ők is leírták, és alátámasztották, hogy az európai normarendszernek és gyakorlatoknak mindenben megfelel a magyar közbeszerzési rendszer. Ismételten mondom: ha nekünk nem hisznek, akkor az önöknek mérvadó forrásokhoz forduljanak, és ugyanezeket az információkat fogják legalábbis ezekben a tekintetekben találni. Amit Varga-Damm Andrea képviselő asszony mondott, hogy miért nem 2016-ban fogadtuk el a törvényt: a jogrendszer fejlődik, az igények fejlődnek. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól.]] Nem tudjuk értelemszerűen évekre előre most sem megmondani, hogy a jelenleg tárgyalás alatt lévő törvényjavaslat a hosszú távú, akár évtizedes gyakorlatnak megfelelő lesz. Nem akarom elvenni Nacsa képviselő úr kenyerét, de köztisztviselőket dilettantizmussal vádolni, kodifikátorokat alkalmatlansággal vádolni, szerintem ez nem jó irány. Önök is kerülhetnek még olyan kormányzati pozícióba bár erre, remélem, a következő években még nem lesz lehetőségük , amikor az önök által dilettánsnak tekintett, egyébként kormányzati ciklusokon átívelő módon, azonos szerepet vivő szakértőkre fognak támaszkodni. Ezt én nem tartom jó iránynak, főleg azért sem, mert magam is vezettem kodifikációs részleget éveken keresztül. Ismerem ezt a munkát jól, az elkötelezettségüket, szakmai alkalmasságukat kifejezetten nagyra becsülöm. Szintén Varga-Damm Andrea képviselő asszony említette, hogy sokba fog nekünk ez az új rendszer kerülni. Jelen becslések szerint a következő években mintegy 300 millió forintot szánunk erre az új tevékenységre. Ez egy eltörpülő pénz, bár személyes családi költségvetésben ez mindannyiunk számára elképzelhetetlen, de az állam egészét tekintve ez egy jelentéktelen pénz. Főleg akkor, ha hozzátesszük, hogy milyen elképesztő kockázatokat tudunk egy ilyen rendszer üzemeltetésével megelőzni. Tehát nagyon-nagyon jó befektetésnek tartom. Törvénygyárrá züllesztjük a parlamentet. Demokratikus gondolkodásunk ezek szerint sokrétű. Én azt gondolom, hogy Magyarországon azért is működik jól a demokrácia, mert nem a kormány az, aki a legfontosabb szabályokban dönt. Amennyiben a törvényhozás képviselő asszonynak ellene van, akkor azt a következő választáson való indulás kapcsán javaslom megfontolásra. [[Dr. Varga-Damm Andrea közbeszól. Az elnök csenget.]] Hogy 2022 után jöne más világ? Én azt gondolom, hogy 2022 után sok tekintetben más világ jön. Ugyanis, ha csak az egyébként ezzel a törvényjavaslattal párhuzamosan tárgyalt költségvetési törvényjavaslat számait nézzük, akkor most csak az egyszerűség kedvéért, hogy mindannyiunknak könnyebb legyen fejben tartani, kerekített számokat mondok: 2021-ben, tehát idén uniós hátterű forrásokból mintegy 2500 milliárd forintnyi fejlesztés fog megvalósulni. Ezzel szemben a nemzeti költségvetés jóval több, 3300 milliárdnyi forrást szán idén. A következő évben még nagyobb lesz az eltérés, még uniós forrásokból mintegy 3000 milliárd forintot fogunk megmozgatni a jövő évben, a nemzeti költségvetés 3900 milliárd forintot tesz hozzá. Tehát azért van jelenleg ilyen helyzetben a magyar nemzeti költségvetés, mert az elmúlt évek gazdasági teljesítménye megtermeli ezt a fedezetet. Sokkal többet tudunk már az ország építésére fordítani az elmúlt évek eredményei alapján, mint amit az Európai Unió hozzá tud tenni a magyar nemzetgazdaság fejlesztéséhez. Arra emlékeztetném önöket, hogy 2010-ben, amikor a Fidesz-KDNP-kormány átvette az ország vezetésének a felelősségét, akkor gyakorlatilag annak volt az országban fejlesztési projektje, akinek volt európai uniós szerződése. Nem volt a magyar nemzeti költségvetésben értelmezhető tartalék ahhoz, hogy saját erőnkből tudjunk fejlődni. Az elmúlt 11 év ebben a tekintetben akkora változást hozott, hogy már sokkal nagyobb arányú fejlesztéseket valósítunk meg tisztán nemzeti forrásból az európai uniós forrásokhoz képest. [[18.00]] A következő évekre ha a makroszámokat nem venném el a Pénzügyminisztérium kenyerét értelemszerűen , de akár csak a GDP-növekedésünket kalkuláljuk, akkor a kanyarban előzés képe egyáltalán nem tűnik irrealitásnak. S ha a helyreállítási alapot ma már említettük, akkor egyébként tőlünk független szakértők is azt kalkulálják, hogy egyedül annak a nemzeti helyreállítási tervnek a végrehajtása mintegy 1,5 százalékkal fogja megemelni még 2026 után, tehát a projektek lezárása után is a magyar GDP növekedését. Ezt egyébként az Európai Bizottság módszertana alapján számoljuk, tehát azt gondolom, hogy ez szintén egy tőlünk független fórumnak tekinthető. Többször említette talán ezt is Varga-Damm Andrea képviselő asszony, hogy bizonyára az Európai Bizottság kényszerítette ránk ezt a törvénymódosítást is. Mint európai uniós fejlesztésekért felelős államtitkár az összes uniós forrásról szóló tárgyalás irányításáért, kézben tartásáért felelek, és soha ilyet tőlünk az Európai Bizottság nem kért. Nem kérdeztem meg róla a véleményüket. Gondolom, értelemszerűen üdvözölni fogják, mert mindannyian a transzparencia pártján állunk, de Magyarország az uniós tárgyalások során nem fogadott el semmilyen olyan nyomásgyakorlást, amivel ne értettünk volna egyet. Éppen ezért a helyreállítási terv, illetve a leendő operatív programok is csupa olyan elemet tartalmaznak, amelyek teljesen összhangban vannak a magyar kormányzati célokkal, és egyébként az Európai Bizottság is el tudja fogadni. Tehát ebben a tekintetben én sokkal inkább partnerségről beszélek az Európai Unióval, nem kárhozhatnám egyik későbbi magyar kormányt sem alárendelt szerepre ezzel a szupranacionális intézménnyel szemben. Ez a mi gondolkodásunkba nem fér bele. Tehát amikor a magyar kormány meghoz egy döntést, akkor nem erőszak hatására teszi, bár lehet, hogy az ellenzéki képviselőknek ez alapértelmezés, hanem kizárólag partnerségi alapon működünk együtt, sok más mellett az Európai Unióval is. Ha jól értem, akkor a szabályozás részletei tekintetében viszont érdemi vita nem áll fenn közöttünk, pusztán hitbeli kérdésekről vitatkozunk. Ez utóbbiak tekintetében az adatok megismerését javaslom, és tisztelettel kérem a kormány nevében a törvényjavaslat támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Ágostházy Szabolcs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőségük. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirendi utáni felszólalások következnek. Elsőként megadom a szót a napirend utáni felszólalásra jelentkező Gelencsér Attila fideszes képviselő úrnak, aki „Kaposvár újraiparosítása” címmel mondja el gondolatait, 5 percben.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy egészen friss, ropogós hírt hadd osszak meg önökkel: német hadiipari óriáscéggel írt alá együttműködési szerződést Magyarország. Orbán Viktor miniszterelnök kedden fogadta Armin Pappergert, a német Rheinmetall autó- és védelmi ipari cégcsoport elnökét a Karmelita kolostorban, akivel az új generációs gyalogsági harcjárművek magyarországi gyártásáról, a hadiipari kutatás-fejlesztésről, valamint Magyarország védelmi és gazdasági megerősítéséről tárgyaltak. Azért örülök ennek a hírnek, tisztelt Országgyűlés, merthogy nagyon nagy szükségünk van arra, hogy a Rheinmetall Kaposvárra települjön. De hogy az elején kezdjem, Kaposvár egy dinamikusan fejlődő város, egy megyei jogú város, Somogyország megyeszékhelye; egyetemi város, püspöki székhely, és mintegy 10 ezer regisztrált vállalkozóval és körülbelül 15 ezer ipari foglalkoztatottal rendelkezik. Kaposvár egy befektetőbarát város. Kiváló munkaerővel rendelkezik a város. A megközelíthetősége jelentősen javult az R67-es út elkészültével. Beszélhetünk minálunk egy jó üzleti környezetről, egy nemcsak országos, hanem helyi beruházásösztönzésről, nyilvánvalóan jó életminőségről, azonkívül megújuló energiák tárházáról, amelyek rendelkezésre állnak, és nagyon magas színvonalú szolgáltatásokról, amelyek elkérhetők az ott élők, illetve a befektetni szándékozók számára. Vagyis Kaposvár amúgy egy olyan város, ahol jó élni, mégis lehet egy hiányérzetünk, ez pedig a helyi gazdaság ereje, adóerő-képessége tekintetében lehet. Történelmi előzményei is nyilván vannak annak, hogy a helyi gazdaság erejével kapcsolatban ilyen mondatokat mondok. Nyilvánvalóan tudja minden helybéli, hogy a rendszerváltás utáni, illetve előtti privatizáció, illetve spontán privatizáció nagy károkat okozott Kaposvár gazdaságában. Ezenkívül sajnos, amikor baloldali kormányok uralkodtak az országban, akkor nem számíthattak az ott élők segítségre. Nem olyan régen megéltünk egy válságot, ez a pénzügyi-gazdasági válság volt 2008-2009-ben, és ma csak azt kérdezzük, hogy hol tarthatna Kaposvár gazdasága, ha akkor a devizahitelekkel megnyomorított vállalkozók például hiteltörlesztési moratóriumban, valamekkora járulékcsökkentésben, adócsökkentésben részesülhettek volna, vagy esetleg akkortájt nem növekedtek volna a rezsiterhek. Nem beszélve arról itt az előző napirendnél az európai forrásokról beszéltünk, tárgyaltunk , hogy a helyzet az, hogy szinte elérhetetlen volt 2010 előtt a kaposvári vállalkozók számára az európai forrás, a hazai forrásról meg egyáltalán ne is beszéljünk, mert az meg nem is állt rendelkezésre. És a helyzet az, amiről be szeretnék számolni a Háznak, hogy percek kérdése, hogy megtelnek az ipari parkjaink. Most már az iparterületeink és az ipari parkjaink kapcsán is túligényről számolhatok be. A várható M9-es út és a most már elkészült R67-es kereszteződésében kinéztünk egy 170 hektáros területet, ami kiválóan alkalmas volna nemcsak rövid, közép-, hanem hosszú távon is a befektetői igények, az üzleti környezet számára. Nevezzük az egyszerűség kedvéért Füredi úti ipari parknak, amit szeretnénk megvalósítani. S azért olvastam fel a mai friss hírt, merthogy a Rheinmetall hadiipari vállalkozás mintegy 10 hektárral már bejelentkezett ide, és további 10 hektáros bővítés lehetőségét kéri. Ezenkívül a szokás, a tapasztalat ilyenkor az, hogy a leendő beszállítók is köré települnek, vagyis a 170 hektárból 40 hektár gyakorlatilag nagyon könnyen elkel. A helyzet az, hogy Kaposvárnak a megítélésem szerint egyfajta ipari reneszánszra van szüksége; több ipar egyenlő több munkahely, egyenlő magasabb bérek. Nyilvánvalóan az újabb ipari beruházások megjelenése bérfelhajtó hatású, növekszik a jövedelemtermelő képesség, munkahelyek jönnek létre; a bérek, az adóbevétel, az életminőség emelkedik. Zárszó. A most előttünk lévő költségvetés, illetve számos törvény-előkészítés, ami a kormány elé megy, tartalmazhatja a kaposvári ipari park valamilyen részletkérdését. Azt szeretném kérni a tisztelt Háztól és a kormánytagoktól, hogy támogassák a kaposvári Füredi úti ipari park létrejöttét. Megtisztelő volt a figyelmük. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Gelencsér Attila jegyző úr, képviselő úr. Most megadom a szót Varga-Damm Andrea független képviselő asszonynak, aki napirend utáni felszólalásra jelentkezett: „A politika által irányított bíróságok” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! 2019. március 11-én rendkívül szokatlan események történtek az ország házában, amikor is Böröcz László kormánypárti képviselő interpellált Völner Pál igazságügyi minisztériumi államtitkárhoz arról, hogy sajtóértesülések szerint én a lakásmaffia ügyvédje voltam, annak dolgoztam, és azokat az embereket, akik egész életükben kuporgatták a vagyonukat, lakást vásároltak, lakásmaffia-módszerekkel, az én segítségemmel rakták ki ingatlanjaikból. Majd jött Völner Pál, aki közölte, hogy sajtóértesülések szerint én olyan adásvételi szerződéseket készítettem, amelyek jelentős károkat okoztak az ingatlantulajdonosoknak, és dokumentumok bizonyítják, hogy szoros összefüggésben voltak ezek az ügyek a lakásmaffiával. Egyúttal pedig közölte, hogy elszámolással tartozom a választóim felé, és hogy annál a társaságnál, ahol a Jobbik parlamenti képviselője is dolgozott, feltűnően sok kilakoltatás történt. Természetesen ebből az interpellációból és válaszból két dolog volt igaz: hogy ügyvéd vagyok és parlamenti képviselő, a többi színtiszta hazugság volt. [[18.10]] Két hónapon át száz darab cikkben taglalta több sajtóorgánum, hogy miattam embereket tettek utcára, hamis szerződések elkészítésében működtem közre, és még sorolhatnám a szörnyűségesnél szörnyűségesebb kijelentéseket. Eltelt azóta két év, és gondoltam, beszámolok az Országgyűlésnek arról, ha már interpelláció tárgya lehetett ez a hamis állítássorozat, mi történt a bíróságokon a képviselő és az államtitkár rágalmai óta, mert ezzel is bemutathatom, azért meri ilyen aljas módon támadni a vezető politikusokat a kormánypárti sajtó, mert van hozzá a bírósági rendszerben jó pár bíró, aki segít abban, hogy megússzák a felelősségre vonást. Azon bírók neveit nem mondom ki, akik tisztességesen járnak el, hiszen ilyenek is vannak, de azokét, akik két lábbal tiporják a jogszabályokat és támogatják a jogellenes életvitelre berendezkedett embereket, azokét igen. A Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság bírái tisztességesen lefolytatták az eljárást, amelynek eredményeként Török-Szabó Erzsébet, akire hivatkozott az államtitkár, bocsánatot kért tőlem a bíróság előtt, s közölte, ő ilyeneket soha nem állított rólam. Takács Angéla akire szintén a cikkekben hivatkoznak mint tevékenységem elszenvedőjére szintén bocsánatot kért tőlem a bíróság előtt, és közölte, hogy ő soha nem mondott rólam ilyeneket, amelyek megjelentek. Majd Fürst Mihályné akit áldozatnak állítanak be az én képviseletem miatt közölte, ő olyan kijelentéseket soha nem mondott a sajtó képviselőinek. A Pesti Központi Kerületi Bíróság bírája, Éliás Dávid azzal szüntette meg a bűncselekményeket elkövetőkkel szemben az eljárást, hogy az a kijelentés, miszerint én ügyvédként embereket megnyomorító szerződéseket készítettem, nem alkalmas a becsület csorbítására. Hát, ha ez nem alkalmas, akkor mi?! Majd a tisztességes másodfokú tanács hatályon kívül helyezte ezt, és utasította őt az eljárás lefolytatására. Ez 2020 decemberében volt, az elsőfokú bíróság azóta sem csinált az ügyben semmit. Majd jött Mészáros Ádám, a Pesti Központi Kerületi Bíróság bírája, aki azzal szüntette meg az eljárást, hogy közölte: mindazok a szörnyűséges kijelentések, amelyek engem lakásmaffiózónak állítottak be, sem nem becsületsértő, sem nem rágalmazó. Majd jött a Fővárosi Törvényszék másodfokú tanácsa, Buri Edina Krisztina, Szabó József Tamás és Koós Béla Gergely, akik közölték helybenhagyó határozatukban, hogy azért nem kell felelősségre vonni ezeket a bűnelkövetőket, mert a véleménynyilvánítás szabadsága alapján lehetőség van arra, hogy a személyiségi jogokat korlátozzák, és azért írhattak ilyeneket az újságok, mert ebből tudhatják meg az emberek, hogy hitelesen képviseleme a választókat, azaz a Fővárosi Törvényszék bírái politikai nyilatkozatot csináltak a büntető határozatukból. De ha a Fővárosi Törvényszék bírái úgy gondolják, hogy nem kell betartani a sajtótörvény rendelkezéseit, amely a hiteles tájékoztatásról szól, és hazug rágalmakat következmények nélkül közölhetnek emberekről, akkor talán nem veszik rossz néven tőlem sem a véleménynyilvánítás szabadsága alapján, hogy én pedig azt állítom, hogy ők pedig a kormány szolgálatában álló bírák, és nem az esküjüket kívánják betartani. Térjünk át a polgári perekre! A polgári perekben egyetlenegy határidőt egyetlenegy bíró nem tart be. Közölték velem, hogy akinek jogi képviselője van, az nem szólalhat meg a polgári tárgyalásokon a saját ügyében, azaz mindent elkövetnek azért, hogy egyáltalán megszólalni se tudjak azokban a perekben, ahol számot kell adni ezekről a durva kijelentésekről. El tudom mondani a parlament közösségének, hogy az elmúlt két évben egyetlenegy bizonyítékot egyetlenegy sajtóorgánum nem tudott a perekben benyújtani, ami ezeket a durva és rágalmazó kijelentéseket alátámasztotta volna. Ez a magyar sajtó, és ez a magyar bíróság! Köszönöm szépen. [[Potocskáné Kőrösi Anita tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Aradszki András, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője: „Aktuális ügyekről az új költségvetés-tervezet tükrében” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy hosszan tartó betegség után az első felszólalásomat hallja a tisztelt Ház napirend utáni keretben. A Covid-betegség utáni felépülésem során azt tapasztaltam, azt láttam, amikor már képes voltam informálódni a politikai élet fejleményeiről, hogy azok az önkormányzatok, amelyek ellenzéki vezetés alatt állnak, szinte egyöntetűen keveslik a központi kormányzati támogatást az önkormányzati működésekhez. Sírnak, vészhelyzeteket vizionálnak ahelyett, hogy vezetnék városukat, településeiket, ahelyett, hogy az ott élők részére kedvezőbb életkörülményeket tudnának a maguk eszközeivel biztosítani. Ennek a valótlanságának az alátámasztására megnéztem választókerületünk legnagyobb településének, Érdnek a vonatkozó adatait. Megdöbbentő adatsorra leltem: hogyha egyebek mellett a 2019-es és a 2021-es költségvetési részeket megvizsgáltuk, akkor az összegezve azt jelentette, hogy mára a szolidaritási adó befizetése után mintegy 27 százalékkal növekedett a kormányzati támogatások összege. Ez azt jelenti, tisztelt Ház, hogy például Érd esetében a 2021-es költségvetés előterjesztésében már 1,2 milliárd forinttal több működési támogatást kap a város, mint az előző városvezetés idején. Így már az állam több mint 6 milliárd forinttal támogatja az érdi önkormányzat feladatait. Ezzel kapcsolatosan mindig ellentmondásos nyilatkozatokat látunk az önkormányzati sajtóban. Kiderült többek között, hogy több mint 30 százalékkal növelte idén az egészségügyi feladatok ellátásának támogatását a kormány. Idén ugyanis 400 millió forinttal több működési támogatás érkezik Érdre, elérve ezzel az 1,8 milliárd forintot. Azt gondolom, tisztelt Ház, hogy a települési önkormányzatok, ellenzéki önkormányzati vezetőkről beszélek most, igazából nem a településük vezetésében érdekeltek, hanem abban, hogy minél rosszabb hangulatot keltsenek a választópolgárok körében. Nem településvezetésre szegődtek, hanem kormányváltásra. Minden területen, ahogy elmondtam, növekedett az állami támogatások mértéke, például az érdi önkormányzati sajtót olvasva mégis mintha egy párhuzamos világot lehetne látni: kivéreztetés, elvonások, csődhelyzet, ezek a szavak hangsúlyosan szerepelnek a helyi közmédiában. Hozzá kell tennem, hogy a Házon belül is akad támogatója a Csőzik László polgármester által vezetett ellenzéki oldalnak, Érd városában vezeti ezt az oldalt. Egy jelenleg DK-s, de volt párbeszédes, majd független és listáról bekerült képviselő asszony több alkalommal is megnyilvánul a tekintetben, hogy például a kiesett iparűzési adó kompenzálására megítélt, illetve kilátásba helyezett 777 millió forint kevés Érdnek. Hozzá kell tennem, hogy ez pont annyi, sőt több mint amennyi bevételkiesés keletkezett. Tisztelt Ház! A mai hozzászólásomnak az a lényege, azt indítványozom az ellenzéki önkormányzatok vezetőinek, ezen belül is Érd megyei jogú város polgármesterének, hogy ne a kormányváltást tartsa elsődleges szempontnak, hanem azzal törődjön, azzal foglalkozzon, hogy segítse az érdiek jobb életét, mert ezzel a sírással, ezzel a károgó hangulattal a közös erőfeszítéseinket teszi semmissé vagy gyöngíti azokat a közös erőfeszítéseket, amelyek alapján elmondható, hogy 2019-hez képest vagy 2006-hoz képest főként jelentősen növekedtek az önkormányzatok feladatai , ezért kérem őket ismételten, hogy a tizenegy év alatt az önkormányzatok részére biztosított kormányzati hozzájárulásokat célszerűen és a városlakók érdekében használják fel. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Aradszki képviselő úr. Örülök, hogy én adhattam szót, és újra egészségesen itt van közöttünk. Abban bízom, hogy Bányai Gábor is visszatér hozzánk. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselő asszonya: „A vidék hangja! 10.” címmel. Öné a szó. [[18.20]]
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Múlt hét kedden Böröcz László fideszes képviselőtársam arra ébredt, hogy nem volt elég az önkormányzatok lerablása, most elveszik azt a nagy önkormányzati több ezer milliárdos önkormányzati vagyont, amely itt hazánkban található, és minden magyaré. Elveszik, és ezt ki akarják játszani, magánosítani akarják. Azt, hogy nem egyeztetett senkivel, csak bérlőkkel, ő maga ismerte el a Gazdasági bizottság tegnapi ülésén, amikor megkérdeztem, hogy hány önkormányzattal egyeztetett képviselő úr, és ők egyébként mit szólnak ehhez a javaslathoz, hiszen a sajtóból is értesültünk arról, hogy nemcsak ellenzéki, de kormánypárti polgármesterek és képviselő-testületek tiltakoznak ezen lakásprivatizációs törvény ellen. Nem véletlen, hogy mi, ellenzéki képviselők is már elmondtuk a Gazdasági bizottság ülésén, hogy mitől is félünk. Attól félünk, hogy ez majd teret enged egyrészt a nemzeti vagyon magánosításának, másrészt pedig a lakásmaffiának. Erre egyébként Böröcz képviselőtársam nagy szemekkel nézett a gazdasági bizottsági ülésen, és úgy gondolta, hogy mi valami mesét adunk elő ott a bizottsági ülésen. De nem, ez a kőkemény igazság. És egyébként is látszott a Gazdasági bizottság ülésén, hogy nagyon nagy volt a mozgolódás, hogy akkor mit is tegyenek. Amikor megkérdeztem tőle azt, hogy hol van ebben a törvényjavaslatban annak a tilalma, hogy ha egy lakásbérlő megveszi ezen a potom áron az eddigi bérlakását még egy számpéldát is hoztam neki, egy 20 milliós lakást vetettem fel, annak, ugye, a 30 százaléka 6 millió forint, ha a bérlő már több mint 15 éve lakik ebben a lakásban, akkor 3 millió forint, mert csak a 15 százalékát kell kifizetni, és ha ezt egy összegben ki tudja fizetni, az 2 millió 100 ezer forint. Tehát egy 20 milliós lakás 2 millió 100 ezer forintért lehet a bérlő tulajdona. Soha nem mondtuk, hogy nem szeretnénk a magyarok lakhatását támogatni, na de, nem ilyen áron! Mert ez mit fog jelenteni? Azok, akik ilyen bérlakásban laknak egyébként Magyarországon 105 ezer bérlakás van, ezt ő maga mondta, amiből 21 ezer üresen áll, erről majd egy kicsit később, de a 105 ezer lakásban, akik benne laknak, azok nagyrésze szociálisan rászoruló. Azért kapta ezt a jogot, azért tud ebben a bérleményben lakni, mert úgy ítélte meg az önkormányzat, hogy szociálisan rászoruló. Kérdem én, honnan fog ő 2 millió 100 ezer forintot lerakni az asztalra. Na, hát ezt onnan fogja, hogy majd bekopogtatnak hozzá emberek, és azt fogják mondani, hogy itt van neked ez a pénz, vedd meg ezt a lakást, holnap meg jövök, és adom érte ennek a többszörösét de még így is áron alul hozzájutnak ehhez a lakáshoz. Tehát, amikor azt kérdeztem, hogy hol van a törvényjavaslatban az elidegenítési tilalom, azt nem véletlenül tettem. Erre Böröcz képviselőtársam beismerte, hogy ez nincs benne a javaslatban. Tehát eljutunk oda, hogy teret engedünk az önkormányzati vagyon kijátszásának, magánosításának és a lakásmaffiának. Amikor pedig arra helyezzük a hangsúlyt, hogy az önkormányzati vagyon védelme mennyire fontos, mert az minden magyaré, akkor azt is figyelembe kell venni, hogy rengetegen vannak, akik rászorultak, és amikor ő azt mondja, hogy 21 ezer önkormányzati bérlakás üresen van, akkor azt hagyja figyelmen kívül, hogy ezek nem azért üresek, mert ne lennének rászorulók, hanem azért üresek, mert önök 11 év alatt nem adtak az önkormányzatoknak forrást ahhoz, hogy ezeket felújítsák, vagy elérjék azt a komfortfokozatot, amely emberek alapvető életterét biztosítja. Tehát vannak rászorulók. És ha kimentik ezeket a vagyonokat, magánosítják, akkor ezek a várólisták még hosszabbak lesznek. Tehát a lakásprivatizációs törvény, amit Böröcz László képviselőtársam benyújtott, és ami ellen egyre több fideszes, kormánypárti polgármester is tiltakozik, egész egyszerűen elképzelhetetlen és megszavazhatatlan, és ki merem mondani azt, hogy nemzetellenes cselekedet már ennek a benyújtása is. Az, ami a Gazdasági bizottság ülésén történt: amikor kértem, hogy név szerinti szavazás legyen, hogy tudja meg minden magyar, hogy kik azok a képviselők, akik engedik, hogy ez a törvényjavaslat a Ház elé kerüljön, akkor egész egyszerűen sunnyogva nem engedték a név szerinti szavazást. Így csak azt tudom önöknek mondani, hogy 8 igen, 2 gyáva tartózkodó szavazattal és természetesen a 4 ellenzéki képviselő nem szavazata mellett jövő héten nagy valószínűséggel itt a plenárison fogjuk tárgyalni ezt a törvényjavaslatot, ami ellen mi teljes erőnkből tiltakozunk, mert mi kiállunk az önkormányzatok mellett és kiállunk a nemzeti vagyon mellett. Mindamellett pedig igen a bérlakásprogramra, mert igenis bérlakásokra szükség van. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője: „Csúcson az Újpest, mélyponton a magyar labdarúgás” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés!
A mikrofonját, Steinmetz képviselő úr!
Most hallanak? [[Potocskáné Kőrösi Anita: Z. Kárpát Dániel van bent, nem Steinmetz Ádám! A képviselő neve megjelenik a kijelzőn.]] Most jó. Akkor indulhat újra?
Indulhat újra!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Kupa-döntő a sport ünnepe. Annak megnyerésével pedig sporttörténelmet lehet írni. Ötszörös Magyar Kupa-győztes vízilabdázóként tudom, hogy mennyi munka áll egy ilyen siker mögött, és milyen boldogságot okoz a kupa elhódítása az adott sportolói közösségnek, szurkolóknak, támogatóknak és versenyzőknek egyaránt. Május 3-án rendezték a magyar labdarúgás ünnepét, a Magyar Kupa-döntőt. Az Újpest és a Fehérvár játékosai kifutottak a pályára, és meghallgatták a magyar himnuszt. Nem elénekelték, hanem csak meghallgatták. A két kezdő csapatban ugyanis mindösszesen négy magyar játékos volt. A Fehérvárban Kovács, Bolla, a honosított Nego, valamint Nikolics, az Újpestben pedig egyetlenegy sem. Május 3-a tehát megítélésem szerint nem a magyar labdarúgás ünnepe, hanem éppen ellenkezőleg, mélypontja volt, fogalmilag ugyanis kizárt a magyar labdarúgást ünnepelni magyar labdarúgók nélkül. Az Újpestet irányító külföldi tréner a következő összeállításban küldte pályára tanítványait, ha megengedik, ezt most fel is olvasnám: Pajovic Filip, Ristevski Kire, Tallo Gadji-Celi, Koutroumpis Georgios, Beridze Giorgi, Nemanja Antonov, Mitrović Nikola, Croizet Yohan, Onovo Chukwuebuka Vincent, Pauljevic Branko és Kastrati Lirim. Tisztelt hölgyeim és uraim, csak engem zavar? Mármint nem az Újpest kupagyőzelme, hanem ez a jelenség. Miért jó nekünk, hogy a magyar emberek pénzét külföldi focistákra költik? Persze mondhatják, hogy az európai topligákban szereplő csapatokban is túlnyomórészt külföldi sztárok játszanak, és a tulajdonos egyébként is arra költi a pénzét, amire akarja, csakhogy Magyarországon az első osztályú labdarúgóklubok bevételének mintegy 70 százalékát az állam adja direkt vagy indirekt támogatások formájában. De miért jó nekünk, hogy a magyar emberek pénzét külföldi focistákra költik? Az állami Szerencsejáték Zrt. bevételeiből, a köztelevízió közvetítési díjaiból, a minisztérium által kiutalt összegekből, valamint a társasági adó átengedéséből több milliárd forint bevételre tesznek szert a labdarúgóklubok, amelyek ebből fizetik a külföldi focistákat. Az újpesti labdarúgók egyébként csak tao- és MLSZ-támogatás jogcímen évente 200 millió forint közpénzt költhettek futballisták nevelésére, képzésére. De hol vannak a tehetséges magyar fiatalok? Miért nem kapnak lehetőséget Újpesten és a legtöbb első osztályú csapatban? Azért, mert a magyar emberek pénzét külföldi focistákra költik? De miért jó ez nekünk? De vannak klubok, ahol példaértékűen nevelnek játékosokat. És most nem csak a francia, a holland, a belga és a német klubokra kell gondolni, itt van például a cseh Slavia Praha és a horvát Dinamo Zagreb, amelyek sikertörténetet írnak Európában úgy, hogy szinte kizárólag saját nevelésű fiataljaikra támaszkodnak. Teszik ezt egyébként kiemelt állami támogatások nélkül. Példát vehetnénk róluk. Gratulálok az Újpestnek a kupagyőzelemhez, ez valóban egy szép teljesítmény, de még szebb lett volna ezt a sikert magyar fiatalokkal elérni. És miért jó nekünk, hogy a magyar emberek pénzét külföldi focistákra költik? Nos hát, egyáltalán nem jó nekünk, és a kormányváltást követően nem is fogjuk megengedni, hogy a magyar emberek pénzét külföldi focistákra költsék. Köszönöm a megtisztelő figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Steinmetz Ádám képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 8 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Nyugodalmas szép estét kívánok!