Poštovani izaslanici, vaša ekselencijo, poštovani gosti, predstavnici sredstava javnog informiranja, sve vas lijepo pozdravljam i otvaram 6. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednici je nazočno svih 15 izaslanika. Dakle svi iz reda jednog, drugog i trećeg naroda. Za 6. sjednicu predlažem sljedeći dnevni red 1. Odgovori na pitanja izaslanika. 2. Usvajanje zapisnika sa 4. i 5. sjednice Doma naroda, 3. Osnivanje privremene komisije za izradu izmjena i dopuna Poslovnika Doma naroda, 4. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara, 5. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu, po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara, 6. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o politici i direktnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegoivni po članku 100. Poslovnika doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara, 7. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodnim zonama u Bosni i Hercegovine, po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara, 8. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 9. Prijedlog zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine, predlagatelj Vijeće ministara BiH, drugo čitanje, 10. Prijedlog zakona o izvršnom postupku pred Sudom BiH, predlagatelj Vijeće ministara, drugo čitanje, 2 11. Prijedlog zakona o ispitivanju, žigosanju i obilježavanju ručnog vatrenog oružja i municije, predlagatelj Vijeće ministara, 12. Prijedlog zakona o zaštiti zdravlja bilja, predlagatelj Vijeće ministara, 13. Prijedlog zakona o nadzoru kvaliteta određenih proizvoda pri uvozu i izvozu, predlagatelj Vijeće ministara, 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama u BiH, predlagatelj Vijeće ministara BiH, 15. Ratificiranje Protokola 13. evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda koji se odnosi na ukidanje smrtne kazne u svim okolnostima, predlagatelj Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 16. Ratificiranje Protokola 12. uz Konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, predlagatelj Predsjedištvo BiH, 17. Stupanj ispunjavanja obaveza koje Bosna i Hercegovina ima prema Vijeću Evrope i drugim međunarodnim institucijama u 2003. godini, lista postprijemnih obveza BiH sa prijedlogom aktivnosti, to smo dobili u materijalima, 18. Verificiranje zaključaka s 1. Plenarne sjednice Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, održane 10. travnja 2003. godine Jedna napomena, prije prelaska na raspravu o dnevnom redu želim vas obavijestiti da smo izvršili dopunu dnevnog reda koju smo vam podijelili na klupe i to sa točkom pod rednim brojem 8. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci BiH, po članu 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Predsjedništvo BiH. Otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Gospodin Ilija Filipović. Gospodine FIlipoviću izvolite.
Gospodine predsjedavajući i ostali članovi Kolegija, kolege zastupnici predložio bih dopunu dnevnog reda prije otvaranja rasprave o dnevnom redu i to na prijedlog Ustavno-pravne komisije koja je jutros zasjedala da razmotrimo - Prijedlog zaključka Ustavno-pravne komisije u svezi događanja na Tržnici Arizona. Prijedlog zaključka ćete dobiti za koji trenutak. Hvala.
Zahvaljujem. Ima li još? Gospodin Čengić. Izvolite. 3
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, poštovani predstavnici Vijeća ministara, ostali prisutni, sasvim sigurno da ova tema koja je predložena kao dodatna ili dopunska za današnji dnevni red može biti jako zanimljiva. S obzirom da mi nemamo nikakav materijal, možda bi bilo bolje da razmotrimo ovo kao inicijativu za narednu sjednicu, a da u međuvremenu osiguramo neki materijal na osnovu koga možemo razgovarati o ovoj stvari. Jer ja nemam nikakav materijal, a ono što čujem u medijima za mene nije osnova i ne može biti osnova za ovako ozbiljan razgovor. Dakle ne poričući važnost ove teme, predlažem možda da ovo uzmemo rađe kao inicijativu i da uvrstimo u narednu sjednicu dnevnog reda, a do tada da predlagač pripremi materijal koji će biti osnova za raspravu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Imamo dva prijedloga gospodin Filipović.
Poštovani predsjedavajući, kolege i gospodo zastupnici, ja moram progovoriti par riječi u ime zaštite jedinstvene odluke, jednoglasne odluke Ustavno-pravne komisije u svezi ovoga prijedloga zaključka. Mi smo svi ovdje koji sjedimo u Domu naroda i ne samo mi dobili otvoreno pismo Udruge građana vezano za problem koji dugo, dugo traje na Tržnici Arizona i budući je između ostalih stvari u nadležnosti Ustavno-pravne komisije raspravljati o povredi ljudskih prava i sloboda, temeljnih ljudskih prava i sloboda koje su zajamčene Ustavom Ustavno-pravna komisija je donjela jedan kratki zaključak, da nema zabune, jedan kratki zaključak, predlaže ga Domu da ga Dom prihvati ili odbije u svezi ovog događanja, bez ulaženja u meritum stvari. To je nešto što nas, našto nas vrijeme tjera, to je nešto što je dužnost Ustavno-pravne komisije da na to reagira bez obzira gdje su, na kojim prostorima Bosne i Hercegovine povrijeđena ljudska prava dužnost je bilo Ustavno-pravne komisije da reagira na to i dužnost je o tome Ustavno-pravne komisije izvjestiti ovaj Dom. Dom će zauzeti stajalište o tome kako bude ocjenio da tako treba postupiti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću. Još neko želi? Gospodin Genjac.
Cijenjeni predsjedavajući, poštovane kolege, kolegice, uvaženi gosti, samo da pomognem kolegi predsjedavajućem Ustavno-pravne komisije. Dakle zaključak je vrlo jednostavan i kratak. Prijedlog zaključka Ustavno-pravne komisije je zapravo ono što se i 4 pominje, da se zatraži informacije od Vijeća ministara da bi se na idućoj sjednici Doma naroda postojale pretpostavke za kvalitetnu raspravu o ovom pitanju. Dakle zaključak, prijedlog zaključka je samo da se zatraži informacija i mislim da možemo prihvatiti ovakav dnevni red. Hvala.
Zahvaljujem na dodatnom pojašnjenju. Evo čuli smo. Evo gospodin Čengić odustaje od svog prijedloga. Dakle imamo ovdje prijedlog gospodina Ilija Filipovića da evo pod 19. točkom današnjeg našeg dnevnog reda naše sjednice stavimo Zaključak našeg doma, on se sada priprema u stručnim službama, stiče svaki čas ovdje nama na klupe, ali čuli smo njegovu sadržinu, dakle – Događanje oko Tržnice Arizona. Mislim da možemo se izjasniti o proširenju jeste, proširenju dnevnog reda. Ja dajem na izjašnjenje da se uvrsti kao točka dnevnog reda pod brojem 19. Događanja oko Tržnice Arizona. Znači naš zaključak. Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili novu točku dnevnog reda pod brojem 19. Događanja oko Tržnice Arizona. Mi ćemo se očitovati našim zaključkom po ovoj točki. Je li ima još neko ko želi se javiti u raspravi oko prijedloga dnevnog reda? Ako nema niko za raspravu ja zaključujem raspravu i predlažem da usvojimo ovakav dnevni red koji je pročitan u prijedlogu uz ovu dopunu koju smo upravo izglasali. Ko je za ovako dopunjen dnevni red? Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno prihvatili ovakav dopunjeni dnevni red. Odmah bismo prešli na prvu točku dnevnog reda. Ona glasi Ad. 1. Odgovori na pitanja izaslanička pitanja, izaslanička pitanja i odgovori na izaslanička pitanja Odgovore na postavljena pitanja dobili su Velimir Jukić i Osman Brka. Ja pitam izaslanike da li su zadovoljni sa odgovorima? Gospodin Brka izvolite. 5
Uvaženi predsjedavajući, uvažene kolege, uvaženi gosti, gospodo novinari, ja sam postavio jedno vrlo jednostavno pitanje, a dobio sam jedan nesuvisli odgovor. Doduše ne znam, nisam vidio kako je Služba proslijedila to pitanje dalje, ali moje je pitanje je bilo vrlo jasno. Pošto je odgovor potpuno nejasan ja sam nesuvislo, ja ću ponoviti pitanje, ali sada ću ga pročitati i molim vas. Napisano je. Svi znamo da je za zemlje bivše Jugoslavije donesen embargo od strane Savjeta bezbjednosti za uvoz i promet oružja. Znamo kada se to dešavalo. Moje pitanje je vrlo jasno – Je li taj embargo za zemlje bivše Jugoslavije ukinut od strane onoga ko ga je donio? Ja na to pitanje nisam dobio odgovor i ja ga ponavljam.
Zahvaljujem gospodinu Brki. Gospodin Zoran Spasojević. Je li. Izvolite, izvolite postavite pitanje.
Ja se izvinjavam, ali ja imam pitanje, nisam dobio, postavio sam pitanje na prošloj sjednici i ne znam što je koliki je razlog, da li je to onaj rok od mjesec dana, ali bar da u tom roku od mjesec dana bude, da dobijem taj odgovor. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Spasojeviću. Da li još neko želi od zastupnika postaviti pitanje? Dok se neko ne odluči ja ću kratko prokomentirati odgovor na svoje pitanje. Ja sam postavio pitanje Vijeću ministara i dobio odgovor, a sa odgovorom nisam zadovoljan, odgovor je necjelovit. Dakle moje pitanje je glasilo - Koliko je izdato dozvola za međunarodni prijevoz roba u prošloj godini i kakav je način njihove raspodjele? To je samo jedan dio pitanja, a suština pitanja bila je u tome 6 - Što Vijeće ministara i druge odgovorne institucije Bosne i Hercegovine čine da se ovaj problem trajno riješi? Dakle da nema više problema našim prijevoznicima i korisnicima međunarodnih dozvola za prevoz roba i ljudi, nego da imaju to pitanje, odnosno taj problem riješen i da se mogu nesmetano baviti ovim poslom u skladu sa zakonom i drugim propisima. Dakle ja ću sada proširiti svoje pitanje - Što Vijeće ministara i druge institucije Bosne i Hercegovine čine da riješe ovaj problem, dakle trajni, odnosno već hronični nedostatak pojedinih vrsta dozvola za međunarodni prijevoz roba i putnika? Jer poznato je da druge nama susjedne zemlje, a i druge zemlje ove probleme rješavaju na vrlo efikasan način i nitko osim naših prijevoznika i naših poduzeća nema ovakve probleme. Ovih dana imali smo i drastičan primjer kada su neke agencije turističke i prevozničke kuće ugovorile određene posjete stranih gostiju i turista, radilo se o nekoliko grupa od 50-ak gostiju, međutim zbog nemogućnosti rješavanja ovog problema, dobijanja dozvole za prijevoz putnika u međunarodnom prijevozu ovi ljudi nisu mogli uraditi ovaj dogovoreni posao. Time su izgubili dio svog posla, izgubili su svoj dio, dio svog ugleda poslovnog, a što je najvažnije izgubili smo svi skupa, izgubili smo priliku da se predstavimo Svijetu i da dovedemo ovdje ljude i da evo oni koji rade ovaj posao zarade, odnosno da rade svoj posao, zarađuju svoj svakodnevni kruh. Evo u ovom pravcu bih ja želio da ide ovo postavljeno pitanje i da znači još jedanput ću ponoviti. Bit je - Što čine odgovorne institucije Vijeće ministara i druge institucije Bosne i Hercegovine da se ovaj problem, ovo važno pitanje riješi? Gospodine Tomislav Limov.
Poštovani gospodine predsjedatelju i gospodo dopredsjedatelji, cijenjeni predstavnici Vijeća ministara, poštovani predstavnici sredstava javnog informiranja, uvažene kolege izaslanici, poštovani gosti, cijenjeni predstavnici stručnih službi, dame i gospodo, ja ću nastojati postaviti precizno pitanje te neću davati dodatno obrazloženje. Želim postaviti pitanje ministru sigurnosti, gospodinu Bariši Čolaku, odnosno želim postaviti dva sljedeća pitanja 1. Kakva je brojno i u postocima nacionalna struktura uposlenika u Ministarstvu unutarnjih poslova Federacije Bosne i Hercegovine i Ministarstva unutarnjih poslova Republike Srpske? i 7 2. Koje su nacionalnosti obnašatelji sljedećih dužnosti u MUP-u Federacije Bosne i Hercegovine i MUP-u Republike Srpske - ministar, ravnatelj Uprave policije, - ravnatelj Uprave administaracije, - ravnatelj Policijske akademije, - načelnik Sektora kriminalističke policije, - zapovjednik Postrobje za posebne, odnosno specijalne namjene, - zapovjednik Postrojbe za zaštitu objekata i osoba, - načelnik, odnosno šef Kriminalističke tehnike, - načelnik, odnosno šef Pravne službe i - načelnik, odnosno šef Službe materijalno financijskih poslova Molim ministra Čolaka da mi sukladno odredbama članka 121. Poslovnika Doma naroda odgovori u pisanom obliku.
Zahvaljujem gospodinu poslaniku Limovu. Je li ima još netko? Gospodin Brka. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvažen kolege, ja sam na sjednici od 1. aprila postavio jedno poslaničko pitanje gospodinu Draganu Čoviću na koje nisam dobio odgovor nikakav i ja ću samo ovdje da 121. član našeg poslovnika citiram 'u stavu 3. – '' odgovor u pisanoj formi mora se dostaviti u roku od 15 dana. Izuzetno može se tražiti produženje roka za sljedećih 10 dana''. Pošto je ovih 15 dana prošlo, ovih 10 vjerovatno još nije, ja ću ovdje da ponovim pitanje gospodiu Čoviću i upozoravam nas kolege ovdje poslanike da ću po stavu 5. Poslovnika 121. gdje kaže – ''ako se odgovor ne dostavi u roku iz člana 121. stav 3. podnosilac pitanja može tražiti od Kolegija da pitanje na koje traži odgovor obavezno uvrsti u dnevni red sljedeće sjednice Doma''. Pošto ću ja to zaista tražiti, ja to sada tražim, ako ne dobijem odgovor od gospodina Čovića ja ću tražiti da za iduću sjednicu Doma to bude tačka dnevnog reda na našoj sjednici, a da je to zaista tako, ja ovdje imam nezvaničan prevod tog intervjuja, a imam i engleski original i ja ću to dostaviti ovdje sada našim trojici predsjedavajućih i predsjednicima klubova da to imaju i da vide je li zaista mi na ovome trebamo šutiti ili trebamo dobiti odgovor i trebamo zauzeti stav, odnosno građani Bosne i Hercegovine treba da dobiju objašnjenje šta je ovdje sve rečeno. Hvala vam. 8
Zahvaljujem gospodinu Brki. Je li još neko? Gospodin Spasojević. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, odnosno delegati, dragi gosti, želim da postavim jedno pitanje samo ne znam trenutno sada ko bi to mogao da odgovori, a pitanje je veoma delikatno. Radi se o delegatima Doma naroda Federacije Bosne i Hercegovine gdje su Srbi zakinuti za određen broj delegata i to pitanje već duže vrijeme stoji otvoreno i ja sada pitam ili OHR ili Visokog predstavnika - Kada će Srbi dobiti onu kvotu koja ima je po zakonu i pripada? Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Spasojeviću. Ko se još želi javiti, odnosno postaviti pitanje? Budući nema više prijavljenih, završićemo sa ovom točkom dnevnog reda. Naravno da oni kojima su pitanja upućena trebaju u roku kako je predviđeno i odgovoriti na pitanja. Nadamo se da će tako i uraditi. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda Ad. 2. Usvajanje zapisnika sa 4. i 5. sjednice Doma naroda Ove smo zapisnike dobili. Jel se netko javlja za raspravu? Neka intervencija, dopuna ili. Ne vidim prijavljenih. Ja konstatiram da se nitko ne želi javiti i o ovome raspravljati i ja predlažem da usvojimo zapisnike sa 4. i 5. sjednice. Ko je za ovakvu odluku? Ko je za? Zahvaljujem da smo jednoglasno usvojili zapisnike sa 4. i 5. sjednice Doma naroda. Prelazimo na treću točku dnevnog reda Ad. 3. Osnivanje privremene komisije za izradu i dopunu Poslovnika Doma naroda Ovo je odlučeno na Zajedničkom kolegiju Doma naroda i Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine odlučeno je također i na našem kolegiju i evo dogovorili smo se da ćemo birati šest članova, po dva iz svakog naroda. 9 Ja otvaram raspravu. Ko se javlja? Gospodin Milojević. Gospodine Milojeviću izvolite.
Hvala. Drage kolege, poštovani gosti na samom početku mog prvog današnjeg obračanja želim da čestitam najveći hriščanski praznik svim Hrvatim i svim Srbina i svim drugim koji ga slave u Bosni i Hercegovini, a to je kao što znate Uskrs ili Vaskrs. Po ovoj tački dnevnog reda vi znate da smo imali jednom na sjednici našeg doma i da je na zahtjev srpskih delegata ta tačka skinuta, odnosno tako usaglašeno na Kolegijumu koji je zasjedao u pauzi te sjednice. U međuvremenu mi smo svjesni činjenice da je u Predstavničkom domu ista takva komisija formirana, dakle za izmjene i dopune Poslovnika i na zajedničkim, na sjednicama zajedničkog kolegijuma susrećemo se sa prijedlozima koji dolaze uglavnom od te komisije, a prijedlozi se odnose na osnivanje nekih novih komisija koje bi trebale biti obrađene u poslovnicima. Tako smo jednoglasno zaključili na našem kolegijumu da je neophodno da i mi u našem domu osnujemo ovu komisiju i evo kao što je rekao predsjedavajući, gospodin Jukić mi smo i predložili da ta komisija dakle ima po dva člana iz svakog naroda i evo, naravno ja ću iskoristiti ovaj izlazak za govornicu i odmah predložiti ispred srpskog naroda dva člana te komisije. Dakle ja predlažem gospodina – Šiljegovića, šefa našeg kluba i gospodina Radovanovića ispred Kluba delegata srpskog naroda. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Milojeviću. Gospodin Mustafa Pamuk. Gospodine Mustafa izvolite.
Evo ja koristim priliku da vas sve pozdravim ispred Kluba poslanika, zastupnika bošnjačkog naroda u ovu komisiju predlažem – dr. Halida Genjca i gospodina Hasana Čengića. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Pamuku. Gospodin Ante Spajić. Gospodine Spajiću izvolite. 10
Gospodine predsjedniće, štovane dame i gospodo ispred Hrvatskog kluba predlog je - gospodin Velimir Jukić i gospodin Ilija Filipović. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Spajiću. Imamo znači kompletan prijedlog. Ja dajem na izjašnjavanje prijedlog da, prijedlog komisije. Ima li primjedbi ili zapravo dopune? Teško je imati bilo šta. Ovo je došlo od klubova da je usuglašeno. Govorili smo se da to šest po dva iz svakog naroda. Ja ću još jedanput pročitati ova imena. Znači Komisija za izradu i dopunu Poslovnika Doma naroda u sastavu: - gospodin Šiljegović, - gospodin Radovanović, - gospodin Genjac, - gospodin Čengić, - Jukić i - gospodin Filipović. Ko je za ovakav prijedlog? Ko je za? Jednoglasno. Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno izabrali Komisiju za izradu i dopunu Poslovnika Doma naroda u rečenom sastavu. Da se odmah dogovorimo ovdje da ne bude ko će sazvati Komisiju.
Ti. Gospodin Jukić.
Evo predlažu da to budem ja. Ja to prihvaćam. Odmah smo i to riješili. Završili smo. Jeste. Završili smo s ovom točkom dnevnog reda. Idemo na sljedeću. Četvrta točka 11 Ad. 4. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine (po članku 100. Poslovnika Doma naroda), predlagatelj Vijeće ministara Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Dom odlučuje od zahtjevu da se Zakon razmatra po ovom članku nakon rasprave. Amandmani se kao što znate ne podnose. Članak 100. točka 3. Zakon je usvojen na sjednici Zastupničkog doma održanoj 22.4. tj. juče. Otvaram raspravu. Imamo li ovdje nekoga u ime predlagača? Očito da nemamo. Gospodin Neimarlija i gospodin Čengić žele se javiti u raspravu. Gospodine Neimarlija izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege delegati i gosti ja bih također iskoristio ovu priliku najprije da čestitam veliki praznik Uskrs katolicima koji je već bio i Vaskrs pravoslavnim koji će biti, a izašao sam da u ime bošnjačkih delegata prije izjašnjavanja o proceduri oko ovog Prijedloga zakona kažem da mi imamo razumjevanje za razloge VIjeća ministara da donošenje ovog zakona ide po hitnom postupku. Međutim držimo da bi kod objavljivanja ovog zakona bilo nužno izvršiti tehnička dotjerivanja, jer su u tekstu se potkrale ne bih rekao greške, nego kriva rješenja u očigledno prijevodu sa engleskog kod člana 3. gdje stoji - da odluke odgovarajuće o državljanstvu donose kompetentne vlasti entiteta i umjesto neprikladnog izraza ili neprikladne sintagme kompetentne vlasti treba da stoji - mjerodavni organi entiteta. I druga, upravo da bi se otklonila i stilske i jezičke manjkavosti predlažem da se također kod objavljivanja ovog Zakona u članu 1. u drugom stavu riječ – ''radi'' dva puta preinači ili zamjeni sa riječju ''usljed'', jer je ovdje ona krivo da tako kažem smještena. Uz ovu preporuku ili da kažem sugestiju da se kod objavljivanja Zakona izvrše ova dotjerivanja i držimo da se može priči izjašnjavanju o proceduri oko donošenja ovog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Neimarliji. Gospodin Čengić.
I ja se takođe pridružujem čestitkama povodom blagdana i katoličkim i pravoslavnim vjernicima i nadam se da će takvi blagdani prvo oživjeti vjerska osjećanja kod ljudi, a drugo učiniti da se bolje razumjevamo i tražimo zajednička rješenja. 12 Što se tiče ovoga što je gospodin Neimarlija rekao ja bih imao sljedeću dopunu, ili bolje rečeno jednu načelnu sugestiju za predstavnike VIjeća ministara s tim da podsjećam predsjedavajućeg i vođstvo Doma ili Kolegij doma da smo mi ako se ja sjećam zauzeli stav da nećemo odlučivati o tačkama za koje nema predstavnika predlagača. Dakle ja mislim da je ovo zaista ne primjereno i neprilično od strane Vijeća ministara i nedopustivo da Vijeće ministara na ovakav način pristupa tako ozbiljnim pitanjima da na jednoj strani predlaže hitni postupak za naš dom po članu 100., a da na drugoj strani ne postoji predstavnik predlagača. To je prvo. Drugo, gospodin Neimarlija je u ulozi advokata predlagača obrazložio nešto što je vrlo logično, ali da li je sasvim tačno mi to možemo zaista znati tek ako dođe predstavnik predlagača da nam objasni. Po njegovom mišljenju ovaj pojam kompetentan u članu 3. komeptentni organ po njemu je loš ili nezgrapan prijevod sa engleskog što bi trebalo da bude zapravo nadležnog organa. Međutim, vi dobro znate da u Federaciji Bosne i Hercegovine i u Republici Srpskoj postoje različite institucije nadležne za ovo pitanje. Dok je na jednoj strani to Ministarstvo unutrašnjih poslova u Republici Srpskoj je to, pomozite mi kako se zove agencija ili ovako nešto koja je nadležna za državljanstvo. Dakle, sasvim sigurno je različit naziv institucije koja je nadležna u jednom, odnosno drugom entitetu. Molim vas, ne vidim niti jednog razloga da predlagač, ako sam razumio u ovom slučaju Vijeće ministara nije navelo konkretno i precizno ime institucije u svakom entitetu koja je nadležna za ovaj posao. Iz vrlo jednostavnog razloga, dakle osobno ću biti apsolutno protiv Zakona u kome bi ostala definicija kako trenutno stoji u tekstu koji smo mi dobili, a to je da se radi o kompetentnom organu. Ako je kompetentan organ, onda to podliježe tumačenju koje može biti da je to vlada, da je to neko ministarstvo, da je sutra neko drugo ministarstvo, da je to neki treći put, neka općina ili općinska služba itd. To je jednostavno nedopustivo. Ne možemo na takav način raditi tako ozbiljno stvari. Dakle ne vidim niti jednog razloga i nikakvu zapreku zašto Vijeće ministar u tekstu u članu 3. ovog Zakona nije precizno navela puni naziv institucije u svakom od entiteta koje taj posao radi i za koje su ovoga časa nadležni. Smatram da je gospodine predsjedavajući potrebno izvršiti ovakvu dopunu ove odredbe Zakona. Da li ćemo to raditi sada ili naknadno to ostaje na Domu da se odluči. Drugo pitanje koje želim ovdje pokrenuti je načelne prirode i pretpostavljam da će biti interesantno za sve kolege s obzirom da smo svi članovi jedne ili više komisija ovoga Doma. Naime, prema općoj definiciji u Poslovniku za pitanja koja tretira ovo, recimo ovaj Zakon ili neki drugi zakon nadležna je neka komisija. Imamo nekoliko zakona u ovom dnevnom redu koji su išli po članu 100. Dakle prema definiciji Poslovnika kada ide prijedlog zakona po članu 100. onda se izbjegava rasprava na komisijama i komisije ne učestvuju uopće u radu, nego zakon ide direktno na Dom. 13 Ja mogu razumjeti jedan od razloga zašto je to napravljeno. Kao razlog je da se ubrza procedura, da se skrati procedura itd. Ali moram kazati da je za mene to zapravo nešto što je direktno suprotno također odluci ovoga Doma, a to je da Dom ima svoju ulogu, odnosno da Parlament Bosne i Hercegovine ima svoju zakonom predviđenu ulogu zakonodavca. Dakle da učestvuje aktivno u izradi zakona i svih drugih akata koji su u nadležnosti Parlamenta. Na ovaj način se faktički Dom u suštini onemogućava da aktivno učestvuje dovodeći ga pred svršen čin i nedopuštajući da njegove komisije koje su formirane po nekom principu da mogu da se ozbiljno i temeljito bave pitanjima iz svoga domena, dakle dovodeći Dom da direktno raspravlja o tome i izbjegavajući kompetentnost komisija. U najmanju ruku ako komisija ne može zaustaviti ovaj prijedlog i ne može promjeniti prijedlog da to ide po skraćenom postupku još uvijek komisija ima mogućnosti da Dom izvjesti o svome stavu i o svom ekpertnom mišljenju u vezi sa predmetnim pitanjem. Iz tog razloga koristim ovu priliku gospodine predsjedavajući da predložim inicijativu da se u novom poslovniku ovoga Doma izmjeni ova odredba i da se omogući komisijama da raspravljaju i o pitanjima koja idu po članu 100., a da i dalje ostaje to pravilo da član 100. je dakle skračeni postupak. Smatram da je to doprinos radu Parlamenta i poziciji Parlamenta s jedne strane i s druge strane to može biti poticaj VIjeću ministara da traži druge tehničke forme saradnje sa Parlamento i prije nego što zakon dođe u poziciju da se o njemu raspravlja po članu 100. na našem Domu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Gospodin Filipović.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege zastupnici, samo kratko. Mislim da je nužno reći da je u hrvatskoj verziji Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine ovo o čemu je govorio uvaženi kolega Neimarlija sasvim točno isrpavno napisano. Čini mi se da je riječ ovdje o krivom prijevodu na bošnjački jezik i to tako treba uzeti da bosanski jezik, ispričavam se gospodinu Čengiću i to tako treba uzeti. Znači treba u članku 3. kada je u pitanju bosanska verzija teksta samo tačno prevesti. U hrvatskoj verziji piše da to – odluke prema člancima koji su pobrojani ovdje donose nadležna tijela entiteta i to je sasvim okej. Kompetentno je, znate, to je nešto što je, nema veze sa onim što se hoće reći. I ovdje je čak krivo otipkano, čini mi se da ovo što je tražio gospodin Neimarlija da treba te nekakve tehničke ispravke napraviti u članku 1. gdje se kaže – radi preuzimanja, pogrešno je prevedeno. Treba reći radi poduzimanja, odnosno usljed poduzimanja kako je to gospodin Neimralija i rekao. Hvala lijepo. 14
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću. Ovako, više se niko nije javio za raspravu. Mi smo na našoj prvoj sjednici donjeli jedan zaključak o našem radu u kojem stoji da se naš Dom, Dom naroda neće izjašnjavati o ni jednom prijedlogu bez obrazloženja, odnosno bez nadležnosti predlagača. U ovom slučaju nemamo očito je nikoga u ime predlagača i sukladno tom našem zaključku mi bi trebali ovaj prijedlog skinuti sa dnevnog reda. Jedino što možemo ipak još, ne znam da li nam to Poslovnik dopušta, mislim da da, da odgodimo svoje izjašnjenje o ovom Zakonu do pred kraj našeg zasjedanja, ukoliko se stvarno netko od predlagača pojavi i eventualno obrazloži ova neka, neke dvojbe, mi smo voljni tada pristupiti izjašnjenju o ovom Prijedlogu zakona. Jel se slažete sa ovakvim našim postupanjem? Slažete. Možemo li onda donjeti ovakav zaključak. Znači da odgodimo izjašnjenje nakon završene rasprave o tekstu Zakona do samog kraja. Ko je za ovakav zaključak? Samo izjašnjenje odlažemo za kraj sjednice. Ko je za ovakav zaključak? Ko je za? 12 za. Zahvaljujem. Ko je protiv? –1 Suzdržan? –2 suzdržana Jeste. Zahvaljujem svima. I ja bih zamolio da neko iz stručni službi obavijesti resorno ministarstvo, odnosno nadležno, jeste, da ipak znači budemo evo kooperativni maksimalno i dosljedni svojih u provedbi svojih zaključaka o našem načinu rada. Zahvaljujem svima. Idemo na petu točku dnevnog reda. Ad. 5. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitetskom cestovnom prijevozu, po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Doma, Dom odlučuje o zahtjevu da se Zakon razmatra po ovom članku nakon rasprave. Amandmani se ne podnose sukladno članku 100. točka 3. Zakon je usvojen na sjednici Zastupničkog doma održanoj 22.4. tj. juče. Ja otvaram raspravu. Da li se netko javlja za riječ? Javlja se predsjednik, predstavnik predlagača. 15
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, zahvaljujem se na datom vremenu. Ja bih želio reći da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnom i međuentitskom drumskom saobraćaju jedan od zakona koji je urađen zajedno sa Buldožer komisijom koju je formirao OHR-a. Vidjeli ste i što je najvažnije to je da je prijedlog Buldožer komisije bio izuzetno kvalitetan, da je on tražio od nas poboljšanja i olakšanja, odnosno liberalizaciju dobijanja dozvola za međunarodni i međuentitetski saobraćj. Moram reći da je izuzetno značajno da smo u razgovorima sa prevoznicima i sa komorama u Bosni i Hercegovini došlo do zajedničkih rješenja koja su ovdje predložena. Predložena rješenja omogučiće da svi prijevoznici u Bosni i Hercegovini bez diskriminacije na jednostavniji i efikasniji način dobivaju licence za kretanje, odnosno za međunarodni i međuentitetski saobraćaj. Vidjeli ste ovdje pregled članova smo vam dostavili koji se mjenjaju i vidjeli ste šta se tu tačno mjenja. Mjenjaju se ograničenja koja su do sada bila, a to je da određeni prevoznik iz određeno entiteta uvijek mora imati saglasnost resornog ministarstva iz onog drugog entiteta ili Distrikta Brčko. To se eliminiše, dovodi se u ravnopravan položaj svih prijevoznika. Ja bih želio iskoristiti ovu priliku da iskažem svoje žaljenje zašto uvaženi predsjedavajući gospodin Jukić nije zadovoljan odgovorom na njegovo poslaničko pitanje i mi ćemo se potruditi da za narednu sejednicu pripremimo izuzetno kvalitetan odgovor onakav kakav je on i tražio. Hvala lijepo.
Zzahvaljujem gospodinu zamjeniku ministra gospodinu Bašiću. Gospodin Čengić se javlja za raspravu. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, ako sam ja dobro razumio Prijedlog izmjena i dopuna ovoga zakona radi se u suštini o tome da se ubrzava proces registracije stranih ulaganja skraćuju dakle put i skraćuje vrijeme što definitivno jeste važno i može biti značajno za privlačenje stranih ulaganja. Nego šta je sada.
Peta je točka. 16
Što se tiče ovog cestovnog saobraćaja on je zaista i ja sam pogledao i to. Izvinjavam se, ali dobro. Nije nego sam jednostavno pogledao. Naime, radi se o tome da je ovo trebalo davno uraditi. Međutim, ono što sam mislio da kažem je sljedeće. Bojim se da ćemo nakon pola godine doći u situaciju da ćemo sami sebe popravljati i sami sebe koriti i reći kako smo metodološki uradili krivu. A zašto? Buldožer komisija ima definitivno po mom mišljenju dobru namjeru. Međutim ne znači da je pristup koji je ponuđen ste strane nešto što nas obavezuje i što je najbolje moguće. S ozbirom na to da se radi o inicijativi, dakle ogromnog broja institucija, kompanija itd. dakle o vrlo različitim pitanjima koja iz potpuno različitih uglova gledaju pod isti problem, ili različite probleme, ja sam sasvim uvjeren da ćemo u nekim stvarima izgubiti dakle cjelinu i konzistentnost i kompatibilnost rješenja. Iz tog razloga smatram da bi bilo korisno prvo da Vijeće ministara pokuša postaviti cjelinu, dakle sve promjene koje ima namjeru raditi na osnovu predloga Buldožer komisije zajedno. I drugo, bilo bi po mom mišljenju vrlo korisno da održimo jedan sastanak, ovaj Dom, da li će i drugi Dom to ja ne mogu predlagati, dakle ali ovaj Dom i predstavnici Vijeća ministara u vezi sa svim pitanjima koja je inicirala Buldožer komisija, a koje Vijeće ministara prihvata i za koje Vijeće ministara ima konkretna rješenja i konkretne primjedbe. Uvjeren sam da bi jedan takav razgovor omogućio da vidimo cjelinu i omogućio da sagledama pozitivna rješenja, ali eventualno i negativne efekte nekih rješenja u odnosu na postojeće zakone ili na postojeća rješenja. Već ima upozorenja da ćemo vrlo brzo postati kontradiktorni u nekim stvarima u odnosu na ono što je sada, što je do sada itd. Iz toga razloga smatram, podržavajući dakle ideju da kroz ovu tzv. Buldožer komisiju popravimo sve što moguće i učinimo dakle i zakonska rješenja efikasnijim i državnu infrastrukturu operativnom više nego do sada. Smatram da bi bilo vrlo korisno da Vijeće ministara, odnosno nadležni organi Vijeća ministara predlože jednu sjednicu na kojoj bi raspravili cijelinu prijedloga i promjena s kojima oni idu, a u vezi sa Buldožer komisijom kako bismo i mi dobili jedan, jednu jasnu sliku i onda možda čak i razmotrili mogućnost da to i razmatramo na jednoj posebnoj sjednici. Dakle sve ono što je bilo spremno za raspravu i za usvajanje da možda idemo sa jednom posebnom sjednicom na kojoj bismo oko toga donjeli odluku da bismo sačuvali konzistentnost sistema i da bismo osigurali kompatibilnost na svim nivoima. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Jel se još neko želi javiti za raspravu? Nema više prijavljenih. Ja zaključujem raspravu. Najseprije izjašnjavamo o tome da ovaj zakon razmatramo po članku 100. točka 2. 17 Ko je za? – 14 za. Zahvaljujem. Konstatiram da je sa 14 glasova za.Pardon. Ko je protiv? Uzdržan? – 1 Konstatiram da je sa 14 glasova za, 1 uzdržanim odlučeno da se ovaj zakon razmatra po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Sada se izjašnjavamo o tekstu Zakona. Ko je za ovakav tekst Zakona? Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili ponuđeni tekst Zakona. Idemo na sljedeću točku dnevnog Ad. 6. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o politici i drektnih stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini Zahtjev ide po članku 100. Poslovnika doma naroda, predlagatelj je Vijeće ministara. Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda Dom naroda odlučuje o zahtjevu da se Zakon razmatra po ovom članku nakon rasprave. Amandmani se ne podnose sukladno članku 100. točka 3. Zakon je usvojen na sjednici Zastupničkog doma održanoj 22.4. tj. juče. Ja otvaram raspravu. Je li ima netko u ime predlagača? Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, uvaženi poslanici i zastupnici ja ću u ime Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da samo kažem da je ovo isto jedan od zakona koji je u ovoj koordinaciji Buldožer komisije pripremljen u našem Savjetu ministara i njego je cilj da pojednostavimo apsolutno proceduru i da ubrzamo registraciju stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini da na taj način otklonimo jednu od administrativnih zapreka dotoka stranog kapitala u Bosnu i Hercegovinu. On ima ustavni osnov za donošenje. Mi smo naveli u obrazloženju upravo šta je cilj i smatram da je i ovo jedan od zakona koji trebamo danas usvojiti. Ako treba i neko bliže pojašnjenje ovih članova, ja imam ovdje i stari zakon i ovu izmjenu pa ćemo se uključiti u raspravu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Tošiću. Ko se javlja za raspravu? Gospodin Čengić. Gospodine Čengiću izvolite. 18
Dakle ja se izvinjavam što ću se ponoviti od maloprije. Podržavam u cjelosti inicijativu da se skrati procedura registriranja stranih ulaganja i msilim da je ovo jedno dobro i korisno rješenje. Uvjeren sam da će se u tom smislu osigurati i druga rješenja koja će zaista ubrzati i skratiti ovu proceduru. Ipak bih volio da razumijem koji je razlog vodio predlagača da u odredbi o registriranja na nadležnim registracionim sudovima ostavi rok od 3 mjeseca u kojim unutar koga će svako 3 mjeseca nadležni registracioni sudovi dostavljati informacije o novim stranim ulaganjima registriranim na tom sudu Vijeću ministara Bosne i Hercegovine. Naime imam dojam, mogu biti dva razloga. Jedan je možda nedovoljna opremljenost registracijskih sudova, informatička kompjuterska opremljenost. Vjerovatno to može biti isprika, ali ja vas molim da nekako vidimo kako rješiti ove probleme. Naime prirodno bi bilo da se isti dan kada se konačno završi procedura registriranja na nadležnom registracionom sudu automatski registracijom u kompjuteru, bazi podataka toga suda, automatski taj podatak pohranjuje, odnosno šalje na centralnu bazu podataka pri Vijeću ministara, ili nadležnoj instituciji. To je ono što bi bilo dakle minimalno nužno. Ako je zapreka bila i ostala nedovoljna opremljenost tehnička opremljenost, onda ja osobno mislim da sredstava koja bi bila za to potrebna nisu jako velika. Ali vam moram reći jednu stvar, molim vas nemojte se ljutiti. Kada neko sa strane dođe u situaciju da pročita ovakvu informaciju, on će imati svoje objašnjenje. Ako njegovo objašnjenje bude da Bosna i Hercegovina nije u stanju u 10, 15 ili 30 ja ne znam koliko je tih registracijskih sudova na prostoru države, dakle da nije u stanju osigurati minimalnu elektroničku opremu elektronsku opremu za automatsko slanje takvih podataka, onda to, takvog investitora može zaplašiti da ne dolazi u Bosnu i Hercegovinu. Može izgledati previše formalno, ali uopće nije. Dakle to je zapravo jedna vrlo ozbiljna slika o nama na vani koja možda košta možda 100, možda 150 hiljada KM, ne znam tačno koliko, ali definitivno, dakle u finansijskom iznosu. Međutim, u smislu imidža i predstavljanja Bosne i Hercegovine prema vani može jako, puno više koštati odnosno puno više doprinjeti. Zato ne mislim da u ovom času treba ovo mjenjati, ali smatram da bi bilo dobro u nekom vrlo razumnom roku tražiti rješenja da se rješenja nađu na način da ne bude to informiranje o svaka tri mjeseca, nego da bude automatsko pohranjivanje podataka što bi ubrzalo sve druge operacije i aktivnosti i sudova i kompanija i svih drugih institucija, banaka i svih drugih koji se nalaze u lancu koji je vezan za strana ulaganja. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Čengiću. Ko se javlja sljedeći za raspravu? Dajte izvolite gospodine Tošiću za govornicom to recite. Bitno je zbog stenograma. 19
Mislim, mi smo se razumjeli. Gospodin Čengić je upravo dao i dio odgovora. Trebaće jedno vrijeme od tri mjeseca da se apsolutno statistički svi podaci stave na jedno mjesto i da entitetski u ovom trenutku, jer je išlo po entitetima registracija na neki način se objedini na jednom mjestu. A onda smo se dogovorili da u svakom trenutku i u entitetima imamo izvještaj o svim stranim ulaganjima sa jednog mjesta koje će biti. ____________ [[nije izašao za govornicu]] Trebaćemo imati amandman na ovaj zakon. Apsolutno vjerovatno. Ali je ovo početak i ovako moramo. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Tošiću na dodatnim pojašnjenjima. Ko se još javlja za raspravu? Ne vidim da se javlja bilo tko. Ja zaključujem raspravu i pozivam vas da se izjasnimo o načinu razmatranja, znači predlažem da se ovaj zakon razmatra po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Ko je za ovakav način? Ko je za? Zahvaljujem. Ko je uzdržan? – 1 uzdržan Ko je protiv? Konstatiram da smo sa 13 glasova za i 1 uzdržanim odlučili da ovaj zakon razmatramo po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Saćemo pristupiti izjašnjenju o samom tekstu Zakona, o Zakonu. Predlažem da ovakav Zakon usvojimo? Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili tekst Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o politici direktnih i stranih ulaganja u Bosni i Hercegovini. Time bi završili sa ovom točkom i prešli bi na 7 točku dnevnog reda, a ona glasi Ad. 7. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodnim zonama u Bosni i Hercegovine Prijedlog je da ovo razmatramo po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara. 20 Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda, Dom naroda odlučuje o zahtjevu da se Zakon razmatra po ovom članku nakon rasprave. Amandmani se ne podnose. Zakon je usvojen na sjednici Zastupničkog doma održanoj 22.4. tj. juče. Ja otvaram raspravu. Da li se netko javlja za raspravu? Imamo li predstavnika predlagača? Ima. Izvolite. Ponovo gospodin Momir Tošić.
Gospodine predsjedavajući i ovo je upravo izmjene Zakona prema već koordinirano ovome poslu sa Buldožer komisijom gdje smo mi u ime našeg ministarstva, odnosno Savjet ministara predlaže i to je juče prošlo i na Predstavničkom domu da napravimo izmjene i dopune Zakona o slobodnim zonama u Bosni i Hercegovini kako bi upravo poboljšali ovaj protok da tako kažem i roba i novčanih ulaganja u Bosnu i Hercegovinu i to je uz koordinaciju znači sa predstavnicima i Kafao i Carine Bosne i Hercegovine, odnosno Republike Srpske došlo do ovih rješenja. Ovdje je najbitnije da ova oprema koja se uvozi u slobodnu zonu namjenjena za proizvodnju o slobodnim zonama da će biti izuzeta od plačanja carina i carinskih obaveza isključujući jedino carinsko evidentiranje. U tom dijelu i ovaj član 3. gdje smo zamjenili u ovome ovdje, ako pratite ovaj stari zakon da će, do sada je bilo najmanje 65% ukupne vrijednosti proizvedene robe koja napada slobodnu zonu u periodu od 12 mjeseci, to smo smanjili da stoji na 50. Upravo da imamo što jači protok i da na neki način stimulišemo ova strana ulaganja u ove slobodne carinske zone. Evo to bi otprilike bilo to i mislim da s ovim pokušavamo da uz koordinaciju sa ovim timom za buldožer na neki način omogućimo da što imamo bolji protok i na neki način podignemo gdje god je to moguće proizvodnju. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Tošiću. Da li se neko javlja za raspravu? Ne javlja se niko. Ja konstatiram da možemo zaključiti raspravu i pristupamo izjašnjenju o proceduri. Predlažem da ovaj zakon razmatramo po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Ko je za? Zahvaljujem. Ko je uzdržan? – 1 Protiv? Niko Konstatiram da smo sa 14 glasova za i 1 glasom uzdržani odlučili da ovaj zakon razmatramo po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. 21 Sada ćemo pristupiti izjašnjenju o tekstu Zakona. Ko je za da usvojimo ovakav Zakon? Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o slobodnim zonama u Bosni i Hercegovini i time završili 7 točku dnevnog reda. Prelazimo na 8 točku dnevnog reda Ad. 8. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Centralnoj banci Bosne i Hercegovine Prijedlog je da ide po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine. Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Dom odlučuje o zahtjevu da se Zakon razmatra po ovom članku nakon rasprave. Kao što je poznato amandmani se ne podnose članak 100. točka 3. Zakon je usvojen na sjednici Zastupničkog doma održanoj 22.4. Ja otvaram raspravu. Ima li neko. Ima li predstavnik predlagača? Nema. Ima. Izvolite. Ako nemate više vi ništa u svom djelokrugu. Ako je Zdenka ovlaštena u ime vas. U redu. Živjeli.
Gospodine predsjedavajući, gospodo delegati, dame i gospodo. Ja ću samo kratko da objasnim. Ja sam iz Predsjedništva vezano za dvije konvencije, odnosno dva protokola. Što se tiče ovog zakona ja sam obavješten da je gospodin Piter Nikol, guverner obavješten i treba da dođe na sjednicu da on tumači ovaj zakon. On je juče bio na sjednici Predstavničkog doma također održao jedan duži govor vezano za taj zakon. Pa bih ja zamolio da se sačeka da se on pozove i da do kraja sjednice dođe i da izloži ovaj zakon. Ako prihvatate.
Dobro. Zahvaljujem. Evo
Kažem, ja sam obavješten da on treba da dođe.
Dobro. Zahvaljujem. Evo možemo možda sada iskoristiti priliku gospodin ministara Halilović je stigao pa može on sada u ovoj pauzi znate da sada se vratimo na točku broj 4. koju smo odložili, jer nije bilo predstavnika predlagača. Da se sada 22 vratimo i pozovemo predstavnika predlagača ministra Halilovića da nam se evo u ime predlagača pojasni Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine Gospodine Haliloviću izvolite.
Poštovano predsjedništvo, uvaženi zastupnici dužan sam izvinjenje zbog neprisustva na početku jer smo imali ambasadora, ovaj ministra za kulturu iz Republike Hrvatske gdje su vođene neki važni razgovori. Što se tiče ovog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine ovo je isto tako jedan od bitnijih načina intervencije u ovu oblast. Što se tiče razloga za donošenje ovog zakona oni su manje više poznati. Naime, implementacijom Zakona o državljanstvu Bosne i Hercegovine, a naročito u posljednje dvije godine ukazala se potreba za izmjenom člana 23. Zakona, a koji se odnose na oduzimanje državljanstva BiH. Ovo iz razloga što su nutačno zakonska rješenja u određenoj mjeri nedorečena, odnosno dolazi do određenih nejasnoća u pogledu samog identificiranja krivičnih djela kao i procedure gdje u konačnici državljanstvo BiH treba biti oduzeto. Ovaj problem naročito je izražen prilikom oduzimanja državljansta BiH nekim licima gdje su konstatovana ozbiljna kršenja ustavnog poretka, sigurnosti i zakonitosti u Bosni i Hercegovini. Pojavile su se i nejasnoće u pogledu procedure samog oduzimanja, odnosno komeptencija nadležnih organa u BiH i entitetima. Ovaj put je to predviđeno da to čini Ministarstvo civilnih poslova. U talnim kontaktima i sa predstavnicima međunarodnih organizacija u BiH konstatovano je da su ove izmjene i dopune Zakona neophodne. A svoj sud o ovim izmjenama i dopunama dali su eksperti iz oblasti državljanstva EU. Mislim da detalje koji članovi sve se mjenjaju i na koji način nadopunjuju, mislim da nema potrebe s tim da kažem da je do posljednjeg slova usaglašeno sa ekspertima evropske, Vijeća Evrope za ovu oblast da se poštuju dakle standardi evropski u pogledu i zaštite ljudskih prava i u pogledu tretmana svih ovih pitanja. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem ministru Haliloviću. Mi smo imali ovdje nekih primjedbi u ovim našim raspravama su rečene pa ja ću zamoliti da vi kasnije ipak ovo, upoznate se stime, ali evo mi smo ovdje odlučili, odnosno saćemo odlučiti da ovaj zakon razmatramo po članku 100. točka 2. našeg poslovnika, a što podrazumjeva da nema ulaganja amandmana. 23 Gospodin Čengić je bio jedan od onih koji su imali primjedbu, pa evo javlja se za raspravu.
Pa s ozbirom da sada faktički pristupamo odlučivanju o ovom zakonu očito je potrebno da se oko nekih stvari dogovorimo. Prirodno je da u ovom domu i na ovaj način razgovaramo. Kolega Filipović je spomenuo ili rekao ovdje da što se njega tiče, a on je i pravnik što je posebno važno, što ja uvažavam, gledajući u hrvatskoj verziji ovoga teksta nema spora i da je tamo jasno, jasan prevod i da se radi o nadležnom organu, odnosno nadležnoj instituciji. Onda bi mi trebali da se dogovorimo oko toga ili da čitamo samo hrvatsku verziju ovog Zakona ili da prilagodimo i bosansku verziju tome. To je broj 1. I broj 2. ja koristim priliku zbog prisustva gospodina ministra da predložim, sugeriram ili već kako god se to razumije da ubuduće ne idemo na ovakve formulacije zakona tamo gdje nije potrebno. Po mom mišljenju u članu 3. formulacija koja postji u bosanskoj verziji teksta je nepotrebna, opterečujuća i nema ni jednog razloga za nju. Sasvim je normalno bilo i ostalo da se u ovom članu navede puni naziv nadležne institucije entiteta koja je nadležna za pitanje državljanstva. Sve drugo može biti ovako ili onako, ali je to apsolutno potrebno zato što meni nije daleko od razumjevanja da se može dogoditi i naknadna promjena odluke na nekom entitetu pa da onda u tom smislu ostane ponovo nešto tu nejasno. Dakle iz tog razloga smatram dako usvajamo ovaj zakon onda ga trebamo usvojiti da u bosanskoj verziji je u članu 3. upotrebljen pojam nadležni organi umjesto kompetentni.
Kompetentan je nadležan. Kompetentan je pitanje, može biti stručan
Upravo samo govorio. Dakle umjesto riječi kompetentan da upotrijebiti pojam nadležni. To je pravni pojam i on je precizniji. Dakle, a i u buduće i da ovo smatramo ustvari jezičkom popravkom, tako da ne smatramo ovo amandmanom i promjenom zakona, nego čisto nomotehničkom popravkom i da je tako tretiramo. A ja i dalje kažem, predlažem za buduće prijedloge u sličnim slučajevima da se koriste, da se koriste dakle puni nazivi institucija umjesto pojmova nadležan, a pogotovo kompetentan ne dolazi u obzir. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Gospodin ministar ima potrebu pojasniti. Izvolite. 24
Neću opterećivati velikom raspravaom. Mislim da su primjedbe na mjestu. Radi se o vrlo jednoj opsežnoj korespondenciji sa ekspertima Vijeća Evrope i mislim da je do ovog nesporazuma došlo uglavnom u prevođenju teksta i mislim da je poslanik Čengić ispravno sugerisao i mislim da se ovakva primjedba i može prihvatiti.
Zahvaljujem ponovo ministru na dodatnom pojađnjenju. Mislim da smo ovo evo riješili, dakle radi se o jednoj tehničkoj popravci, odnosno greški u prijevodu. Pristupamo izjašnjenju. Najprije se izjašnjavamo o proceduri. Znači da. Nismo se nikako izjašnjavali. Nismo se. Ne, jesmo ili nismo? Izjašnjavamo se o proceduri. Predlažem da ovaj zakon razmatramo po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Ko je za? Zahvaljujem. Ko je protiv? Uzdržan? – 1 Zahvaljujem. Konstatiram da smo sa 14 glasova za i jednim uzdržanim odlučili da ovaj Zakon razmatramo po članku 100. točka 2. hitni postupak. Sada pristupamo izjašnjenju o tekstu Zakona. Predlažem da ovakav tekst __________________(?) [[nije izašao za govornicu]] Nije bilo primjedbi. Očito da je sve u redu. Ma ja nadležan. Kolega Radovanović. Izvolite. Kolega Radovanović se želi. Tehnička ispravka, nije.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, meni stvarno nije jasno sad ovo oko izmjene riječi. Ja bih predložio možda zaključak u drugom smislu da mi ne sugerišemo kakav će prevod biti. Možda da zaključak ide u smislu da mi tražimo da prevodioci i lektori usaglase ne navodeći kako. Molim vas. Jer ako mi navodimo kako da oni to urade, to je već 25 amandman. Znate. Mislim, ja ne mam ništa protiv, ali ovo je principijelno, znači može ovo da prođe, ali da ne dođemo u situaciju kasnije da promjena riječi je amandman. To je činjenica.
Zahvaljujem gospodinu Radovanoviću. Gospodin Neimarlija.
Mislim da smo se već bili razumjeli i da smo sada zahvaljujući intervenciji ministra stvari do kraja razjasnili. U ovo je očito dužoj korespodenciji kod prevođenja i kod pisanja ovih tekstova potkrale su se očigledno tehničke greške i meni je drago da se radi o tehničkim greškama kod štampanja ili tiskanja teksta na hrvatskoj, bosanskoj, srpskoj varijanti. Ja ne znam što niko od kolega prethodno nije reagirao. Očigledno je da je u bosanskoj varijanti kriv prijevod, jer ne može stajati pravnički komeptentna vlast, nego se radi o nadležnom organu, odnosno nadležnim organima kao što je ispravno prevedno u hrvatskoj varijanti. Samim tim ovdje je u pitanju tehnička intervencija,a ne sadržajna i ja pretpostavljam da to podjednako važi kao i za bosansku verziju i za verziju na srpskom jeziku, ako je i tamo stavljeno vlast umjesto vlasti umjesto organi i kompetentno umjesto nadležno. ______________(?) [[nije izašao za govornicu]]
Boško jeste se vi javili? Gospodin Šiljegović želi se javiti.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo pošto smo prethodno izjasnili se sa 14 za i jednim uzdržanim da ovo ide po skraćenom, po hitnom postupku po članu 100., sve ostalo ne dolazi u obzir, osim ovo što je gospodin Radovanović rekao tehničkih i lektorskih greški. Ako počnemo sada da ispravljamo riječi, da li je to vlast ili organ, već idemo u amandmanisanje i molim vas delegati srpskog naroda će biti protiv. Znači samo lektorska greška po pitanju riječi kompetentne. Hvala lijepo.
Evo mislim da smo riješili sve dileme i konstatirali da nema nesuglasica osim oko ovog lektoriranja itd. Sve smo riješili. Ja predlažem da se sada izjasnimo o tekstu Zakona. Ko je za? Konstatiram da smo jednoglasno usvojili ovaj ponuđeni tekst Zakona. Zahvaljujem se. 26 Evo završavamo sa ovom točkom dnevnog reda. Idemo na Centralnu banku. Čuli smo od predlagatelja, sad ćemo čuti i od inicijatora ovog Zakona gospodin Piter Nikol nam se pridružio. Gospodine Piter Nikol izvolite pojasniti ovaj Zakon, odnosno izmjene i dopune Zakona Gospodin Piter Nikol guverner Centralne banke Bosne i Hercegovine.
Hvala vam velika predsjedavajući i vama članovi što ste mi omogućili da vam se danas obratim. Neki od vas će već drugi put čuti ovo isto. Ja se nadam da vam to neće smetati. Glavni amandmani se odnose na član 36. Zakona o Centralnoj banci. Taj član se odnosi na obaveznu rezervu koju Centralna banka reguliše za komercijalne banke. Amandmani koji su pred vama su inicirani od strane Upravnog vijeća Centralne banke i imaju punu podršku Predsjedništva Bosne i Hercegovine. A to su znači naši prijedlozi i prijedlozi su pripremljeni nakon veoma detaljne analize postojećih odredbi. Potreba da se sa ovim amandmani, da se ovi amandmani tretiraju po hitnom postupku proizilazi iz Odluke MMF-a, da usvajanje amandmana na član 36. budu pred koraci kako to zovu. Koraci koji se moraju desiti prije sljedećeg pregleda Stendbaj aranžmana od strane Borda MMF-a. Centralna banka predlaže amandmane na član 36. iz dva glavna razloga. Prvo je da se poveća djelotvornost i da politika, da ovaj instrument obavezne rezerve bude više fer i drugi razlog što moramo početi obračati pažnju na snažan porast odobravanja zajmova u Bosni i Hercegovini i na moguće implikacije na platnom bilansu. Prošle godine pored odobravanja zajmova u Bosni i Hercegovini je bio izuzetno visok. Centralna banka smatra da postoje mnogi drugi, mnogi dobri razlozi zbog čega se to desilo i da je to uglavnom pozitivno i prilično uobičajeno za zemlju kao što je Bosna i Hercegovina, za zemlju koja prolazi jedan period tranzicije gdje je bankarski sektor bio relativno slab, gdje dolazi u fazu bankarskog sektora koji se može nazvati normalnim. Ali mi smatramo da moramo u budućnosti biti u mogućnosti da instrument obavezne rezerve aktivnije koristimo. U slučaju da se odobravanje zajmova bude i dalje povećavalo ove godine po istoj stopi kao što je to bilo slučaj prošle godine. To je jedini instrument poslovne politike koji nam je dat Zakonom o Centralnoj banci i većina susjednih zemalja su već u proteklih nekoliko mjeseci poduzeli korake po ovom pitanju. Npr. znam da je u posljednjih nekoliko mjeseci stopa obavezne rezerve povećana i u Hrvatskoj i u Srbiji. Mi predlažemo četiri promjene Zakona člana 36. Zakona i svaku promjenu ću ukratko objasniti. 27 Prva promjena se odnosi na promjenu osnovice za obračun obavezne rezerve u koju bi sada bili uključeni i devizni depoziti, a ne više samo depoziti u KM. Jedini razlog zbog koga predlažemo ovaj amandman što postojeće odredbe imaju diskriminirajući odnos prema depozitima u KM čime se postiže efekat kakav bi se npr. postigao uvođenjem manjeg poreza na depozite u KM u odnosu na depozite u EUR-ima i ostalim valutama što nije uopšte razumno za Centralnu banku koja pokušava da promovira valutu koju izdaje. Mi ne predlažemo da se KM stavi u bilo kakav povoljniji položaj nego jednostavno da se otklone nepovoljan položaj koji trenutno postoji. Banke kao i klijenti banaka će i dalje moći odlučivati da li će njihovi depoziti biti izraženi u KM, EUR-ima dolarima ili bilo kojim drugim valutama. Ali u budućnosti obavezna rezerva će se primjenjivati na sve depozite bez obzira u kojoj su valuti izraženi. Druga promjena se odnosi na gotovinu koju komercijalne banke drže u svojim trezorima koja se više neće moći uključivati u ispunjavanje obavezne rezerve. Trenutno komercijalne banke mogu ispunjavati svoju obavezu za obaveznom rezervom držeći depozite kod Centralne banke ili držeći gotovinu u svojim trezorima. Ali Centralna banka nije u mogućnosti niti da nadgleda, niti da kontroliše gotovinu koju komercijalne banke drže u svojim trezorima jer mnoge od banaka u Bosni i Hercegovini sada već imaju 40 do 50 filijala. Mi nemamo apsolutno nikakvih indikacija da su komercijalne banke do sada Centralnoj banci dali pogrešne izvještaje, ali smatramo da je jednostavno loš princip da donesete takvu odluku koju ne možete na bilo koji način potvrditi niti verifikovati. Efekat obadvije prve promjene koje sam pomenuo će biti takav da će komercijalne banke imati povećanu obaveznu rezervu koju moraju držati i možda ste već vidjeli da su neke banke već davale izjave da će zbog ovakvih promjena u poslovnoj politici morati povećati kamatne stope. Ali postoje još dvije promjene koje predlažemo i kada se te dvije dodatne promjene uzmu u obzir vidjećete da komercijalne banke nemaju apsolutno nikakvog opravdanja da koriste ove amandmane kao razlog za povećanje kamatnih stopa. Treća promjena se odnosi na raspon stope obavezne rezerve koja je definisana u Zakonu o Centralnoj banci . Trenutni član kaže da stopa može biti definisana između 10 i 20%, a sadašnja stopa je 10% znači to je minimalna stopa koja je moguća u skladu sa sadašnjim Zakonom. Kao što sam rekao prethodne dvije promjene će povećati obaveznu rezervu koju banke drže, te stoga tražim da se ovaj minimalni procenat od 10% izbriše iz Zakona. Odluka o pojedinačnoj stopi obavezne rezerve će biti donesena od strane Upravnog vijeća Centralne banke. I mogu vam ovdje samo robećati da ako ova minimalna stopa bude otklonjena iz Zakona da ćemo sigurno odlučuti da stopa obavezne rezerve bude manja od 10% koliko je trenutna. I to će uglavnom neutralizirati one dvije promjene koje su izazvane amandmanom I i II. Druga promjena, četvrta promjena koju predlažemo se odnosi na naknadu koju Centralna banka plaća komercijalnim bankama za depozite koje drže kod nas.Trenutno ovaj dio člana 36. je precizno napisan i efekat je takav da mi zaista to smatramo neznatnu naknadu na ukupne rezerve koje banke drže kod nas. A amandman koji predlažemo bi omogućio Upravnom vijeću Centralne banke da samo odlučuje o naknadama koje ćemo 28 plaćati. I ono što ću ja ustvari predložiti Upravnom vijeću je da plaćamo naknadu na ukupna sredstva koje banke drže kod nas, a ne samo na dio sredstava. To će imati dva važna efekta. Prvo neutraliziraće ovu promjenu da komercijalne banke više neće moći gotoviu za ispunjavanje obaveznih rezervi. Takođe će djelimično otkloniti razloge zbog kojih komercijalne banke velike iznose svojih rezervi drže u bankama van Bosne i Hercegovine. Trenutno komercijalne banke nemaju načina da na tu svoju likvidnost zarade određene kamate. Ovim će im se omogućiti da na svoja likvidna sredstva u zemlji dobiju određene prihode što će im davati manje razloga da iznose sredstva iz zemlje. Još jedan amandman koji se predlaže se odnosi na član 3. Zakona o Centralnoj banci. To je vrlo važan član Zakona o Centralnoj banci s ozbirom da reguliše nezavisnost Centralne banke. Zakon o Centralnoj banci nameće niz obaveza Centralnoj banci, ali u isto vrijeme nameće mnoga ograničenja u pogledu šta možemo činiti, šta Centralna banka može uraditi što znači da Centrana banka nije nezavisna u smislu da možemo raditi sve što želimo. Nama Zakon o Centralnoj banci daje mnoga direktna ograničenja kao i mnoge direktne odgovornosti, a Parlament to može promjeniti tako što će promjeniti Zakon o Centralnoj banci. Ali prva rečenica u članu 3. kaže – u skladu sa tim, u skladu sa ograničenjima i obavezama koje daje član 3. Centralna banka je neovisna za svoj rad. Mislim da je ta operativna nezavisnost veoma važna za naš efektivan rad. Ali postoji određena konfuzija u tom članu u drugom dijelu tog člana 3. bar u engleskoj verziji koji implicira da postoji mogućnost da se nezavisnost Centralne banke promjeni u okviru drugih zakona. Tako da i ja...predlažemo da se ovdje doda samo jedna riječ, moram reći da je ovo vrlo važna riječ. I onda bi se početna rečenica člana 3. kao i rečenica koja slijedi u članu 3. učini konzistentnim, čime bi bilo jasno da se na nezavisnost Centralne banke ne može uticati niti može biti oduzeto u okviru bilo kojeg drugog zakona. Ali može biti učinjena promjena na Zakon o Centralnoj banci. Ja se nadam da će Parlament biti u mogućnosti da ove promjene usvoji danas. Ako ove promjene budu danas usvojene Upravno vijeće Centralne banke će se sastati vrlo skoro i razgovaraće o promjenama koje su neophodne da budu učinjene kako bi se moglo završiti sa ovim promjenama. Ako bude moguće mi imamo namjeru da nova odredba stupi na snagu sljedeće sedmice. Ali vjerovatno ćemo komercijalnim bankama dati mjesec dana za ispunjavanje novih obaveza kako bi se komercijalne banke mogle prilagoditi. I cilj nam je da vjerovatno od 1. juna ova odredba nova stupa na snagu. Hvala vam velika.
Zahvaljujem gospodinu Piteru Nikolu. Gospodin Čengić se javio za raspravu. Gospodine Čengiću. 29
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege koristim priliku da pozdravim gospodina Pitera Nikola i da mu se zahvalim na dolasku na naš Dom danas. Istovremeno koristim priliku da mu čestitam od srca na rezultatima koje je kao guverner Narodne banke ili Centralne banke Bosne i Hercegovine ostvario u godinama koje su iza nas. On je došao u Bosnu i Hercegovinu u jednom vrlo teškom periodu u vrijeme velikih teškoća, velikih konfuzija i nejasnoća i svojim znanjem, ali i povjerenjem u Bosnu i Hercegovinu kao državu i njezine građane i narode i institucije zaista dao važan doprinos stabiliziranju ekonomskih okolnosti i uvjeta, pa mogu slobodno reći i privlaćenju stranog kapitala u Bosnu i Hercegovinu. Dakle ovo nije nikakvo laskanje nego jedna sasvim objektivna i realna ocjena onoga što je urađeno. Naravno svi znamo da postoji određene kritike i na poziciju u Centralnoj banki i na ponašanje Upravnog odbora i guvernera Centralne banke od strane eksperata ili bolje rečeno razumjevanja da Centralna banka može i treba imati drugu ulogu od one koju ima trenutno, ali o tome ne bih danas. Dakle, nakon ovih osnovnih ocjena o radu gospodina Pitera Nikola i Centralne banke po njegovim vođstvom ja koristim priliku da postavim sljedeća pitanja u vezi sa Prijedlogom izmjena Zakona o Centralnoj banci o kojima je danas riječ. Dakle prvo čitanje, ukupno su tri: 1. Kako Centralna banka namjerava reagirati u slučaju povećanja kamata komercijalnih banaka, osim onim što smo već čuli a to je snižavanjem procenta obaveznih rezervi? Da li Centralna banka ima i druge instrumente na umu imajući u vidu činjenicu da su još uvijek kamate komercijalnih banaka visoke i da je objektivno novac u Bosni i Hercegovini posebno za privredu skup? 2. Drugo pitanje jeste ukoliko je ovo stanje ovako poznato, a jeste duže vremena, koji su razlozi da se ovim promjenama koje se predlažu danas nije pristupilo ranije? Dakle zašto izmjene Zakona koje imamo danas na razmatranju nisu učinjene ranije, možda godinu dana prije ili dvije godine prije? Naime ima se dojam da su značajna sredstva komercijalnih banaka Bosne i Hercegovine duže vremena deponirana u stranim bankama, a ne nalaze se u ekonomskom sistemu u zemlji. U tom smislu može se naravno postaviti pitanje ako je to Centralna banka znala zašto nije reagirala ranije na ovaj isti način? 3. I treće pitanje koje zapravo ima tri potpitanja. Raspolaže li Centralna banka preciznim informacijama ili barem procjenom o tome koliko se trenutno nalazi sredstava komercijalnih banaka deponiranih kod stranih banaka van Bosne i Hercegovine? Pod b) ovo isto pitanje, dakle – postoji li također procjena Centralne banke, ako usvojimo ove izmjene koje danas predlaže Centralna banka koliko će se sredstava u 30 narednih godinu dana, računajući od danas po ovom osnovu dakle sredstava koja su sada deponovana u stranim bankama, a pripadaju komercijalnim bankama vratiti u Bosnu i Hercegovinu? I c) trećeg pitanja, po ocjeni Centralne banke i guvernera gospodina Nikola koje su najvažniji pozitivni efekti na BH ekonomiju, dakle ovih izmjena Zakona, a posebno eventualnog povrata ili vraćanja novca iz deponiranog u stranim bankama u ekonomiju Bosne i Hercegovine? Zahvaljujem se na vremenu.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Ko se još javlja za raspravu? Ako nema nikoga ja bih zamolio gospodina Nikola da evo da odgovore na postavljena pitanja. Izvolite.
Što se tiče prvog pitanja koje se odnosi na kamatne stope komercijalnih banaka, mislim da su komercijalne banke reagirale tek na poluvremenu, već na poluvremenu. Postoje četiri promjene koje se predlažu. Jedine dvije koje su oni u tom vremenu poznavali su one dvije promjene koje će imati negativan uticaj na njih. Prvo nisu znali kolika će stopa obavezne rezerve biti niti kolika će naknada njena biti plaćana. Takođe mislim da su oni ovdje malo odigrali i tijar ulogu kako bi pokušali ubjediti Upravno vijeće Centralne banke da stopu obavezne rezerve stavi na najmanji mogući nivo, a u isto vrijeme da imaju kamatne stope na najveće moguće ...Kao što sam već rekao sve četiri promjene, jednostavno ne postoji nikakvo opravdanje da se kamatne stpe povećaju. Ja ću reći, u stvari ja to sada javno govorim. Mi ćemo pripremiti određene analize da vidimo da li postji stvarni razlog za snižavanje. Mi ćemo pripremiti određene analize da vidimo da li postoji stvarni razlog za snižavanje kamatnih stopa, jer će oni sada u Centralnoj banci zarađivati malo veće prihode što bi omogućilo da malo smanji prihode koje zarađuje od svojih klijenata. Sredstva vani ustvari je prvo i drugo pitanje bilo zašto ovo nismo uradili ranije. Velike promjene u bankarskom sistemu su ustvari rezultat promjene u EUR-u što se desilo prije 15-ak mjeseci. I kao što znate u Bosni i Hercegovini je bilo mnogo veća količina novčanica njemačke marke nego što smo mi mogli predvidjeti. Ta količina je otišla u komercijalne banke i ostala je tamo nego što smo mi mogli predvidjeti. Posljedice toga bankovni depoziti su u toku protekle godine porasli 110%. ...da će se nakon što ljudi počnu dobijati novčanice EUR-a ovaj proces biti proces biti vračen u drugom smjeru...čekali da vidimo da li će se to desiti, ali nisu neki značajni pomaci napravljeni u tom smislu. Mi takođe smatramo da snažan porast u nivou depozita kao i nivou odobravanja zajmova su pozitivni koraci, pozitivni događaji za Bosnu i Hercegovinu. Na samom 31 početku uopšte nismo bili zabrinuti, čak nam je bilo drago što smo vidjeli da se, kojom brzinom se povećava odobravanje kredita u BiH. I sada se bar moramo organizirati u slučaju da se ovakva stopa i dalje nastavi koje nas pomalo zabrinjavaju. Veliki dio zajmova odlazi u domaćinstva, a ne u ekonomiju i tekući račun platnog bilansa opada i mi moramo toga svjesni. Prvi razlog što ovo nismo uradili ranije zato što nismo ovo smatrali kao problem, nego smo smatrali kao pozitivan događaj za ekonomiju. Međutim, uglavnom pozitivno za Bosnu i Hercegovinu, ali se moramo spremiti i organizovati u slučaju da to više ne bude pozitivan pomak za BiH. Imamo mislim prilično precizne cifre u vezi sa količinom sredstava koje komercijalne banke drže u bankama u inostranstvu. Te podatke dobijamo preko agencija za bankarstvo. Komercijalne banke te podatke daju agenciji za bankarstvo, agencija za bankarstvo nama prenese. Trenutno negdje oko 1 milijarde. Imamo dva glavna razloga zbog kojih se sredstva drže van Bosne i Hercegovine. Prvi razlog je da su komercijalne banke tu količinu novca dobili jednom takvom brzinom da nisu bili u mogućnosti da istom brzinom odobravaju zajmove u BiH. Stopa porasta odobravanja kredita je prošle godine bila 70%. To još nije bilo dovoljno brzo da bi sustigli sve one depozite koji su se prelijevali u komercijalne banke. Mislim da će ipak određena količina tih sredstava iz vana doći kroz ovaj prirodni proces odobravanja zajma. Ove godine vidjeti da stopa porasta odobravanja zajmova raste brže nego priliv depozita u komercijalne banke, da će određene zajmove iz ove godine morati isfinansirati depozitima koje su primili prošle godine. Mi se nadamo da ćemo taj proces unošenja, vraćanja sredstava u zemlju ubrzati plaćanjem naknade na ukupna sredstva koje drže u Centralnoj banci da bi im se dala alternativa državnih sredstava van Bosne i Hercegovine.
Zahvaljujem Nikolu. Je li se još netko javlja za raspravu? Mislim da je gospodin Nikol zbilja pojasnio šta znače ove izmjene Zakona. Saćemo se izjašnjavati o proceduri ovog zakona. Ko je za da se Zakon razmatra po članku 100. točka 2.? Ko je za? Zahvaljujem. Ko je protiv? Niko. Ko je uzdržan? – 1. Zahvaljujem. Konstatiram da smo sa 13 glasova za i 1 glas uzdržan odlučili da ovaj zakon razmatramo po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Saćemo se izjasniti o tekstu Zakona. Ko je za usvajanje ovakvog zakona? Ko je za? Jednoglasno 14 za. Zahvaljujem. Konstatiram da smo usvojili ovaj zakon. 32 Prelazimo na 9 točku dnevnog reda. Ad. 9. Prijedlog zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine Predlagatelj Vijeće ministara BiH, drugo čitanje. Usvojen u predloženom tekstu na Zastupničkom domu u drugom čitanju na 8. sjednici 4.2.2003. godine. Dom naroda je iz prethodnog saziva na 24. sjednici koja je održana 5.9.2002. godine usvojio ovaj Zakon sa amandmanima koji su ugrađeni u tekstu Zakona. Po zaključku koji je usvojio Dom naroda može se ulagati novi amandmani. Danas je na redu drugo čitanje. Novih amandmana na ponuđeni tekst Zakona nije bilo. Dobili ste izvješće nadležne komisije. Jel se netko javlja za riječ? Gospodin Spasojević, pa gospodin Čengić.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, dragi gosti ja imam nekoliko primjedbi, ali prva primjedba je što smo mi u novi saziv ovog Doma naroda ušli u neke procedure koje su već poslanici, odnosno zastupnici, odnosno delegati Doma naroda prošli određene procedure u svom mandatu. Tako da nama se faktički i ovo što sada idemo na drugo čitanje smanjuju rokovi u odnosu na donošenje Zakona onako kako je to predviđeno. Znači mi sada faktički ovaj Zakon o Agenciji za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine donosimo po članu 99. tako što nam je prvo čitanje, nismo učestvovali u njemu nego smo došli na svršen čin. Ja imam nekoliko primjedbi, posebno što se tiče ovih agencija. Imam generalnu primjedbu da se sve agencije imaju sjedište u Sarajevu. Zašto bi sve agencije koje su sastavljene na nivou Bosne i Hercegovine bile u Sarajevu. Zašto neka ne bi bila primjera radi, evo ja dolazim iz Bijeljine u Bijeljini ta agencija.
Hoćete imati gdje smjestiti?
Imaćemo mi gdje smjestiti, ili nekom drugom kraju Republike Srpske nego se sve agencije smještaju u Sarajevu. Drugu primjedbu koju imam. Mi ovdje samo donosimo zakone kao da smo u crtanom filmu, da se tako izrazim, samo ih štancujemo, a ovdje sve piše da ćemo sve faktički ovo vješamo na Budžet Bosne i Hercegovine koji znamo da je izuzetno mali i da 33 nema svoje osnovne izvore finansiranja, plus toga ovdje u ovom zakonu kaže – visina ovih sredstava će se definisati na osnovu pravilnika o sistematizaciji. Znamo da u Bosni i Hercegovini, odnosno Republici Srpskoj i kantonima postoje ovi zavodi za zapošljavanje i hajde ja opravdavam da bude na nivou Bosne jedan ovakav zakon, ali ne da se gomila tolika administracija. Ko će to sve da isplati? Ja sam sada htio da postavim pitanje ovom gospodinu Piteru Nikolu, ali nisam htio iz principijelnih razloga, jer sam za sve ove zakone koji su bili po članu 100. glasao, bio sam uzdržan zbog toga što ne smatram da mi kao poslanici treba da budemo samo ovdje mašina i da izglasavamo nekakve zakone, jer uskraćuje nam se pravo da mi možemo ravnopravno raspravljati, podnositi amandmane i davati primjedbe. Ja sam htio da mu postavim pitanje – da li gospodin Piter Nikol zna da u Bosni i Hercegovini postoji jedna ogromna jama koja nema dna u kojoj svake godine ode između 4,5 milijarde i 5 milijardi novčanih sredstava i nikada se više ne vrate. Kako se to nadoknađuje? Drugo pitanje koje sam htio postaviti, ali eto nisam iz ovih principijelnih razloga htio, a to je – koliko se svake godine u ovoj našoj Bosni i Hercegovini doštampa novca i na osnovu kojih parametara, odnosno na osnovu koje podloge se to čini? Tako da i ovaj zakon sve u smislu govorim da se i ovaj zakon donosi, a sve se viješa na Budžet institucija Bosne i Hercegovine. Na kraju ćemo malo da se našalim izraziti, da se izrazim nekom šalom da kažem da ćemo na kraju i sva pogrebna preduzeća prenjeti na nivo Bosne i Hercegovine i da će to tako morati da bude. Nismo to još uradili. Ozbiljna je primjedba da neće moći izrdžati Budžet ovoliki broj zakona koji donosimo. Ja smatram, hajde ako treba da se donose zakoni, ali da se to proračunava da to ne ide stalno na rast budžeta koji ne može u ovom momentu da toliko raste. Pročitao sam u obrazloženju ovoga da mi moramo pratiti međunarodne obaveze iz domena rada i zapošljavanja itd. i ja znam šta je otprilike radio Zavod za zapošljavanje u onoj bivšoj Jugoslaviji jer su naši radnici koji su išli na privremeni radu inostranstvo morali da idu preko tog centralnog, odnosno ove sadašnje agencije. Međutim, mi ćemo za ovu, za ovo sačekati najmanje do 2010., možda 2013. kada budemo ravnopravni članovi Evrope i mislim da je pruranjeno donošenje ovakvog, ovakve agencije. Da bi to trebalo ...da ćemo izdvajati, a posebno sam rekao na početku ne zna se koliko ćemo izdvajati sredstava tako da bi ja volio da znam otprilike koliko će to trebati ova Bosna i Hercegovina da izdvoji sredstava naknadno, znači put da bi moglo da funkcioniše. Jer ako nešto osnivamo, moramo imati budžetska sredstva, odnosno moramo imati sredstva na osnovu kojih će to, ta agencija moći da funkcioniše. I primjedba ova koju sam na početku rekao da se malo ovo, sjedište ovih agencija ako ih već moramo donositi da sjedište bude u različitim gradovima i da se ne gomila administracija koja je inače nagomilana u ovoj Bosni i Hercegovini. Ona je pretrpana administracijom i ne može, ona će sama sebe da zaguši. Hvala vam. 34
Zahvaljujem gospodinu Spasojeviću. Tko se još javlja za raspravu? Gospodin Čengić, pa ćemo onda predstavnika predlagača pozvati da
Gospodine predsjedavajući
odgovori na pitanja i predstavi Zakon.
vjerovatno bi meni bilo jednostavnije da sam govorio poslije predstavnika predlagača, ali kako to nije slučaj, ja ću vrlo kratko. Dakle podržavam ovu inicijativu i podržavam ovaj zakon. Međutim, čini mi se da ovom zakonu u ovakvom tekstu manjkaju neke stvari pa iz tog razloga, dakle ako se pažljivo pročita tekst nije jasno naveden osnivač i visina sredstava osnivačkog uloga, odnosno visina sredstava kojima se osniva ova agencija. Čini mi se da u tom smislu bi bilo dobro da uz prihvatanje ovakvog teksta zakona donesemo jedan zaključak, dakle kako ne bismo usporili proces, predlažem da kao Dom donesemo zaključak koji bi glasio ovako – traži se od Vijeća ministara Bosne i Hercegovine da najkasnije u roku do 30 dana od dana objavljivanja ovog zakona u Službenom glasniku BiH podnese Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje u Bosni i Hercegovini u kome će definirati sljedeća pitanja. Dakle u tim izmjenama. 1. Ko je osnivač Agencije? 2. Visinu osnivačkog uloga. U prijedlogu, odnosno u objašnjenju ovoga Prijedloga zakona se kaže da će se ova visina sredstava definirati Poslovnikom o sistematizaciji radnih mjesta Agencije što je neprimjereno i neuobičajeno u kada su u pitanju registriranje ovakvih institucija. Iz tog razloga, dakle kako bismo našli rješenje da ne zaustavimo donošenje ovog zakona, jer bi to moglo sada gurnuti čitav proces mjesecima nazad, a Agencija je važna, smatram da treba usvojiti Zakon u ovom tekstu, ali zadužiti Vijeće ministara da odmah pokrene izmjene i dopune Zakona upravo kako bi, dakle umjesto da danas odbijemo ovaj zakon jer nemamo pravo reagiranja kroz amandmana da dadnemo zadatak Vijeću ministara da ono u najkraćem roku, dakle od 30 dana predloži izmjene i dopune Zakona kojima bi se ovi trenutni nedostatci i nejasnoće riješili. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. 35
Ja sam u prilici da vam dadnem, doduše još ne prekucani tekst ovoga zakona, pa.
Saćemo mi to riješiti. Da li se još netko javlja za raspravu? Ako ne ja pozivam predstavnika predlagača da obrazloži Zakon, odnosno da pojašnjenja, možda i odgovore na ova postavljena pitanja.
Uvaženo predsjedništvo, poštovani poslanici, mnogo je razloga naravno za donošenje ovakvih zakona mi smo imali ranije jedan zakon o zapošljavanju koji je djelovao na drugim osnovama sa drugačijom strukturom upravnom i drugom i vama je dobro poznato da je Zakon o Vijeću ministara donio određene tako da kažem propise, donjeo određene norme koje moramo promjeniti, primjeniti u pogledu prestanka rada nekih ranijih institucija među kojima je i taj Zavod za zapošljavanje. Način tako da kažem supstitucije djelatnosti koje su neophodne pogotovo na međunarodnom planu kada je riječ o koordinaciji, međusobnog informisanja, podacima itd. od zdravstva preko ovog zavoda dakle trebale bi da čine ove agencije. Ovo je pokušaj dakle na novim osnovama da se sasvim utemelji nova agencija. Dakle, to bi bio osnovni razlog. Dakle međunarodne obaveze iz domena rada i zapošljavanja regulisane su međunarodnim konvencijama i ugovorima koje je Bosna i Hercegovina prihvatila ili su u postupku razmatranje za ratifikaciju i zaključivanje. Potrebno je istaknuti da je prema odredbama člana 1. 1. Ustava BiH uz potpunu kontinuiteta Bosne i Hercegovine kao subjetka u međunarodnom pravu predviđeno zadržavanje članstva u međunarodnim organizacijama. Bosna i Hercegovina je sačuvala svoje članstvo u međunarodnoj organizaciji rada MOR kao i međunarodna organizacija. MOR je nadležan za administraciju osnovnih međunarodnih sporazuma koji se bave pitanjima iz oblasti radnih odnosa. Bosna i Hercegovna je potpisnica preko 60 sporazuma. Prema osnivačkom sporazumu MOR-a učešće članica je predviđeno putem unitarnih delegacija koje finansiraju vlade zemalja članica Iz Ustava Bosne i Hercegovine proizilazi da se takva delegacija formira i finansira na državnom nivou. Član 5. 3.d. Predsjedništvo ima nadležnost za predstavljanje Bosne i Hercegovine u međunarodnim i evropskim organizacijama i institucijama. Zatvoren navod. Da bi se to izvršilo predstavnici države treba da imaju puni pristup do svih podataka relevatnih za izvještavanje o donesenim odlukama po pitanju rada. Prema članu 3.2.b. Ustava Bosne i Hercegovine entiteti imaju ustavnu obavezu da pružaju pomoć državi u tom pogledu. Prema tome, posebnim zakonom treba regulisati pitanja iz oblasti rada i zapošljavanja od interesa za cijelu Bosnu i Hercegovinu i državno tijelo zaduženo za 36 koordinaciju i pomoći iz entiteta kao i stalno obezbjeđenje neophodnih podataka u cilju ispunjavanja međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine iz oblasti rada i zapošljavanja. Ovim zakonom se propisuje da se osniva Agencija za rad i zapošljavanje Bosne i Hercegovine kao samostalne upravne organizacije, jer obavlja aktivnosti koje su direktno potrebne u cilju ispunjavanja Bosne i Hercegovine prema navedenom sporazumu. Ostale odredbe sadržane u Zakonu. Što se tiče ovih određenih dilema i upita, mislim da je, da je iz ovog teksta zakona proizilazi da je naravno ovaj osnivač Bosna i Hercegovina i ja ne razumijem pitanje šta znači ovaj ulog, Zakon to predviđa i mislim. Ovo je osnivački akt, dakle što se toga tiče. I ja bih imao još jednu sličnu kao prethodnu u Zakonu tehničku ovaj rekao bih nejasnoću da eliminiramo je na način kako bih rekao lektorske greške. Ovaj zakon je dat u proceduru 3.6.2002. godine, dakle prije donošenja Zakona o Vijeću ministara i o ministarstvima i tamo se u članu, član 10. govori ovaj ministar i dva zamjenika. Sada postoje ministar i jedan zamjenik, tako da se to u tom smislu akceptira kao lektorska praktično greška. Toliko u pogledu ovih nekih pojašnjenja.
Zahvaljujem ministre. Gospodin Ilija FIlipović.
Gospodo predsjedatelj, gospodo ministri i uvažene kolege Ustavno-pravna komisija je razmatrala Prijedlog zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje kao nadležna komisija i zaključila je da se uputi ovom domu na dalju sudbinu na prihvaćenje.Amandmana na predloženi tekst ovog zakona nije bilo. I samo osobno jedno razmišljanje na ovaj upit kojeg smo čuli od uvaženog kolege Čengića, a čuli smo sada je ovo, osniva se ovim zakonom kao samostalna upravna organizacija. Onog trenutka kada mi usvojimo ovaj zakon, kada ga usvoji Zastupnički dom u identičnom tekstu, tada je osnovana agencija. Do tada ona nije. Znači ovo je, osnivački akt je ovaj zakon koji ćemo mi donjeti, vjerujem, vjerujem danas. Predviđeno je ovdje da se finansira, budući da je to institucija države, da se finansira iz proračuna države. To je, svaki zakon kada se donese on mora imati i izvore svoga financiranja, da li postoje ili ne postoje materijalne obveze ovaj zakonodavca kada se taj zakon donosi. Ovdje je zakonodavac jasno rekao da postoje te materijalne obveze i da će one doći iz proračuna, iz proračuna Bosne i Hercegovine. Budući je ovo točka 9. ako dopusti predsjedatelj, ja bih mogao reći isto za točku 10., za točku 11., za točku 12. i točku 13. na kojoj nije bilo amandmana o kojima je Ustavno-pravna komisija također raspravljala kao nadležna komisija i predlaže ovom domu da u tom smislu da prihvati da odluči o ovim prijedlozima. 37 Znači ovaj zakon o Agenciji za rad i zapošljavanje, riječ je dalje o Prijedlogu zakona o ovršnom postupku pred Sudom BiH, dalje je riječ o Prijedlogu zakona o ispitivanju, žigosanju i obilježavanju ručnog vatrenog oružja i municije, dalje pod točkom 12 Prijedlog zakona o zaštiti zdravlja bilja i pod točkom 13. Prijedlog zakona o nadzoru kvalitetu održivih proizvoda pri uvozu i izvozu. Budući nije bilo amandmana slobodan sam reći da je to raspravljala Ustavno-pravna komisija kao nadležna i prepušta dalju sudbinu odlučivanja u ovom domu. I o točki 14. i 15. će se očitovati i 16. Ustavno-pravna komisija kasnije.
Dobro gospodine Filipoviću kada dođemo do ovih točaka. Zahvaljujem gospodinu Filipoviću, predsjedniku Ustavno-pravne komisije našeg doma. Evo ja ću sada, dopustite meni vrlo kratko. Gospodin Spasojević je ovdje postavio jedno pitanje znači tiče se našeg rada. Ja bih samo podsjetio ono što svi znademo. Mi smo na početku našeg rada na prvoj, drugoj sjednici, ne znam točno, usvojili jedan zaključak, ja ću pokušati ono najvažnije iz ovog zaključka reći, znači o našem radu kada su u pitanju zakoni koji su zatečeni u određenom stupnju procedure rekli da vraćamo sve zakone na onaj stupanj da možemo na njih ulagati amandmane, dakle djelovati amandmanski. Evo imam pred sobom taj zaključak naš i isto se dogodilo i sa ovim zakonom. Dakle mi smo imali vremena i mogli smo prema tom našem zaključku djelovati amandmanski po našoj volji nas zastupnika, odnosno izaslanika na ovaj tekst zakona. E sada o samom Zakonu ja ne bih. Govorili su ovdje oni koji su mislili da trebaju govoriti. Čuli smo i stav nadležne komisije. Čuli smo pojašnjenje ministra. Isto tako smatram da je ovdje bitno jedno pojašnjenje, jedne dileme koja se javila – koji je osnivački akt za ovu agenciju. Akt je zakon. Dakle ovim zakonom se osniva ova agencija. Osnivač smo evo dakle mi, oni koji su donjeli ovaj zakon, tj. vlada, a zapravo mi donosimo zakon. Mislim da sa ovim pojašnjenjima prestaje potreba da donesemo zaključak kojeg je predložio gospodin Čengić i da možemo evo na ovaj način ići ka usvajanju ovog zakona. Još jednu dilemu ovdje bio postavio. Ja neću na nju odgovoriti. Ne dilemu, jedno pitanje gospodin Spasojević oko sjedišta institucija. To je jedna tema o kojoj se može razgovarati, a mislim da danas nije zgodno, odnosno nije ova točka možda ona prava da se o tome razgovara, a svakako je i ovo vrlo interesenatno da se otvori možda i to pitanje itd. Ali ja ne bih to pod ovom točkom dnevnog reda. Dobro. Ja predlažem da mi, ako nema više zainteresiranih za raspravu da ovo privedemo. Jeste, jeste čuli smo stav komisije i mislim da smo sve dileme riješili. 38 Ja predlažem da pristupimo izjašnjenju odnosno glasovanju o Zakonu. Dakle glasujemo o Zakonu? Ko je za usvajanje ovakvog zakona? Ko je za? Zahvaljujem. Ko je protiv? Niko. Uzdržan? 1. Zahvaljujem. Konstatiram da je sa 14 glasova za i 1 glasom uzdržanim ovaj zakon usvojen u tekstu koji je ponuđen. Zahvaljujem. Sada prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. Ispričavam se, evo intervencija. Budući da je kako je Dom naroda, budući da je ovaj zakon usvojen u različitom tekstu nego što je na Zastupničkom domu, trebamo odrediti komisiju za usaglašavanje tekstova zakona. I dajmo odmah da imamo komisiju, tako da ovaj posao usuglašavanja isto tako. Dom naroda u ranijem sastavu. Brka vi ste bili u tom sazivu je na svojoj sjednici 5.9.2002. godine imao određene amandmane koje je usvojio A Zastupnički dom je na svojoj 8. sjednici 4.2.2003. godine bez amandmana usvojio ovaj tekst. I tu je ta razlika i evo sada ćemo formirati komisiju za usaglašavanje ovih tekstova zakona. I ja podržavam ovaj prijedlog. Da čujemo prijedloge. Dobro. Evo gospodin Brka, gospodin Nade i da čujemo Spajiću koga vi predlažete? Gospodin Filipović. Evo imamo imena. Dakle predlažem da imenujemo komisiju u sastavu gospodin Brka, gospodin Filipović i gospodin Nade Radović. Ko je za ovakvu komisiju za usuglašavanje tekstova zakona? Ko je protiv? – 1 Uzdržan? Zahvaljujem i konstatiram da smo sa 12 glasova za, 1 glasom uzdržanih i 2 protiv usvojili komisiju u sastavu gospodin Brka, gospodin Filipović i gospodin Nade Radović. Ovim bih završili sa 9. točkom, prešli na 10 točku dnevnog reda. Hoćemo li stanku raditi ili ćemo pauzu? Hoćemo li se malo odmoriti, ručati ili ćemo nastaviti raditi? Dobro onda utvrđujemo pauzu, odnosno stanku od pola sata, to je dovoljno za ručak. Znači 10 do 2 nastavljamo sa radom. 39 [[PAUZA]] Treba imati neku obavezu. Jel se slažete da onda napravimo malu rokadu točaka. Ako se niko ne ljuti onda da , evo dogovorili smo znači da sada napravimo jednu malu rokadu točaka dnevnog reda. Znači Ad. (?) Stupanj ispunjavanja obveza koje Bosna i Hercegovina ima prema Vijeću Evrope i drugim međunarodnim institucijama u 2003. godini Gospodine Ivaniću izvolite obrazložiti.
Poštovani poslanici meni je zaista drago što imam priliku da vam kažem nekoliko samo riječi oko ispunjenja postprijemnih obaveza Bosne i Hercegovine prema Vijeću Evrope. Bosna i Hercegovina je postala članica Vijeća Evrope 24.aprila 2002. godine. Dakle praktično sutra je godišnjica. Bosna i Hercegovina je prijemom u ovu najstariju organizaciju evropskih država prihvatila niz postprijemnih obaveza koje treba ispuniti u vrlo tačno preciziranim periodima. Godinu dana nakon prijema prvu seriju, dvije godine, odnosno tri nakon prijema i jedan dio obaveza se mora izvršiti kontinuirano. Prema lista Vijeća Evrope Bosna i Hercegovina treba ispuniti ukupno 73 postprijemne obaveze. Neke od njih su političkog karaktera i kao takve ne mogu imati konkretno utvrđene rokove za izvršenje, već Bosna i Hercegovina ima obavezu da ih kontinuirano ispunjavanja. Zaštita ljudskih prava, zaštita nacionalnih prava, zaštita nacionalnih manjina, tolerancija, demokratija i čitav niz tih vrijednosti na kojima je Evropa u cijelini bazirana. Do sada je ispunjena 21 obaveza od onih koje su precizirane, a za 15 obaveza rok 2 do 3 godine nakon prijema. Sve obaveze praktično Bosne i Hercegovine za prvu godinu ispunjenja nakon prve godine prijema će biti u potpunosti ispunjene ako vi danas ratifikujete ovaj protokol 12. i protokol 13. evropske konvencije o ljudskim pravima. Mislim da je to rijetka prilika da je Bosna i Hercegovina jednom na vrijeme i bez odgađanja izvršila onda sve svoje obaveze. Predsjedništvo je dalo već saglasnost za potpisivanje Opšteg sporazuma o privilegijama i imunitetima koja je takođe bila obaveza u prvoj godini i ovlašteni ambasador Gaun da je potpiše. I ona će takođe biti završena. Što praktično znači da su sve obaveze koje smo preuzeli za prvu godinu ispunjene i mislim da to možemo posmatrati kao pozitivnim znakom da su sve institucije BiH u cjelini uradile svoj dio posla. Za naredne dvije godine ostaje jedan dio obaveza koje je potrebno uraditi. Ja sam u međuvremenu, jer se dio stvari stalno inovira mogu dio novih dokumenata dostaviti možda komisiji pa da komisija to ima i da može da kasnije prati. Za naredni period mi trebamo dati naglasak na Zakon o osnovnom, o osnovama osnovnog i srednjeg obrazovanja. Vi znate da je taj zakon, to je za sljedeću godinu obaveza već usvojen na 40 Savjetu ministara i upućen je u proceduru u Parlament i koliko ja znam on ide po redovnoj proceduri. Mislim da ga je jučer razmatralo Predstavničko vijeće. Zakon o, drugi je Zakon o emigraciji i azilu koji treba donjeti. On je takođe koliko je meni poznato u parlametnarnoj proceduri. Zakon o priznavanju javnih isprava. Taj zakon je bio jednom u prošloj godini u parlamentarnoj proceduri. Nije usvojen, vračen je na doradu. Zakon bi trebao da ide sada ponovo na sjednicu Savjeta ministara i mislim da je to Ministarstvo pravde pretpostavljam i civilnih poslova zajedno da usaglase. I ostaje jedan broj konvencija. Ne bih htio da vas opterećujem time koje su konvencije koje mi moramo potpisati. To su one konvencije koje mi treba da uradimo. Prioritetna su nam ova tri zakona za koja vjerujem da ćemo uspjeti u ovom periodu da riješimo s tim da zakoni o školstvu treba da važe i za BiH nivo, ali i za nivo entiteta, tako da i jedni i drugi to treba da urade.Ja mislim da ćemo mi s obzirom da smo napravili precizan plan kada šta treba uraditi uspjeti stići i te druge obaveze. Pošto je u dnevnom redu i članstvo u drugim međunarodnim organizacjama, ja vam moram reći da mi jesmo članovi i da smo aktivirali svoje članstvo mnogim od organizacija u kojima smo do sada bili samo formalno. Veliki problem bili su veliki dugovi koji su se nakupili ratom prije ...učlanjivanje za ne plačanje članarina u tim međunarodnim institucijama. Najnoviji pregled jeste da je negdje oko 2 miliona tekući dug koji treba da bude plačen. Mi smo ga jako mnogo smanjili. On je bio 8 miliona. Prošli saziv Savjeta ministara učinio je isto veliki napor da dio tih zaostalih članarina uplati i mislim da će se na tom, u tom polju značajno poboljšavaju prilike. Dakle u cjelini postprijemne obaveze u Savjetu Evrope idu dobro. Plan ispunjavanja obaveza za narednu godinu dana je napravljen. Već smo krenuli u proceduru jer je dio zakona već pripremljen i mislim da ćemo i te obaveze uspjeti. Za nas bi bilo dobro da to uradimo što je moguće ranije. Ja sam imao toliko predsjedavajući. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Gospodin Čengić se javlja za riječ.
Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, članovi Vijeća ministara Komisija za vanjsku politiku i vanjsku trgovinu ovoga doma nastojeći pratiti obaveze Doma i ukupno Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine kada su u pitanju evropske integracije je prije izvjesnog vremena pokrenula inicijativu za održavanje jednog šireg sastanka koji je i održan 14. ovoga mjeseca, a na kome su bili prisutni dakle predstavnici Parlamentarne skupštine u VIjeću Evrope svi osim jednoga koji je imao obaveze na drugoj komisiji, zatim predstavnici Kancelarij ureda Vijeća Evrope u Sarajevu sa 41 gospođom Mozer na čelu, te predstavnici Ministarstva vanjske trgovine i Direkcije za evropske integracije BiH. Na tom sastanku je razgovarano o tome koje obaveze predstoje Bosni i Hercegovini, koje obaveze predstoje Parlamentarnoj skupštini i šta treba dalje učiniti. Da vas ne zamaram diskusijama ja ću rađe kazati šta je Komisija na kraju usvojila kao neku osnovu za dalji rad i gdje očekujemo, odnosno predlažemo Domu, ovom domu da podrži ove stavove i da ih prenese na nadležne institucije. Apsolutno dakle podržavamo sve ono što je, što treba učiniti i smatramo da nema razloga uglavnom nema razloga za bilo kakva ozbiljnija kašnjenja. S druge strane cijenimo da je dosta toga već i učinjeno. U tom smislu dakle podržava se dosadašnje aktivnosti Bosne i Hercegovine i prema ispunjavanju obaveza prema VIjeću Evrope, ali se traži od nadležnih institucija ubrzavanje aktivnosti na ispunjenju tih obaveza u narednom periodu. Tražimo da nadležne institucije u cijelosti izvrše obaveze u skladu sa rokovima koji su navedeni u listi obaveza koje je Bosna i Hercegovina prihvatila na osnovu prijema u i postprijemnih obaveza u Vijeće Evrope. Traži se od Vijeća ministara, ovo je jako zanimljivo po našem mišljenju, traži se od Vijeća ministara da predloži mjere za utvrđivanje kriterija za izvršavanje zadataka, za neizvršavanje zadataka i pojedinačne odgovornosti za neispunjavanje obaveza prema Vijeću Evrope i evropskim integracijama. Naime, kako ne bismo se vrtili u krug oko toga ko je zašto odgovoran mi predlažemo Vijeću ministara da ono napravi vrlo jasne kriterije oko toga šta se podrazumjeva izvršenim i urađenim zadatkom za svaku obavezu pojedinačno, a poslije da se utvrde i mjere odgovornosti za nosioce tih obaveza kako bismo na taj način mogli vrednovati, odnosno poticati, ali i sankcionirati rad, odnosno ne rad. Sljedeća stavka je – dogovoreno je da Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda svakih 60 dana organizira sastanke sa predloženim, sa institucijama koje su već bile prisutne. Naravno očekujemo da se ovome ovim sastancima priduže i predstavnici Ministarstva vanjskih poslova i da se na tih svakih 60 dana vrši analiza urađenog i obaveza koje stoje pred nama i zadnje – traži se od Vijeća ministara Bosne i Hercegovine da u najkraćem mogućem roku donesu sve akte i izvrše sve aktivnosti potrebne za funkcioniranje VIjeća ministara i njegovih ministarstava u punom kapacitetu. Naime, konstatirano je na ovom sastanku da neke institucije Vijeća ministara još uvijek nemaju pravilnike o radu, još uvijek nisu potpuno uspostavljene, pa to onda usporava izvršavanje obaveza tih institucija. Iz tog razloga koristimo priliku, pošto je gospodin Ivanić ovdje kao član Vijeća ministara da zamolimo još jedanputa, a tražimo i od Doma, predlažemo Domu da prihvati ove sugestije i prijedloge. Dakle da se zatraži od Vijeća ministara da se što prije Vijeće ministara u cijelosti uspostavi i omogući puni i odgovarajući rad. S druge strane želim kazati da prema informacijama koje smo imali 14. aprila u tom času nije postojala ni jedna obaveza, dakle nije postojao ni jedan dokument, zakon, konvencija ili bilo šta što je trebalo da se ratificira na ovom domu, a da nije bilo urađeno. 42 Znači do tog datuma je ovaj dom izvršio sve svoje obaveze i upravo kao što je gospodin Ivanić sada rekao ukoliko danas prihvatimo ove predložene konvencije koje su na dnevnom redu, onda ćemo ponovo kao Dom naroda u cjelosti izvršiti sve obaveze koje imamo. Međutim, analizirijaću sve ono što se treba da uradi, konstatirali smo da postoji niz dokumenata i niz radnjih i niz aktivnosti koje treba da izvrše različiti organi i tijela unutar Bosne i Hercegovine i bilo bi jako dobro ako Vijeće ministara uspije ne samo izvršiti svoj dio obaveza, nego da kažem mobilizirati i ostale institucije da izvršavaju svoje obaveze, a ja razumijem, odnosno razumijemo da je Vijeće ministara ipak operativni nosilac svih tih aktivnosti i smatramo da bi informacija ili plan aktivnosti, prioritetni plan aktivnosti ili aktivnosti po prioritetima koje je već Vijeće ministara priredilo trebale da budu također osnova gospodine predsjedavajući za izradu plana rada našeg doma kako bismo kao Dom mogli pratiti sve te obaveze koje stoje pred Bosnom i Hercegovinom. Što se tiče ostalih obaveza i ostalih aktivnosti mi smo diskutirali također i o obavezama Bosne i Hercegovine prema UN-a, prema evropskoj zajednici. Koliko mi je poznato uglavnom pitanja koja smo dobili od evropske zajednice su već bila na razmatranju na svim nivoima i odgovori su pripremljeni i poslati na vrijeme što je jako važno u čemu je i Parlament, Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine i ovaj dom imao svoju značajnu ulogu i mi očekujemo u tom smislu i u buduće punu saradnju sa Vijećem ministara, sa Ministarstvom vanjske trgovine, sa Direkcijom za evropske integracije. I na kraju smatramo, ali kao jako važno da ovaj dom treba preduzeti dodatne mjere da kao i ostale institucije Bosne i Hercegovine javnosti ispravno i kvalitetno prezentiraju obaveze kao i prednosti onoga što donosi izvršavanje tih obaveza kada je u pitanju članstvo u VIjeću Evrope u evropskoj zajednici i ostalim asocijacijama. Imamo dojam da s obzirom da još uvijek nismo izvršili sve obaveze, pa smo često, dobiva se dojam da smo pasivni sudionik aktivnosti prema VIjeću Evrope, prema evropskoj zajednici jer stalno dobivamo zadatke, a nemamo priliku da odgovaramo na stavove ili da iznosimo svoje stavove ili da budemo subjekt. To je po našem mišljenju prije svega zato što još uvijek kasnimo u izvršavanju obaveza. Onog časa kada izvršimo svoje obaveze, onda ćemo sigurno doći u poziciju dakle subjekte svih tih institucija u punom kapacitetu i tada će javnost moći da vidi i sve pozitivne efekte. U tom smislu mislimo da je jako važno kvalitetno na vrijeme i sistematski javnost informirati o aktivnostima, ali i o značenju tih aktivnosti, kada se one jednom dogode, kada se izvršeo objektivnom značenju za Bosnu i Hercegovinu za njezinu političku poziciju, za njezinu ekonomsku poziciju i sve drugo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću predsjedniku Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku. Čuli smo. Ko se još javlja za rapsravu? Gospodin Goenjac. 43
Poštovane kolege, poštovani ministre, ja ću imati diskusiju koja malo odudara od ovog tona. Naime mi smo danas dobili ažurirani operativni plan ispunjavanja postprijemnih obaveza sa datumom 11. april. Navedeno je na prvoj stranici da je do sada ispunjeno ukupno 21 obaveza i tih 21 obaveza je navedena. Ja mislim da u najmanju ruku ova, ovaj spisak od ovih 21 obavezu ne može se navesti u kapacitetu da je ispunjeno. Zašto? Tačka broj 8. – Usvajanje i implementiranje amandmana na Ustav i zakone neophodne radi usaglašavanja sa Odlukom Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda. Navedeno je da je ovo u potpunosti ispunjeno. Ja mislim da ovo nije ispunjeno u potpunosti i mislim da ovdje tek treba mnogo posla da se uradi i u jednom i u drugom entitetu, od nivoa općine preko entiteta, kantona. Ne treba vas podsjećati. Danas je spominjana situacija sa Domom naroda, predstavnicima srpskog naroda u Federaciji, struktura u organima vlasti i jedne i druge i treće u jednom i drugom entitetu i mislim da ova obaveza nije ispunjena. Može se ovo naravno dugo referirati za ovu priliku ja to ne želim da oduzimam vrijeme, ali ova obaveza je krupna obaveza. Ova obaveza je značajna obaveza i mislim da posebno trebamo biti pažljivi kod davanja ocjena o ovom pitanju, jer ovo je pitanje od suštinske važnosti za sve građane i narode Bosne i Hercegovine, za njene entitete i za Bosnu i Hercegovinu. Tačka 9. Pregledati uz pomoć Venecijanske komisije izborno zakonodavstvo u svjetlu standarda VIjeća Evrope i revedirati je gdje bude neophodno. Da li je Venecijanska komisija u saradnji sa predstavnicima nadležnih institucija Bosne i Hercegovine uradila ovaj posao? Da li je radila ovaj posao? Da li se bavila ovim pitanjem? Meni nije poznato. Nisam vidio nigdje dokumenta od Vencijanske komisije koji izražava njihovo stajalište. Međutim, ono što ja pouzdano znam, najmanje dvije činjenice. Mi nemamo kompletan Izborni zakon, a mislim da je biti članica Vijeća Evrope do kompletnog Izbornog zakona prilično diskutabl i mislim da je to jedna od obaveza koja se u ovoj tačci podrazumjeva. Gdje nemamo kompletan Izborni zakon? Nemamo kompletan Izborni zakon upravo u poglavlju koji govori o nama. Dakle Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dom naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u Izbornom zakonu je ostavljen da se riješi nakon Odluke o konstitutivnosti Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine, a do tada u Izbornom zakonu postoji samo rečenica da će se Dom naroda birati u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine. Za Izborni zakon to nije dovoljno. Izborni zakon mora precizirati izbor delegata, proceduru zamjene itd. i niz drugih pitanja koja su. Dakle, činjenica je da mi nemamo kompletan Izborni zakon. Mislim da nemamo ni Izborni zakon usaglašen sa standardima Vijeća Evrope, odnosno sa evropskim standardima. zašto? U evropske standarde nesumljivo spada Konvencija o ljudskim 44 pravima i osnovnim slobodama, kao što spada i kopenhaški dokument koji reguliše univerzalno jednako biračko pravo. Konvencija o ljudskim pravima, naravno i osnovnim slobodama reguliše i pitanje da svi građani treba da imaju izborno pravo osigurano garantirano među onim političkim pravima. Pravo da budu birani, pravo da budu izabrani, kao i kopenhaški dokument koji govori da svaki birač mora imati univerzalno jednako biračko pravo. Svako mora biti u mogućnosti da u izbornoj jedinici bude i biran i da bira. Dakle i aktivno i pasivno biračko pravo. Zbog objektivne situacijeu Ustavu Bosne i Hercegovine sudara konvencija o ljudskim pravima i pojedina rješenja u Ustavu Bosne i Hercegovine u Izbornom zakonu su ostala neka pitanja u najmanju ruku da kažemo nejasno i zbog toga je navedena potreba da Venecijanska komisija pregleda Izborni zakon i uporedi ga sa standardima Vijeća Evrope. Do tada u Izbornom zakonu, uvažavajući potrebu kompromisa, realnosti na političkoj sceni usvojena su rješenja koja krše i Konvenciju o ljudskim pravima i kopenhaški dokument o univerzalnom biračkom pravu. Mi imamo situaciju da u jednom entitetu jedan narod, a u drugom entitetu dva naroda ne mogu biti izabrana na značajne pozicije u Bosni i Hercegovini. To remeti, to je u suprotnosti sa standardima koje ja mislim tretira Venecijanska komisija. Dakle, ja izražavam ovdje rezervu i primjedbu, mislim da ove dvije obaveze, prva sigurno nije ispunjenja u potpunosti, za ovu drugu ja nemam pokazatelja, nemam izvještaja, nemam činjenica koje me mogu uvjeriti da je ova obaveza ispunjenja. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Ko se još želi javiti za riječ? Više nema prijavljenih. Imamo zaključke. Ima li neko potrebe o. Gospodin Spasojević. Ispričavam se.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, ja ne bih globalno govorio o ovome da li je tu precizno ispunjeno sve ili nije. Normalno je da smo mi, odnosno nije normalno jer mi smo specifična zemlja Bosna i Hercegovina koja je sastavljena od dva entiteta i tri naroda i ne možemo mi ni u svim papirima, odnosno u svim zakonima da budemo onakvi kakvi bi to želili da budu svi naroda u Evropi, jer mi smo u neku ruku specifični, jer mi smo od Dejtonskog sporazuma, znači Dejtonski sporazum je dao nama neke okvire, dao nam način na koji ćemo mi funkcionisati u Bosni i Hercegovini. Tako da ja ne bih govorio je gospodin Ivanić i ja se s njim slažem da smo mi što se tiče ispunjavanja obaveza za ovu godinu tu pri kraju. Možda je ostalo još 2-3 konvencije koje treba da usvojimo i time bi mi ispunili za ovu godinu. Znači mi moramo da imamo neki kontinuitet koji će ići u narednoj godini da ono što nam je predviđeno za narednu godinu i da tu narednu godinu mi pratimo kako se ispunjava ono što nam je postavio Savjet Evrope, odnosno EU u narednih nekoliko godina da to moramo ispuniti da bi mogli biti punopravni članovi i Savjeta Evrope, odnosno EU. 45 Što se tiče ovih konkretnih zaključaka koje je donjela komisija. Ja se sa nekim zaključcima slažem, ali sa nekim bi imao nekakve izmjene pa ću ja konkretno da pređem na ove zaključke koje je ova komisija predložila ovom domu da ih usvoji. Što se tiče prvog ovog zaključka nema na njega primjedbe, odnosno prvog pasusa – podržavaju se dosadašnje aktivnosti u cilju ispunjavanja obaveza. Nemam nekih tu primjedbi. Što se tiče drugog pasusa malo je po meni neregobatna riječ – tražimo od nadležnih institucija. Neophodno je da nadležne institucije u cjelosti izvrše. To je moja primjedba što se tiče ovog drugog zaključka. Što se tiče trečeg zaključka – traži se od Vijeća ministara, e tu imam puno primjedbi, jer ovdje mislim da se sukob nadležnosti, ovo što Vijeće ministara, odnosno što se traži od Vijeća ministara. Znamo da Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i ministar inostranih poslova, oni predstavljaju na neki način Bosnu i Hercegovinu i tu se na neke nadležnosti krše. A posebno ovo što se tiče pojedinačne odgovornosti, jer šta ja znam mi ćemo ući Uniju evropsku možda 2010., možda 2013. i saće se tražiti neka pojedinačna odgovornost od nekoga što nešto nije učinio. Mislim da je to mi kao Dom to ne možemo tražiti i nije to naša nadležnost da mi to tražimo. Mi kao Dom donosimo određene, odnosno potvrđujemo određene i zaključke i zakone i mislim da je ovo što se mene tiče ovaj potpuno pasus bi se trebao brisati. Ovo što se tiče komisije, nemam ništa protiv da ona zasjeda i da organizuje to je dobro. I ovaj zadnji zaključak – traži se od Vijeća ministara. Mislim da se i tu mi mješamo u Vijeće ministara. Vijeće ministara ima svoj program rada i ono će na osnovu svoga programa, na osnovu svoga statuta donjeti, popuniti svoja. Mi možemo samo apelovati na njih da na neki način rokove koje treba Vijeće ministara da ispoštuje da to ispoštuje, a da mi ovako u preciznom tražimo da oni donesu akte. Normalno je da će Vijeće ministara donjeti svoje akte koje donosi. Tako da konačno ja što se tiče ovih zaključaka, ja bih predložio da mi imamo jednu posebnu sjednicu na kojoj bi donjeli. Mislim da je zaključak neki manji oblik da mi kao Dom naroda imamo pravo da donesemo rezoluciju. Znači posebno da obratimo jednu skupštinu što se tiče ovih prijema, odnosno ispunjavanja obaveza. Da donesemo znači jednu rezoluciju kojom ćemo obavezati sve tom rezolucijom i time završiti što se tiče znači i prošle godine i svih narednih godina koje dolaze, a tih godina će biti još dugo, jer mi nećemo još zadugo primljeni u Savjet, odnosno u EU. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Spasojeviću. Je li neko se javlja? Gospodin Brka. 46
Uvaženi predsjedniće, uvažene kolege, gospodine ministre, kada dođu ovakve teme na sjednicu onda prijeti opasnost da se neke stvari skrenu, a ja mislim da upravo mi ovdje trebamo da budemo oni koji će inicirati određena rješenja. Tako je i razmišljala komisija jednoglasno na ovoj našoj prošloj sjednici kada smo donjeli ove zaključke, koja je bila proširena. Maloprije je govorio gospodin Čengić, ja neću to ponavljati. I mi smo zaista smatrali da ovi zaključci trebaju da unesu malo više reda u sve organe koji predstavljaju državu Bosnu i Hercegovinu. To je bila naša dobra namjera i dobra želja da se znači zna ko kosi, a ko vodu nosi i ko će odgovarati za nešto što nije urađeno. Mi hoćemo sa ovim zaključcima ustvari da znamo odgovornost ako nešto nije urađeno. Ko je odgovoran za to. Ako mi treba ovdje u Parlamentu u Predstavničkom domu i ovdje u Domu naroda da donesemo zakon, dužni smo da ga donesemo na nivou države, onda taj zakon neko treba da pripremi. Ko ga priprema? Ko ga postavlja na vrijeme? Što ga mi ovdje ne dobivamo na vrijeme? Zato je neko odgovoran. I upravo ja sam predložio na toj sjednici ove zaključke da bude pojedinačna odgovornost institucionalno rješena kroz sistem. Da se, ne može neko biti ministar tri godine, četiri godine, dvije godine, a da za vrijeme njegovog ministrovanja nedostaje sijaset zakona, da može država normalno funkcionisati. Zbog toga sam ja ovo predložio i to je tada usvojeno jednoglasno na komisiji. Ja mogu prihvatiti da, gospodin Spasojević može na to imati primjedbu, ali za ovo su činjenice, vrlo jaki argumenti da se traži i pojedinačna odgvornost. Komunisti su se krili iza zajedničke odgovornosti. Znate. Donesu na kolektivu i svi su pravi i svi su krivi. Ja nisam za to da budemo svi pravi i da smo svi krivi, nego da se zna ko šta treba uraditi da uradi. Ako ne uradi on je kriv. Nije krivo društvo, nego je on kriv, jer je on na čelu toga društva da to treba da uradi. Ja zista smatram da je to jedan korak naprijed u funkcionisanju sistema u glavam naših ljudi. Moramo što prije se oslobađati kolektivni, a zastupati individualnu odgovornost. Ja smatram da je to tačno i zato sam i predložio ovakav zaključak. To je jedna stvar. A druga. Mi znamo šta je Dejtonski ustav. Ali isto tako znamo da ima nešto što je iznad Dejtonskog ustava i ono što je dr Genjac insistirao to je u stvari to, da poštujemo te vrhuske kriterije koje ima Evropa. Ne, na štetu bilo kojeg građanina jednog jedinog, ili na štetu bilo kojeg naroda u ovoj državi, nego na korist svakog građanina i svakog naroda. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Brki. Gospodin Čengić želi ponovo. 47
Uvažavajući stavove gospodina Spasojevića i vjerovatno podržavajući njegov principijelni pristup ovom problemu, ja bih samo htio kratko da neke stvari pojasnim. Dakle mi kao komisija imamo pravo da donosimo zaključke i da predlažemo te zaključke, kao što imaju i drugi pravo da ih prihvate ili ne prihvate i da imaju svoje stavove. Drugo izbjegavajući bilo kakvu našu namjeru da određujemo pravila ponašanja mi smo uočili jednu stvar. Prema vrlo jasnim informacijama i izričajima koje smo imali u toku ovog sastanka rečeno je – članstvo u Vijeće Evrope postoji. Ono može biti sankcionirano u smislu raznih vrsta prigovora itd. zbog neizvršavanja obaveza, ali može biti sankcionirano i izčlanjenjem iz Vijeća Evrope zbog neizvršavanja obaveza. Kako mi imao veliki broj obaveza koje zbog strukture i organizacije države Bosne i Hercegovine po Dejtonskom ustavu da imaju veliki broj institucija koje su uključene u izvršavanje tih obaveza. Mi se nismo usudili određivati kriterije šta to znači da je neko izvršio, ne izvršio obavezu, nego smo naprosto sugerirali Vijeću ministara da ono razradi kriterije po kojima će određivati kada je i u kom nivou izvršena neka obaveza. Evo imali smo priliku ovog časa upravo slušati vrlo različite ocjene o istoj stvari od dvojice ljudi koji predstavljaju dvije institucije dakle gospodina ministra kao člana VIjeća ili Savjeta ministara i gospodina Genjca kao člana ovoga doma koji o istoj stvari imaju recimo različit stav. To je naravno moguće i u buduće i to će se događati. Kako ne bismo mi prejudicirali, kako ne bismo mi došli u poziciju da mi cjenimo ko je izvršio ili ko nije izvršio obaveze, mi sugeriramo na početku puta, sada dakle na početku ovog procesa ili još uvijek u toj ranoj fazi izvršavanja obaveza Vijeću ministara da definira kriterije po kojima će se precizno moći definirati šta je neko uradio, šta nije uradio i ko, koja institucija, koji nivo nije izvršio neku obavezu. To je sve. Ništa više od toga. naravno to će onda pomoći svim onim koji su u lancu obaveza da identificiraju i riješe to. Što se tiče ovoga drugog, vaše druge primjedbe gospodine Spasojeviću možda vi niste mogli doživjeti ono što smo mi doživjeli ovdje vrlo plastičnom. Imali smo vrlo vrijednu gospođu, ja mislim da se zove Ramnjak, predstavnicu, jel ona iz Direkcije za evropske integracije, jeste, predstavnicu Direkcije za evropske integracije koje je vrlo jasno rekla - znate gospodo mi možemo raditi više, ali naš osnovni problem, mi danas, ovoga časa nemamo pravilnik o organizaciji Direkcije i ne možemo se rasporediti i ne možemo dati zadatke i poslove, jednostavno nemamo pravilnika, pa ono koliko nas ima radimo šta radimo. Nemamo još dovoljno zaposlenih itd. Istovremeno, vi takođe znate da su neka ministarstva na novo uspostavljena, upravo u ovom sazivu, kao što je Ministarstvo pravde ili pravosuđa, kao što je Ministarstvo sigurnosti, da je došlo do promjene određenih nadležnosti, oduzimanja ili 48 dodavanja nadležnosti postojećim ministarstvima što sve treba biti regulirano poslovnicima ili pravilnicima unutrašnjim pravilnicima o organizaciji radu tih institucija. Gospodine Spasojeviću jedini razlog, dakle razlog zašto smo išli mi sa ovakvim prijedlogom je da sugeriramo Vijeću ministara da se ti problemi, odnosno te obaveze trebaju izvršiti kako bi se mogli zapravo izvršavati prave obaveze, jer naš nije posao da organiziramo VIjeće ministara. To je posao Vijeća ministara, ali jeste naša obaveza da ispunjavamo obaveze prema Vijeću Evrope, prema evropskoj zajednici i svim drugim institucijama što ne možemo sami, nego u saradnji sa VIjećem ministara koje treba biti organizirano. U tom smislu ja ću biti ovdje vrlo jasan, vrlo jasan i mislim potpuno u slovu i duhu i Ustava i ovlaštenja Parlamentarne skupštine koja ima obavezu nadziranja rada Vijeća ministara i u tom smislu imamo pravo da sugeriramo, imamo prvo da predlažemo. Mi možemo i pogriješiti naravno. Ovdje nije bilo nikakvih drugih namjera nego naprosto da i mi sa naše strane potvrdimo dakle da potvrdimo tu činjenicu da smo uočili taj problem i da ga treba čim prije riješiti kada je u pitanju organizacija VIjeća ministara da bismo mogli svi skupa dalje funkcionirati i izvršavati obaveze. Ne smatram i nemam ni jednog razloga da bilo ko doživi kako mi uzimamo kompetencije Vijeća ministara, kako smo mi tutor Vijeću ministara, ali istovremeno nema niti jednog razloga da Parlament nema pravo i nema obavezu i da ne izvšava svoju obavezu iznošenja svojih stavova o pitanjima za koja je nadležan, među koja spada i nadležnost u radu ili saradnji sa Vijećem ministara. Samo toliko. Hvala.
Zahavljajujem gospodinu Čengiću. Gospodin ministar.
Ministarstvo inostranih poslova je samo govornik u ime Bosne i Hercegovine pred Savjetom Evrope. Veliki dio ovih stvari ustvari nije u nadležnosti Ministarstva, nego drugih organa i ovo je slika nas samih pred evropskim institucijama. Međutim ja iskreno mislim da u ovome treba imati, kako bih rekao realan pristup. Našta konkretno mislim. Ispunjavanje naših obaveza mora biti usaglašeno sa moritoring timom koji dolazi ispred Vijeća Evrope svaka 3-4 mjeseca. Onda oni prave izvještaj koji ide pred Savjet Evrope na kome se vrlo precizno kaže šta je urađeno, šta nije, šta je djelimično, šta je dobilo prolaznu ocjenu, a šta treba dalje raditi. I toga će biti još. Vrši se redovna inventura i toga će biti. Zadnja je ekipa ovdje kod nas bila krajem februara i početkom marta. Dio ovih ocjena koje se smatraju ispunjenim, tu pokušavam da jednim dijelom kažem ovo što je gospodin Genjac govorio, je dobio njihovu prolaznu ocjenu, ne sada nego ranije u doba kada je neposredno bio donesen i ustavni amandmani i kada su oni bili urađeni i čim stoji implementacija, sigurno će to biti pregled sljedećeg analize, sljedećeg pregleda. Ja znam da kod nas u Bosni i Hercegovini postoje različiti pogledi s ozbirom da je bilo pojedinih političkih struktura koje nisu podržale onakav oblik amandmana, smatrao je da to nije potpuno. Ja znam da to o tome postoje različiti pogledi kod nas. Ali sa stanovišta onoga što je urađeno dobar dio evropskih institucija smatra da je tu urađeno 49 nešto i da je pomjereno i da se može smatrati pozitivnim u odnosu na ono kako je bilo, multietničke vlade, ne znam drugačiji raspored pravosudnih funkcija. Daleko drugačija struktura obaveza da se administracija prilagodi popisu '91.godine i ima ona rečenica – implementacija. Ona će sasvim sigurno svaki put biti predmet ocjene i predmet analize. Ovdje se više mislilo na onu vrstu pravnih akata koja su donesena. Slažem se isto tako da oko Izbornog zakona treba izvršiti dodatne dopune. Ovog trenutka je to bio uslov za eliminaciju onih, kako se zovu privremenih pravila, ja mislim da su ona bila tada i da je donošenjem zakona se smatralo da smo dobili određene elemente i da ih imamo. A ja mislim da ova inicijativa koja je krenula da se Savjet ministara opredjeli prema Izbornom zakonu i da uđe u određena prilagođavanja bi trebala da doprinese ovome o čemu je ovdje rečeno. Lično smatram zaista ovako da u cjelini dosta ozbiljno se pristupa od ministarstava cjelom ovom poslu i ja nisam očekivao da će se za ovu prvu godinu sve to stići uraditi, evo stiglo se uraditi, bez obzira što je bio jedan dugi period nedostatka aktivnosti zbog izbornog perioda. Mislim da ćemo ove druge obaveze koje nam stoje u djelu zakona i konvenciji uspjeti završiti mnogo još ranije, jer smo praktično već ušli u njihovu proceduru, ali ostaje ovaj dio od ovih ostalih obaveza koje su trajne, kontinuirane, koje su pitanje obdusmena, obdusmana, koje su pitanje raznih drugih institucija, koje nam stoje kao redovna obaveza. Uz prihvatanje ovoga o čemu je bilo riječi kod, posebno kod gospodina Genjca da tu ima stvari o kojima se još treba razgovarati, to je u osnovi jedno političko pitanje unutar BiH. Ja ipak, ipak mislim da su u ovom periodu institucije BH napravile značajan iskorak sa dovoljnom ozbiljnošću pristupile implementaciji ovih stvari. Jednim dijelom, povodom zaključaka naravno nemam namjeru da se u to uključujem, jer to je pitanje ovog doma kako da se opredjeli, ali samo nekoliko informacija. Svi mi imamo obavezu sada da izvršimo pravilnike o organizaciji. I još ni jedan pravilnik o, pošto kao zamjenik predsjedavajućeg to da vam kažem nije bio zato što nije bio pripremljen. Vijeće je spremno da ga uradi. Ministarstvo inostranih poslova će svoj pravilnik završiti ja se nadam u narednih 10-ak dana, mi smo već u drugim konsultacijama sa Predsjedništvom oko mreže diplomatske vani. Ova nova ministarstva nadamo se da će u narednih 20-ak dana to imati i ja mislim da ćemo mi to mjesec dana sve imati praktično završeno, usvojeno na institucijama i slažem se to je jedan veliki, velika reforma Savjeta ministara, budući da je dobilo i veći broj ministarstava i da sada dobija i šira ima i šira ovlaštenja i imaće i veće veću strukturu zaposlenih. To je zaista jedna ozbiljna reforma kojoj se mora na adekvatan način prići, ali mislim da se ona privodi kraju i da ćemo to relativno brzo imati. Direkcija za evropske integracije je jedna nova institucija kojoj je dat dosta veliki značaj, jer bi ona trebalo da bude ta koja će tehnički voditi ovaj dio razgovora sa evropskim institucijama i koja će praktično gledati sve zakone da od sada pa nadalje budu u skladu sa evrpskim direktivama. Ona se zato treba pripremiti i ja se nadam da će uspjeti jer postoji politička saglasnost u tome ne vidim da ima ikakve razlike ka toj nekoj generalnoj evropskoj orjentaciji. 50 Što se samih zaključaka tiče vi znate da se, da je što se ministarstva tiče ministarstvo će biti na raspolaganju komisiji, ne samo kada su neke obaveze, nego kada komisija to zatraži, mi smo to i na prvi zahtjev bili u punom sazivu i bićemo i u buduće kada god to komisije oba doma budu tražili. Ja bih vas zamolio da me, ako nema još da mogu da odem. Ja mislim da ću morati imati neku sjednicu Savjetu ministara.
Dobro. Zahvaljujem ministru. Dobro. Evo mislim da. Jel ima još neko da se raspravu javlja. Ako ne, da ovo privodimo kraju. Vidjećemo na kakav način. Naime, od strane naše komisije ponuđeni su zaključci. Čuli smo određene primjedbe na ove zaključke i ne znam evo jesu li oni konkretni, odnosno ako nemamo ...da prihvatimo zaključke. Možemo onda samo ovu informaciju o stupnju i ispunjenju obaveza primiti k znanju, a ako smo raspoloženi da usvojimo i zaključke.Pa evo da testiramo prije izjašnjavanja raspoloženje da ne bismo došli u ne znam ni ja nekakvo preglasavanje itd. Evo imamo znači dva načina, gospoda koja je bila malo uzdržana da čujemo ima li dodatnih objašnjenja, komentara, zahtjeva ili prijedloga pa da ovo ipak, da izađemo iz ovoga jedinstveno. Mislim da ne trebamo. Izvoli, evo gospodin Milojević se javlja za riječ.
Mislim da niko ne sumnja ni u čije dobre namjere. Ovdje zaista postoje dobre namjere komisije. Za mene recimo lično je sporan samo onaj zadnji prijedlog, ono zadnjeg zaključka da mi obavezujemo, sada nemam pred sobom papir ministarstvo da donesu planove rada. Mislim da je, da to izlazi iz kompetencije i komisije i mislim da bi na taj način dali javnosti do znanja da mi ustvari smatramo da su neozbiljna naša ministarstva. Zadnji zaključak je znači taj koji ja predlažem da se briše - traži se od Vijeća ministara BiH da u najkraćem mogućem roku donese svoje akte i izvrši svoje aktivnosti potrebne za funkcionisanje VIjeća ministara BiH i njegovih ministarstava u punom kapacitetu. Mislim da. __________(?) [[nije izašao za govornicu]] Jel se razumijemo našta se to odnosi. 51 Razumijemo se u potpunosti, od zamjenika predsjedavajućeg, da.
/nije izašao za govornicu/
Zahvaljujem gospodine Milojeviću. Samo malo, ja bih zamolio ipak da se držimo reda, da se javljamo za govornicu
/nije izašla za govornicu/
Ako mogu dobiti riječ?
Izvolite gospodine Čengiću.
Dakle pazite o čemu se radi. Ja sam zato da mi koji ovdje predstavljamo većinu političkih partija koje čine Vijeće ministara štitimo i pomažemo našem vijeću ministara. Ali nisam zato da se odgovornost razljeva i preljeva i da se ne zna šta ko treba raditi i u kom roku. Da budem vrlo jasan. Osobno dakle govorim u svoje ime sada, imamo situaciju da je rok prošao od 30 dana. Imamo situaciju da ni jedno ministarstvo nije još završilo taj posao, a svi ga rade. Mi možemo doći u situaciju da nas sutra javnost, bilo ko drugi prozove kako mi zapravo ne radimo svoj posao, kako nismo ni upozorili. Mi ništa više ne tražimo od Vijeća ministara, nego upozoravamo Vijeće ministara da to trebaju učiniti. Ono što su zapravo oni trebali sami uraditi. Čak nismo postavili ni pitanje nikakve konkretne odgovornosti oko toga. Ali ako mi sebi oduzmemo to pravo, gospodo da upozorimo Vijeće ministara da trebaju raditi posao koji je zakonom predviđen, onda ne radimo svoj posao, mi ne radimo svoj posao. S druge strane ovo može biti samo od koristi Vijeću ministara, nikako od štete. Biće mi drago, pazite, da se razumijemo, oko formulacija u smislu je li malo ovako ili onako, tu nema nikakvih problema. Svaka formulacija može biti promjenjena. Ja hoću samo da se razumijemo oko naših stavova u smislu šta su nam stavovi. Dakle jedini motiv zašto smo išli sa ovom 5. tačkom je bio upravo ovaj – da skrenemo pažnju Vijeću ministara da ubrzaju te svoje aktivnosti koje su nekim različitim fazama već u toku. E sada što se tiče ovoga stava 3. gospodine Spasojeviću, pošto ste vi imali primjedbu na stav 3. mogu li ćuti vaš prijedlog kako vi mislite da bi trebao da glasi 52 to, jer ste vi rekli da ga treba izbrisati. Ja sam ponovio. Pazite o čemu se radi. Radi se jednostavno o tome da je ovo jedan posao u koje je uključeno zaista nevjerovatno puno institucija, a da ne govorim sada puno pojedinaca. Stvarno jeste. To je jednostavno tako. Tako mora biti. Ako ne postoji nikakav instrument, ako ne postoji nikakav kriterij po kome vrednujemo da je nešto urađeno ili nije urađeno, ili da je neko nešto uradio ili nije uradio, onda mi dolazimo u situaciju da smo svi jednako odgovorni za neizvršavanje. Sutra ćemo doći u situaciju vi pred svojim biračima, ja pred svojim biračima, Vijeće pred onim koji su ga podržali, doći ćemo u situaciju da kao ne znamo ko je trebao da uradi nešto zašto se zna ko je trebao da to uradi. U tom smislu mi nismo ni jednog časa rekli da mi određujemo kriterije. Mi nismo rekli da ćemo mi provjeravati to. Obratno. Mi smo predložili Vijeću ministara ciljano zato što po broju obaveza, najveći broj obaveza spada na Vijeće ministara. Predložili smo da to vijeće ministara samo izradi kriterije kojima određuje šta je urađeno, šta nije urađeno i da Vijeće ministara samo odredi mjere kojima će odrediti da li je neko, neka institucija ili neki pojedinac izvršio to ili nije. Ako imate prijedlog da poboljšamo tekst sasvim ću rado čuti i prihvatiti sve što je poboljšanje teksta. Naravno, znate formulacije su formulacije. Ovo su intencije. Čini mi se, dakle na samoj komisiji od strane prisutnih članova komisije svi su stavovi bili jednostavno jednoglasno prihvaćeni kao tendencija. A ako je formulacija izvolite. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Gospodin Milojević ponovo.
Pa evo vrlo kratko. Ubjedili ste me argumentacijom u ovaj zadnji zaključak, ali ja bih ga ipak izdvojio iz konteksta ovih ostalih zaključaka da bude kao jel poseban zaključak Doma. To je moj prijedlog.
Zahvaljujem gospodinu Milojeviću. ___________ [[zajednička diskusija]] Dobro. Gospodin Spasojević.
Ja se izvinjavam ali malo mi je čudno da ja sada mogu da tražim pojedinačnu odgovornost od Predsjedništva Bosne i Hercegovine. Kako mogu hajde recite? A u ovome Vijeće, mi tražimo od Vijeća ministara da ono donese kriterijum kako će kazniti Predsjedništvo. Pa jeste Predsjedništvo je nadležno za spoljnu politiku u Ustavu tako piše. Ja sam to pročitao, demantujte me ako nije tako. I ne možemo u tom slučaju tražiti 53 da ide u ovakvom, bar da tražimo neku pauzu ili da napravimo drukčiju formulaciju pa da ga možemo prihvatiti, a u ovakvom obliku ja ga neću prihvatiti. ne znam za druge. Što se tiče ovo – tražimo, ovo možemo neophodno je hajde to nešto i u ovom zadnjem pasusu da kažemo – apelujemo, jer nelogično je da ja sada idem da zadirem u Vijeće ministara da li je ono, odnosno u svako ministarstvo da li je donjeno svoj pravilnik. Pred mene treba, pred nas treba da dođe ovdje predsjednik Savjeta ministara i da kaže funkcioniše li Savjet ministara ili ne. Ako ne funkcioniše smjenićemo, odnosno sugerisaćemo Predstavničom domu jer ga mi ne možemo ni smjeniti, mi ga ne potvrđujemo. Znači sugerišemo da on u svom ministarstvu završi posao koji treba da završi, a to je da donese pravilnike i ostale akte kojima će funkcionisati Savjet ministara. A ovaj treći zaključak, ja stvarno tu tražim pauzu u ime Kluba da se usaglasimo i donesemo prijedlog kako u kom obliku ćemo ga precizno reći, pa onda da se izjasnimo o tome. Ako i to ne može nije problem ni to. Jer ovdje mislim da stvarno zadiremo u nadležnosti u koje nemamo pravo. Ne možemo mi tražiti pojedinačnu odgovornost.
Zahvaljujem. Gospodin Filipović se javio.
Gospodo predsjedavajući, vi ako dopustite ja bih uzeo riječ.
Malo bih ja molio izaslanike za pozornost. Gospodin Filipović ima riječ.
Evo vrlo kratko u odnosu na ovo gdje smo zapeli. Mislim da ima rješenje za ovo u odnosu na ove predložene zaključke i na zaključak, govorim o zaključku u stavku 3. Mislim da je zanemarena jedna činjenica da postoje dva zakona iz kojih izvire obveza donošenja općih akata koji reguliraju odgovornosti službenika namještenika koji izvršavaju određene obaveze u rijelima državne uprave, u državnoj administraciji. Jedan od njih je Zakon o ministarstvima koji je precizno odredio što tko radi i odredio sankcije za nerad onih koji ne izvršavaju propisane obveze. Drugi zakon je Zakon o državnoj službi koji je također, to je svjež Zakon koji je nametnuo Visoki predstavnik, ne znam da li je prošao u oba doma, ali je također reguliran nerad onih koje mi eventualno hoćemo sankcionirati i ovim trećim stavkom i tražimo pojedinačno odgovornost kroz ovaj zaključak. Ja bih osobno bio da se ovo preformulira bio zato da se to prefolmulira, možda da se kaže da se traži od Vijeća ministara da primjeni propisane mjere odgovornosti iz općih 54 akata za neizvršavanje obveza itd. ovako kako stoji u nastavku i time smo zadovoljili ovo što je Komisija tražila. Istodobno u sljedećem stavku, ako je to solomsko rješenje. U četvrtom stavku, ovdje nemamo nigdje, ovdje sebi ja mogu biti slobodan Komisija uz svoje ovlasti zaboravila nešto drugo, da je formirana Zajednička komisija oba doma za evropske integracije. Da su oba doma utvrdila zaključkom određene obveze po kojima se ta zajednička komisija oba doma mora ponašati. Među njima su i određene stvari koje se ovdje traže da ovaj dom to prihvati. Ne bi bilo loše preformulirati i ovaj stavak 4. ovog zaključka, pa ne zaboraviti da postoji ta komisija zajednička komisija oba doma za evropske integracije. I mislim da nije dobro da ovaj dom u ovakvoj formi, budući da je to Vijeće ministara Vijeće koje ima potporu i jednog i drugog doma, ovaj da im se evo na ovaj način ovaj zaključak ovako servira, iako smo čuli razloga da poslovnici nisu pravilnici o unutarnjem ustroju nisu doneseni. Vjerojatno su bili ovaj i nekakvi razlozi zbog čega to Vijeće ministara nije izvršilo u određenom roku, ali ne vjerujem da su se zarekli da to neće uraditi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Gospodin Šiljegović. Onda Čengić.
Gospodine predsjedniće, poštovane kolege, mislim da nam malo nedostaje, možda bi mogli da se iz ovoga izvučemo bez pauze. Ovim zaključkom rekli smo niko nije imao primjedbi. Pod drugim zaključkom delegat naš je umjesto riječi – traži se, da se ubaci riječ – neophodno je. Mislim gospodne Čengiću kao predlagač da to može da prođe. U trećem zaključku traži se od Vijeća ministara Bosne i Hercegovine da predloži mjere za utvrđivanje kriterija. Ovdje bi možda da izbacimo - kriterija za svoje obaveze i da izbacimo ovo pojedinačne odgovornosti i evo naši delegati će prihvatiti i ovaj zaključak.
Evo Filipović je napravio dobar prijedlog. Da se pozovemo na zakon
Pod četvrtim zaključkom evo opet jednog kompromisa. Dogovoreno je da Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda i Komisija oba doma za evropske integracije, uključujem sada i ono vaše, znači ukrštam to, svakih 60 dana organizuje sastanak sa institucijama nadležnim za praćenje i izvršavanje obaveze prema Vijeću 55 Evrope i EU. Ne vidim razloga da ovo sad ovdje ne ukrstimo i da ne dobijemo zaključak koji zadovoljava i komisiju ovog doma i ne ruši intencije zajedničke komisije oba doma. I pod petim zaključkom gospodin Spasojević je predložio umjesto riječi - traži se, – apeluje se na Vijeće ministara Bosne i Hercegovine da u najkraćem roku donese sve akte. Može se ovdje ubaciti s ozbirom da je zakonski rok već prošao. Znači može i to da se smjesti tu, izvrši sve aktivnosti potrebne za funkcionisanje Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i njegovih ministarstava u punom kapacitetu. I mislim da bi mogli iz ovoga se izvući bez pauze koja će biti tražena 10 minuta, pa će biti 20 itd. Hvala predsjedniće.
Zahvaljujem gospodinu Šiljegović. Gospodin Čengić.
Dakle što se tiče ovih sugestija ja bih samo pokušao da malo ovo sada sumiram. U suštini su apsolutno prihvatljive. Oko prve nema nikakvih. Oko ove druge umjesto traži se da bude nophodno je. Sasvim prihvatljivo, nema ni jednog razloga. Pod broj 3. predlažem umjesto da sada gubimo vrijeme na formalnom definiranju teksta, dakle da iskoristimo stenogram i da iz stenograma uzmemo definiciju koju je gospodin Filipović predložio. Mislim da je ona najjednostavnija jer se pozivam na zakone. Pozivamo se na već postojeće zakone i nema potrebe ništa ni dodavati ni oduzimati, nego naprosto staviti to pozivanje na zakon u kontekstu ovih obaveza. Ništa više. Što se tiče 4. gospodine Šiljegoviću dopustite mi ovdje malo polemike. Gospodie Šiljegoviću kažem dopustite mi, nema nikakvih problema, oko ove tačke 4. samo kratku polemiku. Dakle mi nismo zaboravili da postoji zajednička komisija oba doma koja treba da prati izvršavanje ovih obaveza. Međutim, ovaj zaključak se tiče u suštini naše komisije, a ne Doma u cjelosti. Ova četvrta tačka dakle da unutar 60 dana. Ja vas molim da oko toga imate to na umu. Dakle ovo se tiče samo isključivo Komisije za vanjsku politiku i vanjsku trgovinu. Zašto? Zato što po postojećem poslovniku mi imamo obaveze koje se mi ne možemo odreči dok poslovnik važi. Kada se napravi novi poslovnik u kome će eventualno neke od ovih stvari biti drugačije organizirane pa će možda biti formirana neka komisija Doma koja će pratiti ove poslove evropskih integracija. Dopustiti, dopustite, ja ipak znam o čemu govorim, a vi oprostite pa pogledajte malo Poslovnik. 56 U ovom času postoji Poslovnik koji definira obaveze Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku i unutar toga je definirano da su to i obaveze dakle vanjske politike prema Vijeću Evrope, prema evropskoj zajednici, prema UN i nizu drugih međunarodnih institucija. Mi kao komisija ne možemo sebe osloboditi tih obaveza dok važi taj poslovnik. Zato smo kao komisija predložili svima onima koji su bili prisutni na prošlom sastanku da kao komisija svakih 60 dana imamo jedan sastanak koji će biti svaki put vjerovatno kraći i kraći, na kome ćemo naprosto napraviti analizu urađenog i analizu obaveza koje slijede kako bismo u ime Doma iz našeg stanovišta naših obaveza mogli pratiti te obaveze i prezentirati ih Domu. Dakle ovo nije obaveza Doma, nego samo komisije. I po mom mišljenju to ni najmanje ne isključuje aktivnost drugih, niti je u sukobu sa drugim komisijama. Što se tiče pete tačke apsolutno se slažem da promjenimo, da prihvatimo prijedlog gospodina Spasojevića da se stavi umjesto – traži se, - apeluje se i da stvarno spomenemo ovu činjenicu da je s obzirom da je već istekao zakonski rok od 30 dana. Predlažem dakle da ove zaključke na ovaj način usvojimo, a sami tekst zaključaka ćemo, gledajući u stenogram koji je već, koji će biti na raspolaganju dostaviti vam za narednu sjednicu. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Brka, pa gospodin Spasojević.
Samo jednu stvar da pojasnim. Sve ovo što smo tražili rješenje ja se slažem sa svim tim rješenjima. To je popravak ustvari postojećeg teksta. Jedino se ne slažem s tim da izbacimo pojedinačnu odgovornost. To se nikada ne mogu složiti. Neću se nikada složiti. Vi možete mene nadglasati, ali mi dok ne budemo u ovoj državi shvatili da u svakom poslu mora postojati odgovornost i pojedinačna, mi ćemo tapkati u mjestu. Ljudi ja samo iz tog razloga ću se uvijek zalagati za pojedinačnu odgovornost u bilo kom poslu pa i u ministarskom. Nije tu niko sveta krava da ga ne možemo dirati ako je ministar. Ako ne radi svoj posao, mi možemo kazati – imaš to i to si trebao uradio, nisi uradio gospodine. Ja sam zato da ostane pojedinačna odgovornost.
Zahvaljujem gospodinu Brki. Gospodin Spasojević.
Pa evo, ja se izvinjavam što smo evo sastavili na neki način, ali ja sam se uz konsultaciju sa nekim tamo savjetnicima i ostalim predložio bih ovakav treću tačku što je, mislim treći stav 57 - Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i Vijeće ministara predložiće mjere i aktivnosti za izvršavanje i praćenje obaveza prema Vijeću Evrope i EU. - Znači oni će predložiti, a oni će pratiti, a mi smo tu da nadgledamo da li to rade ili ne rade. Kratko i jasno rečeno sve.
Dobro. Evo ja mislim da smo usuglasili, jer ovo, manje više ipak su ovo bile sitne popravke, dakle nije. Dakle, mislim da možemo na kraju evo sukladno ovome što je rečeno ovdje ipak napraviti zaključak koji će biti zajednički o kojima ćemo se svi složiti. Evo ja ću na kraju, ali u cilju da bude stvarno jedna opet tehnička popravka u ovom zaključku pod brojem 3. i 4. gdje se kaže – obveze prema Vijeću Evrope i EU. Dakle ovo, EU treba zamjeniti riječima kao što postoji gore u uvodu ovog teksta, znači i drugim međunarodnim institucijama. Dakle umjesto EU da bude kao što piše, a tako, u točki piše naslov, tako nosi dokument naslov itd. Dakle ovo je baš čisto tehnička popravka da bude onako kao što dokument nosi naslov. Isto to se odnosi i na isto EU u točki 4. Dakle baš samo čisto tehnička popravka. I da znači ovi 5. zaključak ili stav odvojimo kao poseban sa ovom formulacijom novom koju smo ovdje čuli. Evo s ovim popravkama možemo li onda ove zaključke usvojiti? Ko je za? Zahvaljujem. Jednoglasno. 13 i konstatiram da smo usvojili zaključke jednoglasno. Time smo završili sa ovom točkom. Vračamo se na našu sljedeću točku. Jer smo bili napravili sada malo. Dakle to je 10. Ad. 10. Prijedlog zakona o izvršnom postupku pred Sudom BiH, predlagatelj Vijeće ministara BiH, drugo čitanje Zastupnički dom na 11. sjednici održanoj 9.4.2003. godine usvojio je Zakon u predloženom tekstu. Sada je kod nas drugo čitanje. Amandmana na ponuđeni tekst Zakona nije bilo. Izvješće komisije smo dobili. Ima li? Evo, pozivam predstavnika predlagača da nam kratko obrazloži Zakon, odnosno. 58 NIKO Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Pozdravio bih sve dame i gospodu nazočnu u dvorani i rekao bih evo dakle da je prošlo svu proceduru ovaj prijedlog zakona o izvršnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine i da do sada nije bilo amandmana ni primjedbi i osim ovoga što je dakle usvojio Zastupnički dom moram reći da je Ustavno-pravna komisija Doma naroda je bez primjedbi dakle usvojila ovaj tekst i predlažem da ga usvojite. A i ovo je jedna od obaveza u ovim svim integracijama i malo bih zloupotrebio ovu govornicu da kažem dakle samo nešto vezano za prethodnu točku. Točni su oni rokovi oko usvajanja pravilnika itd., ali moram vam reći da je Vijeće ministara naišlo na neke nepremostive prepreke koje je moralo u međuvremenu riješiti. Apsolutno nije postojala infrastruktura koja bi omogućila izradu pravilnika. Radi se o sljedećem. Da bi ujednačili praksu donošenja pravilnika mi smo morali prvo donjeti odluku o načelima unutrašnje organizacije da imaju propis svi kako će raditi. Drugo, odluku o poslovima osnovnih djelatnosti i pomoćno tehničkim poslovima da ne bi onaj pisao ovako, ovaj onako, ovaj one uvjete, ovaj ove uvjete. I to je malo usporilo, evo četiri dana je prošao rok, međutim to nije prepulzivni rok dakle za donošenje zakona i moram reći još jednu stvar. Nije samo ovo problem, nego je problem velika neusuglašenost međusobnog propisa koji su na snazi. Toliko. Hvala. Dobro. Zahvaljujem gospodinu Niki. Čuli smo pojašnjenje. Malo i za ove probijanje rokova. Mislim da je ovo čak za razumjeti. Međutim isto tako ostaje obaveza da se ovo što prije uradi. Jel ima neko da se javlja za raspravu o Prijedlogu zakona? Nema. Ja predlažem da se izjasnimo o Zakonu. Ko je za usvajanje ovog zakona? Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno sa 13 glasova za usvojili ovaj zakon. Prelazimo na sljedeću točku, usvojili Zakon o izvršnom postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine. Prelazimo na 11. točku dnevnog reda. Ad. 11. Prijedlog zakona o ispunjavanju, o ispitivanju, pardon, žigosanju i obilježavanju ručnog vatrenog oružja i municije, predlagatelj Vijeće ministara BiH, prvo čitanje Zastupnički dom je usvojio ovaj zakon u drugom čitanju na 12. sjednici održanoj 22.4. tj. juče s amandmanom na članak 6. 59 Dobili ste Zakon kao i izvješće nadležne komisije. Ovo je prvo čitanje Zakona sukladno članu 90. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i načelima na kojima je Zakon utemeljen. Amandmana na ponuđeni tekst Zakona nije bilo. Tko se javlja za riječ? Evo, gospodin Genjac je upitao ono što ću ja sada upitati. Pozivam predstavnika predlagača da obrazloži tekst Zakona, Vijeće ministara.
Nije Ministarstvo vanjske trgovine.
Jeste, jeste. Ja mislim da da. Vi ste nam đoker danas ovdje. Gospođa Zdenka.
Ja ću pozdraviti sve nazočne zastupnike. ja sam ispred Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Ova tri zakona koja su sada na redu, znači pod rednim 11., 12. i 13. to je ovaj zakon o ispitivanju, žigosanju i obilježavanju, Zakon o zaštiti zdravlja bilja i Zakon o nadzoru kvaliteta određenih proizvoda. Ja bih da ne izlazim tri puta to sve odjednom rekla. Znači sva tri zakona su već duže vremena u usaglašavanju sa nadležnim organima entiteta. Ovaj zakon recimo o zaštiti zdravlja bilja usuglašen je i sa 13 direktiva EU, usuglašen je sa ministarstvima entitetskih poljoprivreda. Zakon o nadzoru kvaliteta je usuglašen sa entitetskim ministarstvima trgovine i čuli smo od predsjedatelja Ustavno- pravne komisje da nije bilo amandmana po ovim zakonima i ja bih evo predložila da ih usvojite. Hvala lijepo.
Evo, zahvaljujem predstavniku predlagača. Jel se netko javlja za raspravu? Ako ne ja predlažem da se izjasnimo ko je zato da usvojimo ovaj zakon u prvom čitanju? Ko je za? Jednoglasno. 14 za. Uvažili smo gospodina Neimarliju koji je izočen sa svog mjesta. Budući da nije bilo amandmana, a Zakon je usvojio Zastupnički dom predlažem da Zakon razmatramo u drugom čitanju. Jeste, jeste. Jel se netko javlja za raspravu? Ako ne predlažem da se izjasnimo. Gospodin Genjac. 60
Ja koliko sam vidio u izvještaju sa posljednje sjednice Predstavničkog doma, Predstavnički dom je usvojio ovaj zakon sa jednim amandmanom. Ukoliko ćemo ići na drugo čitanje, predlažem da se pojavimo kao predlagači amandmana da usvojimo u istom, da ne bi komisiju ili drugu varijantu da se na narednoj sjednici usvoji u drugom čitanju.
Ne, da vam kažem amandmani, prošao je rok za amandmane kod nas.
Evo tajnik ovdje da protumači naš poslovnik, odnosno proceduru.
Sada postoji stanje eventualnog drugog čitanje, ide komisija za usuglašavanje.
Pa isto ga je. _________ [[nije izašao za govornicu]] Kada je prošao rok?
Rok je do zaključenja rasprave na komisiji.
Za ulaganje amandmana. Ne, ne u Poslovniku koji članak to.
Imaju samo u dva slučaju, ako je izaslanik nezadovoljan odbijenim amandmanima na komisiji i ako su iz usvojenih amandmana na komisiji proistekli novi amandmani. Budući da nije bilo amandmana na komisiji
Jeste, ali komisija je razmatrala Zakon u prvom čitanju
Ne komisija, završena je rasprava na komisiji, nadležnoj komisiji.
[[nije izašao za govornicu]] 61
Niste u pravu gospodine Genjac.
[[nije izašao za govornicu]] Komisija ima dvije faze, kao i što Dom ima dvije faze.
Nema. Komisija ima faktički konstatno može zasjedati 30 dana, nadležna komisija. Istekao je rok i poslije roka od 30, nadležna komisija je razmatrala. Ima izvještaj komisije. Nije skraćeni postupak. Bila je redovna faza, prošla je. Druga stvar što neko nije podnjeo amandmane.
Ovdje je tumačenje znači tajnika. On je pozvan da tumači Poslovnik, odnosno mi ga tumačimo, a tajnik evo predstavlja
Evo izvješće komisije ima, kao nadležna komisija ga je razmatrala i da nije bilo amandmana. I to, istekao je rok.
/nije izašao za govornicu/
Nema. Nema.
[[nije izašao za govornicu]] Zašto nama treba drugo čitanje? Šta će nam drugo čitanje?
Ako ima amdnamana da se rasprava vodi o amandmanima.
Znam. Ali nemaš pravo ih podnjeti. Kako?
Vi ste mogli podnjeti amandmane na komisiji. 62
Do rada komisije.
[[nije izašao za govornicu]] Vi očito nećete da nas razumijete što govori Zoran. Zoran govori ako komisija, ako ima prvo čitanje...
Gospodin tajnik misli da ima potrebu i da je potreba pojasniti ovo, dio procedure, znači do koliko ima pravo ulagati amandmane i šta je drugo čitanje.
Ovako da vam kažem. Prva faza je da razmatra Ustavno-pravna komisija sa aspekta ustavnosti i suglasnosti sa zakonima. To je prva faza od 15 dana. Nakon toga, isteka toga roka od 15 teče druga faza na nadležnoj komisiji- rok krajnji je 30 dana. I do zaključenja rasprave na komisiji moglo se predlagati amandmani.
[[nije izašao za govornicu]] Je li ovo druga sjednica komisije?
Da, nadležne komisije. Jeste. Prvo je bila nadležan Ustavno-pravna kao nadležna komisija i onda je bila Ustavno-pravna, pardon Ustavno-pravna komisija sa aspekta ustavnosti i kasnije je bila Ustavno-pravna komisija kao nadležna komisija. I to su rokovi protekli svi. Je 89. Mislim i rokovi za onaj podnošenje amandmana su bili rokovi i naznačeno je bilo u pismo svim izaslanicima da se amandmani do tada trebaju da dostave. A budući da nije bilo amandmana komisija je podnjela izvješće u kome je to naznačeno. A ovo je za prvo i drugo čitanje. A to je ako se ponovo ponove amandmani.
[[nije izašao za govornicu]] E sad šta je izlaz da ne usvojimo u različitim tekstovima i da nemamo opet ovu zajedničku komisiju gdje sam ja
Da vam kažem 63
Da kažemo usvajamo ga u istom obliku kako ga je usvojio i Predstavnički dom. Eto. I mislim da smo tim završili sve probleme.
Ne možemo.
Ma ne možemo. Mislim predlagatelj je u ovom slučaju Vijeća ministara i mi se izjašnjavamo o njihovom tekstu, a ne u tekstu Zastupničkog doma, odnosno komisije naše.
Vidite, bit ove cijele, ovo što je Jadranko tajnik rekao jeste u činjenici da se ne mogu ulagati amandmani nakon što je nadležna komisija završila svoj posao, osim u ova dva slučaja koja su ovdje rečena, a to je da se raspravlja o amandmanima. Dakle ako nije bilo amandmana nema kasnije amandmana nakon izvješća komisije. I tako piše stvarno u ovom članu 89. tako piše.
Do zaključenja rasprave na komisije __________ [[nije izašao za govornicu]] Nije u ovom tekstu to rečeno. Ma je rečeno je.
Gospodin Brka želi.
Ja vas molim, molim stručne službe da mi objasne, ja vidim da je ovdje ovaj dom spreman da što prije donesemo ovaj zakon. Ja to vidim. Svi poslanici su zato. Šta je izlaz da sada ne čekamo godinu dana da dobijemo Zakon, ako je Predstavnički dom u drugom čitanju, usvojio u drugom tekstu sa jednim amandmanom. Šta je izlaz? Nemojte nam da sada godinu dana nemamo Zakon. Šta je izlaz? Kažite mi izlaz. 64
Evo ima izlaz. Evo ga točka 3. pod a) kada se odnose na nove aspekte koje komisija nije mogla uzeti u obzir ili hajmo reći da je to komisija nije mogla uzeti u obzir nije imala te amandmane zaključkom i možemo to ovdje sada uraditi na ovaj način. Evo jedino ovo može.
E tako ćemo.
Dakle točka 3. pod a) – nakon što rasprava počne, predsjedatelj će u konsultacijama sa zamjenicima predsjedatelja uvažiti nove amandmane samo u sljedećim slučajevima. Dakle pod a) kada se odnose na nove aspekte koje komisija nije mogla uzeti u obzir ili kada se nastoji usuglasiti dva ili biše prijedloga o kojima se vodi rasprava. Dobro, mi svoj nemamo, osim. Dobro. Znači postoji poslovnička mogućnost, a postoji i volja ovdje da to uradimo, dakle da mi amandman Zastupničkog doma prihvatimo kao svoj amandman i da time završimo cijeli posao.
U članku 6. stavak 1. iza riječi – ''nadležni'' dodaju se riječi ''entitetski''.
Dobro. Jeste li. Sada pozivam izaslanike da se izjasnimo o amandmanu? Ko je za amandman? – 13 za. Zahvaljujem. Ko je protiv? Uzdržan? – 2 uzdržana. Zahvaljujem. Konstatiram da smo usvojili amandman koji je ovdje pročitan sa 12 glasova za i 2 uzdržana glasa. Saćemo se izjasniti o Zakonu sa ovim amandmanom. Ko je za ovaj zakon sa evo ovim amandmanom? Ko je za? – Jednoglasno. Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili ovaj zakon sa rečenim amandmanom. 65 Završili smo sa 11. točkom. Prelazimo na 12. točku dnevnog reda. Ad. 12. Prijedlog zakona o zaštiti zdravlja bilja, predlagatelj Vijeće ministara BiH Zastupnički dom je usvojio ovaj zakon u drugom čitanju na 12. sjednici održanoj 22.4. sa 32 amandmana. Dobili ste Zakon, kao i izvješće nadležne komisije. Ovo je prvo čitanje Zakona, članak 90. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i načelima na kojima je Zakon utemeljen. Amandman, amandmana na ponuđeni Zakon nije bilo u našem domu, kod nas. Ja bih najprije pozvao predstavnika predlagača. Znači govorila je i o ovoj točci. Dobro, dobro. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ?
[[nije izašao za govornicu]] Opet pitanje? Šta je sad.
Ne možemo. Stvarno je previše amandmana. Ne može se. Mora ići na usuglašavanje komisije. Mora ići na usuglašavanje.
Pa dobro neka ide na usuglašavanje. Hajde. Eto tako.
Dobro. Evo onda idemo na izjašnjavanje. Jeste. Imamo predloženi tekst Zakona. Amandmana nije bilo. Glasujemo o predloženom tekstu u prvom čitanju razumije se. Ko je za? Jednoglasno – 14 za. Konstatiram da je u prvom čitanju usvojen Zakon sa 14 glasova.
Kako onda jednoglasno? 66
Nedostaje gospodin Milojević. E sada idemo na drugo čitanje. Tako je. Budući da nije bilo, ponovo nije bilo amandmana, ponovo nije. Jeste. Izjašnjavamo se o istom tekstu u drugom čitanju. Tko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno sa 14 glasova usvojili u drugom čitanju ovaj tekst zakona u predloženom tekstu. Budući da je Zakon usvojen u različitim tekstovima, predlažem da imenujemo komisiju za usuglašavanje teksta.
Prvo predlažem Čengić, Filipović i Spasojević. ______________ [[nije izašao za govornicu]] Ista komisija što je maloprije predložena.
Eto. Ista. Mislim da je to najbolji prijedlog. Jesmo li za ovaj prijedlog komisije. Jesmo. Ko je za komisiju? Ko je protiv? [[zajednička diskusija]] Ko je protiv? - 1 Ko je uzdržan? Zahvaljujem. Konstatiram da smo sa 13 glasova za i 1 protiv usvojili, imenovali komisiju u sastavu – gospodin Brka, gospodin Filipović i gospodin Radović. Idemo na 13. točku dnevnog reda Ad. 13. Prijedlog zakona o nadzoru kvaliteta određenih proizvoda pri uvozu i izvozu, predlagatelj Vijeće ministara BiH Čuli smo obrazloženje predlagatelja. Zastupnički dom je usvojio ovaj Zakon u priloženom tekstu, a mi smo dobili Zakon o izvješću nadležne komisije. Ovo je prvo čitanje Zakona po članku 90. 67 Prvo se vodi rasprava o neophodni i načelima na kojima je Zakon utemeljen. Amandmana na ponuđeni tekst Zakona nije bilo. Tko se javlja za riječ za raspravu? Niko. Predlažem da usvojimo predloženi tekst Zakona u prvom čitanju. Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili ovaj tekst Zakon u prvom čitanju. Predlažem da odmah idemo i na drugo čitanje i da usvojimo ovaj tekst Zakona. Ko je za da usvojimo ovaj tekst Zakona u drugom čitanju? Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili Zakon o nadzoru kvaliteta određenih proizvoda pri uvozu i izvozu. Idemo na sljedeću točku broj 14. Ad. 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama u BiH Predlagatelj Vijeće ministara BiH. Prvo čitanje. Zastupnički dom je usvojio ovaj Zakon s amandmanom na članak 10. Dobili ste Zakon kao i izvješće nadležne komisije. Komisija je usvojila amandmane Ilije Filipovića na članak 3. koji je postao sastavni dio teksta Zakona. Ovo je prvo čitanje po članku 90. prvo se vodi rasprava o nephodnosti i načelima na kojima je Zakon utemeljen. Gospodin Čengić se javlja za riječ, pa gospodin Spasojević.
Gospodine predsjedavajući pošto u ovom času nemamo predstavnika predlagača koliko sam obaviješten u toku su iznalaženja rješenja, ako dopustite možda bi bilo dobro da idemo na naredne dvije tačke pa da vidimo ako se pojavi predstavnik predlagača da ipak raspravljamo ovaj Zakon. Jer u ovom času nema nikoga iz Vijeća ministara, ali je u toku konsultacija da se pojavi neko ko je radio ovo.
Dobro. Mislim da je prijedlog dobar. Da vidimo šta će gospodin Spasojević javlja se za riječ. Gospodine Spasojeviću. Je li? Dobro. Jel se slažete ostali da postupimo na način da ovaj zakon ostavimo za kasnije. Jeste, za rad o njemu i odlučivanje, a da idemo sljedeću točku dnevnog reda? 68 To je 15 točka Ad. 15. Ratificiranje Protokola 13. evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda koji se odnosi na ukidanje smrtne kazne u svim okolnostima, predlagatelj Predsjedništvo Bosne i Hercegovine Izvješće nadležne komisije vam je dostavljeno na klupe. Pozivam predstavnika predlagača da da uvodno obrazloženje i obrazloži ove konvencije.
Gospodine predsjedavajući, gospodo delegati i ostali prisutni, ovdje se radi o klasičnom postupku ratifikacije međunarodnih ugovora i sporazuma. U ovom slučaju se radi o Protokolu 13. evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda koji se odnosi na ukidanje smrtne kazne u svim okolnostima. Naime, postupak ratifikacije ova procedura do sada je provedena po Zakonu o postupku zaključivanje i izvršavanju međunarodnih ugovora što znači Savjet ministara, Predsjedništvo su ovu, ovaj Protokol razmatrali i sada poslali na postupak ratifikacije pred ovaj Dom. Koliko imam informaciju i Ustavno-pravna komisija je danas razmatrala ovu konvenciju, odnosno Protokol i bez primjedbi je prihvatila. Što se tiče suštine ovog Protokola najkraće se može reći da se radi o jednoj značajnoj izmjeni vezano za ukidanje smrtne kazne u svim okolnostima. Naime Protokolom iz 83. godine ukinuta je smrtna kazna, a odnosi se na članice Savjeta Evrope, znači zemlje članice Savjeta Evrope u kojem se traži ukidanje smrtne kazne. Međutim tada, 83. godine ostavljeno je izuzetak da se smrtna kazna može izreči u vrijeme rata i vrijeme neposredne ratne opasnosti. Ovim Protokolom 13. se i ovaj izuzetak ukida čime se od zemalja članica traži znači ukidanje smrtne kazne u svim okolnostima. Primjera radi, samo da vas informišem domaće zakonodavstvo znači Bosne i Hercegovine i entiteta u svojim krivičnim zakonima je već ukinulo smrtnu kaznu. Postoji doduše kazna zatvore u određenom trajanju. Znači nije ograničen broj godina, a znate da je ranije u bivšoj eks Jugoslaviji do skora su važili ti zakoni postojala je smrtna kazna i postojala je kazna zatvora do 20 godina. Znači sada se ukida smrtna kazna i ostaje ova kazna zatvora na neodređenom trajnom, znači neograničen broj godina. Ovo ostali i to je tekst, mislim da ste već pročitali. Uglavnom se odnosi na postupak stupanja na snagu ovog Protokola, a to je prvog dana u mjesecu nakon tri mjeseca od toga dana kada 10 zemalja Savjeta Evrope potpiše ovu konvenciju. Znači to tada stupa na snagu. Kada sam već ovdje za govornicom možda bi bilo dobro da kratko kažem vezano za ovaj drugi protokol 12. ista procedura je provedena do sada. U suštini se ovdje radi o sprovođenje opšte zabrane diskriminacije ljudskih prava, a isto tako se odnosi na ovu Konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda. Ovdje se ta prava proširuju i traži od zemalja članica da one da opštu diskriminicaciju eliminišu iz svojih zakona i gdje se ovdje tačno kaže da se osigurava, odnosno da mora postojati sva jednaka prava za sve 69 neovisno za polo, rasu, boju kože, jezik, vjeroispovjest, političko i drugo mišljenje, nacionalno i socijalno porijeklo, veza sa nekom nacionalnom manjinom, imovinsko stanje, rođenje ili drugi status. Znači u maksimalnom pogledu se vrši zaštita ljudskih prava i sloboda. Takođe ova Konvencija je, da li u svojim nekoliko tačaka ima samo propisala proceduru usvajanja, odnosno treba domaća zakonodavstva da iz ovog Protokola preuzmu sve ove obaveze koje su propisane iz ovog Protokola i Deklaracije. Hvala. Toliko.
Zahvaljujem gospodinu Radulju i evo otvaram raspravu najprije po točci 15. Ko se želi javiti? Nema za raspravu. Gospodin Filipović.
Ja bih samo da formaliziram jer je ovo izvješće Ustavno-pravne komsiije koja je jutros prije sjednice Doma raspravljala Prijedlog odluke o ratificiranju i jednoglasno je prihvatila ovaj prijedlog odluka i preporuča Domu da da suglasnost da se ratificiraju i Protokol 13. i Protokol 12. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću, predsjedniku Ustavno-pravne komisije. Jel se netko drugi javlja za riječ, za raspravu? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Predlažem da se izjasnimo i damo suglasnost za ratificiranje ovog Protokola i Konvencije. Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno dali suglasnost za ratificiranje ove Protokola 13. Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda koji se odnosi na ukidanje smrtne kazne u svim okolnostima. Zahvaljujem svima. Prelazimo na sljedeću 16. točku dnevnog reda Ad. 16. Ratificiranje Protokola 12. uz Konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, predlagatelj Predsjedištvo BiH Čuli smo obrazloženje u ime predlagatelja. Čuli smo izvještaj radnih tijela, odnosno komisije nadležne. Otvaram raspravu. Ko se javlja za raspravu? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. 70 Dajem na izjašnjenje i za davanje suglasnosti za ratificiranje Ko je za?Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno sa 13 glasova za, dali saglasnost i ratificirali Protokol 12 uz Konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda. Prelazimo na 18. točku dnevnog reda. Ad.18. Verificiranje zaključaka s 1. plenarne sjednice Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, održane 10. travnja 2003. godine Na prvoj plenarnoj sjednici oba doma obavljena je rasprava i Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku Doma naroda je utvrdila zaključke koje smo dobili. Ja otvaram raspravu. Gospodin Genjac Halid. Izvolite.
Poštovane kolege, ja ću o ovom pitanju i, zapravo, uz ovo pitanje naglasiti jednu vrlo važnu stvar koja se upravo dešava. Naime, u mandatu Parlamentarne skupštine '96. do '98. usvojeno je nekih 20-tak zakona, '98. do 2000. također 20-setak, u prošlom mandatu usvojeno je 30-tak zakona i 30-tak koji je proglasio Visoki predstavnik. Mi smo prošli put, prije izvjesnog vremena imali ovu novo-uspostavljenu komisiju, zajedničku komisiju oba doma, koja je negdje 4 i po sata radila na formulisanju odgovora, prvih odgovora na onih 300 i nešto pitanja Evropske komisije o našem putu za stabilizaciju i pridruživanje i tamo smo, između ostalog razmatrali i dinamiku zakona, kao jednu od najvažnijih aktivnsoti koja je pred Parlamentarnom skupštinom BiH. U dosadašnjem toku ove sjednice, mi smo usvojili deset zakona. Molim vas da obratite na tu činjenicu pažnju. Dakle, na jednoj današnjoj sjednici Dom naroda Parlamentarne skupštine je usvojio deset zakona. To je pola zakona koje su raniji sazivi usvajali godišnje i to nisu zakoni koje je proglasio Visoki predstavnik pa usvojio ovaj dom. To su zakoni koji su došli iz Vijeća ministara i koje po prvi put razmatra Parlamentarna skupštine BiH. Mislim da je to činjenica koju treba respektirati. Ja, naravno, želim da svima nama ovdje kolegama čestitam i da istaknem da iza ovog broja usvojenih zakona stoje sjednice komisija, nadležnih komisija Ustavno-pravne komisije, zajedničkih komisija itd. Mislim da je razgovarajući o Mapi puta, razgovarajući o procesu stabilizacije i pridruživanja u Evropsku uniju, upravo mjesto da se istakne ova činjenica i da se istakne da, jer u Mapi puta, pod brojnim obavezma koje su bile pred Parlamentarnom skupštinom, bilo je uspostavljanje službi Parlamentarne skupštine, koji, također, imaju svoju ulogu i svoju zaslugu u ovih usvojenih deset zakona. Bilo je uspostavljanje komisija i rad tih komisija kontinuiran, koji, također, imaju svoju zaslugu u ovom broju 71 usvojenih zakona i, naravno, bilo je ono što je pitanje političkog opredjeljenja, političkih sloboda i političkog nastupa na političkoj sceni, postojanje političkoj spremnosti da se podrže zakoni važni i neophodni na putu BiH ka evropskim integracijama. Dakle, mi smo danas, ovaj uspjeh treba registrirati. Ja se nadam da će ovo biti ustaljeni način rada Parlamentarne skupštine BiH i Doma naroda u ovom sazivu i, naravno, izražavajući spremnost da kroz komisije, kroz ovaj dom i dalje damo puni doprinos. Rekoh da smo prije nekog vremena,na ovoj komisiji koja je tek uspostavljena dugo vremena brusili ove odgovore na pitanja Evropske komisije i mislim da smo dali kvalitetne odgovore, mislim da smo se, angažovanjem svih članova te komisije, uz veliki trud te komisije, uspojeli da izbrusimo te odgovore i da damo odgovore koji odražavaju objektivnu sliku kritičkim tonom i, naravno, koji optimistički gledaju na ovaj naš put, uvažavajući i ove rezultate kakve smo, recimo, danas imali. Naravno, mi smo razgovarali o putu koji je pred nama i na plenarnoj sjednici. Ovdje imamo pred sobom zaključke. Ja, naravno, podržavam ove zaključke, koji izražavaju spremnost Parlamentarne skupštine i nesumljivo opredjeljenje i spremnost da se obaveze ispune i da se ubrza taj put. Imam jednu sugestiju, kad sam već ovdje izašao, da se tekst zaključaka, koji je usvojen na Predstavničkom domu, pošto je on na neki način izbrusio donekle, Predstavnički dom je izbrusio ove zaključke zajedničkih komisija za vanjske poslove jednog i drugog doma sa ove plenarne sjednice i tu rapsravu. To je u nekih 5% razlike u nekoliko riječi, par rečenica. Predlažem, dakle, da usvojimo zaključak u tekstu, zaključke u formi u kojoj su usvojeni na Predstavničkom domu iz jednostavnog razloga što se ovi zaključci objavljuju u Službenom glasniku BiH i da u Službenom glasniku BiH objavimo tekst zaključaka ispod kojih će biti potpisti obje komisije, predsjednika obje komisije, odnosno predsjedavajućih oba doma da ne bi dodatno zbog 2-3 riječi formirali komisije usaglašavanje i gubili vrijeme. Mislim da bi ovo bilo jedno praktično rješenje, pogotovo što se ne radi o suštinskim izmjenama, a, naravno, komisija je tu da kaže svoj stav.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Gospodin Hasan Čengić, nadležna komisija.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, poštovani prisutni i predstavnici Vijeća ministara, Dakle, vrlo kratko. Svi smo dobili prijedlog teksta zaključaka. U međuvremenu od te plenarne sjednice pa održavanja sastanaka obiju komisija, odnosno komisija oba doma, održano je i zasjedanje Predstavničkog doma koji je usvojio ove zaključke. Ono što je bitno je, u stvari samo par razlika. Možda jedna može biti suštinska ili ona koja ima jedno drugačije značenje. Sve druge, po mom mišljenju se mogu svesti na jezičke, ili novotehničke razlike i usaglašavanja. 72 Ta suštinska razlika u tekstu koji je usvojen u Predstavničkom domu je vezana za drugu alineju, u drugom redu, zapravo u četvrtom redu u kome se kaže: umjesto da se u 2009. godini, da se to mijenja i stavlja se do 2009. godine. Dakle, da se ovi rezultati ostvare do 2009. godine umjesto. O komisiji. Dakle, naša komisija je imala i prva verzija, molim vas da se razumijemo. Dakle, urađena je prva verzija identična, identičan tekst prve verzije obiju komisija i onda je ta verzija išla na Predstavnički dom. Ona je tamo doživjela te male popravke, koje, evo, imamo ovdje. Sad je, dakle, popravke se tiču sljedećeg. U alineji 1. red drugi, da se riječ «put» zamijeni riječju «članstvo». U alineji drugoj u drugom redu riječ «generalne i operativne i strateške» zamjenjuje se riječima «strateške i operativne». U istoj alineji riječi u «u 2009. godini» zamjenjuju se riječima «do 2009. godine» Dakle, jedino što je suštinsko umjesto u 2009. do 2009. godini. Ja osobno mislim da mi to možemo prihvatiti, a ostalo sve da tretiramo, sve ostalo da tretiramo kao jezičke popravke. Ja ću izaći ovdje samo sa još jednim detaljem. Dakle u tekstu koji je predložila naša komisija mi smo se na Komisiji usaglasili da red rijeći u alineji broj 3. u drugom redu gdje se kaže «u kojoj treba u poptunosti ostvariti kolektivan i pojedinačna prava na čitavom prostoru Bosne i Hercegovine» mi smo se bili dogovorili da zamjenimo raspored riječi pa da bude «pojedinačna i kolektivna prava. Dakle to je jedino, sve ovo se mogu smatrati zapravo tehničkim popravkama i mislim da bi bilo dobro umjesto da vodimo neku veliku raspravu da kažemo da usvajamo identičan tekst, a da ovo svedemo na te tehničke razlike. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću, predsjedniku Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku. Gospodin Spasojević ima potrebu. Izvolite.
Ja se uobičajeno malo razlikujem, ali mislim da te razlike nisu toliko velike da nas udalje, nego vjerovatno ćemo uspjeti da nađemo neki kompromis. Što se tiče ovih zaključaka, ja ponovo predlažem da, pošto je, kao što sam i u prvom pasusu rekao da Predsjedništvo i Vijeće ministara izrade sve operativne dokumente, znači, pošto su oni nadležni za spoljnu politiku, logično je da i oni izrade te dokumente. To je što se tiče ove druge alijene. Znači, Predsjedništvo i Vijeće ministara izradiće, pa briše se ove glavne strateške, nego sve operativne dokumente u saradnji sa evropskom i ovo sve drugo do 2009. godine. To je što se tog tiče. 73 Što se tiče ovog ispod pasosa, ovdje malo, ovi dokumenti treba da sadrže sve strukturalne, ja predlažem da se brišu strukturalne, jer strukturalne znači da se može p... RS, odnosno Federacija, nego da se umjesto ova riječ «strukturalne» stave «ovi dokumenti treba da sadrže sve neophodne reforme, a strukturalne možemo da izmijenimo i entitete što nije dobro. Dalje, potrebno je provesti, da je BiH postala samoodrživa zemlja. Bosna i Hercegovina nije još samoodrživa, zato što, ona ima jedan dio svog budžeta, jedan dio finansira se iz entitetski. Tako da bi postala, ja predlažem da se briše, nego stabilna zemlja umjesto samoodrživa. U narednom pasosu predlažem da se briše ove strukturalne reforme. Reforme, one su reforme. Ne znam da li su strukturalne ili su druge neke i dalje u ovom pasosu, Parlamentarna skupština BiH podržava aktivnosti Vijeća ministara preduzete sada u procesu stabilizacije i pridruživanja obaveze za sva radna tijela, da osiguravaju se strateški dokumenti. Koji su to strateški dokumenti? Dokumenti, da se ti dokumenti realiziraju i prate unutar Parlamenta. Šta će ti strateški? Nemamo mi razvoja strategiju razvoja. Otkud nam onda dokumenti strateški? Dalje, predlažem da u zadnjem pasosu, da ovo što se tiče redovnog izvještavanja tri mjeseca, mislim da je to mali period da to proleti za minut da to bude svakih šest mjeseci i ako budemo svakih šest mjeseci imali pravu di... i ako budemo pratili ovo sve što smo rekli, mi ćemo 2007. mi ćemo biti a ne 2009. u evropskoj ...
Zahvaljujem gospodinu Spasojeviću. Imamo ovdje jedan sasvim drugačiji pristup. Replika je u prednosti u prioritetu po Poslovniku.
Ja mislim da bi bilo dobro ako ima još neko da diskutira. Naime, radi se o sljedećem. Ako ja dobro razumijem ovo o čemu govorimo, ovi zaključci izražavaju u stvari zaključke koji su već prihvaćeni na plenarnoj sjednici oba doma Parlamentarne skupštine BiH, dakle, prihvaćeni. Ja mislim da sve drugo, dakle, po onom što smo mi raspravljali i na komisiji našeg doma i što je raspravljamo na komisiji drugog doma nije bilo suštinskih primjedbi oko ovih stavova. Sve razlike po mom mišljenju mogu se svesti na ove tehničke ili razlike u izražavanju. Oko tih pitanja tipa da li su te strukturalne promjene, promjene da se ukinu entiteti, svi mi dobro znamo i nema potrebe da gubimo vrijeme da jedan ovakav zaključak ne može ni ukinuti entitet ni otvoriti za ukidanje entiteta itd. da zato postoji predviđena ustavna procedura i niz drugih stvari. Ali, recimo, mi smo već danas gospodine Spasojeviću uz vaš blagoslov i glasanje i podršku usvojili jednu odluku ili jednu promjenu, dakle, u kojoj smo promijenili način evidetiranja stranih ulaganja. Kad gledate s vana za onoga ko ulaže taj novac, to je za njega čak strukturalno pitanje, jer sada više neće ići na tri adrese, nego će ići na jednu itd. Dakle, ja ne vidim da se iza ovoga kriju ikakve tajne i zloslutne namjere bilo koga niti ovaj papir moće to promijeniti. A, s druge strane, svi ostali stavovi, dakle, stvarno svi ostali stavovi su 74 pitanje definiranja. Evo, ja sam, recimo, izašao sa stavom da mislim da bi trebalo da stoji pojedinačna i kolektivna prava i ako je u tekstu napisano kolektivna i pojedinačna. To je neki moj ukus. Ali, u ovom tekstu Predstavničkog doma o kome, faktički se mi izjašnjavamo piše kolektivna i pojedinačna. To je skoro pitanje ukusa. Ne znam, ja bih dao prednost individualnim pravima, jer pojedinca je uvijek teže braniti neko kolektivno. Ali, u suštini kad ti to u istoj rečenici, to ni najmanje ne mijenja bit. Ja nemam dojam da bi mi trebali mijenjati stvarno prihvaćene zaključke na plenarnoj sjednici. A, ako je pitanje nekih formulacija, onda da vidimo još koje su. Ja mislim da ne bi bilo loše da idemo prema smanjivanju tih razlika i možda je, ipak, najjednostavnije rješenje da tekst koji je već prihvaćen u Predstavničkom domu, naprosto prihvatimo, uz zaključak da strukturalno ne znači ukidanje entiteta. Hvala.
/govori sa mjesta i ne čuje se izlaganje/
Da vidimo kako ćemo izaći iz ove situacije. Ako je uzdržan Zoran onda ne može proći.
Kolega Spasojević me potakao da izađem i da iznesem svoj utisak o zaključcima u kojima nakon čitanja ustanovio sam fali nešto što je u onoj prvobitnoj verziji bilo kazano, a koju je pročitao jedan od predsjedavajućih iz Predstavničkog doma, bio je to zaključak o potrebi da se institucije BiH i entiteta, naravno u mjeri u kojoj i oni su dužni da to čine, trebaju angažirati malo sa svojim riječima to prepričavam na afirmiranju vrijednsoti koje, ideja Evrope, evropskih institucija, evropskih integracija implicira, odnosno na afirmiranju svega ovoga što mi ovdje radimo a što je u službi ili u funkciji našeg uključivanja u Evropu, na afirmaciji, dakle, u svijesti bosanskohercegovačkog građanstva i tim povodom pominjano je, naravno, i značenje medija i nešto što ja, evo sada pominjem, a što je kod mene ovaj utisak izostalosti tog zaključka ublažilo u onom prvom stavu u kojem se u ovim zaključcima kaže da postoji saglasnost svih aktera u Parlamentarnoj skupštini BiH oko toga da je uključivanje u Evropsku uniju prioritet broj 1. Naime, podsjetio bih vas i sa svoje strane ukazujući na nešto što je kolega Genjac već rekao, a kolega Filipović je ponovio da kažem, da ne smijemo biti nezadovoljni s ovim što smo danas uradili i generano ne smijemo biti nezadovoljni sa onim što je urađeno na pravcu ovih naših nastojanja da se što prije uključimo u ove evropske integracije. Ističem zato što, sam primjećujem promjenu jednog i političkog odnosa prema ovim pitanjima u smislu da je pitanje naših uključivanja u evropske integracije, nažalost, bilo, između ostalog, stranački manipulirano i mistificirano. Molim vas. Upozoravam delegate da imaju u vidu ovu činjenicu koju držim vrlo značajnom kao vrlo značajan napredak ostvaren u ovoj skupštini, u smislu nadilaženja stranačkih pristupa pitanju evropskih integracija, koje nikada nisu bile za, hajte da kažem, najveći dio 75 građana BiH i bosanskohercegovačkih naroda stranačko pitanje, nego sudbinsko pitanje. Međutim, ono se stranački, da tako kažem eksponiralo i meni je, mene je jako ohrabrio ovaj prvi zaključak kojim je vrlo pošteno, korektno kazano nešto što je bilo uvijek evidentno, da je naše uključivanje u evropske integracije, zapravo nešto oko čega postoji, doista, politički konsenzus, manje više može se reći svih političkih volja u BiH i, s te strane, zapravo, ja držim da ovi zaključci ne samo da odgovaraju onome što je kazano na zajedničkoj sjednici oba našeg doma,nego odgovaraju istini jedne opće političke volje u BiH i da oni, zapravo iskazuju ovaj jedan iskorak koji smo postigli, ja bih rekao u atmosveri ili u ambijentu koji sad imamo, a iskorak koji svjedoči da pitanje ovih integracija za nas, doista nije uskostranačko pitanje i da s te strane ne bi trebao niko da ima bojazni da bi, recimo ovi zaključci koji su vrlo, vrlo da kažem ograničenog dosega u formalnom smislu, mogli, eventualno, politički proizvesti za nekoga ili za neku stranačku da kažem sada opciju neku moguću političku štetu. S toga ja, evo pozivam i kolegu Zorana, imajući u vidu, upravo vrijednost svega onoga što činimo na liniji ovog našeg postepenog ispunjavanja, ja bih rekao uvjeta za uključivanje u evropske i euroatlanske tokove i svega onoga što nam još predstoji na afirmiranju ideje Evrope i ideje njezinih institucija i na političkoj i na formalno-pravnoj i svakoj drugoj ako hoćete ravni, da prihvati d ane bi tu komplicirali, rekao bih, jer smo nadišli puno veće komplikacije i da, bar u ovom slučaju, ako se poslanici naše kolege u Predstavničkom domu usaglasili oko ovih zaključaka, koji iskazuju duh jednog našeg zajedničkog opredjeljenja da i mi onda pokažemo spremnost da te zaključke prihvatimo. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Neimarliji. Evo, ovo je bio i poziv da budemo jedinstveni. Sad na kraju možemo konstatirati da zaključci koje je usvojio Zastupnički dom nisu bitni, zapravo skoro nimalo drugačiji od prijedloga naše komisije i što je ovdje, možda, najbitnije, zapravo, radi se o tome što ovi zaključci ne proizvode nikakve stvarne učinke, ali evo, ako je. Gospodin Šiljegović.
Gosodine predsjedniče i gospodine predsjedniče komisije Čengiću, Mi ćemo se bazirati na prijedlog naše komisije, našeg doma i to je dokumenat koji,na koji je gospodin Spasojević stavio par popravki. U oba doma Parlamentarne skupštine BiH, Predsjedništvo i Vijeće ministara, on je htio da obavežemo i Predsjedništvo, jer ne odnose se svi zadaci na Vijeće ministara, izradi glavne operativne dokumente, znači, predlaže da se izbaci riječ «strateške», pa mislim da može proći operativne dokumente. U sledećem gospodin Spasojević predlaže, nemojte doći ćemo u situaciju, evo, malo nam fali, ja neću da iznevjerim, to je stav našeg kluba sinoć bio da ove male lektorske popravke napravimo,a ne vjerujem da, prvi zaključak je vrlo jasan i precizan o kome je gospodin Hilmo sad govorio i on je u suštini ono najsnažnije sa ove 76 plenarne sjednice da ga ne čitam sad. U sledećem zaključku, u stvari još na drugom zaključku, osim strateški, ovi dokumenti treba da sadrže sve neophodne reforme, ne vidim razloga zašto se ne bi strukturalno moglo zamijeniti neophodno. U četvrtom, nepotrebna je riječ strukturalne reforme,može samo da stoji reforme, treba da respektiraju unutrašnji karakter BiH, kao složene višenacionalne države itd. jer struktura znači unutrašnja organizacija, ili unutrašnji karakter. Ponavlja nam se jedna riječ u dva različita oblika. Struktura je unutrašnji karakter, a dole se kaže da unutrašnji karakter BiH, kao složene višenacionalne države, znači, možemo brisati ovaj prefiks «strukturalne» i, također dole, joj se jednom ponavlja strateški dokumenti. Kroz svoja radna tijela osigura da se ti dokumenti realizuju i prate unutar Parlamenta. Evo, ove sitne ispravke i Klub srpskih dleegata će u krnjem sastavu sa 4,0 glasati za ove predlože komisije gospodina Čengića.
Gospodin Čengić, izvolite.
Dakle, prvo da se razumijemo u jednoj stvari. U prvoj stvari ovo nisu zaključci gospodina Čengića, nisu ni zaključci samo komisije, ovo su zaključci definirani zaključci na osnovu stava i zaključaka donijetih na plenarnoj sjednici. S obzirom da Skupština, Parlamentarna skupština BiH, ne radi normalno u plenarnim sjednicama, donijet je stav, zauzet je stav da svaki dom pojedinačno te zajednički proklamirane zaključke treba da prihvati, to je broj 1. Mi smo pokušali da inerpretiramo što je moguće vjernije, što je moguće bliže te stavove i zaključke koji su tamo prihvaćeni na plenarnoj sjednici u ovom tekstu. To je prvo. Drugo, što se tiče strukturalno i ako prihvatimo da se to zamijeni neophodnim, mi, dakle, otvaramo proces usaglašavanja ovoga i onoga teksta zaključaka. Drugo, strukturalno ima definitivno jako puno primjena jako puno značenja, jedno je, naravno, unutarnja organizacija, ali strukturalno unutarnje može biti vezano za niz aktivnosti koje se sada događaju, dakle, procedura, institucija kroz koje mora proći neka odluka, stav aktivnost operacije itd. Tako da ako isključimo strukturalno a sutra trebamo da, zaista, skratimo put stranim ulaganjima, da skratimo put donošenja odluka, skratimo put registracije preduzeća, skratimo put utvrđivanja odgovornosti za ovo ili ono itd. u pravnom smislu riječi, dakle, u zakonskom smislu riječi, onda ćemo ponovo morati raditi na strukturalnim stvarima, a isključit ćemo riječ strukturalno. Sljedeće, ne razumijem zašto protjerati, zašto protjerati, zašto na lomaču staviti riječ strateško? Uopće ne razumijem da bi ta riječ trebala biti na lomači da se više ne bi trebala nalaziti u zaključcima, u službenim tekstovima Parlamentarne skupštine, iz vrlo jednostavnog razloga. 77 Prvo, riječ strateški, ili strateško nije izvorno ni iz jednog od tri službena, izvorno nije ni jednog od tri službena jezika u BiH. Očito je strana kao tuđica usvojena i očito da joj sada, faktički, nemamo zamjene. Drugo, ona podrazumijeva jedan opći, jedan sistemski i dugoročan pogled, viziju, prijedlog, rješenje, plan itd., što ni najmanje ne može biti isključeno. Sljedeće, ne vidim zašto bi, recimo, strateško bilo dopušteno entitetima a ne bi bilo dopušeno BiH. Samo da vas podsjetim, upravo sutra dvije komisije ovog doma treba da rprisustvuju prezentaciji, dakle, strateškog programa razvoja, ekonomskog razvoja i samoodrživog ekonomskog razvoja BiH, ponovo tamo riječ strateški. A, kad je u pitanju ova strukturalnost, čisto da se razumijemo da nema prostora čak ni sa zlom namjerom, a kamo li s dobrom namjerom tumačiti kako strukturalno je, može se tumačiti za ukidanje nekog od entiteta. Molim vas, 1, 2, 3, 4 i 5, peta alineja ovog zaključka kaže vrlo precizno. Pogledajte. Od entiteta se očekuje da iskoriste svoja ustavna ovlaštenja. Ustavna ovlaštenja i preuzmu odgovornost za pitanja koja su u njihovoj nadležnosti. Ne može se uopće tumačiti da neko hoće u alineji 2. pod strukturalnim sakriti ukidanje entiteta, a u alineji pod 5. pozivati se na ustavnu poziciju entiteta i pozivati se da, upravo entiteti tu svoju ustavnu poziciju iskoriste, da bi izvršili obaveze koje imaju. Dakle, u tom smislu, ja čisto kolegijano razgovaramo, mogu ja razumjeti promjene teksta i prilagodbe itd. ali ne vidim, zaista ne vidim nikakvu osnovu da se u ovom tekstu koji je ovdje ponuđen traže neke nakane, koje bi bile protiv principijelnih stavova neke političke opcije itd., a pogotovo protiv postojanja entiteta, nema nikakve osnove. Zato kažem ako treba da se usaglašavamo, ipak je bolje da usaglasimo tekst sada nego poslije. Međutim, ovo je prošlo čitanje u Predstavničkom domu, ovo je prošlo analizu u Predstavničkom domu, bile su određene popravke, držim da nema ništa što bi bilo sporno načelima koja smo svi ovdje zajednički prihvatili. Dakle, i pojedinačno i kao predstavnici svojih stranaka i konačno kao predstavnici naroda. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Gospodin Nade radović.
Pozdravljam gospodu predsjedavajuće, pozdravljem kolege delegate, uvažene goste, dame i gospodo, Dozvolite mi da i ja pokušam da s kojom rečenicom približim stavove. Mislim da je značaj zaključaka ogroman i mislim da nam je namjera svih iskazano u prvoj rečenici da je nešto što je Evropa ponudila da idemo ka tome. I, ja sam da ne bi išao u ove sitne finese, mislim da ima i zaštita za ove sitne finese, da niko nije imao namjeru da kroz te finese mijenja nešto što je ozbiljno i što u ostalom ne može i Evropa dozvoliti jer i ona ima svoje principe donošenja. Dakle, kako se postupa i kako se donose neke odluke ne možemo ih tu kršiti. Međutim, slažem se ovdje i nikako ne mogu da pređem da smo omalovažili ulogu i značaj Predsjedništva. Oba doma naroda Skupštine BiH zadužuju Vijeće ministara što je logično. To je po Poslovniku o radu i Ustavu, ali i po Ustavu, 78 odnosno spoljnu politiku Predsjedništvo BiH. Dakle, ono je to sa Vijećem ministara koje inicira i daje predloge a Parlament jedan i drugi usvajaju. Ako ima mogućnosti a da ne formiramo ovu komisiju sa Predstavničkim domom, mislim, a ostalo, evo da vidimo možemo li da vidimo koliko imamo tu prostora da bi ga usaglasili.
Zahvaljujem gospodine Radoviću. Gospodin Zrno se javio za riječ.
Gospodine predsjedajući, kolege zastupnici, Meni je iskreno žao što sam se javio, a o ovoj točci dnevnog reda, jer mislim da ona ne zaslužuje uopće ovoliku pažnju koliku joj mi dajemo. Ovdje je riječ o zaključcima. Svi valjda znamo šta je to forma zaključka. To je, zapravo od sazivanja određenog teksta, određenog štiva, onoga što je kazano u jednoj širokoj formi u nekoliko rečenica da bi to ostalo zapisano da se ne bi zaboravilo i da bismo se, ne sjećanjem, nego tekstom vratili na nešto što smo zaključili. Znači, ovo što je ovdje napisano, apsolutno nema nikakvo strateško značenje,nikakvo. Ja u ovome tekstu, aposlutno ne vidim ništa ni dobro ni ružno, nego jednostavno potvrda onoga zašto smo mi glasovali nakon jedne zajedničke sjednice, koja je bila užasno zamarajuća za sve nas i onda smo na kraju svi digli ruke za one zaključke koje je pročitao gospodin Raguž, je li tako bilo, i ja vjerujem da je to to što je u ovom. Međutim, dajte molim vas, u istinu ne znači ništa nekoliko riječi vama gospodine Čengiću i za to strateško postoji, postoje sinonimi za strateško. Strateško je istovremeno i bitno i istovremeno je i važno. Dokument je dokument. Kad ja, kad kažem nešto strateško, uvijek mislim na određeni dokument. I, ako sada ovdje imamo plan izgradnje koridora Vc kroz Bosnu i Hercegovinu, onda ga mogu nazvati strateškim dokumentom u graditeljstvu i, zato stvarno ne vidim razloga da izgubimo 40 minuta oko nebitnih stvari. Drago mi je, onda odustajem od dalje priče.
Zahvaljujem. Ja bih samo jednu rečenicu. Ja sam malo konzultirao Ustav. Ovo što se tiče Predsjedništva da ova riječ ne bi bila nikakav višak, ako je ovo taj neki minimum koji treba uvrstiti pa mislim. Jeste, ali ovdje piše u nadležnostima pod e) izvršava odluke Parlamentarne skupštine. Jasno, to je ustavna ovlast. Evo, mislim da možemo, ipak, na kraju se izjasniti. Predlažem da ...
[[govori sa mjesta i ne čuje se izlaganje]] 79
Mislim da možemo zaključke koji su usvojeni i na plenarnoj sjednici i na Zastupničkom domu i ovdje kod nas, mislim da, ipak, nije bilo bitnijih razilaženja i drugačijih mišljenja. Ja bih dao ove zaključke Zastupničkog doma da budu odmah usuglašani na izjašnjavanje.
Gospodin Genjac pohvali danas ovaj dom, komisije, dobro nije pohvalio klubove i Kolegij, ali dobro, Zamoljavam vas da tu kad imamo prostora, predsjedniče ja predlažem ovako da ne budemo ni mi povrijeđeni, bez obzira što mi znamo da su naše kolege u Predstavničkom domu usvojile ovaj tekst, vjerovatno ćemo morati u nekom narednom periodu da se privikavamo na plenarne sjednice, iz kojih će izlaziti ovako neki zaključci pa ćemo mi reći, jeste bilo tako, nije bilo tako itd. U ovom pravcu predlažem da glasamo izvorno za zaljučak Predstavničkog doma, u kojem smo obavili konsultacije trojica delegata iz reda srpskog naroda će glasati za. Gospodin Spasojević, s obzirom da njegovi predlozi danas ne mogu da dobiju potrebnu većinu će ostati suzdržan pri svojim prijedlozima, postići ćemo i entitetsku i nacionalnu saglasnost i mislim da smo i previše vremena uložili oko ovog. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Dajem na glasovanje zaključke Zastupničkog doma. Ko je za? – 13 Ko je protiv? Niko. Uzdržan 1. Zahvaljujem i konstatiram da smo sa 13 za i 1 glasom uzdržanim usvojili zaključke u tekstu kao što je usvojen na Zastupničkom domu, a zapravo su oni vrlo slični, odnosno isti onim sa plenarne sjednice. Budući da se nije pojavio, danas ste vi džoker. Ponovo smo na točci broj 14. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama iz BiH, predlagatelj Vijeće ministara.
Evo zapala me čast da u ime Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, pošto oni nisu mogli doći da dam prijedlog o točci 15. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH, raseljenim osobama iz BiH. Znači, ovaj prijedlog izmjene zakona već je poodavno dat u Parlamentarnu skupštinu, evo tek je danas došao u prvom čitanju pred ovaj dom. Ja koliko sam shvatila 80 iz ovog obrazloženja Prijedloga ovog zakona, osnovna stvar je što su ove radnje oko ostvarivanja i zaštite ljudskih prava izbjeglica, emigracije, imigracije,azila i ostalih prešle sa ministarstva koji su bili ranije u nadležnosti Ministarstva civilnih poslova i komunikacija. Zakonom o Vijeću ministara i ministarstvima ti poslovi su prebačeni na Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice. Sad, između ostalog, ta nadležnost da se prenese na ovo ministarstvo i onda se još nešto stari zakon iz '99. godine u nekoliko članaka mijenja, što vi imate u svom prijedlogu. Ja predlažem da razmotrite i da to usvojite.
Zahvaljujem gospođi Zdenki. Gospodin Spasojević se javlja za riječ. Otvaram raspravu. Gospodine Spasojeviću, izvolite.
Želio bih da mi predstavnik ministarstva objasni član 4. zbog čega se ovi datumi pomijeraju iz '92. godine za 30. april, odnosno 1. april '92. i član 5. 30. april '92. za 30. april '91. i u članu 2. riječ «dobrovojnim» se briše. Da mi se malo razjasni.
Izmjenama datuma, je li gospodine Spasojeviću? Znači članak 5.
/nije izašao za goovrnicu/ Članak 4. ... i članak 2 treća alineja
Dobro. Ja ovo razumjevam upućeno predlagatelju. Dobro. Pa evo onda znači zašto ovi datumi ____________(?) [[nije izašao za govornicu]]
Skidamo mi ovo. Hajde.
Samo malo bi ja molio da ipak ovo privodimo kraju. Ja mislim, evo samo da se dogovorimo, imamo uvjeta da dalje radimo po ovoj točci, ili ne. 81 Dakle da li da je dalje radimo ili da ovu točku stvarno skinemo zato što nam nema ko u ime predlagača dati kvalitetna obrazloženja ovih datuma. Mislim da smo. Izvolite gospodine Čengiću.
Dakle što se tiče datuma, pazite, ako hoćemo da dobijemo odgovor imamo, ako hoćemo da nekoga vidimo iz ministarstva, e to je nešto drugo. Mislim ja stvarno oko toga ne mogu odlučivati, ali ponavljam kao neko ko je bio 6 godina u federalnom Parlamentu, 6 godina bio predsjednik Komisije za povratak izbjeglih i raseljenih osoba, skoro svakodnevno sam se susretao da ovim datumom. Dakle taj datum je izazivao ogromne proteste i nezadovoljstva unutar Federacije, ali je bio nepromjenjiv zato što je određen od strane međunarodne zajednice, svih faktora međunarodne zajednice. I rekli su to je dan taj i taj i od tada se računa, do tada je ovo, od tada je drugačije. I tu mi ne možemo ništa promjeniti. Nema nikakvog novog objašnjenja, nema nikakvih novih dodataka, a što je najbitnije ne može se promjeniti datum, jer on je ovakav već proveden u postojećim entitetskim zakonima. On već tamo postoji. Pazite, dakle ja ne vidim ni jednog razloga da sada oko toga. Možemo odlučiti hoćemo li odlučivati oko toga. Prihvatamo li ili ne prihvatamo zakon, a nema niti jednog razloga zbog ovog, ove činjenice koja je činjenica i koja nam je manje više, najvećem broju nas jako poznata, nepromjenjiva, da ne diskutiramo dalje. Smatram da trebamo voditi raspravu o Zakonu i izjašnjavati o Zakonu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, ja tražim riječ.
Gospodin Mustafa.
Ja vas pozdravljam i želim skrenuti vašu pažnju na sljedeće. Radi se ovdje, mislim da Vijeće ministara u evo radu ovog parlamenta u nekoliko navrata ne prati i ne pokriva svoje zakone na ovom parlamentu. Jednostavno odluka Parlamenta, odluka ovog doma postoji da zakoni koji nemaju tu predlagača, legalnog predlagača iz VIjeća ministara se skidaju sa dnevnog reda. Ja sam za tu odluku. Ovo je slučaj, ovdje je stvar principa, bez obzira što i ja imam želju da se ovaj zakon usvoji, ali ovaj dom mora štititi svoj stav i mora štititi sebe. Ne slažem se da se ovaj zakon dalje raspravlja. Hvala. 82
Zahvaljujem gospodinu Pamuku. Gospodin Genjac.
... uspijevamo ugalvnom. Naravno, Poslovnik Predstavničkog doma i Doma naroda je vrlo jasan. Obavezne tačke dnevnog reda se stavljaju na dnevni red i, ukoliko se ostvare pretpostavke za razmatranje tih tačaka, onda se razmatraju, ne mogu se skidati. Mi imamo pretpostavke za razgovor o ovom zakonu, jer predstavnik Vijeća ministara je ovdje prisutan i iznio je osnovne karakteristike ovog zakona. To je jedna stvar. Druga stvar potrebna za razmatranje je, nadležna komisija. Nadležna komisija je razmatrala i imamo stanovište nadležne komisije. Postavljena pitanja delegata, dobro je ako autor teksta zakona odgovori na njih. Međutim, važnije od toga je, da se da odgovor na pitanje. Nije važno od koga, pogotovo kad se radi o zakonu koji ima sedam članova i ako su postavljena pitanja snadbjevena odgovorom, uopće nije spora, jer, zaista 1. april '91. godine je ustanovljen, iz jednostavnog razloga što je pojava raseljenih lica, izbjeglica počela nastojati od tog datuma, dešavanjima u Hrvatskoj. U Bosnu je došao veliki broj izbjeglica itd. jednostavan razlog i razlog koji, uglavnom, odgovara svim nevoljnicima iz ove kategorije, bez obzira iz kog su naroda. Prema tome, zakon je kratak. Zakon je jasan, zakon je određen. Imamo pretpostavke da razmatramo i ja bih vas zamolio da napregnemo malo svoje pažnje i koncentracije i malo fleksibilnosti u jednoj mjeri, kažem, poštujući ovo što je kolega Pamuk, zamjenik predsjedavajućeg naglasio da stavimo, dakle, ja zahtijevam kao delegat da se zbog postojanja svih pretpostavki Prijedlog zakona u prvom čitanju stavi na izjašnjavanje.
Evo gospodin Filipović. Evo, dok smo malo proučavali ovaj zakon, imamo obrazloženje ovih datuma, koji su utvrđeni u Aneksu VII Dejtonskog mirovngo sporazuma.
Ako može pozornosti malo. Budući nismo glasovali o tome da ne nastavljamo raspravu. Ja poimam da raspravu nastavljamo i javio sam se za riječ u ime Ustavno- pravne komisije, koje je razmotrila Prijedlog ovog zakona i usvojila čak jedan amandman koji je sastavni dio osnovnog teksta. Taj amandman je na članak 3. i sastoji se od jedne riječi «iza riječi entiteta», treba dodati riječ «županije, odnosno kantona» i to je kompletna izmjena na koju na Ustavno-pravnoj komisiji niti predlagatelj nije imao primjedbi. Zato bih ja zamolio da se, ipak, nastavi rasprava, uz svo uvažavanje člana Kolegija, koji je to rekao. Možda je zanemareno to da je ovdje, ipak, ovlašteni predstavnik Vijeća ministara, ipak, nešto rekao o ovom propisu i da smo mi čuli riječ u ime Vijeća ministara ovdje. Ja bih volio kad bi se mi danas izjasnili o ovom prijedlogu izmjena i dopuna ovog zakona. Hvala lijepa. 83
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću. Je li se još neko javlja za raspravu? Ja mislim uz ovo obrazloženje, nas je toliko malo u ovom domu, trebamo se dogovoriti. Što nije dogovoreno, ne trebamo ići da se previše prebrojavamo. Tu je matematika vrlo jednostavna i laka i ne trebamo to. Akoje raspoloženje da idemo s ovim, ja bih da idemo. Ja mislim da imamo uvjete za rad i ja ću, nakon završene rasprave dati na izjašnjenje da se izjasnimo, dakle, o prvom, znači, ovo je zakon u prvom čitanju. Ko je za da ga usvojimo u prvom čitanju? Ko je za? Sa amandmanom koji je bio ... teksta. 11 za. Ko je protiv? – 2 Uzdržanih nema. Zahvaljujem i konstatiram da je zakon u prvom čitanju usvojen sa 11 glasova za i 2 protiv. To je već rečeno. U drogo čitanje. Dobro, ako nećemo odgodit ćemo. Dobro. Dogovoreno. Idemo. Sljedeći put ćemo, stvarno i zvorca zakona pozvati. Dobro, zahvaljujem svima na razumijevanju, ipak smo uradili, čini mi se ono najznačajnije. Išlo je prvo, nije drugo čitanje, tako da imamo prostora i za ovo. Zahvaljujem svima. Idemo na 19. točku dnevnog reda. Ad.19. Dobili smo u međuvremenu zaključak. Ko je za ovaj zaključak? Jednoglasno. Zahvaljujem svima, usvojili smo zaključak. I ovim smo završili 6. sjednicu Doma naroda. Zahvaljujem se svima. Radili smo malo duže. Puno nas je pozvalio gospodin Genjac. Ovo su, nadam se i novinari čuli i ako nisu bili ovdje u velikom, većem broju, a trebali su biti. Ovo ponovite drugi put na početku sjednice kad budemo. Sjednica je završila sa radom u 16:45 sati.