Poštovani zastupnici, uvaženi gosti, otvaram 45.sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Pored zastupnika na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti kao i izaslanici međunarodnih i nevladinih organizacija koje prate rad Doma. Sve nazočne srdačno pozdravljam. Prema izvješću službe konstatiram da je sjednici nazočno 33 zastupnika. Iz Federacije Bih 21 iz Republike Srpske 12, znači 33. Imamo punovažan kvorum, možemo raditi i odlučivati punovažno. Pravdanje su tražili gospodin Suljkanović, gospođa Sopta, gospodin Hadžić i gospodin Jovanović koji su na službenom putu. Kašnjenje su najavili gospođa Azra Hadžiahmetović i gospodin Sead Avdić, pravdanje gospodin Munib Jusufović. Vi ste dame i gospodo u pozivu za sjednicu dobili prijedlog dnevnog reda. Mi smo jutros u 9:00 sati imali sjednicu Kolegija u proširenom sastavu i imamo malu dopunu izmjenu postojećeg prijedloga dnevnog reda. Ona se odnosi na 15. točku dnevnog reda, gdje je umjesto točke e) gdje nije osigurano Izvješće Komisije za usuglašavanje izbačena točka e) tako da bi ostalo samo Izvješće Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma u identičnom tekstu pa pod 1) Zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka, pod b) Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama, pod c) Zakona o Društvu crvenog krsta-križa i pod d) Zakona o nestalim osobama. I novu 18. točku Prijedlog odluke o zastupničkom mandatu gospodinu Munibu Jusufoviću, zastupniku u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. To je dakle usuglašeno na Proširenom kolegiju. Ja otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem se zastupnicima i konstatiram da 45.sjednica zastupničkog doma ima slijedeći dnevni red, 1. Zapisnici sa 43. i 44. sjednice Zastupničkog doma, 2. Potvrđivanje imenovanja zamjenika ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, 3. Zastupnička pitanja i odgovori, 4. Izvješće Komisije Kolegija za postizanje sporazuma o Prijedlogu zakona o izmjeni Kaznenog zakona BiH, predlagatelj zastupnik Selim Bešlagić, zakon u prvom čitanju, 2 5. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zakona o Auto-moto savezu BiH, prvo čitanje, predlagatelj zastupnik gospodin Momčilo Novaković, 6. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o prijedlogu zaključka da mjerodavna komisija sačini novo izvješće o Prijedlogu zakona o plaćama i naknadama nositelja sudačke i tužiteljske dužnosti državnih službenika i uposlenika u Sudu i Tužiteljstvu BiH, 7. Zahtjev zastupnika Milorada Živkovića za razmatranje Prijedloga zakona o popisu pučanstva domačinstava stanova i poljoprivrednih gazdinstava u 2005. po žurnom postupku sukladno članku 104. Poslovnika, 8. Prijedlog zakona o Javnom radio-televizijskom sustavu BiH, drugo čitanje, 9. Prijedlog zakona o Javnom radio-televizijskom servisu BiH, drugo čitanje, 10. Prijedlog zakona o carinskoj politici BiH, drugo čitanje, Zakon broj 01,02-2- 70/04 od 29.07.2004.godine, 11. Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi, drugo čitanje, 12. Prijedlog zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice, prvo čitanje, 13. Prijedlog zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda, prvo čitanje, 14. Prijedlog zakona o financiranju institucija BiH, prvo čitanje, 15. Izvješće Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu pa a) Zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka BiH, b) Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama BiH c) Zakona o Društvu crvenog križa-krsta BiH, d) Zakona o nestalim osobama u BiH, 16. Informacija vijeća ministara BiH o unutarnjoj zaduženosti, 17. Specijalno Izvješće Ombudsmena za ljudska prava BiH o pitanjima registracije birača radi ostvarenja aktivnog biračkog prava i ostvarenju pasivnog biračkog prava nacionalnih manjina u BiH na općinskim izborima 2004.godine i 18. Prijedlog Odluke o zastupničkom mandatu Munibu Jusufoviću zastupniku u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na točku 1. to su, Ad.1. Zapisnici sa 43.i 44. sjednice Zastupničkog doma Zapisnike ste dobili. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Molim vas da se izjasnimo glasovanjem o zapisnicima sa 43. i 44. sjednice. Ko je za to, da prihvatimo zapisnike sa 43. i 44. sjednice? Glasujte sad. Konstatiram da smo jednoglasno sa 32 glasa prihvatili zapisnike sa 43.i 44. sjednice Doma. Hvala vam lijepo. Prelazimo na točku 2. to je, Ad.2. Potvrđivanje imenovanja zamjenika ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa 3 Predsjedatelj Vijeća ministara 7. rujna 2004.godine donio Odluku o imenovanju gospodina Slobodana Ečimovića za zamjenika ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Sukladno Zakonu o Vijeću ministara ministri kao i zamjenici ministara stupaju na dužnost nakon što ovaj Dom odobri Odluku o imenovanju. Pitanje odobrenja imenovanja predsjedatelja ministara i zamjenika Vijeće ministara regulirano je člankom 10.5 Poslovnika Zastupničkom domu. Odluku o imenovanju zamjenika ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa vi ste dobili, ja otvaram raspravu. Ima li prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Molim Dom da se glasovanjem izjasni o Odluci o imenovanju gospodina Slobodana Ečimovića za zamjenika ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa u Vijeću ministara BiH. Glasujte sad. Dakle, prijedlog odnosno imenovanje Odluka o imenovanju je imala opću većinu. Iz Federacije ima entitetsku iz RS-a nema većinu. U poslovnički predviđenom roku Kolegij će se ovaj, izjasniti o ovome. Prelazimo na 3.točku, to su, Ad.3. Zastupnička pitanja i odgovori Kao što vam je poznato na posljednjih par sjednica nismo imali priliku komentirati odgovore pristigle na zastupnička pitanja. U tom razdoblju odgovore na pitanja dobili su gospodin Petar Kunić, na pitanje postavljeno na 28. sjednici. Gospodin Mirsad Ćeman, na pitanje postavljeno na 31. sjednici. Gospodin Momčilo Novaković, na pitanje postavljeno na 35. i 36. sjednici. Gospodin Tihomir Gligorić i Munib Jusufović na pitanja postavljena na 38. sjednici. Gospodin Beriz Belkić, Sead Avdić, Muhamed Moranjkić, Selim Bešlagić, Šefik Džaferović, Milorad Živković, Ljiljana Milićević, na pitanja postavljena na 41. sjednici, te gospodin Adem Huskić, Selim Bešlagić, Elmir Jahić i Milorad Živković na pitanja postavljena na 42. sjednici Doma. Želi li neko od zastupnika koji su dobili odgovore na postavljena pitanja, komentirati odgovore? Gospodin Selim Bešlagić izvolite.
Predsjedavajući, poštovane kolege, ja nisam zadovoljan odgovorom na poslovničko pitanje broj 1511547/04 od 16.07.2004.godine. Na prvo pitanje u vezi carinskog terminala u Tuzli, osim konstatacije da uslovi svih carina ne zadovoljavaju, svi drugi argumenti su netačni. Carinski terminal u Tuzli je urađen po propisu i zadatku Federalne carinske uprave i dobijen(?) je na konkursu koji nikada nije poništen ili ako je poništen nikada nije objavljen niti su oni koji su dobili na konkursu ikada obaviješteni o gašenju istoga. Carinski terminal je izrađen po svim uslovima koji se navode u pismu i ne treba definisati. Zato tražim da mi se tačno odgovori zašto se ne poštuje, odnosno kada će početi se sa radom carinski terminal u Tuzli, jer u sadašnjim uslovima izgradnje puteva do sadašnjeg carinskog terminala koji ne zadovoljava su katastrofalni. Ovo pitanje ću ponovo predati vam u ovom obliku. 4 I na drugo pitanje za prevoz cigareta odnosno određena...on je odgovorio da oni nisu zaduženi da vode računa o odlučivanju drugih carinskih uprava izvan BiH. Međutim moram da vas obavijestim da su već to urađeno, da je carina Hrvatske povukla Odluku o davanju saglasonsti samo na prelaza, tri carinska prelaza i da je dozvoljen dalji prenos cigareta, odnosno na carinskom terminalu u Orašju. Hvala vam velika.
Zahvaljujem se gospodinu Bešlagiću. Slijedeći koji želi komentirati su gospodin Živković, pa gospodin Kunić, pa gospodin Ćeman, pa gospođa Milićević.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, ja sam dobio dva pitanja pa ako mi dozvolite da oba pitanja komentarišem. Jedno pitanje je pitanje koje je SNSD nekoliko puta u ovoj Skupštini pokretao a ticalo se isplata penzija u dijelu BiH gdje su one zarađene i da ne bude više nedoumice, znači potpisan je Sporazum 12.maja međuentitetski o penzijama koje se isplaćuju na čitavom prostoru BiH. Time ako bi ubrzali sprovođenje tog sporazuma, bi riješili jedan veliki problem koji nam je prepreka ulaza u EU a tiče se kršenja ljudskih prava. I u ovom odgovoru je naznačeno da je postojao veliki rizik da na osnovu dobijenih sudskih presuda i preporuka Doma za ljudska prava praktično svi penzioneri koji imaju pravo da dobiju penziju tamo gdje su zarađene, tuže državu. Iz tog razloga ja se zahvaljujem Vijeću ministara koje je potpisalo ovaj sporazum. Drugo pitanje se ticalo toga da u nekoliko navrata kad su u pitanju važni zakoni ovde, potrošili smo mnogo vremena raspravljajući gdje bi trebalo da bude sjedište tih institucija koje bi te zakone provodili, sjetićemo se raznih agencija, Direkcije za indirektno oporezivanje itd. U ovome odgovoru, kao što možete da vidite u Sarajevu se trenutno nalazi 45 institucija BiH. U Banja Luci imamo 2 u Srpskom Sarajevu 1, ja ne vidim da u drugim gradovima imamo. Da li je to centralizacija, da li je to decentralizacija i ono što nije dato u odnosno nije odgovoreno na moje pitanje je predloženi spisak institucija koje trebamo da oformimo i gdje znači trebaju da budu ta mjesta. Da je Vijeće ministara imalo hrabrosti da napiše makar prijedloge tih institucija, vidjeli bi da veliki broj ponovo institucija ide u Sarajevo a da ostali gradovi u BiH nemaju institucija. Ja vas ovdje pitam, da li je to tipična centralizacija BiH ili samo jačanje države kako neki hoće da prikažu. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Kunić.
Uvaženi predsjedniće ja sam imao odgovor taj na pretprošloj sjednici, nemam ga sad kod sebe ali moram reći da sam totalno nezadovoljan sa odgovorom. Faktički to nije odgovor. Moje pitanje je glasilo kada će se zaključiti sporazum između Hrvatske i BiH vezano za penzijsko-invalidsko osiguranje, kada će građani u BiH početi ostvarivati ta prava koja su stekli u Republici Hrvatskoj. Odgovor je bio da je komisija formirana a ništa nije učinjeno i da je bio sastanak. Dakle, koji su zaključci te komisije. Ja sam u par navrata insistirao na odgovoru na to pitanje i nema odgovora...da se nadležno ministarstvo mora 5 uozbiljiti. Dakle, odgovora nema na to pitanje gde se krše elementarna ljudska prava, a u ovom Parlamentu i na svim komisijama non stop se razgovara o ljudskim pravima. Ljudska prava su osnov za promjenu Ustava, ljudska prava su za ovo, ljudska prava su za ono, a ovde se temeljna ljudska prava krše, isto tako kao što se krše vezano za pitanje gospodina Živkovića. Ja molim Savjet ministara da se uozbilji i da da odgovor jer se radi o nekoliko hiljada ljudi iz Republike Hrvatske koji su građani BiH. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Gospodin Mirsad Ćeman.
Hvala lijepa. Moje pitanje se odnosilo na to da li postoji i gdje i kako su organizirani centri da tako kažem resocijalizaciju korisnika droga, kakav je njihov status i da li je zakonska regulativa legislativa dovoljna, dovoljno je stastla u stvari i potpuna da se uspješno bori protiv tog zla. Ja sam dobio zadovoljavajući odgovor, ali pošto nisam precizirao na koju legislativu mislim, u smislu sad ocjene da li je dovoljna ili ne, nisam naravno u tom aspektu ni dobio dogovor. A mene je zanimalo jer, u kontaktu sa ljudima, pravo da vam kažem, većina ljudi misli pored ovih preventivnih odgojno-obrazovnih i drugih mjera, da jednostavno treba i imati djelotvorniji sistem sankcioniranja onih koji se ovaj, itd. Pa bih ja samo precizirao dakle pitanje zaista pitanje je da li u krivično-pravnoj oblasti je legislativa zadovoljavajuća u smislu efikasne borbe protiv droge i svih onih koji jednostavno u tom kontekstu se mogu tretirati kao ne dozvoljeno ponašanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Ćemanu. Gospođa Ljiljana Milićević, izvolite ovo su komentari znači na dobijene odgovore, pa gospodin Momčilo Novaković.
Ja sam na 41.sjednici Predstavničkog doma postavila pitanje vezano naziv Opštine Berković koja se Zakonom o teritorijalnoj organizaciji i lokalnoj samoupravi naziva Berkovići a po CIPS projektu se primjenjuje naziv Stolac Berkovići. Odgovor koji sam dobila je u stvari uopšeni, neni su poslali izvod iz Zakona o jedinstvenom matičnom broju, pa spisak opština, Odluku Karlsa Vestendorfa od '99.godine, a suština pitanja je bila znači CIPS projekat prepoznaje naziv Stolac Berkovići i nezadovoljstvo u Opštini Berkovići je iz razloga jer kad pogledamo druge opštine koje imaju svoj naziv, tipičan primjer je Ravno koje je do rata bilo u sastavu Opštine Trebinje, sad se nalazi u drugom entitetu, na njega se ne primjenjuje ista odluka i ja zahtjevam ustvari obrazloženje, smatram da se ova Odluka Vestendorfa ne odnosi na Opštinu Berkovići, kao što se ne odnosi ni na Ravno. I u tom smislu ponavljam pitanje za proširenje. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospođi Milićević. Gospodin Momčilo Novaković.
Zahvaljujem, predsjedavajući ja moram reći da sam u odgovoru na poslaničko pitanje kad se radi o ovaj o slučaju Aleksandre Mumović i inače pitanja da li postoji ili da 6 li se sudi sada za verbalni delikt u Državnoj graničnoj službi, moram reći da sam dobio ono što sam znao. Ali nisam dobio odgovor na ono što nisam znao i zbog čega sam postavio pitanje. Naime, dobio sam odgovor da je napravljen prekršaj time što je došlo do narušavanja međunacionalnih, međuljudskih odnosa zato što je imenovana nedolično se ponašala prema svojim kolegama i saradnicima. Pa, izmeđuostalog je na taj način dovela u pitanje kako se ovde kaže izmeđuostalog i status same države BiH. Zaista, ne znam onda da li gospodin Sulejman Tihić treba da odgovara zbog svojih inicijativa koje dovode u pitanje status države BiH. Je li i njegovo ponašanje prema kolegama u Predsjedništvu onda nedolično, ako može biti nedolično ponašanje jednog službenika u Državnoj graničnoj službi. Naravno da ja nisam zastupnik gospođe ili gospođice Aleksandre Mumović i vjerovatno će ona svoja prava tražiti i na Sudu za ljudska prava jer očito da su njena ovdje i ljudska prava ugrožena. Također sam dobio i odgovor na to da li je predsjednik drugostepene Disciplinske komisije podnio ostavku nakon ovog slučaja. Dobio sam odgovor da jeste podnio ostavku iz ličnih razloga, što dovoljno valjda govori samo po sebi da ovakav i ovakvi slučajevi upravo postiže ono zbog čega je ovoj ovdje osobi sluđeno. Ja iskreno se nadam da ovakvih slučajeva zaista neće biti i da će jednostavno ovajj slučaj biti dovoljna pouka da zaista to pitanje nedoličnog ponašanja prema kolegama ustvari u nekom etičkom kodeksu zaista se sagleda sa svih mogućih aspekata prije donošenja ovakvih odluka kao što je donešena ovde. Nisam dakle ovaj, zadovoljan sa odgovorom jer dobio sam ono što sam praktično ovaj, znao prije ovoga. Hvala.
Hvala lijepo. Time su završeni komentari gospodin Adem Huskić, izvolite nisam vidio da ste se prijavili.
Gospodine predsjedavajući, ja sam namjerno čekao zadnji da dam komentar zbog toga što sam ja zadovoljan odgovorom. Znači, moje pitanje je bilo vezano za promjene onih registarskih tablica na automobilima pri prometu i sadržavalo je jednu sugestiju da se te tablice ne mijenjaju i dobio sam odgovor od Vijeća ministara da se radi zakonodavna procedura,da se radi zakon koji će omogućiti jedinstvenu evidenciju automobila i da se tablice neće mijenjati. To je na tragu onoga što sam ja mislio i zadovoljan sam. Hvala.
Hvala lijepo gospodinu Huskiću. Nema više komentara. Zaključujem ovaj prvi dio ove točke i prelazimo na postavljanje novih zastupničkih pitanja. Za sada imam prijavljenog gospodina Nikolu Špirića, pa gospodin Ćeman, Križanović, Moranjkić, Živković, Andrić, Jović.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege, kolegice poslanici, uvaženi gosti, nisam htio da se javljam za raspravu u okviru druge tačke dnevnog reda. Ona je završena, odnosi se na Ministarstvo za spoljnu trgovinu. Ono što bih htio da kažem možda je zrelo 7 vrijeme a to ćemo vidjeti mi u Kolegiju da jednu tačku dnevnog reda definišemo za možda neku od nardnih zasjedanja. To je analiza provođenja zaključaka ovog Parlamenta bez obzira na koji državni organ se odnosila, najviše zaključaka je bilo upućeno prema Vijeću ministara i prema Predsjedništvu i nažalost najveći dio, po informacijama koje ja imam, se ne provode, što znači da ovaj Parlament se nalazi u jednom bezvazdušnom prostoru kad definiše vlastite zaključke, tako da ću danas postaviti pitanje na bazi informacija koje dobijam sa terena. Vi znate da smo mi neposredno pred godišnje odmore donijeli Odluku o promjeni carinskih tarifa, odnosno ovaj Parlament iako sam tada glasao protiv i rečeno je da će u roku od tri mjeseca Resorno ministarstvo informisati javnost i Parlament koliko su te odluke promjene carinskih tarifa bile u interesu meso-proizvođaća a koliko u interesu meso-prerađivaća. Nažalost, te odluke nemamo ali ja dobivam informacije sa terena da Vijeće ministara jednostavno i dalje na različite načine radi protiv interesa domaće proizvodnje i proizvođaća odnosno Resorno to Ministarstvo za spoljnu trgovinu. U skaldu s tim postavljam pitanje, na osnovu kojih zaključaka i odluka je Vijeće ministara dozvolilo uvoz mesa i mesnih prerađevina iz tarifnih oznaka 0202309000 zatim 0203191500 ili 0207141020 zatim 0210113100 i 0210198100 a činjenica je dame i gospodo, da se uvozi preko prelaza Račva i u prelazu Gradiška na način na koji se uvozi je direktno protiv domaće proizvodnje i domaćih proizvođača. Zna se o kojim privilegovanim firmama se radi. Imate informacije također i u Republičkoj upravi s...Republike Srpske u Banja Luci možete i provjeriti imamo i žalbe proizvođača koji imaju međunarodne certifikate u skladu sa međunarodnim standardima firmi koje imaju pravo da izvoze na evropsko tržište, koje jednostavno nisu u stanju da prodaju ono što proizvedu jer se iz Poljske i ostalih država uvozi ono na šta smo upozoravali kada smo vršili izmjene tarifnog sistema. I u tom smislu, ja sam spreman javnosti, naravno imam ovde pismo Milošević- prometa, jedne firme koja ima međunarodni certifikat, da dam na uvid javnosti da se to provjeri, ali bi dobro bilo da je Resorno ministarstvo podnijelo ovom Parlamentu u roku od 3 mjeseca informaciju da li je izmjena tarifnog sistema ili tarifa urodila plodom i da li je u smislu one rasprave koju smo vodili ovdje u Parlamentu. I naravno, da postavim pitanje Predsjedništvu, da li se kretalo kod imenovanja glavnog revizora u skladu sa zaključkom Predstavničkog vijeća Parlamentarne skupštine BiH ili je Predsjedništvo postupilo u skladu sa zakonom, na šta sam također upozoravao kad smo donosili taj zaključak, zaključak u okviru Predstavničkog vijeća. Dakle, interesuje me jedan odgovor i dobro bi bilo da u Resorno ministarstvo dolaze ljudi koji imaju reference iz spoljne trgovine ili(?) kandidat koji je nuđen je proveo 5-6 godina u Ministarstvu za izbjegla i raseljena, izgleda da se bavio izvozom živih ili uvozom živih ljudi. To nema nikakve veze sa mjestom na koji se predlaže i to je bio razlog moje uzdržanosti. Dakle, došlo je vrijeme da na odgovorna državna mjesta dolaze ljudi sa referencama a ja ne sporim pravo političkih subjekata da se dogovaraju, naravno. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodinu Špiriću. Gospodin Ćeman.
Ja imam dva pitanja, ali prije toga jedna mala opaska. Naime, ima mišljenja da pripadnici, kako se to kaže većine parlamentarne ne bi trebali postavljati poslanička pitanja 8 jer, kao oni mogu preko vlade, ali upravo želim ovaj napraviti taj komentar. Naime, ja sam postavljajući pitanje i ranje ovaj, dao ocjene u tom pogledu. Ljudi koje predstavljam po nekad jednostavno žele da se ili inicira rešavanje nekih pitanja ili pak informaciju. Zbog toga dakle želim postaviti dva pitanja koja su aktuelna i zaista su motivirana upravo razgovorima na odgovarajuće teme. Naime, pozdravljajući činjenicu da smo na nivou BiH dobili Zakon o odbrani, ministarstvo i ove strukture itd. ljude zanima i to je moje prvo pitanje, slijedeće naime. Svojevremeno je postignut Sporazum o balansu vojnih efektiva na području BiH i susjednih zemalja, Republike Hrvatske kao i SRJugoslavije odnosno Srbije i Crne Gore, ovo nije oficijelni naziv tog sporazuma. Pitanje je, kako se provodi ovaj sporazum, ko ga nadgleda i da li je Predsjedništvo BiH i drugi organi BiH, koliko ja znam Parlamentarna skupština nije o tome informirano odnosno raspravljalo, te kakvi su stavovi po tom pitanju zauzeti? Naravno, tražim pisani odgovor od Predsjedništva BiH a eventualno može i od Vijeća ministara pa i Ministarstva odbrane, zavisi ko se smatra nadležnim. Drugo pitanje je, šta je istina o falsifikatima u CIPS projektu, mislim na nedavna pisanja u medijima i molim aktuelne podatke o realizaciji projekta lične karte, vozačke itd.? Tražim pisani odgovor od Ministarstva za civilne poslove. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se. Riječ ima gospodin Jozo Križanović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, potsjetio bih na 34. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH koja je održana 23.04.ove godine, dakle raspravljajući o dnevnom redu, bilo je rasprave o privremenom izvještaju Ustavno-pravne komisije kao mjerodavne komisije o Prijedlogu okvirnog zakona o restituciji. I tim povodom, Zastupnički dom je donio dva za mene vrlo značajna zaključka na koje želim sad ovde da ukažem. Ja bih citirao taj zaključak, obadva zaključka. Prvo, obavezuje se Vijeće ministara BiH da osnuje radnu skupinu koja će uvažavajući predloženi zakon zastupnika Nikole Špirića, uložene amandmane druge zakonodavne inicijative u vezi sa instucijom, misli se na zakon koji sam i ja podnio, rezultate dosadašnje opširne rasprave o ovoj temi, sve pisane i druge sugestije, uporedna iskustva relevantnih evropskih zemalja, zemalja u tranziciji, a posebno iz bh okruženja, da najkasnije u roku od 3 mjeseca predloži rješenje, odnosno nove amandmane na Prijedlog zakona ili sasvim novi prijedlog zakona. Citirao sam zaključak ovog doma. Drugi zaključak u vezi sa istom tom točkom bio je donesen na moj prijedlog i glasio je, obavezuje se Vijeće ministara da u roku od 30 dana informira Zastupnički dom o do sada vraćenoj nacionaliziranoj imovini, s posebnim osvrtom na slijedeće. Po kojoj 9 osnovi je vraćena ta imovina? Kojim institucijama i pojedincima i koja je bila vrsta te imovine? Evo, vidite, u odnosu na prvi zaključak prošlo je dakle od zasjedanja toga, 6 mjeseci a na rok koji je trebao biti ispoštovan, već je prošlo 3 mjeseca a na ovaj drugi 5 mjeseci je prošlo. Ja bih ovo što je kolega Špirić maloprije govorio o odnosu institucija na zaključke ovog doma, mi smo imali prije 2-3 sjednice raspravu ovdje, odnosno neku informaciju od strane Vijeća ministara, kako je izvršavao zaključke ovog doma. Tad smo ocijenili da ta informacija nije bila uopće validna jer o njoj se nije moglo raspravljati. E, zato ja neću više ovo pitanje plasirati Vijeću ministara, nego pitam sad Kolegij, hoće li i što će poduzeti da se ovi zaključci realiziraju? Usput bilo bi dobro ponoviti tu raspravu o tome kako se izvršavaju zaključci i odluke ovog doma u interesu digniteta ovog doma. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Križanoviću. Gospodin Muhamed Moranjkić.
Hvala. Ja bih postavio dva pitanja, slično kolegi Ćemanu i podržao bih ga na prvom komentaru njegovom, vezano za postavljanje pitanja pozicije i opozicije, jer ovo je ja mislim jedinstven slučaj u Evropi da ne idem dalje iz tih okvira, da od 10 postavljenih pitanja 8 postavlja pozicija, čiji su ministri koji rade ili ne rade u ovoj zemlji. Prvo pitanje, svima u ovoj zemlji je poznato i to je javna tajna, da se ne može dobiti penzija ni u Federaciji ni u RS bez obzira na uslove i stanje pacijenta, odnosno osobe bez mita koji se kreće u zacimentiranom cifrom od 3 do 7 hiljada maraka u džep. To je dobro organizovana mafija koja djeluje pod okriljem ili državnih institucija i organa ili organa javnih ustanova. Pitanje, hoče li neko u ovoj državi stati tome na kraj i kada i ko je institucionalno zadužen, iako ja to znam ali ja hoću javno da pitam za riješavanje ovih problema jer do sada se praktično ovim niko ne bavi nažalost, a radnja se već legalno radi u ovoj zemlj? Dok pacijenti umiru u određenom stanju, drugi na račun države pljačkanjem i države i naroda dobivaju penzije, idu na teret ove države. I drugo pitanje, opet u zadnje vrijeme agresivno putem medija pojavljuje se reklama da Koridor VC gradi Bosmal. Pitanje, da li je ta reklama tačna i ako jeste, kad je raspisan tender i pod kojim uslovima a ako nije ko i na koji način plasira ove neistine? Tražim od ovog Parlamenta danas da donese zaključak, da se za sledeći Parlament pripremi informacija o svim aktivnostima na pripremi izgradnje ovog koridora, šta se do sada uradilo i dokle se došlo, jer vi znate da smo mi nedavno izabrali komisiju koja je manjkala da bi mogao taj program da se radi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Moranjkiću. Riječ ima gospodin Živković, izvolite. 10
Jedno pitanje vrlo kratko. Da li je određen tarmin tačan, odlaska Deminerske jedinice BiH u Irak? Mislim da je to vrlo važno pitanje, s obzirom da smo mi ovde u Parlamentu imali rezolucije koje su otišle u komisijsku fazu. Isto tako smo razmišljali o tome da to stavimo kao tačku dnevnog reda, pa mislim da bi bilo vrlo važno da se na ovo pitanje vrlo brzo odgovori. I drugo pitanje se tiče toga da ako iko u ovom Parlamentu zna da negdje BiH ima 100 miliona ne naplaćenih sredstava, trebao bi to da kaže jer imam informaciju da 100 miliona ne naplaćenih sredstava na koje ima pravo BiH stoje u Republici Hrvatskoj. Naime, BiH po osnovu tranzita struje, kroz BH elektromrežu je zaradila 100 miliona KM. Ta sredstva leže u trezoru Republike Hrvatske i nemaju namjeru ta sredstva isplatiti BiH. Ja pitam Vijeće ministara zašto ne insistira na tim sredstvima i pitam Visokog predstavnika, ako nije to njegova uloga da pomogne ovome napaćenom narodu za 100 miliona, koja je njegova uloga u ovoj državi? Da li je to samo nametanje zakona ili je to predstavljanje BiH u Evropi i Međunarodnoj zajednici, da joj pomogne u ovakvim slućajevima? Moje pitanje je znači, kad će Republika Hrvatska platiti BiH sredstva preko 100 miliona, zarađena po osnovu tranzita struje kroz BH elektromrežu, i da li Vijeće ministara ima tu informaciju? Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Filip Andrić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, ja se teško mogu i sjetiti sjednice, zato nisam u svmom zastupničkom pitanju označio na kojoj je to sjednici datum bio kad smo raspravljali o problematici vezano za uhićenje gospodina Jelavića Prce i Rupčića, stoga moje zastupničko pitanje je upućeno prema Ministarstvu pravde i Ministarstvu sigurnosti. Hoće li i kada očitovati se vezano za izvješće povjerenstva koje je dalo istraživanje zakonitosti uhićena spomenute gospode? Koliko znam donesen je i zaključak ili ostavljen rok u kom su oni bili dužni se očitovati vezano za ovo izvješće, kako bi mi ovdje mogli okončati proceduru. Nažalost, svjedoci smo činjenice da protiv gospodina Jelavića, dojučerašnjeg predsjednika ove države i ostalih, da ih ovde sad ne imenujem, imali ste priliku to vidjeti u medijima ovih dana, pogotovo sinoć na televiziji. Vode se neki novi procesi koji potsjećaju na ona vremena, najteža vremena komunistička na kojima bi i Stanjin mogao pozavidjeti. Ja mislim da nemamo pravo šutiti i zatvarati oči pred ovim, stoga upućujem i Kolegiju, ne pitanje nego inicijativu kroz koju tražim da izvršite pritisak na ova ministarstva, date im precizan, kratak rok u kojem su dužni se očitovati vezano za ovo prvo pitanje, kako bi mogli to okončati a onda dalje da vidimo što dalje i kako učiniti. To bi bilo pitanje i inicijativa Kolegiju. Zahvaljujem. 11
Hvala lijepo gospodinu Filipu Andriću. Riječ ima gospodin Ivo Miro Jović, izvolite. Pa gospodin Vinko Zorić. Ja više nemam prijavljenih. Ima li još, ko želi?
Evo ovo godina koliko sam u Zastupničkom domu, moja su uvijek pitanja iritantna jer moram reći da su pitanja uvijek vezana za pitanje života i pravda ljudi i nepravdi koje im se nanose u njihovom životu. Tako će biti i sada. Kako mi Hrvati u BiH nemamo medija, onda je ovo jedino mjesto gdje se može čuti zločinačke stvari koje se nama dešavaju kao narodu. Prije samo 10 dana, u Tuzli koja se svojom multikulturalnošću ponosila u ova vremena, doslovno uz pomoć pet terorista, prebijen je župnik don Marko Lasić uz pomoć vjerovali ili ne policije. Zato pitam ministra unutarnjih poslova, Županije Tuzla hoće li on ostati na tom mjestu i hoće li poduzeti išta, jer evo deset dana je prošlo, o tome nema ni riječi? Drugo pitanje odnosi se za istu osobu, istu njegovu funkciju, da u Općini Lukavac, u posljednje tri godine što ubijeno, što silovano 6 Hrvatica. Žrtve žive sa svojim izvršiteljima u susjedstvu. Svaki dan se s njim viđaju. Nitko od njih nije procesuiran. Zašto, postavljam pitanje? I jedno pitanje Tužiteljstvu BiH. Svi se dobro sjećamo javnih istupa, po meni sramotnog generala Klajna, kako je on siguran tko je ubica u terorističkom činu prema pokojnom ministru Jozi Leotaru. Godine su prošle, stvar se zataškala, Klajn otišao kući. Zato pozivam Tužiteljstvo i pitam, hoće li i kada podignuti kaznenu prijavu protiv ovog hoštaplera i hoće li se to desiti skoro? Jer, to je ružna poruka od institucija međunrodne zajednice, prema puku u BiH, izigravanje prema obitelji ubijenog, prema onima kojima je pokojnik ministar surađivao, radio, koji su ga poznavali i mislim da je to nedopustivo i čudim se a možda i treba to tako, zašto drugi zastupnici međunarodne zajednice, institucije i pojedinci šute u ovoj zemlji? A svi se dobro sjećamo da su zato informacije krive, dobila se lova, nitko za to ne odgovara što je novac otišao ljudima koji su bili u zatvoru, pa nagovarani da krivo svjedoče, niti su obeštećeni ljudi koji su dvije godine ležali u zatvoru i krivo..., punili su novine i naslovne i ni jedna od tih stramotnih novina, ni televizijskih kuća, ni jednu riječ isprike prema tim nevino optuženim ljudima nakon dvije godine. To je moje pitanje kao satisfakcija prema tim ljudima, da ovoga probisvijeta Klajna treba dovesti ovdje i javno mu suditi.
Hvala gospodine. Gospodine Bešlagiću riječ ima gospodin, nemojte se ustajati dok vam ne dam riječ. Pitanje je postavljeno nadležnom ministru. Ako je nešto netočno u navodu, neka odgovori.
Pa tri, pet sileđija od čega tri muslimana i dva Hrvata pretukli su dona. Prema tome, oni su uhvaćeni i nije tačan ovaj podatak da se ništa ne radi. Ja bih zamolio samo toliko zbog korektnosti ovog Parlamenta. Prema tome nemojte dramiti. 12
Molim vas gospodine Bešlagiću i Avdiću, da poštujete Poslovnik, ne možete govoriti niko dok ne dam riječ. [[Zajednička diskusija Bešlagić, Jović]] Molim vas gospodine Joviću, ma dajte molim vas. Molim vas gospodine Joviću, dajte da poštujemo Poslovnik i pravila ovdje u Zastupničkom domu. Riječ ima gospodin Vinko Zorić, izvolite gospodine Zoriću.
Ovo Bešlagićevo jer jedina, nešto radi se, može shvatiti kako god mi hoćemo. Ovaj, ja imam tri zastupnička pitanja i neće ni jedno biti vezano za boćanje, ali pošto je i boćanje u medijskoj blokadi, mogu vam kazati da je prošli tjedan bilo evropsko prvenstvo u boćanju i da je reprezentacija osvojila tri četvrta mjesta i tri peta mjesta, što je ogroman uspjeh bosanskohercegovačkog sporta. Prvo pitanje je Kolegiju Zastupničkog doma, kada ću početi dobivati zastupničke materijale na hrvatskom zekiku? Naime, prošlo je već pola mandata, a ja niti jedan materijal nisam dobio na hrvatskom jeziku a često dobijem materijale na engleskom jeziku. Je li to kolonizacija BiH ili je nešto drugo? Drugo pitanje, druga pitanja su Ministarstvu prometa i komunikacija ili Vijeću ministara, što je sa izgradnjom auto-puteva kroz BiH? Tko donosi odluku o putnim pravcima i početku izgradnje? Tko je nadležan za auto-puteve, institucije BiH ili entiteti? Tko gradi auto-put Sarajevo-Zenica i uklapa li se isti u Koridor VC? Kako se može dogoditi da na magistralnom putu Široki brijeg-Mostar imamo stalni prometni znak, ograničenje brzine na 20 km na sat u duljuni od 2 km u nenaseljenom području? I treće pitanje je Vijeću ministara, kada će i hoće li u parlamentarnu proceduru doći Zakon o športu?
Zahvaljujem se gospodinu Zoriću. Nema više prijavljenih. Zaključujem ovu točku dnevnog reda. Zaključujem točku dnevnog reda, zato što se ljudi ne drže Poslovnika. I dajte, nemojte mislim, dajte da surađujemo. Čovjek je iskoristio tri puta i rekao što misli, bez da je dobio riječ, i umjesto da štitite Kolegij i Poslovnik, vi sad inzistirate, tu praksu još legalizirate.
Ja sam čuo druge tvrdnje. Imamo pravo da čujemo šta je, makar dok dođe odgovor. Korektno bi bilo da Selim dobije riječ. Uredu, povlačim se, uredu. 13
Molim vas gospodine Zoriću, pomozite mi da vodim sjednicu. Evo ja se trudim stvarno da vas uvažavam, da svi dobijete riječ i nikome nisam uskratio stvarno. Hvala lijepo. Prelazimo na 4. točku dnevnog reda to je, Ad.4. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zakona o izmjeni Kaznenog zakona BiH, predlagatelja zastupnika gospodina Selima Bešlagića, zakon u prvom čitanju U Komisiji Kolegija postignuta je suglasnost o Prijedlogu zakona o izmjeni Krivičnog zakona BiH. Sukladno stavku 3 članka 45. o tome izvješćujem Dom i konstatiram da je ovaj Prijedlog zakona o izmjeni Kaznenog zakona usvojen u prvom čitanju. Ja predlažem Domu da se izjasni da li ćemo ići drugo čitanje. Molim vas da glasujete sad.
...ako se zna, evo ovde pitaju sa ove strane o čemu se radi. Dobro nema veze evo.
Sa 22 glasa za, 1 protiv, 3 suzdržana, imamo opću većinu. Nemamo entitetsku. Znači, Kolegij je, postoji u Kolegiju suglasnost da se izjasnimo i u drugom čitanju o ovom zakonu danas. Idemo na drugo čitanje znači. Prije nego što otvorim raspravu u drugom čitanju, želim vas samo izvijestiti da ste vi dobili izvješće mjerodavne komisije koja je konstatirala da nije bilo amandmana na prijedlog zakona koji je podnio gospodin Selim Bešlagić, ali da treba izvršiti nomotehničku obradu teksta kao i dodati članak 2. koji je greškom izostavljen, kako je navedeno u izvješću. Ja otvaram raspravu o prijedlogu ovog zakona u drugom čitanju. Izvolite gospodine Bešlagiću.
Radi se o tome što u ovom Krivičnom zakonu je procesuirano sve i ko prikriva ratne zločince itd. a nije procesuiran postupak ko zna gdje se nalazi masovna grobnica a ne otkrije i da faktički treba da odgovara po istom zakonu. Ovde se radi o tome što nakon izjave o Srebrenici mi smo dobili negdje oko 20 podataka o masovnim grobnicama, međutim mi još uvijek ne znamo za Bugojno, ne znamo za Mostar, tako da mi se čini da ovaj amandman traži, iziskuje da procesuira se ovaj proces ko zna za masovnu grobnicu a ne kaže, da faktički odgovara po Krivičnom zakonu. To je samo jedna dopuna koja uz ove primjedbe koje su date, mislim da nema nikakvih razloga da se ne glasa o njemu. 14
Hvala lijepo. Želi li još neko? Gospodin Zorić.
Nisam ja dobro razumio, volio bih da mi kolega ponovi, ne ozbiljno.
Danas je postalo i poznato da mnogi znaju gdje se nalaze masovne grobnice, ali neće da kažu. Postoje drugi uvjeti, a to je da faktički traže novac za taj podatak. Iz razloga što ne trebamo pretvoriti da se ovo saznanje pretvori u biznis a poznavanje gdje se nalazi masovna grobnica, smatram obavezu svakog građanina BiH, onda smo samo tražili da se u tu tačku zakona ubaci i ko zna gdje se nalazi masovna grobnica a ne prijavi, da kazneno odgovara, po istoj znači ja bih rekao tačci kao i ko zna gdje se prikriva ratni zločinac ili ko je počinio neki ratni zločin itd. Znači, ništa nema, samo da se ubaci ta klauzula u taj zakon.
Dobro, ja sad nadam se mogu nastaviti. Dakle, ja ovo apsolutno podržavam ali ovo ko zna, to je ono maloprije pitanje koje je Miro Jović postavio. Dakle, tvrdi se da neko zna, onda taj ko zna da neko zna je isto kriv, a nije kazao. Mislim to je, može se recimo možda bi sretnije rešenje bilo ako se u bilo kakvom procesu utvrdi da je neko znao a nije kazao, onda da može krivično odgovarati, a ne ako neko zna. Mislim ja ću podržati to, svjejedno bez obzira na formulaciju, evo.
Zahvaljujem se gospodinu Zoriću. Nakon njega, riječ je tražio gospodin Novaković, pa gospodin Kunić.
Ja sam od početka bio a i biću i dalje protiv ovog zakona. Ne zato što ne mislim da treba da odgovara onaj ko zna, nego zaista ovakva definicija, znači ovako nejasna formulacija da se nađe u jednom zakonu, zaista kakav je Krivični zakon, meni nije jasno, pazite ja jesam za to, da ako se utvrdi da neko zna, da je neko znao a nije, ili je tražio novac za to, krivično odgovara. To nije sporno. Ali, spriječiti pojavu da neko traži novac za davanje informacije, time da na jedan veoma loš način dovedete u pitanje odnosno dovedete do još gore mogućnosti, a to je da svako svakog optužuje da je znao, pa da se sad sudovima samo dokazujemo je li neko znao ili nije znao, zaista nema nikakvog smisla. Dakle, jedna krajnje neprecizna formulacija sa kojom se u stvari neće postići ono što je predlagač želio postći. I zbog toga, ja neću podržati ovaj zakon.
Hvala lijepo. Gospodin Petar Kunić, izvolite.
...isto vezano za ovo ko zna, pa nema te formulacije u pravu. Ja je nisam našao nigdje, u krivičnom i ni u kojem drugom. Kako će se dokazati ko zna, valjda se sumnja da 15 zna ili nešto itd. Ako se utvrde neke činjenice koje govore da je znao, a inače ta formulacija je vrlo opasna, vrlo nezgodna.Mislim da to treba izbjeći i to je neprihvatljivo, bar sa pravnog stanovišta.
Hvala lijepo. Nema više, gospodin Selim Bešlagić.
Ja nemam ovde, samo ovaj, ovu Odluku o usaglašavanju dobio sam a nisam ponio, vjerujte mi ovaj materijal. Ona je definisana istim tretmanom kao što je tretirano i prikrivanje ratnih zločinaca, počinjenih ratnih zločina itd. Znači, ja ne mogu sada reći ko zna. Znači istom terminologijom je to definisano i na komisiji, na kome je bio i gospodin Kunić i koji je bio, mislim da su oni usvojeno je jednoglasno, što znači nije bilo nikakvih dilema. Prema tome, ukoliko je potrebno da treba pročitati taj, [[zajednička diskusija]] Pa ne, onda ne znam zašto ste usvojili. Ja mislim da možete pročitati taj prijedlog, pa ako je onda nezasno ja se slažem da to treba ispraviti. Može se i odgoditi za drugu sjednicu izjašnjavanje.
Sad smo već ušli u drugo čitanje, tu smo gdje smo. Ko želi još riječ? Ne želi niko više. Ja zaključujem raspravu o o četvrtoj točci, Znači o Prijedlogu zakona o izmjeni Kaznenog zakona BiH, predlagatelja gospodina Selima Bešlagića u drugom čitanju uz ovu dopunu da treba izvršiti nomotehničku obradu teksta kao i dodati članak 2. kako je navedeno u izvješću. Ja molim Dom da se glasovanjem izjasni o Prijedlogu ovog zakona o izmjeni Kaznenog zakona. Glasujte sad. Želite li da ponovimo glasanje? Ponovićemo glasovanje. Možemo li, jesu li službe spremne? Molim zastupnike da ponovo glasuju o prijedlogu ovog zakona. Glausjte sad. Znači, 23 glasa za, 8 protiv, bez suzdržanih. Opća većina postoji. Ne postoji entitetska iz RS. Znači, zahvaljujem se. Kao i kod prethodne točke Kolegij će u poslovničkom roku izjasniti se o postojanju suglasnosti vezano za Prijedlog izmjena Kaznenog zakona BiH, predlagatelja gospodina Selima Bešlagića. Zahvaljujem se svima. Prelazimo na petu točku to je, 16 Ad.5. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o Prijedlogu zakona o Auto-moto saveza BiH, u prvom čitanju, predlagatelja zastupnika Momčila Novakovića Vi ste dobili izvješće Komisije Kolegija. Kao što ste vidjeli nije postignuta suglasnost. Sukladno članku 65. stavak 4 izvršićemo drugi krug glasovanja o Prijedlogu zakona o Auto-moto savezu BiH u prvom čitanju, predlagatelja gospodina Momčila Novakovića. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne, svi glasuju. Ja molim zastupnike da pojačaju koncentraciju, pogotovo neke koje nisam do sada upozoravao dok su drugi govorili i neću sad individualno prozivati, ali molim ih da zaista surađujemo. Znači, ponovićemo glasovanje i ja ću ponovo pročitati ono što sam već jednom pročitao razgovjetno. Znači, dobili smo izvješće Komisije Kolegija da nije postignuta saglasnost o Prijedlogu zakona o Auto-moto savezu BiH, predlagatelja Momčila Novakovića. Sukladno članku 65. stavak 4 Poslovnika, idemo u drugi krug glasovanja o prijedlogu zakona koji je podnio gospodin Momčilo Novaković. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o ovom prijedlogu. Znači ovaj zakon nije dobio potrebnu opću većinu. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na šestu točku dnevnog reda, to je Ad.6. Izvješće Komisije Kolegija o nastojanju za postizanje sporazuma o prijedlogu zaključka da mjerodavna komisija sačini novo izvješće o Prijedlogu zakona o plaćama i naknadama nositelja sudačke i tužiteljske dužnosti i državnih službenika i uposlenika u Sudu i Tužiteljstvu BiH Ni o ovom prijedlogu ovog zaključka nije postignuta suglasnost u Komisiji Kolegija. Zato, sada prema članku 65. stavak 4 idemo u drugi krug izjašnjavanja o ovom prijedlogu zaključka, da se sačini novo izvješće. Molim zastupnike da se izjasne glasovanjem, sada, glasujte sad. Dobro, kako prijedlog zaključka nije dobio potrebnu većinu prelazimo na izjašnjavanje, odnosno glasovanje o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne o Prijedlogu zakona o plaćama i naknadama nositelja sudačke i tužiteljske dužnosti, državnih službenika i uposlenika u Sudu i Tužiteljstvu BiH, u prvom čitanju . Glasujte sad. Konstatiram da ovaj Prijedlog zakona nije dobio potrebitu većinu u prvom čitanju. Dakle, ovaj zakon se, Prijedlog zakona se smatra odbijenim. Prelazimo na sedmu točku dnevnog reda to je, 17 Ad.7. Zahtjev zastupnika Milorada Živkovića za razmatranje Prijedloga zakona o popisu pučanstva, domačinstava, stanova i poljoprivrednih gazdinstava u 2005., sukladno članku 104. Vi ste dobili prijedlog ovog zakona, sa zahtjevom predlagatelja za proceduru po članku 104. Poslovnika. Otvaram raspravu. Gospodin Živković.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, kao što je navedeno u objašnjenju zahtjeva za 104. proceduru, sjvesni smo činjenice da je ovaj zakon neophodno donjeti. Znači, došli smo makar na situaciju da je ovaj zakon neophodno donjeti, a ja ću vam reći nekoliko razloga zbog ćega je to neophodno što prije uraditi. Naime, po Programu atkivnosti za realizaciju prioriteta u 2004.godini, od strane Vijeća ministara, a iz Izvještaja Evropske komisije Vijeću ministara...o izvodljivosti pregovaranja između BiH i Evropske unije, o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, mi smo imali obavezu a taj dokument smo raspravljali početkom ove godine, odnosno krajem prošle godine, da ovaj zakon donesemo do 31.05.2004. godine. Taj rok je davno prošao, mi smo ga da kažem probili i jedan od razloga zašto sam ja predlagač a ne Vijeće ministara, je taj što znači rokove ne poštujemo. U ovome Parlamentu je izražena sumnja kad smo raspravljali o ovom dokumentu, da neki rokovi su suviše stegnuti i da ih nećemo moći ovom dinamikom ispoštovati i jedan od tih rokova je i Zakon o popisu stanovništva. U 16 prioriteta, ovo je prioritet broj 12 i mislim da usvajanjem procedure 104. bi ispoštovali i taj prioritet, pogotovo što znam da je predsjedavajući trenutno da li bješe u Briselu na pregovorima o tome, kad će BiH stupiti u pregovore sa EU. Isto tako, mogu da još kažem nekoliko podataka da u samom zakonu postoje određeni datumi koje budemo li se pridržavali uobičajene procedure nećemo moći ispoštovati. Isto tako, razlog je da nigdje i nikad nije donošen zakon koji bi se primjenjivao nekoliko godina u naprijed. Znači zakoni se donose godinu o popisu stanovništva, za godinu prethodnu odnosno iduću koja će se, u kojoj će se izvršiti popis. Navešću vam samo Zakon o popisu stanovništva pućanstva i stanova 2001.godine u Hrvatskoj koji je donošen 27.lipnja 2000.godine. Prethodni Zakon o popisu stanovništva BiH '91.godine koji je donesen 31.jula '90.godine, a popis je bio '91.godine. Znači, i ovaj zakon je trebao da bude donesen 31.05.ove godine, da bi popis mogao adekvatno da se pripremi iduće godine, i zato smatram da je procedura po 104. isto tako opravdana. S druge strane, ako bi donošenje ovog zakona za neke druge godine pomjerili, našli bi se u velikim poteškoćama. Zakon koji bi se izvršio 2006.godine imao bi ograničavajući faktor da u doba opštih izbora nemamo dovoljno novaca za provođenje ovoga zakona, zakon koji bi se donosio u 2006. a provodio popis u 2007.godini, vrlo brzo bi došlo do toga da više ne bi slijedile međunarodne preporuke da se popis stanovništva vrši u godinama koje počinju sa jedinicom. Znači, ne bi mogli 2011. da napravimo pops jer je to vrlo kratak period i veliko opterećenje za ovako siromašnu zemlju. Isto tako, ažuriranje glasačkih listića koje smo imali i na ovim izborima, sve stranke, pogotovo u onim sredinama gdje stranke nisu dobile ..glasova kao veliki problem navodili su ažuriranje glasačkih listova. Ako bi napravili, odnosno doneli zakon ove 18 godine, napravili popis iduće godine, 2006.godine bi imali ažurirane glasačke listiće za opšte izbore u BiH. Da ne govorim o tome, da bi imali kvalitetnu bazu podataka, ovde smo bili prisutni kada smo donosili vrlo važne, razmatrali strategije kao što je PRSP ili raspravljali o Zakonu o PDV-u, tek tad smo vidjeli koliko nemamo statističkih pokazatelja za osnovne, ali vrlo važne zakone koje donosimo. I međunarodna zajednica koja se sva zasniva na papiru i olovci i statističkim podacima, također se susretala sa ovim problemima, pa je dolazilo do razmimoilaženja u predlozima, recimo visini ovaj, stopa PDV-a ili o tome šta su to prioriteti u PRSP programu. Da ne govorim o tome kolika je to ušteda novca i vremena, jer do sada smo nekoliko puta popisivali izbjeglice u entitetima, radili razno razne studije o ekonomsko-socijalnoj karti našeg stanovništva, čak smo vršili i polis stoke i potrošili silu novca riješavajući roblem parcijalno, bez edinstvene metodologije i sa privremenim karakterom. Čujem da se ide ponovo na popis izbjeglih i raseljenih lica, isto tako revidiranje podataka o borcima i invalidnim osobama. Ja vas pitam zašto se toliko novca troši na rešavanje parcijalno problema, ako možmo jednim ozbiljnim problemom, odnosno jednim ozbiljnim pristupom donošenjem ovog zakona po proceduri 104. da uradimo taj posao. Naravno, procedura 104. kao što znate podrazumjeva da ima se pravo amandmanska faza, ima se pravo čuti svi relevantni institucije i osobe koje tiće ova tema i mislim da ima sasvim dovoljno vremena, sredstava i političke spremnosti da se taj posao uradi u idućoj godini. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Živkoviću na obrazloženju. Otvaram raspravu, dalje.Gospodin Bešlagić, Potočnik, Avdić, to je redoslijed. Ispričavam se gospodine Bešlagiću, Seada Palavrić se prijavila tehnički, najprije. Izvolite gospođo Palavrić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, ja sam pažljivo slušala predlagatelja ovoga zakona i slažem se sa njim da su BiH zaista potrebni pouzdani statistički podaci. Međutim, razlozi koje je predlagatelj iznjeo za hitnost, dakle za postupak po članu 104. za Klub SDA su ne prihvatljivi. Tim prije, što postoji priličan broj razloga da se sumnja u dobre namjere kada je riječ o samoispunjenju uvjeta iz PRSP-a pri donošenju ovoga zakona. Dopustite da ja lično izrazim svoje sumnje zbog činjenice da još uvijek nisu implementirani amandmani na Ustav entiteta, prema kome zaposlenost u svim javnim službama dakle, i u organima uprave i na rukovodećim mjestima, mora odražavati popis stanovništva iz 19991.godine. Dakle, da je to urađeno onda bi smo imali razloga vjerovati da će se dogoditi održiv povratak, da će slika cijele BiH biti onakva kakva je bila '91.godine. U ovakvoj situaciji, mi nismo spremni podržati proceduru po 104. i kad dođe u redovnu proceduru, trebaće mnogo više argumentacije za ovakav zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Palavrić. Riječ ima gospodin Selim Bešlagić, izvolite. 19
Predsjedavajući, poštovane kolege, gospodin Živković je obrazložio ovaj zakon i ja ga prihvatam ali kao takvog, međutim mislim da pošto mi imamo Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica, popis stanovništva imovine i ostalog je moguć samo pod jednim uvjetom za mene. Kada ovo ministarstvo stekne hrabrosti i kaže da se povratak okončao i da nemamo više izbjeglih i raseljenih lica, tog momenta apsolutno ovaj zakon stupa na snagu i mislim da tada ja apsolutno mogu da konstatujem da su nama ovi podaci potrebni. Onog momenta dok se to ne dogodi, svaki popis stanovništva će kod ljudi izazivati ja bih rekao, odnosno i podršku i smunju. Zbog toga smatram da Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica prema onim podacima kojim sada barata, a čini mi se da su cifre izuzetno velike, da skoro ja mogu na osnovu tih cifara koje se iznose da se oko milion i nešto hiljada ljudi vratilo, da je u inostranstvu ostalo oko 500 hiljada i ako zamo koliko je, da kažem da se proces završio. Ako ima snage i ako ima argumentacije da se taj proces završi, da više se ne bavimo problemima izbjeglih i raseljenih lica, onda ovaj zakon apsolutno podržavam i znači uvjetno ga jaj podržavam ukoliko to Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica kaže da smo završili sa jednim procesom koji se zove povratak i završetak tog procesa znači faktički usvajanje ovog zakona i ulazak u ovu fazu koja se zove popis stanovništva imovine i svih daljih elemenata. Zbog toga kažem, ja sam pročitao ovaj zakon, čini mi se da je nacrt odličan, nema nikakvih primjedbi. Ja nisam za to da govorimo da se vratimo u '91.godinu, ne možemo se vratiti u '91.godinu ali možemo je realizovati makar sa 60-70% to je apsolutno tačno jer ne možemo 300 hiljada poginulih, hajde da kažem na obadvije strane, nadoknaditi, ne možemo 500 hiljada ljudi vratiti nazad na ovaj teren, ne možemo steći neko stanje ali onog ko želi da se vrati, kad to ministarstvo kaže da je urađeno, mislim da tada ovaj zakona apsolutno ima svoje mjesto i ja sam za to da ga tada podržimo.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Mladen Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, sa jedne strane imamo nezavršen proces povratka koji će još neko vrijeme trajati, sa druge strane imamo problem da ne znamo koliko imamo stanovnika u BiH. Moje razmišljanje je u tom smjeru, da se napravi privremeni popis stanovništva, s tim da nema rubrike nacionalne i vjerske, odnosno nacionalnosti i vjeroispovjesti. Na taj način bi znali koliko ljudi živi u BiH a kad se završi proces povratka, u roku od 5 ili 10 godina, možemo napraviti konkretan popis stanovništva BiH. Znači, predlažem da taj zakon donese privremeni popis, bez ove dvije rubrike vjeroispovjesti i nacije. Hvala lijepo.
Hvala lijepo, gospodinu Potočniku. Riječ ima gospodin Avdić, Sead Avdić izvolite. 20
Dame i gospodo poslanici, poštovani gospodine predsjedavajući, poštovani gosti, ja takođe želim kazati nekoliko riječi oko ovoga Prijedloga zakona. Naime, na prvi pogled, to je logičan i opravdan zahtjev. Ovoj zemlji treba stvarno u svakom trenutku stanje stanovništva i to nije sporno. Međutim, zaboravlja se jedna temeljna stvar, ovo je zemlja u tranziciji, četiri godine rata i milion i po ljudi pomjerenih sa svojih ognjišta, dva miliona, što znači da dok postoji Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica na nivou BiH, jednostavno ne može biti popisa, što znači treba učiniti sve da završimo taj temeljni proces povratka i uslovno rečeno, dijelom neutralizacije posljedica etničkog čišćenja itd. Znači obnoviti demografsku strukturu BiH i omogućiti njen puni multietnički sadržaj. To znači, da su to temeljni ciljevi i u tom kontekstu kad govorim o prioritetima, to je jedan od prioriteta BiH, što znači da ne bih se mogao složiti da ovaj zakon može blokirati evropske integracije, NATO Pakt itd. Znamo mi dobro šta blokira, na vrhu liste prioriteta u ovoj državi jeste učiniti sve sa svoje strane potencijala oba entiteta Distrikta Brčko, privođenje osumnjičenih za ratne zločine pravdi, licu pravde i jednostavno saradnje sa Haškim tribunalom. Što znači, vidite imamo problema u BiH koji nam blokiraju evropske integracije i put ka NATO Paktu, što znači da ovaj zakon objektivno nije ni u prostoru ni u vremenu, jednostavno ovaj, za razmatranje niti za jednostavno, a po najmanje po hitnoj proceduri člana 104. Znači, još jedan put ponavljam, ne bi bilo dobro da politiziramo ovaj popis stanovništva, ne bi bilo dobro da profitiramo na ovome, to je temeljni problem BiH i objekivno, još jedan put govorim, dok ova zemlja ima Ministarstvo za izbjegla i raseljena lica, dok nije implementirala Odluku o konstitutivnosti i ravnopravnosti naroda, na cijelom teritoriju BiH, dok nemamo stabilan povratak, održiv povratak itd. ljudi, kako razmišljati i razgovarati o popisu stanovništva. Što znači, da, ja poštujem razloge, jednostavno svaka zemlja treba imati jednostavno stanje stanovništva na svojoj cjelokupnoj teritoriji, ali statistički, agencije za statistiku može i drugim metodama, matematskim i statističkim doći do pouzdanog pokazatelja koliko stanovnika u BiH ima i po svim parametrima, onim što trebaju za odlučivanje u ekonomskoj sferi i političkoj sferi u BiH. Hvala.
Hvala lijepo gospodinu Avdiću. Znači, ja ću vam pročitati redoslijed prijavljenih, onda bi da omogučimo i gospodinu Živkoviću na kraju da kaže. Je li bilo replika? Gospodin Novaković, gospođa Perkanović, gospodin Novaković izvolite.
Hvala lijepo. Ja ću replicirati gospodinu Potočniku pa i gospodinu Avdiću. Naime, ne mogu vjerovati da sam čuo ovaj prijedlog gospodina Potočnika. Da izvršimo popis stanovništva bez imena i prezimena. Mene zaista zanima, da li je neko nekada i negdje izvršio takav popis stanovništva. I kakva je funkcija takvog popisa stanovništva, kakav predlaže gospodin Potočnik. Ja ovaj, iskreno se nadam da nisam dobro čuo. Što se tiče gospodina Avdića, ja moram reći da priča o političkoj dimenziji popisa se nažalost ne može izbjeći. I upravo ovo o čemu je govorio gospodin Avdić je politička dimenzija ovoga. Ja sam shvatio iz ovoga što je gospodin Avdić rekao, da ćemo popis vršiti za jedno 50-tak godina. Prije ovo što je on rekao, prije neće se moći da realizuje. 21 Naravno da javio sam se za diskusiju, pa ću svoj stav o ovome reći kod diskusije ali ovaj, morao sam replicirati jer braniti sa ovakvom argumentacijom, potrebu za jednom aktivnošću kakva je popis stanovništva, zaista nema smisla.
Hvala lijepo. Imamo još replike, gospođa Perkanović, gospodin Potočnik, ja ću vam pročitati prijavljene, da se niko, sviju sam evidentirao. Gospodin Špirić, pa gospodin Belkić, pa gospođa Milićević, pa gospodin Novaković, to su diskusije, gospođa Jelina Đurković. Izvolite gospođo Perkanović, replika.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, iz ovih diskusija hoće se reći da popis stanovništva sprečava povratak. Naprotiv, ne. Mislim da je popis stanovništva neophodan ne samo kao razlog i jedan od uslova za ulaz donošenja zakona za ulazak u Savjet Evrope, nego je i jedan razlog više da se vidi faktičko stanje u BiH. Tako ćemo da vidimo upravo sa tim popisom. Imaćemo jedan kvalitetniji pristup rešavanju svih problema u BiH, jer ćemo imati pravu sliku, a bez realne slike i prave slike, nemamo ni pravilnih rešenja. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Potočnik.
Gospodine Novakoviću, vaše ime i prezime je Novaković Momčilo kao što je moje Mladen Potočnik. To što se vi osječate Srbinom, ja se osjećam Bosancem i Hercegovcem, ali to je stvar vas i stvar mene, a sa organizacijsko ekonomskog stanovišta, da bi smo mogli planirati, da bi smo mogli provesti studije razvoja, da bi ih mogli uopšte napraviti, moramo imati podatke i nije to nikakav problem, ako se ljudi popišu bez te dvije rubrike. Nemojte brkati, ja nisam prvo Bosanac i Hercegovac, nego sam prvo Mladen Potočnik, a onda sam poslije toga to što se i osjećam u samome sebi. Hvala lijepo.
Još dvije replike. Gospodin Zorić, gospodin Avdić. Računajte na dnevni red i računajte onda na duži rad. Nema problema. Gospodin Zorić izvolite.
Ja, ovaj, ja ne osporavam gospodinu Potočniku da ima svoje mišljenje, ali da predlaže da se pravi popis bez nacionalne, vjerske itd. je li, vidite, za razliku od vas, gospodine Potočnik, ja sam najprije Hrvat i ne mogu ništa drugo biti. Mogu izmišljat da sam nešto drugo. A onda sam dobio ime Vinko, mogao sam biti Ivan, Marko, Ante ne znam, teško Jovan ovaj, mogao sam dobiti bilo koje ime.Čak su me roditelji mogli i ne krstit i ne bi bio katolik bez krštenja ne mogu biti katolik, ali ja ne mogu izmisliti da nisam Hrvat. To ja ne mogu izmisliti. To je tražila Jugoslavija, to sad vi tražite. Tražila je a 22 nacionlno, sve a nacionalno, pa ljudi moji. Maloprije sam spomenuo da smo bili, da je reprezentacija BiH bila na Evropskom prvenstvu. Nigdje zastave ni jedne države, osim talijanskih je bilo tisuću u dvorani. Da je to neko drugi napravio, u EU u ENU bi bili okarakterizirani kao šovinisti, nacionalisti itd. Svak drži do sebe a do nas neće niko držati jer ni mi, odnosno vi predlažete da ni mi do sebe ne držimo. Ja prihvaćam gospodina Ćemana da je Bošnjak. Ja prihvaćam gospodina Novakovića da je Srbin, ali nemojte gospodine vi tražiti od nas troice da mi ne prihvaćamo ono što jesmo i da se sramimo to kao zakonodavno tijelo, ozakonit, da se ljudi izjasne ono što jesu. Pa zašto to, čemu to? A plus toga, prvi put čujem za konstrukciju da je neko Bosanac Hercegovac. Recimo ja sam teritorijalno Hercegovac. Momčilo je Bosanac ali to nema nikakve veze sa nacionalnosti. Daj, nemojte molim vas ovaj, od jednog ovako važnog zakona praviti karikaturu. Ili jesmo za zakon ili nismo. Ili je vrijeme došlo za popis ili nije, ali praviti karikaturu od zakona kao što je popis stanovništva, mislim da ne dolazi u obzir i nemojte molim vas to više raditi. Pogotovo, evo izuzmite Klub HDZ-a iz toga.
Hvala lijepo gospodine Zoriću. Imao sam prije toga gospodina, dobro gospodin Potočnik. Nakon gospodina Avdića gospodine
Jednu stvar da razumijemo. Ja gledam na problem kako iz njega izaći i kako riješavati po jednoj strani probleme razvoja ove države zapošljavanje itd. A uopće ne osporavam nikome kao ni sebi, da se osjeća i Srbinom i Hrvatom i Bošnjakom, ako hoćete i bilo ćime drugim. Prema tome, nemojte razumjeti moj prijedlog kao negiranje nacije i nacionalnog osjećaja, nego kao prijedlog da riješimo i odnose prema EU i odnose prema razvoju, a da ne povrijedimo ni jednu naciju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se, gospodin Avdić, replika. Hvala lijepo gospodine Gligoriću, imate riječ, krivi navod.
To ti se gospodine Zoriću ogleda u sledećem. Vi ste na mala vrata u svojoj diskusiji vrlo alokvantno provukli dvije stvari. Prva, apostrofirali ste Bošnjaka, Hrvata i Srbina u tri nacionalne stranke, čime ste izopčili i Srbe i Bošnjake i Hrvate u drugi strank.., usput Socijalistička partija ima i Bošnjaka i Hrvata i Srba. E tako. Druga stvar kriv je navod, rekli ste da je gospodin Momčilo Novaković koji može preko toga preći hladno, da je Bosnac. Ali niste rekli geografski pojam. Ako ste rekli, ja se ispričavam. Hvala vam.
Hvala lijepo. Sve više se razvija ovdje ovaj, duh tolerancije i razumjevanja, bez obzira na razlike. To Kolegij pozdravlja. Gospodin Špirić, rasprava. 23
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, naravno mi rasprvljamo danas o proceduri, hoće li biti skraćena ili redovna procedura, vezano za Zakon o popisu stanovništva, no ono što ja želim da kažem jeste, da se radi o ozbiljnom državnom pitanju. Dakle, dobro bi bilo različitu vrstu deargumentacije izbjeći na današnjoj raspravi o proceduri. Kada se bude raspravljalo o zakonu, svaki od poslanika će moći da kaže šta misli za zakon, hoće li ga prihvtiti u toj formi ili izmjenjenoj formi ili neće uopšte glasati za zakon. Moram da kažem da se donekle i razumijem u ovu materiju, ali ovih dana ste mogli, recimo da čitate različite članke demografa, ljudi koji se bave ovom oblašću, koja je bitna, jako bitna za državu BiH i moram da kažem da sam danas prvi put čuo neke stvri, koje su me iznenadile. Može biti to proizvod rasprava unutar političkih partija i nemam ništa protiv toga da bude, ali da neko popis veže sa pravom na povratak, to je katastrofa. Dakle, popis i povratak nemaju nikakve veze. Pravo na povratak je osnovno ljudsko pravo. Trajaće toliko dok ga ljudi ne iskoriste, ali ovdje je jako bitno da mi imamo politički konsenzus da niko ne osporava povratak. Dakle, to je osnovno ljudsko pravo, pravo na, pitanje konstitutivnosti naroda, također, nema nikakve veze sa popisom koji treba izvršiti niti ko dovodi popisom ni izvan popisa pravo na konstitutivnost naroda. To je završeno pitanje. Čuo sam ideju da bi trebalo izvršiti popis bez nacije i vjere. To je, također za mene gubi smisao. U jednoj državi kakva je BiH ljudi nisu samo puke cifre i iz tog popisa će se doći do različitih podataka, koliko pre svega ima stanovništva, kakva mu je starosna, polna, nacionalna struktura, sve ono što popis stanovništva, kakav je teritorijalni razmještaj, sve što popis u jednoj normalnoj državi treba da obuhvti. Zatim, kažem nema popisa dok postoji Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, smiješno. Dajte ljudi da jednom da shvtimo šta znači popis za ovu državu. Ne znači popis legalizacija etničkog čišćenja. Za to postoji odgovornost, ako je i jeste bilo toga. Dakle, to nema veze sa popisom. Pa, broj žrtava, moram da vam kažem da će vrlo brzo izaći u javnost sa informacijom na kojoj je rađeno sedam godina o broju žrtava. Ne može se kroz broj žrtava naduvavati situacija u ovoj zemlji. Moram da kažem da svaki normalan čovjek žali i za jednim čovjekom koji je poginuo u ovoj zemlji, bez obzira na nacionalnu i vjersku pripadnost, ali država je do sada morala da zna šta joj stanovništva fali. Zašto se niko nije zauzeo da se popišu žrtve BiH. Bez obzira kojem su narodu pripadale, od koje vojoske su stradale, da znamo šta smo od stanovništva izgubili. To bi bio odgovoran odnos države i nas državnih poslanika. Dakle, moramo imti uporedivu statistiku sa evropskom statistikom. Svi ekonomski parametri u ovoj zemlji su fikcija. Oni su prognoza, nerijetko loša prognoza i, ja bih molio stvarno da se ova gimnastika vjerskonacionalna izbjegne u raspravi o potrebi za popis akoje moguće. Vidjet ćete do kakvih podataka ćemo doći kad zvanične izvještaje o broju žrtava ukrstimo sa pričom koju su političari u ovoj zemlji pričali. I, meni su danas neke poruke jasne i sad mi je jasno zašto neko neće da prihvati nešto što je platila međunrodna zajednica, što je država imenovala davno, nego se formiraju nove komisije, jer se ovdje ide, forsira se situacija u ovoj nesretnoj državi, igra različitih dijametralno suprotnih informacija, da bi se nerijetko držale nacionalne tenzije na povišenoj temperaturi. Zato ja molim, dakle, nebitno je hoće li biti, u stvari bitno je, ukoliko vodimo računa o državi da procedura bude skraćena da bismo zvšrili popis u '95. '96 je izborna godina, '97. je kasno za priču koje je Vijeće ministara lansiralo, a mi podržali ovdje da je 2009. godina, godina prijema. Dakle, neće nam to dozvoliti ljudi iole normalni, bez obzira 24 da li je ovo jedan od uslova ili nije. Ovo je jedan od bitnih uslova da bismo mi u ovoj zelji znali s čime raspolažemo. Dakle, to je najbitniji razlog. Nije bitan razlog da li je neko iz Evrope naredio da bude popis. Ako nam i to trebaju narediti, onda mi stvarno nismo normalni. Ali to ne izuzima bilo koga od odgovornosti za počinjene ratne zločine, za etnička čišćenlja za pravo na povratak, pravo na konstitutivnost, to se ne dovodi u pitanje ovim zakonom i ja bih volio stvarno kad bi mi neko iskreno rekao, kao što ja iskreno kažem da sam za popis. Zašto je iskreno? Ima li argumenata protiv popisa? Pa ćemo znati koliko je pobijenih, pa ćemo znati koliko imamo građana naše zemlje vani. Znat ćemo koliko imamo ukupno, to je vrlo bitno da ova država zna. A, šta je razlog? Hoću da znam ša je razlog, ja bar da znam i molim vas da mi to ljudski i drugarski kažete. Dakle, žalim za svakom žrtvom, ali ne može se pričatio 300 hiljada, a da imamo popisanih 70 ili 80 hiljada. Nije lijepo da to pričamo. Šaljemo ružnu sliku o državi, ali treba da utvrdimo svaki broj ime i prezime i to je trebao biti odgovoran državni posao. Mene čudi da mi do sada nismo imali državnu komisiju koja će utvrditi, a ja mislim da neka komisija i postoji, tek sam jučer saznao, koja na tome radi sedam godina i ima podatke. Ja sam ih jučer gledao, samo se ti podaci vladarima ne dopadaju, jer su izlagali narod. Dakle, moramo se kaniti takvih površnih analiza i zato ja mislim da popis treba. Čast svim narodima, nacijama, volji ljudi da se vraćaju, to ne dovodi u pitanje ovaj popis. Ja vas molim, dakle, da ne raspravljamo o suštini zakona nego o proceduri. Ja sam i za skraćenu proceduru. Ako nema raspoloženja, neka ide i redovna, ali dajte da taj posao dovedemo do kraja. Da pošaljemo poruku da smo država koja vodi računa o svakom čovjeku i unutar države i izvan džave i da sve što ima obilježje popisa u Francuskoj, u Norveškoj u Danskoj, u Americi, da taj popis naš sadrži. Pa, ako hoćete da ubacimo i broj mrtvih, ubijenih u ratu. I to je cifra sa kojom zemlja mora da raspolaže. Dakle, sve se može da obuhvati, ali samo je pitanje političke volje,hoćemo li ga ili nećemo. I, mislim da oni koji se protive popisu, pod motom što pričaju da hoće cjelovitu BiH, daju najveći doprinos podjeli BiH. Ne znam da li su svjesni, ali ja to mislim. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo gospodinu Špiriću. Replika gospodin Sead Avdić, prije gospodina Belkića. Molim vas da uključite gospodina Avdića.
... ipak je ovo i dominantno pitanje. Ljudi, ako je to tehnika samo i jednostavno uvjet Evropske zajednice, onda se slažemo. Nije nikakav problem. Ja sam rekao logičan i opravdan zahtjev za jednu državu u tranziciji da treba imati popis stanovništva. To nije sporno. Ali, u ovom prostoru i vremenu, sa ovakvim ratnim posljedicama iovakim jednostavno procesom tranzicije. Mi smo izgubili četiri godine. Izgubili smo deceniju jednu života jednostavno borbe za jednu državu. Što znači da svi ti argumenti padaju u vodu u odnosu na ono što još jedanputa tvrdim. Objektivno se postavlja pitanje. U jednoj zemlji gdje se vrši intenzivan povratak, objektivno još uvijek intenzivan povratak, gdje nemamo još uvijek obozbijeđena maksimalno poštivanje ljudskih prava i održiv povratak ljudi koji se vraćaju na svoje ognjište. Taj će čovjek dobro razmisliti hoće li ostati tu ili 25 neće ostati tu. Što znači, objetivno u takvoj jednoj situaciji, kada nemamo održiv povratak, stabilan povratak, održiv povratak, jednostavno opstanak tih ljudi itd. onda jednostavno praviti ... stvarno je političko pitanje. Onda nema tu više nikakve druge argumentacije, a tvrdim vam, postoje metode statističke, koje sasvim jasno mogu identificirati dosta realno stanje na prostoru BiH i to nije problem ljudi, samo se naše institucije ne bave sa tim. Neka malo uzmu podatke od federalnog ministarstva i entitetskih ministarstava od RS, obrazovanja, nauke, kulture i jednosavno sve te podatke mogu superponirati i doći, jednostavno do realnog broja stanovnika u BiH. Nemojte mi tvrditi da se to ne može da je sve fikcija i da, jednostavno radimo napamet i jednostavno sa nekim predviđanjem anticipacijom itd. Znači, nije sve fikcija. Može se, jednostavno doći do realnog stanja u BiH. Ja mislim, još jedanputa ponavljam, dominantno i politički, ali i ovi drugi razlozi, ukazuju da nije vrijeme za popis stanovništva u BiH. Hvala vam.
Hvala vam. Replika gospodin Špirić.
Ja žalim stvarno što kolegi Seji moram replicirati. Mislio sam, nisam htio nikog pozivti na repliku, nego govorim o proceduri zakona itd. Popis stanovništva je strogo državno pitanje. Hoće li političari, političke opcije iz podataka koje dobiju, praviti politiku, to je njihovo pravo, ali popis je državno pitanje gospodine Avdiću. Čitam, dakle, ovih dana, pratim demografe šta kažu, šta im čini problem na tim istraživanjima, ali ne može se to pravdati zato što je zemlja u tranziciji. Možete imati i pitanja, ako hoćete o popisu. Ja se slažem isti, želite li se vratiti i pitanje boravišta i pitanje prebivališta. Popis je jedna ozbiljna stvar. Popis će koštati tri puta više nego izbori. Tri puta. Ova zemlja mora da se finansijski koncentrira da vidi kako će i koliko izdvojiti sredstava za popis. Ali, dajte da izbjegnemo te stvari koje mogu ličiti u samoj tehnici na politiku. Dakle, hoće li neko, ne može niko. Osnovno ljudsko pravo je povratak i nemojte ga dovoditi u vezu sa popisom. Ali, vidite u čemu je stvar. Nema nikakvih problema kako ćemo ulaziti u druge sistemske zakone u ovoj zemlji. Šta ćete, ako ja ubuduće na svaki zakon kažem, kao što, ali ja vas molim, dakle, da sada analiziramo situaciju, čekaju BiH teška pitanja. Teška u političkom, ekonomskom i razvojnom smislu. Šta mislite ako sad se pojavi jedna grupa ili jedan narod, koji kaže, uslov bilo kakvog razgovora je popis. Ja nisam za takvu priču. Ne možemo uslovljavti nešto što je naše, što je zajedničko. Dakle, nikakav problem nije da ovo ne dobije svjetlo dana, da ne prođe prijedlog da imamo popis stanovništva. Tvrdim vam da činimo uslugu lošu državi BiH, svima koji žive u njoj. Ali, dobro, ja poštujem da i drugi, da ima i drugih razmišljanja, da ljudi kažu, nije vrijeme, ja sam legalista, poštujem volju Parlamenta, ali pokušajte da izbjegnemo svaki put kad je državno pitanje u pitanju da se podijelimo. Teško je pitanje, ako se na potrebi za popisom podijelimo nacionalno. Mislim, to je ono što se meni ne dopada u pristupu. Hvala vam.
Molim vas gospodine Avdiću, prije nego što vam dam riječ, neću vam oduzeti riječ. Radi se o proceduri. Nemojte voditi raspravu o sadržaju zakona i nemojte molim vas, evo, naljutite se ako vas upozorim, ne odnosi se to na vas, nego na sve ovdje, zahtjev za proceduru po članku 104. Biće prilika kad se odlučimo o proceduri da iznosimo argumente sve koji su važni za ovaj zakon. Evo, molim, zbog toga da ne polemiziramo dalje o tim 26 pitanjima, nego da svi koji su se prijavili dobiju riječ, a onda predlažem da napravimo stanku prije ovih važnih zakona.
Slažem se sa predsjedavajućim, da jednostavno govorimo o proceduri, a ne o sadržaju zakona. Ja ni jednom nisam doveo u pitanje potrebu popisa stanovništva u BiH i potrebu jednostavno da ova zemlja zna stanje u BiH. Znači, apsolutno sve je to nužno, ali je, i ima i drugi razlozi i argumenti koji uslovljavaju ocjenu, jednostavno, opravdanosti donošenja sad zakona o novom prostoru i vremenu s aspekta popisa stanovništva i provođenja te akcije u BiH. Hvala vam.
Hvala vam lijepo. Gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
... zloupotrebe i Poslovnika, iscrpljenja ljudi i ja, zaista, nemam više riječi. Svi izađete, zađe Nikola i kaže mi raspravljamo o proceduri, drži čovjek pet minuta govor, izađe Sead, izađe ovaj, onaj i to stvrno nema smisla. Raspravljamo o proceduri. Dakle, Stranka za BiH neće podržati zahtjev da se ide po skraćenoj proceduri. Mi, naravno, nemamo ništa protiv da to ide po redovnoj proceduri kako Poslovnik kaže. Zbog čega? Sama diskusija i sama rasprava je rekla, da se radi o zakonu koji će proizvesti masu kontraverzi potrebnih i nepotrebnih. Dakle, treba vrijeme za to. Dalje, ovdje je rečeno i mi se slažemo da se radi o državnom pitanju i državnom projektu. Državno pitanje, državni projekat, bez učešća i vlade, odnsono Vijeća ministara, mi ne mislimo i izbiljne javne rasprave, ozbiljne rasprave, konsultacije sa stručnim tijelima, institucijama i ozbiljnog rada unutar klubova se ne može riješiti. Dakle, i to je jedan argument. Ne može se svesti na predlagača, poslanika, uz puno poštovanje gospodina Živkovića. Vjerovatno je on koristio i eksperte i pomoći, ali, ja, ipak, preferiram učešće i naših oficijelnih institucija. Imamo i Zavod za statistiku, malo da pribavimo nekakva mišljenja i razlog koji nas opredjeljuje da ne podržimo skraćenu proceduru jeste. Naime, sadašnje demografsko stanje BiH, ja ću biti vrlo oprezan, umjeren, nije rezultat normalnog kontinuiteta života ljudi. Tako da se i zakon o popisu, da i zakon o popisu mora respektirati tu činjenicu. Dakle, nama treba vrijeme i mi ćemo biti zato da zakon ne ide po skraćenoj proceduri.
Ispravak krivog navoda gospodin Špirić.
Ja mislim da poslanici trebaju ... isključivosti, da ostave po strani ovo je državni parlament u kojem moramo razgovarati, ako hoćemo doći do rješenja. Ako se nekom žuri neka ide kući. Ko misli da ga maltletiram ima drugih varijanti, ali moram da kažem ovo. Gospodin Živković je predložio ovaj zakon u ime Kluba druge po snazi političke partije u BiH. Ta politička partija ima timove ljudi koji rade. Ne spori gospodin Živković i mi da se konsultuje Vijeće ministara i sve ono, ako treba da se konsultuje, ali ja vas, nema nikakvih 27 problema gospodine Belkiću, ako treba možemo 24 sata, sa mnom bar to može, ali ja vas molim, kao što ja uvažavam klub partije vaše koja će predložiti zakon i ne mislim da trebam da kažem da nema ta partija snagu da izvuče, dakle, radi se o drugoj po snazi, koja može da ima i vlastiti institut ako treba. Eto, samo u tom smislu.
Hvala lijepa. Replika gospodin Belkić.
Evo da i ja se malo zabavljam. Dakle, ja sam rekao da se radi o državnom projektu i ne smatramo da jedan poslanik, bez obzira kakvu je ekspertnu pomoć koristio može ponuditi projekat, bez učešća državnih institucija, prije svega Vijeća ministara, Zavoda za statistiku i niz drugih institucija, koje se bave ovom oblašću i ja stvarno molim da se ne stavlja u usta ono što nije rečeno. O kakvoj snazi partije, o kakvom značaju partije sam ja govorio, može se pogledati stenogram. Ni o kakvom i nemojte ljudi da nas maltletirate ovdje.
Hvala lijepa gospodinu Belkiću. Riječ ima gospođa Milićević.
Poštovani predsjedavjaući, ja želim da se osvrnem na potrebu donošenja ovog zakona i u čemu vidim razloge zašto BiH i nama treba zakon o popisu stanovništva. Mi sad kažemo nije okončan povratak, prošle godine smo govorili da nije povrat imovine okončan i uvijek imamo razloge, pa imamo situaciju i kažemo ovo neće biti relevantan pokazatelj, neće pokazati realno stanje, a činjenica je da se svugdje u svim izvještajima od Vijeća Evrope, od međunarodnih institucija susrećemo sa fus notama, gdje kaže, ovo je bazirano na procjeni, bazirano je na uzorku i mogu vam reći da se trtiramo kao jedna jako neozbiljna zemlja, jer su svi podaci koji se uzimaju, uzimati s rezervom. Stavljeno nam je na dušu da se naša razvojna strategija bazira na podacima, znači, jedan od osnovnih resursa svake normalne zemlje, ljudski je resurs, da se bazira na podacima koji su potpuno uzeti sa rezervom. Nemamo popis stanovništva. Mi nismo smogli snage ovo što gospodin Špirić govorio ranije da popišemo i, pokoj im duši, svoje mrtve. Da znamo tačan broj, a sad ne želimo da popišemo ni žive. Mislim da BiH, mislim, dat nam je uslov da do 2006. sledeći opšti izbori da će se morati raditi, da moramo imati popis stanovništva i to je uslov Savjeta Evrope. Da li ćemo mi uz izbore raditi popis stanovništva, kako je krenulo, mene to uopšte ne bi iznenadilo. Mislim da postoji realna potreba da se popis sanovništva uradi tokom sledeće godine. Ja inicijativu gospodina Živkovića, što reče gospodin Špirić, druge najjače stranke iz BiH, moram dodati i druge po jačin u RS, također, prihvatam sasvim ozbiljno. I, kao stvar koja se mora uraditi i mislim da je ovo dobra inicijalna kapsula za nešto što moramo uraditi. Lično bih imala dosta amandmana na ovaj zakon, ali smatram da je potrebno da svi nadiđemo politikanstvo. Vjerujte postoji izraz da kaže, ateisti bi, a ovdje izgleda neki tako misle, kaže, ateisti bi u raju bili razočarani, a odavde će neki biti razočarani kad se mi nađemo u Evorpskoj uniji, tamo se jako dobro zna i koliko imate stabala i koliko imate voćki kojih, koliko kuća i svega, a mi pokušamo ovdje, i koliko koga živi i gdje i šta radi. 28 Mi to ništa nemamo i koliko uzimamo sve sa rezervom i mislimo da je normalno da živimo s rezrvom, toliko i nas svijet prihvata sa rezervom. Prema tome, ako ne čekamo da nam Vijeće Evorpe, ili neka strana agencija napiše zakon i da ga mi zajednički fino prevedemo i usvojimo, smatram da je prijeka potreba da u BiH 2005. bude urađen popis stanovništva, a to ćemo uskoro dobiti crno na bijelo da nam je zadatak. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Momčilo Novaković. Imamo još prijavljene gospođu Đurković i gospodina Gligorića.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući.
Oprostite gospodine Novakoviću, molim vas da prihvatite sugestiju, odnosno ne sugestiju, nego činjenicu da raspravljamo o proceduri. Ne mislim vas, nego sve do kraja.
... sugestija prema meni, s obzirom da sam upravo mislio o proceduri.
Nisam ni sumnjao, vi ćete kao primjer pokazati i drugim.
Klub SDS će podržati proceduru koju je predložio gospodin Živković ili kako reče gospodin Špirić, Klub SNSD-a i, ako mislimo da sam zakon kao zakon ima, zaista niz manjkavosti i djelovat ćemo amandmanski. Ne bih se ja puno hvalio da je ovaj zakon projekat SNSD-a, jer ovaj zakon treba biti mnogo ozbiljniji, ali ćemo mi u samoj proceduri pokušati da sa našim amandmanima pokušamo sve što smatramo u ovom zakonu da nedostaje ili da je loše. Dakle, podržat ćemo proceduri samo zbog toga da bi ono što je tamo napisano, oni rokovi koji su predviđeni u zakonu bili ostvarivi, jer u nekoj drugoj proceduri ti rokovi ne bi bili ostvarivi. Naravno, neću govoriti o potrebi itd. to ćemo ostaviti. Ako dođe do rasprave, a ja se nadam da će doći za tu raspravu. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Riječ ima gospođa Jelina Đurković. Izvolite.
Partija demokratskog progresa svakako će podržati i proceduri i ovaj zakon, jer samo da vas podsjetim. Da sam ja u ime Partije demokratskog progresa, još uz raspravu o 29 strategiji povratka, također tražila popis stanovništva, odnosno da se krene u to. Neću, dakle, ništa više dodati, jer to ćemo, govoriću o tome kad bude vrijeme, kad bude rasprava o zakonu, a hoću samo da kažem da ne treba politizirati stvari i da treba ovu državu iz faze privremenosti i parcijalnosti, konačno uvesti u jednu ozbiljnu i stabilnu državu, koja ima sve pokazatelje i parametre, na osnovu kojih može da vodi i svoju politiku i svoj nekakav i državni i život od pojedinca ka cjelini. Dakle, podržavam i proceduru i zakon.
Hvala gospođi Đurković. Riječ ima gospodin Tihomir Gligorić.
Gospodo, u ime mešovitog kluba, predlažemo, mada je i završena rasprava, možda je bilo bolje da sam se javio na početku. Zaista, imamo mjesta da govorimo o proceduri i ovaj klub podržava napore poslanika, prije svega gospodina Živkovića, koji se potrudio da u ovom parlamentu izađe sa svojim prijedlogom i sam je ponudio skraćenu proceduru, kako bi mi mogi amandmanski djelovati i, eventualno popraviti svako sa svoje strane ovaj prijedlog zakona i najbolje bi bilo da se izjasnimo sada za proceduru, ukoliko ne prođe po skraćenoj proceduri, ja sam shvatio i profesora Avdića i druge da niko ne spori potrbu za donošenjem ovim zakonom, a onda ostaje redovna procedura i to niko ne osporava i na taj način bilo ono na skraćenoj proceduri ili redovnoj proceduri, mi ćemo ući u postupak donošenja ovog validnog zakona.
Zahvaljujem se. Evo, gospodine Živkoviću, ako osjećate potrebu, jer se radi o obrazloženjima za proceduru. Molim vas kratko, jer nije rasprava o zakonu.
Naravno, ali morte isto tako da uzmete u obzir da se nisam javljao za replike poslije svakog izlaganja ovdje i ako sam imao potrebe za svakog ponaosob da obrazložim i ja se zahvaljujem svim poslanicima koji su pohvalili napor mene, stranke ispred kojeg ide ovaj zakon i sve one, koji su imali drugačije mišljenje. Ja bih vas samo još jednom napomenuo na osnovne stvari. Naime, u programu koji smo svi ovdje razmatrali i usvojili gdje smo rekli da je politički konsenzus svih partija i pozicija i opozicija na oba doma na plenarnoj sjednici, a time se vrlo često hvalimo. U razgovorima sa razno-raznim iz međunarodne zajednice, delegacijama i predstavnicima, da je neophodno da donesemo 16 prioriteta. Ovo je, podsjećam vas prioritetno područje 12 pouzdanih statistički podaci. Zakon i akta koja treba donijeti, zakon o popisu stanovništva, rok 31.5.2004. Da li mi svojim odnosom ne donošenjem ovog zakona, kažemo Evropi da smo ozbiljni u namjeri da ispunimo 16 prioriteta za razgovore? Isto tako u tim istim razgovorima dijelimo međunarodnim predstavnicima knjigu, u kojoj na zadnjoj stranici piše da je BiH država, ima kvadratnih kilometara toliko, broj stanovnika 4,332.339. Ko kaže da je to tako? O čemu mi pričamo? Lažemo, govorimo koliko ima Bošnjaka, Hrvata, Srba. Netačno. 30 Ako bih spomenuo izlaganja pojedinih poslanika, gospođu Palavrić bih spomenuo i podsjetio da nije uslov implementiranje amandmana na Ustav za zakon o popisu stanovništva. Jedini uslov koji je spomenuo gospodin Bešlagić jeste, provođenje imovinskih zakona, implementacija koja po zadnjim podacima, evo imam od gospodina Jasmina Samardžića, ministra za izbjegla i raseljena lica RS, da je stepen implementacije imovinskih zahtjeva trenutno 99,5%. Daje preko 41 opština dobila međunarodni certifikat međunarodne zajednice o tome i da je još sedam opština do 15.12. u proceduri da dobije taj certifikat. To je jedini uslov da ovaj zakon dođe u proceduru. Drugih uslova nema. Druge uslove možemo mi da nabrajamo i da se sakrivamo iza njih, govoreći kako zakon o popisu stanovništva je političko pitanje, a ne krucijalno pitanje za pristupanje Evropskoj uniji, o kojoj pričamo i o čemu su nam sva usta. Isto tako gospodine Avdiću, da kažem da ne blokira nedonošenje ovog zakona ulazak u Evropsku uniju, ali nam otežava taj put i proces iz jednostavnog razloga što se ne pridržavamo dogovora potpisanih dokumenata. Jedan od potpisanih dokumenata je, i, realizacija 16 područja. Kada je bila ovdje rasprava o tome da li je potrebno ili nije potrebno stavljati nacionalnu odredbu između gospodina Potočnika i gospodina Zorića, moram da kažem da su i jedan i drugi zastupljeni u ovom zakonu. Znači, navedeno je u članu 8. da nije neophodno da se neko izjašnjava i za vjersku i za nacionalnu pripadnost i da je to dužan potpisivač da upozori onoga koji popisuje. Znači, imate slobodu volje i slobodu svoga opredjeljenja da se izjasnite. Jugoslavija ona kakva god da je bila, ja mislim da je bila dobra i imala je istu takvu odrednicu u članu 8. svog zakona, gdje kaže, lice obuhaćeno popisom nije dužno da se izjašnjava o nacionalnoj pripadnosti, jer popis ... ne mora da sadrži rubriku oko toga. Znači, bili su dobri zakoni, ali očigledno nisu nam svima odgovarali. Gospodin Belkić je, da kažem, izrazio svoju sumnju u sam način donošenja ovog zakona, odnosno pripreme. Ja svakom poslaniku ovdje ne osporavam pravo da napiše, donese zakon, preda ga ovom parlamentu po utvrđenoj proceduri i podržavaću napor svakog poslanika da to učini, koristeći svoje slobodno vrijeme i sve resurse koji su mu na raspolaganju. Ali, ako se kaže da demografsko stanje trenutno nije nastalo normalnim procesom, ja bih ga pitao zašto se donosio popis stanovništva 51. godine. Koliko godina je prošlo poslije svjetskog drugog rata i da li su tad neki izražavali sumnju u povratak ili su tražili da se ne znam koliko beskonačno dugo koristi popis iz 41. godine. Tako da i svom kolegi Novakoviću kažem da SNSD jeste ozbiljna partija, ovo jeste ozbiljan prijedlog, amandmani su dozvoljeni u proceduri 104. Ja već imam neke amandmane, koji se tiču rokova, promjena imena ulica i gradova koji su u zakonu navedeni da teče od 1. oktobra, to se ne može ispoštovati, ali sva ostala zakonska ovdje predloženi članovi su u skladu sa zakonima, koje smo do sada imali, u zakonima koje su druge zemlje oko nas provodile i prve godine i u zakonima i preporukama UN za pravjenje zakona koji će se moći uspoređivati između pojedinih zemalja. Tako da, mislim da ne stoji vaš komentar da je zakon potreban sa puno promjena. Smatram da jeste potrebno, da se neki dijelovi dotjeraju i izmijene, ali mislim da je osnova samog zakona vrlo kvalitetno doneseno. I, na kraju, znači, pozivam ja i Klub poslanika SNSD-a, da prihvatimo proceduru 104. da natjeramo i Vijeće ministara i sve ostale kojima je ovo zadatak da ovo rade, a mi izrazili dobru volju da im pomognemo u realizaciji tog njihovog zadatka, s obzirom na vrijeme, koje nam je isteklo da prihvatite proceduru 104. Hvala. 31
Molim vas, zaključili smo raspravu. Ako želite, ali mislim da stvarno, gospođa Palavrić i gospodin Zorić su se javili. Da ne bude da uskraćujem. Molim vas, završena je rasprava.
Ja, nažalost, moram replicirati gospodinu Živkoviću. Prvo, zbog činjenice da postoji prečih uvjeta među ovih 16, koje se ne trudimo da tako ispunimo od popisa stanovništva, koji su bili relevantni 28. juna i biće ponovo u decembru. Dakle, voljela bih vidjeti isto zalaganje. I, drugo, makar mi imali 100% provedbu imovinskih zakona u svrhu povratka, bez implementacije amandmana na ustave entiteta i Odluke o konstitutivnosti naroda, dakle, bez mogućnosti da se Hrvati, Bošnjaci i ostali zaposle u javnim preduzećima u RS i u Federaciji, također, Srbi u Federaciji normalno, bez te mogućnosti, dakle, da se o sredstvima budžeta zaposle, kako će se zaposliti negdje drugo i kako će ostati u toj implementaciji. Od te implementacije nema ništa, onda održivog povratka nema. Zato je to za SDA preduvjet da se uopće govori o popisu stanovništva, jer ponovo kažem, ako iz sredstava poreskih obveznika ne mogu da se plaćaju oni koji nisu većina u tom entitetu, kako će biti zaposleni u ostalom sektoru. Prema tome, niste u pravu kad kažete da to nije preduvjet. U stvari za nas je to preduvjet i bez toga nema popisa.
Hvala lijepa. Gospodin Zorić.
Ja uvažavam mišljenje našeg predsjedavajućeg da ne bi trebali sad ovdje replicirati predlagatelju itd. Međutim, meni je smetala ova jedna priča o kako je to Jugoslavija bila dobro uredila. Gospodine Živkoviću, '51. stotine tisuća Hrvata se nisu mogli registrirati ni kao živi ni kao mrtvi i vi smatrate da je to dobro. Ja smatram da ni vaš ni jugoslavenski zakon nije dobar da se može izbjeći nacionalno opredjeljenje. Ko nema naciju, neka napiše nema. A, meni bi, po mom mišljenju u zakonu trebalo pisati da je obavezno nacionalno izjašnjavanje. Ko nema naciju neka napiše nema. Nemam naciju. A, vi kao predlagatelj, zaista ste pogriješili kad ste zapisivali šta je ko rekao i onda hronološlki počeli replicirati. A, to vaš nije posao. Ne možete tako ishoditi proceduru, a ja ću glasati za proceduru i podržat ću vas. Ali, vaš je smisao obrazloženje skraćene procedure, a ne, zapravo, repliciranje svima osim Špiriću. Mislim da ste tu pogriješili.
Hvala lijepa. Rasprava je zaključena. Bez obzira što je bilo izlaženja iz konteksta rasprave o proceduri, očito da je ovo rasprava koja se neće moći izbjeći, bez obzira kako danas bio rezultat glasovanja bio u jednom tolerantnom smislu. Ja sad molim zastupnike da se izjasne o zahtjevu zastupnika Milorada Živkovića za razmatranje Prijedloga zakona o 32 popisu pućanstva, domaćinstava, stanova i poljoprivrednih gazdinstava u 2005. po proceduri članka 104. Poslovnika. Molim zastupnike da glasuju sad. Lijepa je to riječ gospodine Gligoriću i trebate je ponavljati češće. Dakle, ima potrebnu opću većinu, iz RS ima entitetsku iz Federacije nema. Idemo na usuglašavanje. Evo, sukladno Poslovniku, Kolegij će se izajsniti o ovome. Ja se zahvaljujem svim zastupnicima, predlagaču na raspravi. Zaključujem sedmu točku i predlažem stanku do 13 sati, jer nas čekaju dvije zahtjevne tačke dnevnog reda. Hvala vam lijepa. [[PAUZA]] Ad.8. Prijedlog zakona o Jvnom radio-televizijskom sustavu BiH, u drugom čitanju Samo da ja svoje kažem pa ćete vi dobiti riječ. Podsjetit ću vas, da smo na 42. sjednici usvojili ovaj zakon u prvom čitanju. Podsjećam vas na izviješće mjerodavne komisije za promet i komunikacije u kojem je sadržano 35 amandmana, usvojenih od strane ove komisije, a uplenarnoj fazi amandmane su podnijeli zastupnici: gospođa Seada Palavrić jedan amandman, kojim osporava amandman Komisija na članak 9. Prjedloga zakona. Gospođa Seada Palavrić koja je podnijela šest amandmana koje želi ponovo braniti u plenarnoj fazi.Gospodin Selim Bešlagić jedan amandman, koji osporava amandman Komisije na članak 23. i gospodin Nenad Mišić, koji osporava amandman Komisije na članak 23. Molim Stranku za BiH, koja je, inače, precizna i njen klub da se drži svojih standarda. Gospodin Novaković.
Gospodine predsjedavajući, Nije vezano za ovu tačku, ali moram da kažem, želim samo da obavijestim da ja nisam na vrijeme reagovao kod glasanja za izbor zamjenika, dakle, na drugoj tački dnevnog reda, ali sam sada uzeo rezultate glasanja i utvrdio sam da je greškom tehnike, nije registrovan glas Mare Perkanović, člana Kluba, koji, inače je mogao odlučivati o izboru zamjenika. Na ekranu je bilo zeleno, ali kod registracije glasa on nije registrovan. Razumijem da nisam na vrijeme reagovao, mogao sam reagovati u okviru ove tačke i tražiti pojedinačno glasanje, ali hoću smao da upozorim da, zaista nam se takve greške u tehnici ne bi smjele događati, jer pogotovo kad su ovako ozbiljna pitanja.
Gospodine Novakoviću, ovo što ste vi rekli trebamo primiti k znanju. Proces nije završen oko toga. Znači, mislim, nije izabran i ponovo će se vratiti na Dom, bez obzira kako se mi u Kolegiju usuglasili, zato što je to Poslovnički, tako da, to je prilika da obavimo glasovanje i u tehničkoj i u drugoj dimenziji kvalitetno. Mislim da bi sad vraćanje u ovoj fazi, mislim da nije realno. Gospođo Perkanović, izvolite. 33
... snimak i ima ovaj spisak. To mijenja situaciju. Mislim ovdje se ne radi da se neće promijeniti situacija.
Gospođa Đurković. Možete li mi dati listing tog glasovanja.
... to je sad čitav kuršlus. Ovo nešto nije u redu. To treba stvarno provjeriti.
Možete li dati samo dvije minute da u Kolegiju pogledamo? Molim vas, pošto je ovaj rezultat glasovanja i proceduralno stanje, vezano za potvrdu imenovanja odluke za zamjenika ministra, sada kod Kolegija, znači, poslovnički kod Kolegija. Mi možemo usuglasiti i time je odluka potvrđena. Ako ne usuglasimo, ponovo će se Dom usuglašavati. Dakle, slijedi ponovno glasovanje. Prema tome, u tom glasovanju osigurat ćemo, dakle, da nema ovakvih situacija. Ja nisam bio upozoren na njih od strane kluba na vrijeme i u ovom trenutku mi smo na drugoj točci dnevnog reda, a ne osporavamo, dakle,l da je moža bilo i ponovit će se situacija u kojoj će se odluka moći potvrditi. Malo će stvar biti prolongirana. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o Javnom radio-televizijskom sustavu BiH u drugom čitanju. Gospođa Seada Palavrić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelju, uvažene kolege, malo se poteško vratiti na vrijeme kad smo ovaj zakon imali u prvom čitanju. Međutim, sad ću podsjetiti da je on kao i ovaj naredni koji će doći, zaista, jedna od oblasti, jedna od 16 oblasti u kojima se mora napraviti značajan napredak, kad je riječ o Studiji izvodljivosti. Također, znamo svi koji je uvjet Evropske komisije usvojiti zakon u skladu sa evropskim standardima i Dejtonskim sporazumom, poduzeti mjere, kojima bi se osigurala dugoročna održivost finansijski i urednički nezavisnog jedinstvenog državnog radio- televizijskog sistema u BiH, či će konstitutivni emiteri, dakle, servisi dijeliti zajedničku infrastrukturu i znamo da nam je to bio zadatak. Dakle, usvojiti takav zakon. Nakon što je Vijeće ministara ponudilo tekst, svi smo mi kao šefovi klubova stranaka u ovom domu i šefovi klubova naroda u Domu naroda, dobili sugestije Evropske komisije i na jedan i na drugi zakon, kojima nam je ukazano kojim segmentima ponuđenim prijedlog od strane Vijeća ministara ne uduvoljava standardima Evropske unije i kojima Evropska komisija neće biti zadovoljna i neće dati ocjenu da BiH, dakle, ima prolaznu ocjenu za ovaj zakon. Ja sam prvenstveno, reagirajući na ovaj akt i akt Ureda visokog predstavnika, uobličila amandmane. Bilo je i nekih mojih. Na komisiji je najveći broj prihvaćen i on je sdržan u izvještaju. Međutim, ostalo nam je da odlučimo o još šest mojih amandmana, 34 kojima se, također ispunjavaju pretpostavke da zakon bude u skladu sa evropskim standardima. To je mojih novih šest amandmana, zapravo starih, koje sam ponovila, od kojih se prvi odnosi na definiciju neto prihoda od marketing oglašavanja, što, zaista nedostaje u zakonu. Drugi govori o potrebi da program bude komplementaran. Treći amandman, četvrti i peti govore o nadležnostima korporacije kao novog zajedničkog pravnog subjekta i šesti govori o finansiranju korporacije. Pretpostavljam da svi imate ove amandmane i da nema potrebe da ih sada ponovo obrazlažem. Međutim, ako ima, ja ću to učiniti na vaš zahtjev. I, druga moja reakcija na ovaj zakon jeste, moje osporavanje amandmana gospodina Andrića, koji je prihvaćen na komisiji, a odnosi se na član 9. jer tekst člana 9. onako kako je prihvaćen od gospodina Andrića, ponovo nije u skladu sa evropskim standardima i ponovo neće zadovoljiti uvjet da ispunimo preporuke Evropske komisje. Zato ja plediram, dakle, da prihvtite moje osporavanje amandmana gospodina Andrića, njegov amandman broj VIII na član 9. i da prihvtite moje amandmane od 1 do 6 na Prijedlog zakona o Javnom radio-televizijskom sistemu BiH. Smatram da samo u takvoj formi ovaj zakon ima moguoćnost da prođe ocjenu i da dobijemo pozitivnu ocjenu od Evropske komisje. Ovim sam vam jasno rekla da ja nisam smislila ništa novo. Ja jesam pokušavala doći, zajedno sa gospodinom Genjcem do direktiva Evropske unije, na koje su se pozivali u komentrima Evropske komisije. Saznala sam po prilično novog u toj oblasti, jer ja nisam ekspert u toj oblasti, ali ono što ja jesam uradila i strukom i svojom voljom jeste da sam uobličila amandmane, dakle, dala im pravnu formu i svim bićem se zalažem da ih usvojimo kako bismo konačno riješili ove zakone i krenuli na sledeće oblasti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospođi Palavrić. Riječ ima gospodin Filip Andriće, neka se pripremi gospodin Tihomir Gligorić.
Prije nego štoo kažem ono što sam mislio reći kad sam stisnuo ovo dugme, prijavak, zapitao bih gospođu Palavrić u čemu to moj amandman nije sukladan evropskim standardima? A ja ću pročitati amandman. Članak 9.mijenja se i glasi. Regulatorna agencija za komunikacije BiH dodijelit će frekvencije RTV servisima, potrebne za implementaciju ovog zakona i Zakona o Javnom RTV servisu BiH. To je izmjena i ja se pitam, pitam i sebe i nju i sviju nas. U čemu to ovaj amandman nije sukladan evropskim standardima, a druga stvar što kompletan zakon o Javnom RTV servisu nije sukladan evorpskim konvencijama o ljudskim pravima, nije sukladan Ustavu BiH, koji izričito kaže da su sva tri konstitutivna naroda u BiH jednakopravna, predloženi zakon o Javnom RTV sustavu i servisu to ne ostvaruju. Naprotiv, nažalost, hrvatski narod ne može ostvariti prema ovim prijedlozima zakona, moram govoriti o oba zakona, jer su povezani, ne može ostvariti svoja prava, koja su data srpskom narodu i bošnjačkom narodu kroz RTV servis RS i RTV servis Federacije BiH. S toga, naš odnos prema ovom zakonu uvjetovan je da li će biti prihvaćen moj amandman na RTV servis BiH, a u tom slučaju bi bio prihvatljiv i ovaj zakon za nas, 35 ukoliko neće biti prihvaćen ovaj amandman, onda je stvarno neprihvatljiv i ovaj zakon za Klub HDZ-a BiH, vjerovatno i za ostale Hrvate zastupnike ovdje, a i za hrvatski narod. I, stoga ne očekujte našu podršku za ovake prijedloge zakona. Hvala.
Gospođa Palavić. Replika.
Ja prije svega želim jasno reći da neću u ovom trenutku govoriti o zakonu u servisu, ali kad govorimo o sistemu, mislim da je nekorektno govoriti o ugroženosti bilo kojeg naroda, jer niti je Radio televizija RS ne smije biti servis ekskluzivno servis srpskog naroda niti je Radio televizija Federacije BiH servis bošnjačkog ili hrvatskog naroda, nego se podraumijeva ravnopravna upotreba sva tri jezika konstitutivnih naroda. U čemu je u suprotnosti standardima član 9. onako kako je usvojen na prijedlog gospodina Andrića u tome, što mi znamo kakva država jesmo i koliko možemo i koliko u ovom trenutku je moguće ostvriti emitera u BiH. Evropska komisija insistira da, dakle, to je za nas standard, da postoji jedna TV stanica i dvije radio stanice za cijelu teritoriju BiH, kao države i da postoje.
Molim vas, ko donosi zakone ovdje gospođo Palavrić.
Ja govorim, gospodin Andrić me pitao u čemu nije sa evropskim standardima. Ako nam je Evropa kroz Studiju izvodljivosti postavila standard i rekla da će to delgacija Evrpske komisije u BiH konkretizirati, onda je to za nas standard. Ja tako razumijevam. Dakle, mi donosimo zakone, kojima želim udovoljiti evropskim standardima i Evropskoj komisiji. Ako ne želimo nema problema, onda to nije ispunjavanje evropskih uvjeta. Dakle, mi ih donosimo, ali, zaista, zar neko u ovom trenutku u BiH može imati više servisa, nego što ovaj zakon predlaže.
Imamo dvije replike. Ja se ispričavam gospođi Palavrić na intervenciji. Ali mislim da, ipak, mi ovdje trebamo biti fokusirani na ulogu Parlamenta i donošenje zakona i da moram na to upozoriti zastupnike. Gospodin Zorić, pa gospođa Milićević. Molim vas kratko. Gospođa Milićević.
Ja u stvari moram da kažem da ne mogu da prihvatim to da se neko sjetio da sad ovdje trebaju neki dodatni standardi i ne prihvtljiva je činjenica da se neko sjetio da mi trebamo popravljati zakone, potpisivati amandmane, koje je neko drugi napisao. Mislim da ovaj parlament ima dovoljno snage da možemo sami iznijeti najblja rješenja i da ne treba apriori prihvaćati ono što nam je neko podmetnuo kao najbolje. Drugo, što se tiče standarda, mikad smo imali prvi put rapsravu o ovom zakonu, ovdje su jasno postavljena pitanja gospodinu BrankuDokiću ministru i imamo ovjeravanja 36 Savjeta Evrope da je ovaj zakon, prijedlog zakona, koji smo dobili pred ovaj parlament u skladu sa standardima Savjeta Evrope. Kojim standardima sada težimo kad na prošloj tački dnevnog reda smo rekli jeste po standardima Evropske unije da nam ne treba popis stanovništva, ali nismo mi još za to. Gospodo, Prijedlog zakona u skladu sa poveljama Savjeta Evrope i prihvatljiv je, a ovo što vi namećete to su neki viši ciljevi, a o njima ćemo poslije popisa stanovništva. Hvala lijepo.
Gospodin Zorić.
Pa moja replika je u tome da je kolegica zastupnica podnijela amandmane i onda da joj je neko rekao da oni nisu dobri, ona bi ih povukla, ali samo neko. Evo, ja joj kažem da nisu dobri i vidjet ćemo hoće li ih povući. A, što se tiče evorpskih sandarda, mene čudi da ja nisam nikad potpisnik tih evropskih amandmana. Zaista me to čudi i, zašto ja nekad ne mogu Evropu uvjeriti da ja evropski razmišljam. Što se tiče evorpskih standarda, kad se radi o nečemu do čega je stalo međunarodnoj zajednici, onda uvjerava nas pa tako je rješenje u Evropi, pa daj uzmite to, onda kad mikažemo, pa dobro u redu, prihvaćamo, izglasali smo sve što ste tražili, a dođe zakon o televiziji i mi kažemo, pazite, 40 tisuća Nijemaca u Belgiji ima televiziju. To su evropski standardi. Ha, daleko ste vi od Evrope. Dakle, ja ne želim od ove gospode iz međunarodne zajednice dvostruka mjerila ili ćemo prepisati evropska rješenja. Hoćemo li prepisati evropska rješenja, hoćemo li prepisati ustav Švicarske. Ne, kakva Švicarska, to je zaostala država. To ništa ne valja. Trebamo, imamo dva servisa, odnosno dvije televizije federalnu i RS. U pravu je kolegica, to nije televizija srpskog naroda, to je televizija RS u kojoj su Srbi dominantni, upravljaju Republikom Srpskom. U Fedeaciji je obrnuto. To je televizija FBiH, gdje u vladi Federacije sjedi devet Bošnjaka i osam ostalih. Mi možemo šta god hoćemo ovdje pričati.
Sa vetom u Domu naroda o vitalnom nacionalnom interesu.
Ali zašto nema veta u Vladi, molim vas ne upadajte mi u riječ. Ja znam šta govorim. Ja govorim o Vladi, ne govorim o parlamentu. Ja govorim o Vladi, a vi ako imate nešto reći, slobodno recite gospodine Džaferoviću, radi stenograma da se zna ko mi upada u riječ. Dakle, radi se o tome da u RS od 17 članova Vlade sjedi 9 Srba, a u Federaciji BiH od 17 članova vlade 9 Bošnjaka. I, svakom je jasno o čemu se tu radi, osim onome ko vlada. Dakle, vama nije jasno da vladate u Federaciji. Ja gdje god imam u općinskom vijeću, sad su bili izbori, gdje god imam jednog više HDZ se hvali da je pobijedio. Izgleda da mi nismo normalni, mi nismo pobijedili ako imamo više od 50%. A, evo, Bošnjaci, odnosno SDA tvrde danije na vlasti onaj ko ima preko 50% članova Vlade. Pa, imate i vi zaštitu vitalnog nacionalnog interesa, ali mi imamo samo to. Nećemo ovdje valjda pričati o Poslovniku Vlade Federacije i domova parlamenta Federacije. Radi se o televiziji. Ja ću podržati, evo sad kad sam se već javio za riječ, neću više o ovome ni pričati, dakle, odbiću 37 sve ove amandmane i neću nazočiti još jednoj ovoj sramoti, na prvom zakonu ću ostati, ukoliko ne prođe Filipov amandman, na drugi zakon pozivam sve Hrvate da izađu da ne nazoče ovoj sramoti i bruki Parlamentarne skupštine, gdje se jedan narod, kojem Ustav garantira jednaka prava, nema nikakva prava. Dakle, ne jednaka, nego nikakva prava da ne nazočimo i to je sramota što se dešava u jednoj državi koja se nada da će biti u Evropskoj uniji, da jedan narod, kojem su Ustavom, smao Ustavom zajamčena sva prava, nema nikakva prava u ovoj BiH, ni na svoje pismo, ni na svoje školstvo itd.
Ide rasprava gospodin Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, Ja u ime kluba želim da izrazim naš stav, a to je da oba ova zakona, Prijedloga o javnom radio sistemu i servisu bi trebalo prihvatiti mišljenje komisije, odnosno činjenicu da je Savjet minitara ili nadležno ministarstvo i ministar Dokić, predložilo i vodilo računa o jednom modernom zakonu i, naravno, standardima, koji podrazumijeva ta oblast. Komisija je isto tako imala to u vidu. Naša nadležna Komisija za promet i komunikacije, koja je isto tako imala priliku da uložene amandmane razmotri i da se o njima izjasni. Prema tome, ovo govorim za oba zakona, da se ne javljam kasnije, vezano za servis, da bi bilo dobro da prihvatimo mišljenje naše komisije i na taj natčin i ovo vrijeme koje bi mogli da izgubimo praktično iskoristimo da, ako je neko od poslanika nezadovoljan, ima pravo naravno da se izjasnimo o njihovim amandmanima, ali bolje je da nam prođe zakon, nego da ga dovedmo u pitanje, jer ova vlažna oblast nije zakonom regulisana i bilo bi dobro da o, eventualnim izmjenama i dopunama Zakona razmišljaju poslanici, koji sada imaju amandmane. Mislim da bi na taj način mogli da riješimo ovo pitanje, jer razgovrajući sa kolegama svi procjenjuju da ćemo mnogo vremena utrošiti na rapravu vezano za ova dva prijedloga zakona. Ukoliko procijenimo da ovaj zakon je prošao jednu proceduru, da je bilo dovoljno vremena da se vodilo računa o svim standardima i da možemo da imamo moderan i kvalitetan zakon. Ja u ovom momentu apelujem na poslanike da podržimo ono što je prihvtila komisija i mnoge amandmane koji su postali sastavni dio teksta ovog zakona. I, na taj način bi skratili vrijeme. Došli bi do dobrog zakona, a predložio bih da poslanici u stvari, koji su uložili amandmane, povuku naknadno svoje amandmane i da dođemo praktično do izjašnjavanja o tom zakonu. Evo, to je prijedlog. Pokušavamo biti konstruktivni iz opozicije. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Selim Bešlagić.
Gospodine predsjedavajući, kolege Ja moram da kažem da sam član Komisije za komunikacije i da smo o ovim zakonima raspravljali podebelo. Kada smo na kraju, pazite, na toj komisiji je bilo rasprave da trebamo svako da se žrtvuje. Bili su amandmani koje su uputili svi, pa i ja, i tu smo se i žrtvovali i čini mi se da smo na Komisiji postigli konsenzu jedan oko ovih stvari.đ Međutim, kad je došao zakon u Parlament, vidio sam da je gospodin Mišić podnio dopunu, odnosno amandman na zakon po ovom članu finansiranja, vraćanje na prijedlog 38 koji je bio prije, a na komisiji je promijenjen i ja sam tada uložio amandman. Želim da kažem, da ću ja vrlo rado glasti za amandmane Komisije, odnsono komisijski prijedlog i, ukoliko se s tim složimo, ja bih povukao svoj amandman, tako da mi se čini da je Komisija učinila jedan veliki napor. Mislim da to treba cijeniti. No, međutim, pravo je svakog poslanika da uloži amandmane i, kažem, ukoliko dođe do odlučivanja o mom amandmanu, ukoliko gospodin Mišić povuče, jer nije bilo, čini mi se primjedbe gospođe Palavrić na ovaj amandman, ja sam spreman da povučem svoj amandman na ovu tačku.
Hvala lijepo. Ima li više prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Gospodin Mišić.Izvolite. Molim vas da se javljate na vrijeme.
Vrlo kratko predsjedavajući. Ja se slažem, ako Bešlagić povlači svoj amandman, povlačim i ja svoj amandman i da brše idemo do rješenja.
Hvala lijepo gospodinu Mišiću. Gospođa Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajućim i, ako će izgledati sasvim logično da sam na početku ovo predložila, ali diskusija dosadašnja mi daje za pravo da možda upravo sada nešto predložim. Javni radio-televizijski sistem i Javni radio-televizijski servis su dio jednog paketa i bilo bi logično čini mi se da obavimo raspravu i o jednom i o drugom, tim prije što su se javili i prijedlozi koji su bili vezani za raspravu, odnosno eventuano usvajanje zakona koji je sledeća tačka dnevnog reda. Ja bih u tom smislu predložila da vodimo raspravu i o ovom drugom zakonu, pa da, onda, eventualno vidimo u kom pravcu ćemo ići sa izjašnjavanjem o zakonima o amandmanima, eventualno nekim novim prijedlozima itd. Cijenim da bi bilo korisno da obavimo raspravu sada i o Prijedlogu zakona o Javnom radio-televizijskom servisu, tim više što se neka rješenja uslovljavaju iz prethodnog zakona, odnosno ove tačke kaja je bila predmetom rasprave. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospođi Hadžiahmetović, ali mislim da je rasprava, uglavnom obavljena da su ovo sad amandmani i da bi trebalo se držati procedure, ali, evo, ako ima potrebe, možemo i o ovomprijedlogud se izjašnajvamo. A, ja mislim da nećemo gubiti vrijeme. Defakto je ovdje već rasprava zvršena i ona je sublimirana i ono što je vezano za sledeću točku dnevnog reda. Ako možete prihvtiti, a ako želite da se izjašnjavamo, ja neću pobjeći od toga. Mislim da raspoloženje u Domu da idemo ovim redoslijedom. Znači, sad ćemo preći na izjašnjavanje. Nisam vidio gospođu Palavrić. Izvolite. 39
Ja se izvinjavam što se još jednom javljam, ali očekivala sam da će se u ime predlagača ministar ili neko drugi javiti, jer ja sam bila na komisiji kad se raspravljalo o amandmanima. Komisija je prihvtila samo one amandmane, koje je proihvtilo Ministarstvo komunikacija. Želim prije izjašnjavanja o amandmanima odgovor na pitanje. Šta je svrha zajedničkog pravnog subjekta korporacije tri servisa, ako on neće raditi ovo što ja predlažem u svojim amandmanima. Dakle, da će svi resursi, digitalna platlforma, emisiona struktura biti u korporaciji, da ona neće upravljati imovinom, tehničkim resursima, oglašavnajem i koji je razlog da se ne prihvati amandman VI koji regulira finansiranje korporacije, jer ona može, zaista, ad-hoc predviđati svoje psolovanje, ako mi ne postupimo na način koji sam predložila u amandmanu? Kako će moći znati šta da radi u idućoj godini? Molim vas predsjedatelju da pružite mogućnost i ako je vi niste ni uskraćivali formalno ministru da nam objasni zašto je ovo ne prihvtljivo, ako i dalje misli da jeste prihvatljivo. Hvala.
Hvala lijepa gospođo Palavrić. Ja nisam uskraćivao riječ. Doministar ako želi rije, dobiće riječ kad god želi. Gospodin Dokić, ministar prometa i komunikacija.
Gospodo predsjedavjaući, dame i gospodo poslanici, Ja ću poći od onih primjedbi je li zakon u duhu sa evropskim standardima ili ne. Umjesto mojih komentara, ja ću vam pročitati ono što je napisala grupa eksperata Savjeta Evrope, koji je organizovao okrugli sto u Holidej inu, na kome su bili prisutni i članovi Komisije za komunikacije ovog doma. U onom dijelu gdje se govori o opštim komentarima, evo pročitat ću kompletan dio. Eksperti su općenito pohvalili ovaj nacrt i rekli da je generalno u skladu sa relevantnim evorpskim standardima, uvažavajući ovu ocjenu, eksperi su naglasili da je od ogromnog značaja osigurati neovisnost javnih radio televizijskih servisa, naglašavam, javnih radio-televizisjih servisa i njihovu uredničku nezavisnost, bez miješanja politike. U tom kontekstu, član 4. ovog zakona o servisu u potpunosti definiše šta je to urednička samostalnost i nezavisnost svakog servisa i da ne bi bilo bilo kakve polemike oko tog pitanja, taj član je u potpunosti prepisan iz preporuke R96/10 ministarske komisije Vijeća Evrope i vi pratite u vašem tekstu, a ja ću vam pročitati tu preporuku. Dakle, u toj preporuci stoji član 4. pogledajte kako je u zakonu. Znači, to podrazumijeva da definisanje programske šeme, to je ono što podrazumijeva nezavisnost radio-televizijskog servisa, koncepcija i produkcija programa, uređivanje i prezentacija vijesti i aktuelnosti, organizovanje aktivnosti i servisa, regrutacija zapošljavanja i rukovođenljem osoblja unutar servisa, kupovina i iznajmljivanje prodaje i korištenje roba i usluga, rukođenje finansijskih resursa, pripremanje i izvršenje budžeta, pregovori i pripreme i potpisivanje pravnih akata, vezanih za funkcionisanje servisa, predsavljanje servisa u pravnom postuopku, također, u vezi sa trećim licima. Zašto su prihvaćeni mnogi amandmani koje je gospođa Palavrić podnijela, mislim preko 26 – 27, a 5-6 nije prihvaćeno. Svi oni koji nisu derogirali ove principe su 40 prihvaćeni. Oni koji su u koliziji sa ovim principima, nisu prihvaćeni. Dakle, ovih 5 ili 6, koji nisu prihvaćeni, oni derogiraju ove osnovne principe, koje smo postavili u članu 4. Ja koliko se razumijem u način pravljenja zakona, članovi koji dolaze iza onih koji su već definisani, ne mogu derogirati ono što je već postavljeno. Dakle, to je osnovni razlog i, zaista nemam potrebe da komentarišem bilo koji pojedinačno. Javna korporacija ima niz ovlaštenja i ja vas uvjeravam da je ona veliki iskorak u odnosu na ono što smo do sada imali u njenoj ndležnosti, između ostalog je, potpuno funkcionisanje, odnosno upravljanje prenosnom infrastrukturom i digitalnom platformom, a nigdje nemate drugdje ono što bi usvajajući ove amandmane, jedan amandman bi značio da ta korporacija upravlja sa kamerom, sa kancelarijskim prostorom, sa kancelarijom, to je potpuno u suprotnosti sa osnovnim definicijama koje nam Evorpa preporučuje. Hvala.
Zahvaljujem se ministru Dokiću. Raspravu smo završili. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. Za razliku od onog uvodnog dijela, kad sam pročitao koji su amandmani u opticaju, sada imamo situaciju da gospodin Selim Bešlagić povukao amandman kojim osporava amandman Komisije na članak 23. kao i gospodin Nenad Mišić, koji je, također, koji je podnio amandman koji osporava amandman Komisije na članak 23. Znači, izjašnjavat ćemo se o amandmanima koje je podnijela gospođa Seada Palavrić. Prvi amandman, koji osporava amandman Komisije na članak 9. Prijedloga zakona. Molim vas da se izjasnite o amandmanu gospođe Palavrić, kojim osporava amandman Komisije na članak 9. Prijedloga zakona i da glasujete sad. Znači, amandman nema opću većinu i nije prihvaćen. Prelazimo na paket od šest amandmana, koje je gospođa Palavrić ponovo brani u plenarnoj fazi. Prvo je amandman I na članak 2. Prijedloga zakona. Pred sobom imate svi amandmane, molim da se izjasnimo po redu. Amandman I, članak 2. Glasujte sad. Znači amandman I na članak 2. nije prihvaćen. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu II na članak 4. gospođe Seade Palavrić. Molim zastupnike da glasuju sad. Znači, sa 16 glasova protiv, a 13 za, konstatiram da Zastupnički dom nije prihvatio amandman II gospođe Seade Palavrić. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu III na članak 6. Prijedloga zakona. Molim Dom da se izjasni glasovanjem o amandmanu III gospođe Palavrić na članak 6. Glasujte sad. Sa 17 glasova protiv 12 za, konstatiram da amandman III gospođe Seade Palavrić na članak 6. Prijedloga zakona nije prihvaćen. 41 Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu IV gospođe Seade Palavrić na članak 12. Prijedloga zakona. Molim Dom da se glasovanjem izjasni o amandmanu IV na članak 12. Glasujte sad. Konstatiram da sa 17 glasova protiv, 13 za, to je rezultat glasovanja, Zastupničkli dom nije prihvatio amandman IV na članak 12. gospođe Seade Palavrić Prijedloga zakona o Javnom radio-televizijskom sustavu. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu V na članak 13. Prijedloga zakona. Molim Dom da se glasovanjem izjasni o amandmanu V na članak 13. gospođe Seade Palavrić. Glasujte sad. Sa 16 glasova protiv, 13 za. Konstatiram da amandman V na članak 13. Prijedloga zakona, koji je podnijela gospođa Palavrić nije prihvaćen i prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu VI na članak 14. Prijedloga zakona. Molim Dom da se izajsni o amandmanu VI na članak 14. Prijedloga zakona. Glasujte sad. Konstatiram da sa 16 glasova protiv, 13 za, amandman VI gospođe Seade Palavrić na članak 14. Prijedloga zakona nije prihvaćen. Time smo završili izjašnjavanje o amandmanima. Riječ traži gospođa Seada Palavrić.
15 minuta pauze.
Određujem stanku od 15 minuta na zahtjev Kluba zastupnika SDA. [[PAUZA]] Gospodo, nastavljamo sa radom. Molim vas da provjerite svoje kartice. Prelazimo na glasovanje o Prijedlogu zakona, či je sastavni dio izviješće komisije u drugom čitanju. Molim Zastuponički dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o Javnom radio-televizijskom sustavu BiH u drugom čitanju. Molim zastupnike da glasuju sad. Službe me upozoravaju da sačekamo. Recite nam kad možemo. Imamo kvorum, možemo odlučivati. Molim zastupnike da se izjasne o Prijedlogu zakona o Javnom radio-televizijskom sustavu BiH u drugom čitanju. Galsujte sad. Dakle, konstatiram da sa 13 glasova za, 11 protiv, Prijedlog zakona o javnom radio televizijskom sustavu BiH, nije prihvaćen u drugom čitanju. 11 glasova za, 13 protiv. Nema potrebnu opću većinu, a nema ni entitetsku. Dakle, konstatiram da Prijedlog zakona o Javnom radio-telvizijskom sustavu BiH, nije prihvaćen u Zastupničkom domu u drugom čitanju. Prelazimo na točku 9. Ad.19. Prijedlog zakona o Javnom radio televizijskom servisu BiH, u drugom čitanju 42 Podsjetit ću vas da Prijedlog ovog zakona smo usvojili nja 41. sjednici u prvom čitanju. U izviješću mjerodavne komisije sadržano je 20 amandmana, koje je usvojila komisija. U plenarnoj fazi amandmane su podnijeli Seada Palavrić jedan amandman, koji ponovo brani u plenarnoj fazi i gospodin Filip Andrić, također jedan amandman koji ponovo brani u plenarnoj fazi. Jučer smo dobili amandmane gospođe Azre Hadžiahmetović, koja pozivom na članak 94. stavak 3. ukazuje na nove aspekte, tako da mišljenja je, Kolegij je mišljenja da i ovi amandmani gospođe Hadžiahmetović ulaze ravnopravno u proceduru. Otvaram raspravu. Gospodin Nikola Špirić.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, cijenjeni gosti, Javnosti radi, čini mi se da se radi o bitnom i jednom i drugom zakonu, na kojima je insistirano i iz vana i pokušana praviti atmosfera unutar BiH, da dođemo do zakonskih projekata. Činimi se da je izjašnjavanje pokazao nešto, što ranije, kada se dešavalo samo u obrnutom smislu je, nailazilo na osudu od strane i međunarodne zajednice, ali i unutrašnjih političkih struktura. Moram da kažem da su poslanici iz RS podržali ovaj zakon i ako smo svjesni da on nije idealan, da on im svojih slabosti, ali mislim da je jako dobro da dođemo do zakonskog teksta. Isto tako mislim da je ovaj drugi zakon, a pošto se radi o zakonima u paketu, pretpostavljam da će sudbina ovog zakona biti identična. Ja žalim što nismo smogli snage da usvojimo ovaj prvi zakon. I, što se tiče Kluba SNSD-a, mi ćemo dati doprinos da jednako kao i na ovom prvom da glasamo za zakone. Nema idealnih zakonskih projekata. Moramo biti spremni da usvajamo zakone i da kroz proceduru izmjena dolazimo do boljih zakonskih tekstova. Budemo li se ovako dijelili na Federaciju i RS čak jedni glasaju za i drugi obrnuto, bojim se da nismo na dobrom putu. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Ko želi dalje riječ? Gospodin Momčilo Novaković.
Uvaženi predsjedavajući, Moram reći da će Klub SDS-a i na ovom zakonu biti na istom fonu kao i kod prethodnog zakona. Dakle, podržat ćemo tekst zakona, koji je usvojen na komisiji. Također želim da kažem da ne usvajanje prošlog zakona, a vjerovatno i ovoga kako stvari stoje, vjerovatno će dovesti do jedne vrlo karakteristične situacije, u kojoj je moguće da BiH ostane bez ovih zakona. Naravno, BiH može dobiti ove zakone nametanjem od strane visokog predstavnika. Ja se iskreno nadam da do toga neće doći, bar ne bi trebalo, ali moram da kažem da Klub SDS će, ubuduće na ovom projektu, na kome smo sada bili istrajati i da nećemo glasati ubuduće ni za jedan projekat koji bude suprotan projektu koji danas nije usvojen. Mi moramo potpuno jasno da kažemo, da ćemo mi podržati projekat Savjeta minisara, koji bude ubuduće i ni jedan drugi. 43
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Ko želi dalje? Gospodin Petar Kunić, pa gospodin Filip Andrić, pa gospođa Seada Palavrić. Izvolite gospodine Kuniću.
Uvaženi predsjedniče, također bih želio reći, vrlo decidirano da naš klub neće prihvtiti nikakve koncesije kad je u pitanju ovaj zakon i zato se može očekivati da ćemo imati jednu pat poziciju, da ćemo vrlo teško doći do ovog zakona. Često se u ovom parlamentu lome koplja oko nekih stvari, ali mislim da je RS u cjelini po pitanju ovog zakona dala prilične koncesije, prilične koncesije i imala veliki stepen razumijevanja, a naravno i poslanlici koji su slijedili interes u tom pravcu su glasali i za ovaj prošli, glasat ćemo i za ovaj sledeći zakon, ali mislim da, tražiti koncesije, ugalvnom na jednoj strani stalno, na drugim stranama ne tražiti, mislim da nije korektno i svaka tendencija u tom pravcu ima svoj kraj i moram vam reći da ćemo ostati veoma dosljednji, što se tiče ovih zakona, da nećemo praviti koncesije u tom pravcu. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Gospodlin Filip Andrić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, U raspravi o amandmanima kod prethodnog zakona, dosta kolega zastupnika je kazalo da će učiniti žrtvu, odustati od amandmana da bi zakon lakše išao da bi manje trošili vremena i da bi on lakše prošao. Ja to isto moram kazati da sam ja već davno odustao ko zna koliko, od deset dugih, poštedio sam i komisiju, a poštedio sam i ovaj dom, ali su to amandmani koji u istinu dobro bi došli kao popravka, ali nisu bitni koliko je ovaj amandamn koji sma obnovio prema domu. S toga želim apelirati na kolege zastupnike za jedno razumijevanje. Ovo je bitan mandman, suštinski koji dovodi ove zakone u sklad sa Ustavom BiH, sa Evropskim konvencijama i dovodi u jednakopravan položaj hrvatski narod u BiH sa druga dva naroda. Ništa posebno, ništa više ne tražimo ovim amandmanom. Ukoliko prođe ovaj amandman, ukliko ga prihvatite za nas je, aposlutno prihvatljiv i zakon o sustavu i zakon o servisu, a ukoliko se ne prihvati ovaj amandman, onda je to jasna poruka hrvatskom narodu koja mu je pozicija u ovoj državi. Zahvaljujem.
Hvala lijepa gospodine Andriću. Gospođa Seada Palavrić. Izvolite gospođo Palavrić.
Ja sam se, u stvari, htjela osvrnut na komentare kojih kolega za koje smatram da nisu bili potrebni jer su došli nakon glasanja o sistemu, ali kad su već uslijedili, hoću reći i moj stav da ne mislim da je bilo ko u ovoj zemlji učinio koncesiju, smatram da je BiH 44 država svakoga od nas podjednako i mislim da bi bilo dobro kad bismo počeli činiti koncesije svi. Dakle, nemojmo očekivati da će samo jedna strana ubuduće težiti ka ispunjenju 16 uvjeta i što god se to napravi na državnom nivou, aman to je koncesija. Gospodo izvolite, snosite odgovornost za zakone, jer ovakvi zakoni kao što je bio prethodni ne ispunjavaju ono što nam treba za Studiju izvodljivosti, ne vode nas u Evropu i nemojte nam prigovarati Federacija i RS itd. treba mi država isto toliko koliko treba i gospodinu Špiriću i gospodinu Kuniću i gospodinu Novakoviću ni manje ni više. Uradimo jednako za nju.
Hvala lijepo. Ispravak krivog, netočnog navoda gospodin Nikola Špirić.
Dame i gospodo, Nisam imao namjeru da polemišem i da prozovem bilo koga. Pravo je poslanika, naravno, da odlučuje u skladu sa Poslovnikom. Ja sam samo htio da upozorim da nije dobro na bitnim, sistemskim državnim zakonima da se dijelimo na RS i Federacija, to nije intencija ni zakona ni zakonodavca. Sjetite se samo kda je ponekad znalo biti 11 poslanika iz RS, a kakvi su natpisi išli. Republika Srpska nije za ovaj zakon. Poslanici iz RS itd. i bojim se da nisam, ja nisam čovjek koji želi takve podjele niti dajem dopinos takvim podjelama, ali isto tako moramo da preuzmemo odgovornost svi zajedno za ne usvojeni zakon. To je obaveza države. Molim vas gospodo, moralo se raditi, ako ima prostora za kompromis dva mjeseca, mi smo odgodili ovo pa komisje, pa dvadeset, pa trideset dana. Dakel, nema prostora. Niko nije spreman da napravi kompromisa više no što je napravljeno i šta bi ljudi koji vole državu usvojili zakon i radili na kompormisu na izmjeni. Dakle, samo sam na to htio da upozorim, a i žarko me interesuje da li će biti napisano i, ako ja to, naravno, ne želim, poslanici iz Federacije, pa da znate kako se osjećamo mi kada radimo ovdje u intresu države, kad ujutru osvane naslov poslanici RS. Niko ne pravi razliku ni stranačku niti državnu dimenziju. Dakle, smao sam to htio da ukažem, bez namjere da bilo koga povrijedim, oduzmem mu pravo i odluči onako kaklo misli, a ja mislim da smo napravili veliku štetu za državu. Mnogi zakoni koje smo mi usvojili nisu idealni i, gledajte, kad se mi protivimo tim zakonima, i ja ponekad kad sam pružao otpor, logičo je bilo da poslije pravim korekcije,izmjene zakona. Niko od nas to nije radio. Zato što ni zakoni nisu proizvod našeg razmišljanja, pa čak i namandmana. Eto, u tom smislu, stvarno nikog ne pozivam na replike. Žao mi je što nismo došli do dobrog zakonskog rješenja. To je bio cilj moje rasprave, a ne da optužujem bilo koga. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Mislim da treba reducirati ove opservacije, jer je bilo prigoda oko nekih drugih temeljnih zakona da se ta principijelnost pokazuje, pa na to sam upozoravao u više navrata. Zato ne želim danas uopće ponavljati istu priču. Gospodin Novaković je imao repliku pa gospodin Kunić.
Ja želim da, ja sam saznao jednu, čini mi se tešku istinu iz izjave gospođe Seade Palavrić. 45 Naime, saznao sam da je ovo trebao biti ustupak bošnjačke strane. Kako je moguće da ustupak bošnjačke strane budu amandmani Evropske komisije? Draga gospodo, da li je to Evropska komisija uzela amandmane SDA ili je SDA uzela amandmane Evropske komisije i je li ovo sad glasala Evorpska komisija ili je glasao SDA? Dajete molim vas, ako su ovo ustupci ove prirode, onda ja, zaista, onda je sigurno da je ovaj čin dogovoren sa Evropskom komisijom. A, ako je to tako, zaista veoma, veoma teška činjenica. Meni je žao ako je to tako i moram reći da poslije ovoga čini mi se da su mnoge stvari jasne.
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Gospodin Kunić, pa gospodin Zorić, gospodin Duraković nakon tog.
Ja moram da dam svoj komentar na konstatacije gospođe Palavrić i ako sam joj jučer u dobroj namjeri, također pokušao da ukažem na neke činjenice, koje ona vrlo spretno ili iz neznanja tih stvari prelazi preko toga. Gospođo Palavić, vi morte znati da živite u federalnoj državi, da postoje dve federalne jedinice, to su Federacija i RS i da Federacija i RS imaju svoje ovlasti i to državne ovlasti, jer je podjela ovlasti vlasti između države i entiteta i to je realnost. Molim vas, to je realnost i mi to moramo jednom shvatiti. Kome sad pripadaju informacije. Pripadaju entitetima. Čitajte Ustav, vi ste pravnik. Možete pročitati i zar to nije dovoljna koncesija u smislu kompromisa ovog zakona. Aposlutno da je i to je maksimun na državni nivo. Da postoji jedinstveni servis, da postoji servis jedne republike, jednog entiteta. E, zato se meni ne sviđa prijedlog hrvatske strane. Zašto mi se ne sviđa? Zato što traže servis na nivou BiH. Neka traže u Federaciji, jer je Fedeacija njihov entitet. Tu trebate tražiti svoj kanal i tu trebte tražiti rješenje. Prema tome, moramo gledati pravni aspekt kad donosimo zakone. Pa dosta je ovdje molim vas lijepo, kaže pa ti nisi za državu, ti nisi, ja jesam za državu, ali ja pripadam jednoj federalnoj jedinici koja je mene izabrala u Predstavnički dom ove države. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Molim vas da se držimo i dnevnog reda i argumenata, jer ovdje bi se dalo na ove zahtjeve hrvatske strane dosta toga odgovoriti. Nemojte nas reducirati na uzak prostor. Mi smo se skupo borili da taj stereotip maknemo, maknuli smo ga i što šire to bolje svima i vama i nama. Gospodin Zorić za repliku, pa onda gospodin Duraković.
Ja nisam za repliku.
Dobro, onda gospodin Duraković. 46
Ja sam se javio i, ako sam se bio zakleo da neću oko ovoga, ali stvarno, prije svega gospodinu Kuniću, pa ostalima da kažem, ovaj parlament nije pijaca. Koji ustupci? U ime koga vi govorite? Ja ne znam niste pomenuli stranku koju predstavljate i govorite u ime RS. Republika Srpska sad tobože daje neke velike koncesije i ima neki prag peko koga to vi nećete preći. Ovo je parlament države BiH i dajmo gledati o državnom interesu. A, Zorić, onako polušapatom mi kaže, on ne može gledati BiH televiziju. Pa normalno da ne možeš. Ti ne osjećaš državu BiH kao svoju, ali ona već se imitira. Sram tebe bilo. Dosta je više tvojih nacionalističkih ... ti Joviću, ma sram tebe bilo. Ma pusti to.
Molim vas prekunuću sjednicu ovdje.
Ma prekidaj.
Mislim, dobili ste riječ gospodine Durakoviću. Niko vas ne ometa.
Plediram da se ovdje ne govori o ustupcima ni o kakvim koncesijama ni o kakvim pijačkim nagodbama, već da probamo vidjeti da li je prijedlog zakona valjan, da li ga treba doraditi, da li ga treba amandmanski poboljšati i da li nešto u tom smislu trebamo zajednički činiti. Ja, recimo, cijenim inicijativu poslanika i zastupnika Filipa Andrića. Ono se u osnovi svodi na to, da programi BiH radio-televizije trebaju biti prilagođeni potrebama pojedinih konstitutivnih naroa itd. sve se svodi na to da se ta, emitovanje tih programa odvja odvojeno na tri različita kanala. Dobro, to je sa stanovišta ravnopravnost jezika, možda je na prvi pogled dobro. Samo, uvaženi Andriću, pošto se nešto bavim time, eter je više zasićen nego dole na zemlji. Prvo, pitanje je da li uopće u BiH u njenom eteru odnosno tom vazdušnom prostoru, postoje frekvencije i mogćnost emitiranja tih kanala na tri jezika, hrvatskom, srpskom i bosanskom. To je prvo da kažem tehničko i materijalno finansijsko pitanje. Drugo je, što sa stanovišta neke racionalnosti, zašto ne bi mogao biti predlog recimo da svaki dnevnik ili sve one udarne emisije, jedan dan budu na hrvatskom, jedan dan na srpskom, jedan dan bosanskom. Možda bi to bilo praktičnije i mogli bi smo onda tako naći vrlo lako kompromis, da bude zastupljena apsolutna ravnopravnost sva tri jezika. I sva tri, kako se kaže konstitutivna naroda. Dakle, može se i o tome razgovarati ali ne da ovde sada kažemo kako neko pravi ustupke ove ili one vrste. Ne treba niko praviti ustupke. U krajnjoj konsekvenci BH televizija već funkcionira i ja ću tebi Joviću ako kažem da me je sram reći, da je predominantan recimo hrvatski jezik na tome kanalu, predominantan. Čak da ja sam govorio hrvatski kada vi niste ni znali govoriti. Prema tome, maloprije ste rekli
Molim vas Joviću, dobićete riječ 47
Prema tome, prvo nemojte me prekidati molim vas. Ja vas nisam prekidao. Replika, šta je drugo. Dakle ja plebiram da se okrenemo ovome prijedlogu koji imamo na klupama i da vidimo da li ćemo i kako i na koji način u prvom ili u drugom čitanju o njemu se odrediti i slično, a ne da sada pariorno govorimo kako je neko ovde davao koncesije. I na kraju niko ovde nije ovlašten da daje koncesije ili ustupke u ime države BiH. Valjda smo mi poslanici državnog parlamenta i valjda mi trebamo da primarno branimo interes države BiH. I neko reče, je li Kunić da je to federalna država, nije ona se zove država BiH a ne federacija BiH i nemojte izjejdnačavati ono što uskračujete drugima, tražite za sebe.
Gospodine Kuniću, molim vas ako tražite riječ, dobićete je.
Konstitutivni narodi trebaju biti isto i u Republici Srpskoj, kao i u federaciji, sa istim pravima i istim obavezama, a to nije ne može biti federacija u federaciji to je država suverena i međunarodno priznata pod imenom država Bosna i Hercegovina a ne piše federacija Bosna i Hercegovina. Molim lijepo.
Hvala lijepo gospodine Duraković. Ovo je bila vaša replika. Replicirali ste i spominjali ljude koji nisu bili izravno uključeni i ovaj, imate pravo, nije sporno, nisam vas ni prekinuo ni ništa. Pa mislim da gledajte, ali vaša reakcija prema gospodinu Zoriću je zasluživala da vas prekinem, ali nisam, nisam, a i neću vas nikad prekinuti jer vas uvažavam, ali trebamo sad svi naći naćina da vodimo ovu raspravu i da svi damo doprinos da završimo ovu raspravu. Ja mogu prekinuti sjednicu, to imam pravo po Poslovniku na kratko vrijeme dok se malo strasti ne smire, ali evo plediram hoćemo li raditi ili nećemo, mislim. Gospodin Vinko Zorić, evo nakon replike Zorića.
Ja bih volio ako kolega Belkić može uvažiti da ja kratko rećem, jer ovaj, poslije pauze očekujem ispriku gospodina Durakovića. Ja sam rekao ovdje ovaj, doduše, ne u mirkofon ali sam rekao i stojim iza toga da ja ne mogu gledati BiH televiziju. A meni je odgovor da ja ne volim BiH i da zato ne gledam tu televiziju. Ja pozivam gospodina Durakovića naravno nakon što mi se ispriča da dođe kod mene, ja ću ga počastiti mezom i pićem, i da mi namjesti na televiziji BiH program. Ako to uspije, ima poklon od mene kakav želi. A ja sam gospodine Durakoviću svoju djecu učio ovako, kad su oni meni govorili da ne vole juhu, znate šta je juha, supa. Ja sam im rekao da se juha ne mora voliti ali se treba konzumirati.
Replika, gospodin Duraković, evo završićemo s replikama pa stanka 10 minuta. 48
Ako nešto gospodine Zoruću znači, ja vam se ispričavam. Ja ne ulazim u tajne vaših ljubavi, stvarno ali vaša je izjava i dobro je da ste potvrdili da vi nećete i ne volite gledati BH televiziju, a ovdje mi govorimo o instaliranju te televizije. Pa dobro ne morate, ljubav je čudna, ne mogu vas ja natjerati, a prihvatam poziv na piće, eto.
Stanka 10 minuta, hvala vam lijepo. [[PAUZA]] Uvaženi zastupnici nastavljamo sa radom. Sada se nalazimo na drugom čitanju Prijedloga zakona o Javnom RTV servisu. Imamo repliku gospodina Ive Mire Jovića, izvolite gospodine Joviću.
Gospodine predsjedatelju, uvaženo predsjedništvo, dame i gospodo zastupnici, ja mislim da moj nastup prema zastupniku Durakoviću je bio jedini mogući način evropskog tipa reći na njegove nebuloze, njegovo ponižavanje, omalovažavanje zastupnika jednog naroda i ljudi u ovom Parlamentu. Zato od sada molim, zaštitite od takvih napasnika ljude koji hoće pošteno raditi u ovoj zemlji. Onaj tko voli BiH onda voli njene građane, njegove institucije i zalaže se na funkcioniranju na pravima jednakopravnosti ljudi i građana i naroda u zemlji, a ne na način kako smo to danas ovdje imali, pa bih zato u cilju pojašnjenja svog govora rekao da sam ja obraćam se gospodinu Durakoviću jer mi se izravno obratio, 80-te godine gospodine Durakoviću vi ste rekli da govorite hrvatski prije mene. Vi i vaša partija ste me 80-te godine izbacili iz partije jer sam govorio hrvatski i to u sramotnom rješenju i napisali. Kad god htjednete, ja ću vam to rješenje donijeti. Rečeno da se radi o BiH sa mostarskim dogovorom i da ne može se uporabljavati hrvatski jezik. I to je partija tadašnja na čijem ste čelu vi bili napisala. Ja danas bogu hvala ne pripadam tom vremenu, i Bogu hvala ni moje dijete ni unuče neće pripadati. Takvi ljudi više neće odlučivati o sudbini moje obitelji. Drugo što vam želim replicirati je u tome da ako gospoda koja je danas ovdje, rekla da ne može iz tehničkih razloga gledati ovaku televiziju kakvu imamo u BiH, onda nitko nije postavio pitanje o ljubavi, nego ta zemlja mrzi tog čovjeka jer mu nije stvorila tehničke uvjete i mrzi taj kraj. I to je ona pobuna u nama koja jeste. Znači zemljo, obrati se svim ljudima da te volimo ko majku, a ne da nas odbacuješ. A mi to ne damo da se odbacimo. To je drugo što sam htio reći. I još jedno, poštovani prijatelji 1945.godine, a uvijek kažemo da je povjest učiteljica života. Na granici Austrije i Slovenije pobijeno je, svima je znano, civila i vojnika hrvatskih 220 tisuća, 7% Hrvata je izišlo iz rata onog drugog svjetskog, manje nego što je u rat ušlo. Međutim, cijelo vrijeme od 50 godina govorilo se o tzv. Hrvatskoj državi. Danas ne možemo više govoriti da je takozvana, a želim prenijeti sada na ovo, tadašnji engleski general Aleksandar III napisao je jednu lozinku da palubu treba počistiti. Disident Đilas u Njujorku reće da je ta lozinka značila Hrvate treba pobiti, da bi Jugoslavija živila. Danas u BiH puni su zatvori Hrvata. BiH će živjeti gospodo, ali samo sa Hrvatima. Nije ovo 45-a i neće se ponoviti 45. Aluzije koje iznosim su jasne. Ne može 49 televizija biti moja koja kaže da je tzv. Hercegbosna. I da na tom jednom završimo. Da mi ovdje više niko ne kaže koja je moja zastava, koji je moj grb,mog naroda. Da mi nitko više ne kaže volim ili ne volim. Ne želim više takva poniženja. I nije čudo što 50% hrvatske djece sa ovog Sveučilišta u Sarajevu odlazi već nakon prve godine studija.
Gospodin Nijaz Duraković, izvolite.
Gospodine Joviću vi po obićaju insinuirate i govorite jednostavno netačnu činjenicu. I rekoste da je 80-tih godina ili 80. partija vas izbacila. Uzgred budi rečeno ja tada nisam bio ni u kakvim organima Saveza komunista a rekli ste da vas je partija izbacila radi toga što ste govorili hrvatskim jezikom. Ja ponavljam da vi ni danas ne znate novohrvatski izrijek, iako se jako trudite, ali tih godina upravo na političkoj sceni BiH čelni ljudi su bili Hrvati. Vi ne možete reći da ste bili hendikepirani jer je na čelu bio Branko Mikulić pa onda Ante Budimir, Hrvoje Istok, pa onda Franjo ...kao ministar unutrašnjih poslova cijele Jugoslavje, pa Rudi Kolak kao glavni u Saveznoj skupštini itd. i svi su oni govorili boljim hrvatskim od vas. I niko nije bio izbačen iz partije. To je što se tog tiće. Drugo, uvijek spominjete Blajburg i žrtvu hrvatskog naroda. Tačno da su bile. Naravno, to sad povjesničari neka o tome govore, ali bio je Jasenovac, bila je Glina bilo je i mnogo štošta drugo. Bože moj, to je bila revolucija i ne možete generalno optuživati, ali na čelu te revolucije je bio Hrvat zvani Josip Broz. Bože moj, i vi sada govorite o tome da se niste mogli osjećati Hrvatom, da niste mogli govoriti hrvatski, što apsolutno je notorna laž, jer ja ću vam nabrojati stotine i stotine hiljada, uzmite moje tekstove iz 80-tih godina, pa ćete vidjeti da sam ja pisao tzv. hrvatskim ne takozvanim hrvatskim jezikom. Novoštokavskom izreka, ja, sa glagolima na ...itd. i sa ne sa arhaičnim nekim riječima, naravno da nisam govorio okolotrbušnom pantalodršcu je li, ili o miloklizu, ali govorio sam onako kako se je govorilo književno je li. Dakle, novoštokavski...i standardno jezički izraz. Svi ligvinsti Balkana bivše Jugoslavijes tvrde da se na nekadašnjen s-h području koje podrazumjeva dakle, i srpski i hrvatski i bosanski i crnogorski jezik, zapravo radi samo o standardno jezičkim varijantama. Kako se mi ovde dobro razumijemo u ovom parlamentu, tako valjda eto ima i pravo da svako tim svojim standardno jezičkim izrazom govori i to je na kraju krajeva ustavno sankcionirano. I stvarno ne vidim razloga da falficifirate povjest i da se obračunavate sa cjelokupnom povjesnicom od 60 godina preko mojih leđa i moje malenkosti. Niti sam vas ja izbacivao a niti sam vas primao u partiju, jer da sam se išta pitao, vi sigurno onde ne bi ste bili. Hvala.
Molim vas, dobićete repliku nije sporno, ali evo dobili ste i prekoračili smo vremenske okvire za repliku i jedna i druga. Ja vas molim, znači sada sviju dobili ste mogućnost da se kaže, da svodimo stvari na dnevni red i posao. Evo, izvolite gospodine Ivo Miro Jović. 50
Kada se sveučilišni profesor neargumentirano, neznanstveno lati posla koji mu ne pripada, onda to rugobarno izgleda. Gospodine Durakoviću izravno vam sada želim reći, u hrvatskom jeziku nikad nisu postojale pantale, tako ne može biti okolotrbušni pantalodržac jer je to riječ izvorno iz grčkog jezika pantaloni. To bi ste mogli znati.
Gospodin Mladen Potočnik. Molim vas da se skoncentrirammo. Ko misili da je danas bila prigoda da svi govorimo, da svi kažemo, nemojte da sad odemo preko jedne granice, dajte da se vratimo.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, ja predlažem da nsastavimo da radimo. Hvala lijepo.
Zahvaljujemo gospodinu Potočniku. Ko želi dalje riječ? Znači, prijave imamo, znači gospdin Vinko Zorić, Tihomir Gligorić je li, greška, gospođa Seada Palavrić i gospođa Azra, znači gospodin Vinko Zorić i gospođa Azra Hadržiahmetović. Izvolite gospodine Zoriću.
Evo ja sam htio vrlo kartko o ovom zakonu, pogotovo o amandmanu gospodina Andrića. Meni je malo degutantno da drugi uvjeravaju ovaj klub a smatrama da je ovaj klub i legitimni predstavnik jednog konsntitutivnog naroda u BiH, ovaj, šta je nama dobro. Ja sam nedavno sa gospodinom Pamukom i gospodinom Mišićem, bio na zasjedanju srednjoevropske inicijative u Ljubljani, to je bilo 16., 17. i 18. rujna, i pričali smo gore o pravima Roma u državama članicama srednjoevropske inicijative.Vjerujte mi da se tamo predviđaju puno veća prava za te narode, za Rome nego Filip tražii ovim amandmanom za hrvatski narod u BiH. Zar je dakle moguće da mi želimo ono što imaju manjine u ovim državama, odnosno koje, i mi se hvalimo da ćemo mi to donijeti u BiH. I naravno da treba donijeti i zaštititi manjine. Ja samo imam toliko reći o ovome zakonu, ništa više.
Hvala lijepo gospodinu Zoriću. Riječ ima gospođa Ahra Hadžiahmetović, izvolite.
Zahvaljujem. Uobičajeno ću vjerovatno ...u običajene diskusije koja je do sada vođena a imam potrebu da obrazložim amandmane koje sam podnijela.
Molim vas da ove dame uvažavamo i da im bar omogućimo. 51
Ja nisam čula šta je bila upadica, možda je i bolje je li tako. Ja sam podnijela dva amandmana. Jedan iz razloga što je jedan od članova predloženog zakona ovdje već prevaziđen. Konkretno amandman I odnosi se na član 35. koji prelaznim i završnim odredbama reguliše da će TV BiH, RTV kako ovde stoji, u prelaznom periodu emitirati pa se onda nabraja šta, da će imati prioritet u korištenju mreže itd. Obzirom da je Bosanskohercegovačka radio televizija već dobila svoju frekvenciju, ovaj mamandman odnosno sadržina ovog amandmana, ovog člana je već prezvaziđena. S toga predlažem amandman I da se briše član 35. Amandman II odnosi se na skraćeni naziv radi Javnog radio televizijskog servisa BiH u ovom predloženom tekstu akona, predložena je skraćenica BHRT. Amandmanom stoji ovdje prijedlog, skraćeni naziv Javnog radio televizijskog servisa BiH, BHB. U obrazloženju koje je dosta detaljno ovdje dato za sve poslanike koji su dobili amandmane jer čujem da neki iz tehničkih razlova vjerovatno još uvijek nisu dobili te amandmane, izmeđuostalog stoji da je a ja ću vas potsjetiti da je BHRT skraćenica dosta duga, da se nije mogla izvući jedna efikasna skraćenica koja bi i vizuelno i melodijom i izgovorom bila jednostavnija, popularnija, jednostavnija za prevod, pogotovo za prevod na engleski jezik koji je uobičajen u ovoj branši. Uz to ću vas potsjetiti da najpoznatiji javni servisi u Evropi imaju skraćenice BBS, RAI, ARD, ORF dakle sa tri slova, da je uz to što je nepraktična skraćenica az izgovor BHB dakle što je novi prijedlog, ime naše zemlje ustvari koje se može pročitati sa obje strane. Jednostavnija je u likovnom smislu, ima i velike mogućnosti za kreaciju a jednostavnija je za engleski jezik koji je ponavljam opet, uobičajen u ovoj branši i ima svoje značenje na engleskom, bosanskohercegovači brot kasting servis. Dakle, amandman II odnosi se na promjenu naziva skračenog naziva servisa koji je mnogo praktičniji, vizuelniji i mislim da bi bio mnogo pogodniji za sve buduće radnje, pogotovo medijske, likovne, vizuelne odnosno audio itd. kojima bi se ovaj servis bavio. Dakle dva amandmana koja se odnose na sadržinu predloženog zakona i još jedan komentar. Uz uvažavanje sva tri jezika, na kojima mi dobivamo prijedloge zakona, odnosno na kojima se zakoni objavljuju, ja moram reći da verzija na srpskom jeziku, odnosno čirilićnom pismu, sadrži i jedan apsurd zaista. Telešoping je engleska riječ i engleski jezik se piše latinicom a ne čirilicom. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospodođi Azri Hadžiahmetović. Ima li još prijavljenih za raspravu? Gospođa Seada Palavrić
Ja se želim samo osvrnuti na amandman gospođe Hadžiahmetović i mislim da njen prvi amandman ima mjesta, da je zaista riječ o novonastalim okolnostima i da ga treba prihvatiti. Međutim kad je riječ o drugome amandmanu i skraćenici i nazivu Radio televizije Bosne i Hercegovine, ja moram potsjetiti da je komisija prihvatila moj amandman na član 4. u kome je prihvaćeno Radio televizija Bosna i Hercegovina i skraćenica BHRT. Dakle 52 da bi se moglo osporavati onda je trebalo osporavati amandman, zapravo izvještaj komisije koji je prihvaćen. I msilim da bi zaista onda to proizvelo mnogo problema, pogotovo što bi to trebalo provesti kroz cijeli zakon, jer ja sam to dosljedno uradila i prihvaćeno je to i od strane predstavnika Vijeća ministara i od komisije. I s toga mislim da je drug amandman ne prihvatljiv a prvi je okej.
Hvala lijepo. Ima li još prijavljenih? Nema više. Zaključena rasprava o Prijedlogu zakona o Javnom RTV servisu BiH u drugom čitanju. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. Idemo po redoslijedu članaka na koje su uloženi amandmani. Prvi je amandman gospodina zastupnika Filipa Andrića, amandman I na članak 9. Prijedloga zakona o Javnom RTV servisu BiH. Molim Zastupnički dom da se izjasni o amandmanu I na članak 9. Prijedloga zakona gospodina Filipa Andrića. Glausjte sad. Znači, amandman sa 5 glasova za, 25 protiv, 4 suzdržana, nema potrebnu većinu i nije prihvaćen. Prelazimo na Amandman I gospođe Seade Palavrić na članak 19. Prijedloga zakona o Javnom televizijskom servisu Bosne i Hercegovine. Molim Dom da se izjasni o prijedlogu, o Amandmanu I na članak 19. predložen od gospođe Seade Palavrić. Glasujte sad. Znači 13 glasova za, 17 protiv. Amabndman nema potrebnu većinu, nije prihvaćen. Prelazimo na amandmane koje je podnjela gospođa Hadžiahmetović, Amandman I na članak 35. Molim Dom da se izjasni o Amandmanu I na članak 35. predloženog od strane gospođe Azre Hadžiahmetović. Glasujte sad. Amandman ima opću većinu. Nema entitetsku. Znači nema suglasnost, ali odmah smo išli na usuglašavanje, tako da sada se izjašnjavamo u drugom krugu, ali svi glasujemo. Dobro. Znači, molim, oni koji su protiv da glasuju. Glasujte sad. Amandman na članak I, Amandman I na članak 35. Ponavljamo glasovanje o Amandmanu I na članak 35. gospođe Azre Hadžiahmetović. 53 Molim Zastupnički dom da se izjasni, odnosno da se izjasne oni koji su protiv, jer je ovo drugi krug glasanja. Glasujte sad. Znači, amandman nije prihvaćen zato što je iz Entiteta Republika Srpska bilo 11 glasova protiv, više od 2/3. Prelazimo na izjašnjavanje o Amandmanu II na član 4. gospođe Azre Hadžiahmetović. Molim Dom da se izjasni o Amandmanu. Glasujte sad. Znači Amandman nije dobio opću većinu i nije prihvaćen. Time smo završili izjapnjavanje o amandmanima. Prije izjašnjavanja riječ je tražio gospodin Vineko Zorić. Izvolite.
Ja u ime Kluba tražim stanku od 1 minute dok mi iziđemo, neka farsa se nastavi.
Vi ćete razumjeti da ja želim biti minut slobodan sa svojim klubom. A nastavak ide normalno. Prvi zamjenik predsjedavajućeg će obaviti glasovanje.
Dobro, mogu ja sa svog mjesta odavde. Nije to problem. Dakle, izjašnjavamo se sada o ovom zakonu o Javnom radio televizijskom servisu Bosne i Hercegovine. Amandmani o kojima smo dakle danas glasali nisu usvojeni, nisu prihvaćeni. Ja pozivam Dom da se izjasni o ovom zakonu. Glasajte sad. Konstatujem da je Predstavnički dom Parlamentarne Skupštine Bosne i Hercegovine sa 24 glasa za, jednim glasom protiv i 5 suzdržanih glasova, uz potrebnu entitetsku većinu usvojio Zakon o Javnom radio televizijskom servisu Bosne i Hercegovine. Ja dajem sada pauzu od 2 minuta da se pozove kolega predsjedavajući da nastavi sa ovom sjednicom. Ostanite na mjestima, ja ću obavjestiti, neka službe obavjeste predsjedavajućeg. 2 minuta je pauza samo. [[PAUZA]] 54
Pred nama je 10-ta točka, to je Ad.10. Predlog zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine u drugom čitanju, Zakon broj 01,02-2-70/04 od 29.7.2004. godine Na 43. sjednici Prijedlog zakona je usvojen u prvom čitanju. Mjerodavna komisija nam je dostavila 2.9. izvješće. Kao što ste vidjeli nije bilo amandmana, ali komisija je ustanovila da omaškom nije preciziran broj, pa je izvršila popravku članka 239. Također je komisija konstatirala da treba izvršiti nomotehničku obradu teksta Zakona. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine. Nema prijavljenih za raspravu. Ovo je drugo čitanje, nema amandmana. Izjašnjavamo se o Prijedlogu zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine pod brojem koji sam pročitao u drugom čitanju. Molim Zastupnički dom da se izjasni. Glasujte sad. Sa 22 glasa za, bez glasova protiv, 6 suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom prihvaćen je Prijedlog zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine, Zakon broj 01,02- 2-70/04, od 29.7.2004. godine u drugom čitanju. Prelazimo na 11. točku dnevnog reda, to je Ad.11. Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi u drugom čitanju Na 43. sjednici Doma usvojili smo ovaj prijedlog zakona u prvom čitanju. 2.9.dobili smo izvješće mjerodavne komisije. Ona je kao što ste vidjeli usvojila 6 amandmana. U plenarnoj fazi Seada Palavrić podnjela je 2 amandmana i to jedan koji osporava amandman broj V komisije i jedan amandman koji želi ponovo braniti. Ja otvaram raspravu o amandmanima. Ima li prijavljenih? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu i prelazimo na izjašnjavanje o amandmanima. Znači Amandman I gospođe Seade Palavrić koji osporava Amandman broj V Zajedničke komisije za obrambenu i sigurnosnu politiku. Molim da se izjasnite o Amandmanu I gospođe Palavrić koji osporava Amandman broj V na Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi. 55 Molim vas da glasujete sad. Amandman ima opću većinu. Nema entitetsku. Znači idemo odmah u kontra glasovanje. Molim, pošto nema. Znači u drugom glasovanju, u drugom krugu glasovanja glasuju oni koji su protiv. Molim vas da glasujete sad. Traži se ponovo izjašnjavanje. Molim zastupnike da se izjasne, oni koji su protiv glasujte sad. Znači nema dovoljno 2/3 u
Čije nije prihvatilo? Dajte ponovite ponovo.
Molim vas, evo još ćemo jednom koristiti tehniku. Recite kad možete uključiti. Još jednom glasovanje. Glasuju samo oni koji su protiv. Glasujte sad. Pa ne, evo šta ti sad traže? Pa ima ljudi koji tvrde da iz tehničkih razloga i odmah su reagirali, kao što je. Niko nije ušao Seada nemojte. Bila je intervencija zastupnika koji je sjedio i glasovao stalno i kao što uvažavam kada i vi tražite, morao sam i sada uvažiti. Molim vas da to poštujemo. Amandman nije prihvaćen. Ima 2/3 iz Entiteta Republika Srpska. Prelazimo na izjašnjavanje o amandmanu I na članak 21. Prijedloga zakona gospođe Seade Palavrić. Molim da se izjasnimo o Amandmanu I na članak 21. gospođe Seade Palavrić. Glasujte sad. Ovaj amandman nije imao većinu, opću većinu. Konstatiram dakle da nije prihaćen. Time smo završili izjašnjavanje o amandmanima. Sada prelazimo na izjašnjavanje o Zakonu u cjelini u drugom čitanju. Molim Zastupnički dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o Državnoj graničnoj službi u drugom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram dakle da je sa 28 glasova za, bez glasova protiv i 3 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom prihvaćen Prijedlog zakona o Državnoj graničnoj službi i u drugom čitanju. Hvala vam lijepo. Prelazimo na 12. točku, to je 56 Ad.12. Prijedlog zakona o nadzoru kontroli prelaska državne granice u prvom čitanju, drugom čitanju, ne ispričavam se ovo je i dalje prvo čitanje Iako smo imali na 43. sjednici ovaj zakon u prvom čitanju. Tada je Dom usvojio zaključak kojim se Komisiji daje rok od 15 dana da razmotri zahtjeve koji su stigli od Uprave za indirektno oporezivanje i kao eventualno nove amandmane i da Domu dostavi novo izvješće. Komisija je novo izvješće dostavila 24.9. u kojem su sadržana 23 amandmana koje je Komisija usvojila. Komisija je konstatirala da je usvojila ponovo amandmane koji su bili sadržani u prvom izvješću Komisije te novih 17 amandmana koji su podneseni u novom roku u kontekstu smjernica koji su utvrdili domovi. U plenarnoj fazi nemamo amandmana. Napominjem da mi Prijedlog zakona razmatramo u prvom čitanju. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Hvala lijepo. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o Prijedlogu zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice u prvom čitanju. Molim Dom da se glasovanjem izjasni. Glasujte sad. 29 za, jedan protiv, 2 suzdržana, dovoljna opća i entitetska većina. Nije bilo amandmana. Predlažem da se Dom izjasni da li ćemo u drugom čitanju. Molim da se izjasnite. Glasujte sad. Dakle jednoglasno smo prihvatili da se o Prijedlogu zakon o nadzoru i kontroli prelaska državne granice izjasnimo i u drugom čitanju. Nije bilo amandmana. Molim da se izjasnimo i o Prijedlogu ovog zakona i u drugom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram da smo sa 28 za, bez glasova protiv i 4 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom prihvatili Prijedlog zakona o nadzoru i kontroli prelaska državne granice i u drugom čitanju. Prelazimo na 13. točku, to je Ad.13. Prijedlog zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda u prvom čitanju Na 43. sjednici usvojili proceduru po članku 104. Mjerodavna komisija je dostavila 24.9. izvješće. Komisija je usvojila dva amandmana. U plenarnoj fazi nemamo amandmana. 57 Ja otvarama raspravu o Predlogu zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda u prvom čitanju. Ima li prijavljenih? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda u prvom čitanju. Molim Dom da se izjasni o Prijedlogu ovog zakona. Glasujte sad. Konstatiram da je Dom sa 13 glasova za, bez glasova protiv i jednim suzdržanim, dovoljnom entiteskom većinom prihvatio Prijedlog zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda u prvom čitanju. Predlažem kako nije bilo amandmana da se izjasnimo hoćemo li ići i u drugo čitanje? Glasujte sad za drugo čitanje. Dakle prihvatili smo sa 31 glasom za, jednim protiv, i bez suzdržanih glasova i dovoljnom entitetskom većinom da se o ovom zakonu izjasnimo i u drugom čitanju. Kako u plenarnoj fazi nije bilo amandmana molim Dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda i u drugom čitanju. Glasujte sad. Znači sa 26 glasova za, bez glasova protiv, 5 suzdržanih i dovoljnom entitetskom većinom prihvatili smo Priejdlog zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjelu prihoda i u drugom čitanju. Ja se zahvaljujem zastupnicima i prelazimo na 14. točku, to je Ad.14. Prijedlog zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine u prvom čitanju Isto kao i u prethodnoj točci na 43. sjednici usvojili smo proceduru 104. Mjerodavna komisija dostavila vam je izvješće 24.9. i usvojila dva amandmana. U plenarnoj fazi nemamo amandmana. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Nema prijavljenih. Zaključujem prijave ili raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje u prvom čitanju o Prijedlogu zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Molim Dom da se izjasni. Glasujte sad. Sa 30 glasova za, bez glasova protiv i 2 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom prihvatili smo Prijedlog zakona o financiranju institucija Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. 58 Molim da se izjasnimo, kako nije bilo amandmana i o tome da li ćemo se izjašnjavati i u drugom čitanju. Glasujte sad. Znači prihvatili smo da se izjasnimo i u drugom čitanju sa 31 glasom za, bez glasova protiv i jednim suzdržanim. Kako nije bilo amandmana, molim Dom da se izjasni o Prijedlogu zakona o finansiranju institucija Bosne i Hercegovine i u drugom čitanju. Glasujte sad. 28 glasova za, bez glasova protiv, 4 suzdržana i dovoljnom entitetska većina, prihvatili smo Prijedlog zakona o financiranju isntitutcija Bosne i Hercegovine i u drugom čitanju. Hvala lijepo. Prelazimo na 15. točku dnevnog reda, to je Ad.15. Izvješće Zajedničke komisije o nastojanju za postizanje sporazuma o identičnom tekstu pa pod a) Zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka Bosne i Hercegovine, b) Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine, c) Zakona o Društvu crvenog križa/krsta Bosne i Hercegovine i pod d) Zakona o nestalim osobama u Bosni i Hercegovini Kao što smo na početku sjednice kazali prethodno je skinuta podtočka – Izvješće o usuglašavanju teksta Zakona o Agenciji za unapređenje inozemnih investicija, budući da Zajednička komisija još nije završila posao. Kako ste dobili izvješća o usuglašavanju teksta, tekst Zakona o sjemenu i sadnom materijalu usuglašen je usvajanjem jednog amandmana, Zakona o putnim ispravama, također je usuglašen usvajanjem jednog amandmana i Zakon o Društvu crvenog krsta/križa usuglašen je sa usvajanjem dva amandmana. Jutros je održana sjednica vezano za usuglašavanje teksta Zakona o nestalim osobama. Dobili ste izvješće. Postignuta je suglasnost. Pošto svi zakoni imaju suglasnost komisija, možemo li se izjasniti u paketu, ili ćemo pojedinačno? Tajnik Doma predlaže pojedinačno i ja to uvažavam. Prema tome molim Dom da se izjasni o izvješću Zajedničke komisije o usuglašavanju teksta Zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka Bosne i Hercegovine. Molim Dom da se izjasni. Glasujte sad. Sa 31 glasom za, bez glasova protiv, suzdržanim, jednoglasno smo prihvatili izvješće Zajedničke komisije o usuglašenosti teksta Zakona o sjemenu i sadnom materijalu poljoprivrednih biljaka Bosne i Hercegovine. 59 Prelazimo na izjašnjavanje o izvješću Zajedničke komisije o usuglašanom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama Bosne i Hercegovine. Molim da se izjasnite. Glasujte sad. Jednoglasno smo prihvatili izvješće Zajedničke komisije o usuglašenom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o putnim ispravama. Prelazimo na podtočku c), to je izvješće Zajedničke komisije o usuglašenom tekstu Zakona o Društvu crvenog križa/krsta Bosne i Hercegovine. Molim da se izjasnite o ovom izvješću. Glasujte sad. Takođe smo jednoglasno prihvatili izvješće Zajedničke komisije o usuglašenom tekstu Zakona o Društvu crvenog križa/krsta Bosne i Hercegovine. Hvala lijepo. I ostaje nam još Izvješće Zajedničke komisije o usuglašenom tekstu Zakona o nestalim osobama. Molim da se izjasniti o ovom izvješću. Glasujte sad. I ovo izvješćesmo prihvatili jednoglasno. Zahvaljujem se zastupnicima. Konstatiram da smo jednoglasno dakle prihvatili Izvješće Zajedničke komisije o usuglašenom tekstu Zakona o nestalim osobama u Bosni i Hercegovini. Prelazimo na 16. točku, to je Ad.16. Informacija Vijeća ministara Bosne i Hercegovine o unutarnjoj zaduženosti Otvaram raspravu o ovoj informaciji. Kolegij predlaže, pošto nema nikoga iz Vijeća ministara da ovo odložimo raspravu za narednu sjednicu. Hvala vam lijepo. Mislim da postoji koncenzus. Ne trebamo glasovati. Znači ova rasprava ide na narednu sjednicu. Hvala lijepo. Prelazimo na 17. točku, to je Ad.17. Specijalno izvješće Obudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine o pitanjima registracije birača radi ostvarenja aktivnog biračkog prava i ostvarenju pasivnog biračkog prava nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini na općinskim izborima 2004. godine Dobili ste gospodo zastupnici Specijalno izvješće Ombudsmena. 60 Na sjednici smo bili pozvali predstavnika Ombudsmena da bude nazočan sjednici tijekom razmatranja oko izvješća. Jutros je bio gospodin Mariofil Ljubić. Trenutno ga nema. Ja otvaram raspravu o ovom izvješću. Gospodin Mirsad Ćeman. Molim vas da uključite gospodina Ćemana. Gospodin Ćeman u ime Ustavno-pravne komisije.
Hvala lijepa. Vrlo kratko. Dakle Ustavno-pravna komisija je juče razmatrala ovaj izvještaj Ombudsmena, prihvatila konstatacije, ocjene, prijedlog mjer, odnosno ono što treba uraditi i predlaže, ali nismo uspojeli u međuvremenu uraditi pisani dakle izvještaj o tome, ali eto ja ću to vrlo kratko reći dakle, i predlaže u onom dijelu u kome je riječ o inače dogradnji Izbornog zakona, a podsjetiću da je jedna radna grupa Izborne komisije radila na dogradnji Izbornog zakona i to u dvije faze. Prva faza je bila ono što je već urađeno dakle pred općinske izbore i sjetićemo se jel šta smo usvojili. A u drugoj fazi je ostalo da se neke inicijative od kojih su neke i preko ovoga parlamenta plasirane i druge, a tiču se općih rješenja, ne samo dakle karakteristično za loikalne izbore nego uopće o izbornom sistemu itd. dakle da se u toj drugoj fazi pristupi što je moguće prije, ali da za razliku od dosadašnjeg rada, gdje je radila radna grupa Izborne komisije da se taj dio posla izmjesti ustvari u Vijeće ministara. Mislim da je tako raspoloženje bilo i u radnoj grupi same Izborne komisije i da ustvari Vijeće ministara pripremi Prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona, ukoliko treba i šta treba za ovu narednu fazu. Dakle uz ovu, evo uz ovaj prijedlog Ustavno-pravne komisije po pitanju daljnje dogradnje Izbornog zakona i uz konstataciju da smo prihvatili one druge prijedloge i ocjene koje dala institucija Ombudsmena, ja dakle završavam ovaj izvještaj i još jednom molim za razumjevanje što nismo uspjeli pisani izvještaj napraviti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se gospodinu Ćemana i također pozdravljam gospodina Mariofila Ljubića Ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine. Ako želi uzeti učešće može. Želi li još neko? Dobro. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu i predlažem da se izjasnimo o izvješću, Specijalnom izvješću Ombusmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine uz ovu sugestiju, odnosno dopunu koju je dao gospodin Ćeman u ime Ustavno-pravne komisije. Molim vas da glasujete sad? Konstatiram da smo sa 26 glasova za, bez glasova protiv, 3 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom, da je Zastupnički dom prihvatio Specijalno izvješće Ombusmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine o pitanjima registracije birača radi ostvarenja aktivnog biračkog prava i ostvarenju pasivnog biračkog prava nacionalnih manjina u Bosni i Hercegovini na općinskim izborima 2004. godine. Hvala lijepo. 61 Ostala nam je još 18. točka, to je Ad.18. Prijedlog odluke o zastupničkom mandatu gospodinu Munibu Jusufoviću, zastupniku u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Ja sam vas o tome jutros izvjestio. Prijedlog odluke dobili ste tijekom sjednice. Ja otvaram raspravu. To smo usuglasili na Proširenom kolegij.0 Ima li prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Molim Zastupnički dom da se izjasni o Prijedlogu odluke o zastupničkom mandatu gospodinu Munibu Jusufoviću, zastupniku u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Glasujete sad. Konstatiram da je Zastupnički dom sa 27 glasova za, bez glasova protiv i 2 suzdržana i dovoljnom entitetskom većinom prihvatio Prijedlog odluke o zastupničkom mandatu gospodinu Munibu Jusufoviću, zastupniku u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Ja se zahvaljujem zastupnicima i u 16. sati i 15 minuta zaključujem 45. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Naredna 46. sjednica, kako sada stvari stoje biće 26. ovog mjeseca. Hvala vam lijepo. Sjednica je završila sa radom u 16,15 minuta.