Poštovane dame i gospodo zastupnice i zastupnici molim vas da počnemo sa sjednicom. Otvaram 53. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našeg Doma i predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak obavijestio je Dom da neće biti nazočan današnjoj sjednici zbog ranijih obveza; ministar komunikacija i prometa BiH Ismir Jusko poslao je obavijest da nije u mogućnosti biti nazočan na današnjoj sjednici, te će iz Ministarstva komunikacija i prometa BiH biti nazočan zamjenik ministra Saša Dalipagić. Kašnjenje je najavio zastupnik Asim Sarajlić. Prema podacima službe sjednici je nazočno 38 zastupnika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za sjednicu, u skladu sa člankom 167. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, zastupnicima će biti omogućeno postavljati zastupnička pitanja u usmenom obliku. Pitanja su poredana redosljedom pristizanja, te će ih zastupnici tim redosljedom i izlagati. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih zastupničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem zastupnici Aleksandri Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Pa, evo, moje pitanje je prilično davno postavljeno ali cijenjenog ministra nije bilo na sjednicama, nadam se da će mi danas dati odgovor. Pitanje je upućeno ministru Mektiću. Mene zanima – Da li bezbjednosne agencije na nivou Bosne i Hercegovine raspolažu podacima da su na području Trebinja boravila ili borave lica povezana sa ekstremnim pokretima koja predstavljaju opasnost za bezbjednost? Takođe – Da li nadležne agencije zadužene za bezbjednost raspolažu informacijama da na području ovog grada postoje terorističke prijetnje? Hvala.
Hvala. Odgovor, ministar sigurnosti. Izvolite. 2
Poštovana predsjedavajuća, uvaženo radno predsjedništvo, Kolegij Predstavničkog doma, poštovani poslanici, dame i gospodo. Na poslaničko pitanje Ministarstvo bezbjednosti daje sljedeći odgovor. Agencije u sastavu Ministarstva bezbjednosti, odnosno Državna agencija za istrage i zaštitu BiH, Granična policija BiH, Direkcija za koordinaciju policijskih tijela BiH, Služba za poslove sa strancima, kao i Obavještajno-bezbjednosna agencija BiH u vezi navedenog pitanja izjašnjavaju se da ne raspolažu informacijama da se na području Trebinja, da je boravila ili borave lica koja su povezana sa ekstremnim pokretima, niti raspolažu bilo kakvim informacijama da na području ovog grada postoje terorističke prijetnje, terorističke organizacije koje bi predstavljale opasnost po bezbjednost Bosne i Hercegovine. Hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnica ima komentar? Izvolite.
Raduje me ministrov odgovor i takav odgovor sam i očekivala. Ovo pitanje je postavljeno da bi se umirila javnost u Trebinju. Naime, mene je jako mnogo ljudi iz Trebinja pitalo za ovakve mogućnosti preplašeni činjenicom da je zamjenik gradonačelnika na Skupštini Grada Trebinja izjavio da se Košarkaški kamp Dejana Bodiroge, koji ima desetogodišnju tradiciju, ove godine neće održati, odnosno sad već nije održan, zbog terorističkih prijetnji u Trebinju. Očito neke svoje nesposobnosti, ukidanje jednog takvog dobrog projekta kao što je Košarkaški kamp Dejana Bodiroge vlast je opravdala zastrašivanjem stanovništva. Drago mi je i zaista vjerujem u informaciju ministra Mektića da je to tako. Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Denisu Bećiroviću. Izvolite.
Cijenjena predsjedavajuća, dame i gospodo. Moje pitanje se odnosi, i još jednom ga postavljam, na kršenje elementarnih ljudskih prava nane Fate Orlović iz Konjević Polja. Pitanje postavljam ministrici za ljudska prava i kompletnom Vijeću ministara BiH. Naime, svi ili većina, jako dobro zna da je nana Fata Orlović bila izložena stravičnoj torturi, da je poslije rata na njenoj privatnoj imovini bespravno sagrađen vjerski objekat. Stoga sam, evo, prije i dva mjeseca ponovo pitao i nadležno resorno ministarstvo šta se čini u tom pogledu da se ispravi ova nepravda, a predložio sam i neke konkretne mjere. I danas bih želio čuti od resorne ministrice – Šta je konkretno urađeno po tom pitanju do sada? Nisam slučajno na prošloj sjednici Doma pitao da li ima i jedan sličan primjer na teritoriji Bosne i Hercegovine da je neko napravio bespravno vjerski objekat na imovini, na tuđoj imovini, dakle na imovini nekog građanina. I na kraju čuli smo da je bio jedan primjer, da je on riješen i da osim ovog slučaja nema više takvih slučajeva na teritoriji Bosne i Hercegovine. Mislim da je 3 krajnje vrijeme da se to pitanje riješi i u Bosni i Hercegovini. Treba ga riješiti i zbog toga što građani i narodi Bosne i Hercegovine treba da se okrenu budućnosti. I, evo, očekujem sada odgovor od Vijeća ministra BiH.
Hvala. Zamjenik ministra, izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Uvažena predsjedavajuća, gospodo zamjenici, dame i gospodo poslanici, gospodine predsjedavajući Savjeta ministara, gospodo ministri i zamjenici, mediji i gosti. Dozvolite da odgovorim na poslaničko pitanje uvaženog poslanika Denisa Bećirovića i da mu se zahvalim na postavljenom pitanju. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH ukazuje na činjenicu da ova institucija nije zaprimila zahtjev od strane Fate Orlović kako bi pokrenuli bilo koju aktivnost u rješavanju ovog pitanja koje je vođeno po imovinsko-pravnom zahtjevu Fate Orlović. S obzirom da nam je i nedavno postavljeno pitanje vezano za ovu problematiku ministrica je tada rekla da ćemo se obratiti Instituciji ombudsmena za ljudska prava. Iz ove institucije nam je dostavljen odgovor u kojem se naglašava da se Institucija ombudsmena neće miješati u proces odlučivanja sudova, podsjećajući da su odluke Ustavnog suda BiH konačne i obavezujuće, te da će u slučaju da bude donesena presuda u korist stranke na koju se odnosi poslaničko pitanje Institucija ombudsmena putem svojih preporuka i u jasno definisanim vremenskim okvirima zahtijevati od odgovornih javnih organa da preduzmu mjere na provođenju presude. Ombudsmeni naglašavaju problem dužine trajanja sudskog postupka, te činjenicu da takođe Institucija ombudsmena nije zaprimila žalbu bilo koje strane u ovom predmetu. Ombudsmeni zaključuju da postoje elementi koji upućuju na zaključak da se radi o povredi prava na suđenje u razumnom roku koje je zaštićeno članom 6. stav (1) Evropske konvencije o ljudskim pravima i osnovnim slobodama, o čemu su u svom godišnjem izvještaju već izvještavali ukazujući na rad pravosuđa. Također smo uputili upit Ustavnom sudu BiH koji u svom odgovoru u vezi trenutnog statusa ovog predmeta navodi da je apelantica Fata Orlović 16.10.2014. godine podnijela apelaciju Ustavnom sudu BiH. Ustavni sud BiH je o apelaciji broj AP-4492/14 odlučio na 106. plenarnoj sjednici Ustavnog suda održanoj 28.09.2017. godine. Kako smo obaviješteni ... Redakciona komisija Ustavnog suda BiH obavlja ... odluke koja će u roku od mjesec dana ... donošenja odluke biti dostavljena apelantici, te će biti objavljena na službenoj web stranici Ustavnog suda.
Hvala. Da li želite komentirati? Izvolite zastupniče.
Moram reći da sam krajnje nezadovoljan sa sadržajem odgovora. Iz ovog odgovora jedino može se zaključiti da u ovoj zemlji vlada mrak i da ovdje nema ni prava ni pravde. I kako ste Vi govorili i pokazivali da u ovoj zemlji vlada mrak ne znam da li je neko namjerno ili nenamjerno ali i pola sijalica je u tom trenutku isključeno, valjda da dočaraju ovaj mrak. 4 Od Vas kao resornog ministarstva i od Vijeća ministara sada tražim da mi najkasnije u roku od 30 dana dostavite pisanu informaciju o kršenju elementarnih ljudskih prava nane Fate Orlović s prijedlogom konkretnih mjera za pomoć ovoj građanki države Bosne i Hercegovine. Nana Fata Orlović, bez obzira kako se ko ponašao u ovoj zemlji, je postala simbol borbe za rodnu grudu, simbol nepotkupljivosti i simbol dostojanstvenosti. Ona [[govornik se upozorava na vrijeme]] šalje i sadašnjim i budućim generacijama jednu važnu poruku, i s tim ću završiti, ta poruka glasi – bosanskohercegovačka rodna gruda nije na prodaju i ona nema cijenu. Ta poruka nije monoetnička već važi za sve dobre ljude u Bosni i Hercegovini.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Mirsadu Đonlagiću. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pozdravljam sve kolegice i kolege. Prije izvjesnog vremena je Agencija za akreditaciju i razvoj visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini podnijela zahtjev za prijem u Evropsku asocijaciju ovih agencija zvanu ENKA i odgovor koji je Agencija ta dobila je zaista nešto što mora svakog čovjeka koji brine o budućnosti ove zemlje i svakog od nas pojedinačno vrlo zabrinuti. Naime, ocjena stanja u visokom obrazovanju koja je tim povodom data je do te mjere alarmantna da je meni prosto neshvatljivo. Ali ja razumijem u ovom problemu nema dovoljno adrenalina pa ni mediji to ne prate na odgovarajući način ali svejedno zadaća ovog Doma i svih nas kojih sjedimo ovdje jeste da razgovaramo vrlo ozbiljno o tom problemu. U tom smislu sam postavio pitanje Ministarstvu civilnih poslova, odnosno ministru, gospodinu Osmanoviću pitanje, da li tim povodom tog odgovora koji je zaista razočaravajuću, ozbiljan, zabrinjavajući i upozoravajući, nazovite ga kako god hoćete, za perspektivu i budućnost visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini, jer je očito da ovako kako ide neće moći dalje. Time se ugrožava budućnost ove zemlje i svih nas pojedinačno, ponovo to govorim, i ja sam zamolio gospodina Osmanovića da mi kaže, da mi odgovori – Da li po tom pitanju ima namjeru Ministarstvo civilnih poslova nešto uraditi, i ako ima nešto uraditi kakve su to namjere koje Ministarstvo civilnih poslova, bez obzira na ustrojstvo zemlje i nadležnosti koje su prisutne, o svim stvarima se može razgovarati, jer ljudi donose zakone ali ih ljudi i mijenjaju? E u tom smislu bih ja želio odgovor, ali koliko vidim gospodin Osmanović nije tu prisutan bio. Moram da naglasim i to, to je moje pitanje bilo inicirano za jučerašnju zajedničku sjednicu ali greškom je došlo do, evo, do toga da ja to pitanje postavljam danas. Juče je gospodin Osmanović bio ovdje, ali danas ovdje nije i ne znam da li ću moći dobiti odgovor na to pitanje. Hvala.
Hvala. Odgovor, zamjenik ministra. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, poštovani članovi Kolegija, uvažene poslanice i poslanici, članovi Savjeta ministara. 5 Prvo bih želio da se zahvalim poslaniku Đonlagiću na postavljenom pitanju. Složiću se sa gotovo 100% konstatacija iz samog pitanja. Pitanje visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini je nešto što, kako Vi kažete, nikada nema dovoljno adrenalina i samim tim vrlo često nije interesantno za medije, a plus ... odgovoru Ministarstva moraćemo se držati onoga što su ustavne i formalne nadležnosti Ministarstva i iz toga slijedi i odgovor na Vaše pitanje. Prilikom tumačenja i trenutnog dešavanja povodom prijema Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta BiH u punopravno članstvo Evropske asocijacije za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju ili ENKA treba imati na umu da je ovdje riječ o provjeri kvaliteta rada Agencije i njene usklađenosti sa evropskim standardima ... osiguranja i kvaliteta, te da je prema tvrdnjama menadžmenta Agencije Međunarodna komisija eminentnih stručnjaka iz oblasti osiguranja kvalitete, koje je imenovala ENKA, tokom posjete Agenciji u svom izvještaju ocijenila Agenciju pozitivnom ocjenom. Međutim, Odbor ENKA nije uvažio preporuke Komisije eksperata koje je sam imenovao. Takođe prema informacijama kojima raspolažemo Agencija će u skladu sa procedurom uložiti žalbu na prvostepenu odluku Odbora ENKA-e. Ovim putem naglašavamo da je prema Okvirnom zakonu o visokom obrazovanju BiH Agencija samostalna upravna organizacija, te da je shodno utvrđenim nadležnostima za predstavljanje Bosne i Hercegovine u međunarodnim organizacijama za kvalitet u visokom obrazovanju samostalno podnijela zahtjev za punopravno članstvo u ENKA neovisno od Ministarstva civilnih poslova ili bilo koje druge institucije u Bosni i Hercegovini, te da stoga ovo Ministarstvo u skladu sa procedurama ENKA do sada nije, niti je, niti će dobiti bilo kakav odgovor po ovom pitanju. Uvažavajući samostalnost i nezavisnost Agencije u radu, te činjenicu da Ministarstvo civilnih poslova nije posrednik niti učesnik u komunikaciji između ENKA-e i Agencije odgovore na sva pitanja i širu informaciju u vezi punopravnog članstva egzaktno treba tražiti isključivo od Agencije kao samostalne upravne organizacije. Agencija je takođe najpozvanija da inicira mjere i aktivnosti koje bi vodile do punopravnog članstva u ENKA i čime bi svakako imala i imaće podršku Ministarstva civilnih poslova. Ministarstvo civilnih poslova će i dalje, kako u saradnji sa nadležnim obrazovnim vlastima u Bosni i Hercegovini, tako i agencijama za obrazovanje nastaviti [[govornik se upozorava na vrijeme]] poduzimati intenzivne aktivnosti na reformi i podizanju kvaliteta obrazovanja, uključujući i nivo visokog obrazovanja kao što je to činilo i do sada, te nastaviti pratiti dešavanja u vezi sa članstvom u ENKA. Hvala.
Hvala zamjeniče ministra. Zastupnik želi li komentirati odgovor? Izvolite.
Ja se zahvaljujem na odgovoru, on je, uslovno govoreći, korektan u okviru političkih konotacija kakve sad vrijede vezano za visoko obrazovanje. No, odgovor koji je dobiven od ove ENKA asocijacije je da je presnažan uticaj politike, da je previše prisutna politika u obrazovanju, da ne postoje ustaljene procedure, da se ne pridržavaju ustaljenih procedura, da Upravni odbor Agencije koji, evo, ja sam u toj komisiji koja bira članove Upravnog odbora, je direktno pod nadzorom politike. Prema tome, to je jedna, to je, 33 sam ja stavke izdvojio iz tog odgovora koji su vrlo ozbiljno problem i ovo je samo jedan dio tih problema. I ja mislim da ovakav odgovor koji sam ja dobio, možda on ne može biti drugačiji, ali popraviti situciju sigurno neće Hvala. 6
Hvala. Riječ dajem zastupniku Saši Magazinoviću. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Pozdravljam Vas, zamjenike, poslanike, poslanice i sve ostale prisutne, naravno i članove Vijeća ministara. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara, gospodinu Zvizdiću, odnosi se na dvije teme o kojima smo i do sada razgovarali. Prošli put smo dobili odgovor da prerano pitam pošto su prošle tek dvije godine mandata. Evo, sada su prošle tri godine mandata, pa da ponovim pitanje. Vi ste najavili usvajanje dva prijedloga zakona, odnosno predstavili dva svoja cilja u ovom mandatnom periodu, jedan je usvajanje Zakona o strateškim investicijama u Bosni i Hercegovini, a drugi je formiranje Banke za obnovu i razvoj Bosne i Hercegovine. Nakon tri godine mandata ja postavljam pitanje – Dokle ste stigli sa realizacijom Vaših obećanja iz ekspozea na osnovu koga ste, pretpostavljam, dobili povjerenje? Vjerujem da su ljudi dijelom i radi toga glasali za Vas. I još jedna stvar koja je zaista važna, a to je Vijeće za nacionalnu sigurnost koje ste obećali na samom početku mandata. Evo, nakon tri godine – Dokle smo stigli sa formiranjem Vijeća za nacionalnu sigurnost, gdje ste obećali da ćete objediniti koordinaciju svih bezbjedonosnih struktura kako bi pojačali sigurnost svih nas, je li, građana, a onda i države Bosne i Hercegovine?
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, članovi predsjedništva, uvažene dame i gospodo zastupnici, poštovane kolege članovi Vijeća ministara, uvaženi mediji, gosti, sve vas lijepo pozdravljam i u moje ime i u ime Vijeća ministara BiH. Ovo su tri pitanja, ja se na njima zahvaljujem uvaženom zastupniku Magazinoviću, samim tim bi moj odgovor trebao biti šest minuta, ne nikako dvije, ali očito smo ograničeni na vrijeme od dvije minute. Dakle, samo par konstatacija. Nije prošlo tri godine mandata, prošlo je 30 mjeseci mandata ovoga sastava Vijeća ministara BiH. I svako u mom ekspozeu to su samo neki od ciljeva za koje Vi u ovom trenutku pitate, imali smo mi tamo i druge ciljeve kao što je dinamiziranje evropskih integracija, je li, obzirom na prethodnih osam godina potpune blokade, što smo napravili, je li, pa naravno realizacija talinskih uvjeta, obzirom na činjenicu da nismo zatekli ni jednu uknjiženu lokaciju, onda smo ih uknjižili 30, napravili kredibilni napredak, pa naravno ekonomski razvoj obzirom na rast GDP-a koji je bio -0,9% ili 1,1%, sad ide preko 3% sa izvozom od 17,6%, itd. Dakle, bilo je puno drugih ciljeva, ali svakako i ovi ciljevi o kojima Vi govorite. Što se tiče Vijeća za nacionalnu sigurnost mi smo značajno unaprijedili koordinaciju i saradnju svih policijsko-obavještajnih agencija na nivou Bosne i Hercegovine, potpisan je Ugovor sa Europol-om i sa svim drugim potrebnim međunarodnim agencijama i u prilog tome govori činjenica da, i Bogu hvala zbog toga, imamo prilično stabilnu situaciju u tom smislu. U zadnje, praktično, dvije godine nije došlo do bilo kakvog incidenta koji bi mogao biti 7 okarakteriziran kao akt terorizma ili bilo koje vrste nacionalne netrpeljivosti. Aktivno sarađujemo, vrlo smo pouzdani partneri i u regionu i međunarodnim okvirima u tom vidu. A što se tiče samoga vijeća ja i dalje mislim da, bez obzira na protivljenja koja imamo sa nižih nivoa, obzirom na nadležnosti koje postoje u Bosni i Hercegovini, da bi tijela koja postoje, a to je Udarna grupa i Operativna grupa koje se, prije svega, bave terorizmom i koordinacijom između policijsko-obavještajnih agencija se mogla pretvoriti u jednu vrstu vijeća koje bi na jedan ozbiljniji, dodatno ozbiljan [[govornik se upozorava na vrijeme]] koordiniralo sve procese. Što se tiče pitanja u vezi sa Razvojnom bankom, naravno postojao je takav prijedlog, on je bio predložen i u pisanoj formi, bilo je riječi o jednom fondu ili, evo, da kažemo banci koja bi bila vezana za ekonomski razvoj Bosne i Hercegovine i ulaganje u privredne kapacitete Bosne i Hercegovine, no, naravno, takav prijedlog nije prihvaćen od strane niti svih članova Vijeća ministara, a svakako niti od entitetskih nivoa vlasti koje smo u tom smislu konsultirali. Smatram da bi takav fond predstavljao značajan napredak za Bosnu i Hercegovinu. Nastavit ćemo na tome raditi, nisam do kraja optimista što se tiče fonda, ali jesam optimista što se tiče ostalih brojnih ciljeva koje sam istakao u mom ekspozeu. Hvala.
Hvala predsjedatelju. Zastupnički komentar, izvolite.
Kao i obično, ovaj, odgovor je nedovoljno precizan, da ne kažem da ga nema. Predsjedavajući, Vama ne treba šest minuta da odgovorite na ova tri jednostavna pitanja, treba Vam samo da izgovorite pet riječi, a to je otprilike pet sekundi. Tih pet riječi – nisam ispunio obećanja data Parlamentu, I ja sam zadovoljan i sa takvim odgovorom. A ovo što nam obrazlažete i odgovarate na pitanje koje nije postavljeno je, na neki način, također dio odgovora i svako ga može tumačiti za sebe. Dakle, nema Vijeća za nacionalnu sigurnost, nema Zakona o strateškim investicijama i nema formiranja Banke za obnovu i razvoj. Ako sam dobro shvatio neće ni biti, pa da Vas ne pitam sljedeći put, preću na neke druge stavke iz Vašeg ekspozea. A kako se korektno može odgovoriti na pitanje vidjeli smo od Vašeg prethodika, gospodina Vojina Mijatovića koji je, iako nije mogao ponuditi rješenje, dao korektnu i konkretnu informaciju. I kada bi i Vi odgovarali na taj način vjerujem da bi postojalo veće zadovoljstvo od strane poslanika prema Vijeću ministara. Zahvaljujem
Hvala. Riječ dajem zastupniku Hazimu Rančiću. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovana predsjedavajuća, kolegice i kolege. Moje pitanje je za ministra Juska – Šta je urađeno na utvrđivanju trase puta Sarajevo – Beograd? Naime, krajem prošle godine sam s kolegama podnio inicijativu da ta trasa ide pravcem preko Tuzle, Beograda i Brčkog, jer svi parametri na to ukazuju. Imamo i zadnje 8 medijske informacije o zadnjoj posjeti predsjednika Erduana Srbiji gdje je najavljena ta mogućnost, naravno i aktivnost tri gradonačelnika Tuzle, Brčkog i Bijeljine, pa evo ja molim resornog ministra da kaže dokle se došlo na utvrđivanju te trase puta, jer svi parametri ukazuju da taj put treba ići preko Sjeveroistočne Bosne.
Hvala. Odgovor, zamjenik ministra. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća, članovi Kolegija, uvaženi zastupnici, kolege iz Vijeća ministara, dame i gospodo. Prije svega uvaženom zastupniku ću na njegovo pitanje odgovoriti, trenutno stanje sa ovom inicijativom za izgradnju brze ceste Sarajevo – Beograd. Naime, trenutno su u opciji dvije trase i to trasa Žepče-Tuzla-Bijeljina i druga Sarajevo-Pale-Višegrad-Vardište. I drugu stvar koju imamo tu je stav Srbije koji je nepromijenjen od samog početka, znači oni će dovesti, ovaj, svoj dio ceste do točke Kotromani koja ... Vardišta. Sada bih rekao nekoliko riječi o trenutnim aktivnostima Ministarstva vezane za ovaj ... inicijativu. Ministarstvo je 29.09.2017. godine zaprimilo odgovor od turskog ministra ekonomije kojim se i dalje izražava spremnost za realizaciju projekta ove brze ceste Sarajevo – Beograd, međutim uz uvjet da se odredi ... trasa ... [[ne razumije se]] Sukladno zaključku sa posebnog sastanka entitetskih ministara prometa i predstavnika Ministarstva komunikacija i prometa BiH dogovoreno je da se, nakon zaprimanja odgovora od Turske, u donošenju konačne odluke o trasi uključe i entitetski premijeri. Nakon zaprimljenog odgovora Ministarstvo komunikacija i prometa je zajedno sa predstavnicima entitetskih ministarstava formiralo Radnu grupu sa zadatkom poduzimanja pripremnih radnji kako bi se mogao zakazati zajednički sastanak entitetskih premijera i predstavnika entitetskih resornih ministarstava i Ministarstva komunikacija i prometa u cilju donošenja zajedničke odluke o trasi. Prvi sastanak Radne grupe trebao bi se održati u narednom tjednu, te nakon okončanja rada poduzeće se dalje potrebne aktivnosti. Hvala.
Hvala. Komentar zastupnički je li ima? Izvolite zastupniče.
Ma, poštujem ja entitete i njihovu nadležnost, ali ovo je posao od interesa cijele države Bosne i Hercegovine i ne može se uraditi bez institucija države Bosne i Hercegovine. I ja zato molim Ministarstvo i Vijeće ministara, i sve nas ovdje, da taj put se gradi po parametrima na osnovu kojih se odlučuje o izgradnji ili autoputa ili brze ceste, a to je i broj ljudi koji se povezuje, i broj vozila, i količina prometa, roba, ljudi, usluga. Dakle, svi argumenti idu u prilog da se taj put gradi preko Sjeveroistočne Bosne, preko Tuzle, Brčkog i Bijeljine. I ja molim da oni koji donose ili misle da donose odluku da uvaže ove argumente. Hvala. 9
Hvala. Riječ dajem zastupniku Salki Sokoloviću. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Pozdravljam članove Kolegija, kolegice i kolege poslanike i predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministre, goste i medije. Ured za reviziju institucija BiH Izvještaj o finansijskoj reviziji izvršenja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2016. godinu posebnu pažnju posvetio je isplatama obaveza po pravosnažnim sudskim presudama. Naime, u 2016. godini u okviru pozicije direktni transferi za isplatu obaveza po pravosnažnim sudskim presudama realizovano je oko 5.400.000 maraka. Nažalost, izdaci za sudske sporove i dalje predstavljaju značajan odliv sredstava iz budžeta institucija Bosne i Hercegovine. Sredstva planirana u budžetu institucija za 2017. godinu su znatno veća i iznose oko 8,5 miliona KM što znači da se isti nemaju tendenciju smanjenja već naprotiv iz godine u godinu se povećavaju. Realizovani izdaci u 2016. godini uglavnom se odnose na naknadu šteta po osnovu zaključenih ugovora o javnim nabavkama, izdavanju CEM dozvola, nezakonitog prestanka radnog odnosa, neprovođenja odluka Ustavnog suda i drugih. Spomenuću nekoliko međunarodnih ili dva međunarodna arbitražna postupka koja se trenutno vode ili su se vodila. Prvi je po tužbi Elektroprivrede Slovenije pred Međunarodnim centrom za rješavanje investicijskih sporova u Vašingtonu, vrijednost spora je 1.400.000.000. Dva, pred Arbitražnim sudom u Hagu po tužbi Strabag AG Beč protiv Ministarstva komunikacija i prometa BiH u vrijednosti od 1.256.000 maraka. Stav je Ureda za reviziju institucija da određeni broj sporova proizilazi zbog nedovoljne primjene zakona, slabosti u funkcionisanju sistema unutar institucija, te niskog stepena odgovornosti i nedomaćinskog ponašanja. Obzirom na naprijed navedeno pitam predsjedavajućeg Vijeća ministara kao odgovornog, najodgovornijeg u Vijeću ministara – Da li Vijeće ministara BiH ima namjeru uspostaviti mehanizam za utvrđivanje odgovornosti za štete nanesene institucijama, odnosno budžetu Bosne i Hercegovine obzirom da do sada zbog manjka odgovornosti i nedomaćinskog odnosa prema javnim sredstvima niko nije odgovarao?
Hvala. Odgovor, ministar financija. Izvolite.
Pozdrav svima uz želju za uspješan rad. Vezano za pitanje gospodina Sokolovića baziraću se na tematiku koju pitanje sadrži i ono što radimo i da bi se štete smanjile. Treba reći da je u prethodnim godinama Ministarstvo financija i trezora rijetko dobijalo naloge za plaćanje pravosnažne sudske presude od strane Pravobraniteljstva već je njihova realizacija išla uglavnom putem izvršnog postupka, te naplatom sa transakcijskih računa Ministarstva financija i trezora koji su nosili i određene dodatne troškove. Uočavajući slabosti po ovom pitanju i u cilju bolje suradnje sa Pravobraniteljstvom, u cijelosti uvažavajući preporuke Ureda za reviziju Ministarstvo financija je donijelo Instrukciju o načinu izvršenja ili plaćanja izvršnih sudskih presuda preko proračuna Bosne i Hercegovine. Navedenom Instrukcijom je precizirano da kao temelj za rješenje za plaćanje sudskih presuda 10 može biti i nalog Pravobraniteljstva BiH prema Ministarstvu da izvrši plaćanje po pravosnažnoj sudskoj pesudi, izvršno sudsko rješenje koje se realizira od strane poslovne banke u sustavu Jedinstvenog računa trezora. Ovom Instrukcijom je detaljno definirana procedura plaćanja pravosnažnih sudskih presuda u roku za dobrovoljno ispunjenje od 15 dana od donošenja pravosnažnog rješenja s ciljem izbjegavanja dodatnih troškova iz izvršnog postupka, kao i međusobna komunikacija sa Pravobraniteljstvom po pitanju dostavljanja naloga za plaćanje sa svim neophodnim elementima. Ministarstvo financija je odradilo već niz aktivnosti na temu ovih, reguliranja ovih izdataka, pokrenuli smo aktivnosti na pripremi softverskog rješenja koje će omogućiti razmjenu podataka sa Visokim sudskim i tužiteljskim vijećem BiH vezano za pravosnažne sudske presude koje se odnose na institucije Bosne i Hercegovine. Formirali smo stručni tim sa zadatkom pripreme i razmjene podataka sa Visokim sudskim i tužiteljskim vijećem gdje će softversko rješenje u prvom redu omogućiti ažurnu evidenciju o svim pravosnažnim sudskim presudama kao i potrebne elemente za izvršenje plaćanja istih u roku za dobrovoljno ispunjenje u suradnji sa [[govornik se upozorava na vrijeme]] Razmotrili smo mogućnost, kroz evidenciju kojima raspolaže VSTV, ... omogućuje naprednije planiranje sredstava u proračunu i niz drugih, ja ću Vama dati ovo i u pismenoj formi. U 2016. godini je isplaćeno obveza po ovom osnovu 5.364.000 što sigurno predstavlja značajan iznos. Međutim, u 2015. je isplaćeno 8 miliona 320 što je puno manje i ovaj novi način, po meni, donosi rezultate. Treba samo posebnu pozornost skrenuti da u iznosu isplaćenih sudskih presuda za 2016. iznos od 1.460.000 maraka se odnosi na pravosnažne sudske presude, isplate naknada troškova prijevoza, toplog obroka, odvojenog života sucima, tužiteljima i drugim kategorijama stručnog osoblja zaposlenog u pravosudnim institucijama. Znate da smo uputili prijedlog zakona kako bi spriječili još veću štetu. On je usvojen na Zastupničkom, ali nije i na Domu naroda. Eto, hvala.
Hvala ministru. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Evo, ja se zahvaljujem ministru na informaciji, međutim suština mog pitanja je bila – da li postoje mehanizmi? Ovo je dijelom, znači nešto se radi, ja nisam ni sporio to da Vijeće ministara nešto po tom pitanju ne poduzima, međutim mi nemamo konkretnih mjera. Ja, ako se neko sjeća, sam prilikom rasprave Izvještaja o radu Vijeća ministara za 2016. godinu upravo pomenuo ovaj primjer Strabaga, neko je tu odgovoran, ovaj, a ako je firma dobila na tenderu izjutra, a naveče joj neko poništio taj tender pa uveo trećeg izvođača, znači da u tom lancu ima neko ko treba da sjedi u zatvoru. E to mene interesuje – šta po tom pitanju Vijeće ministara radi. Ja znam da to nije sadšnjost ovog Vijeća ministara, to su repovi koji se vuku dugi niz godina, ali je na ovome Vijeću ministara da uspostavi mehanizam da se to ubuduće ne dešava i da [[govornik se upozorava na vrijeme]] par tih iza rešetaka koji se, ovaj, spram javnog novca odnose na ovakav način, da ne kažem, evo može se prepoznati kako, jer ne mogu ja direktno reći da je neko odgovoran ili nije, ali cifre govore, način ponašanja i rad da se nešto vrlo loše dešava i to treba kroz mehanizam otkriti i na takav način spriječiti tu dalju aktivnost. Hvala, izvinite na ovome.
Hvala. 11 Riječ dajem zastupniku Senadu Šepiću. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo predsjedavajuća. Moje je pitanje predsjedavajućem Vijeća ministara – Šta je Vijeće ministara BiH u ovom mandatu konkretno uradilo da olakša prelazak i samnji gužve na graničnim prelazima u Bosni i Hecegovini i kada će trajno riješiti pitanje gužvi i otvaranje malograničnih prelaza Hadžin Potok, Tržačka Raštela i Zagrad za saobraćaj i prelazak ljudi i roba? Ja se unaprijed izvinjavam svima vama koji, evo, slušate da ovo pitanje postavljam po ko zna koji put, ali jednostavno zbog potrebe, zbog interesa ogromnog broja ljudi, ja vam moram reći da dolazim iz izborne jedinice u kojoj je skoro pola ljudi imao problem ove vrste, tako da ne mogu sam se sebi načuditi što smo u poziciji da skoro evo tri godine pričamo o ovome problemu i gdje je ustvari taj, kako bi rekao, šta nam, šta nas to sprječava da u tom smislu budemo ažurniji, budemo agilniji i barem na takav način pomognemo ljudima. Dakle, ovaj problem, kao što rekoh, posebno on se u zadnje vrijeme, on je primjetan na prostoru cijele Bosne i Hercegovine, ali je izrazito aktuelan na prostoru Unsko-sanskog kantona. Ja moram priznati da se nešto počelo raditi, dakle imaju neki pomaci, ali su oni nedovoljni da bismo mogli reći i da bismo mogli govoriti o tome da smo nešto, rekao bih, posebno uradili za ove ljude. Jedan je granični prelaz, jedan je malogranični prelaz otvoren za saobraćaj roba i ljudi i on je u ova tri mjeseca pokazao tu ogromnu opravdanost jer je preko njega u prosjeku između 20 i 25 hiljada prelazaka bilo samo u jednom mjesecu. Tako da su one ogromne gužve negdje sa dva sata sad smanjene, na onome glavnom graničnom prelazu, sad smanjene na nekih sat i po. Dakle, moje je pitanje i zato apeliram da se ovaj malogranični prelaz koji, kojem sad ističe važenje otvorenosti 1. novembra da se on produži i dalje jer se pokazala opravdanost za njim, jer se i pokazalo da je to moguće uraditi, sad je samo potrebno da se to, ovo što je bilo privremeno na tri mjeseca produži za stalno i da se konačno pokrene i inicijativa, odnosno konačno pokrene i proces da se otvore i ova druga dva prelaza, s obzirom, ponavljam, da postoji ogroman interes, da postoji već ova i opravdanost, postoje i razlozi i da se u tom smislu otvaranjem ova dva nova malogranična prelaza riješi trajno ovo pitanje gužvi i zastoja. Na takav način bismo mogli evo rekao [[govornik se upozorava na vrijeme]] tim problemima o kojima već duže vremena govorim.
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Zahvaljujem se svakako na pitanju. Kao što je uvaženi zastupnik Šepić kazao, mi evo već izvjesno vrijeme aktivno radimo na problemu koji je star skoro 20 godina i naravno da se mogao i trebao i ranije riješiti, ali prihvatamo sve razloge zbog kojih trebamo sada biti posvećeni upravo rješavanju ovog pitanja zbog stanovnika kojima je to neophodno. Što se tiče graničnog prelaza Hadžin Potok–Bogovolja, on je otvoren 01.08. ove godine na rok od 3 mjeseca do 01.11. i on će se, on će i dalje nastaviti funkcionirati, jer znači značajno rasterećenje graničnog prelaza Maljevac–Izačić, a riječ je o prekategorizaciji iz prekograničnog u međunarodni koji, naravno, mogu koristiti svi građani ne samo oni sa propusnicom, tako da će se njegov status nastaviti i dalje i na njemu će biti urađeno i regulisano sve ono što ovisi u ovome trenutku od Bosne i Hercegovine i što može učiniti taj prelaz potpuno funkcionalnim. Što se tiče graničnog prelaza 12 Tržaška Raštela on je, naravno, otvoren za pogranični saobraćaj, ali imamo problem 5 km makadamskog puta koji se ne nalazi na teritoriji Bosne i Hercegovine, nego se nalazi na teritoriji Hrvatske koja je taj projekat kandidirala kod Evropske komisije i još uvijek nema odgovor od Evropske komisije, a oni nemaju obezbijeđena u ovom trenutku budžetska sredstva da asfaltiraju taj dio puta. A do sada su, po informacijama zadnjim koje smo u razgovoru sa njima dobili, uložili preko 500 hiljada eura na opremanje objekata koji se nalaze na tom prelazu. Za 10 dana će biti sjednica Mješovite komisije, ja sam insistirao da se to pitanje ponovo stavi na dnevni red i da vidimo da li i Bosna i Hercegovina, da nađu modalitet, mi smo spremni da učestvujemo u ukupnoj realizaciji i završetku tog projekta, bez obzira što je riječ o teritoriji Republike Hrvatske i tih 5 km puta da bude do kraja završeno, čime bi taj prelaz onda trajno bio u funkciji, bio bi prekategoriziran i značajno bi pomogao stanovnicima, prije svega toga dijela Bosne i Hercegovine. A što se tiče graničnog prelaza Zagrad–Pašin Potok, u ovome trenutku predstavnici Mješovite komisije ispred Republike Hrvatske nisu saglasni da se taj prelaz otvori, niti da dođe do njihove prekategorizacije. Dva puta je to bilo na dnevnom redu, oba puta imamo negativan odgovor od strane Republike Hrvatske za taj prelaz.
Hvala. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Evo mogu kratko. Dakle, hvala predsjedavajući, vezano za nastavak ovoga Hadžin Potok važno je, evo, da kažete i garantirate da će to se nastaviti raditi i poslije 01.11. dakle to je važna stvar. Vezano za Tržačka Raštela moj apel, ponovo šaljite inicijative prema hrvatskoj strani uradite, da uradimo ono što je do nas. I molim Vas kad sam već ovdje ustao, ima tema i Unske pruge koja stoji negdje oko 3-4 mjeseca sa hrvatske strane je spremna, od naših institucija spremna, uvrstite to na dnevni red Vijeća ministara, da i u tom smislu imamo neki pozitivan odgovor, jer imam ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Super, znači imamo neko pozitivno mišljenje od hrvatske strane i da mi iskoristimo naš ... Hvala.
Hvala. Riječ dajem zastupniku Damiru Bećiroviću. Izvolite zastupniče.
Hvala. Ja svoje pitanje postavljam u ime grupe zaposlenika FIPA-e, a kratko je pitanje za predsjedavajućeg Zvizdića – Da li je i ako jeste kada je istekao mandat članovima Upravnog odbora FIPA-e? 13
Hvala. Odgovor, predsjedatelj Vijeća ministara. Izvolite.
Naravno kratko pitanje, jasno pitanje, kratak i odgovor. Prije toga samo napomena da je u skladu sa Zakonom o Agenciji za unapređenje stranih investicija propisano da Upravni odbor FIPA-e ima 9 članova, koji se imenuju na mandatne periode od 2 godine i to dva člana imenuje Vijeće ministar BiH, jednog člana, po jednog člana Vlada Federacije i Vlada Republike Srpske, jednog člana imenuje Vanjskotrgovinska komora BiH, dva člana predstavljaju poslovnu zajednicu na način da jednog imenuje Asocijacija poslodavaca Federacije, a drugog Savez poslodavaca Republike Srpske i konačno dva člana imenuje Vijeće, odnosno Savjet stranih investitora u Bosni i Hercegovini. Dakle, ukupno je 9 članova, od tih 9 članova, za 4 člana je istekao mandat i to za dva člana koja dolaze ispred Savjeta ministara BiH i članove koji dolaze ispred entitetskih vlada. Od entitetskih vlada je već zatraženo da oni imenuju svoje nove članove, a što se tiče Vijeća ministara ovi novi članovi će biti imenovani najdalje zajedno sa entitetskim u 30 dana.
Hvala. Da li zastupnik želi komentirati? Izvolite.
Naravno, kako da ne. Ono samo što fali u odgovoru predsjedavajućeg Zvizdića je da kaže da je prije pet godina istekao mandat članovima koji dolaze ispred Vijeća ministara i da je jedan od članova i Vaš generalni sekretar kojemu je takođe istekao mandat i u Vijeću ministara koji i tu, znači, radi van mandata dvije godine. Stoga bi ja Vas zamolio da mi dostavite u pismenoj formi Vaš odgovor i da proširite sa iznosom naknade koji je isplaćen za rad u Upravnom odboru u ovih pet godina od kada je istekao mandat za članove koji dolaze ispred Vijeća ministara. Hvala.
Hvala. A sada zastupnice i zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Otvaram raspravu po dnevnom redu. Za raspravu se javio zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Materijal je podjeljen, na osnovu člana 71. Poslovnika predlažem novu tačku dnevnog reda pod nazivom – Informacija o vrsti, broju, intenzitetu i troškovima posjeta i putovanja ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine drugim državama, te svrha istih po interese Bosne i Hercegovine i njenih građana. 14 Kratko obrazloženje: Pprema podacima dostupnim na zvaničnoj internet prezentaciji Ministarstva vanjskih poslova pod Poglavljem – aktuelnosti utvrđeno je da je ministar vanjskih poslova, gospodin Igor Crnadak tokom manje od 10 mjeseci 2017. godine imao 44 različita putovanja, odnosno posjete drugim državama. Kopije svih tih izvještaja sa njihove stranice su u prilogu. Uvidom u iste podatke samo četiri posjete su opisane kao službene, jedna kao bilateralna, šta god to značilo, bilateralna je svaka posjeta nekoj drugoj državi, dok se ostala putovanja odnose na učešće na konferencijama, forumima, otvaranju objekata i slično. Istovremeno, kao što je svima ovdje poznato ministar Crnadak gotovo nikad ne prisustvuje sjednicama domova Parlamentarne skupštine, uključujući i zajedničke sjednice. Ministar je u medijima izjavljivao da je opis njegovog posla da putuje, te se uporedio sa drugim ministrima vanjskih poslova u svijetu. S tim u vezi, evo šta poređenje kaže. Prema dostupnim podacima gospođa Hilari Klinton, jedna od najaktivnijih državnih sekretarki SAD-a u istoriji te zemlje, imala je tokom svog mandata idući broj putovanja: 2011. – 24 različita putovanja, podsjećam Crnadak 44; 2010. – 21 različito putovanje, Crnadak 44; 2009. – 15 različitih putovanja. S tim u vezi postavlja se pitanje zbog čega ministar Crnadak u odnosu na gospođu Klinton prednjači po broju pojedinačnih putovanja, te je gotovo izjednačen po broju zemalja koje je posjetio, izjednačen sa gospođom Klinton, i to jednom od najaktivnijih državnih sekretarki, sekretara u istoriji SAD-a. Takođe imam podatke i kopije za 2016. godinu, zaista nisam htio opterećivati službe, pošto je ovo puno deblji, jer se radi o cijeloj 2016. godini, 61 različito putovanje. Dakle, u kontinuitetu ministar Crnadak ima prosjek od pet putovanja mjesečno, 61 za 12 mjeseci u 2016., 44 za manje od 10 mjeseci u 2017. Takođe prema podacima dostupnim na web stranici Ministarstva vanjskih poslova ministar Crnadak je u ovoj 2017. godini obavio samo dva telefonska razgovora, jedan sa ministrom vanjskih poslova Makedonije i jedan sa ambasadorom Španije. A upravo bi telefonski razgovori kontinuirani trebali ustvari biti aktivnost ministra vanjskih poslova jer bi to, tu bi se radilo o kontinuitetu, u takvim razgovorima na primjer pričalo bi se ovim graničnim prelazima i drugim bitnim pitanjima, a ne bi se samo hodalo da se otvaraju objekti. U svakom slučaju stog predlažem da Predstavnički dom obavi raspravu o ovom pitanju, te da usvoji zaključke koji iz takve rasprave proisteknu, a sve sa ciljem zaštite i promocije interesa Bosne i Hercegovine i njenih građana. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Mislim da je uvrštavanje ove tačke apsolutno besmisleno. Naravno da su i ova putovanja promocija interesa Bosne i Hercegovine i valjda neko lobiranje za interese Bosne i Hercegovine. Ja moram reći da sam zabrinuta kada sam čula za ovo poređenje sa sekretarkom SAD-a gospođom Hilari Klinton, jer kad ste Hilari Klinton i kad ste sekretar SAD-a onda vam svi dolaze na noge, al' kad ste mali i nemoćni, kao što smo mi, onda morate onim velikim i komšijama i po Evropskoj uniji i svuda da idete i lobirate za svoje interese. I posao ministra inostranih poslova jeste da lobira za interese i bojim se da onda ovi pokazatelji pokazuju da je Igor Crnadak putovao mnogo manje nego što ova zemlja ima potrebe. Znači, Hilari Klinton 46 putovanja, žena kojoj čitav svijet dolazi na noge, i koju, i njene službenike pitaju kako da 15 glasamo, gdje. A mi treba da idemo i da molimo za podršku. I mi podržavamo, sasvim sigurno je ministar Crnadak uradio jako mnogo, pa uradio je jako mnogo za evropski put Bosne i Hercegovine lobirajući po Briselu olakšane uslove. A ja ću vas podsjetiti da je nekad u vrijeme prošlog Savjeta ministara i onog u kome je sjedio vaš ministar Alkalaj i koji je imamo daleko veći broj putovanja, tad su nam uslovi za predaju kredibilne aplikacije bili rješavanje presude Sejdić-Finci. Hvala.
Hvala. Zastupnica Milica Marković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Moj krivi navod, odnosno replika se odnosi na malopređašnje izlaganje gospođe Aleksandre Pandurević, koja pokušava da brani ono što je neodbranjivo, jer smo svi svjesni u ovom Parlamentu pozicije ministra inostranih poslova, čiji angažman i rad u prethodne tri godine je dao najmanje, od svih ministara dao je najmanje koristi ovoj zemlji. I ja se apsolutno slažem i podržavam da ova tačka ide na raspravu ovog Parlamenta, ali mislim da nije primjereno da danas to obavimo, da danas ide, nego možda za neku narednu sjednicu zbog toga što smo materijal dobili prije pola sata i u prilogu Vaše tačke, odnosno zahtjeva za tačku dnevnog reda stoje sva obrazloženja, dakle, gdje je on išao, zašto je išao i šta su rezultati tog putovanja. Nama treba to da pročitamo i da se kvalitetno pripremimo za tu raspravu. A što se tiče efekta njegovog rada, kad sam se već javila da kažem, dakle pored toga što je on vrlo skupo koštao poreske obveznike ove zemlje, dakle i Federacije i Republike Srpske to što je hodao i putovao, njegova putovanja su dala vrlo negativan efekat posebno na Republiku Srpsku. To je jedan od rijetkih primjera, mislim danas, do danas jedini primjer ministra iz reda srpskog naroda u Vijeću ministara koji je svoju poziciju koristio da nablati i okleveće institucije Republike Srpske, kao što je radio u Briselu i Salzburgu, to smo čuli i vidjeli na medijima, gdje je vrlo oštro i neprimjereno oklevetao i instituciju predsjednika i instituciju Vlade Republike Srpske. E, to su plaćali poreski obveznici, jedan dio novca obezbijedili za putovanje Igora Crnadka i to je neprihvatljivo i nas to posebno zanima da obavimo raspravu i da vidimo je li to njegova misija kao ministra iz reda srpskog naroda u Vijeću ministara da to radi. A za razliku od toga Klub SNSD-a je na početku njegovog mandata, mislim da smo mu i kroz poslanička pitanja više puta uputili taj zahtjev da kao ministar inostranih poslova revidira, odnosno uvede više reda u diplomatsko konzularnu mrežu Bosne i Hercegovine i da se pozabavi time. Očigleno je da čovjek [[govornik se upozorava na vrijeme]] pored ovoliko putovanja nije stigao da se time bavi, jer je, evo informacija kaže da je samo dva telefonska razgovora obavio u tri godine, hoće reći da je čovjek išao na teren da radi, al' to što je on išao na teren je skupo koštalo ovu zemlju i dalo vrlo malo koristi i efekta. Za razliku od toga on se, on se osilio da okleveće [[govornik se upozorava na vrijeme]] institucije Republike Srpske što nije uradio nijedan prethodni ministar koji nije bio iz reda srpskog naroda, kao što je bio Sven Alkalaj, kao što je bio Labumdžija i neki drugi, to je jedino [[govornik se upozorava na vrijeme]]
Hvala. 16 Prije no što dam riječ, molim sve zastupnice i zastupnike da se pridržavaju Poslovnika i zbog vremena koje imamo. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Samo vrlo kratko kolegici Marković, ovo je procedura, dakle otvori se, stavi se na dnevni red i onda proisteknu zaključci i onda mi s tim zaključcima, ustvari to je jedini mehanizam koji imamo na raspolaganju, zadužimo Ministarstvo vanjskih poslova da nam dostavi sve informacije. Dakle, ja sam kao poslanik ovdje malo hendikepiran, jer ja se mogu samo oslonit na web stranicu Ministarstva vanjskih poslova koja mi daje ove podatke i koji su zaista katastrofalni. Ja kažem, evo za 2016. je još deblji, ovaj, bunt, da tako kažem, ali u svakom slučaju prosjek je jasan, pet putovanja mjesečno. Zaista se divim kako čovjek može stići. E sad, kad je u pitanju opet ovo poređenje sa uvaženom gospođom Klinton, vidite, pogledajte sve sam ovdje dostavio gdje je sve ministar Crnadak putovao. Da je on ovdje za tri godine, dvije i sedam mjeseci, kako gospodin Zvizdić cjepidlači, posjetio državnog sekretara SAD-a ja ne bi otvarao ovu raspravu. Ali gospodin Crnadak nema takvih posjeta i sad Vi govorite državnom sekretaru SAD-a ljudi idu na noge. Pa da naš ministar ima takvu posjetu ja ne bih otvarao ovo pitanje. Ne želim pominjati niti jednu pojedinačnu zemlju zbog toga što bi bilo rizično bilo koga uvrijediti, ali je činjenica da na ovoj listi nema najbitnijih zemalja svijeta, a isto tako i kad postoje sastanci u nekim od tih zemalja pogledajte uglavnom se to svodi na otvaranje objekata, prisustvovanje kulturnim manifestacijama, itd. I stoga ja smatram da Predstavnički dom treba danas otvoriti ovu raspravu, iz rasprave će proisteći različiti zaključci, ja sam siguran da će različiti klubovi imati različite zaključke i onda se kroz te zaključke, između ostalog, može i MIP zadužiti da dostavi određene odgovore, određene podatke, na kraju krajeva i uporedne podatke sa prethodnicima gospodina Crnadka. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja želim da kažem da je kolega Damir Arnaut evidentno vrlo sistematično pripremio ovu tačku dnevnog reda i da što se tiče Kluba SDP-a mi ćemo podržati da se ovo uvrsti u dnevni red. Mislim da je dobra stvar i za vas kao predlagače da su i poslanici SNSD-a podržali da ovo bude tačka dnevnog reda. Zašto to govorim? Zato što su ogroman doprinos u trasiranju našeg puta ka NATO savezu dali upravo čelnici SNSD-a, od Nebojše Radmanović, kolege Nikole Špirića, Živkovića, itd. S druge strane kolega Igor Crnadak, ministar vanjskih poslova je u ove tri godine žestoko minirao te vanjskopolitičke ciljeve, odnosno naš put ka NATO savezu i ja mislim, kolega Arnaut vjerovatno ste to planirali tokom diskusije da ukažemo da je to klasična zloupotreba položaja od strane ministra vanjskih poslova i on sasvim sigurno treba zbog toga da primi i određene političke sankcije.
Hvala. 17 Zastupnik Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Kolege, koleginice, poslanice i poslanici. Prvo tražim od službi da mi dostave sve podatke koje su dostavili Damiru Arnautu vezano za Igora Crnadka. Dakle, sve podatke koje su službe dostavile kolegi Arnautu da dostave i meni pa ću ja provjeriti te telefonske razgovore I na kraju krajeva očito je da neki imaju pristup službama na jedan sasvim drugačiji način od ostalih kolega. Što se tiče tačke dnevnog reda nema nikakvih problema da raspravljamo o ovoj i svakoj drugoj tački dnevnog reda, da raspravljamo o doprinosu svakog ko sjedi ovdje u Parlamentu i svakog ministra u ove tri godine, i radu ovog Parlamenta i radu Savjeta ministara, tako da i sa ovim nemam nikakav problem, ja čak mislim da nije loša tema. Mogli bi raspravljati i o drugim ministrima, direktorima agencija, puteva, na različitim nivoima, zamjenika, itd. Ali pošto je prijedlog samo gospodin Crnadak, vjerovatno je problem gospodina Crnadka upravo to što je pokušao da sredi odnose na nivou diplomatske mreže i što je tačno tamo gdje nije trebao. Čudi me da je to zasmetalo kolegi Arnautu, ja mislim da je to više trebalo zasmetati nekim drugima nego njemu.
Hvala lijepa. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Član 7. stav (1) Poslovnika kaže da poslanik ima prava i dužnosti utvrđene, da ne nabrajam, između ostalog Kodeksom ponašanja poslanika i delegata. Nemojte molim vas dopustiti ovakvo obraćanje službama Parlamentarne skupštine BiH jer se ovim vrši pritisak. Dakle, evo ja sada tvrdim da nikakvu pomoć službi Parlamenta nisam imao da, ja sam svjestan da sam mlađi od kolege Novakovića, pa se dobro koristim internetom, a moje kolege iz Kluba mogu potvrditi da sam jutros došao u kancelariju malo ranije, sve sam našao na internetu i to na web stranici Ministarstva vanjskih poslova BiH. Dakle, ne može biti transparentnije, ovo su podaci gospodina Crnadka, uključujući i ova dva telefonska razgovora. I ako Vam trebaju nemojte vršiti pritisak na službe, evo dođite ja ću Vam dati kopije, a na kraju krajeva kopije što se tiče putovanja su već podijeljene, veze nema sa službama, ne vršite pritisak na službe.
Molim Vas, nisam vidjela gdje se odnosi ovdje povreda, gdje je povreda Poslovnika. Ja nisam vidjela, pažljivo sam slušala i Vas i gospodina Momčila Novakovića. Znači, nema apsolutno povrede, molim Vas vodite računa i o Kodeksu. Danas svako od vas uzima sebi za pravo da tumači Kodeks. Ako treba, onda se to treba uraditi onako kako to Kodeks traži. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. 18 Oko tih kršenja Poslovnika, ja sam prije dvije godine pokrenuo incijativu o smjeni ministra Crnadka sa jednim razlogom i nažalost to nikad nije bilo na dnevnom redu. Neko je prekršio procedure u ovom Parlamentu, iz kojeg razloga ja ne znam. Ja sam to tada tražio iz jednog razloga, zato što je zabranio uposlenicima Ministarstva vanjskih poslova da učestvuju u obilježavanju 20. godišnjice genocida u Potočarima kada je u Potočare dolazilo više i državnika i ministara iz cijelog svijeta. Ali, evo, do vas je zašto to nije bilo na dnevnom redu i vi vjerovatno znate odgovor na to, ali da se vratim na ovo što je kolega Arnaut pokrenuo. Ja mislim da ovaj Parlament ima pravo, problem je što on ne raspravlja o onome što bi trebao. Dakle, o radu svih agencija na nivou države nikada ne raspravljamo, ne znamo ni kakvo je stanje tamo, nisam siguran da je u svim agencijama baš stanje dobro. U principu nemam problem da ministar vanjskih poslova putuje, ali imam problem ako su ta putovanja uzaludna. Ii stoga mislim da treba otvoriti jednu takvu vrstu rasprave na Parlamentu i vidjeti da li su ona ili nisu imala svrhe, koliko je Bosna i Hercegovina bliža Evropskoj uniji i u zadnje tri godine ili koliko je ona bliža NATO paktu ove zadnje tri godine. Dakle, to bi mogli dobiti odgovore iz svih ovih putovanja i diskusija i svega onoga što je radio ministar u posljednje vrijeme. Ali mi imamo problem što ministri putuju čak i u susjedne zemlje, a ne otvore najvažnije teme koje su problem između zemalja, od raznih tema koje smo aktuelizirali ovdje na Parlamentu. Dakle, nikada, ili mi ne znamo da su one bile teme razgovora ministara i ministra, između ostalog, vanjskih poslova. S tim u vezi, dakle, ne treba bježati u ovom Parlamentu da se o bilo čemu razgovara [[govornik se upozorava na vrijeme]] Dakle, to ne znači da je neko kriv ili nije kriv. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Moram se prvo osvrnuti na krivi navod koleginice Marković da ministar Crnadak ne radi ništa da sredi haos u DKP-u. Taj haos je ostao iza gospođe Ane Trišić-Babić koja očito nije imala vremena da se bavi malo i tim, jer je hodala po svijetu mnogo više od Igora Crnadka, ali je hodala da lobira za NATO. I drago mi je da danas ovdje vidim da je ministar Crnadak ustvari meta zbog svojih izjava o NATO-u. I ovdje imamo jednu koaliciju, SNSD, SBB, SDP i, evo, uvaženi kolega Ahmetović, čija je meta ministar Crnadak zbog svog stava prema NATO-u. Hvala.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ja sam zaista rekao da nemam ja protiv, dakle, ja ne kažem da je ministar kriv. Ja sam prije dvije godine rekao zašto mislim da je ministar kriv. Što Kolegij to nije stavio na dnevni red, to je problem Kolegija, ali nemam problem što je ministar išao i stotinu puta negdje, ali ako je od toga imala korist Bosna i Hercegovina. Mi ne znamo je li imala koristi, dakle, ja ne znam da li je iako sam član čak i Komisije za vanjske poslove. Ja bih volio da je ministar potrošio više vremena da dođemo do Zakona o vanjskim poslovima kojeg nemamo, i zbog nepostojanja tog 19 zakona mi imamo haos kada je u pitanju i Ministarstvo i vanjska politika i sve ono što je problem u zemlji.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se. Imali smo jednu novinu sada, gospođa Pandurević obično ima određene stranke koje napada, međutim danas nas je sve nabrojala, SBB, SDP, Nezavisni blok, SNSD, jedino što je kontinuitet u njenom djelovanju nije napala SDA i nikad ne smije da napadne SDA, kao što gospodin Crnadak ne smije da napadne Bakira Izetbegovića. Čestitam Vam na principijelnom kontinuitetu u Vašem djelovanju i odnosima sa Vašim koalicionim partnerom, Strankom demokratske akcije. Ovako, kada je u pitanju ovo što je gospodin Ahmetović nabrojao, tačno, apsolutno se slažem. Dakle, Zakon o vanjskim poslovima, Pravilnik o ocjenjivanju ambasadora i drugih međunarodnih predstavnika Bosne i Hercegovine ja pokušavam od marta 2015., pokušavam dobiti odgovor šta je sa tim Pravilnikom, pa su se prvo pravdali, gospodin Crnadak odgovara – eto, nije to prije usvojeno zbog loših odnosa između gospodina Komišića i gospodina Lagumdžije. Pa je sad prošlo više vremena nakon što su on i Ivanić u Predsjedništvu, nego što su bili Komšić i Lagumdžija, nema tog Pravilnika. Dakle, sve su to bili izgovori, izgovori, izgovori. A da vam kažem, kad neko ne može od silnih putovanja stići da obavi više od dva telefonska razgovora godišnje, pa kako će onda usvojiti zakon, kako će usvojiti pravilnik. Mislim apsolutno je jasno da imamo jedno haotično stanje, i zbog toga sam ja predložio da se ovo raspravi na Parlamentu. Sada, ovo je prijedlog tačke dnevnog reda, ne možemo ući u suštinu svih pitanja, ali ja sam siguran da je ovo tačka koja se treba staviti na dnevni red, da bi se onda ušlo u suštinu svih pitanja, da svi kažemo šta mislimo o ovome, da predložimo različite zaključke i da onda obavežemo Ministarstvo vanjskih poslova da se konačno posveti svom poslu, a ne, kako sam već rekao, bespotrebnim putovanjima. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Milica Marković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa, ovo što sam rekla maloprije o ministru Crnadku apsolutno nisam ni mislila, niti ima kakve veze sa NATO pričom, kao što je gospođa Aleksandra Pandurević se javila da nešto meni replicira i da ispravlja krivi navod šta sam ja rekla. Dakle, Igor Crnadak i kao ličnost i kao ministar inostranih poslova, shodno svom ponašanju i djelovanju, je potpuno skoro pa nebitna karika u toj NATO priči, zato što su neki drugi u ovoj zemlji daleko pozvaniji da kažu stavove o NATO priči i Bosni i Hercegovini. Što se tiče SNSD-a i Republike Srpske mi smo iznijeli svoj stav i vi znate vrlo dobro da je nedavno Narodna skupština donijela i deklaraciju o tome, ali vas kao po običaju ne intresuju stavovi institucija Republike Srpske i zato danas gurate to da je to 20 bitno nešto za Igora Crnadka. Igor Crnadak je tu marginalna ličnost jer on takav kakav jeste i kao ministar i kao čovjek ne može dati značajan doprinos da se tu neke stvari pomaknu ili urade kako treba. Ono što je SNSD najviše očekivao od Igora Crnadka, a što on nije uradilo, jeste da se pozabavi pričom i stanjem u DKP mreži Bosne i Hercegovine i da tu napravi više reda. Druga priča koju je on plasirao iz Ministarstva inostranih poslova nedavno je Zakon o spoljnim poslovima koji on neće sigurno završiti do kraja svog mandata, još za godinu dana, jer nema on kapaciteta za to, niti ozbiljno radi na tome, nego samo prolongira. Svaki put kaže biće u julu, biće u decembru, biće iduće godine, biće ovako, onako. Dakle, on je potpuno nekompetetan i pokazao se kao čovjek koji nema ni volje ni načina da neke stvari pomjeri na planu koji je, odnosno Ministarstvu i resoru koji je preuzeo i njegovi efekti rada su apsolutno nezadovoljavajući i za Bosnu i Hecegovinu, a gledajući i za enitete i građane u cjelini. Zato mi smatramo da zaslužuje pažnju jedna tačka dnevnog reda na našem Domu da se o tome povede rasprava i da se vide, naravno, i njegovi efekti rada, a i troškovi koje je on proizveo i koje snose poreski obveznici ove zemlje. Hvala.
Hvala Zastupnik Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem se. Poštovani koelga Arnuat kada elaborirate onda dajte do kraja. Nikada nije ni HDZ napala. Također u pripremi Vaše tačke Vi ovdje zaboravljate krucijalnu činjenicu, ako želimo o tome raspravljati, da mi nemamo jednog, nego četri ministra vanjskih poslova. Imamo disharmoni trozubac, to je Predsjedništvo koje se ponaša kao ministri vanjskih poslova, tako da ministar vanjskih poslova je u velikom broju slučajeva u cjelosti eliminiran iz procesa razgovora koji su jako bitni za ovu zemlju. I putovanja, pogledajte broj putovanja tog disharmonog trozubca, ili, ne znam, troglavog Predsjednišva. Tri glave koje vuku na sve strane, svako na svoju i nikako da priđu jednom tijelu, Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala. Zastupnik Borislav Bojić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Dakle, očigledno je da ovdje postoji potreba da se sve vrste kritika obruše na uvaženog ministra Igora Crnadka koji, po meni, samo radi svoj posao. Na kraju krajeva, kada je u pitanju Banja Luka i Republika Srpska, jedina ministarska konferencija koje je ikada na nivou ministara održana u Banja Luci je u organizaciji Igora Crnadka. Dakle, i sve ove posjete ako su za rezultat imale da imamo ministre inostranih poslova koji je organizovao takvu vrstu aktivnosti, to što vi, odnosno vlast koju čini Republika Srpska, nije tu poziciju stavila u interesu Republike Srpske da dobijemo više investitora i svih onih sa kojima treba da se uspostave komunikacije, to nije problem Igora Crnadka. Dakle, a što se tiče Vas kolega Arnaut i ovog prijedloga, ovakva vrsta pristupa i razmatranje rada ministara, možemo ih razmatrati kroz Izvještaj o radu Vijeća 21 ministara. Izdvajanje pozicije samo ministra inostranih poslova iz ukupnog Vijeća ministara zaista nema smisla, sigurno da ima potrebe. Na kraju krajeva, ja sam zagovornik sljedećeg, da pored onoga o čemu sam govorio, a vezano je za parlamentarni nadzor, to i treba da vrši ova Parlamentarna skupština, s tim što mi bi trebali da donesemo zakon o Parlamentarnoj skupštini pa da, ako da Bog, uvedemo praksu koju recimo imaju npr. Nijemci, pa koji dovedemo ministra, ne samo Crnadka, nego svakog drugog ministra i njegovog zamjenika i njegov kabinet pred ove poslanike i da u otvorenim pitanjima, bez da ministri i poslanici se pripremaju 24 časa ili sedam dana da se pripremaju da odgovore na pitanje i onda ćemo napraviti pitanje parlamentarnog nazora. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Tebe ne pitam ništa i nemoj da dobacuješ jer je to suprotno Poslovniku. Dakle, to je ono što bi trebala da radi Parlamentarna skupština, a ne da pravite priredbu i bacate dimne bombe oko toga kako ste vi to snimili na bazi uočenih putovanja ministra Crnadka. Je li to ... ili ono što treba da utvrdi, dakle, odgovornost ministra Crnadka. Ako je to način, dakle, gdje je ministar putovao, je li to kriterijum po kome se utvrđuje rad ministra Crnadka ili aktivnosti koje je on provodio prilikom obavljanja svog posla. Ja bih ipak rekao da je ministar samo radio svoj posao, kao i uvažena kolegica koju ste prozvali nekorektno. Što se nas tiče i odnosa prema Stranici demokratske akcije [[govornik se upozorava na vrijeme]] sve što smatramo da je u interesu za Republiku Srpsku, a to suprotno radi Stranka demokratske akcije, ili bilo koja politička partija ovdje, mi smo svoj stav potpuno jasno i nedvosmisleno iznijeli.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja mislim da smo mi iscrpili raspravu po ovoj tački dnevnog reda, čak ako i ne bude na dnevnom redu, jer smo otprilike iznijeli svi svoje stavove. Ono zbog čega sam se sad javio jeste činjenica da, i što meni smeta, je poistovjećivanje SNSD-a i Republike Srpske, što je koleginica Marković rekla. Dakle, i mi smo svoj stav jasno rekli o NATO integracijama. To što nismo bili na Narodnoj skupštini to je pitanje neko drugo, a ne te deklaracije koja je tamo usvojena, Vi to dobro znate, kao i ja. I ono što ovdje je, čini mi se, ostalo nejasno, ili nedovoljno jasno, dakle ja sam tražio da mi se dostave svi podaci koji su dostavljeni predlagaču incijative. Ako ništa nije dostavljeno, onda ni meni ništa neće biti dostavljeno i ne vidim u čemu je problem. Ako nije dostavljen izvod telefonskih razgovora, ne treba ni meni da se dostavi, ako nije dostavljeno ostalo što se tiče ovih, ovaj, putovanja, ne treba ni meni Ne vidim šta je problem, što to nekome smeta da ja sumnjam, a tvrdim sad, s pravom sumnjam da pojedini poslanici zloupotrebljavaju stranačke kolege koji se nalaze, rade na pozicijama državnih službenika, pa ne samo državnih službenika nego i namještenika. To odgovorno tvrdim i to je tako.
Hvala. 22 Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala gospođo predsjedavajuća. Dobar dan svima, pozdravljam sve nazočne u dvorani. Dakle, gospodinu Backoviću samo da kažem da nije točan njegov navod. Dakle, podsjetiću samo na jedan, pa da ga nazovem tako, prozivku ili napad od SDS-a na HDZ kad sam predlagao izmjene i dopune Zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju, ali hvala mu lijepa što podsjeti da HDZ BiH postoji o ovom Parlamentu.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Mislim da bi bilo dobro da se u moru ovih replika ne zamagle i ne zaborave kapitalne činjenice, a te kapitalne činjenice su sljedeće. Prvo nadležnost, nadležnost za vanjsku politiku i euroatlanske integracije je isključiva nadležnost države Bosne i Hercegovine i to jasno stoji u Dejtonskom mirovnom sporazumu i Ustavu BiH, i oko toga nema rasprave. Drugo, jednoglasno smo, predstavnici svih građana i naroda i svih nadležnih organa, donijeli Odluku da idemo u NATO savez. I sada bi mogli pobrajati sve te dokumente, od tog Zakona o odbrani iz 2005. godine koji je jednoglasno usvojen, u kojem piše da ćemo provesti sve ono što je potrebno da bi bili članica NATO-a i koji je potpisan u Službenom glasniku od strane predsjedavajućeg Doma naroda i predsjedavajućeg Predstavničkog doma, doktor Nikola Špirić je potpisao to u ime Predstavničkog doma. 2008. godine usvojili smo Rezoluciju oba doma Parlamenta jednoglasno, potpisana od strane, također, predsjedavajućeg Predstavničkog doma, gospodina Milorada Živkovića. Nije naše više da raspravljamo o onome što smo zaključili, mi to treba samo da provedemo sad, a to što neko spominje neke neovlaštene rezolucije nižih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini, one su potpuno bez ikakvog pravnom značaja, jer se zna ko je nadležan za to, ko je donio odluke za to. Dakle, to je naša jednoglasna odluka ko hoće da vrati stvari unazad nek pokrene ponovo proceduru da se to promijeni. Dok se ne promjeni u svakoj državi, pa i u ovoj, postoji pravno dejstvo odluka.
Hvala. Prije no što sljedeći zastupnik dobije riječ upozoravam i Vas zastupniče, a i mnoge druge koji su prekršili Poslovnik zloupotrebljavajući ga na način da se jave pod ispravkom krivog navoda i ništa ne kažu čiji ste navod ispravili, evo kao što ste i Vi sada kolega Bećiroviću, a otvarate i vodite raspravu, želite reći nešto pod tom točkom. Molim vas sve da kod ispravke krivog navoda, koja je data po Poslovniku, da je se pridržavate. Zastupnik Zaim Backović, povreda Poslovnika. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Denis Bećirović sad, povreda Poslovnika. Izvolite. 23
Ma, ja, pravo da vam kažem, nisam očekivao da ćete Vi citirati neke poslovničke odredbe, ali kad Vam je to već palo na pamet hoćete li sada da ja počnem govoriti koje ste Vi sve odredbe Poslovnika flagrantno prekršili. Šta Vam piše kad ste trebali sazvati i koliko puta zajedničku sjednicu Doma, koliko puta to niste uradili, koliko puta ste poslanike ovdje prekidali, a svojim stranačkim kolegama dozvoljavali da prekorače dozvoljeno vrijeme i da ne navodim dalje listing. Budite principijelni molim Vas.
Hvala lijepa. Ja ću biti principijelna i dosljedna. Vaše pravo kao zastupnika i svakog jeste da upozorava i na poslovničke odredbe, ali, naravno, da ih ne zloupotrebljava. I ovaj put ste zloupotrijebili Poslovnik. Zastupnik Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite
Zahvaljujem se. Poštovani kolega Lovrinoviću, niste naveli primjer koji daje ono o čemu sam ja govorio. Tu se radilo o raspravi o evenutalnom uvršavanju u dnevni red tačke, iliti točke, koju ste Vi ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa, evo, ja sam rekao i jedno i drugo, koju ste Vi pokušali da predložite. Prema tome, tu se radi o nečem sasvim drugom, o raspravi o dnevnom redu i ničemu više. Hvala.
Hvala. Rasprava, zastupnik Mladen Bosić, kolega, zamjenik. Izvolite.
Uvaženi poslanici. Ja predlažem novu tačku dnevnog reda koja bi se zvala – Deklaracija o kriterijumima za definisanje trase budućeg autoputa između Beograda i Sarajeva. Gospodin, poslanik Hazim Rančić je već u prvom dijelu sjednice otvorio tu temu i čuli smo neke dodatne informacije od pomoćnika ministra. Deklaracija je politički neutralna i pokušava da skrene pažnju da prilikom određivanja gdje će se novac građana investirati moraju biti uvaženi kriterijumi koji su jasni i koji su egzaktni i lako dokazivi. Ako Bosna i Hercegovina i oba entiteta i svi njeni građani treba da plaćaju autoputeve ili puteve preko akciza ili na bilo koji drugi način otplaćujući kredite, onda odluke oko toga gdje će se investirati taj novac moraju biti u interesu, odnosno u najboljem interesu tih građana. U ovom slučaju stvorena je politička volja u bilateralnim ili trilaterarnim susretima između izvršnih vlasti Bosne i Hercegovine i 24 Republike Srbije. U to se uključila i Republika Turska koja je obećala da će finansijski pomoći izgradnju povezivanja Sarajeva i Beograda. I veza između ta dva grada, ona će postojati na razne načine, i preko Koridora 5c i na druge načine, ali važnost ovog povezivanja je i u unutrašnjem saobraćaju, odnosno u povezivanju gradova, regija, privrede unutar obje ove države. Ako bi uzeli bilo kakav realni kriterijum, znači broj građana koji bi koristio taj budući autoput ili brzu cestu, nije bitno šta će se dogovoriti, ako bi uzeli kriterijum isplativosti te investicije, koja će u svakoj varijanti biti sigurno velika i koja će opteretiti i ovako siromašno društvo, sasvim je jasno da bi ta trasa trebala da ide putem Beograd – Bijeljina – Brčko – Tuzla – Sarajevo. Ja se obraćam poslanicima da podrže ovu Deklaraciju koja samo ukazuje na to da se moramo odgovorno odnositi prilikom odluka koje donose vlasti, pogotovo kada raspolažu i te odluke se tiču novca građana od kojih traže da isfinansiraju sve to. Znači, ovaj prijedlog deklaracije nije ni protiv bilo koje druge trase, u njemu se naglašava da mi podržavamo i svake duge veze između i regija, i država, i Beograda i Sarajeva. Znači, nismo ni protiv koga, ali tražimo da se uvaži da je interes i Republike Srpske i građana Republike Srpske i Federacije i građana Federacije upravo da trasa ide ovim putem. Hvala.
Hvala kolegi zamjeniku. Zastupnik Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Koristim priliku da pozdravim sve kolegice i kolege, članove Savjeta ministara i ostale prisutne u ovoj sali. Ja bih se malo osvrnuo na ono što je gospodin Bosić rekao i ono što je gospodin Bosić i predložio. Prije svega, mislim da je ovo nepotrebna Deklaracija iz jednog prostog razloga što smo svjedoci, tako smo čuli od uvaženog zamjenika ministra, da svi nivoi vlasti nadležni za putnu, odnosno saobraćajnu infrastrukturu vode intenzivne razgovore i, koliko sam zapamtio, jedan od takvih važnih sastanaka, kad je u pitanju trasa puta, će biti u narednoj sedmici. I ono što jeste veoma važno istaći, da poštujemo doprinose svih onih koji daju podršku da se izgradi autoput Sarajevo – Beograd, uvažavajući, naravno, sve one koji daju konstruktivan doprinos. Nisam siguran da ova Deklaracija jeste konstruktivan doprinos iz jednog prostog razloga što želim da podsjetim i kolege, a možda i nisam dovoljno informisan pa neka me neko ispravi od kolega, nikada Predstavnički dom nije donosio ovakve deklaracije kada ... saobraćajne i infrastrukturne poslove i radove u Bosni i Hercegovini. Ne vidim zašto bi to i sada Predstavnički dom radio kada imamo potpunu informaciju od nadležnog ministra da se vode itekakvi razgovori unutar Bosne i Hercegovine, ali isto tako da i Bosna i Hercegovina i nadležne institicije vode razgovore i sa Turskom. Prema tome, mislim da nekakva, nekakva politička neutralnost u tom kontekstu apsolutno nije neophodna. S druge strane, moram da kažem da je zabrinjavajuća činjenica da u nazivu Deklaracije stoji – Deklaracija o kriteriju za definisanje trase budućeg autoputa između Beograda i Sarajeva, a u trećem stavu pomenute Deklaracije stoji da Predstavnički dom zastupa idejno rješenje trase autoputa Beograd – Bijeljina – Brčko – Tuzla – Sarajevo što, po meni, jeste dosta kontradiktorno jer nisam siguran da mi danas imamo kapacitet kao [[govornik se upozorava na vrijeme]] Predstavnički dom da utvrdimo taj kriterij koji je najisplativiji, koji je najbolj, itd. Ne kažem da nije ovo najbolje rješenje, ali molim vas dajte da budemo potpuno realni, da oni koji obavljaju taj posao, u skladu sa ustavnim nadležnostima, definišu koja je to, koja je to trasa. Vrlo bro ću 25 završiti predsjedavajuća, izvinite molim vas, ja mislim da bi bilo vrlo korektno, a s obzirom na činjenicu da dio putne komunikacije prema Beogradu će ići kroz Republiku Srpsku, da se Predstavnički dom ne izjašnjava o ovome pitanju na ovakav način. Rekao bih da je to previše površno, dok nadležne institucije, prije svega Ministarstvo saobraćaja, odnosno Vlada Republike Srpske zajedno u partnerstvu sa Vladom Federacije, Savjetom ministara to pitanje ne definiše. Mislim da se na ovaj način prejudicira, a da Predstavnički dom nije kompetentan u tom smislu da nudi ovakva rješenja, pogotovo zato što niti je nadležan, niti je usaglašen sa jednim dijelom ove zemlje, a to je Republika Srpska i njene nadležen institucije. Prema tome, ja bih Vas zamolio da ovo povučete kao prijedlog dnevnog reda [[govornik se upozorava na vrijeme]] i da ostavimo nadležnim tijelima da ovo pitanje usaglašavaju i naravno da nas po tom pitanju, kada se usaglase, ... i informišu. Hvala.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, cijenjene kolegice i kolege. Pa, imam zaista potrebu da kažem nekoliko rijei vezano za ovu materiju. Prvo, mislim da je ova Deklaracija potpuno pretenciozna. Postoje institucije u ovoj zemlji, i na državnom nivou i na nivou entiteta, koje su zadužene za određene stvari. Preuzimati ulogu Vlade Republike Srpske koja treba da sa Vladom Federacije dogovori ova pitanja je suviše pretenciozno. Ako se tome doda još jedna važna stvar, a to je da je 25., čini mi se, 7. Poslanici Predstavničkog doma Parlamenta Federacije usvojili trasu budućeg puta. Dakle, Federacija je usvojila trasu budućeg puta koja je ova koju je neveo gospodin Bosić u svojoj Deklaraciji. Onda ja pitam se je li to zahvalnost i podrška zbog čega to radimo određenim partijama koje nam trebaju kad nam trebaju, kad odlučuju jesmo li dio skupštinske većine ili nismo, ili koja bi to, koji bi to drugi razlog mogao biti da se prije nego što dođe do zvaničnog dogovora između entiteta i, na kraju i sa Vladom Srbije, ulijeće u ovako jednu besmislenu avanturu koja se zove Deklaracija o kriterijumima za definisanje trase budućeg autoputa između Beograda i Sarajeva. Ministar saobraćaja i veza je rekao da u skladu sa Strategijom razvoja putne infrastrukture Republika Srpska će uvijek stajati iza onih puteva za koje je ocijenjeno da su nužni. Zato se pitam zašto je gospodinu Bosiću ovo trebalo u moru problema koje imamo na realaciji nadležnost entiteta nadležnost Bosne i Hercegovine. Ulijetati u ovako jednu podršku prije nego što je dogovoren zvanični stav dva eniteta [[govornik se upozorava na vrijeme]] je krajnje nefer i protivno interesima Republike Srpske.
Hvala. Zamjenik, kolega Mladen Bosić, ispravka krivog navoda. Izvolite zamjeniče.
Prije svega ovo je inicijativa, odnosno pričamo o projektu koji je međudržavnog karaktera. To znači da je, da će ovaj Parlament i kad se donesu odluke ponovo morati potvrditi i 26 odobriti čitav taj projekat. I to je osnova na osnovu čega ja postavljam ovo predhodno pitanje, prije nego što se to desi, da ne bi bilo da oni koji pregovaraju ne uzimaju u obzir šta je to što će ovaj Paralament insistirati, a ja tražim da se on sad odredi da će to biti kriterijumi koja trasa će obezbijediti najveći interes građana i jednog i drugog entiteta. Drugo, ovdje se ne radi o stavu Vlade Republike Srpske, ja ne ulazim u stav Vlade Republike Srpske. Mi ovdje izražavamo političku volju na osnovu koje bi trebao da se ponaša predstavnik Savjeta ministara, odnosno ministar ili ministarstvo Bosne i Hercegovine, jer mi ovdje valjda zastupamo interese naših građana. Mi ovdje zastupamo interese građana koji su glasali za nas, ne zastupamo interese nijedne druge države. Svaka država ima svoj interes u nekom domenu. Mi ovdje treba da zastupamo građane, ja tako shvatam svoju ulogu, i mogao sam i da pretpostavim ko bi se mogao usprotiviti ovako jasnom prijedlogu šta da se radi. Znači, eventualno usvajanje ove Deklaracije bi imalo uticaja samo i prvenstveno na predstavnike Ministarstva saobraćaja i veza u Savjetu ministara, odnosno onih koji pregovaraju u ime izvršne vlasti, koju je ovaj Predstavnički dom, odnosno ovaj Parlament izglasao. Znači, optužbe da se ovdje radi nešto protiv interesa Republike Srpske [[govornik se upozorava na vrijeme]] upravo suprotno, ja tražim da se uvaži interes građana Republike Srpske i da se odredi kroz Republiku Srpsku trasa koja će imati najveći i ekonomski efekat i koja će imati saobraćaj koji će moći da opravda veliko investiranje koje će se u nju uložiti. Ako se to poklapa sa interesima Federacije i građana Federacije, odlično, onda smo riješili problem. Ako i jedan i drugi entitet imaju zajednički interes, kao što ovdje u ovom slučaju imaju, ja mislim da je to odlično i da bi to trebalo da bude pohvalno, a ne ponovo neki izvor sukoba.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ovo je još gore, kao što sam čula sad što ste rekli. Kažete ne ulazite u stav Vlade Republike Srpske već manifestujete političku volju na nivou Bosne i Hercegovine. Vas su izabrali građani Republike Srpske i Vaša uloga je prvenstveno da štitite interese Republike Srpske, to Vas podsjećam kad povremeno zaboravite. I pitam Vas ujedno šta biste uradili ukoliko entiteti ne postignu dogovor, hoće li ovaj Parlament imati bilo šta da utvrđuje? Ako se to ne dogodi ovaj Parlament nema šta da utvrđuje. Dakle, mora se postići dogovor među entitetima o svemu, pa i o trasi, i nema potrebe da Vi iskačete sa Deklaracijom koja je, dogovori su jako daleko još, zašto imate Vi potrebe, izuzev da pomognete nekima da njihov glas bude jači ovdje u Federaciji.
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Ma, evo ja ne bih ulazio u ova pitanja, možda nadležnosti na ovaj način previše. Ja ću podsjetiti da smo, zapravo Vijeće ministara sredinom prošle godine usvojilo je dokumenat koji se zove Okvirna prometna strategija Bosne i Hercegovine za jedno naredno razdoblje. Taj 27 dokumenat je definirao trase autocesta i brzih cesta, čini mi se, usklađeno ili u dobroj mjeri usklađeno sa nadležnim entitetskim institucijama. Unutar te Okvirne prometne strategije postoji par pravaca koji povezuju Sarajevo i Beograd. Unutar te Okvirne prometne strategije i tih pravaca spominju se sva mjesta koja je kolega Bosić naveo u ovoj Deklaraciji, na različitoj razini naveo u ovom svom prijedlogu točke dnevnog reda. Čini mi se da je ova Deklaracija nepotrebna i jedno prejudiciranje dokumenata, ovaj, o kojima će se svakako raspravljati, dokumenata koji već postoje. U kraju odakle ja dolazim postoji jedna uzrečica – vratiti dite materi, ja bih ovdje rekao da ovo treba ovdje ostaviti, ovu temu, ili dite materi, i u dijelu nadležnosti i u dijelu struke. Tako da mi ova Deklaracija je jedno prejudiciranje ili, na neki način, jedna vrsta pritiska na temu koja je već, čini mi se, podobro razrađena, podobro usklađena, pa je, rekao bih, jedna od rijetkih tema koja je na razini ove Okvirne prometne strategije usklađena između ove razine na kojoj mi [[govornik se upozorava na vrijeme]] i entitetske razine. I čini mi se da se ova tema unutar toga što je tu ..., ovaj, riješiti bez, moža, ovih dokumenata koji su pomalo paušalne naravi.
Hvala. Zastupnik Staša Košarac, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Naravno, odnosi se, ispravka na diskusiju gospodina Bosića. Naravno da mi znamo da je ovo međudržavni projekat, i to niko ne spori, potpuno je jasno da je to međunarodni projekat i značaj međunarodnog projekta je povezivanje dva grada, dvije zemlje, je nešto što svi rado očekujemo i želimo da bude što prije. Ali jednu stvar možda ste zaboravili a to je da Bosna i Hercegovina nije zemlja, rekao bih, bez unutrašnjih granica, odnosno da Bosna i Hercegovina može sama da donosi neku vrstu odluka, odnosno zajednički nivo, bez stavova entiteta, u ovom slučaju Republike Srpske. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Naravno, Federacije i Distrikta Brčko. Prema tome, mislim da jeste prejudiciranje, jeste da je ova Deklaracija nepotrebna. A isto tako želim da vas podsjetim na zadnji stav u Vašem obrazloženju koji kaže – zbog toga očekujem da Savjet ministara BiH i Ministarstvo transporta i komunikacija odmah počnu sa neophodnim pripremama i aktivnostima kako bi što ranije počeli radovi na izgradnji autoputa Sarajevo – Beograd. Kako bez entitetskog ministarstva, kako bez tretiranja akata, strategija, prostornih planova Republike Srpske? Šta tu može Ministarstvo saobraćaja na nivou Bosne i Hercegovine, šta tu može Savjet ministara bez nadležnih institucija u Republici Srpskoj i njihovog stava o tom pitanju? Ovdje niko ne spori, možda će ovo biti rješenje, ali ga mi danas ne znamo, ovo nije stav institucija Republike Srpske. Zato vas molim još jedanput da se ne komplikuje situacija, da ostavimo vladama entiteta, Savjetu ministara, Srbiji, svima onima koji su uključeni u ovaj proces da traže najbolje rješenje. Na ovakav način nisam siguran da ćemo doći do najboljih rješenja.
Hvala lijepa. 28 Zamjenik Šefik Džaferović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, uvažene koleginice i kolege, predsjedavajući Vijeća ministara, ministre, zamjenici ministara. Dozvolite mi da kažem nekoliko rečenica i mislim da je ovo sada pravi trenutak vezano za Poslovnik i način našeg rada. Nije uopće sporna stvar da zastupnik može predložiti tačku dnevnog reda, nije uopće sporna stvar da se o tome trebamo izjasniti, ali je jako sporna stvar da se u fazi predlaganja dnevnog reda praktički obavi suštinska rasprava o onome što se predlaže. Ja ne znam kako ćete Vi reagirati ali moje je da ja ustanem i da ja to kažem ovdje za ovom govornicom – prema članu 71. Poslovnika na početku sjednice Doma zastupnik kao i svaki ovlašteni predlagač ima pravo tražiti izostavljanje neobavezne tačke i predlaganje nove s odgovarajućim meterijalom u pisanom obliku. I onda se kaže – nije dopušteno izostavljati obavezne tačke iz člana 70. stav (2) ovog Poslovnika. A u stavu (2) se kaže da zastupnik ne može izlagati dulje od tri minute, niti elaborirati bit pitanja koje je predloženo kao tačka dnevnog reda ako Kolegij Doma na zahtjev zastupnika ne odluči drukčije. Dakle, ovo je zamišljeno, kako ja razumijevam Poslovnik, dakle da se kratko iznese prijedlog, nema rasprave o suštini, a da se onda, ako to bude bilo usvojeno, raspravlja o suštini. Ovo je jedna vrlo ozbiljna povreda Poslovnika koja se generalno odnosi na nas. Ja kažem, imam obavezu da ovo kažem radi rada ovog Doma u narednoj godini dana. Očigledno je da će on poprimiti neki drugi karakter vezan za predizbornu kampanju. Mi to, naravno, ne možemo izbjeći ali moramo poštovati Poslovanik. Toliko, hvala vam.
Hvala lijepa. Evo, iza toga nemam šta ni dodati ni oduzeti, to je ono na što sam upozoravala prije toga, odnosi se i na rasprave i na ispravke krivog navoda koje se zloupotrebljavaju kao rasprave. Još jednom kao predsjedavajuća pozivam sve zastupnike i zastupnice i da se pridržavaju vremena u smislu Poslovnika, a i, naravno, onoga što Poslovnik traži kada su u pitanju i rasprave i ispravke krivog navoda, a i povrede Poslovnika. Zastupnik Hazim Rančić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle, ispravljam krive navode svih kolegica i kolega koje osporavaju da se ova tačka uvrsti u dnevni red govoreći na razne načine o predloženoj tački zato što u članu 165. Deklaracija kao akt se definiše da on sadrži načelno miljenje ovog Doma. I po meni je, dakle, ona takva i ovo upravo daje nama šansu i mogućnost da o važnom pitanju koje se tiče cijele Bosne i Hercegovine mi zauzmemo načelan stav. Na kraju krajeva nismo jednom donijeli određene zaključke kojim smo obavezali ili Vijeće ministara ili pojedino resorno ministarstvo i zamolili ih i kazali određeni posao ćete raditi u tom pravcu. Ja znam organizaciju Bosne i Hercegovine i nadležnosti i entiteta, i Distrikta Brčko, i kantona i lokalne samouprave ali ne može se pozivati samo na entitete, jer da entiteti ovo mogu uraditi bez ovog Parlamenta, Parlamentarne skupštine, bez Vijeća ministara, bez resornog miistarstva, oni bi to možda do sada i završili. Svi argumenti, a ja sam se pripremao od nadležnih agencija koje se bave ovim, govore u prilog da, ovo što sam i kao inicijativu upućivao, a evo i što ova tačka predloženog dnevnog reda sadrži, da put ide u tom pravcu. Na kraju ako hoćete, siguran sam, jer sam gledao i brojnost 29 stanovništva, ova trasa je u interesu i Bošnjaka, i Srba i Hrvata, i to više nego bilo koja druga trasa. Pogledajte prijedloge po nekim drugim prostorima, regijama, koliko je obuhvaćeno stanovnika, jednih, drugih, trećih, pa ćete onda vidjeti gdje je interes, i broj vozila, i broj usluga, roba, prevoza, isplativosti. Sveukupno argumenti su na strani, evo, i moje inicijative i drugih kolega koji su to potpisali, a evo i ove inicijative.
Hvala. Idemo na raspravu. Zastupnik Damir Bećirović. Izvolite.
Pa, meni je prvo potrebna informacija, znači, ukoliko je vi imate kao Kolegij, da li će na sjednici prisustvovati predsjedavajući Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Ukoliko neće prisustvovati da se tačka broj 7. povuče sa dnevnog reda. I također bih vas zamolio kao Kolegij da nas poštedite ovih unutar koalicionih prepirki koje smo imali na početku kao ona između Saveza za promjene i SBB-a. To rješavajte na vašim koalicioim sastancima odgovarajuće koalicije.
Hvala. Što se tiče Vašeg upita hoće li nazočiti predstavnik Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, mi imamo dopis, prilikom, evo, utvrđivanja dnevnog reda, da će nazočiti sjednici danas po točki dnevnog reda koja je i kada bude. Rasprava, zastupnik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala uvažena predsjedavajuća. Evo, obzirom da sam došao danas na sjednicu sa idejom da u dnevni red uvrstim tačku dnevnog reda, a koja tematski se veže za ono što je maloprije kroz poslanička pitanja govorio gospodin Đonlagić. Ja ću predložiti i precizno je definisati, znači nova tačka dnevnog reda – Poslanička inicijativa kojom se zadužuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da u roku od 30 dana, od dana usvajanja ove informacije, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Izvještaj o razlozima za ne primanje Agencije za osiguranje kvaliteta u punopravno članstvo Evropske agencije za osiguranje kvaliteta, skraćeno ENKA, sa konkretnim prijedlozima mjera za otklanjanje uočenih slabosti. Evo, ja ću koristeći ovo o čemu je maloprije zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Džaferović, govorio citirajući Poslovnik, ovaj, neću više ništa reći. I obzirom da je, evo, i gospodin Đonlagić u svom nastupu kroz poslanička pitanja faktički dao jedan dio obrazloženja za ovu inicijativu ja bih zamolio kolegice i kolege da ovu tačku dnevnog reda, da ovu tačku uvrstimo u dnevni red, a da onda o suštini i razlozima zbog čega je ona bitna razgovaramo. Hvala.
Zahvaljujem. 30 Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem. Naime, ja imam samo jednu dilemu i prijedlog. U nekom prethodnom periodu od dva-tri dana do mene su došli, na njihov zahtjev, zaposlenici Direkcije za koordinaciju policijskih tijela, oni koji se bave Sektorom za međunarodne operativne policijske poslove i kao od predsjednika Kluba tražili su nekakvu mogućnost da se oni uvrste u ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona koje je predložilo Vijeće ministara po žurnom postupku, kad su u pitanju njihov status, onaj položajni dodatak, da ga tako kolokvijalno nazovem. I ja naravno sam obavio razgovor, ne znam što bih rekao s tim što sam ja pokušao utvrditi o čemu se tu radi. Naime, radi se o tome da je u 2016. godini takav zakon bio u prijedlogu gdje su oni bili uvršteni u rješenje, njih 15-ak, koliko ih ima u ovom Sektoru, a u ovom novom Zakonu koji je danas pred nama njih nema.
Oprostite zastupniče, ako sam shvatila ne predlažete novu točku dnevnog reda.
Ne, samo predlažem da o ovome ne raspravljamo ...
Onda kada dođemo do te točke dnevnog reda.
Dobro.
Hvala lijepa na razumijevanju. Zastupnik Fehim Škaljić, rasprava. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, kolege i kolegice poslanici, ministri, dame i gospodo. Želim da se obratim ovom Parlamentu u povodu dnevnog reda. Već duže vremena kapacitet dnevnih redova zasijedanja ovoga Doma ne odražava našu odgovornost prema položaju Bosne i Hercegovine, naše uloge u tom položaju i aktuelnoj zbilji. Ono što nam Kolegij servira u sklopu obaveznih tačaka nema kapacitet koji može opravdati našu odgovornost. I zato generalno pozdravljam poslanike i podržavam prijedloge da se dnevni red širi. Postoje brojne krupne teme važne za ovu zemlju, za ulogu ovoga Parlamenta koje ostaju mimo nas. Svijet se globalno prestrojava, geopolitička situacija je složenija nego prije. To ima snažne reperkusije na Bosnu i Hercegovinu. Kada će članovi Predsjedništva kao u svakom normalnom parlamentu, parlamentu koji preuzima svoju odgovornost, doći ovdje da ih saslušamo o spoljnopolitičkoj situaciji Bosne i Hercegovine, našoj međunarodnoj ... treba raditi.
Ja se ispričavam uvaženom zastupniku, da li predlažete točku po Poslovniku ili izostavljanje? 31
Sad ću vam reći. Zbog toga podržavam prijedlog gospodina Arnauta da otpočnemo sa pričom Bosna i Hercegovina – spoljna politika, efekti i naše uloge oko toga. Ovo što smo dobili će omogućiti da dođemo do zaključaka šta treba tražiti, a ja ću biti jedan od onih koji će predložiti da saslušamo članove Predsjedništva, da nam referišu ovdje šta je urađeno, da nam obezbijede argumente šta se planira raditi i da vidimo šta je to naša uloga. A vas članovi Kolegija pozivam da na dnevne redove ovog zasijedanja Parlamenta u narednom periodu kao obavezne tačke stavljate krupne teme, a ne teme koje služe samo za popunu dnevnog reda. Pred nama stoji odgovornost za zbivanja koja očekuju ovu zemlju i rješenja koja će biti u korist građana i naroda. Hvala.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče ja sam dužna odgovoriti, ovaj, po Poslovniku. Što se tiče članova Kolegija i stavljanja na dnevni red točaka, znači Kolegij ne radi po željama, radi po Poslovniku. Sve što dobijemo od Vijeća ministara i što sukladno po Poslovniku ispunjav pretpostavke da bude na dnevnom redu sjednice Zastupničkog doma sve se nađe. Što znači sve obvezne točke se nađu na dnevnom redu sjednice. Isto tako znate da i trenutno vodimo raspravu o dnevnom redu sukladno Poslovniku, i sve što su inicijative za izmjene i dopune ovdje je otvorena rasprava. Tako će se ponašati idalje Kolegij. I, evo, i ovaj put, ja sam Vas, ako sam dobro razumjela niste predložili točku dnevnog reda je li tako?
/nije uključen mikrofon/
Kako glasi točka?
Ja sam podržao prijedlog gospodina Arnauta da imamo ovu tačku dnevnog reda.
Koju, ovu što je predložio, potpora?
Ja sam tako rekao. A s druge strane ja Vama želim takođe da kažem da ja nisam neiskusan parlamentarac i ne trebate meni pričati o procedurama koje nisu tačne. Niste Vi tu da budete protočni bojler, Vi ste tu da uređujete odnose. Vaše ovlasti nisu iste kao moje ovdje u ovoj klupi. Kada budete sjedili ovdje onda ćemo jednako odgovarati. Danas Vi odgovarate više.
Hvala lijepa. 32 Ja sam samo dužna bila kazati kao predsjedavajuća, nisam nikome držala lekcije, niti sam govorila o nečijem iskustvu. Nastavljamo sa sjednicom, zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Ne znam da li bih predložio ili, dakle od vas tražim informaciju, obzirom da ste otvorili tu temu, dakle Klub poslanika kojem ja pripadam je predložio dva zakona u proceduru i vi ih, ovaj, ne stavljate na dnevni red, a mi imamo vrlo skroman dnevni red koji je poslije odmora jedna sjednica, pa evo i danas, mogli smo komotno skoro pa da ne držimo sjednicu. Mislim da džaba trošimo novac građana ove zemlje, a na dnevnom redu nemamo ništa, a imate zakone koji su vam predloženi. Hvala.
Hvala. Zastupniče i Vama odgovor. Vaši prijedlozi koje ste uputili u parlamentarnu proceduru su bili na Kolegiju i sukladno Poslovniku na Kolegiju su određena nadležna povjerenstva i čekamo mišljenje nadležnih povjerenstava. Kada dođu oni će svakako biti točka dnevnog reda, kao što su i ove koje su se našle danas.
/nije uključen mikrofon/
Svaki put sukladno Poslovniku, znači, prije sjednice održava se Kolegij. I to radimo po Poslovniku. Ovim smo iscrpili raspravu po dnevnom redu. Sad želim ovako kratko reći, imamo prijedlog zastupnika Damira Arnauta da se u današnju sjednicu u dnevni red uvrsti točka – Vrsta, broj, intenzitet i troškovi posjeta ministra vanjskih poslova BiH drugim državama, te svrha istih po interese Bosne i Hercegovine i njezinih građana. Obzirom da imamo materijal izjasnit ćemo se o prijedlogu da se ova, samo ne sad, molim vas da pređemo prvo sve, pa da kažemo, imamo takođe prijedlog zamjenika Mladena Bosića da se u današnji dnevni red sjednice uvrsti – Deklaracija o kriterijima za definiranje trase budućeg autoputa između Beograda i Sarajeva. I imamo prijedlog da se u današnji dnevni red sjednice uvrsti – Inicijativa, od strane zastupnika Salke Sokolovića, kojom se zadužuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da u roku od 30 dana, od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi Izvješće o razlozima za ne primanje Agencije za osiguranje kvaliteta u punopravno članstvo Europske agencije za osiguranje kvaliteta, sa konkretnim prijedlozima za uklanjanje uočenih slabosti. Samo sam htjela pitati uvaženog zastupnika da li pristaje, znači Vi imate pravo kao zastupnik na inicijativu, molim zastupnike na mir i na poštivanje Poslovnika i Kodeksa, da li ova 33 inicijativa da je dostavimo, sukladno Poslovniku, naravno na Kolegij i na nadležno povjerenstvo, i ona će doći na jednu od sljedećih sjednica, ili hoćete da se danas izjašnjavamo?
/nije uključen mikrofon/
Može da ide. Znači o ovoj se inicijativi danas ne izjašnjavamo, nego je ostavljamo da ona ide nadležnim povjerenstvima i doći će na dnevni red. Sada vas molim da se izjasnimo o prijedlogu da se u današnji dnevni red uvrsti točka – Vrsta, broj, intenzitet i troškovi posjeta ministra vanjskih poslova BiH drugim državama, te svrha istih po interese Bosne i Hercegovine i njezinih građana, po prijedlogu zastupnika Damira Arnauta i uz podršku drugih zastupnika nekih. Od ukupno 37 nazočnih – 20 za, protiv 7, suzdržanih 10. Federacija BiH, Republika Srpska, postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo ovu točku uvrstili u današnji dnevni red sjednice. Molim službe da je adekvatno dnevnom redu stave u redosljed gdje bi trebala po Poslovniku. Molim zastupnike da se izjasnimo o prijedlogu da se u današnji dnevni red uvrsti točka – Deklaracija o kriterijima za definiranje trase budućeg autoputa između Beograda i Sarajeva, na prijedlog zamjenika Mladena Bosića. Od ukupno 36 nazočnih – za 25, protiv 7, suzdržanih 4. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo u današnji dnevni red uvrstili prijedlog Deklaracije o kriterijima za definiranje trase budućeg autoputa između Beograda i Sarajeva, na prijedlog zamjenika Mladena Bosića. Sada dajem kratko pauzu od 10 minuta kako bi nam službe napravile dnevni red kako bi mogli nastaviti sa dnevnim redom današnje sjednice. Poštovane zastupnice i zastupnici molim vas da zuzmete mjesta da nastavimo sa sjednicom. U ovom trenutku imamo kvorum. Još jedno pitanje prema vama, prije no što konstatiram dnevni red pitam vas da li trebamo čitati dnevni red ili ćemo konstatirati da smo dobili dnevni red koji imate. Za šta ste? [[zajednička diskusija]]
Zahvaljujem se gospođo predsjedavajuća. Na prethodnoj sjednici reagirao sam nakon što je za, nakon što su iznesene neistine u vezi sa mojom diskusijom. U skladu sa članom 76., a vezano za član 77. Vi ste bili u obavezi na iznesene neistine da reagirate i zaustavite poslanika, što niste uradili. Nasuprot tome, ovo je stenogram, Vi ste zaustavili mene ne dozvoljavajući da kažem o čemu se radi. Ovaj stenogram u cijelosti govori da je za govornicom iznesena neistina i laž koja me jako koštala medijskim linčom pojedinih medija, jer ja ni u jednom trenutku nisam rekao da je neko ubijao djecu. Ovo je stenogram. Zamolio sam da se ovaj stenogram podijeli poslanicima i novinarima što Vi niste dozvolili. Insistiram zbog neistine koja je iznesena, a neistina se u hrvatskom riječniku kaže laž, laži, da ovaj dio stenograma bude sastavni dio zapisnika, jer svi čitaju zapisnik a ne stenogram. Naime, kada sam govorio gospodin Lovrinović je ustao i vrlo drsko, evo to je ovdje, rekao da sam ja rekao da je neko ubijao djecu. To ni jednog trenutka nisam spomenuo i sada od Vas tražim da, u skladu sa Poslovnikom i Kodeksom, insistirate od gospodina Lovrinovića da se 36 ovdje javno izvine i da se pokrene, shodno Kodeksu ponašanja poslanika, procedura utvrđivanja odgovornosti za iznesenu neistinu. Rekao sam, pretrpio sam medijski linč od pojedinih medija, niko nije obratio pažnju na ono što sam ja govorio, nego samo na rečenicu koju je iznio gospodin Lovrinović. Više od 40 poziva sam imao kući, ja ne znam kako dođu do broja, tražeći moje izjave gdje, kad i kako je neko ubijao djecu, te Vas molim, želim taj teret da skinem sa sebe, jer to nisam rekao. Takođe tražim da se ovaj dio stenograma podijeli svim poslanicima i svim novinarima. Na to imam pravo, jer nema niko pravo da mi daje u usta ono što ja nisam izrekao. Sada Vas još jednom molim da od [[govornik se upozorava na vrijeme]] za ovom govornicom ovdje neistinu, u hrvatskom se kaže, konsultovao sam ..., laž, tražite da se izvine [[govornik se upozorava na vrijeme]] za izrečenu neistinu. I da uđe ovo [[govornik se upozorava na vrijeme]] u okvir ukupnog zapisnika
Hvala zastupniče. Što se tiče zapisnika i primjedbi pročitaću vam poslovničku odredbu. Članak 81. – Odluke o opravdanosti primjedbi na zapisnik usvajaju se na sjednici bez rasprave. Ako se usvoje primjedbe u zapisnik se unose odgovarajuće izmjene. Što se tiče stvari, pažljivo sam Vas slušala, o kojima ste govorili, možda niste pročitali Zapisnik, na kraju Zapisnika Vam stoji – sastavni dio Zapisnika je transkript sa 52. sjednice Zastupničkog doma. Sve što ima je u tom transkriptu i ja nisam vidjela konkretne primjedbe na Zapisnik, a sve što Vi imate kao zastupnik prema nekom zastupniku, itd., naravno to je Vaše potpuno zastupničko pravo, radite, podnosite, itd., ali ja nisam vidjela ovdje. Vidim zastupnik Zaim Backović se prijavio, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Poštovana gospođo Krišto, bez obzira na naše ove verbalne duele ja Vam kažem da Vas izuzetno cijenim, ja ovo ozbiljno govorim i mi ćemo ih imati jer ovo je posao, i odnos van ove sale ne želim miješati sa nečim što je u ovoj sali. Ali Vas molim, evo ovdje je, kad mi gospodin Lovrinović dobacuje, Vi ga ne upozoravate, ja mu kažem – molim, te pusti me, Vi mene upozoravate, ne gospodina Lovrinovića i tako redom čitav zapisnik. I ja zahtjevam da, pošto stenogram na koji se Vi pozivate niko živi od novinara ne čita, nego samo zapisnik i ono što oni žele da čuju ovdje, da ovo bude sastavni dio zapisnika, jer ja nisam rekao da je iko ubijao djecu. I Vi ste dužni po članu 77. Poslovnika da upozorite onoga ko govori neistinu. Vi to niste uradili, te Vas sada molim da tražite od onoga ko je govorio neistinu da bar kaže istinu, jer ta neistina je, sad Vam govorim, me jako košta. Rekao sam, medijsku hampu koju sam pretrpio od strane jednog dijela medija nemam pravo da preskočim, kao i pozivanje da dajem izjave kući gdje, ko i kako je ubijao bošnjačku djecu. Ja to nisam rekao i Vi ste dužni da me zaštitite. Hvala.
Hvala i Vama. Ispravak krivog navoda, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. 37 Evo, da me ne bi upozorili na kršenje Poslovnika, gospodinu Backoviću, ali je cilj da mu pomognem. Ovaj, ja se vrlo dobro sjećam da je on na prošloj sjednici se pozvao na konkretno vrijeđanje poslanika kao kršenje Poslovnika člana 79. stav (5) i tražio je da to njegovo upozorenje u skladu sa drugim članom Poslovnika uđe u zapisnik sa te sjednice. Prema tome, ako ja dobro shvatam, i evo koristim činjenicu da poznajem ovu materiju, ovaj, ovo što gospodin Backović sada traži je da se njegovo upozorenje sa prošle sjednice o kršenju Poslovnika nađe u Zapisniku sa te prošle sjednice. Nadam se da sam uspio pomoći i razjasniti situaciju, ali mislim da je ovdje apsolutno sve što traži gospodin Backović u skladu sa Poslovnikom, možda se samo nije pravilno izrazio, odnosno pozvao na prave članove.
Hvala Vama ako ste Vi na neki način bilo pravno, bilo odvjetnički pomogli kolegi Zaimu Backoviću, ali ako ga je iko, ja ga uistinu nisam razumjela, ja sam zato i pročitala ovu odredbu Poslovnika, pitala sam – šta želite da se unese, kakva je Vaša primjedba na Poslovnik? A sve ostalo, još jednom ponavljam, je sastavni dio ovog našeg Zapisnika. Prema tome, što želite, kakva primjedba, dostavite je kako bi se mi mogli izjasniti o tome, jer o ovim primjedbama Vašim će se izjasniti ovaj Dom. Damir Arnaut, ispravak krivog navoda, ponovo. Izvolite.
Pa vidite, sekretar Vam može pomoći, evo ja se izvinjavam, ovaj, ali postoji poslovnička odredba koja jasno kaže da poslanik može tražiti da njegova primjedba o kršenju Poslovnika bude uvrštena u zapisnik. Je li tako sekretaru?
Pa nisam ništa rekla, nije sporno.
I, znači, ne u smislu da je stenogram sastavni dio zapisnika, već da je njegovo upozorenje sa prošle sjednice da se uvrsti u zapisnik. Pa ja znam, stalno se moja upozorenja uvrštavaju u zapisnike. Zahvaljujem.
Ali niste taražili zaista, dajte recite, formulirajte kako stoji, ovaj, ja sam to pitala sad ponovo, nemam evo prijedloga, formulirajte Vaš prijedlog. Kolega Zaim Backović. Izvolite.
Poštovana gospođo Krišto, na prošloj sjednici sam predao i pismeno napisao, što ste Vi ignorirali, da je povrijeđen član ..., gospodine Damire Arnaut i stav (5) vrijeđanje poslanika, ja sam to napisao i predao u pismenoj formi Vama gospodine sekretaru i zahtjevao da se to odmah podijeli, što ste Vi zabranili. Ja sam ovdje u istoj funkciji kao i Vi i odakle Vam pravo da ono što sam ja kao poslanik predao zabranite. Znači, taj dio stenograma, jer ja, opet naglašavam, ja to nisam rekao. Vi ste dozvolili da neko ono što ja nisam rekao govori u moje ime. I onda volio bih 38 da se stavite u moju kožu kakav je to osjećaj kada hrvatski mediji prenose da sam, da je u ovoj Skupštini poslanik taj i taj rekao da su ubijana bošnjačka djeca od strane, a to je vrlo efektno, vrlo efektno, znači imam članke, demantirao zastupnik Nikola Lovrinović, ono što ja nisam rekao. Zar nije fer da me ovaj Dom zaštiti? Odakle nekom pravo da me vrijeđa, odakle nekom pravo da govori ono što ja nisam rekao, a da Vi ne reagujete. Vi ste tu naši predstavnici, vi niste predstavnici nekoga imaginarnog, vi ste dužni da me zaštitite.
Ja Vas nisam opet zastupniče razumjela ko, molim Vas niste sad dobili riječ, moramo se ponašati ipak. Ne vodim ja dijalog s Vama ovdje o tome ko, kako, Vi ste taj dijalog vodili sa zastupnicima u ovoj sali. Ja Vas pitam pod točkom dnevnog reda zapisnik – Usvajanje Zapisnika sa 52. sjednice koje su to bile primjedbe, mi ćemo se o Vašim primjedbama izjasniti. Ja ću i dalje voditi sjednicu s aspekta Poslovnika u potpunosti ukoliko mi to Vi dozvolite svi ovdje. Evo, dostavite svoju primjedbu, mi ćemo se o toj primjebi izjasniti. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skladu sa člankom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i inicijative u pisanom obliku postavili su zastupnici: Senad Šepić uputio inicijativu i postavio tri pitanja Vijeću ministara BiH; Saša Magazinović, molim vas, molim vas možemo li nastaviti sa sjednicom ili ćemo tražiti prekid. Hoćemo li nastaviti sa sjednicom? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem predsjedavajuća i pozdravljam sve prisutne. Dakle, ja sam na zastupničko pitanje koje sam uputila svim nivoima vlasti, odnosno resornim ministarstvima, a tiču se slučaja „Hrabre žene Kruščica“ i zahvaljujem se ovom prilikom Federalnom ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, ministru, gospodinu Šemsudinu Dediću koji je dao cjelovit odgovor i koji je zapravo potvrdio sve ono što mještani Kručćice već nekoliko mjeseci traže, odnosno što se bore za pitku vodu, što im je zagarantirano Ustavom, zakonima Bosne i Hercegovine, pa i ratificiranim konvencijama. Dakle, ministar Dedić ukazuje, i još je 2012. to Ministarstvo na čelu sa nekim drugim ministrom uputio niz stavova, mišljenja i osporio neke odluke koje su donešene, a koje se tiču izgradnje mini hidroelektrane na izvorištu Kruščica. Također Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, Federalno ministarstvo, ukazuje na neprihvatljivost izgradnje mini hidroelektrane Kruščica sa zahvatom vode na protoku Tramošnica i osporava sve pravne osnove koji su donešeni i koji su dali saglasnost, dakle svi oni nivoi vlasti koji su dali saglasnost za izgradnju ove mini hidroelektrane. Također ministar Dedić još nekoliko, u nekoliko navrata napominje da Zakon o vodama Federacije BiH daje prednost pitkoj vodi u odnosu na korištenje vode za ostale namjene. Što će reći da žene, Hrabre žene Kruščica, a i mještani Kruščice se bore sa vjetrenjačama u Srednjobosanskom kantonu, da su bili izloženi i izloženi su i dan danas nasilju, da Ministarstvo unutrašnjih poslova Srednjobosanskog kantona navodi u svom dostavljenom odgovoru da su postupili po zakonu i da nije bilo sile nad mještanima koji su se okupili kako bi spriječili izgradnju mini hidroelektrane, dok video zapisi, slike i sve ostalo što je u posjedu mještana, koji su napravili živu branu kako bi spriječili izgradnju hidroelektrane, apsolutno ne idu u njihov prilog i svjedoče da je upotrijebljena sila, pa čak i da su neke žene bile u drugom stanju i da su bile, da je nad njima bila upotrijebljena sila. Ja se zahvaljujem na dostavljenim odgovorima, ali se postavlja ključno pitanje – zašto je ovo također slučaj koji bi trebalo razmatrati i Vijeće ministara BiH? Upravo zato što je ovo sfera Ustava, zakona i ratificiranih konvencija Bosne i Hercegovine. Upravo će ovo biti razmatrano i na jednoj od sjednica Zajedničke komisije za ljudska prava kada nam ombudsmeni za ljudska prava i Ministarstvo za ljudska prava dostavi sve izvještaje povodom ovog slučaja i kada se ustvari pokaže da sve ovo što je gospodin Dedić naveo u svom odgovoru, da jedan dio visokorangiranih SDA kadrova ima apsolutnu moć i oni su iznad zakona i sprovode samovolju, 40 dok mještani Kruščice se bore za svoja osnovna, temeljna ljudska prava, to je pravo na pitku vodu. Da su nezaštićeni, čak šta više i druge institucije Srednjobosanskog kanotna im nisu stali u zaštitu, nego su ih izložili sili, pa se postavlja pitanje šta će Bosna i Hercegovina poduzeti u tom slučaju ako se ustanovi da su mještani imali pravo izaći i napraviti živu branu i boriti se za svoja osnovna ljudska prava, da nijedna institucija, pa čak ni tužilaštvo se ne bavi ovim slučajem, iako i jučer, u sinošnjoj epizodi TV Mreža se dalo dosta toga saznati na koji način se daju neke koncesije, dozvole i ostalo i mi to svi njemo i slijepo posmatramo niko ništa ne čini. Ministarstvo također napominje da je Zakon o vodama u postupku donošenja preuzeo Okvirne direktive o vodama Evropske unije. Meni je žao što me predsjedavajući Vijeća ministara ne sluša, ja se nadam da će uzeti stenogram i da će se također uključiti u ovaj slučaj i da će Vijeće ministara BiH preduzeti, zajedno sa Ministarstvom sigurnosti i Ministarstvom za ljudska prava, sve potrebne mjere kako bi pomogao mještanima Kruščice. Baš u ovom trenutku dok mi raspravljamo o ovom slučaju žene Kruščice su morale na sud da odbrane ono što im niko ne može osporiti, a što izgleda neki organi Srednjobosanskog kantora itekako mogu osporiti jer su političke elite iznad zakona. Dakle, ja još jednom napominjem da sam ja uputila također i sve, sva pitanja i kantonalnim ministarstvima u Srednjobosanskom kantonu, naravno očekivano od nadležnog Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Srednjobosanskog kantona nisam dobila odgovor i njega naravno očekujem i sukladno tome ću se referirati na njega kad ga dobijem. Hvala.
Hvala lijepa. Samo da malo podsjetim na Poslovnik, iako nema ograničenja vremena i pročitajte svi poslovničke odredbe u komentaru, one bi se trebale odnositi na to da li je netko zadovoljan ili nezadovoljan i nekako smo vodili računa kroz ovu parlamentarnu našu, kroz rad, da ipak odgovor, odnosno komentar ne bude duži od pitanja. Zastupnik Damir Bećirović. Izvolite, komentar.
Hvala. Evo ja sam jutros dobio onaj odgovor koji sam tražio, evo, i juče, na primjer, a tiče se Ministarstva komunikacija i prometa. Ja moram podsjetiti o čemu se radi, radi se o izgradnji Pelješkog mosta, a moje pitanje je bilo – koliko sastanaka je bilo sa predstavnicima Hrvatske Vlade nakon smjene Slavka Matanovića, znači od 01.12.2015. do 01.08.2017. sa, znači na kojima su učestvovali predstavnici našeg ministarstva i predstavnici hrvatskog ministarstva? Odgovor iz Ministarstva komunikacija i prometa je da je održan jedan sastanak, znači 19.04.2016. na kojem je učestvovao zamjenik ministra, nismo imali ni ministra. Znači, ministar Jusko, pored sve one priče i onoga što smo slušali ovdje, nije učestvovao, nije imao nijedan sastanak po pitanju Pelješkog mosta. Jedino što je učinjeno je da je nakon 01.08., znači kada je došlo moje pitanje, 04.08. poslao upit, kopirani upit od ministra Matanovića, koji je on poslao iz 2015., da Republika Hrvatska predloži svoje članove komisije međudržavne. Znači, to je koliko se Vijeće ministara, članovi Vijeća ministara brinuli o izgradnji i o svemu onome što se dešava u međudržavnom sporu sada, u svakom slučaju koji se tiče izgradnje Pelješkog mosta. Ni jedan jedini sastanak, ni jedan jedini akt osim ovog akta od 04.08. kopiranog akta ministra Matanovića. To je briga za interese Bosne i Hercegovine. Hvala. 41
Hvala. Zastupnica Hanka Vajzović, komentar. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Ne mogu odgovoriti sa da ili ne, jesam li zadovoljna, početkom jula 2017. postavila sam Ministarstvu prometa i komunikacija zapravo četiri pitanja i bilo je, prvo se odnosilo na oznake i signalizaciju na graničnim prelazima, na Centar za obrazovanje iz Širokog Brijega, pitala sam šta je sa sredstvima koja su blokirana na podračunu Vanjskotrgovinske komore i vezano za homologaciju, šta je urađeno u skladu sa presudom Suda BiH. U nekom nacrtu odgovora, inače to prakticiraju iz Ministarstva, ne znam da li iko drugi to radi, čas je nacrt, čas je dopuna, sad je ovo dopuna, ne mogu se u tome ni snaći, dobila sam odgovor na to prvo pitanje kao dopunu. U ovom nacrtu koje mi je Ministarstvo prometa nezvanično dostavilo bila su sve četiri odgovora, a sada, evo, samo jedan, ne znam još uvijek zašto, tražila sam inače kratke usmene odgovore prije, gdje je to moguće, inače gdje nije, evo, da dobijem u pisanoj formi. Dakle, komentar na odgovore koje sam dobila u najkraćem rečeno jeste da je ovo nedopustivo. Pristojnost mi nalaže da ne kažem ono što ovakav odnos izvršne vlasti prema ozbiljnim pitanjima koje upućuju zastupnici ovdje pokazuje, u svakom slučaju htjela sam kazati da je u ovom resoru veliki broj pitanja koja izlaze i izvan ingerencija ovoga, pogotovo kad ovako odgovaraju, ovoga Doma i nastojanja zastupnika. Bojim se da je, da bi više posla bilo možda za istražne organe, pogotovo nekoga ko bi bio, pretpostavljam Vijeće ministara, u stanju potaknuti ih da rade svoj posao. Evo, samo ovo još da komentiram, dakle ovu dopunu. Prije pet godina, 2012., donesen Pravilnik o oznakama, prije tri godine izrađena i plaćena projektna dokumentacija, prije dvije osigurana sredstva, nakon toga ubrzo, opet skoro prije dvije godine, pripremljena tenderska dokumentacija. Ja na to pitam – zašto se čekalo, zašto to nije urađeno? A oni odgovaraju da je to uvršteno u Plan nabavki za 2017., pa, ne znam, u nekakav, realizaciju projekta, plan, program 2016-2018. pa onda, odnosno, kaže '17-'19. Ja to ništa ne razumijem šta znači ovo na dva put u dva, u dva bloka, ali ni općenito ne razumijem gotovo ništa što dolazi iz ovog Ministarstva, jer tako je svaki put. Pitate Ministarstvo prometa i komunikacija zašto kuća još uvijek nije sagrađena, a oni vam odgovaraju da pri gradnji kuće treba imati te, te, te materijale, ovaj, koji se ugrađuju, kako se dobija dozvola, uopće ne dobijete pitanje. Evo, naravno da nisam zadovoljna, ne znam samo da li to rade tendenciozno pa da se čovjek izgubi u tom odgovoru, ovaj, ili je ignorantski odnos prema zastupnicima, ne znam šta je po srijedi, no jasno je da bi trebalo zaista hitno puno stvari preispitati, ovdje hitno djelovati i mislim da se, da se sve ovo jako tiče i Vijeća ministara itekako.
Hvala. Vidim zastupnica Maja Gasal, je li ovo, ovo je greška. Vi ste se javili za komentare? MAJA
[[nije uključen mikrofon]] 42
Pa, Vi imate četiri odgovora, ali komentari su na odgovore, svaki zastupnik kad se javi, Vi ste čak iskoristili priliku od nepunih 6 minuta da komentirate odgovore.
Nije ograničeno.
Jeste, točno ja sam i rekla da nije ograničeno, ali ste imali mogućnost, analogno poslovničkim odredbama svaka rasprava ima pravo na jednu diskusiju. MAJA
/nije uključen mikrofon/
Ne mogu Vam ja uključiti mikrofon. MAJA
/nije uključen mikrofon/
Pa, kakve to ima veze do mene. MAJA
/nije uključen mikrofon/
Milim Vas, mi smo iskoristili priliku Vašu za komentar, Vi se možete javiti nekad drugo pa komentirati, a sada idemo dalje. Zastupnik Damir Arnaut, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Evo, dozvolite mi, ne postoji nešto analogno u poslovnički odredbama, Poslovnik kaže da Dom može zaključkom regulisati određeno pitanje koje nije nikako ili nije precizno regulisano ovim Poslovnikom. I Vi ste konstatovali da nije detaljno, ni precizno, nikako ni precizno regulisano i mislim da gospođa Gasal-Vražalica je ovdje u pravu, dok Dom svojim zaključkom drugačije ne odluči, ali ne možete Vi kao predsjedavajuća svojim zaključkom drugačije odlučivati. Što se tiče komentara na odgovore na poslanička pitanja, odnosno odgovore koje sam ja dobio, izražavam zadovoljstvo odgovorima onih ministarstava koji su me obavijestili zbog čega njihovi predstavnici nisu prisustvovali na pola ili više sastanaka Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva. Zadovoljan sam odgovorima jer su bili konkretni i naveli su razloge, ali nisam zadovoljan činjenicom da stavite nekog u Interresornu radnu grupu i onda se ta osoba, i to kad su u pitanju savjetnici tri ministra, ne pojave na šest od 12 sastanaka Interresorne 43 radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva kad je u pitanju, kad su u pitanju napredne tehnologije. Onda ih treba zamijeniti sa nekim drugim članovima koji imaju više vremena, a ne pozivati se, jel', na njihove brojne obaveze. Ako imaju brojne obaveze onda ne trebaju biti u Interresornoj radnoj grupi i to je kraj priče. E sad, zbog čega ti savjetnici, sad me ovo veže na iduće, idući odgovor, to je od ministrice Borovac, ovaj, gdje sam pitao – u kojim sve komisijama sjede njeni savjetnici? I, evo, ovi odgovori su dostupni svim kolegama, ovaj, ovo je zaista jedan zapanjujući broj komisija u koje je gospođa Borovac postavila svoje savjetnike ili su oni u njima sjedili ranije, nemam pojma, ali u svakom slučaju samim tim što mi je dostavila ovaj odgovor ona zna da njeni savjetnici sjede u ovim komisijama i onda mi nije čudno zbog čega savjetnici nemaju vremena za interresorne radne grupe, itd. Međutim, posebno sam zapanjen činjenicom da jedna od savjetnica gospođe Borovac je članica Općinske izborne komisije Novo Sarajevo i tu ću se sad vezati za prijedlog zakona koji je kolega Ahmetović, Šepić, Nezavisni blok dostavio u proceduru, jel', da se članovi biračkih odbora da ih biraju općinske izborne komisije. I to bi možda i bio napredak u odnosu na sadašnju situaciju gdje ih stranke postavljaju, ali kad vi u općinskoj izbornoj komisiji imate savjetnicu Semihe Borovac i onda od nje očekujete da vam postavi nezavisnog člana biračkog odbora nikakav napredak vi tu nećete postići. U svakom slučaju ja sam u potpunosti opredjeljen da radimo sa Nezavisnim blokom da spriječimo ove izborne krađe i nadam se da ćete biti otvoreni za sugestije, jer dok god Semiha Borovac ima svoju savjetnicu u OIK-u Novo Sarajevo vi nećete moći računati na nezavisne članove biračkih odbora, jer je savjetnička funkcija politički imenovana funkcija i sama po sebi nije nezavisna. Bez obzira ko kakvu namjeru možda imao, ovaj, ta sama pozicija nije nezavisna jer je politički imenovana i zbog toga treba dobro obratiti pažnju na ovo pitanje i eventualno inicirati izmjene i dopune zakonskih rješenja da se, kao što je to sada slučaj sa izabranim i imenovanim zvaničnicima, da se i savjetnicima izabranih i imenovanih zvaničnika zabrani članstvo u općinskim izbornim komisijama. To je jedna anomalija koja sada postoji i koja treba biti zaustavljena. Meni je neshvatljivo da sama ministrica Borovac do sada nije insistirala da njena savjetnica napusti OIK Novo Sarajevo. Konačno, izuzetno sam zadovoljan odgovorom koji je dostavio sekretar Zajedničke službe, pogotovo naporom koji je poduzeo, da dobijem odgovor da li je, da li su gospodin Džaferović i gospodin Genjac znali za navode koje je gospodin Duratović preživjeli logoraš uputio o ratnom angažmanu aktuelnog predsjedavajućeg Zajedničke komisije za ljudska prava. Nisam zadovoljan činjenicom da se ni gospodin Džaferović, kako sam vidio, ni gospodin Genjac nisu očitovali o ovim navodima. I nejasno mi je kako, gospodine Džaferoviću, stanka SDA može dovoditi u pitanje imenovanje Svetlane Cenić koja je nesporno ekspert za ekonomska pitanja, a onda odbijete da se, mjesec dana ste imali priliku, odbijete da dostavite šta ste znali o ovom pitanju i da li tu gospodin Bojić ima neku ekspertizu da baš od svih komisija vodi Zajedničku komisiju za ljudska prava. Zahvaljujem.
Hvala.
Povreda Poslovnika ...
Samo trenutak, pa ne mislite valjda da ne vodim računa o povredi Poslovnika? 44 ____________(?) Ja imam poslovničku intervenciju. Ovako, molim vas, vodite računa, mi se nalazimo na točki dnevnog reda – komentari na dobivene odgovore. Sve što sam rekla, upozorila sam zastupnike da se pridržavaju točke dnevnog reda – komentari na dobivene odgovore. Molim vas, članak 77. zastupnik ili drugi sudionik u raspravi može govoriti samo o pitanju koje se razmatra u skladu sa utvrđenim dnevnim redom. Ako odstupi predsjedatelj ga upozorava. Molim vas, gospodin Arnaut, želim reći, je i maloprije na reagiranje koje sam govorila o Poslovniku u smislu davanja odgovora na komentare rekla, i ja sam mogla razumjeti da je i kolegica Maja rekla da se Dom izjasni ..., jer sam sama kazala da Poslovnikom ovo pitanje nije ograničeno i da smo samo imali takvu vrstu prakse da svi zastupnici prilikom jednog javljanja komentiraju svoje odgovore. Ali bez obzira na ove stavove ja ću dopustiti kolegici bez izjašnjenja odgovor, odnosno komentar na ovo pitanje, a sve vas molim da se pridržavate dnevnog reda. Stalno prigovarate, iznosite primjedbe na Poslovnik, a zapravo ih sami kršite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Kometar bez komentara. Parcijalno dobijam odgovore i vidim ovdje i nema i ne piše da sam dobio jer su parcijalni, što je nevjerovatno. Ne mogu da shvatim cijenjeni kolega, ministre finansija, da se ne može dobiti kolika su ukupna kreditna zaduženja po jednoj, za puteve, ne mogu to da shvatim. Ne mogu da shvatim, nema ministra civilnih poslova, da se ne može dobiti koliko je to ukupno realizirano sredstava od registracije vozila, jer je centralna evidencija registracije vozila CIPS, to ne mogu da shvatim. I tako redom. No, valjda kako je sad počelo da radi ovo, nazovimo ga istražnim, komisija, povjerenstvo, valjda ćemo dobiti takve podatke. Mi smo se sami potrudili već da dobijemo dio, ali očito nekom nije u interesu da se takvi podaci objelodane. Zbog toga molim da se ono pitanje koje sam dostavio ponovo proslijedi instancama koje nisu dostavile odgovore, a koje realiziraju sredstva za koje, gospodo poslanici, mi dižemo 45 ruku. Nemojte zaboraviti da za svako kreditno zaduženje mi ovdje dignemo ruku, ali povratne o realizaciji tih sredstava nemamo. I mi pojma nemamo kako i na koji način ono što smo mi odobrili je realizirano ili upotrijebljeno. Onaj ko odobri, on i odgovara, a mi nemamo na koji način, kako, zašto i da li je utrošeno za ono za šta je trebalo da bude utrošeno. Hvala.
Zahvaljujem. Zastupnik Mirsad Đonlagić. Izvolite, komentar.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ja sam svjestan činjenice šta znači življeti na Balkanu, pogotovo kad imamo u vidu istorijat života i sukoba koji su imanentni Balkanu i praktično pri svakom pomenu riječi Balkan, odmah svakom padnu na um ratovi koji se vode na ovim prostorima. Međutim, mene iznenađuje da ozbiljne televizijske kuće u našem susjedstvu vrlo često sa ozbiljnim političkim komentatorima govore o novom miješanju karata i novom preustroju granica i mene zaista iznenađuje da o tim stvarima u Bosni i Hercegovini se ne govori dovoljno ili bar ne govori dovoljno jasno, a posebno me čudi da institucije Bosne i Hercegovine po tom pitanju ne reagiraju. Imajući to u vidu ja sam negdje u avgustu mjesecu postavio pitanje ministru inostranih poslova, naravno, trebalo mi je tri mjeseca skoro da dobijem taj odgovor, a u međuvremenu se ustvari ista ta priča ponovila na istoj toj ozbiljnoj TV kući i ja sam dobio odgovor od Vijeća ministara koji otprilike je, ja Vas molim kolega Zaime Backoviću, kolega Backoviću, kolega Backoviću, molim Vas budite ljubazni i parlamentarni, ja ne pravim scenu kad Vi govorite i ja Vas saslušam, sačekajte bar da ja završim. ZAIM
/nije uključen mikrofon/
To ste mogli reći i prije nego što smo počeli. I mene čudi da u tom smislu nisam mogao da dobijem odgovor koji ukazuje na spremnost institucija Bosne i Hercegovine da reagiraju čak i na ovakve stvari, jer vrlo često zvanična politika putem zvanučnih ili nezvaničnih kanala nedvojbeno šalje signale o onome šta ima namjeru uraditi u određenom periodu. Dakle, stvari ili priče koje ukazuju, koje napominju i govore o mogućnosti miješanja karata i preustroju granica su izuzetno ozbiljne jer svi sukobi praktično počinju sa rječju. Ja vas molim i apeluje na sve institucije Bosne i Hercegovine i da o tim stvarima vode računa. Prema tome, na ovaj način mogu da kažem da nisam baš zadovoljan sa odgovorom Vijeća ministara, ali evo pretpostavljam da nije mogao biti ni drugačiji. Hvala velika.
Hvala lijepa. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite, komentar. 46
Dakle, gospođo predsjedavajuća hvala Vam i ne bih željela da javnost ili moje kolege i kolegice steknu dojam da ste Vi učinili presedan ili da ste meni učinili uslugu. Ja itekako dobro čitam Poslovnik i kaže član 171. stav (4) – kada poslanik, kada predsjedavajući Doma primi odgovor na pitanja koja smo mi, je li, uputili, dakle, jednina, kada primi odgovor i ovaj stav ovog člana bi se mogao poštovati na način kako Vi to interpretirate kada bi Vijeće ministara i službe Vijeća ministara dostavljale odgovor zastupnicima na vrijeme. Pa se desi da mi na jednoj sjednici dobijemo šest odgovora, kao što sam ja sada dobila šest odgovora.
Poštovana zastupnice, ja Vas upozoravam da date komentar na dobiveni odgovor.
Naravno da ću dati komentar, uvažena predsjedavajuća, samo Vi isto tako nemojte se ponašati kao da ste Vi ovdje ..., a mi mučenici.
Dobili ste riječ da komentar na dobiveni odgovor.
Naravno da ću dati komentar. Ja sam dobila odgovor na pitanje koje sam postavila uvaženom ministru Osmanoviću, i hvala mu na cjelovitom, konačno nakon tri mjeseca, cjelovitom odgovoru, a tiče se mog poslaničkog pitanja – zašto je Hrvatska žena Livno dobila 100.000 KM, a Kraljeva Sutjeska 1.000 KM? Nakon što su mi dostavili Izvještaj o radu komisije koja je birala, odnosno koja je odlučivala o javnom novcu Bosne i Hercegovine kako će kome dodjeliti, zamislite postoje dvije odvojene komisije, pa jedna komisija je odlučila da će Kraljevoj Sutjesci dati samo 1.000 KM, dok druga komisija je odlučila da će Hrvatskoj ženi Livno dati 100.000 KM za namjenu rekonstrukcije crkve u Livnu. I zamislite, ti koji su odlučili, njih četvero koji sjede u toj komisiji, se obratilo Vijeću ministara da se donese izmjena Uputstva o kriterijima kako ko dobiva naš novac. Pa su oni, naravno, olakšali te kriterije, dakle ovdje pričamo, mnogo se saznalo iz ovoga odgovora, oni su olakšali kriterije na način kada raspolažu našim novcem ne treba vam puno ove dokumentacije i toga, vrlo brzo dobijete vi odobrenje za 100.000 KM, skraćena je procedura, sve je skraćeno. I sada kad čovjek podvuče paralelu koliko jednoj osobi sa invaliditetom u Bosni i Hercegovini treba ovih papira, birokratije i ostalog, taksi, itd., da plati, da jadan hoda od institucije do institucije za nekih 30 do 50 maraka mjesečnog dodatka, a iz budžeta 100.000 maraka ide pojednostavljeno. I Uputstva su donešena o izmjeni Uputstva, dakle, to se zove Uputstvo o izmjenama Uputstva. Vrlo interesantno je, recimo, kada se ostvari uvid u evaluacijske obrasce kako su vrednovani neki projekti, pa recimo ja sam se baš bavila kako je vrednovan ovaj projekat koji govori o sanaciji kulturne institucije, ja nikad nisam čula da je vjerska institucija kulturna institucija, pa se tu kaže da cilj ovog projekta sanacije vjerskog objekta u Livnu će dovesti do multikulturalizma i interkulturalnog dijaloga, taj cilj projekta značajno doprinosi razvoju kulture u Bosni i Hercegovini, povećanje učestvovanja u kulturi. A ono što je mene jako uvrijedilo, a uvrijedilo me zbog toga što sam ja predlagala gospodinu Osmanoviću da 100.000 maraka, koje je ova Udruga vratila u budžet Bosne i Hercegovine, utroši na nabavku GPS narukvica za djecu sa autizomom, što naravno je više kulturološki nego ovo za što je ova dotična Udruga ili Udruženje apliciralo, pa tako u evalucionom obrascu kažu da ovaj projekat za koji su aplicirali za 100.000 maraka omogućava 47 pristup kulturi svim građanima u Bosni i Hercegovini, posebno djeci, mladima, licima sa posebnim potrebama. Pa to vrijeđa zdrav razum. I ja se zahvaljujem ministru civilnih poslova i službama koje su mi dostavile sve ove podatke koje bi inače trebale biti transparentno objelodanjene na stranicama Ministarstva civilnih poslova da se vidi, da odnosno mi kao poreski obveznici, građani i građanke Bosne i Hercegovine, vidimo utrošak našeg novca, vidimo kako neki koji sjede u tom, tim komisijama, ono ja tebi, ti meni, vrednujete ove projekte kao da su to suštinski projekti za razvoj kulture u Bosni i Hercegovini. Dakle, nekome 100.000 maraka nizašta, 1.000 KM baš ondje gdje bi se trebala očuvati za konzerviranje kulturoloških, odnosno kulturnih izdanja Bosne i Hercegovine, bosanskohercegovačkog naroda, za šta je aplicirala Kraljeva Sutjeska, dobije samo 1.000 KM. I da nije bilo pritiska javnosti, da nije bilo nekih od nas koji smo bili uporni da tražimo sve ove informacije tih 100.000 KM, naravno, jednim dijelom bi bile utrošene na sanaciju ovog, ne znam više je li vjerskog ili kulturnog objekta, vjerovatno drugi dio na stranačke skupove, jer znamo kako je išla linija i odakle cijela ova podrška. Tako da se zahvaljujem na transparentno dostavljenim podacima.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, komentar. Izvolite.
Ja nemam drugog načina da komentarišem povredu Poslovnika od ovoga. Naime, član 76. Poslovnika nije ograničio nas kad možemo mi ukazati na povredu Poslovnika, dakle pa ni na ovu tačku. Član 170. Poslovnika je povrijeđen poslaničkim pitanjem gospodina Arnauta jer se kaže – poslanici mogu postavljati pitanje i podnositi incijative predsjedavajućem i članovima Savjeta ministara i drugim subjektima iz njihove nadležnosti. Sekretar Zajedničkih službi nije nadležan da daje odgovor na pitanje koje je postavljeno. I vi ste kao Kolegij dužni bili da vratite onom ko je postavio pitanje, jer osoba prema kome je upućeno nije nadležan da da tu vrstu odgovora. Ne može, ko je sekretar Zajedničkih službi? Je li on generalni sekretar? Čovjek ima jasno ... nadležnosti.
Molim Vas, uvaženi zastupniče, imate li komentar na odgovore na zastupnička pitanja?
Dakle, tražim, dakle ovdje je jasno povrijeđen Poslovnik, ja vas molim, ovdje je jasno povrijeđen Poslovnik. Ne može se tražiti pitanje od nekog ko nije nadležan. Šta sad ovo znači?
Hvala lijepa. Sve smo vas razumjeli uvaženi zastupniče. Idemo na komentar ako imate. A Vi niste dobili odgovor, a i na to ćemo referirati nakon što završite riječ.
Ja Vas molim samo da mi kažete kad ću ja moći reći ovo što hoću da kažem? Na današnjoj sjednici očito ne. Morat ću postaviti neko pitanje da bi onda ovo sad rekao što nema veze s tim pitanjem koje ću postaviti. 48
Hvala Vam lijepa. Prije no što dam zastupniku riječ, gospodinu Borislavu Bojiću, ja ću također nešto reći o čemu smo maloprije vodili, pošto je to moja dužnost po Poslovniku. Kao što smo maloprije imali situaciju da nam po Poslovniku nije ograničena rasprava, odnosno komentar, a da smo vodili računa i da smo kao Kolegij protumačili poslovničke odredbe na način da je to jedan odgovor i da ne može trajati duže nego i samo pitanje, a kad pogledate opet poslovničku odredbu koja vam kaže da komentirate samo ako ste nezadovoljni i možete postaviti drugo pitanje. Tako i u ovom slučaju idemo negativno, ako nije propisano da je neko dobio odgovor. Ja ću ovaj put dati komentar i gospodinu Borislavu Bojiću, kao što je to bila situacija i sa kolegom Zaimom Backovićem. Izvolite kolega, dobili ste riječ.
Hvala Vam što ste mi dali riječ. Zaista bilo bi neprimjereno da ne prokomentarišem sve ono što je Damir Arnaut namjerno uradilo postavljajući poslaničko pitanje. Naravno, iznudio odgovor kakav je dostavljen i u tome svemu se obrušio na Borislava Bojića optužujući, stavljajući na teret Borislava Bojića i srpskih predstavnika krivicu za događaje u tragičnom sukobu u Bosni i Hercegovini. Kao da se ja stidim ...
Ali molim Vas uvaženi zastupniče, i Vas upozoravam kao i kolegu Novakovića, ja govorim, danas je, Vi ste na točki dnevnog reda – komentar na dobivene ili, u ovom slučaju, nedobivene odgovore. Nemojte da vodimo raspravu, Vi ste za mene uvaženi zastupnik koji vodite računa prvenstveno o sebi i onima koje predstavljate, pa Vas molim da uvažite ovu primjedbu.
Pa naravno. Dozvolite da prokomentarišem odgovor koji je stigao na način kako je to uradio Damir Arnaut sa posebnim ciljem, a to je, prije svega, da slaže, da omalovaži i da napadne, ne samo mene, nego i predstavnike srpskog naroda i Srbe u ovom Parlamentu, jer to zaista nema smisla. Ja samo tražim da to prokomentarišem i ništa drugo. Ili, kako reče kolega Novaković, kažite mi kada ja mogu da prokomentarišem sve ovo što je, sve ove insinuacije Damira Arnauta u vezi sa mnom koje kroz ovo pitanje uradio na način kako je uradio, jer zaista nema smisla. Hoću da to prokomentarišem. Evo to je suština, dakle ako imam pravo na komentar, onda ću i da kažem šta mislim. Dakle, ne stidim se toga što sam bio i ponosim se što sam bio pripadnik Vojske Republike Srpske kao što su mnogi koji sjede u ovoj sali bili u Armiji Bosne i Hercegovine i Hrvatskom vijeću odbrane i ne želim nikoga da povrijedim u ovoj sali.
Molim Vas zastupniče.
Ali ne dozvoljavam da se mene kroz ovaj komentar povređuje. 49
Molim Vas.
Ne samo mene, nego predstavnike srpskog naroda ovdje od strane ...
Nemojte da upozoravam drugi put ili da idem. Ja ću uistinu morati, to je moja obveza da sukladno članku 77., ako pored upozorenja, ja ću morati uskraćivati riječ.
Ok.
Zastupnica Hanka Vajzović, drugi komentar. Izvolite.
Hvala lijepa. Ja ću kratko da naprosto iskoristim priliku da ste tako dobre volje svi mogu dobiti riječ, pa da i ja drugi put. Dakle, osim što nisam zadovoljna da na svako moje pitanje koje, zašto još nešto, još uvijek nije urađeno i kad će, iz Ministarstva prometa odgovaraju kooperativno da imaju namjeru. Ima još gore, moj komentar je zašto od februara recimo, od Vijeća ministara nisam dobila odgovor na pitanje koje je obećano o nacionalnoj strukturi u institucijama Bosne i Hercegovine, rukovodećeg kadra.
Hvala ljepa. Zastupnik Damir Arnaut, komentar. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, ja sada tražim, da ne bude poslije nejasno, da moje upozorenje o povredi Poslovnika konketno vrijeđanje poslanika, uđe u zapisnik ove sjednice i da se nađe u zapisniku kad o njemu budemo idući put glasali. Dakle, kad nekom kažete da je nešto slagao, to je jasna uvreda. Međutim, pogledajte sada i kontekst čitav, ja sam postavio pitanje jesu li gospoda Džaferović i Genjac nešto znali. Meni se od strane jednog kolege pokušava uskratiti pravo da postavim pitanje, od drugog kolege mi se pokušava insinuirati da sam ja nešto time htio. I to zaista vrhunske uvrede. Šta sam, kako može neko znati šta sam ja sa tim htio. Ja sam jednostavno postavio pitanje – jesu li gospodin Džaferović i gospodin Genjac imali određene informacije koje je osoba, bivši logoraš, iznio u medijima, i rekao da je o tome, o tim saznanjima svojim upoznao predstavnike bošnjačkih stranaka u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 50 Hoćete li ga Vi upozoriti? Možete ga i izbaciti, Poslovnik dozvoljava da ga izbacite, ima stvarno poslovnička odredba, nakon drugog upozorenja možete ga izbaciti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim vas, tražim prekid sjednice. U ovom trenutku dajem pauzu 15 minuta i molim Kolegij i predsjednike klubova u Zastupničkom domu na sastanak, ako je slobodna sala u ovom trenutku 2/2, kako bi mogli nastaviti sjednicu. Poštovane zastupnice i zastupnici, znate da smo tražili ispred Kolegija pauzu i da održimo Kolegij u proširenom sastavu, da se dogovorimo o nastavku sjednice ove i o radu budućeg Doma. Što se tiče, evo danas možemo konstatirati, i to smo tamo razgovarali na Kolegiju u proširenom sastavu, da je uistinu bilo dosta kršenja odredbi od strane mnogih zastupnika, a da je možda i toleriranja, na neki način, od strane nas koji vodimo ovaj Dom. Ali uz neku poviku, uz neku, mislim, to je na neki način, ne bih koristila neprimjerene riječi, ali hoću reći da je to od svakog od nas, zapravo svi mi vodimo ovaj Dom. I ja sam ovu pauzu tražila prvenstveno radi zaštite digniteta ovog Doma, dok sam na poziciji predsjedavajuće. Ono što je moja želja, to sam kazala na Kolegiju u proširenom sastavu, da u potpunosti radim po Poslovniku i to ću se truditi. Greške nikad niko ne može isključiti, one su ljudske, ali za njih se uvijek možemo ispričati, kazati šta smo pogriješili i izići iz te nekakve situacije. Mislim da dosada nikad ništa nisam napravila ni zlonamjerno prema pojedinačnom zastupniku, niti nešto na štetu ugleda ovog Doma. Potrudiću se da to bude i ubuduće. Ono što želim reći da smo se dogovorili i da kroz dnevni red se zloupotrebljavaju rasprave. Znamo da se rasprave o dnevnom redu trebaju voditi na način sukladno Poslovniku, da se predlaže ili skidanje točke dnevnog reda, ili uvršavanje nove točke, ali samo uvršavanje, bez obrazloženja, a vi znate da se to zloupotrebljava na način da se cijeli sadržaj te točke dnevnog reda, koji bi se trebao pod narednom točkom razmatrati, iznese po dnevnom redu i uslijede silne replike. Isto tako, kroz replike, zloupotrebljavaju se, na replike se ne poziva na poslovničku odredbu, na onoga kome i koji navod se ispravlja. Također smo danas kroz komentare na dobivene odgovore također vidjeli, suprotno je Poslovniku da zastupnik, i to bi svaki zastupnik ja mislim najmanje trebao znati, posebno onaj koji zna Poslovnik, da ne može postavljati pitanja zastupniku, niti službi. Isto smo imali neke stvari koje su se odnosile na to kad Poslovnik nije jasno definirao da li odgovore na jedne ili druge. U tom slučaju Kolegij tumači Poslovnik. I ono što sam kazala danas, to je bio stav Kolegija, tako smo se ponašali, ako komentiramo, onda ide komentar na jedan, znači jedan komentar na odgovore koje smo dobili do te sjednice, jer ih mi čitamo da smo dobili odgovore. Dužina vremena za komentare ne može biti veća od dužine vremena postavljenog pitanja, naravno koje se odnosi na usmenom dijelu, a na pismeni dio, odgovor na pitanje ne može biti komentar, znači, na postavljeno pitanje u pisanom obliku, ne može biti na način da se obrazlaže. Može se biti, po Poslovniku, da se nije zadovoljno i da se postavi drugo pitanje. 51 Ja vas molim da sve ove odredbe imate u vidu, a svako ima pravo, evo, kroz ovaj demokratski Dom da iznese i kaže jasno što je. A na poseban način želim upozoriti sve na poštivanje Kodeksa, to ovisi od svih nas. Ja nisam ovdje nikakva vrsta suca, niti ja imam pravo govoriti nešto, a vi svi dobro znate i trebali bi znati taj Kodeks, i postoji drugo tijelo koje je zaduženo za njegovu provedbu. Šta su nekakve, znamo koje su uvrede, itd., to ćemo uvijek upozoriti, a šta su neke neistine i šta neko misli to nije moje da ja to cijenim u ovom slučaju. Pa vas molim da u duhu demokratskih odnosa, a demokratski odnosi podrazumijevaju poštivanje procedure, nastavimo sa radom ovog Doma. U ovom trentuku dajem pauzu do 15:30 za ručak jer mi imamo druge obveze za vrijeme ove pauze. Prelazimo, konstatiram znači, da smo završili sa točkom 2., prelazimo na točku 3.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Nadam se da sam sad u temi, hoću o žurnom postupku kako bi neki rekli. Dakle, ja sam jedan dio rasprave kod onog, kod utvrđivanja dnevnog reda već izrekao. Naime, eto bio sam u prigodi da jedan dio ljudi koji se nalaze u Sektoru za međunarodnu operativnu policijsku suradnju u Dikreciji za koordinaciju policijskih tijela, a državni su službenici, na njihov zahtjev, kako bi se reklo, dakle, razgovaram s njima i oni smatraju da su ovim Prijedlogom, na neki 52 način, zakinuti zato što ih nema u onim dodacima kako je predviđeno za ostale, ostale pozicije koje se nalaze, i državne službenike i policijske službenike. Naime, uspjeli su me uvjeriti da, znači u Prijedlogu iz 2016. godine su bili, dakle, predviđeni i oni, njih je negdje petnaestak kako se ja sjećam, a sad ih nema. Dakle, jedino šta sam mogao o tome i pokušao sam da raščistim tu situaciju sam sebi, prije svega, zato sam prijedloga da ovo radimo ipak, ako je moguće, po skraćenom postupku i ako predlagač to može prihvatiti, da bi eventualno ovo raščistili, bar što se mene tiče, ne znam kako druge kolege misle i kakve imaju informacije, tako da bih volio da se ne radi po žurnom postupku, jer ne znam, nema razloga da ne raščistimo ovu situaciju. Hvala ljepo.
Hvala zastupniče. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. U kontekstu ovoga što je kolega Lovrinović, također je, mislim da su obavili iz Sektora za međunarodnu operativnu policijsku suradnju pri Direkciji za koordinaciju policijskim tijelima su obavili razgovor sa skoro svim parlamentarnim klubovima i također iznijeli, i ja smatram, odnosno Klub Demokratske fronte smatra opravdano, iznijeli zamjeku, jer kad se uzme hronolgija zakona koje mi danas imamo na dnevnom redu, al' kad se vratimo u januar mjesec 2017. godine vidjećemo da su oni u članu 19. stav (5) bili uključeni u Prijedlog zakona, pri čemu sada od avgusta taj isti Prijedlog zakona oni su apsolutno isključeni, odnosno Sektor za međunarodnu suradnju, pri čemu je umjesto njih ubačena Državna agencija za sitrage i zaštitu. Klub Demokratske fronte smatra da bi ovaj prijedlog po žurnom postupku danas trebali kolege i kolegice Zastupničkog doma da ne podrže i da vratimo u redovnu proceduru kako bismo amandmanski mogli djelovati na član ovoga Zakona i sukladno onome što Ured za reviziju BiH sugeriše u svojim preporukama, a što se tiče apsolutne diskriminacije spram službenika, državnim službenicima koji rade u ovom Sektoru. I tako, recimo, Ured za reviziju institucija BiH u svom Izvještaju iz 2013. pa i iz 2014. i 2015. navodi da bi se za državne službenike trebala ukinuti diskriminacija, odnosno izjednačiti procenat za, koji iznosi od 25%. I sukladno tome Klub Demokratske fronte predlaže da se ovo vrati u redovnu proceduru.
Hvala. U ovom trenutku imamo, za riječ nam se javio predsjedatelj Vijeća ministara, pa moramo prekinuti raspravu, dati mu, vjerojatno će to uticati na kontekst ovih prijava. Izvolite predsjedavajući.
Hvala najljepša. Neću dugo, dakle cilj i svrha Zakona je da se omogući svim policijskim službenicima na nivou institucija Bosne i Hercegovine poseban policijski dodatak. Ovo pravo ranije su, kao što svi znamo, koristili samo uposlenici SIPA-e, Granične policije, itd., dok uposlenici Direkcije za koordinaciju policijskih tijela nisu imali pravo na ovaj dodatak. I sada se, evo, neka vrsta ove, u najmanju ruku kazano, nepravde ispravlja i svi policijski službenici treba da imaju jednak 53 policijski dodatak. Mi prihvatamo ovo što su rekli uvaženi zastupnici prije mene, samo ja, evo na neki način, molim ili predlažem da to ne bude redovna nego skraćena procedura koja isto tako omogućava amandmansko djelovanje, jer nama ovaj Zakon treba obzirom da se nalazimo u fazi finalizacije DOB-a, a poslije toga i izrade i usvajanja budžeta tako da bi znali vrlo jasne margine djelovanja unutar toga.
Hvala lijepa predsjedatelju. Da li je ovo, na neki način, uticalo na ove koji su se prijavili da raspravljaju o hitnoj proceduri, da li ostajete kod rasprava ili? Zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Meni je drago da čujem ovakav stav predsjedavajućeg Savjeta ministara, dobro je da imamo, ja bi danas rado da nije ovog problema digla ruku i za hitnu proceduru, jer smo imali jedan problem koji se godinama nalazi u revizorskim izvještajima i konačno taj problem rješavamo. Da ne bi i u revizrskim izvještajima za ovu godinu opet imali problem ja, evo, hoću samo da apelujem na kolege ovdje, ili ne znam da li će to slati i uvaženi ministar finansija amandman, mi imamo mogućnost da već na sljedećoj sjednici, kako bi sve ovo riješili, usvojimo Zakon i u drugom čitanju ako imamo spreman amandman, pošto vidimo da je ovdje apsolutni konsnzus i da se samo oko jedne stvari ne slažamo. Pa, evo, da pozovem kolege da imamo na sljedećoj sjednici spreman i amandman i da Zakon odmah usvojimo i u drugom čitanju. Hvala.
Hvala. Zastupnik Hazim Rančić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege. Upravo u ovom pravcu da bi ispravili nepravdu i da bi uvažili i policijske službenike, koji nisu obuhvaćeni ovim Zakonom, da idemo na skraćenu proceduru uz našu riječ i obavezu, i Kolegija i svih nas, da Zakon završimo u novembru kako bi imali čistu situaciju vezano za Vijeće ministara da bi oni mogli planirati budžet za narednu godinu i uvažiti ovaj usvojeni Zakon. Evo toliko, hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. 54 Mislim da je namjera gospodina Rančića i svih koji su govorili dobra, ovaj, samo evo da pojasnim. Skraćena procedura ništa ne radi samo skraćuje rokove na pola, dakle umjesto 10 dana za komisijsku fazu imate 5 dana, itd. Ja predlažem da se ovo uradi na idući način, a to je da se stavi, dakle, u redovnu proceduru s tim da se na idućoj sjednici primijeni član 112. Poslovnika koji nam dozvoljava da amndmane usvojimo na istoj sjednici na kojoj usvajamo Zakon u prvom čitanju i onda odmah poslije amandmana usvajamo Zakon u drugom čitanju. To je najbrži put, tako da ne bi ovdje gubili vrijeme, ovo je najbolji način, dakle primjeniti član 112. Ja takođe sugerišem Vijeću ministara da ne radi više ovo, nemojte slati stvari u hitnoj proceduri, ne možete reći da imate veliki broj zakona prema nama pa da je sad ovaj nešto posebno hitan, jer uvijek dosad se pokazalo da hitna procedura ustvari oduži postupak. Na kraju krajeva mogli ste to naučiti kad ste četiri puta slali prijedloge zakona o akcizama. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Ma, evo, samo da kažem da mi je drago da je Vijeće ministara krenulo u realizaciju evo preporuka i Ureda za reviziju institucija BiH i da napomenem ovdje i predsjedavajućem, a i ministru Bevandi, da već mi od 2008. godine nemamo podzakonske akte, pa evo samo da podsjetim da prilikom realizacije ovog zakonskog rješenja onda Ministarstvo treba da napravi podzakonski akt, vi u Vijeću ministara da usvojite i da ubrzate i tu proceduru. Ništa više, hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama. Glasujemo o zahtjevu za hitni postupak. Molim vas pripremite se na glasanje. Od ukupno 34 nazočna – za je 1, protiv 29, suzdržana 4. Znači, ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo usvojili zahtjev za razmatranje Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku. Sad se izjašnjavamo o tome da ovaj Prijedlog zakona razmatramo po skraćenom postupku. Molim vas da se izjasnimo Od ukupno 35 nazočnih – za 21, protiv 11, suzdržanih 3. Postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina. Idemo li u drugi krug? 55 Glasamo drugi put. Od ukupno 35 nazočnih – za 21, protiv 6, suzdržanih 8. Znači, postoji entitetska većina, znači nema 2/3 protiv ni iz jednog entiteta. Konstatiram da smo u drugom krugu usvojili da se Zakon o plaćama i naknadama u institucijama BiH razmatra po skraćenom postupku, tj. po odredbama Poslovnika kojima se uređuje temeljni zakonodavni postupak. Sada prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o parlamentarnom nadzoru – predlagatelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, broj: 01,02-02-1-1348/17, od 26.05.2017. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju u nastavku 48. sjednice Doma, održanom 05.07.2017. Na 51. sjednici Doma, održanoj 07. i 13.09.2017. Dom je, na zahtjev Ustavnopravnog povjerenstva, produljio rok za dostavu izvješća o Prijedlogu zakona. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Izvješće 24.10.2017. Povjerenstvo je usvojilo Prijedlog zakona s jednim amandmanom. Zastupnik Damir Arnaut podnio je tri amandmana u plenarnoj fazi. Otvaram raspravu. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Kao što sam i najavio tri amandmana koja nisu dobila podršku na Ustavnopravnoj komisiji, i mislim da je neophodno naglasiti da je rezultat glasanja bio 4 za, 4 protiv, te da s tim u vezi nije bilo potrebne većine i iskazanom namjerom da ponovo branim sva tri amandmana na sjednici Predstavničkog doma. Pozivam kolege da podrže ova tri amandmana. Vrlo kratko. Dakle, prvi amandman se tiče činjenice da Parlamentarna skupština jednostavno ne može vršiti parlamentarni nadzor nad Institucijom visokog predstavnika. Tačno je da Poslovnik predviđa mogućnost postavljanja pitanja, između ostalih, i visokom predstavniku, mada ako ćemo vjerovati nekim današnjim, kolegama iz današnje rasprave, ne može se postaviti pitanje sekretaru Parlamentarne skupštine, a po njima može visokom predstavniku, tako da ljudi postaju kontradiktorniji od sjednice do sjednice. Ali u svakom slučaju ako je već nešto Poslovnikom omogućeno smatramo da se ne treba zakonom propisati, pogotovo se ne treba propisati nešto što se zove parlamentarni nadzor nad međunarodnom institucijom koja je osnovana na osnovu Poglavalja 7 Povelje Ujedinjenih nacija od strane Vijeća sigurnosti. Institucije Bosne i Hercegovine jednostavno nemaju mogućnosti niti međunarodno pravne osnove da vrše nadzor nad Institucijom visokog predstavnika i zbog toga pozivam da se ovaj amandman podrži. Također pozivam da se podrže druga dva amandmana koja se jednostavno oba tiču sankcija za nepostupanje po određenim odredbama Zakona. Sankcije su, da se razumijemo, već propisane Prijedlogom zakona, međutim samo za nekoliko članova, odnosno nepostupanje po 56 nekoliko članova i ova moja dva amandmana jednostavno proširuju sancije za nepostupanje po dodatnim obavezama, odnosno iz dodatnih članova. U svakom slučaju ukoliko ova tri amandmana ne budu usvojena onda Zakon zaista nema svrhu i što se nas tiče bilo bi najprikladnije odbaciti Zakon, pogotovo što bez sankcija nikakav parlamentarni nadzor, bez adekvatnih sankcija nikakav pralamentarni nadzor ne može biti ni efikasan i onda je bolje sve to i odbaciti i dati nekom boljem da to idući put uradi, nego ići sa ovim Prijedlogom zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite.
Pa, evo, želim da kažem da nikad u Parlamentarnu skupštinu nije došao problematičniji zakon koji je dvije godine rađen, a da sadrži u sebi tolike manjkavosti. Dakle, smatram da će biti manja šteta ako ga ne usvojimo nego ono što će on donijeti ako ga usvojimo, ali o tome sam već gorovila kad je bila rasprava o principima ovog Zakona. Na današnjoj sjednici želim da se osvrnem na amandman koji je Komisija usvojila, koji je problematičan i suštinski i jezički. Dakle, amandman koji je Komisija usvojila kaže – Predsjedništvo BiH, Ustavni sud BiH, Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, Ured za reviziju institucija BiH nadziru se isključivo po pitanju, to mislim po pitanju, finansijskog poslovanja, Centralna banka nadzire se u skladu sa Zakonom o Centralnoj banci BiH. Kao prvo želim da vas podsjetim da član 4. Zakona o reviziji kaže – Kancelarija za reviziju u obavljanju svojih dužnosti i provođenju nadležnosti u skladu s ovim Zakonom je nezavisna i ne podliježe upravljanju ili kontroli bilo kojeg drugog lica ili institucije osim ako ovim Zakonom nije drugačije rečeno. Dakle, ne može Kancelarija za reviziju. Što se tiče Predsjedništva – zašto je Predsjedništvo isključeno iz nadzora ako, ovog nadzora kako Komisija to shvata? Zar zavjese koje koštaju, ne znam, tridesetak, i sto toliko, hiljada maraka nisu stvar o kojoj bi trebalo da se raspravlja? Zašto je neko se prepao pa izuzeo Predsjedništvo? To je predstavnik izvršne vlasti i nema nijednog razloga da bude ..., da sve ostale institucije se mogu kontrolisati, ali Predsjedništvo ne. Takođe kad je u pitanju Centralna banka, podsjećam vas da ovo što je napisano ovdje da Centralna banka nadzire se u skladu sa Zakonom o Centralnoj banci. Baš bih voljela da mi neko od članova Komisije, koja je radila ovaj materijal, kaže šta to znači, jer Centralnu banku, njeno finansijsko poslovanje revidira nezavisna institucija, znači nezavisni revizor, a ono što revizija radi je samo kontrola onog dijela koji se odnosi na vanjski dug. Dakle, šta će to raditi, voljela bi da mi kaže, pošto je nejasno ovdje, šta to treba da radi u skladu sa zakonom Parlament kad je ograničeno djelovanje institucija koje su za to zadužene. ... reći da se, da revizija ovih institucija nadzire se isključivo po pitanju, ja mislim da bi trebalo po osnovu, zamjeniti ovo „po pitanju“ kao neku grešku koju neko povlači godinama. I u svakom slučaju mislim da sam amandman ruši ovaj Zakon dodatno, pored svih manjkavosti koje on ima, ovo što ovdje piše je dodatno problematično. Hvala. 57
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo I ja ću vrlo kratko. Naime, ja sam imao jedan amandman na Komisiji koji je glasio – da se članove 31. zaključno sa 55. brišu. Naime, radi se uglavnom o članovima koji obrađuju potpuno istu problematiku i na potpuno isti način kao Poslovnik. Ovdje se ozbiljno postavlja pitanje kako dalje kroz procedure obezbijediti efikasnu promjenu Poslovnika. Ako usvojimo ovaj Zakon, koji je iznad, naravno, Poslovnika, prvo što nas čeka jeste promjena Poslovnika, odnosno prilagođavanje Poslovnika ovom Zakonu, a onda možemo nastaviti, recimo, evo sad konkretno u ovom slučaju ova Komisija može da nastavi rad tek kad se taj dio posla završi, ako se Zakon usvoji. Dalje, u neka buduća vremena mi bismo značajno zakomplikovali izmjene akta koji definiše naš način rada, a ne tiče se nadzora u klasičnom smislu riječi. Ja nemam ništa protiv i zato sam da ovaj Parlament ima pravo nadzora, značajnijeg nadzora nad izvršnom vlašću nego što je to danas, ali mislim da na ovaj način prepisivanjem odredbi Poslovnika ili promijenjenih odredbi Poslovnika u Zakon komplikuje i ovako komplikovan način usvajanja i izmjena Poslovnika i prilagođavanja poslanika i na kraju krajeva ovog Zakona koji, ako usvojimo, stupi na snagu. Zbog toga smatram da je Komisija imala dobru namjeru ali da nije uradila dobar posao. I što se mene tiče ja neću podržati, znači, ovaj Zakon. Smatram da ovaj Zakon može se uraditi mnogo kvalitetnije. Niko nas nije tjerao da Zakon ima 60 članova, Zakon je mogao imati pet članova, ali i tih pet članova da suštinski obezbijede nadzor nad onim što mi želimo. To što smo mi htjeli da ima puno članova pa zakomplikovali nepotrebno neke stvari, ja mislim da stvar treba vratiti na početak, dakle restartovati i vratiti na početak i doći do teksta zakona koji neće otežavati bilo kakav postupak po bilo kom drugom aktu po kome radi ovaj Parlament.
Hvala. Kolega zamjenik Šefik Džaferović, rasprava. Izvolite.
Samo kratko. Uvjet da ja podržim ovaj Zakon, za kojeg smatram da je potreban Bosni i Hercegovini, je da se briše član 31. stav (4). On istina prepisuje naš Poslovnik, ali kad se pogleda Zakon, njegova unutrašnja organska veza, to što se predviđa članom 31. stav (4) je nešto mnogo šire od onoga što mi danas imamo u Poslovniku i u direktnoj je koliziji, kako ja to tumačim, sa Aneksom X Dejtonskog mirovnog sporazuma Dakle, ako se usvoji danas amandman i to se ukloni iz Zakona ja ću podržati tekst Zakona, ako ne, onda ću biti protiv tog Zakona. Toliko, hvala vam.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite zastupniče. 58
Samo kratko. Obzirom da se u prethodnim diskusijama iznijelo ono što sam ja želio reći od gospodina Arnauta, preko kolege ispred mene i gospodina Džaferovića, mora se znati šta je to u liniji koja se zova kontrola i mora se znati da se jednim zakonom ne može derogirati drugi zakon ukoliko se drugi zakon ne stavi van snage, ne može ... u sučeljavanje različite zakone. Mi imamo tu problem, recimo Centralna banka ona nije narodna, ona nije emisiona, ona je kontrolna i ne možete vi vršiti parlamentarni nadzor nad institucijom koja se zove Centralna banka, jer se ne radi o emisionoj banci i ona posluje po svim uzancama Bazelske konvencije. Ja sam Bazelsku konvenciju više puta ovdje spomenuo, i osim gospodina Nikole Špirića niko nije reagovao. To je zakon u bankarskom poslovanju i ona mora da radi shodno uzansama Bazelske konvencije. Pa onda ko će revizore, ko će, i tako redom. Ovaj Zakon mora u sebi poredati šta je to u nadležnosti i može biti u nadležnosti Skupštine, a šta je to ono što nas kontroliše. Šta nas kontroliše? Ko? Znači, moramo imati instrumente koji će pokazati sve. Samo toliko i podržavam ovo što su gospoda govorila.
Hvala lijepa. Zastupnik Lazar Prodanović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Uvažena gospođo predsjedavajuća. Dakle, mislim da previše gubimo vrijeme, vremena oko zakona koji je nemoguće da dobije podršku u ovom Domu. Poštujem rad Komisije, nažalost nismo dobili uvjerljiv Prijedlog zakona koji bi mogao stvoriti, ostvariti svoju namjenu koja je suštinska, dakle to je parlamentarni nadzor. I jednu drugo opasnije pitanje u koje se ovdje ušlo, to je derogiranje odredaba Poslovnika kao ključnog akta, to je najznačajniji zakon o načinu djelovanja Parlamenta, ovaj, u odnosu na Prijedlog ovog zakona. U tom smislu mi ćemo, dakle, apsolutno biti protiv usvajanja ovakvog Zakona. Treba vidjeti, Bosni i Hercegovini treba Zakon o parlamentarnom nadzoru ali treba vidjeti kako su to zemlje sa sličnim, dakle, iskustvima riješile i na koji način kako bi se, dakle, otklonile svi ovi nedostaci i sumnje koje su prisutne. Odmah moram reći, dakle, da je pogrešno ... potpuno pristup urađen oko ovog, preambiciozan, mogao je definisati samo ona suštinska pitanja parlamentarnog nadzora, ali on je definisan u većem dijelu i Poslovnikom oba doma Parlamentarne skupštine. Dakle, bićemo apsolutno protiv Zakona, previše vremena gubimo o ovom Prijedlogu zakona. Hvala vam.
Hvala. Zastupnik Borislav Bojić, rasprava. Izvolite.
Ja ću vrlo kratko, obzirom da sam htio i da čujem kakve su primjedbe na Zakon. Želim da vam kažem da je način pripreme samog Zakona, vi znate na koji način mi dolazimo do samih rješenja, da se dogovaramo mnogo teško, da je bilo mnogo učesnika u donošenju ovog Zakona i da smo konsenzusom došli do sadržaja koji je predložen Parlamentarnoj skupštini. Ono što je 59 bitno da ovdje postoji ocjena da nam treba Zakon o parlamentarnom nadzoru i to je ono što je suština. O samim primjedbama na pojedina rješenja ja neću govoriti, dakle, iz prostog razloga što smo sasvim dovoljno diskutovali o samim pojedinačnim rješenjima, ali prosto da navedem samo jedan primjer da bi zatražio podršku od poslanika kako bi u budućnosti izgledao jedan parlamentarni nadzor i kako izgleda u nekim od država kada je u pitanju kontrola izvršne vlasti. Recimo, postavljanje poslaničkih pitanja, mi postavljamo poslanička pitanja 24 časa prije sjednice, tako da nam se ministri pripreme za odgovor ili na zajedničkoj sjednici oba doma to je sedam dana prije održavanja same sjednice. U jednoj Njemačkoj, naravno, mi smo malo dalje od Njemačke, ali evo čisto da pomenem, da ministar sa kabinetom najmanje jednom mjesečno dođe pred parlamentarce i na licu mjesta odgovara na postavljena pitanja, time se spoznaje da li ministri mogu da odgovore tim izazovima. Evo, sami sebi postavite pitanje da li bi svi ministri u Vijeću ministara mogli da izdrže takvu vrstu parlamentarnog nadzora koji bi bio potpuno otvoren za javnost, gdje bi ministrima slobodno mogli poslanici da postavljaju pitanja. To je vrsta parlamentarnog nadzora. Nije moguće možda to uraditi kod nas, to je jedno od iskustava, ali jedno je sigurno, mi ćemo trebati donijeti Zakon o parlamentarnom nadzoru, on nama treba. Ja mislim da do sada kada su u pitanju parlamentarne istrage da smo napravili samo promašaj, a nismo doveli nijednu parlamentarnu istragu do kraja. Da pomenem jednu od njih, recimo npr. parlamentarna istraga o utvrđivanju trošenja donatorskih sredstava. Onog trenutka kad su oni koji su pozivani pred parlamentarce spoznali da nemaju obavezu da se odazovu, nisu se ni odazivali. I nikad nećete moći provesti parlamentarnu istragu ukoliko to ne bude zakonska obaveza. Ako neko nema zakonsku obavezu da dođe pred parlamentarce i da određenu vrstu iskaza, nećemo moći provesti određenu vrstu parlamentarnog nadzora. Tako da o ovoj temi sigurno neće se prestati razgovarati o njoj. Ja pozivam poslanike da ovo pitanje, i ja vidim na koji način će otprilike biti završeno, ali namjera je bila sigurno da se donese Zakon o parlamentarnom nadzoru. I niko nije sporio svakom od poslanika da na svoj način da doprinos u smislu prijedloga, mogućih izmjena poslanika(?) koje bi bile prihvatljive. Uostalom ima mogućnost svako od nas da predloži moguće rješenje kada je u pitanju sam Zakon o parlamentarnom nadzoru, ali me raduje činjenica da ovdje postoji raspoloženje da se donese Zakon o parlamentarnom nadzoru. Evo toliko, čisto ...
Hvala lijepa. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Da kažem kolegi Bojiću, dvije ključne nadležnosti ili aktivnosti koje bi trebali parlamentarci da rade, to je ta njihova zakonodavna i kontrolna funkcija. Mi smo u cijelosti se posvetili zakonodavnoj, kažem u cijelosti i sve više zato što dobijamo malo prijedloga od Savjeta ministara, pa su parlamentarci postali ključni nosioci predlaganja zakona, a kontrolnu smo skoro u cijelosti zanemarili. Ko kaže da mi sad ne možemo da vršimo kontrolu? Dakle, to nije jednostavno istina, mi smo obavezni to da radimo, ne radimo. A znate kad će se stanje promijeniti, ne kada se donese bilo kakav zakon, nego onda kada mi budemo ozbiljniji. A to znači da kad se vrše javna saslušanja vezano za revizorske izvještaje da ne pošalje se šef računovodstva nek dođe ministar, jer on jedini može da odgovara i, ključni je, ključno je 60 odgovorno lice, da obrazloži zašto se dešava to što se dešava. Dakle, nema kontrole bez dok mi ne odlučimo da zbog toga što se neki ministar ponaša drugačije nego što nalaže zakon, dok ga ne pozovemo na odgovornost i sutra smijenimo. Međutim, kod nas je još uvijek važnije je li to moj ministar ili tvoj, a ne da li on radi ispravno ili ne. Moramo biti malo samokritičniji kad je u pitanju predlaganje bilo kojih zakona, nijedan zakon nas neće natjerati da radimo onako kako treba. Hvala.
Hvala. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Izvolite
... kolege Bojića kada govori o ovom, ovaj, istražnim komisijama i kada govori o poslaničkim pitanjima, to je isključivo poslovnička obaveza. Pokazala se potpuna neefikasnost našeg Poslovnika na poslaničkim pitanjima, onaj ko ne može u roku od jedan minut postaviti pitanje i onaj koji ne može od pola minute, bez jednog, bez pola minute odgovoriti na to pitanje on neće odgovoriti ni za 10 dana. Dakle, suština je ... javnosti, a to je isključivo ... Kada je u pitanju, kada su u pitanju istražne komisije svakako ovaj dio nadzorne uloge, ovaj, pozicije Parlamentarne skupštine ili Parlamenta, on podrazumijeva aposlutno, dakle, da se posao kada se dovede do kraja ili kada se .../teško se razumije/... ..., dakle obilježje krivičnog djela ko bilo koju instituciju Bosne i Hercegovine sprječava da to provede ... i Tužilaštvo. Dakle, to je jasna poruka. Mi ovdje gubimo vrijeme na pitanjima, juče smo imali situaciju da 3 sada i 10 minuta izgubimo, to, tvrdim vam da ne postoji niko čiji ... pažnje može biti više od tri munata da bilo šta sublimira u tome. Toliko.
Hvala. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o dopunama Kaznenog zakona Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnica Aleksandra Pandurević, zakon broj: 01-02-1-1830/17, od 25.07.2017. (drugo čitanje) Prijedlog zakona usvojen je u prvom čitanju na 52. sjednici Doma, održanoj 20.09.2017. Ustavnopravno povjerenstvo dostavilo je Izvješće 24.10.2017. Povjerenstvo je usvojilo Prijedlog zakona s tri amandmana. Zastupnik Šefik Džaferović podnio je amandman u plenarnoj fazi. Otvaram raspravu o ovom Prijedlogu. Rasprava, zamjenik Šefik Džaferović. Izvolite kolega. 61
Poštovana predsjedavajuća, koleginice i kolege, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, dame i gospodo. Dakle, ja sam izašao da kažem da mislim da je ovo dobar zakon, da ću ga podržati ali ja mislim da bi mogao da bude još korektniji, još bolji. O institutu zamjene izrečene kazne zatvora, pravosnažno izrečene kazne zatvora do godine dana novčanom kaznom djelomično se bavi ovaj Zakon. I ja podržavam, dakle, ovo rješenje, ali mislim da bi bilo bolje rješenje sa aspekta ravnopravnosti svih građana, bez obzira na imovinske prilike, da se to rješenje, odnosno ta mogućnost u cijelosti ukloni iz Krivičnog zakona. Dakle, da se briše kompletan član 42a. Krivičnog zakona BiH, tim prije jer mi imamo već u nekom od narednih članova jednu sankciju koja omogućava također, ali nekom drugom mjerom, ne plaćanjem, zamjenu izrečene kazne zatvora do godine dana, mislim na ovaj koristan rad. Kažem, mislim da bi bilo bolje da to tako uradimo. I ja sam zbog toga ulagao amandman, evo sa njim sam se pojavio i ovdje pred plenarnom sjednicom Predstavničkog doma, i ja vas pozivam da ga podržite. Ali također želim da kažem da iako se ne podrži ovaj amandman ja ću opet glasati za Zakon, to nije uvjet, tako sam kazao i na Ustavnopravnoj komisiji, ali želio sam da kažem šta mislim o ovom problemu. Toliko, hvala vam.
Hvala. Zaključujem raspravu.
/nije uključen mikrofon/
Molim vas lijepo, ja mislim da to nije korektno, nikoga na displeju nisam ... i ja sam rekla zaključujem raspravu. I da bi bili ozbiljni, da bi se pridržavali onoga što jesmo ovaj put je zaključena rasprava. Prelazimo na točku šest, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine – predlagatelj: zastupnik Borislav Bojić, zakon broj: 01-02-1-2209/17, od 13.09.2017. (prvo čitanje) Kolegij Doma je na 52. sjednici, održanoj 20.09.2017., odredio Povjerenstvo za financije i proračun nadležnim za razmatranje Prijedlog zakona. Nadležno Povjerenstvo je 13.10.2017. dostavilo Mišljenje. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona. Ustavnopravno povjerenstvo je 24.10.2017. dostavilo Mišljenje. Povjerenstvo je utvrdilo da je Prijedloga zakona usklađen s Ustavom BiH i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu. Zastupnik Damir Arnaut. Izvolite. 62
Zahvaljujem predsjedavajuća. Ja sam jednostavno prisiljen napomenuti da sam ja stisnuo taster prije nego što ste zaključili raspravu. Svako ko je obratio pažnju je to vidio. Ja Vas molim da dosljedno primjenjujete Poslovnik, danas to ni blizu niste radili. Maloprije mi je, na prethodnoj tački dnevnog reda, izuzetno bitnoj, uskraćeno pravo da govorim i to nije korektno. Ja Vas molim prije nego što kažete da zaključujete raspravu da pogledate ekran i vidite. Vi ste čitali pripremljeni tekst dok je moje ime stajalo na ekranu, kad ste pročitali rečenicu zaključujem raspravu tek tada ste vidjeli da je moje ime na ekranu. I ovo ...
Molim Vas, ja Vas upozoravam, mi smo na točki 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama, Vi ste se javili za raspravu, upozoravam Vas po Poslovniku da nastavite raspravu u skladu sa točkom dnevnog reda.
Sad ću nastaviti raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Ovdje se radi o već drugom pokušaju povećanja plata određenoj kategoriji državnih službenika. Svi koji dobro pamte ...
Molim vas, molim vas da ne komentirate iz klupa. Izvolite zastupniče.
svi, koji dobro pamte stvari koje se dešavaju u ovom Parlamentu, se vrlo dobro sjećaju da je već bio maltene identičan pokušaj da se istoj kategoriji državnih službenika povećaju plate. Opravdanje i prvi i ovaj sada put je bilo da se treba izjednačiti plata, je li, dvije kategorije državnih službenika po principu ista plata za isti posao. Međutim, ni tada, a ni sada niko nije predložio da se jednoj kategoriji smanji plata da bi se izjednačila sa ovom drugom, već je oba puta prijedlog bio da se ovoj drugoj kategoriji poveća plata. Ja podsjećam da je ovaj Zakon sa ovom odredbom usvojen 2008. godine i da nije bilo pokušaja bilo kakvog tzv. izjednačavanja do prošle godine. I mogu potvrditi, je li, da su određeni državni službenici zaista imali sastanke sa poslanicima i od njih tražili da izmijene ovaj Zakon kako bi se tim državnim službenicima povećala plata. I to je zaista neprihvatljivo, mislim takve stvari u Parlamentarnoj skupštini, da meni u kabinet dolazi državni službenik i traži da naš Klub, iako je jasna politika SBB-a da nema povećanja plata, da traži da naš Klub podrži određeni zakon. I sad opet imamo, kad je to palo, ne mogu se sad sjetiti je li to tada palo na Predstavničkom domu ili na Domu naroda, sada imamo ponovo situaciju, ponovni jedan pokušaj dizanja plata. Ja sam na Ustavnopravnoj komisiji čak glasao protiv usaglašenosti sa pravnim sistemom Bosne i Hercegovine jer je kolega Bojić, koji je sada predlagač ovog Zakona, u obrazloženju naveo da ovaj Zakon neće proizvesti dodatne troškove po budžet Bosne i Hercegovine. U najmanju ruku to je apsolutno neiskreno, jer će se određenoj kategoriji državnih službenika povećati plata. Prije nego što neko kaže da je budžetski okvir za iduću godinu već usvojen, evo tu vam sjedi gospodin Bevanda koji se već nekoliko puta žalio na to da budžetski okvir još uvijek nije usvojen, je li tako. Prema tome, to obrazloženje ne stoji. U svakom slučaju povećanje plata je nešto što ne treba biti podržano, a pogotovo, je li, pod krinkom izjednačavanja. Ukoliko želite nešto izjednačavati onda se neke stvari mogu i smanjiti. 63 I ja stoga opet pozivam da usvojimo konačno Amandman II na Ustav BiH pa da nema više niti ustavnih, je li, prepreka ili izgovora zašto se i imenovanim i izabranim licima ne mogu smanjivati plate. Ja također pozivam da podržimo ono što je kolegica Gasal-Vražalica predložila u Komisiji za izmjene Poslovnika, da se izbaci paušal iz Poslovnika. I, evo, za potrebe javnosti jedini pravni osnov za paušal dan danas je u Poslovniku Parlamentarne skupštine BiH. Konačno smo imali, ja zahvaljujem kolegi Kadiću iz Doma naroda koji je nedavno poslao, dakle, prijedlog da se to konačno riješi u Poslovniku, jer revizija godinama ukazuje kako su to stvari koje treba riješiti. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Do povećanja budžeta pomenute institucije neće doći. Fiskalni okvir, pretpostavljam da je utvrđen, 750 miliona od PDV-a, je li tako, znači u okviru tih 750 miliona sve je moguće riješiti. Imali smo, evo i prethodni Zakon o platama i naknadama Savjeta ministara gdje su precizirane budžetom naknade ali nema povećavanja. Ako govorimo o uštedama, vi znate ovdje zaista je demagogija i populizam govoriti o nečijih 100-200 maraka većoj plati, koja je prosječna recimo plata u ovoj zemlji, a da ćutimo o milionima koji se kradu. Znati, bavimo se trnom u oku, a ne vidimo balvan. Ja mislim da bi najveći doprinos Vaš, evo Vaše porodice gospodine Arnaut bio budžetu, ako već pričamo o uštedama u budžetu i nekom poštenju i ovdje morališemo, lijepo sve dinastija Arnaut vrati plate u budžet. Ja ne znam da li iko, jeste li bili, čitava Vaša porodica, na tri kontinenta ambasadori. Pa hajte da ne morališemo molim Vas.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Ja taman mislio da budem protiv, ali kolega Arnaut diskutova pa me presjekao. Šalim se naravno. Ovaj, ja sam ovo što ću sad reći rekao nekoliko puta ranije i samo ću ponoviti u jednoj rečenici – ja neću glasati ni za jedan zako o izmjenama i dopunama Zakona o platama dok Savjet ministara ne dostavi u proceduru zakon koji će u potpunosti regulisati ovu oblast.
Zahvaljujem. Zastupnik Salko Sokolović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala uvažena predsjedavajuća. 64 Evo, ja ću par rečenica reći vezano za ovaj Zakon, obzirom da sam jedan od onih koji je podržao. Ovdje mi suštinski rješavamo problem diskriminacije koji postoji trenutno. Ja ću podsjetiti da je članom 21. Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, član 21. u suprotnosti sa dva člana, članom 3. tačka a) Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine i članom 93. stav (9) Zakona o javnim nabavkama. Mi smo prilikom donošenja Zakona o javnim nabavkama, ako se sjećate, znači, pored glavnog Ureda u Sarajevu formirali dvije filijale, jednu u Mostaru, jednu u Banja Luci. I upravo tim Zakonom je definisano da ukupno 17 članova radi u te tri filijale, od toga je devet onih koji imaju položen, stručnjaci upravnog prava, a osam su stručnjaci iz reda javnih nabavki i transporta strateškog poslovnog upravljanja, itd., to znači ljudi tehničke naobrazbe. Međutim članom 93. Zakona o javnim nabavkama rečeno je da članovi Ureda obavljaju svoje funkcije, da su nezavisni i jednaki u vezi isključivosti vezano za Ustav BiH i zakone Bosne i Hercegovine. Međutim, desila se situacija da prilikom određivanja plata tih uposlenih u uredima za žalbe upravo ovi stručnjaci iz oblasti upravnog prava imaju veći koeficijent od ljudi, evo da kažem, tehničke struke, a isti je stepen obrazovanja. Normalno ako se vratimo i na Zakon o plaćama i naknadama i konsultujemo član 3. tačka a) Zakona o plaćama koja govori o tome da za isti posao treba da imate i istu platu onda je očigledno da ljudi imaju isti obim posla, imaju istu vrstu odgovornosti, ali za taj svoj rad nisu isto plaćeni. I ja to zovem diskriminacijom bez obzira kako to neko tumačio. I to je samo osam ljudi prema kojima bi trebala da se izvrši ova korekcija. Ja razumijem, ovaj, i nastojanje gospodina Arnauta da na jedan drugačiji način to interpretira, ali, evo, možemo to reći i na ovakav način, samo adekvatno plaćen službenik, ovaj, je manje podložan, državni službenik, ili nije nikako ili je manje podložan potkupljivanju, neće ući u proces korupcije, itd., evo da posmatramo tu činjenicu U ovom momentu mi bi trebali, na neki način, da pozitivno reagujemo prema ovom Zakonu. I mi smo to već jednom i uradili, ne znam iz kojih razloga Zakon nije prošao u Domu naroda. Ali obaveza nas ovdje koji smo, na neki način, donijeli i Zakon o javnim nabavkama, i Zakon o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, ako u nekom periodu prepoznamo da postoji određeni segment diskriminacije da ga eliminišemo. I to je bila, ovaj, namjera predlagača, nas koji smo to podržali u Komisiji za finansije i budžet. I po meni nema nikakvih zapreka da mi to danas ne podržimo. Ponavljam još jednom to je samo osam uposlenih državnih službenika, razlika trenutna u njihovoj plati je 720,56 KM i to nije neka značajna suma. Ako bi išli, ovaj, u priču nepovećavanja, smanjivanja, itd, evo, mi smo maloprije vršili korekciju vezano za policijske službenike vezano za njihov dodatak, normalno zbog obima posla i sve ono što je zakon predvidio, da mi moramo na takav način reagovati. Ako bi bili maligni ... da smo im trebli smanjiti policijski dodatak a ne povećati. Ja bih nas zamolio sve ovdje da na ovakav način shvatimo prijedlog predlagača i da pozitivno djelujemo i ponovo ovdje u parlamentarnom, u Predstavničkom domu [[govornik se upozorava na vrijeme]] izglasamo ovaj Zakon. Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. 65 Vidite ovako, ja mogu podržati sve pozive da se u budžet vrati nešto što je neko uzeo na što nije imao pravo, ukrao, pa čak i pozive, je li, da se vrati neka naknada za komisije. Ko god je uzimao naknade za komisije u vrijeme radnog vremena, čak i kad je zakon to omogućavao, ovaj, pogotovo ukoliko neko na nešto nije imao pravo, poput prevoza vozilima Parlamentarne skupštine BiH na sjednice komisija i Doma, pa se onda poslije odrekao toga kada je ukazano da takvo pravo ne postoji. Ja ću zbog toga, bez obzira šta predsjedavajuća Doma tvrdi, tražiti od sekretara Zajedničke službe da mi dostavi podatke ko je od poslanika koristio službena vozila Parlamentarne skupštine BiH za prevoz od mjesta stanovaja ili privremenog boravka na sjednice komisija i na sjednice Doma u ovom i u prošlom mandatu. Zahvaljujem.
Oprostite zastupniče, gdje je bila ispravka krivog navoda pod ovom točkom?
Eto, prekršio sam Poslovnik, kaznite me.
Konstatiramo da je zastupnik prekršio Poslovnik. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2016., broj: 01,02-50-19-1611/17, od 04.07.2017. Kolegij Doma je na 53. sjednici, održanoj 25.07.2017., odredio Ustavnopravno povjerenstvo nadležnim za razmatranje Izvješća. Izvješće je skinuto s dnevnog reda 52. sjednice Doma zbog izočnosti predlagatelja. Ustavnopravno povjerenstvo nije primilo k znanju Izvješće. Otvaram raspravu. Zastupnica Maja Gasal-Vražalica, rasprava. Izvolite.
Ja bih prije rasprave, uvažena predsjedavajuća, da konstatirate ko je došao ispred ustanove o kojoj je danas riječ, čiji Izvještaj razmatramo. Dakle, da zapisnički konstatujete ko je ta osoba s kojom ćemo mi danas razgovarati.
Evo, imamo predstavnika, znači, Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća ali u ovom trenutku nemamo predsjednika Vijeća koji nam treba doći. Hoćemo li da, predlažem vam da pređemo točke pa da je ostavimo eventualno ... 66 ____________(?) Skinite sa dnevnog reda. Ne možemo skinuti s dnevnog reda, to je obvezna točka, možemo samo ako se izjašnjavamo. [[zajednička diskusija]]
Uvažena predsjedavajuća. Sukladno odredbama Poslovnika moj kolega Damir je prije početka rasprave, kada smo raspravljali o dnevnom redu, pitao da li imate informaciju da će po ovoj tačci, kada dođe na red, biti neko prisutan iz institucije, odnosno da li zamjenici ili sam predsjednik, Vi ste rekli da imate tu informaciju. Mi smo došli do te tačke, ja sada ne vidim kako Vi ne možete odložiti raspravu kada smo mi na prošloj sjednici također skinuli iako je bila uvrštena u dnevni red, kad smo došli do nje da raspravljamo skinuli tu tačku dnevnog reda i pozvali se na slučaj sa ministrom sigurnosti kada također niko nije bio prisutan, pa smo skinuli i njegovu tačku. Tako da sve poslovničke ...
Uvažena zastupnice pitam Vas da se pozovete na odredbe Poslovnika koje su prekršene trenutno. Pozivam Vas da se pozovete. 67
Nikako mi ne date da ja završim ono o čemu ja pričam, konstantno mi upadate u riječ i ja ću pronaći, ovaj, ...
Pa, dajte zbog toga ste se Vi javili.
Vaš ... da Vi konstantno kršite kada upadate u riječ ili se i Vi dignite za govornicu pa predložite i Vi kao predsjedavajuća nešto što je Vama dužnost jer upravljate Domom i vođenjem sjednica, pa predložite kao predsjedavajuća, preuzmite tu odgovornost, a ne da ovdje ... i ceremonije stvarate u Domu, kao da Vi nama, konstantno nas upozoravate na Poslovnik, a Vi ga danas na svakoj tački ste prekršili Poslovnik. Dakle, dajte nam da glasamo da li ...
Pitam Vas koji je član Poslovnika povrijeđen? MAJA
/nije uključen mikrofon/
Molim Vas, molim Vas, konstatiram da ste zloupotrijebili poslovničku odredbu i upozoravam Vas. Molim vas, sljedeći Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Ja, prošli put smo ovo skinuli sa dnevnog reda, ja mislim da mi trebamo imati posebnu sjednicu kakvo imamo stanje u ovoj oblasti. Mi se bavimo potpuno nebitnim stvarima, imamo nekakvih tačaka dnevnog reda koje nisu ni za mjesnu zajednicu, a ono što je krucijalni problem u ovoj zemlji skidamo. Evo, prošli put, evo sad, evo stigao je predsjednik VSTV-a, dakle mislim da, nemojte da cirkus koji gledamo na televiziji kada je u pitanju sve ono što se tiče Tužiteljstva ne bude predmetom rasprave na ovom Domu. Hvala.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća. Ja znam da Vama nije lako voditi sjednicu, ali Vas takođe molim da imate malo senzibiliteta kada su u pitanju ovakve teme. Prvo ste skratili izlaganje naše na pet minuta, izlagati pet minuta o ovakvoj temi i ovakvom problemu u društvu nije u redu. I mislim da biste trebali da promijenite to za ovu tačku. Dakle, mi, jedinstvena šansa da vidimo predsjednika 68 Visokog sudskog i tužilačkog savjeta na sjednici, to je jedinstven slučaj. Postoji mnogo pitanja koja želimo da mu postavimo. Šta mislite da se može sa pet minuta uraditi, a šta naročito mislite maloprije kad ste mislili da se to može uraditi i bez njegovog prisustva. Dakle, moramo biti ozbiljni kada su u pitanju ozbiljne teme. Ja Vas molim da ostavite 10 minuta na ovoj tački.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Da li se netko prijavio? Damir Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ne, ja želim Vas da ispravim jer smo rekli, pitao sam fino na početku kada je bilo utvrđivanje dnevnog reda, da li ukoliko ne dođe kod ove tačke dnevnog reda predsjedavajući, koji je došao evo za vrijeme, vidjeli smo svi, tu je sada, da se skine s dnevnog reda. Vi uporno idete, pokušavate i pored toga što nema nikog da se ta tačka ostavi. Ovo je sreća, znači, ovako da se dogodilo da čovjek uđe tu. I ja bih Vas zamolio, evo, sada prvo da se obrati, da ne bude kao zadnji, prošli put, nego prvo da nam se obrati gospodin Tegeltija i onda da raspravu nastavimo.
Hvala lijepa. Želi li uvodničar ove točke da nam se obrati sad ili po završetku rasprava, ali evo nemamo prijavljenih?
/nije uključen mikrofon/
Izvolite.
Poštovani zastupnici Predstavnikog doma Parlamentarne skupštine BiH, prije svega dozvolite mi da vas pozdravim u ime članova Visokog sudskog i tužilačkog savjeta i u svoje lično ime. Žao mi je što je moj nedolazak uzrokovao ovu raspravu, na vrijeme, uzrokovao ovu raspravu o tome da li će se raspravljati ... prisustvu ili ne, međutim ja dolazim sa sjednice Visokog sudskog i tužilačkog savjeta koja je u toku, i koja još uvijek traje, da bi bio na ovoj sjednici. Evo, uspio sam, zbog gradske gužve, da stignem na vrijeme, čim su mi javili da je ta tačka blizu. Pred sobom imate Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta za 2016. godinu. Imate uvodnu riječ predsjednika, ja neću trošiti vaše vrijeme da je ovdje iščitavam ponovo. Ono što želim da kažem prije svega za sam taj Izvještaj, da je on koncipiran i ... na jedan malo drugačiji način nego što je to bio do sada. On obuhvata nekoliko područja koja su vrlo važna za funkcionisanje pravosudnog sistema, od nezavisnosti nosilaca pravosudnih funkcija, efikasnosti i kvaliteta sudskog odlučivanja, odnosno tužilačkog, integriteta i nekih drugih infrastrukturnih projekata koje radimo ... Istovremeno on obuhvata izvještaje sudova i tužilaštava u Bosni i 69 Hercegovini, kao izvještaj, znači, globalnog stanja u sudovima i tužilaštvima u Bosni i Hercegovini. Prije svega moram da kažem da, pošto se to često zna desiti, ovo nije izvještaj ni jednog od sudova u Bosni i Hercegovini, ni jednog od tužilaštava, nije ovo izvještaj ni Suda BiH, ni Tužilaštva BiH, ovo je Izvještaj, znači, krovne institucije kao regulatora pravosudnog sistema. Ja moram da naglasim, ja sam ovdje pripremio govor koji je poprilično dugačak, ne želim da trošim puno vašeg vremena, siguran sam da ćete imati puno komentara, sugestija, pitanja, i zato ću reći nekoliko samo stvari. Pravosuđe u Bosni i Hercegovini djeluje u vrlo teškim uslovima, uslovima, prije svega, jedne, rekao bih, društveno-političke i ekonomske krize, koja se neminovno preliva u sve sfere života pa tako i u pravosudni sistem u pogledu jednog, rekao bih, traženja krivca za sve loše u pravosuđu. Pravosuđe ne može biti dežurni krivac i ne treba da bude dežurni krivac za sve što je loše. Naravno, u pravosuđu ima još puno stvari koje treba popraviti, koje treba dotjerati, međutim mi konstantno radimo na unapređenju onoga što trenutno postoji. Pravosudna reforma nije krenula prije dvije godine, ona je krenula 2003. godine, mi danas imamo aktivne, aktivan rad na tzv. ... procesu koji vodi Evroska komisija, koja daje preporuke na osnovu kojih mi usaglašavamo naš pravosudni sistem sa zahtjevima Evropske unije. U tom kontekstu, evo, početkom novembra mjeseca idemo u Brisel u Delegaciju Evropske komisije gdje ćemo imati neke vrlo važne sastanke sa tim predstavnicima, tako da ćemo već do kraja godine, siguran sam ako ne do kraja godine onda u prvo trećini sljedeće godine, mi izaći sa nekim našim viđenjem Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu. Međutim, na kraju će to biti predmet vaše analize na Predstavničkom domu, na Domu naroda, usvajanje tog Zakona. Mi ćemo te naše prijedloge o budućem Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o VSTV-u usaglasiti sa svim zahtjevima Evropske komisije kako bi taj Zakon bio u potpunosti kompatabilan sa onim što od nas traži Evropska unija u procesima evropskih integracija. Ja neću dalje dužiti, Izvještaj imate pred sobom, on je sveobuhvatan i, evo, ja vam stojim na raspolaganju za vaša pitanja.
Predsjedavajuća je izašla, vjerovatno pod pritiskom ove sjednice i odnosa u sali. Sljedeći je Momčilo Novaković. Izvolite. ____________(?) ... se vratiti? Vratiti će se svakako brzo, da se ne sekirate.
Hvala Vam gospodine predsjedavajući. Prvo, Izvještaj je skup statističkih podataka koji ne daje sliku stanja u pravosuđu. Pod pretpostavkom da ovo jesu tačni podaci, pod pretpostavkom da je sve ovako kao što ovdje piše, iz ovoga se ne može izvući zaključak, stvarni zaključak, u kakvom je stanju pravosuđe u Bosni i Hercegovini, a više je nego jasno, u katastrofalnom. To smo ovdje na ovoj, na ovom Domu mnogo puta do sada konstatovali. Puno je razloga zbog čega je to tako. Prvo, Visoki sudski 70 tužilački savjet je i odgovoran ili isključivo odgovoran za stanje u pravosuđu. On je svojevrstan regulator odnosa kroz aktivnosti koje on obavlja. Kakva je situacija u pravosuđu možemo pročitati svaki dan ili čuti svaki dan na različitim nivoima. Ozbiljno se postavlja pitanje uzroka, da li je u pitanju kompetentnost Visokog sudskog tužilačkog savjeta, usudio bih se reći da jeste, sa onim informacijama sa kojima ja raspolažem, da li je u pitanju zakonska regulativa koja omogućuje ovako lagodan odnos Visokog sudskog i tužilačkog savjeta prema problemima koji su u pravosuđu, svakako da, jer zakonska regulativa je to omogućila. Samo ako uzmemo način izbora članova Visokog sudskog i tužilačkog savjeta imamo situaciju da se ponekad ima osjećaj da je tim načinom, takvim delegiranjem Visoki sudski i tužilački savjet ustvari dobio sve pretpostavke da ne djeluje na onome što mu je osnovna obaveza, a to je kvalitetan rad pravosudnih organa. Ovdje bi se moglo navoditi milion primjera i iz tužilaštva i iz sudova. Mi smo prije nekoliko mjeseci ili sedmica raspravljali ovdje na ovom Domu i donijeli zaključak i zadužili Savjet ministara, odnosno ministarstvo, nadležno ministarstvo, da nam dostavi novi zakon koji bi na neki način bio ili omogućio reformu, koji bi skinuo odgovornost sa ljudi u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu kvalitetnijim i drugačijim načinom i izbora i obavezom njihovog ponašanja. Nismo to dosada dobili, ali ću da vjerujem da ćemo mi to dobiti u nekom narednom periodu. Drugi razlog, osim kompetentnosti je pasivnost. Više nego jasno je da postoji pasivnost Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Pa mi nemamo ljudi kriterije, dovoljno razrađene kriterije da ocjenjujemo kvalitet rada i sudova i sudija i tužilaca. Koliko je sudija i tužilaca otišlo sa tih pozicija zato što nisu kvalitetno radili? Kako ćemo kad ne znamo kriterije da utvrdimo u pravom smislu kvalitet njihovog rada. Čak ni tamo nekakva disciplinska komisija, ili kako se već zove to tijelo, nema dovoljno razrađene kriterije pa nam se dešava to što nam se dešava. Da li je Visoki sudski i tužilački savjet mogao na to uticati, naravno da jeste. Da li je bilo incijativa ja ne znam, možda jeste bilo incijativa, ali one nisu materijalizovale, nisu su materijalizovale kroz promjene [[govornik se upozorava na vrijeme]] Tek sam počeo.
Hvala Poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Ja sam nešto predložila, ali predsjedavajuća zbog konfuzije današnje nije to stavila na dnevni red. Ja mislim da treba da se izjasnimo o tome da se ova tačka produži na 10 minuta rasprave. Ja vas molim da to stavite na odlučivanje. Prvo, prije nego što počnem govoriti da vidim hoćete li to ili nećete.
Vidite, to je pravo predsjedavajuće i Kolegija i ja ne bih u odsustvu predsjedavajuće donosio tu odluku. Znači, ako ona želi da promijeni, podržat ću.
Dakle, ja, šta je ovo, ovdje se još odbrojava neke ... Jedan od osnovnih principa koji bi trebalo da važi za pravosuđe je da bi trebala biti jednaka pravda za sve žrtve i njihove porodice. Danas ... pouzdano možemo reći da taj vrhovni princip koji bi trebao da važi za pravosuđe nije 71 postignut. U tome solidnu odgovornost svakako snosi Visoki sudski i tužilački savjet. Prije 13 godina kada je formirana ovaj institucija, moram priznati da su svi imali velika očekivanja i mislili su da će se stvari ozbiljno urediti tako što će izbor sudija i tužilaca prolaziti kroz određeni filter, a da će o tome suditi ljudi koji znaju o čemu govore. Međutim, došli smo u situaciju da je stanje toliko loše da malo koja zemlja bi mogla da se poredi sa nama kad su u pitanju ove aktivnosti. Ja bih željela da napravim osvrt na tri segmenta u okviru nadležnosti Visokog sudskog i tužilačkog savjeta. Prvi je imenovanje nosilaca pravosudnih funkcija na svim nivoima u Bosni i Hercegovini, drugi je utvrđivanje disciplinske odgovornosti sudija i tužilaca u okviru disciplinskog tužioca i treći je – Visoki sudski i tužilački savjet je regulator, on je trebao da bude nosilac uspostave etičkih i profesionlanih standarda za pravosudnu zajednicu i da pokaže način na koji će se stvari ubuduće dešavati, ali nismo uspjeli da se na tu temu izborimo. Evo, reći su nekoliko primjera koji oslikavaju pravu sliku iz pravosuđa, Tužilaštvo BiH i dalje podiže krivične prijave za ratne zločine po Krivičnom zakonu BiH i tužioci koji to čine ne snose nikakvu odgovornost za to, dakle mogu da rade kako hoće. O tome govori podatak da je od 346 presuda Suda BiH 248 doneseno po Krivičnom zakonu BiH, a svega 98 po Krivičnom zakonu SFRJ, kao povoljnijem za osuđenike. Nije ni tu kraj, izrečeno je 2.208 kazni, 1.655 za Srbe, a samo 553 za Bošnjake i Hrvate zajedno. Da li su postupajući tužioci amnestirani odgovornosti da se pridržavaju zakona koji je povoljniji za osuđenike? Taj odgovor bi morao da ponudi Visoki sudski i tužilački savjet. Dosad ga nismo, dakle, praktično i sud i Tužilaštvo su prepušteni da rade kako hoće, kao da regulator ne postoji. Plus, postupak imenovanja sudija i tužilaca, odnosno nosilaca pravosudnih funkcija je posebna priča. Da li vam je poznato, ili sad možda vam je poznato, ovih dana je to bilo veoma aktuelno, da neki od sudija suda i Tužilaštva za vrijeme rata su bili nosioci aktivnosti u vojnim sudovima, a sada ti isti ljudi pristrasno i navijački donose presude protiv pripadnika srpskog naroda. Znate li da postoje krivične prijave protiv pojedinih sudija i tužilaca. I to stoji negdje, bez da znamo kakav je epilog toga. Znate vi dobro da vam je Republički centar za istraživanje rata i ratnih zločina 13.10. uputio informaciju sa imenima 15 sudija i tužilaca koji su iz tog miljea, koji su diskriminisali pripadnike srpskog naroda za vrijeme rata u logorima,. I taj se odgovor očekuje, još ga nismo dobili. U toj grupi je i sudija Šaban Maksumić koji je ovih dana potresao javnost Republike Srpske zbog slučaja Naser Orić koji je oslobođen u prvostepenoj presudi iako znamo [[govornik se upozorava na vrijeme]] da se radi o gospodaru života i smrti, iako znamo da je to čovjek koji je kopao oči i rezao grla i vadio živu djecu iz utroba majki, on nije osoba koja treba da odgovara za ono što je učinio, jer bar tako se odnosi sudija Šaban Maksumić koji je jedan od aktera o kojima sam govorila iz Viktor Bubnja. O tome Visoki sudski i tužilački savjet nikada nije rekao kako se uopšte desilo da se takvi ljudi ponovo nađu unutar pravosuđa Bosne i Hercegovine. Još jedno samo pitanje, postupanje po podnesnim prijavama za pokretanje disciplinskog postupka – kako je moguće da još uvijek u tami neke ladice stoji slučaj Sijekovac, zločini nad pripadnicima JNA, Veliki park, Dobrovoljačka, Tuzlanska kolona, Bradina, Čemerno, Trnovo, Goražde, Konjic, Mostar, zločini u Podrinju, Jabuka, Kravice, Jošanica, Skelani i mnogi drugi, Sarajevo, zločini mudžahedina na Ozrenu, zločini u zapadnokrajiškim opštinama? To su žrtve koje čekaju epilog, a prvo da Visoki sudski tužilački savjet počne da radi svoj posao i da prekine trinaestogodišnji san koji je spavao do sada.
Hvala. 72 Sljedeća poslanica Milica Marković, izvinjavam se, u međuvremenu ispravka krivog navoda, Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Sve ovo što je govorila uvažena koleginica Majkić apsolutno stoji i pokazuje da nam ustvari treba lustracija pravosuđa. Do lustracije možemo doći novim zakonom o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu. To smo ovdje usvojili u maju mjesecu i zatražili od Ministarstva pravde da nam, čini mi se da 5. novembra sad ističe rok, pošalje novi zakon. Šta se desilo? Ja ovdje imam dopis uvaženog ministra pravde Republike Srpske, gospodina Antona Kasipovića, koji je odbio da pošalje svog predstavnika u radnu grupu tvrdeći da ne treba na taj način raditi novi zakon, nego u okviru strukturalnog dijaloga. Podsjetiću vas da je to onaj dijalog koji je počeo 2011. i još uvijek nije polučio nijedan jedini rezultat. Mi treba da rasčistimo hoćemo li novi zakon ili nećemo, hoćemo li lustraciju pravosuđa ili nećemo. I mene zanima još jedna stvar, evo sad, znači, kad je počela ova sjednica mediji su objavili vjest o apelaciji bivšeg glavnog tužioca, gospodina Gorana Salihovića, Ustavnom sudu. Ustavni sud je usvojio, znači, u dijelu apelaciju i zaključio da je disciplinski postupak zaista trajao nerazumno dugo. Neko i za ovo nerazumno dugo trajanje disciplinskog postupka treba da odgovara. Ja mislim da je za čitavo ovakvo stanje u pravosudnom sistemu odgovoran Visoki sudski i tužilački savjet koji ne radi svoj posao kako treba. I zato pozivam ovdje i predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog savjeta i ostale da podnesu ostavke u znak ovakvog stanja u pravosuđu i time nas natjeraju da riješimo ovaj problem. Hvala.
Hvala. Poslanica Milica Marković. Izvolite
Hvala gospodine predsjedavajući. Prije nego što krenem sa diskusijom vezano za Izvještaj koji je na, koji je tačka dnevnog reda, želim da kažem da ne bih tražila poslije repliku, da bi pravo čudo bilo kad gospođa Aleksandra Pandurević za sve što ne funkcioniše u ovoj zemlji ne bi okrivila i osudila institucije i ljude, osobe, iz Republike Srpske. To bi bilo veliko čudo, da to, da se to ne desi bar jedne sjednice ovdje. Što se tiče tačke dnevnog reda, dakle, ovog Izvještaja Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, materijal je prilično obiman ali što reče, čini mi se, kolega Novaković, on je pun nekih statističkih podataka i vaših, da kažem, materijalnih dokaza šta ste radili, koliko ste radili i gdje se danas nalazi ova insitucija. Ja bih pošla u svojoj diskusiji od jedne rečenice koju ste vi ovdje naveli i rekli ste da je jedna od tema, jedna od pravosudnih tema bila predmet pojačanog interesa javnosti. Mislim da je danas ključno pitanje, dakle, pojačan interes javnosti za funkcionisanje i za efekte rada pravosudnih institucija u ovoj zemlji i nije više ništa novo reći da institucije, pravosudne institucije, naročito one koje su na nivou Bosne i Hercegovine, dakle tu mislim, prije svega, na Sud, Tužilaštvo i Ustavni sud BiH, su jedan težak kamen oko vrata ovoj zemlji, kamen spoticanja, jedan težak problem za koji, nažalost, ne postoji dovoljno volje da uđemo u taj problem i da damo određena konkretna rješenja. Naravno, vaša nadležnost se odnosi 73 i na ostale pravosudne institucije na nižim nivoima. I pored toga što ste dužni da imenujete i razrješavate sudije i tužioce u pravosudnim institucijama ove zemlje, naravno, odgovorni ste i za primjenu standarda i normi u pravosudnoj praksi i pravosudnim institucijama i vi ste o tome govorili u ovim, u ovom Izvještaju. Naravno, osvrnuli ste se i ona ono gdje mislite da su pravosudne institucije, odnosno Visoki sudski i tužilački savjet kao regulator tih institucija, da su dali svoj doprinos, su evropske integracije u ovoj zemlji koje mislim da, da ovaj segment pravosuđa ipak najgore stoji od svih segmenata koji su bitni na putu evropskih integracija Bosne i Hercegovine, odnosno da se u ovom društvu najmanje osjeti vaš doprinos, doprinos pravosudnih institucija na tom polju. Ja se ne bih zadržavala na ovim podacima koje ste vi, jer to su prosti, jednostavni statistički podaci koliko se smanjio broj neurađenih predmeta, koliko se ta efikasnost pojačala, svi smo to mogli pročitati, i vjerujem da je to tako i nema tu ništa sporno, ali ono na čemu bih ja apostrofirala, odnosno što bih podvukla u diskusiji u vezi sa ovim vašim Izvještajem jeste odgovornost koju vi nosite i ja sam potpuno ubjeđena da ste vi svjesni te odgovornosti koju nosi Visoki sudski i tužilački savjet, ne samo o tome koliko se na kraju jedne kalendarske godine obradi predmeta i završi pravosudnih procesa i koliko je doneseno presuda, nego, naravno, i u opštem efektu koje te pravosudne institucije imaju svojim radom i svojim djelovanjem na, da kažem, ukupni ambient u društvu. Pravosudni sistem je jedan od tri vlasti u svakom društvu. Dakle, sudska vlast je jedna od tri vlasti u svakom društvu, pa i u našem, i zato se očekuje i traži se da ta vlast da daleko bolje rezultate, odnosno da da svoj kvalitetniji doprinos rješavanju nekih problema u ovom društvu. Kad kažem nekih problema, mislim da je evidentan problem u našem društvu pitanje pravde i pravičnosti koje se, koje bi trebale biti zadovoljene pravosudnim radom i radom pravosudnih institucija, ali to, nažalost, kod nas nije slučaj. Republika Srpska je prihvatila i strukturalni dijalog da učestvuje u tome i da se radi na tome kako bi se došlo do boljih rješenja i da bi se postigli bolji rezultati, odnosno da bi se podigao kvalitet rada pravosudnih institucija u Bosni i Hercegovini. Nažalost, vidimo da i od toga nije bilo neke Bog zna koristi i da nije dalo očekivane rezultate. Ono što mene najviše interesuje, dakle, evo time ću završiti i zaključiti, što mene danas najviše interesuje, a shodno da ste prisutni danas Vi kao predsjednik te institucije, je ovo pitanje koje je u određenoj mjeri dotakla koleginica Majkić, a koja se odnosi na određene sudije u pravosudnim institucijama, prije svega u Sudu BiH, koje je ona pomenula prilično konkretno i jasno i vjerujem da znate o čemu se radi. S obzirom da je Centar za istraživanje ratnih zločina pri Vladi Republike Srpske vam dostavio taj spisak, da su neke druge institucije iz Republike Srpske pribavile i obezbijedile značajna materijalna, značajne materijalne i validne dokaze o angažmanu tih sudija koji danas sjede u pravosudnim, u sudnicama i sude, a dovode se u vezu sa određenim diskriminatorskim aktivnostima u svom sudskom angažmanu. Dakle, radi se o sudijama koji su bili sudije vojnih ratnih sudova i nije problem što su oni bili sudije, zato su učili škole i zato su se školovali, ali je problem njihov diskrimintarski odnos i presude koje su donosili prema pripadnicima srpskog naroda. To, naravno, ne bi danas možda ni bio, ne možda, možda to ne bi potencirali [[govornik se upozorava na vrijeme]] neki obični građani danas u Republici Srpskoj, ali porodice žrtava i onih koji su osjetili teške posljedice na svojoj koži i u svojim životima i životima svojih porodica zbog takvih presuda, e, dakle, zbog tih ljudi i zbog tih posljedica koje su ostavile te sudije sa tim diskiminatorskim radom i sa presudama, mislim da ste dužni da date odgovor na to. Ja Vas konkretno pitam – šta će učiniti Visoki sudski i tužilački savjet povodom te dokumentacije koju ste zaprimili i povodom tih dokaza, materijalnih i validnih, koji postoje? Dakle, ja Vas molim, ako možete danas na kraju naših diskusija da odgovorite konkretno o tome. Ja sam Vas slušala u medijima kad ste govorili, mislim da je to bio 74 vrlo, kako bih rekla, diplomatskih odgovor, ja očekujem danas kao poslanik da date konkretan odgovor. Hvala.
Hvala. Zamjenik predsjedavajuće, Šefik Džaferović, izvinjam se, Šemsudin Mehmedović se javio za ispravak krivog navoda. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici. Moja intervencija se odnosi na ispravak krivog navoda uvažene zastupnice Aleksandre Pandurević. Naime, Ustavni sud je očigledno uvažio apelaciju bivšeg glavnog tužitelja, gospodina Gorana Salihovića, u djelu što taj proces traje nedopustivo dugo. Naime, ja sam stekao dojam da se zapravo u ovoj instituciji koja se zove VSTV, Visoko sudsko i tužilačko vijeće, da se zapravo, ja sam ga shvatio kao regulator za pravosudni sistem Bosne i Hercegovine, a očigledno je da se ovo, ova institucija bavi sama sobom već jedan duži niz godina, i ne samo evo na ovom slučaju glavnog tužitelja, jer neko je svjesno doveo do toga da ovaj postupak traje duže od godinu dana. Glavni tužilac je suspendiran, a može se voditi postupak godinu dana, inače nakon toga to postaje kazna, a ne suspenzija. Druga stvar, nije li neko napravio svjesno takav jedan propust da zapravo taj postupak ima zastaru. Ako ima zastaru, onda neko svjesno to radi, znalo se to. Treća stvar, unutarnja regulativa funkcioniranja VSTV-a, vi formirate svojim rješenjem komisiju, Disciplinsku komisiju za, evo, utvrđivanje disciplinske odgovornosti glavnog tužitelja, vi svojom, svojim rješenjem donosite Odluku o formiranju i drugostepene komisije, kadija ti sudi, kadija te tuži. To je nedopustivo, nemate ni minimum pravde unutar same institucije, a da ne govorimo dalje, da ne govorimo da, evo stiče se dojam u javnosti da postoji neki unutarnji dogovor da zastari postupak i da se vrati stanje u pređašnje stanje. To nije dopustivo u Bosni i Hercegovini, ja vas molim da o tome vodite računa.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Nikola Lovrinović. Izvolite
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dakle, na neki način bih se zapravo nadopunio na koleginice koje su prije mene govorile, pa bih samo volio, informacija kojom se gospodin predsjedavajući VSTV-a bude referirao na postavljena pitanja, da se referirana npr. i na slučaj Oraške skupine u kojoj je tužitelj, koliko ja imam informaciju, također bio ..., jednog dijela Bosne i Hercegovine, da, ovaj, ako govorimo o sukobu interesa da se referira i na takvo pitanje kada bude odgovarao na ovo postavljeno pitanje. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Damir Arnaut. Izvolite 75
Zahvaljujem se. Evo, gospodinu Mehmedoviću i gospođi Pandurević skupa, pošto su identično maltene diskutovali kad je u pitanju odbrana bivšeg glavnog tužioca, Gorana Salihovića. I sad se ovdje vraćamo, je li, na one dane kad je taj bivši glavni tužioc, tužitelj, sa one gore govornice vrlo neprimjereno mahao prstom, prijetio, itd., i između ostalog, vjerovatno i zbog svega toga završio gdje i kako je završio. Međutim, meni je puno indikativnije, i ovo kažem sa punom odgovornošću, da Ustavni sud u kojem sjede dvoje sudija najmanje, i kao Bošnjak mogu to reći, iz reda bošnjačkog naroda, koji su ovdje u ovim klupama nekad sjedili i to kao zvaničnici Stranke demokratske akcije, kad imate dva bivša člana državnog Parlamenta kao sudije Ustavnog suda tu nema nikakve političke nezavisnosti niti je može biti. Apsolutno stoji da oni formalno ispunjavaju uslove, jer sve što Ustav BiH kaže ... pravnik visokih moralnih kvaliteta. Međutim, percepcija je i u politici i u pravu jako bitna stvar. I ukoliko dvoje ljudi ispred Stranke demokratske akcije ovdje u ovim klupama, i to ne samo kao obični parlamentarci, već kao visoki dužnosnici Stranke demokratske akcije onda odu u Ustavni sud, ja zaista ne mogu smatrati relevantnim, niti političkim neobojenim bilo kakve odluke koje oni donose. I molim vas da prije nego što počnete braniti Gorana Salihovića, uzmete i te činjenice u obzir. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Aleksandra Pandurević.
Uvaženi kolega Arnaut očito ima problema sa nerazumjevanjem. Ovdje niko ne brani Gorana Salihovića, nego brani one koji pokušavaju da amnestiraju Gorana Salihovića zato što su nerazumno dugo voditi disciplinski postupak protiv njega. U tom je stvar kolega Arnaut, da je neko svjesno napravio propust. Još strašnije od toga, kad u Ustavnom sudu sjede politički poslušnici, podobnici, kako god hoćete, jeste kad takvi sjede i u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, kad takvi sjede u sudovima i tužilaštvima. A da se ne lažemo ovdje, odlično znamo ko je u Visokom sudskom i tužilačkom savjetu uz svako ime člana Savjeta možete slobodno navesti i političku opciju. Ili mu je muž, ili djete, ili su visoki funkcioneri nekih partija, nema ga da nije takav. Hvala.
Hvala. Diskusija, Šefik Džaferović, zamjenik predsjedavajuće. Izvolite
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara, uvažene dame i gospodo. Radi se odveć o važnoj temi da bih ja u ovih pet minuta gubio vrijeme na odgovore na politikantske istupe koje smo već imali priliku da čujemo danas skoro cijeli dan ovdje u Parlamentu. Ja sam tome uspješno odolijevao i ovaj puta ću da tome odolim. Također, neću 76 govoriti ni o jednom konkretnom slučaju, to nije naš posao, neću govoriti ni o tome koji se zakon kad treba primijeniti, to je vrhunsko pravno pitanje čijim su se tumačenjem bavili i Evropski sud za ljudska prava, i Haški tribunal, i Ustavni sud BiH i Sud BiH, jako komplicirana materija. Neću govoriti ni o nacionalnoj pripadnosti osumnjičenih, okrivljenih, procesuiranih. Nema balansa u suđenjima za ratne zločine jer nije bilo balansa ni u izvršenju ratnih zločina. Postoje oni koji su osnovano sumnjivi da su učinili krivično djelo i svako onaj ko je učinio krivično djelo treba da odgovara za to krivično djelo. I to je posao sudova i tužilaštava u Bosni i Hercegovini. Meni dozvolite da u ovom kratkom vremenu kažem da sam na sjednici kada smo raspravljali o korupciji u Bosni i Hercegovini predložio neke zaključke za koje smatram da su izuzetno važni, a neki se tiču i rada Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Visoko sudsko i tužilačko vijeće je neobično važna institucija u pravnom sistemu Bosne i Hercegovine. Vlast se dijeli na zakonodavnu, izvršnu i sudsku. Sudska vlast je jako važan i snažan stub sistema vlasti u Bosni i Hercegovini, a institucija koja je na čelu toga, koja je regulator kako neko ovdje kaže, se zove Visoko sudsko i tužilačko vijeće. Velika odgovornost, a prije toga, odnosno, a i velika prava. Ja mislim da mi trebamo pristupiti izmjeni Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, o tome trebamo dobro da razmislimo i da prije svega uredimo na potpuno transparentan, konkretan i precizan način način izbora članova Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Dakle, to je tačka od koje se polazi u ovoj oblasti, nakon toga je sve manifestacija toga. Pravosudna reforma u Bosni i Hercegovini je dala rezultate, ne možemo mi kazati da nije dala rezultate, ali smo došli do tačke u kojoj moramo poduzeti ovaj korak. I zbog toga sam ja predložio prošli puta nekoliko zaključaka, sad ću ih samo ponoviti. Dakle, da mi treba da zadužimo Vijeće ministara BiH i Visoko sudsko i tužilačko vijeće da svako u okviru svojih nadležnosti poduzme zakonske incijative ili druge potrebne aktivnosti kako bi se propisale precizne procedure za izbor članova Visokog sudskog i tužilačkog vijeća i taj proces učinio maksimalno transparentnim i odgovornim; osigurala efikasnija i funkcionalnija struktura Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, kako u pogledu sastava Vijeća, tako i u pogledu dominantnijeg uticaja sudija na izbor sudija, odnosno tužilaca na izbor tužilaca; moguće uvođenje podvijeća, ne dva vijeća, podvijeća u okviru jedinstvenog vijeća, podvijeća u okviru jedinstvenog vijeća; kako bi se proces izbora sudija i tužilaca što je moguće više objektivizirao i učinio potpuno transparentnim; kako bi bili birani najstručniji kadrovi; kako bi se pooštrili uvjeti za izbor sudija i tužilaca u Sud i Tužilaštvo BiH, u enitetske vrhovne sudove i entitetska tužilaštva; kako bi se preciznije ustrojio sistem odgovornosti sudija i tužilaca za posao kojeg obavljaju; kako bi se ustanovila objektivna mjerila rada sudija i tužilaca od čijeg realizacije će zavisiti propisana plaća; kako bi se imovinsko stanje sudija i tužilaca učinilo javnim, i kako bi se krivični postupak, posebno faza glavnom preteresa, učinio kraćim i funkcionalnijim. Ja mislim, ovo je otišlo u spletu zaključaka, ja ovo danas neću predlagati kao posebne zaključke, koje ima Ministarstvo pravde i Visoko sudsko i tužilačko vijeće. Mi smo vas obavezali da u roku od šest mjeseci svako iz svoje nadležnosti poduzme incijative, zakonodavne i sve druge, kako bi se ovo pitanje uredilo, evo, na način na koji sam ja sada govorio. Vjerujte da ćemo bez toga teško moći napraviti neke iskorake. Dalje možemo da otvaramo razne priče, puno priča, ali ovo je, ja mislim, korak kojim se trebamo intenzivno baviti u ovom periodu. Hvala vam.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Momčilo Novaković. Izvolite. 77
Hvala Vam predsjedavajući. Krivi navod je na stav kolege Džaferovića da ovdje neko traži balans u optužnicama za ratne zločine. Naravno, to nije tačno, niko ne traži ovdje balans, ovo bar ja nisam shvatio koleginicu Majkić, ona je govorila o nepravilnostima u nekim postupcima. Isticala je to kao problem, a ne kao potrebu da mi utvrđujemo balans, i uopšte da li je moguće utvrditi bilo kakav balans. Drugo, ovdje je neko pomenuo javnost, ili tako nešto, u radu. Ja moram reći da recimo na strani 51. imamo nevjerovatnu konstataciju da se Visoki sudski i tužilački savjet bavio obučavanjem novinara i glasogovornika Tužilaštva kako da oni pravilno obavještavaju javnost, umjesto da se bave obučavanjem tužilaca. Umjesto da tamo trošimo pare, trošimo pare na novinare, da bi oni obavještavali onako kako Visoki sudski i tužilački savjet od njih to očekuje ili tužilac. Šta ćemo onda s ministrom kad on izađe pa obavještava malo drugačije nego što Tužilaštvo. Treba li i njega školovati da diskutuje onako kao što Tužilaštvo to očekuje od njega da diskutuje. Molim vas, Visoki sudski i tužilački savjet je odgovoran za nezavisno, nepristrasno, znači, i stručno pravosuđe. Imamo li mi danas, prosto jednostavno ..., imamo li mi danas nezavisno, nepristrasno i stručno pravosuđe? Nemamo. Šta treba Visoki sudski i tužilački savjet? Treba da podnesu ostavku, valjda prosto i jednostavno, ima cilj, ima zadatke, nije ispunio cilj, gospodo. I to se godinama dešava, nije to ovaj saziv. Pa, pazite, pa vi imate osam godina neophodnog iskustva za svaku visoku funkciju u sudstvu i tužilaštvu, a nemate osam godina neophodnog za člana Visokog sudskog i tužilačkog savjeta iskustva, ... malo, a oni regulišu, on je regulator, on je ključni u toj priči. I niz je anomalija ovdje, [[govornik se upozorava na vrijeme]] možemo niz brojeva, cifri iznositi na ovaj ili na onaj način, nema puno odgovornih za ovo danas. Na vrhu te piramide odgovornih je Visoki sudski i tužilački savjet. Prihvatali oni to ili ne prihvatali, to je tako.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Dušanka Majkić. Izvolite.
Najlakše nam je kada je neko drugi kriv. Na nesreću našu niko u svim ovim dosadašnjim govorima nije podcrtao našu krivicu. Visoki sudski i tužilački savjet jeste kriv što je, evo, stanje takvo kakvo jeste, ali nismo rekli zašto 13 godina ne usvojismo novi zakon o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu i uradili onako kako mislimo da treba. Ja mislim, kolega Džaferoviću, da je sve ovo što ste maloprije rekli kad bi bilo unešeno u taj novi prijedlog zakona to nije nikakva garancija da će on biti usvojen. Zašto? Zato što ... pozicija u koju, kada je u pitanju pravosuđe, u kojoj se Bošnjaci nalaze, uglavnom Bošnjaci do sada, teško će biti stavljena u kraj i omogućiti da sva tri naroda, kada je u pitanju pravosuđe, budu na istom nivou, gotovo nemoguće. Pričali smo malo o Ustavnom sudu, iako to nije nadležnost VSTS-a, nikada se neće prihvatiti Zakon o Ustavnom sudu zato što ta dva Bošnjaka, o kojima je sad maloprije govoreno, neće nikada pristati da oni ne budu tu. Tu se vidi koliko je to licemjerno pričati o pravdi, a zadržavati ... nivo. Jesmo li imali doskora sudiju Suda BiH, odnosno predsjednicu Suda koja je vedrila i oblačila. Sramotno je presuđivati jedan narod po kaznama, po zakonu bivše, ovaj, novom Zakonu BiH, a suditi vlastitom narodu po zakonu, ovaj, bivše Jugoslavije. To su stvari koje se ne mogu objasniti. Moje ... pitanje zašto na to nije reagovao Visoki sudski i tužilački savjet, iako sam svjesna krivice sviju nas ponaosob zbog čega do tog novog zakona nije došlo. Gospodine 78 Džaferoviću Vi ste dugo godina u ovom Parlamentu kao i ja i sami nosimo odgovornost zbog čega do tih promjena nije došlo.
Hvala. Ispravak krivog navoda, Zaim Backović. Izvolite.
Stvarno ne želim polemizirati ali ako idemo u ovom pravcu onda mi odosmo negdje drugo. I samo na znanje – to je kod sviju. Nemojte zaboraviti i pismo za mišljenje predsjedniku Republike Srpske od člana Ustavnog suda BiH, i ono je javno prezentirano u svim medijima, nemojmo zaboraviti, i sad bih ja mogao od naroda do naroda, mi moramo naći princip u kojem će nešto što se zove pravosuđe u cjelokupnoj svojoj strukturi biti nešto što je oslonac građana ove zemlje, a ne oslonac političkih oligarhija. Danas je, htjeli to ili ne, oslonac političkih oligarhija. Hvala.
Hvala. Diskusija, Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Upravo i današnja, evo, rasprava mojih kolega i kolegica pokazuje da pravosuđe, odnosno pravde neće biti dok mi budemo pričali o krvnim zrncima. Dakle, ni ovaj Izvještaj koji je, eto, takav kakav jeste, uvijek dobije neku konotaciju krvnih zrnaca. Ja ću početi sa, od onoga što mi je predsjednik dao dobar šlagvort, a to je pravosuđe djeluje u uslovima društveno-političke i ekonomske krize. To je tačno, samo se postavlja pitanje koliko sve ovo što ste vi pobrojali utiče na pravosuđe, odnosno na vas kao nositelje pravosudnih funkcija, osobito ova ekonomska kriza. Mislim da se vas ne dotiče, kao ni nas, ova sva tri stuba vlasti to baš i ne dira jer se, ovaj, to davno nekad potvrdilo da za vrijeme mandata se ne diraju plate i ostalo. A pri tome ono što mene kao i zastupnicu, a i kao građanku interesira – zašto ste vi nositelji pravosudnih funkcija, a i vi iz VSTV-a, idalje nedodirljivi, idalje netransparentni u svojim podacima o vama lično. Pa čak i u svom Izvještaju ovdje ne navodite da ste još uvijek u nekoj proceduri ili fazi objavljivanja, odnosno načina na koji ćete postupati prema imovinskim kartonima imenovanih nositelja pravosudnih funkcija, izgleda još se niste dogovorili, itd., itd. Dakle, ta ekonomska kriza vas se ne tiče, niti vas dotiče, a izgleda da nećete ništa učiniti povodom toga da svoje podatke, imovinske kartone i sve ostalo učinite javno dostupnima. Zašto je to bitno? Upravo je bitno zato što iz godine u godinu kada se analiziraju izvještaji VSTV-a, kada smo analizirali za 2015. godinu, taj izvještaj koji mi ovdje primamo samo k znanju, nije primljen k znanju, jer nije bilo dovoljne većine da primimo. Mi danas usprkos tome, dakle, samo možemo raspravljati, voditi raspravu, ništa se po tom pitanju neće desiti i danas ćemo raspravljati o 2016. godini. I u tom vašem Izvještaju vi navodite, i to je ono što se ne bih složila sa kolegom Novakovićem, ali ovo nije replika, nego mislim da je u Izvještaju, a i u zapisnicima vaših sjednica, koje sam ja pregledala, onda kada sam mogla otvoriti jer ne mogu se baš svi 79 dokumenti na vašim portalima otvoriti, pa kaže da ste vi u decembru mjesecu usvojili kriterije, 2016. godine VSTV donijelo kriterije za ocjenu rada sudija u Bosni i Hercegovini i ovi kriteriji se nalaze na portalu VSTV-a. Tu su tačno, ko se bude bavio time i ko želi, kada se pročitaju kriteriji šta tu sve piše, procedura, na koji način se izvještava o radu, odnosno po tim kriterijima kako se ulazi u bazu podataka, skoro o sve i jednom sudiji i tužitelju, nositelju pravosudnih funkcija, to znači da Vi gospodine Tegeltija kao predsjednik VSTV-a imate apsolutno sve podatke o sve i jednom sudiji, o njegovom radu i na koji način su ocijenjeni, da li je ta njihova ocjena adekvatna ili ne, što znači da jedan čovjek u Bosni i Hercegovini raspolaže svim tim informacijama. Ali se postavlja pitanje zašto te informacije nisu transparentne i javno dostupne, zašto mi, zašto kada ukucate Parlamentarna skupština BiH možete vidjeti koliko je se koji poslanik ili poslanica javio puta, kolika je plata, kolika je naknada, koliko je odvojeni život, zašto ne možemo mi da znamo, zašto je sudska vlast nedodirljiva vlast. I zašto se to tumači, kada mi tražimo to zašto se tumači kao udar na nezavisnost VSTV-a ali i pravosudnih funkcija. A kada pričamo o nezavisnosti pravosudnih, VSTV-a ili pravosuđa u Bosni i Hercegovini i mene čudi zašto u vašem Izvještaju za 2016. godinu nema ni jedne rečenice o slučaju Čitluk. Eh, tu nezavisnost vidimo iz toga da su imenovane sudije, sutkinje, pardon, i tu su imena objelodanjena 10.11.2016. godine na portalu VSTV-a, ko je imenovan, kada, gdje, kada treba da preuzme, ovaj, tu svoju funkciju, i kaže – pri donošenju Odluke o imenovanju VSTV je uzeo u obzir kriterije stručnog znanja, radnog iskustva, radnih rezultata, stručne sposobnosti, dakle sve struka, struka, struka, i to je jako pohvalno. Međutim, odjednom se dešava krvna zrnca, odjednom dvije sutkinje ne mogu preuzeti svoju funkciju. Zašto? To mi ne možemo saznati transparentno i javno ovdje u Parlamentarnoj skupštini, nego to mi moramo fino kroz medije da saznamo, a neće predsjednik napisati u svom Izvještaju o radu. I onda mi saznamo, znate, da je tamo načelnik opštine iz HDZ-a Marin Radišić, kaže – ne mogu dvije Bošnjakinje, tu treba biti više Hrvatica, može biti jedna Srpkinja, sad ova struka, rad, kvalifikacije, reference, to više nikoga ne zanima. I tako ja čitam vaše sjednice, gledam zapisnike, odložena rasprava, odložena rasprava. I zašto ja moram trčati za informacijom, zašto u Izvještaju o radu za 2016. godinu nema ni jedna informacije ni podatka zašto vi nekoga imenovaste na osnovu struke i kvalifikacije, pa ga onda fino skinete, ne znamo ni mi zašto, i ne može preuzeti funkciju. Dakle, i sada kada ja pričam o ovome vjerovatno ćete Vi otići sada tamo za govornicu, kao što ste i prošle godine, ili prošli put [[govornik se upozorava na vrijeme]] kada smo raspravljali o vašem izvještaju, i reći – ... kada se spomene jedan slučaj to je udar na nezavisnost pravosuđa i neću ja da ulazim u detalje. Ovo nije udar na nezavisnost, ovo je, ... transparentno, javno dostupnu informaciju. Prema tome, kada pričamo o vašoj nezavisnosti sve je, ovaj, upitno i to ustvari govori koliko ste vi etički, a koliko etnički [[govornik se upozorava na vrijeme]] U cijeloj instituciji ja bih rekla da ste vi prije etnički nego što ste etički. Hvala.
Hvala. Diskusija, Zaim Backović. Izvolite.
Zahvaljujem se, sad nije predsjedavajuća, nego predsjedavajući. Bosiću, ovo je malo šale, Vi se ne ljutite. Ja sam ovdje po vašem prethodnom izvještaju, prošlom, govorio i Vi ste pomno nešto bilježili, toga se dobro sjećam, pa sam Vam napominjao slučajeve, i Vi ste me gledali i pomno 80 bilježili. I, evo, prošla je godina dana od tog pomnog bilježenja – ništa. Još jedanput ovdje javno u eter, u mikrofon, sutra ostaje to kao trajno, zapisnici sa ovih sjednica, lično sam podnio prijave krivične za uništavanje imovine u Bosni i Hercegovini, otuđenje i pljačku novca. Nikada me nije niko kontaktirao, jedino sam dobio odgovor od Finansijske policije Federacije da su ono što sam im dostavio uputili Tužilaštvu i čekaju od njih instrukcije. Te instrukcije su dobili – nikada. Kako je to moguće? Znači, nesporno je firma koja se zvala Unioninvest Uniklima nestala. Jedina smo država u Evropi u kojoj moramo uvesti ljude koji će ono što smo mi proizvodili, između ostalog ugrađeno je, evo, u ovoj zgradi, da bi funkcionisalo i bilo servisirano ti ljudi moraju doći da ga servisiraju sada iz Slovenije, jer je ta firma nestala. Zemljište i objekti prodati, oprema na voz transportovana za Sloveniju, radnici otpušteni, a ono što je zemlja, zemljište i objekti prodati, transferisano u Sloveniju. I sve sam to dostavio i niko nije reagovao. To je samo jedan primjer. Možda sam ja jedan od rijetkih ovdje koji je za skupštinskom govornicom rekao u eter – da, ponuđen mi je mito od toliko i toliko, donesena je tašna s tim novcem, samo da bih digao ruku da SDP ostane na vlasti. I niko me nije kontaktirao. Ne da ste politički, ne da ste usmjereni, nego apsolutno sve pod šapom politike. Da, pod šapom politike. I umjesto vi sami, jer ovaj će period proći, treba nastaviti raditi i živjeti, umjesto sami da se iz tih ralja otrgnete vi i dalje, ne govorim lično, personalno vi, da ne mislite da to ..., da govorim na Vas, nego govorim na sistem, poltronizirate politici. Sticajem okolnosti pojedini tamo su i ljudi koje ja lično poznajem, iz obadva su entiteta, i imao sam priliku u životu da sa njima radim, pa kada ih sretnem kaže – znaš Zaime nemoj zezati, moram jer je tako i tako. Jer mu politika ako mu stane na žulj ostaće bez hljeba. Kako je to moguće? Ja više o Izvještaju neću da govorim zato što na desetine slučajeva znam gdje zbog relativne zastare nije podignuta optužnica, zastarili, gdje je zbog odugovlačenja apsolutne zastare – zastara, desetine takvih slučajeva znam. O čemu se, ljudi moji, u ovoj zemlji radi? Nemojte zaboraviti da mi imamo ljude, to Vama gospodine Tegeltija, koji su bogatiji od Bil Gejtsa, Bil Gejts ima 70 milijardi, ali je to stekao na zemaljskoj kugli, a naši su to stekli na 3,5 miliona. I ne ni to, nego jedni na milion i nešto, a drugi na dva miliona i nešto. Podijelite im pa ćete vidjeti da su bogatiji od Bila Gejtsa, bukvalno bogatiji [[govornik se upozorava na vrijeme]] Šta vam to implicira, kako je to moguće steći na populaciji u cijeloj državi od 3,5 miliona stanovnika? Neće tamo niko ozbiljno da se bavi realnim problemima ove zemlje. Hvala.
Hvala. Pošto nemamo kvorum 15 minuta pauza.
Imamo kvorum, nastavljamo sa sjednicom. Zastupnica Nermina Kapetanović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Visoko sudsko i tužilačko vijeće bi trebalo da predstavlja ključnu instituciju koja upravlja pravosuđem u cijeloj zemlji, ali bojim se da to tako nije. Sve današnje diskusije pokazuju da u 81 percepciji zastupnika, dakle kao dijela zakonodavne vlasti u Bosni i Hercegovini, oni nisu ispunili svoju zadaću kako treba. Svjesni smo činjenice da zakon po kome rade ima nedostataka, posebno u pogledu imenovanja i disciplinskih postupaka, sukoba interesa, iako su nešto uradili na tom polju, naročito prijave imovinskog stanja kao i prava na žalbu na konačne odluke VSTV- a. Ova pitanja treba rješavati u svjetlu Mišljenja Venecijanske komisije i preporuka Evropske komisije u okviru strukturiranog dijaloga o pravosuđu između Evropske unije i Bosne i Hercegovine. Ostala pitanja koja se tiču veće transparentnosti sjednica VSTV-a, unapređenje procedura glasanja kao i izuzeća i premještaja sudija i tužilaca treba rješavati kroz promjenu relevantnog poslovnika. Veoma labavi propisi o prijavi imovinskog stanja nalažu ozbiljan finansijski izvještaj koji treba da dostave i sudije i tužioci i ne treba tražiti nikakav mehanizam za njihovo objavljivanje. To treba uraditi na način na koji se radi sa Parlamentarnom skupštinom BiH na način na koji to rade zastupnici. Predsjednici sudova i glavni tužioci istovremeno mogu biti i članovi VSTV-a, a ta njihova pozicija kao rukovodnih kadrova određene pravosudne institucije može dovesti do sukoba interesa, i to je već slučaj, i o tome smo govorili prilikom prošlog, i pretprošlog izvještaja, i pomaka nema. Nije ograničeno napredovanje članova na određeni period nakon isteka mandata u VSTV-u s obzirom na to da Pravilnikom o sukobu interesa nije ograničeno napredovanje članova tokom njihovog mandata, uzročna je posljedica da ono nije ograničeno ni nakon prestanka mandata. Nisam stekla dojam i ne znam, mislim da nema novih informacija o tome da je to promijenjeno. Nije ograničeno napredovanje članova VSTV-a u toku samog mandata. Članovi VSTV-a kao tijela sa monopolom u nadležnosti za imenovanje osoba kao nosioca pravosudne vlasti, kao i monopolom odlučivanja o napredovanju nosilaca pravosudne vlasti nisu ograničeni, tako da se u toku mandata mogu prijaviti na neku rukovodnu poziciju unutar pravosuđa. To dovodi do direktnog sukoba interesa među članovima VSTV-a, pa ja sad pitam – ako zastupnici moraju poštovati strogo Zakon o sukobu interesa, i mi i članovi naših porodica, zašto takvo isto pravo ne vrijedi za treći stub vlasti, odnosno zakonodavnu(?) vlast. Imaju direktno pravilo da to primijene. Ja bih voljela da nisam pročitala ove vaše preporuke, ponovo tražite neovisnost u finasiranju. Ja vas pitam – je li vam neugodno da to tražite da vi sami budete formalni predlagači pravosudnih budžeta za sudove, tužilaštva i za same sebe? Ja vas pitam – je li vam neugodno kada vidite ljekare koji štrajkuju, koji za 20 godina visokoškolskog obrazovanja imaju plaće od 1.400 maraka, neki i niže? Mislim da to, ta vaša finansijska neovisnost ne stoji. Zašto vi ne uradite sami i ne napravite konačno izmjenu Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću ne očekujući to od Vijeća ministara. I pitam vas – zašto ranije niste sve uradili to jer ste imali Mišljenje Evropske komisije iz Izvještaja o napretku Bosne i Hercegovine koji su se naročito referirali na vas i napisali da imate vrlo ograničen napredak i to samo na nekim unutarnjim aktima vezanim za sukob interesa? Imate ovdje, ja ću reći nešto što su i kolege rekle, kažete da želite da radite na unapređenju komunikacija i odnosa s medijima i korisnicima sudova s ciljem kreiranja pozitivnog mišljenja javnog mjenja o pravosuđu. Molim vas lijepo, pozitivno mišljenje javnosti se kreira uspješnim radom, efikasnošću i imenovanjem visokokvalifikovanih i najboljih kadrova, i bržim rješavanjem slučajeva, što kod vas u svakom slučaju nije slučaj. Još želim da kažem da se preporučuje najvišim sudskim instancama da nastave sa ujednačavanjem sudske prakse, voljela bih da mi kažete – zašto u Bosni i Hercegovini imamo nekoliko ... krivičnih zakona, zašto oni nisu usaglašeni? I meni je naprosto neugodno kada takvo pitanje postavljaju izvan granica Bosne i Hercegovine, naročito u Evropskom parlamentu. Suviše mi idilično, ova struktura kriminala koju vi ovdje prikazujete suviše mi djeluje idilično, naročito u poglavljima krivičnih djela protiv imovine. Pljački je sve više, nemoguće da je ovakva cifra kakva jeste, meni ovo djeluje kao da je frizirano, neistinito, ne želim da Vas lično uvrijedim, možda su Vama dostavili krive podatke, naročito u segmentu krivičnih djela protiv imovine, 82 naročito u segmentu krivičnih djela protiv života i tijela. Svjesni ste činjenice da u Bosni i Hercegovini je sve više pedofila, sve više silovatelja, sve više nasilnika, čak i u osnovim školama. Molim vas suočite [[govornik se upozorava na vrijeme]] se s tim i uradite nešto na tom polju. Mislim da imate dobre plate jednako kao i mi i mislim trebate to uraditi.
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Pa, ja sam dužan ispraviti krivi navod kolegice Gasal-Vražalica. To radim s malom zadrškom iz dva razloga. Sačekao sam da se kolegica vrati u dvoranu, a u međuvremenu sam provjerio podatke o imenovanju sudaca u Općinski sud u Čitluku, kako ne bih govorio paušalno i kako ne bih olako rekao nešto što nije činjenica. U Općinski sud u Čitluku imenovana su četiri suca Općinskog suda, po nacionalnoj pripadnosti dva Hrvata, jedan Bošnjak, jedan Srbin. Podsjećam da, sticajem okolnosti i '91. godine i 2013. u Općini Čitluk žive sa 95%, a vjerojatno i nešto više, Hrvati. Podsjećam i na zakonsku obvezu da se pri imenovanju sudaca vodi računa o nacionalnom sastavu stanovništva na razini županija, pretpostavljam, pa i taj nacionalni sastav stanovništva, sudaca u Općinskom sudu u Čitluku ne odgovara, dakako, nacionalnom sastavu stanovništva ali je takav kakav jeste, a ne onakav kakav je, kako je o njemu govorila kolegica. Bilo je, drugačije je bilo prvo imenovanje iz VSTV-a, bilo je mnogo primjedbi na to prvo imenovanje, ne samo iz razloga nacionalne pripadnosti, nego zato što nije, ovaj, što se nije koristio, koristila ona, redosljed koji je nastao na onom stručnom dijelu ispitivanja. I ja sam kod zadnjeg Izvještaja za prethodnu godinu VSTV-a reagirao na to. VSTV je uočio, da tako kažem, tu jednu malu diskrepanciju, donio novu odluku gdje je izvršena jedna zamjena suca. Ja ću koristiti svoje vrijeme, neću, ovaj, iz rasprave, evo, i na taj način sudac koji je novoimenovan je bio bolje rengiran u onom stručnom dijelu od suca, ovaj, koji, od sutkinje koja nije imenovana. Ono što mi je posebno zasmetalo kolegica je imenom i prezimenom ovdje spomenula jednog mladog načelnika, i po mom sudu kvalitetnog načelnika, Općine Čitluk i stavila mu u usta riječi koje on sasvim sigurno nije izrekao. Olako stavljanje, olako govorenje ili stavljanje u nečija usta onoga što nije rekao čini mi se da je imanentno(?) današnjeg zasijedanja ovog Parlamenta. To je ispravka krivog navoda. Ja ću vrlo kratko, ako, pošto sam, ovaj ...
Moramo prije toga, imamo još jednu ispravku.
Hvala, ispričavam se.
Hvala lijepo. Maja Gasasl-Vražalica, ispravka krivog navoda. Izvolite. 83
Dakle, ja nisam, prvo, načelniku, gospodine Kožul, stavila ništa u usta, ja sam rekla da nemam zvaničnih podataka u ovom Izvještaju jer se Izvještaj nije bavio time, a to je 2016. godina, ja sam rekla – vjerovatno pod pritiskom jer je gospodin u medijima, ja Vam mogu dati ako hoćete da kopirate sebi pa da pročitate sve medijske istupe, kako gospodina Tegeltije, tako i dotičnog mladog, vjerovano kvalifikovanog, jer inače HDZ imenuje po kvalifikacijama ne po stranačkoj pripadnosti i dobrim djelima u stranci, tako da sam se ja rukovodila onim što piše da su ova, ja čak ni imena ne znam, niti me zanimaju imena, niti hoću da pričam o pojedinačnim slučajevima, nego ja kažem da je VSTV na svom portalu objavio 10.11.2016. godine ko je primljen i imenovan – Sud Čitluk, i kaže oni su se rukovodili stručnošću, rezultatima u karijeri, sposobnost, nepristranost, vamo tamo, i nema imenovanja, nema imenovanja, nema, i ima imenovanja ali nema ove dvije koje su prethodno bile izabrane, odnosno imenovanje od strane VSTV-a. I ja pitam, hoću transparentnu informaciju, ja se nadam da će gospodin Tegeltija, kada bude se obraćao uvaženom Domu, reći šta se desilo. I onda ako Vi kažete da treba tri, da zakon negdje propisuje, ja sam iščitala zakon i kriterije i tamo se ne navodi da je prevashodno krvna zrnca, pa ćemo onda na osnovu krvnih zrnaca procijeniti nečiju stručnost. Da je to tako onda valjda ne bi pogriješilo u prvom imenovanju. Dakle, ovdje proceduralno imamo da je neko imenovan i kasnije kada je trebalo svečana ceremonija da se održi 22.11. u 12 sati nije bilo ovih osoba koje su imenovane. Dakle, ja nikome ništa nisam stavila u usta, niti mi pada napamet, ja imam ... podijeliti ako ste zainteresirani pa iščitajte malo.
Hvala lijepo. Ispravak krivog navoda, predsjedavajuća Borjana Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Nisam baš onako sklona nekim ispravkama, pogotovo što su oni u samom startu krivi, pa se ne može nikako ispraviti, ali ovaj put ispravljam krivi navod kolegice Maje Gasal-Vražalica, da HDZ ne imenuje načelnike, on predlaže i kandidira, kao i druge političke stranke i neovisni kandidati, a narod ih je birao, narod ih bira, kao što je i u ovom slučaju kad je u pitanju načelnik Općine Čitluk. Nadam se da ste razumjeli šta sam htjela reći. Drago mi je da znamo kako se biraju. Evo, samo toliko ... Hvala lijepa. Zastupnik Zaim Backović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Hvala Vam. U skladu sa Poslovnikom koji je Ustav našeg rada ovdje, ja Vas molim da prekinete i da ne dozvolite diskusije koje nemaju dodirne tačke sa dnevnim redom. Mi smo danas na tačci dnevnog reda – Godišnji izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, itd., a ovdje se otišlo previše u širinu, odnosno govori se o nečemu što nema nikakve veze sa ovim o čemu mi 84 govorimo. Zamolio bih vas i kolege, pa između ostalog i kolegu prethodnog govornika, kad tako govori da se nekome ...
Molim Vas zastupniče, recite koji je članak Poslovnika povrijeđen?
Znači, utvrđivanje dnevnog reda, odnosno dnevni red, to je, samo polako, član 70., član 71., član 72. I mi smo to usvojili, i mi sad ne govorimo o dnevnom redu, nego govorimo o načelnicima opština, šta je ko kome stavio u usta ...
Molim Vas, molim vas, mi smo završili ove članke koje ste poborojali i nemojte zloupotrebljavati odredbe Poslovnika. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava. Izvolite.
Vrlo ću kratko u raspravi, da se ne ponavljam. Mnogo je ovdje stvari rečeno, ja potpisujem dosta onoga što je rečeno i što je kolegica Majkić rekla za različitu, za primjenu različitih zakona, odnosno selektivnu primjenu zakona kod procesuiranja ratnih zločina, o tome smo pričali i više puta u ovom Parlamentu, pa i ono što je kolegica Gasal-Vražalica govorila o imovinskoj transparentnosti i potrebi za tom transparentnošću tih nosilaca sudskih i tužiteljskih funkcija. Možda jedan detalj, nije, koliko je on bitan ili nebitan, ali ponekad i jeste, iščitavajući sastav Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća, evo da ovaj put se ne bavimo nacionalnim balansom, ono što me možda pomalo smeta i što bi se moglo popraviti, regionalni balans, od 16 članova Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća ne vidim nijednog koji dolazi iz dijela Bosne i Hercegovine koji se zove Hercegovina, barem ne radi tu. Suci su to iz Bihaća, Doboja, Banja Luke, Tuzle, itd., ljudi koji rade u Sarajevu. Možda bi bio dobar i taj balans, možda bi pomogao i kod boljeg rada Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća, da imamo ljude iz svih krajeva Bosne i Hercegovine kako bi, eventualno, kvalitetnije kadrovirali. Pa, evo, ja se nadam, pa će mi vjerovatno, ja se nadam, i predsjedavajući Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća odgovoriti, ja se nadam da je to jednim dijelom popravljeno u 2017. godini. Naime, interesira me, iščitavajući ovo ja sam vidio da četiri člana Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća, odnosno za četiri člana Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća istekao je mandat, evo, do današnjeg dana u 2017. godini unutar 2017. godine. Ako je, to doduše nije svakako predmet Izvješća iz 2016. godine, ali dobro bi nam došla informacija šta je s tim mandatima, jesmo li dobili nove ljude, jesu li ti mandati na vrijeme obnovljeni i zanovljeni i je li sastav Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća u odnosu na ovaj koji je, koji mi imamo ovdje prezentiran za 2016. godinu u ovom trenutku drugačiji, pa i sa aspekta ovog, da ga tako nazovem, regionalnog kriterija o balansa. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Rasprava, zamjenik Mladen Bosić. Izvolite. 85
Ja nisam vidio ovako jedinstvene diskusije odavno u Parlamentu, odnosno u Predstavničkom domu. Sve diskusije ukazuju na katastrofalno stanje u pravosudnom sistemu na svim novoima u Bosni i Hercegovini. Tako je bilo i prošli put kada smo imali posebnu sjednicu sa temom pravosuđa, i napomenut ću vas da je zaključak bio da se u roku od četiri mjeseca, čini mi se, dostavi od strane Savjeta ministara novi Prijedlog zakona o Visokom sudskom i tužilačkom savjetu zajedno sa zakonima koje u tom, u cilju reforme pravosuđa treba još promijeniti u pravosudnom sistemu. Taj rok koji je ovaj Predstavnički dom dao za pripremu Prijedloga zakona ističe 4. ili 5. novembra, to znači za par dana. Nije mi poznato je li Prijedlog zakona pripremljen, volio bih čuti od predsjedavajućeg Savjeta ministara šta je bilo sa zahtjevom Predstavničkog doma. Ako nije pripremljen, ko je opstruisao pripremu Prijedloga, jer ovdje iz ovih diskusija sve političke stranke i svi poslanici tvrde da ovaj sistem kako sad funkcioniše ne valja. Ja tvrdim da nije do ljudi, ponovo tvrdim, ovdje nisu u pitanju korumpirani ljudi, ovdje je sistem koji je napravljen da korupcija može da uzme maha. I ubjeđen sam da dovedete članove Visokog sudskog i tužilačkog savjeta i da dovedete glave tužioce, i ne znam koga još, iz Švedske da će za godinu dana u ovakvom sistemu raditi isto kao što rade ovi sadašnji predstavnici. Znači, ne mislim da je problem u ljudima, problem je u sistemu. Ko je zadužen da se mijenja sistem? Pa Parlament BiH koji donosi zakone kako da taj sistem izgleda. Znači, mi smo ovdje krivi za ovo što je pravosuđe takvo kakvo jeste. E sad me zanima, očigledno nismo svi iskreni, znači zanima me zašto nije u mogućnosti ovaj Predstavnički dom da razmatra taj Prijedlog jer ja sam bio ubijeđen da ako dođe bilo kakav Prijedlog da će ovdje biti dovoljan konsenzus i dovoljna većina da se naprave osnovne promjene koje će pogurati čitavu ovu stvar naprijed. Znači, po informacijama koje imam taj Prijedlog neće biti pripremljen 4. novembra, mi ovdje nećemo imati o čemu pričati i nećemo moći bilo šta promijeniti u pravosudnom sistemu. I čitava ova naša priča i diskusija je već, već se čula nekoliko puta u ovom Predstavničkom domu, i neće dati nikakav rezultat sve dotle dok ne dođe novi prijedlog koji ćemo mi amandmanima onda pokušati promijeniti i usaglasiti. Nema ništa od ovoga o čemu pričamo. Znači, volio bih da čujem od predsjedavajućeg, prije svega, šta je sa Prijedlogom i ako nije u mogućnosti da ispuni ono što je Predstavnički dom tražio, ko je taj ko blokira taj proces? Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Bećirović, rasprava. Izvolite.
Pa, puno toga se čulo, ali očigledno da svi, svi se prave naivni ko lisice ovdje u ovoj sali. To je, pričamo svi o odgovornosti VSTV-a, a niko ne odgovara, ne priča o odgovornosti političkih lidera i političkih stranaka. Ono što se događa u VSTV-u je samo odraz uticaja političkih stranaka na članove VSTV-a. Kolegica Kapetanović, kolegica Gasal su spomenule neke od stvari koje su, evo, mogu biti ključne da bi imali određenu neovisnost tih ljudi koji sjede u VSTV-u. To je npr. imovinski karton, davanje uvida u imovinsko stanje članova VSTV-a, onda također Zakon o sukobu interesa, da znamo gdje su osobe koje su povezane i rodbinski i na drugi način sa članovima VSTV-a, a ne da slušamo špekulacije, ne znam, da predsjednik, članovi VSTV-a da ih finansiraju političke partije, da ih finansiraju privatni poduzetnici, da rade u skladu sa određenim naputcima iz raznih centara moći, da imenuju sudije i tužitelje isto na taj način kada dobiju papiriće iz političkih stranaka. Znači dajte, pokušajte i vi sami biti malo više 86 neovisni, transparentni u svom radu. Sigurno je da politika ima ogroman uticaj, da je VSTV kao i čitavo pravosuđe pod uticajem političkih, određenih stranka. Smatram također, kolegice Majkić, opet nemojte me pogrešno razumjeti, ali da je i Vaša priča o ratnim zločinima samo skretanje sa teme o političkom kriminalu i korupciji u Bosni i Hercegovini i da je zadnje što ovdje nama svima treba brojanje krvih zrnaca, isto kao što kaže i kolegica Gasal, jer jednostavno donose se odluke koje, koje je teško provesti i teško je stajati iza riječi kada pričate i o ratnim zločinima i o suđenju po predmetima ratnih zločina. Ja bih volio da se pitanje ratnih zločina i suđenje ratnim zločincima završilo davno, i trebalo se završiti prije 15- 20 godina radikalnim ubrzanjem suđenja i donošenja presuda. Međutim, vi imate evo v.d. glavnu tužiteljicu koju vi sada podržavate, na neki način, a ona je vodila taj referat u okviru Tužilaštva BiH i imate strahovit pad potvrđenih optužnica u Tužilaštvu BiH. Imali su u ovoj godini, čini mi se, samo 23 potvrđene optužnice, prošle godine 94, a jedna evo samo iz ovog statističkog pregleda VSTV-a, koji ne može dati pravo stanje pravosuđa u Bosni i Hercegovini, samo jedna činjenica, znači da tokom 2016. godine tužilaštva su podigla 195 optužnica za krivična djela korupcije, što je 20% manje u odnosu na broj podignutih optužnica za krivično djelo korupcije u toku 2015. godine. Znači, od onog broja koji je bio katastrofalno mali, 244 podignute optužnice po pitanju korupcije, vi imate u 2016. godini za petinu manje još optužnica za korupciju, a vidimo kakvo je stanje. Ja ne znam opet, nama svi pokušavaju pričati, evo kao Vijeće ministara, vlade entitetske, evo i ovaj Izvještaj VSTV-a, da je situacija sve bolja i bolja, međutim ova država tone, tone u propast, znači ljudi nestaju, odlaze baš zbog ovakog sistema, i slažem se sa gospodin Bosićem, koji kreiramo mi ovdje u zakonodavnom tijelu. Ali kada vi izađete sa prijedlozima zakona, ona čujete određene kolegice i kolege koji kažu da to nije naš posao, da je to posao Vijeća ministara i da mi trebamo da čekamo njih. Očigledno ako njih budemo čekali neće biti promijenjen nijedan reformski ni sistemski zakon u ovoj zemlji. I, evo, ja pozivam i sada, iako postoji već određena, određeni razgovori o izmjeni Zakona o VSTV-u, koji sigurno treba ići u pravcu podjele VSTV-a na sudski i tužilački dio, na izbacivanje advokata kao članova VSTV-a, jer jednostavno nije normalno u bilo kojoj zemlji da imate situaciju da ljudi koji su sudionici u postupcima odlučuju o imenovanjima tih istih ljudi. Također odbacivanju tužitelja iz djela u kojima će se imenovati sudije, znači sudske funkcije, također i o tome treba da se priča. Sve ovo što imamo ovdje je odraz 20 godina političkog kriminala i korupcije, nedosljednosti u priči i brizi takozvanoj za etno interese, nacionalne interese, koji su ustvari interesi za očuvanje kriminalnih pozicija u javnim preduzećima. I to je problem ove države, osnovni problem ove države i koji teško da će se riješiti i u našem mandatu i u sljedećim mandatima. Hvala.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Slušajte kolega Bećiroviću, i ja bih vjerovatno bila tako relaksirana kad govorim o ratnim zločincima da sam u poziciji u kojoj ste Vi i pripadnici Vašeg naroda. Iako su mnogi sudovi presudili da su Srbi izloženi masovnim stradanjima ne postoji nijedna presuda bilo kojeg suda protiv komandanta Armije BiH za zločine koji su učinjeni. Pa je li mislite da je to pravda? Je li mislite da je pravda ovaj podatak koji sam iznjela da 248 presuda koje se donesene po Krivičnom zakonu BiH, a samo 98 po Krivičnom zakonu SFRJ, to se odnosi na predstavnike srpskog naroda? Dakle, u ime tog pijeteta nemojte da govorite stvari politikantski zato što nije to 87 korektno, radi se o mrtvim ljudima koji čekaju i njihovim porodicama koje čekaju da dobiju satisfakciju suđenja. I uplitati bilo šta drugo u to, pitanje sankcionisanja djela korupcije nije na meni, na SNSD-u, pitanje je na koje treba da odgovori pravosuđe. I ko im brani da odgovori na to? Jel ih neko, je li ih sputava neko u tom? Ako sputava treba da kažu – da, sputava nas, ne možemo da radimo. Zašto stoje predmeti toliki u Tužilaštvu i zašto se ne procesuiraju? Dakle, molim vas, kad govorite o žrtvama govorite sa potrebnim pijetetom, nemojte da stvarate sjenku koja vam nije potrebna.
Hvala. Povreda Poslovnika, zastupnica Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Povreda Poslovnika od strane predsjedavajuće Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, član 76., stav (2) – poslanik može zatražiti riječ kako bi ispravio ispravak krivog navoda, odnosno objašnjenje može trajati to dvije minute i ne može se koristiti više od dva puta, što vidimo Dušanka Majkić tri puta.
Molim službe da nam provjere da li je bilo ispravke krivog navoda tri puta. Ja nisam vidjela da nam je registriralo, ako je promaklo onda, je li bilo? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Treći put. Opravdana je poslovnička primjedba i kolegice Dušanka Vi ste prekršili poslovničku odredbu.
/nije uključen ikrofon/
Ok, konstatiramo da je došlo do povrede Poslovnika. Damir Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Dobro, evo ja ispravljam navode kolegice Majkić. Ja ne znam u kakvoj sam to ja poziciji, a evo i sa ove pozicije kažem da se ne mogu djela ratnog zločina gledati statistički i po brojevima. I pozivam evo sudove sve u Bosni i Hercegovini da ubrzaju rad na predmetima ratnih zločina protiv svih naroda u Bosni i Hercegovini. I volio bi da i Vi to podržite i da kažete to isto. I ne možete svesti i nikada nećete moći svesti ono što se događalo u agresiji na Bosnu i Hercegovinu na statističke pokazatelje i broj godina osuđenih. Hvala. 88
Hvala. Zastupnica Milica Marković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ispravak krivog navoda se odnosi na diskusiju kolege Bećirovića koji je rekao etno interesi su pokriće za kriminalne i korupcionaške interese. Ja mogu da razumijem, gospodine Bećiroviću, da Vi ne shvatate ili ne razumijete šta su etno interesi, ali u tom neshvatanju morate voditi računa da nikoga ne uvrijedite. Dakle, da svojom diskusijom ne povrijedite žrtve i one koji su mnogo propatili zbog toga što se danas, što danas neke pravosudne institucije u Bosni i Hercegovini nisu svojim odlukama zadovoljile pravdu i pravičnost. I niste ni Vi, niti jedan ovdje poslanik, taj koji ima pravo da kaže da se, da neka porodica ili nečije djete koje čeka još uvijek 20 godina i možda i više, ili supruga, da se nađe muž i otac iz te porodice, a nije nađen do danas, i neko nije sudio kako treba, da Vi kažete da se takvi interesi pokrivaju korupcionaškim i kriminalnim interesima. To je sramno što ste danas rekli, ja Vas molim da vodite računa o tome. Vi ne morate da se deklarišete i da vodite računa u svojim diskusijama šta je interes bošnjačkog naroda, šta hrvatskog, šta srpskog, šta drugih koji žive u Bosni i Hercegovini, ali nema niko, to Vam ne daje za parvo da osporavate ako srpski poslanici imaju potrebu i zahtjev da traže da se neke stvari zadovolje u ovoj zemlji. A ne tražimo ništa što je neracionalno i što je nemoguće, nego samo da pravosudne institucije rade profesionalno i da urade ono što se od njih očekuje, jer to plaćaju svi građani ove zemlje i zato su na kraju krajeva i postavljeni. Ali to nikome ne daje za pravo da ih, one koji su propatili, koji su bili žrtve i koji imaju određene posljedice i u svojim porodičnim i privatnim žitovima, da Vi to danas podvodite pod formulaciju da je to nečiji kriminalni ili korupcionaški interes. To je zaista nedopustivo i uvredljivo za sve ovdje.
Hvala. Zastupnik Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zamolio bih, znači krivi navod jedan, drugi, treći, da ne nabrajam više imena, da se ovdje ne spominju narodi, ne spominju entiteti, jer zločin nema ime i prezime i oni koji su ga činili, a to se odnosi na one koji su građani Bosne i Hercegovine i koji su nam importovani sa raznih strana, ali ne samo sa jedne, nego imamo i Francuze, imamo i Poljake, i Ruse, i Arape, i Grke, i Bugare, i više ne znam koga ovdje nismo imali, da se ne spominju imena naroda. Narodi nisu činili zločine, zločine su činili neki u i za ime, vjerovatno, probitka onih koji danas debelu kesu imaju i upravljaju u biti svima nama.
Hvala. Zastupnik Jasmin Emrić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. 89 S obzirom da je ova rasprava vrlo iscrpna ja ću kratko svojim komentarom postaviti jedno pitanje predsjedavajućem Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Kako Visoko sudsko i tužilačko vijeće izražavajući i izvršavajući svoju misiju treba mu omogućiti jednak pristup pravdi i jednakost svih građana pred zakonom, postavit ću pitanje – zašto se do danas ne rješavaju slučajevi koji se u javnosti i medijima nazivaju slučajevi političkih ubistava, jer mediji gotovo svakodnevno ili nebrojeno puta pišu i iznose različite informacije o slučajevima ubistava koji se povezuju sa političkom pozadinom, a kao što znamo nema sudskog epiloga, odnosno nema procesuiranja takvih slučajeva? Mislim da javnost u Bosni i Hercegovini treba konačno da, i ima pravo, dobije informacije od pravosudnih institucija da li su sve te informacije koje se u medijima nalaze istinite, tačne, da li ima osnova za takve medijske natpise, jer to je osnovni razlog koji stvara nepovjerenje prema svim pravosudnim institucijama. Hvala.
Hvala. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Predsjedavajuća, ja se izvinjavam, nisam na vrijeme se javio. Moja replika, odnosno ispravka krivog navoda, odnosi se na izlaganje uvaženog kolege Backovića. Dakle, apsolutno nije sporno da u Bosni i Hercegovini, kada su u pitanju ratni zločini, treba procesuirati svakog onog ko je činio ratne zločine, međutim percepcija javnosti u Bosni i Hercegovini u tom smislu nije uvjerljiva. Dakle, pravosudne institucije, i u tom smislu Visoki sudski i tužilački savjet BiH, mora učiniti sve da stekne veći stepen povjerenja, nije uvjerljivo. I odmah vam moram reći kod pripadnika srpskog naroda u Republici Srpskoj i Bosni i Hercegovini postoji takva slika. Jedino je to moguće, vjerovati u ispravan rad pravosudnih institucija ukoliko se procesuiraju svi slučajevi, svakoga onog ko je u bilo kom smislu u Bosni i Hercegovini činio ratni zločin. Također, nisu uvjerljive ni priče o imenovanju visokih funkcionera u Tužilaštvo i Sud BiH. Objektivne sumnje mogu biti podloga za manipulaciju s tim. Nije uvjerljivo ako iz jednog mjesta u ove dvije institucije imate 10, 11 ili 12 sudija i tužilaca koji su najdirektnije u toku ratnog perioda bili inkorporirani u pravosudni sistem, a u tom mjestu načini se jedan od najvećih ratnih zločina prema srpskom narodu. O čemu mi onda treba da pričamo. Kako je moguće sada predstavnike srpskog naroda, kao konstitutivnog naroda, uvjeriti da te institucije rade ispravno? Dakle, postoji mogući način eliminisati takve ..., dakle ja ne govorim da te sudije i tužioci neispravno rade, ali to nisu uvjerljivi slučajevi i moraju se eliminisati svi oni koji su u bilo kom smislu mogli uticati na to. Svakako važno je za Tužilaštvo [[govornik se upozorava na vrijeme]] da dokazuju slučajeve na osnovu dokumentacije i onog što bi bilo uvjerljivo za presudu.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Kolega Prodanoviću, da li ima ijedan sud koji Vama valja? Od onog Međunarodnog suda pravde kao najvišeg sudskog organa Ujedinjenih nacija, do Međunarodnog krivičnog suda za 90 bivšu Jugoslaviju, pa do Suda BiH. I niko na planeti ne valja, jedino valja partijski lider koji daje katastrofalne izjave tipa da sudije ne mogu biti uopće muslimani, kako on kaže, u Bosni i Hercegovini. Dajte malo da ipak stvari poredamo na svoja mjesta i da i vi pokušate, na neki način, realnije sagledavati stanje i situaciju u Bosni i Hercegovini kako bi svi mogli napokon da se okrenemo malo i prema budućnosti.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, uvaženo predsjedništvo. Dva, tri puta sam se odjavljivao pa prijavljivao, ali zaista su živopisne sve ove diskusije koje danas ovdje imamo i mislim da jedan dio njih može doprinijeti poboljšanju stanja bar kad je u pitanju ovaj, kroz ovaj Izvještaj o VSTV-u. Ali pomalo kroz cijelu ovu diskusiju sam, i ja razmišljam da li slušam Izvještaj ili raspravljamo o Izvještaju o radu Tužiteljstva, radu Suda, ili radu VSTV-a, dakle. Ali odlično razumijem i stanje u VSTV-u iz jednog prostog razloga zato što se tamo skupilo onako kako se skuplja u Bosni i Hercegovini i onda morate napraviti nekakvu odluku koja uvijek vjerovatno nije najbolja isto kao što je prave i druge institucije u Bosni i Hercegovini. Naravno, da to ne treba biti opravdanje bar kad je u pitanju VSTV, ali isto tako mi smo tijelo, kako nam uvaženi kolega Džaferović kaza, jedno od stubova, pa kad bi neko raspravaljao o našem radu vjerovatno bi slična rasprava bila, obzirom da ni mi ne radimo ništa. Ali, evo, mi imamo sreću da o nama niko ne može raspravljati, niti nas ko može smijeniti, niti ima vanrednih izbora, a isto tako pogrešno je postavljeno, bar kad su u pitanju i vršioci tužilačkih, odnosno ovih pozicija, da se i oni uglavnom biraju na takav način doživotno, i da ih nikad niko ne može u principu smijeniti. Jedino ono što je zanimljivo jeste da su uglavnom trojica glavnih tužilaca započeli, pa do pola, pa razrješeni. E, sad se postavlja pitanje zašto su razrješeni? Ili zato što su htjeli da rade pa su ih neki spriječili, vjerovatno možda ima i takvih, ili nisu radili pa ih zato smijenili. Dakle, to su ključna pitanja možda kad je u pitanju pravosuđe u Bosni i Hercegovini jer evo od uvaženog tužioca, glavnog tužioca Jurčevića, preko Barašina, Salihovića, nije niko dokrajčio ili dočekao kraj mandata, vjerovatno sa nekim razlogom. Ja mislim da mi zaista trebamo tražiti od Vijeća ministara da poštuje ono što je ovaj Dom zaključio i da se pokuša doći do novog Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću, ali mislim da trebamo otvoreno razgovarati na bazi iskustava koje dosad imamo i svega onoga što smo čuli kroz ove sve godine kad je u pitanju rad Tužiteljstva, odnosno Suda u Bosni i Hercegovini. Zašto? Zato što mislim, dakle mislim da je u Bosni i Hercegovini napravljena najveća greška što nije imala poseban sud za ratne zločine kako bi se pitanje ratnih zločina riješilo prije i kako ne bi opterećivalo Bosnu i Hercegovinu. Naravno, ovdje podrazumjevam za svakog onog ko je na bilo koji način učestovavo i napravio krivično djelo ratnog zločina. Mislim da zbog stanja u kojem jesmo kad je u pitanju kriminal i korupcija da trebamo i moramo razmišljati ukoliko imamo snage da jednu takvu odluku donesemo, da imamo specijalno tužiteljstvo za to, koje će na brz i efikasan način se suprostaviti ovom stanju u kojem se nalazimo, a većina današnjih govornika je kazala da je prvi, i ja to mogu kazati, prvi ili najveći problem ove zemlje kriminal i korupcija. Ima tu, ja sam, dakle, mogu slobodno kazati žrtva tužilačke odluke. Vjerovatno tog tužioca nikad niko nije pitao što je to uradio ili je trebao mene strpati u zatvor. Dakle, to su stvari, dakle to su štete koje, za cijeli život, ne meni samo, nego i mojoj familiji, možda i mojim potomcima koji će doći iza. Vjerovatno ima takvih u različitim 91 situacijama, a ima i onih koji imaju dobre veze i do njih ne može niko doći, ima i takvih. Dakle, mi to svi znamo da je takvo stanje u našoj zemlji. Kako možemo promjeniti stanje, to je stvar, dakle, pojedinačnog, ali na kraju bi trebalo biti mišljenje ovog Parlamenta. Ali, dakle, da moramo ili trebamo razmisliti hoće li stanje kad je u pitanju procesuiranje ratnih zločina još [[govornik se upozorava na vrijeme]] sljedećih 30 godina ovako kako imamo u Bosni i Hercegovini, ili neće. Ja mislim da to opterećuje Bosnu i Hercegovinu, da to treba biti brže i brzo završeno kako djeca koja su rođena '95., iza rata u Bosni i Hercegovini, ne bi nosila teret stanja u društvu zato, ono što se dešavalo od '92. do '95. godine. Kad je u pitanju, dakle, ponovit ću, kad je u pitanju, ovaj, kriminal [[govornik se upozorava na vrijeme]] i korupcija, mislim da nam jedino može pomoći nekakav poseban odjel specijalnog tužiteljstva, a naravno kad je u pitanju sam izbor tužitelja i ... to je priča o kojoj treba i vjerovatno da ima prostora da se može pričati cijeli dan. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Lazar Prodanović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja razumijem političku poziciju uvaženog kolege Denisa Bećirovića da se on sprema za predstojeće izbore za važnu poziciju u Bosni i Hercegovini, ali odmah da Vam kažem, niste uvjerljivi, [[govornik se upozorava na vrijeme]] ne vjerujem da ćete biti veći Bošnjak od drugog. Ako mene pitate za šta se ja zalažem, zalažem se za vladavinu prava u Bosni i Hercegovini, pravosudne institucije uspostavljene u skladu sa Ustavom u koje će svaki građanin vjerovati, koji će snažno sankcionisati svaki vid kršenja zakona, maloprije sam ... segmenata govorio. Stalno Vam se pričinjava predsjednik Dodik što je potpuno bespotrebno, moram Vam iskreno reći, a nisam siguran da se Vi za ovakve pravosudne institucije u bilo kom smislu zalažete, niti ste uvjerljivi u tolikoj mjeri koliko se trudite sofisticirano pripremajući se za predstojeće izbore, jer nisu sve četiri godine izborne, ima samo mjesec dana u kampanji. Hvala.
Hvala. Zastupnik Denis Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Odustajem, nema potrebe. Sve je ...
Hvala. Molim Vas da uklonite sa displeja Vašu prijavu. Zastupnica Nermina Kapetanović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. 92 Meni je drago da je gospodin Ahmetović bolje i da je diskutovao, ja sam očekivala žešću diskusiju. Ispravka krivog navoda se odnosi na njegovu tvrdnju da je GospodinDžaferović naveo da postoji treći stub vlasti, da sudstvo predstavlja treći stub vlasti. Nije to nešto što je izmislio gospodin Džaferović, nego je to u demokratskim sistemima, vlast se dijeli na zakonodavnu, sudsku i izvršnu. Ali ja znam da Vi imate uvijek dobru želju da vrlo često spomenete gospodina Džaferovića, Vi i još nekoliko kolega, i mene jako čini sretnom, kada Vi svaki put spomenete njegovo ime meni je srce puno. I to je dobro što Vi radite i hvala Vam lijepo. Kada ste rekli ... veze, ja od Vas kao vrlo otvorenog zastupnika i mog kolege očekujem da kažete ko to ima u VSTV-u dobre veze, nemate potrebu da mi replicirate možete Vi to meni i kasnije kazati, ko u VSTV-u ima dobre veze, iz kojih političkih sistema i kojih političkih partija dolaze. Bilo bi korektno. Kolegi Prodanoviću želim da kažem, on je slučajno rekao ..., ... nikad u životu nisam ni pomislila da ću replicirati, nemojte me krivo shvatiti, Vi kažete zalažete se za vladavinu prava, to znači i Ustava, a onda nemojte reći, rekli ste, u jednoj rečenici ste spomenuli – u Republici Srpskoj i u Bosni i Hercegovini. Republika Srpska je dio Bosne i Hercegovine i nije paralelna država. I to se sve češće i češće događa, čak i ministru Crnadku se dogodilo prije neki dan u izjavi. Ali ja znam da Vi jeste legalista, da vjerujete u zakone, al' bila Vam je, kao dobrom, plemenitom čovjeku i dobrom zastupniku, odličnom zastupniku, sasvim suvišna, suvišan komentar za gospodina Bećirovića jer ja znam da ste Vi čovjek od dobrih namjera i da niste konfliktni.
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravka krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Mislim, zaista ja sam rekao da ima dobre veze. Mogao bih, dakle možda bi to u određenom načinu malo otvorilo neku drugu priču i kad bih to rekao vjerovatno ne bih bio dobro zaštićen od države i ne bi mi, dakle, bila familija dobro zaštićena jer imam porodicu i vrlo opasno je govoriti, dakle, u ovoj zemlji kada nemate pravnu državu. Ali ako ste Vi shvatili da sam ja kazao frazu dobre veze zato što je gospodin Izetbegović rekao za svoju suprugu da će biti dobar menadžer, dakle ja zaista nisam na to uopće mislio. Dakle, to ako ste povezali s tim zaista, ovaj, ste krivo shvatili. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Nermina Kapetanović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Gospodine Ahmetoviću, ja Vam opet kažem, ovo je nepridržavanje i dnevnog reda a i ispravka krivog navoda. Niti je ko danas spomenuo gospodina Izetbegovića, niti njegovu suprugu, niti njene evidentno dobre menadžerske okolnosti, ali ja Vama opet kažem – hvala Vam da ste spomenuli člana Predsjedništva i predsjednika moje političke partije. Mene to jako veseli da on Vama živi u sjećanju i da Vi aktivno mislite o njemu. Ali danas, ova tačka dnevnog reda 93 uistinu nema nikakve veze sa predsjednikom Izetbegovićem, nego ja navikla na Vas kao na vrlo otvorenog, prvo me čudi da se Vi plašite za sigurnost svoje porodice, imam i ja porodicu ali znam da gospodin Tegeltija apsolutno nema, ništa loše nije shvatio danas iz moje diskusije i nije moja diskusija na nega .../teško se razumije, okrenuta od mikrofona/... referirana. I on ... državu Bosnu i Hercegovinu. A kada spominjete dobre veze kažite ko to od njih ima dobre veze, ... političkog pokrovitelja, budite prema njima korektni, nemojte ... mene i gospođu Gasal i ostale kolege stavljati. Ništa Vama nisam rekla, a hvala Vam što ste psomenuli predsjednika Vaše dojučerašnje partije, to je lijepo.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, kako je rekao moj kolega Ahmetović, dakle nekoliko sam se puta danas mislio, ja se nisam prijavljivao, da li da govorim ili ne govorim zato što je, ovaj, gospodin Tegeltija rekao da mi govorimo o Izvješću o radu VSTV-a, i to je točno tako. Jedan dio nas je išao i nešto dalje i bilo bi mi žao da i ja nešto o tome ne kažem, ali mislim da će imati ... i sa VSTV-om. Ali ne mogu da ne kažem ovaj put iako ću ostati nedovršen i ostavit ću to za raspravu neki drugi put, meni se čini, dakle, da mi intervencijama u različitim vrstama zakona, kada su u pitanju kaznene odredbe bilo kojeg zakona, pomalo ulazimo u jednu sferu širenja straha. Meni se čini da onima, onim strankama i političkim opcijama koje imaju veliki broj ljudi na važnim pozicijama uvlačenje takvih odredbi u zakone koriste da bi preko njih širili strah. Nekoliko kolega je samo u nekoliko navrata u ovom Parlamentu bilo konkretno, govorilo o nekim kaznenim djelima i prijavljivalo ih javno ovdje, ali su bili nezadovoljni ishodom tih, dakle, rješenja koja su podržali tužitelji i suci. Dobro je netko rekao ovih dana, dakle, mi bismo bili samo zadovoljni stanjem ako bi onaj na koga mi aludiramo bio procesuiran, onda bi vjerojatno rad sudstva i tužiteljstva bio dobar. Ne branim ja, da se razumijemo, ni sudstvo, ni tužiteljstvo, ali mi se čini da pomalo upadamo u jednu zonu, pa ne znam hoće li biti krupna riječ, da kažem policijske države, širenja straha, dakle, upiranja na druge, optužujući i nedopuštajući da rade institucije svoj posao. Vrlo je to opasno. Gospodin Bosić je rekao da smo svi jedinstveni, možda je to, i jeste tako, a možda i nije tako, zavisno kako gledamo, dakle, šta mi želimo od tužiteljstva ili sudstva kad o njima raspravljamo. Ovdje bih samo spomenuo nekoliko stvari koje se tiču zaostalih postupaka, to ću možda malo više govoriti kada bude izvješće o stanju sigurnosti. Naime, vi samo govorite brojčano o tim predmetima koji su ostali pa se riješe, više ili manje se odrade u nekim godinama, 2015., 2016., ali ja bih volio od vas vidjeti, od Tužiteljstva, naravno rekao sam nije ovo izvješće Tužiteljstva, dakle nisu svi zaostali predmeti isti. Neki su generirali mnoge probleme u ovoj državi, npr. ubojstva povratnika Hrvata u Travnik i policaja i gospodina Leutara. Znači, nisu to obični predmeti, nisu to predmeti da je neko pokrao 100.000 maraka i on je zaostao predmet, ili ne znam neki prekršajni postupak ili sada da ne banaliziram stvar. Dakle, volio bih da napravite u svom izvješću jedan pregled toga, i vi i Tužiteljstvo, što ti predmeti znače, što znači njihovo nerješavanje, pa i na sigurnosnu situaciju, ali to ću imati vremena razgovarati vjerojatno sutra ako ne nastavimo danas sjednicu. Dakle, ja bih volio vidjeti takvu vrstu analize kakvi su to stari zaostali predmeti, zašto su zaostali, šta je s njima, gdje su, kakve su probleme izazvali, itd., itd. Ja se nadam da ćete u nekim narednim izvješćima možda uvažiti ovo što ja govorim. 94 I na koncu da ne bih uzimao repliku sam sebi, odnosno ispravku netočnog navoda, kolegici Maji Gasal-Vražalica bih samo rekao, dakle kada je spominjala afirmativno HDZ da mi, dakle, itekako predlažemo više kompetentne ljude na sve pozicije koje nam pripadaju za razliku od hrvatskih pozicija na koje oni predlažu svoje legitimne predstavnike hrvatskog naroda. Hvala lijepo.
Hvala. Maja Gasal-Vražalica, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
O vašoj legitimnosti i kompetentnosti možemo, evo, da se uvjerimo u ove tri godine. Dobili ste svog legitimnog, kako vi volite ga nazvati, člana Predsjedništva, od njegovog legitimnog predstavljanja Bosne i Hercegovine sve je manje Hrvata u Bosni i Hercegovini, oni su već u Evropskoj uniji, bježe glavom bez obzira jer nemaju nikakvu perspektivu, jer je čak HDZ BiH predao Buško jezero Repbulici Hrvatskoj da oni koriste, da ne plaćaju apsolutno ništa, a ne da se ostvaruje prosperitet u tim općinama i Kantonu 10 kako bi ljudi radili i živjeli u svojim domovima, rodnoj grudi, kako vi to volite reći. Dakle, sve vidimo šta je rezultat kada legitimni, pod znacima navoda, legitimno izabrani Hrvati, odnosno članovi HDZ-a predstavljaju Bosnu i Hercegovinu kako u Bosni i Hercegovini, tako i van Bosne i Hercegovine.
Hvala lijepa. Samo nismo razumjeli na šta se odnosila ispravka u odnosu na kolegu Lovrinovića. Imamo, zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda, pa Vas molim da ne zloupotrebljavate svi općenito. Izvolite.
Dakle, naravno, ispravak netočnih navoda gospođe Maje Gasal-Vražalica. Dakle, imao je njezin legitimni predstavnik osam godina da popravi poziciju hrvatskog naroda i čak i kao načelnik Općine Novo Sarajevo, pa vidimo gdje danas imamo probleme i kada je obitelj Filipović u pitanju i kada je u pitanju ... crkve katoličke u Bosni i Hercegovini. Pa, dakle, eto mogao je popraviti kad naš već nije uspio. Hvala lijepo.
Hvala. Denis Bećirović, povreda Poslovnika. Izvolite.
Gospođo predsjedavajuća, Vi kad imate potrebu da diskutujete i komentarišete po Poslovniku trebate izaći za govornicu. Sad ste u množini rekli – nismo vas razumjeli, to ste mogli u svoje ime reći. Savršeno smo mi dobro razumjeli o čemu je govorila poslanica Maja 95 Gasal-Vražalica i nemojte u svoje ime govoriti da je to mišljenje svih nas. Dakle, kada imate potrebu da replicirate po Poslovniku za govornicu i uradite to.
Hvala lijepa. Gospodine, uvaženi zastupniče Bećiroviću ali imam pravo u ime Kolegija reći, jer ja sve što ovdje radim govorim u ime Kolegija, a ja koliko znam da je nas ovdje troje.
/nije uključen mikrofon/
I onako je množina, i onako je množina, i dvoje nije jedno. Hvala lijepa. Željko Komšić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Uvaženi gospodine Lovrinoviću javio sam se i ustao sam samo da kažem da ću izignorisati sve gluposti koje ste rekli.
Hvala. Zastupnik Nikola Špiri, rasprava. Izvolite zastupniče.
Gospodo predjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, članovi Vijeća ministara, predstavnici i predsjedavajući Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Gotovo da sam htio da se ne javim za raspravu ali hoću samo da kažem – danas ova rasprava je odraz cjelokupnog stanja u Bosni i Hercegovini. Ko pomno prati današnju raspravu može da vidi, kao i u svim drugim stvarima u ovoj zemlji, da postoje tri dijametralno suprotna viđenja, ne samo Suda i Tužilaštva, nego i svih drugih institucija, a zadatak bi trebao biti Parlamenta da radi na nekoj jedinstvenoj viziji i ponudi nešto bolje. Zakone o Sudu i Tužilaštvu je ponodila međunarodna zajednica. Dakle, postoje projekti u ovoj zemlji koji su uz najbolju namjeru pokušavali da se implementiraju. Današnja rasprava govori da mi zapravo imamo dijametralno suprotno gledanje na rad tih institucija. Čiji je zadatak da rade na političkom približavanju ...? Parlamenta. Nikoga nisam danas čuo da je govorio o Izvještaju, svi su došli sa svojom impresijom pokupljenom iz javnog mjenja i političkih partija. Nisam vidio da su se ljudi bavili onim što piše u Izvještaju, pa recimo, evo od pitanja zastarjelih predmeta. Bilo bi jako dobro, dakle ne optužujem, da znamo koja je finansijska težina tih zastara. To je interes države. Bojim se da Parlament koji se mnogo bavi poslaničkim pitanjima i formiranjem istražnih komisija sebe vidi u ulozi suda, tužilaštva, policijskih agencija, ne znam kojih jada. Dakle, kada ovaj Parlament bude na visini zadataka i izazova koji stoje pred ovom zemljom biće bolje stanje, sigurni budite, i Sudu i Tužilaštvu. Vjerovatno tada mi nećemo sjediti ovdje i biće nove generacije u tim institucijama. Ali bez jedinstvenog stava do kojeg nećemo doći na ovakav način, danas su se poslanici bezrazložno obraćali jedni drugima, a na dnevnom redu je Izvještaj o radu Suda i Tužilaštva. Hoću samo da upozorim da sam danas, Visokom sudskom i tužilačkom 96 vijeću, da sam danas vidio tri, i to je najporaznije, da Parlament koji bi trebao da vodi računa nudi tri vizije. U tri vizije nema države, ovdje je poraz Parlamenta i države, da o ostalim institucijama ne govorim. Hvala vam lijepo.
Hvala. zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2016. godini – podnositelj: Ministarstvo sigurnosti BiH, broj: 01,02-04-2207/17, od 12.09.2017. Kolegij Doma je na 55. sjednici, održanoj 19.09.2017., nadležnim za razmatranje Izvješća odredio Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost. Nadležno Povjerenstvo je 23.10.2017. dostavilo Mišljenje o Informaciji. Povjerenstvo je primili k znanju Informaciju. Otvaram raspravu.
/nije uključen mikrofon/
Ministar sigurnosti. Izvolite ministre.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Uvaženi članovi Kolegija, poštovani poslanici, dame i gospodo. Ovo je redovna, da kažem tako, djelatnost Ministarstva bezbjednosti BiH da jedanput godišnje upozna Parlament BiH o stanju bezbjednosti u Bosni i Hercegovini, ali uz jednu specifičnost da ovdje u ovu Informaciju unosimo i iznosimo podatke, ne samo koji su u nadležnosti institucija i agencija za provođenje zakona na nivoa Bosne i Hercegovine, već pribavljamo podatke od svih agencija koje provode zakon, prije svega mislim tu na bezbjednosne agencije koje provode zakon, i sublimiramo to koliko je moguće, obzirom na kompaktibilnost svih tih podataka i način na koji se, na različe načine na koji se vode i kompariraju ovi podaci u jednu informaciju, dakle, koju vam dostavljamo ovdje na upoznavanje. Dakle, jedna informacija koja sačinjava jedno kompletno, i sagledava jedno kompletno bezbjednosno stanje ovdje na prostoru Bosne i Hercegovine. U samom uvodu, nadam se informacija je dostavljena svakom poslaniku ponaosob, mogao je, dakle, da izvrši uvid u sve ove pokazatelje i uporedne pokazatelje vezano za stanje bezbjednosti. Ja bih želio da iznesem samo jednu opštu ocjenu, a to je da je jedno generalno ili opšte stanje bezbjednosti u Bosni i Hercegovini negdje na nivou prošle, pa i prethodnih godina. Kad kažem to generalno, jedno opšte stanje, kad se sublimiraju svi ovi podaci i pokazatelji posebno u pogledu izvršenja ukupnog broja krivičnih djela onda se može vidjeti, možda bi se 97 mogla dati jedna konkretna ocjena, jer se radi za 6,3% manje prijavljenih krivičnih djela u odnosu na 2015. godinu. I gledajući samo, isključivo taj statistički podatak možda bi mogli da dobijemo jednu krivu sliku o ukupnom stanju bezbjednosti, već je dalje potrebno to gledati kroz pokazatelje iz raznih sfera bezbjednosti, dakle, kako kroz pitanje terorizma, radikalizma, ekstremizma, tako pitanje opšteg kriminaliteta, kriminaliteta protiv života i tijela, protiv dostojanstva ličnosti i morala, itd., itd., da to ne nabrajam. A zašto to govorim? Govorim tako, mi kad pogledamo opšte stanje 6,3% ili čak kad uđemo u jednu sferu, jednu oblast bezbjednosti, recimo krivična djela protiv ličnosti, morala i dostojanstva, onda možemo vidjeti da se tu radi o nekom generalnom smanjenju ukupnog broja krivičnih djela. Pa kad pogledamo krivična djela silovanja možemo da konstatujemo da je to manje za 11%, ali iz te grupe djela kad pogledamo krivična djela protiv zloupotrebe djece u pornografiju, pornografske svrhe, pa čak i zloupotrebu djece u svrhu seksualne eksploatacije, onda ćemo vidjeti da tu ima 10, 15 procenata povećanja, pa ne možemo sve ovo gledati jednostavno kroz jedan opšti pokazatelj generalnog umanjenja ukupnog broja krivičnih djela i da govorimo o jednom trendu pada kriminala u Bosni i Hercegovini. Primjer još jedan da navedem, ako govorimo o krivičnim djelima recimo razbojništva, nasilničkog ponašanja, itd., mi ćemo vidjeti da se smanjio ukupan broj krivičnih djela razbojništva ali da se u isto vrijeme povećao ukupan broj krivičnih djela razbojničke krađe, dakle razbojništva koje je počinjeno uz upotrebu oružja, sile ili na neki drugi način izvršeno ovo krivično djelo. Dakle, teško je dati po toj jednoj opštoj ocjeni jednu generalnu kvalifikaciju kad bi rekli stanje je zadovoljavajuće, zato što je ukupan broj izvršenih i prijavljenih krivičnih djela generalno manji za 6,3%, a posebno ako ... činjenicu jednu da uvijek uz pojedine grupe kriminala ili kriminaliteta, imate tzv. tamnu brojku. Pazite, mi možemo reći kada je u pitanju korupcija recimo, i koruptivna djela, povećali smo za 10, 15% broj krivičnih djela u oblasti korupcije, ali ustvari mi i ne možemo pretpostaviti kolika je prava cifra počinjenih koruptivnih djela zato što uvijek postoji jedan broj neotkrivenih krivičnih djela i to se govori o tzv. tamnoj brojci. Ja mislim da je problematika korupcije, privrednog kriminaliteta, finansijskog kriminaliteta i pranja novca značajno veća ta problematika u odnosu na ovo što je otkriveno, odnosno u odnosu na ono što je zahvaćeno radom agencija za provođenje zakona. I to je, da kažem tako, jedna opšta percepcija. Možda da izdvojim samo, evo, nekoliko ovdje tema o kojima bih ja govorio, to bih posebno istakao radikalizam, nasilni ekstremizam i terorizam. Dakle, iako možemo konstatovati da već dvije godine mi nismo imali terorističkih, krivičnih djela iz oblasti terorizma, dakle terorističkih napada, niti ozbiljnih terorističkih incidenata, ne možemo reći da smo eliminisali terorizam kao prijetnju u Bosni i Hercegovini, obzirom da postoji problem radikalizma i nasilnog ekstremizma unutar Bosne i Hercegovine i da se to manifestuje recimo i kod konkretne aktivnosti odlaska naših državljana na ratišta ratujući u sastavu raznih paravojnih, parapolicijskih, pa i terorističkih organizacija. Sad trenutno imamo negdje oko 115 naših državljana koji se nalaze još uvijek u Siriji i Iraku u sastavu terorističke organizacije Al-Nusra, imamo četiri naša državljanina koji se nalaze, ili su se nalazili, u Ukrajini. I mi se nadamo da ćemo sada nakon pada ove Islamske države u Siriji i Iraku, koja je, dakle, kroz jednu ovu globalnu antiterorističku koaliciju poražena, doći praktično do jednog velikog rudnika informacija, raznih dokaza o učešću i naših dražvaljana dole u sastavu te terorističke organizacije, što će nam poslužiti ovdje za daljnje dokumentovanje ovih krivičnih djela. Isto tako veliku pažnju posvećujemo segmentu prevencije u oblasti terorizma. Po prvi put sada ulazimo u neke velike projekte, jedan je projekat regionalnog karaktera koji iznosi 18 miliona, čija finansijska vrijednost iznosi 18 miliona eura, drugi je kroz USAID koji nas finansira sa 16 miliona dolara i fokusiraćemo se isključivo na zajednice u kojima postoji 98 taj radikalizam, u kojima postoji nasilni ekstremizam, kroz jednu opštu prevenciju i resocijalizaciju tih mladih ljudi i odvraćanje mladih ljudi, pogotovo tinejdžera, da prihvataju taj radikalizam. Isto tako po prvi put sada u Bosni i Hercegovini imamo situaciju da ćemo krenuti sa određenom vrstom projekata na resocijalizaciji osoba koje se nalaze u zavoru na izdržavanju kazne zatvora za bilo koju vrstu terorističkih djela. Želio sam samo da kažem jednu još činjenicu da je ukupno od 2013. godine, globalno, kažem, u svijetu izvršano 123 teroristička napada u 27 ukupno zemalja, da je u tim terorističkim napadima [[govornik se upozorava na vrijeme]] stradalo, odmah ću, brzo ću završiti, 1.043 osobe, ali da Bosna i Hercegovina nije ni na jedan način povezana sa ovim terorističkim napadima, niti je bilo učešća državljana Bosne i Hercegovine u ovim napadima. Dakle, kad krenemo, evo samo još ako može vrlo kratko, kroz ove druge segmente bezbjednosti mi ćemo vidjeti da je u pogledu otkrivanja krivičnih djela vezane za zloupotrebu droga došlo do povećanja ukupnog broja krivičnih djela 11,77%, što ne znači da se povećao ukupno promet i zloupotreba droga, nego je na neki način ta problematika bolje i više je zahvaćena u toku 2016. godine, s tim da opet imamo jedan problem – nemamo velikih bosova. Ovo su najčešće male količine, ulični dileri, itd. Što se tiče, rekao sam, terorističkih napada je takva situacija, krivična djela pranja novca, korupcije i koruptivna djela, sve je u nekakvom padu, ali mislim da se radi o jednoj situaciji, jednom stanju da nije ozbiljno zahvaćena ova problematika ni od strane pravosudnih institucija, a samim tim poslije ni od bezbjednosnih institucija. I, evo, da ne odugovlačim, ne uzimam puno vremena, radije da odgovorim na vaša pitanja, dakle ukupno gledano 6,3% pad, ali mislim kad se to podijeli da imamo djela koja su po načinu izvršenja i po društvenoj opasnosti daleko, rast broja krivičnih djela, i da su ona društveno opasnija i više štetnija nego sam ovaj postotak umanjenja lakših krivičnih djela. Hvala vam.
Hvala ministru. Zastupnik Damir Arnaut, rasprava. Izvolite.
Vidite, znači pad krivičnih djela, i meni je drago što je ministar korektno zaključio jer ne možete ubijediti građane da je bolja sigurnosna situacija, tako da taj statistički pad ništa ne znači, s obzirom, je li, na povećanje ovih, da tako kažem, opasnijih ili ozbiljnijih krivičnih djela. U svakom slučaju situacija u Bosni i Hercegovini je lošija kada je sigurnost u pitanju. Mislim da je to zaključak. Mene sad samo ovdje interesuje onda da li ministar Mektić prihvata svoju odgovornost i da li, evo, recimo ja mogu govoriti za teritorij Federacije, ministar unutrašnjih poslova ovdje prihvata svoju odgovornost, odnosno da li uopšte iko od tih nadležnih nosi neku odgovornost za, što je evidentno, lošiju sigurnosnu situaciju u ovoj godini u odnosu na prethodnu i može se čak reći sve prethodne. Zahvaljujem.
Hvala. 99 Prije no što dobije sljedeći zastupnik riječ samo da vas obavijestim – kako smo planirali raditi do 18 ili do 19, ovaj, mi smo se javili da ne možemo stići na naše obveze koje smo imali u Evropskoj komisiji, tako da nastavljamo sjednicu. Damir Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja bih samo zamolio kolegu Arnauta kada ovako taksativno nabraja da kaže da je i ministar unutrašnjih poslova u Kantonu Sarajevo iz njegove stranke, pa da takođe i tu potraži određenu odgovornost kod tog ministra, za glavni grad.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, rasprava. Izvolite.
Evo, godinama pokušavam da izvučem neki siže i suštinu iz izvještaja koji nam dolaze, ali sad sam se zainatila da pronađem gdje je ta, odakle potiče obaveza za dostavljanje ovakvih izvještaja Parlamentarnoj skupštini i za šta bi ona trebala da služi, jer u samoj informaciji negdje stoji da je sačinjena u skladu sa obavezama i ovlaštenjima, odakle obaveze te proističu. Niodakle, ne postoji ni jedan zakonski dokument koji govori da treba raditi ovakav dokument. postoji, jednom smo poodavno tražili da Savjet ministara dostavi povremeno Parlamentarnoj skupštini da znamo na šta se odnosi, ali se to mislilo na one institucije koje su upravne organizacije u sastavu Ministarstva bezbjednosti. Kako smo došli onda do ove informacije? Tako što je Ministarstvo bezbjednosti uzelo izvještaj MUP-a Republike Srpske sa sajta MUP-a, izvještaj kantonalnih ministarstava unutrašnjih poslova koji su nadležni za te poslove i koji se prosljeđuju kao izvještaj Federalnom ministarstvu i izvještaje koje upravne organizacije iz sastava Ministarstva bezbjednosti šalju kao informaciju. I onda smo dobili jednu skalameriju iz koje ne znamo šta da radimo i kako da izađemo iz nje. Dakle, ne postoji propis po kome se ta ... radi. Ako ne postoji propis onda ne postoji način kako ona treba da izgleda ni suštinski, ni šta ona treba da obezbijedi. Smatram potpuno nesvrsishodnim da Ministarstvo bezbjednosti kao institucija Bosne i Hercegovine pravi informaciju po pitanjima koja su van njegove ustavne nadležnosti. Komentarisati da su, i unositi sumnje u pojedine izvještaje koje su uradili entitetski MUP-ovi, odnosno kantonalni MUP-ovi, to nije korektno, jer onaj koji je radio odgovara za tu informaciju i tu informaciju su usvojili parlamenti u skladu sa svojim nadležnostima. Drugo što bih smatrala kao neprihvatljivo, da Ministarstvo bezbjednosti mora znati da zakonodavna vlast Bosne i Hercegovine ne može mijenjati zakonodavni okvir za ono što nije nadležnost njegova, a on upravo u svom ovom izvještaju sugeriše da je potrebno mijenjati zakone kako bi se dalo više prava i više nadležnosti Ministarstvu bezbjednosti, koje je inače poznato da nema neke posebne nadležnosti. Ovom informacijom Ministarstvo bezbjednosti se pokušava staviti iznad ostalih institucija policijskih i bezbjednosnih i traži da se odrede prioriteti za jačanje zakona, a takođe je poznato to da se svi prioriteti Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske utvrđuju u Vladi Republike Srpske, i to je obavezujuće, nikakve obaveze nemaju prema Ministarstvu bezbjednosti BiH. Pozivanje na uspostavu boljih mehanizama saradnje između policije i Tužilaštva kao mehanizam preko kojeg bi Ministarstvo bezbjednosti moglo da prikuplja podatke od policijskih tijela je potpuno neosnovano. Ministarstvo bezbjednosti nije policijsko tijelo. 100 Takođe na stranici, čini mi se, 5 i 26 se pominje da, prema podacima kojima raspolažu policijske agencije i Direkcija za koordinaciju policijskih tijela, nije bio ni jedan teroristički napad u 2016. godini. Činjenica je da je tako ali se pitam otkud Direkcija za koordinaciju policijskih tijela ima ovlaštenja da raspolaže bilo kakvim ovlaštenjima u borbi protiv terorizma. U jednom dijelu Informacije koja se odnosi na oblast terorizma i planiranje narednih koraka navodi se da je potrebno unapređenje pravnog i instuticionalnog okvira, što sugeriše na promjenu Zakona o institucijama Bosne i Hercegovine, ne, znači, policijskim agencijama, što nije realno i ne bi bilo dobro da se to uradi kao još jedan pokušaj prenosa nadležnosti. Ali iznenađuje [[govornik se upozorava na vrijeme]] samo još jednu stvar, iznenađuje da Informacija u dijelu koji se odnosi na terorizam nigdje ne pominje aktivnosti za borbu protiv terorizma i jačanje, to je ona radna, kako se zove, grupa za borbu protiv terorizma koja, Udarna grupa, niti Operativna grupa. I bilo bi zanimljivo da ministar objasni kako je moguće da Operativna grupa koja zasjeda [[govornik se upozorava na vrijeme]] svaki dan, kako je došlo do toga da se ona raspadne jer one institucije, odnosno bezbjednosne agencije koje su sklone ministru one ne dolaze na te sastanke, a ove druge dolaze. Dakle, to je veoma zanimljivo zašto ne dolazi SIPA, OBA i ova Služba za poslove sa strancima, a dolaze entitetski MUP-ovi, Uprava za indirektno oporezivanje i ostali. To je stvarno zanimljivo čuti. Dakle, ja sam pokušala nekoliko stvari da problematizujem, ima tu dosta stvari. Uglavnom poštovani ministre molim Vas da vodite računa u kojim ...
Ja se ispričavam zastupnici, upozoravam zastupnike da ne napuštaju sjednicu bez javljanja. Molim vas pozivam vas na članak 7. točka 4), pročitajte ako ne znate. Nastavite.
Dakle, završavam, samo da vodite računa ono što je nadležnost Ministarstva bezbjednosti i da ne idete izvan tog kruga.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Ja samo da kažem odakle nam informacija o stanju bezbjednosti, uvaženi kolega Ahmetović će se tog bolje sjetiti. 5. jun 2012. godine, Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine vratila je Ministarstvu bezbjednosti Informaciju o stanju kriminaliteta u Bosni i Hercegovini u 2011., tražeći kompletnu informaciju o stanju bezbjednosti u koju bi bilo uključeno i stanje kriminaliteta. Predsjedavajuća Komisijom, Dušanka Majkić, ocijenila je da stanje bezbjednosti ne treba posmatrati parcijalno, segment po segment, nego integralno, Bosna i Hercegovina se nalazi pred velikim brojem bezbjednosnih izazova i građanima dugujemo informaciju o stanju bezbjednosti. 7. jun, poslanik SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, Dušanka Majkić, istakla je tokom rasprave o ovoj Informaciji o stanju kriminaliteta da je riječ o dokumentu u kojem je Ministarstvo bezbjednosti samo predstavilo statističke podatke MUP-ova, te da se iz tog Izvještaja ne može dati ocjena bezbjednosti u Bosni i Hercegovini. Do sada je Parlamentarna skupština usvajala 101 izvještaje o stanju bezbjednosti Bosne i Hercegovine, a ove godine Informaciju o stanju kriminaliteta. Predlažem zaključak da Ministarstvo bezbjednosti što prije sačini sveobuhvatnu informaciju o stanju bezbjednosti Bosne i Hercegovine.
Hvala Zastupnik Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
... ja takođe želim, ovaj, ispraviti navod da je ovo sad nešto drugačije nego što je bilo nekad. Ja pregledao, eto nisam kao kolegica Aleksandra, ... malo pregledao neke izvještaje ranije, jer sam i ja dobio ovo pismo od MUP-a, koje ste Vi koleginice ovdje dobili i pročitali neke djelove iz njega, i ja sam to dobio pa sam prvi put saznao da Ministarstvo nije obavezno da dostavlja, kao sad eto. Ranije nisu protestvovali što su dostavljali, ali sad pošto je ovaj ministar, sad da se zna, da mi malo to sad drugačije, da nije ovaj ministar, ne bi to nikakav problem bio. Isti su izvještaji godinama, znači isti izvještaji i uvijek ste ih podržali i nikad vaš ministar nije napisao ovo što je sad napisao, nikad. I još nešto da vam kažem, vaš vas ministar loži, piše nam pisma, a sjedne sa Mektićem i sa ostalima i dogovora, što je prirodno i normalno da dogovaraju saradnju jer moraju otkrivati opasna krivična djela o kojima se govori u izvještajima. I to ljudi rade redovno, imaju redovne sastanke. Pa onda vama i nama napišu pismo koje mi onda ovdje iznosimo na Parlamentu i međusobno se svađamo. Apsolutno nepotrebno koleginice, nema nikakvog razloga. Dakle, jedan tipski izvještaj koji godinama dolazi u ovaj Parlament, sublimiran skup. Ako je Ministarstvo mislilo da ne treba nije trebalo ni dostaviti Izvještaj, tako reći – mi ne želimo dostaviti Izvještaj i gotova stvar, to bi bilo drugačije. Ljudi dostavili Izvještaj, a kažu – nismo obavezni. Pa, naravno da niste obavezni, ali ste dostavili. Mislim, nemate potrebe, ja sam dobio to pismo, pročitao sam ga nekoliko puta, na neke sam se konstatacije tamo i nasmijao, moram biti iskren.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Kolegi Bećiroviću, a i gospodinu Džaferoviću, s obzirom da je dobacivao bez mikrofona izražavajući svoje slaganje sa gospodinom Bećirovićem, što samo od sebe apsolutno nije čudno. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Damir Bećirović, naravno, govorim o tandemu ovom, pa je trebalo biti jasno. Sigurnosna situacija u Kantonu Sarajevu, ako se dobro sjećate kad već govorite o SBB-ovom ministru 102 upravo je SBB-ov ministar tražio, zvanično tražio smjenu bivšeg komesara, Vahida Ćosića nakon milion propusta koje je taj napravio po pitanju sigurnosne situacije u Kantonu Sarajevo, a što je onda sve kulminiralo, je li, onom objesnom vožnjom, itd., i nesporno je da je sigurnosna situacija u Kantonu Sarajevo popravljena kao rezultat tih i takvih radnji. Kanton Sarajevo je također prvi implementirao međunarodne standarde i to u bliskoj saradnji sa OHR-om što predstavnici OHR-a koji sjede ovdje mogu vrlo jasno potvrditi, međunarodne standardne po pitanju razdvajanja budžeta Ministarstva unutrašnjih poslova i Uprave policije i Unsko-sanski kanton je to potom kopirao. To još uvijek treba uraditi na nivou Federacije BiH, a pogotovo na nivou Tuzlanskog kantona gdje se tamošnji ministar unutrašnjih poslova, vođen primjerom svog prethodnika, kojeg Vi gospodine Damire Bećiroviću vrlo dobro poznajte, govorim o tom prethodniku, vođen i primjerom gospodina Bege Gutića, bivšeg policajca, opiru se nastojanjima OHR-a, da se implementiraju ovi međunarodni standardi, da se razdvoji budžet MUP-a od budžeta Uprave policije. I kad već želite govoriti o pojedinačnim kantonalnim nivoima, mada s obzirom da je ovo državni Parlament ja sam se namjeravao zadržati na višim nivoima, kad [[govornik se upozorava na vrijeme]] već želite govoriti o kantonalnim nivoima, evo i ovih primjera. Zahvaljujem.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupnice.
Dakle, ono što sam tvrdila nekada, to što tvrdim i sada je da Ministarstvo bezbjednosti je bilo gotovo uvijek tretirano kao ministarstvo bez ikakvih nadležnosti i zato se rijetko ko otima za to Ministarstvo. Sad imamo slučaj da imamo ambicioznog ministra koji ne vidi gdje je granica, nego misli da je sve njegova nadležnost. I to je razlog zbog čega ovaj osvrt mora biti drugačiji. Dakle, opasnost od prenosa nadležnosti je evidentna i kroz ovaj Izvještaj. Ako ministar dobija podatke sa sajta, onda to se vidi koliko vrijedi ta informacija. Drugo, ...
Uvažena zastupnice čiji navod ispravljate?
Pa onoga ko me je komentarisao.
Recite, pozovite se čiji navod ispravljate.
Pa gospodin Novaković je komentarisao, valjda ste to čuli, ne moram to ponavljati ...
Trebate Vi navesti, sukladno Poslovniku morate se referirati na čiji se navod odnosi.
Na gospodina Novakovića. 103
Dobro. Izvolite
Dakle, to je ona opasnost koja je sada, koja nikad prije nije bila. Nijedan ministar bezbjednosti nije bio problematičan po tom osnovu izuzev ovog sadašnjeg, i zato će odnosi prema izvještajima i informacijama, bez obzira što ... biti drugačiji. I danas ne znamo pitanje pojedinačno upravnih organizacija u sastavu Ministarstva bezbjednosti kakvo je. Nekada su na te skupove dolazili direktori agencija i govorili, danas govori ministar bezbjednosti. Kao što on kaže, da nije ozbiljno zahvaćena problematika od strane nadležnih organa, nivoa vlasti, tako ja mogu da kažem da njegova tumačenja ne znače da je obuhvaćeno ono što upravne organizacije stvarno misle i rade.
Hvala. Zastupnik Momčilo Novaković, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Krivi navod koleginice Majkić, a to je da iz Izvještaja ministar je zaključio da postoji mogućnost da je ministar mislio na prenos nadležnosti. To je kao da, kao što je jedan kolega ovdje, kog neću da imenujem, rekao da djeluje preventivno da ne bi neko povrijedio Poslovnik. E tako i ovdje ministar i koleginica preventivno djeluje da ne bi ministar predložio neki zakon kojim će izvršiti prenos nadležnosti. Pazite molim vas, kad pročitate tu rečenicu, nigdje iz te rečenice stvarno ne možete izvući to što ste Vi rekli, odnosno što ste Vi pročitali što je ministar rekao. Zbilja ne možete, evo ja sam pokušao da vidim i, naravno, možete, kako da ne, možete sve, ali nema logike, uopšte to ne ide u tom pravcu, verujte.
Hvala. Zastupnik Šemsudin Mehmedović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pred nama je Informacija o stanju sigurnosti i ona je takva kakva jest. Sigurnost građana nije stvar statistike, nego je stvar individualnog osjećaja, da li se osjećaju sigurnim ili ne. Već godinama imamo sličnu situaciju situaciju, nekad malo više krivičnih dijela, nekad malo manje, ali u svakom slučaju svake godine, evo, razmatramo Informaciju o stanju sigurnosti, a posebno kada se dese neka teža krivična djela kao što smo imali slučaj u prošlosti. Međutim, ja bih se osvrnuo na nekoliko unutarnjih sigurnosnih izazova koje smatram da su nedovoljno eksplicitno ovdje navedeni ili nisu uopće navedeni. Prvo, rekao bih da pod tačkom 9. kao brojni ekološki izazovi i problemi povezani sa sistemskom korupcijom, mislim da je ovo nespretan naziv unutarnjeg sigurnosnog izazova, jer mi smo i na Komisiji za odbranu i sigurnost to problematizirali, da nije baš dobar naziv, moglo bi se to i malo dugačije, jer sistemska korupcija bi zapravo morala biti kao jedna posebna tačka, kao sigurnosni izazov. Ovo ne govorim bez razloga, evo svjedoci smo da iz mjeseca u mjesec prihod od akcize na duhan i duhanske 104 prerađevine pada, a mi imamo situaciju da cijene cigareta rastu. Šta to se dešava, da li je pušenje palo u Bosni i Hercegovini ili je u pitanju neki šverc. Znači, neko u sistemu nešto radi. Druga stvar, prihodi od akcize na kafu također drastično padaju, a svi znamo da se kafe ne pije sigurno manje, ako se ne pije više, što znači da nam u sistemu nešto ne funkcionira kako treba. Drugo pitanje, cyber kriminal. Svjedoci smo da pogotovo socijalne mreže i neuređen prostor kada je u pitanju internet i javni prostor, objavljivanje šta ko želi i šta ko god osjeća, mislim da dovodi do teških poremećaja u sigurnosnom sistemu Bosne i Hercegovine iz razloga što, evo, i mi smo za to odgovorni jer nismo to na adekvatan način uredili, ali bi svakako Ministarstvo sigurnosti trebalo da to evidentira kao jedan poseban unutarnji sigurnosni izazov i da nam bude svima zadatak da to u narednom periodu uredimo. Zašto ovo govorim? Pogledajte samo komentare na portalima o bilo kojoj objavi, zavisno od toga koji portal objavi ili koja je javna ličnost predmetom objave, suprotna strana, to je nevjerovatan izliv frustracija pojedinaca na tim portalima. Mislim da bi to trebali itekako što je moguće prije urediti. Sljedeća unutarnja, unutarnji izazov bi svakako trebalo da bude indokrinacija osuđenih lica u KP zavodima. To je jedan veliki problem o kome, čini mi se, nedovoljno vodimo računa, jer da ne kažem da su to potencijalne sigurnosne prijetnje po građane Bosne i Hercegovine, ali svakako zaslužuje posebnu pažnju, evo i nas ovdje kao odgovornih osoba. Povratnici iz ratnih zona, nedovoljno, nedovoljno je obrađena ova tema u ovoj Informaciji, jer čini mi se da je to jedan od najvećih sigurnosnih izazova koje Bosna i Hercegovina ima. Zatim Ravnogorski pokret, ovdje nije naveden uopće, a čini mi se da uliva, u najmanju ruku, strah kod određenog broja stanovnika u Bosni i Hercegovini, i zbog toga bi trebao da bude naveden kao poseban sigurnosni izazov. Neko je pomenuo ovdje i Kanton Sarajevo, mi smo na Komsiji za odbranu i sigurnost imali elaboraciju toga. Zašto? Zato što u Kantonu Sarajevo se zapravo godišnje ukrade najveći broj vozila, čak više nego u Republici Srpskoj čitavoj. Zašto? Zato upravo zbog problema o kojima su govorili moji prethodnici, nedovoljne saradnje policijskih agencija, nedovoljno brze reakcije, brzog djelovanja, blizina entitetske linije itd, znači, pa čak i zabrane saradnje određenih policijskih agencija koje su jedna do druge u smislu nadležnosti, ali očigledno je da nam je to veliki problem. I zbog toga ova konstatacija loša koordinacija policijskih agencija je zapravo jedan sigurno sigurnosni izazov. Jedan od regionalnih sigurnosnih izazova svakako je mnoštvo neriješenih teških političkih problema koji opterećuju naše odnose. Vi ste vidjeli, evo svjedoci ste, koliko imamo opterećene odnose sa Republikom Hrvatskom, neću govoriti sa Republikom Srbijom, da ne govorim o odlagalištu radioaktivnog otpada, [[govornik se upozorava na vrijeme]] o nerješenim imovinskim pitanjima, o mnoštvu, znači, onih stvari koje zapravo kada predsjednica susjedne nam zemlje da bilo kakvu izjavu, to se itekako reflektuje na sigurnost građana u Bosni i Hercegovini. Stoga, mislim da bi trebalo dodati i ove, neke od ovih izazova. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnica Dušanka Majkić, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Gospodinu Novakoviću opet. Sumnjam da gospodin Novaković je išta dobio od informacija koje su mu neophodne da bi shvatio kakvo je stanje bezbjednosti u Bosni i Hercegovini. Ipak ja moram reći da razumijem njegovo slaganje sa ovom Informacijom jer on je obavezan da se pridržava političkog dogovora i njegovih obaveza prema Savezu za promjene. 105
Hvala. Zastupnik Predrag Kožul, rasprava. Izvolite zastupniče.
Pa, i ovo Izvješće, kao i ono iz prethodne točke koje smo ovdje imali, pokazuju pozitivne trendove. Izvješće VSTV-a gledajući statistički imalo je sve nekakve pozitivne trendove, a mi smo ovdje pričali o toj situaciji kako smo pričali. Ovdje imamo takve trendove, ja sam nešto pažljivije od ostalog dijela ovog Izvješća čitao ovih pet stranica negdje koje govore o terorizmu. Pa i tu imamo, rekao bih, kako piše u ovom Izvješću, situaciju pod kontolom, pa eto i bolju nego u 2015. godini. To meni izgleda kao ona vremenska prognoza na našim mobitelima znate, piše da je temperatura vanjska 15 stupnjeva, ali puše vjetar pa se osjećate kao da je 3 stupnja. E ja se u tom Izvješću otprilike tako osjećam, pozitivni su trendovi, ali ja se ne osjećam. I jedna zanimljiva stvar, ja ću se fokusirati na stranicu 33., tu je jedna tabela, a i ostale tabele su takve. Iz ove tabele vi bi procijenili da je situacija u Federaciji što se tiče privrednog i financijskog kriminala daleko bolja nego u Republici Srpskoj, a nije tako, jer jednostavno u ovom Izvješću fali jedan bitan segment, u Federaciji imate županijske, kantonalne MUP-ove, koji su značajan segment sigurnosne situacije, a očigledno u čitavom ovom Izvješću njihovi parametri nisu obrađeni i oni fale, i oni bi davali bitno drugačije rezultate. I sa stranice 33. možda još jedan, vama svima malo bitan detalj, ali ja ću ga pročitati, meni je bitan. Tokom 2016. godine SIPA je sprovela 13 operativnih akcija u cilju sprječavanja ovih krivičnih djela, i navedena su imena tih akcija : Lištica, Koral, Duvan, Kurir, Karmen, Ringišpil, Blok, Urban, Čarli, Boks, List 2, Rampa i Miligram. 12 potpuno neutralnih naziva, jedan realni ... Lištica, a to je moja voda, ne samo moja voda, četiri čovjeka u ovom Parlamentu sjede koji piju tu vodu, sad nas je troje ovdje, je li, jedno fali. I kad je se već moglo izmisliti 12 neutralnih imena, mogla je i ova Lištica nositi naziv „voda“, poručite to ministre ljudima u SIPA-i, jer dosta je nama koji smo sa Lištice, 50 godina smo bili u sivoj zoni i sad će nam jedna akcija privredna koja se mogla zvati „Blok 2“, zvaće se Lištica, a 12 je neutralnih. E to meni smeta, detalj je ali mi smeta, zato sam htio upozoriti.
Hvala. Zastupnik Mirsad Đonlagić, rasprava. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Ja ne bih diskutovao o ovom Izvještaju, ali bih, imajući u vidu tok današnje sjednice, načine diskusija, karaktere diskusija, sugerisao da ipak ostanete pri onom provobitnom stavu, da mi završimo sa ovom tačkom današnju sjednicu i da ili radimo sutra ujutro nastavak, drugačije je, ipak je jutro pametnije od noći, ili da ovu sjednicu nastavimo u nekom vremenu u kojem vi predložite, a to možda može da bude prvo nastavak onda kad je zakazana ona sjednica, 15., a i onda da nastavimo sa redovnom sjednicom. I ove, imamo i još tri tačke koje će puno povoda dati da budu diskusijom opterećene mnogim drugim stvarima, a ne suštinom da bi se postiglo ono što treba da uradi, ustvari uradi ovaj Parlament. [[zajednička diskusija]] 106
Ovako, samo malo, jedan stav, ja mislim da sam vam uspjela reći. Mi smo uistinu u Kolegiju pokušali naći prostor kako bi odradili nastavak ove sjednice, nikako nismo mogli. Mi smo jučer imali Kolegij, čitav jedanaesti mjesec je isplaniran, uzimajući u obzir i međunarodne i aktivnosti unutar Parlamentarne skupštine sa dvije sjednice. Mi sutra kao predsjedatelji domova trebamo biti u Parlamentu Mađarske sa predsjednicima parlamenata europske, euroregije. Žao nam je nismo mogli naći, prema tome nastavljamo sa radom. Zastupnik Zaim Backović, rasprava. Izvolite.
Jako kratko je vrijeme da bi se mogla elaborirati Informacija o stanju sigurnosti i, naravno, njenim sadržajem. No, da bi se moglo o tome uopće govoriti i šta je to prenos nadležnosti, da li ga ima ili nema. Gospodine ministre nemojte da ga ima ko Boga Vas molim, ali zato ima prenosa droge na sve strane. To može i to je u entitetskoj nadležnosti i droga leta li, leti i truje našu omladinu bjesomučno, to može. Isto tako, nemojte da se uzimaju nadležnosti ni u snu, ali zato imamo transport oružja lijevo i desno, na jednu, drugu stranu, što je vama sigurno poznato, jer u Sarajevu vrijedi ovako, ja ću vam reći – treba li ti pištolj, dođi, kaže, na benzinsku pumpu na Dobrinju, doći će taj iz Lukavice, ovim riječima. To jako dobro funkcioniše i tu ima prenosa. Ne treba prenos nadležnosti, ali može ovaj prenos. U živom mi je sjećanju odbrana jednog doktorskog rada, da ovo ne bi bilo zezancija, čiji je mentor bio akademik Boris Tihi. Ta odbrana je bila daleke '85 i samo mogu reći o kome se radi jer je kataligiziran. To nisu ovi današnji doktorski radovi, možete ga naći u Pariškoj nacionalnoj biblioteci. Tad je taj doktorant tim svojim mentorima, interesantno, jedan je bio iz Sarajeva u toj njegovoj komisiji, jedan iz Zagreba, jedan iz Beograda, rekao – zbog toga što ste vi sve te nadležnosti pocijepali u ovoj državi će doći do velikog krvoprolića. Tim riječima je taj, tada dečko, na odbrani doktorskog rada iz ekonomije, radilo se o cjepanju ekonomskog prostora, rekao im je. Nedavno je jedan mladić odbranio magistarski rad „Aspekti narkokriminala“, pristovavao sam toj odbrani i moram vam reći da sam zapanjen šta sam čuo na toj odbrani. Ako je to tako kako se, a to očito niko od naših ne koristi, tih mladih ljudi, ako je to tako, onda vrlo brzo možemo očekivati, pored toga što nam kvalitetna omladina odlazi, onaj drugi dio da izgubimo kroz sve masovniju upotrebu, ali što je najgore, teških droga. I nemojmo mi da prenosimo nadležnosti, ne treba nam, jer će nam se raspasti osnovne ćelije porodice. Ja podržavam Vaš rad i niste Vi kapa Agencije, ili ovi i oni koji rade, Vi ste onaj koji usmjerava, to su velike razlike i Vi ne možete biti suhoparni sakupljač informacija, nego analizator i onaj koji će usmjeravati dalju akciju ili reakciju onih čija je to nadležnost. Mi smo pomješali kruške i jabuke i mi hoćemo da imamo ministra sigurnosti koji nema pravo da kaže. E blago nama. To je isto kao ministar finansija, evo sjedi vam kolega tamo, koji nema pravo da kaže da ... tokovi ne valjaju, ili nema pravo da kaže da u takav i takav aranžman treba ići, jer znate mi smo sve podjelili, sve. Pa imamo i rijeku Bosnu kojom gazduju dvije vodoprivredne firme, što je prosto nevjerovatno, ili imamo rijeku Unu kojom gazduju dvije vodoprivredne firme i tako. Teško nama sa nama, to je crnogorska poslovica, sa samima nama, jer mi sami sebe ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 107 Neretva tri, da. Teško nama sa nama, jer sve dok ne shvatimo da kriminal nema ni entitetski, [[govornik se upozorava na vrijeme]] ni kantonalni, nego on ima državni i globalni poticaj [[govornik se upozorava na vrijeme]] mi nećemo izaći, to se odnosi i na finansijske kriminale, da se odmah razumijemo [[govornik se upozorava na vrijeme]] Ja ću vam navesti sad primjere, završavam, jedna rečenica, molim vas, jedna samo, kako se novac stečen u Republici Srpskoj masovno plasira u Sarajevu, je li znate za to? Pogledate ko je dominantni građevinski izvođač u Sarajevu, samo se to raspitajte. I kako je moguće da može od objekata unaprijed [[govornik se upozorava na vrijeme]] da bi dobio kao tu gradnju 30% uzimati u objektu, i tako redom? Hvala.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća.
Molim vas, pažnje malo.
Upućeno je Vama. Ja, dakle, ne mogu se složiti uopšte sa navodom da je nemoguće organizovati još jednu sjednicu u idućih mjesec dana I ovo je zaista dobra prilika da ponovim nešto što sam više puta isticao ovdje u Paralmentu, da se Sabor Republike Hrvatske sastao 108 puta u prošloj godini, da je Parlament Srbije imao 106 sjednica u prošloj godini i da je ovo ...
Zastupniče, ja Vas upozoravam, ja nisam iznijela navod koji Vi možete ispravljati pod točkom dnevnog reda, iznijela sam na prijedlog zastupnika koji je tražio i obraložila na način da sam kazala kakav je stav Kolegija i dobro znamo kakav nam je Poslovnik, kako radimo. Pa Vas molim, ako imate nešto u smislu toga, Vi možete, imate pravo predložiti da mi prekinemo, možemo mi održati sjednicu i na onaj dan kad je ona, možemo pomjeriti, ali nemojte govoriti da Vi ispravljate krive navode i da govorite. Mi ćemo raditi i dalje kao Kolegij, sukladno Poslovniku bez obzira kako radi Sabor Republike Hrvatske ili Narodna skupština Srbije.
Prva stvar, hajde molim Vas konsultujte Poslovnik. Ako hoćete polemisati, već sam Vam rekao na prošloj sjednici ovo, Poslovnik kaže da trebate izaći gore za govornicu i onda ...
Ja vodim sjednicu i upravljam sjednicom i vodim računa o Poslovniku. Ja nisam izišla da govorim o navodima nekim. 108
Upravljate tek desetom, jedanaestom sjednicom ove godine i kažete da nema šanse da se u idućih mjesec dana održi još jedna. To jeste krivi navod, to apsolutno ne stoji. U ime Kluba, uz odobrenje šefa Kluba tražim pauzu od pola sata.
Dajem pauzu od pola sata na zahtjev Kluba SBB-a. Molim vas možemo li krenuti? Molim Klub SBB-a da nam obrazloži razloge traženja stanke.
Uvažena gospođo predsjedavajuća. Mi smo analizirali dosadašnji rad danas na sjednici i ovo što nas očekuje i sad u ime Kluba predlažemo da se sa ovom tačkom 8., kada se završi diskusija, da se prekine rad Predstavničkog doma i da to zakažemo, ako ništa drugo, 15. da bude nastavak, a ako bude trebalo da radimo 15. i 16. to ja mislim da nije nikakav problem.
Zahvaljujem. Imamo raspravu, hoćemo li završiti ovu točku ili ćemo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne, ne, razumjela sam, zato pitam. Imamo dvije prijave zastupnika po ovoj točki dnevnog reda, pa onda hoćemo li se nakon toga izjasniti svi zajedno hoćemo li prekinuti sjednicu ili? [[zajednička diskusija]]
Imaju još dvije tačke.
Molim vas, molim vas, hoćete da odmah onda, da ne bi bilo polemike, stavljamo na glasanje ko je za to da se sjednica prekine pa da nastavimo nekad kad je druga sjednica, jer ne možemo utvrditi sad. Molim vas da se izjasnimo tko je za to da se sjednica prekine? 109 Pozivam vas da se izjasnite. Ukupno nazočnih 39 – za 14 ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim Vas uvaženi zastupnici, zahtjev za ponovno glasanje možete izraziti do momenta dok nismo konstatirali da ..., ali ćemo ovaj put ponoviti glasanje. Nemojte kolutati očima to je nepristojno. Molim vas ponovite glasanje. Od ukupno 39 nazočnih, za je 13, protiv 17, suzdržanih 9. Konstatiram da nema ovo opću većinu. Nastavljamo sa sjednicom. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nakon konsultacija sa Klubom i zajedničkog dogovora tražim u ime Kluba pauzu od 30 minuta.
Dajem pauzu na zahtjev Kluba SDP-a od 30 minuta. Nastavak sjednice. Molim Klub SDP-a da nam obrazloži razloge traženju stanke.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Mi smo obavili konsultacije i nakon obavljenih konsultacija želimo reći da su pred nama jako važne tačke dnevnog reda i da bi bilo dobro, s obzirom na našu dinamiku koja je manja od bilo kojeg državnog parlamenta u Evropi, da te tačke na najozbiljniji mogući način pripremimo i obavimo o njima raspravu. To i vama apredlažem.
Zahvaljujem. 110 Zastupnik Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite.
Pa, evo, sugeriše mi predsjednik Kluba tri rečenice. Zaista, onaj, neću govoriti ništa o stanju sigurnosti obzirom u koje doba radimo, ali obzirom da vi gore sjedite, vi ste pametniji od mene zato što ste gore, ovaj ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa dobro, mislim vjerovatno ...
Molim vas, molim vas.
Ali vam, sugerišem vam da u budućnosti planirate bar dva dana, dakle, kada je u pitanju sjednica, da imamo rezervu za sutra, a da možemo održati kako treba sjednicu. Dakle, ja mislim da bi ovom Parlamentu, a i vama, trebao biti prioritet broj jedan održavanje sjednica i za dostojanstvo ovog Doma. Dakle, stoga bi bilo dobro, evo, da ubudućnosti planirate, dakle, sutradan, eventualno ako uđemo u ovakvu situaciju da možemo raditi. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Staša Košarac, rasprava. Izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Koristeći poslovničku mogućnost tražim pauzu od pola sata u ime Kluba.
Dajem pauzu od pola sata na zahtjev Kluba SSD-a. Nastavljamo sa sjednicom. Molim Klub SNSD-a da nam obrazloži razloge traženja stanke.
Mislim da nema potrebe nešto posebno ovdje reći. Imali smo neophodne konsultacije, s obzirom na činjenicu da ovdje ima definitivno predstavnika klubova poslanika i poslanika koji su 111 tražili da se prekine sjednica i da se zakaže za neki naredni termin, bilo da je riječ sutra ili 15. kada je zakazano. Ja vas molim da još jedanput razmotrite ovu mogućnost i da prekinete sjednicu.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa sjednicom. Mi smo se o nastavku sjednice izjasnili i o tome se izjasnio Dom, tako da, molim vas, ja ću sada konstatirati, zato što smo imali zasijedanje Kolegija, sve ove pauze koje su tražene, bez obzira na pravo poslovničko koje pripada svakom klubu, očito se radi o zloupotrebama Poslovnika, ne radi se o tome da se pauza traži radi nekih konsultacija, jer mi zapravo nemamo nikakve, nego se, na neki način, opstruira rad Parlamenta. Ali, naravno, svakom zastupniku, svakom klubu na, ovaj, što kažu, obraz, a cijelom Domu na ovo što mi večeras radimo. Staša Košarac, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Uvažena predsjedavajuća. Ja, niti bilo ko od kolega iz Kluba poslanika SNSD-a, nikada nisam komentarisao kakvo je raspoloženje i stav u Vašem Klubu i da li ste Vi o nečemu raspravljali ili niste. Ja ne znam odakle Vama informacija da mi nismo imali određenu vrstu konsultacija. I ja Vas molim da sa takvom praksom prestanete jer nemate potrebe za takvo nešto. Hvala.
Hvala. Molim vas, rasprava, zastupnik Damir Bećirović. Izvolite.
Ja ću opet ponoviti, ovaj, u skladu sa Poslovnikom da tražimo pauzu od pola sata, jer ovo nije zloupotreba, nego je zloupotreba ovo što Vi radite, da kažete da ne možete u sljedeći mjesec dana naći termin da se sjednica uradi na pravi način i pripremi. Ne vidimo nikoga ni iz Vijeća ministara ovdje, niko ne sjedi, ne znam, ne postoje uslovi za održavanje sjednice dalje.
Molim vas, prije svega da kažem da to nema nikakve veze. Znači, mi smo dali prijedlog Kluba SBB-a na izjašnjavanje ovom Domu. Ovaj Dom je demokratskim načinom odlučio da se nastavi sjednica. Molim vas lijepo, budimo ozbiljni. U ovom trenutku dajem pauzu na zahtjev Kluba DF-a od pola sata. Imamo kvorum, možemo nastaviti. Molim malo pažnje. Molim Klub DF-a da nam objasni razloge traženja stanke. Izvolite. 112
Evo, dok kolege uđu. Evo, mi smo ubijeđeni i dalje da za buduće tačke da je potrebno prisustvo nekoga, ako možete osigurati red u sali molim vas, sigurno je potrebno da ovdje bude neko iz Vijeća ministara. Takođe da ne bi izražavali bilo kakve sumnje mi smo, evo, održali konsultativni sastanak pa vam predajemo i zapisnik sa konultativnog sastanka.
Ne treba nama zapisnik po Poslovniku. Sadik Ahmetović, rasprava. Izvolite zastupniče.
Hvala Vam lijepo. Zaista, ja sam zabrinut, ovaj, na kakav način mi radimo i kud vodite ovu večeras priču, obzirom na vrijeme u kojem radimo i važnost tačaka koje su iza. Ja Vas molim za pauzu od pola sata, a u međuvremenu da nam dostavite Pravilnik Parlamentarne skupštine o međunarodnim odnosima, dakle, na stolove. Hvala lijepo.
Molim Vas mogu li dobiti riječ ja samo kratko?
Izvolite kolega. Zamjenik Šefik Džaferović. Izvolite.
Poštovana predsjedavajuća, uvažene koleginice i kolege. Ovo zaista nema nikakvog smisla. Parlament je donio odluku da se sjednica nastavi, odnosno nije prihvaćen prijedlog Kluba SBB-a da se sjednica odgodi. Nakon toga uslijedile su pauze, ovo koje su očigledno zloupotreba prava na pauzu, ja to tako vidim. Da bismo prekinuli ovu situaciju ja bih Vas zamolio predsjedavajuća ja sad to predlažem, da Dom sada ponovo glasa i da donese odluku hoćemo li mi večeras raditi ili nećemo. Mi kao Kolegij nemamo pravo da, nakon što je Parlament donio odluku da se nastavi sjednica, sami odlučujemo. I molim vas ako mislite da ne treba da radimo glasajte, ako treba da radimo glasajte i kako odlučite tako će biti. Toliko, hvala vam. Ja ovo predlažem.
Hvala. Dajem pauzu od pola sata na zahtjev Sadika Ahmetovića, odnosno Neovisnog kluba. Nastvljamo sa sjednicom. Molila bih kolegu Sadika da nam obrazloži razloge traženja pauze. 113
Hvala lijepo. Ja sam između ostalog tražio da se poslanicima dostavi akt Parlamentarne skupštine BiH, Pravilnik o međunarodnim odnosima u kojem jasno piše da je prioritet održavanja sjednica u odnosu na bilo koji drugi prioritet, pa ... [[zajednička diskusija]]
Molim vas imajte obzira prema kolegi.
i putovanja koja su eventualno planirana. Zbog uslova u kojima večeras radimo, zbog svega ovoga što se ovdje dešava, zbog neprisustva i Vijeća ministara predlažem da održimo dignitet ovog Doma, da uvažimo akta koja važe u Parlamentarnoj skupštini BiH, pa i vaša akta Kolegija gdje govorite o prioritetima održavanja sjednica u odnosu na bio koja putovanja, predlažem da glasamo da se nastavi sjednica u toku sutrašnjeg dana. Dakle, predlažem da se glasa o tome i da se sjednica nastavi ili da nastavimo sa radom sutra od 10 ... Hvala lijepo. [[zajednička diskusija]]
Samo da vas informiram. Što se tiče prioriteta, znači Kolegij je napravio Prijedlog kalendara aktivnosti sukladno Poslovniku. Kalendar aktivnosti za održavanje sjednica u konačnici utvrđuje Kolegij u proširenom sastavu. Ovo je za sve zastupnike i za sve predsjednike klubova koji su bili ovdje, svako je imao pravo iznijeti svoju primjedbu na Kalendar aktivnosti. Nastavljamo sa sjednicom, zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Član 83. stav (1) Poslovnika – Klub poslanika ima pravo uz obrazloženje zatražiti pauzu do 30 minuta za svaku tačku. Predsjedavajući Doma dužan je odmah, citiram, dužan je odmah dati pauzu ako nije počelo glasanje. Maloprije je, dakle prije ove pauze, gospodin Ahmetović tražio pauzu u ime Kluba, a Vi ste kao predsjedavajuća Doma prema članu 83. stav (1) bili dužni odmah dati pauzu. Umjesto toga Vi ste dali riječ gospodinu Džaferoviću. Ja tražim da se, u skladu sa Poslovnikom, očitate o ovoj mojoj poslovničkoj primjedbi, tražim da ona uđe u zapisnik, takođe u skladu sa Poslovnikom. Dakle, zaista insistiram, ovaj, da se izjasnite o ovoj poslovničkoj primjedbi, pošto je Poslovnik ovdje vrlo jasan, odmah je vrlo striktna odredba. Zahvaljujem.
Ne trebate inzistirati, ja ću svakako reći. Vi ste u pravu što se tiče odredbi Poslovnika i ja sam dala odmah na zahtjev uvaženog zastupnika pauzu, ali je kolega kao član Kolegija tražio i 114 mislila sam da će iznijeti nekakav prijedlog koji će biti doprinos radu Parlamenta, a i zaštiti digniteta. I to sam napravila iz tih razloga. Nadam se da se razumijemo. Damir Arnaut, je li povreda Poslovnika?
Jeste, opet član 83. stav (1), mislim, jedno je što Vi mislite, drugo je što Poslovnik vrlo jasno kaže. Ja zaista ne znam kako drugačije da dočaram da „odmah“ ne dozvoljava interpretaciju ili razmišljanje šta je neko možda htio reći, odmah se pauza daje, a riječ se daje nakon što se ta pauza završi.
Sve sam razumjela, a nadam se da ste i Vi mene, da je prigovor Vaš opravdan i da je primjedba poslovnička na mjestu. Je li Vam treba još jednom to ponoviti? Nadam se da smo se razumjeli. Zastupnik Zaim Backović, ispravak krivog navoda. Izvolite kolega.
Ja znam da svako od poslanika ima pravo na svoj način da elaborira, ali gospodine Džaferoviću ja sjedim ovdje mirno bez i jedne riječi, ko kvari dignitet ili ne kvari, ili pravi ili ne pravi, ne znam, to bi Vi trebali znati i trebali bi i reći, a ne se obratiti svima. I drugo, cijenjena gospođo Krišto, tačno je da je Prošireni kolegij, ali su odluku donijeli oni koji vladaju, nas niste fermali ni jedne sekunde. Mi smo tražili da sjednice budu češće, da sjednice budu intenzivnije, da se sjednice održavaju najmanje jednom nedjeljno, ništa od toga nije uvaženo, ništa. Tako da smo mi Parlament ja mislim u Evropi sa najmanjim brojem zasjedanja, a od nas se traži efikasnost. Sa druge strane profesionalno smo vezani ovdje zaposleni, što znači da bi trebali u najmanju ruku doći ujutro na posao. Hvala.
Hvala. Zastupnica Aleksandra Pandurević, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajuća. Ja samo želim da ispravim krivi navod uvaženog kolege Sadika Ahmetovića da ovdje nema niko iz Savjeta ministara. S naše lijeve strane vrlo strpljivo do ovih kasnih noćnih sati sjedi zamjenik predsjedavajućeg Savjeta ministara, gospodin Bevanda. Što se tiče nas mi smo raspoloženi za rad, možemo nastaviti odmah i do jutarnjeg rada, nemamo taj problem. Koliko smo vremena ovdje izgubili do sada se ova sjednica mogla završiti i okončati sve rasprave i diskusije ali je sasvim jasno da neko pravi dodatne troškove za rad Parlamenta od, ne znam koliko, 40-50 hiljada samo da bi imao uključene televizijske kamere. Hvala. 115
Hvala. Zastupnik Sadik Ahmetović, ispravak krivog navoda. Izvolite.
Pa, najveći troškovi za državu je vaš nerad i vaša putovanja koja su važnija od rada ovog Parlamenta. To su najveći troškovi za ovu zemlju. I nemojte braniti gospodine Džaferoviću državu ... i kršiti Poslovnik, ni od mene ni od ovog Doma.
Nemojte mi se obraćati.
Dakle, ja, dakle izađite pa kažite to, nemojte sa mjesta mi govoriti. Ja sam poslanik koji je izabran kao i Vi.
Neka ste, nemojte ...
Molim vas, molim vas kolega i molim vas zastupniče na pristojno ponašanje.
Molim?
Molim vas na pristojno ponašanje.
Jesam li ja dobio riječ?
Jeste.
Je li gospodin Džaferović dobio riječ?
Nije.
Pa, obratite se ...
Vi imate, ja sam Vam rekla ... 116
Obratite se njemu ...
Nemojte se derati sa mjesta.
Ja tako govorim.
Molim vas.
A i stručnjak sam za govor.
Hajde, drago mi je.
Pa, eto.
Izvolite.
Išao sam u školu, znam šta je govor. Ja Vas molim da držite do digniteta ovog Parlamenta. Imate veoma važne tačke dnevnog reda – raspravu o ministru vanjskih poslova koji nije tu, inicijativu o NATO-u. Ima tim za NATO koji vodi zamjenik ministra vanjskih poslova. Ima Deklaracija gospodina Bosića o putu Sarajevo – Beograd. Dakle, sve su to važne tačke dnevnog reda. Vidite koliko je sati, vidite u kakvom stanju radimo. Ja Vas molim da stavite na glasanje prijedlog Kluba da se ...
Uvaženi zastupniče ja Vas upozoravam jer se ne pridržavate točke dnevnog reda. Mi smo na točki 8., a to je Informacija o stanju sigurnosti. Istovremeno upozoravate kolegu ili mene da sam prekršila poslovničke odredbe, a Vi se isto tako ne pridržavate poslovničkih odredaba. Ovo nije rasprava o dnevnom redu, nego Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2016. godini.
Ja ne pričam o dnevnom redu, ja sam se javio jer je gospođa Pandurević govorila o meni lično i kazala ...
Ispravka krivog navoda, dobili ste šansu da kažete. 117
Pa, Vi me prekidate, ne znam zašto me prekidate. Ali ja stvarno ne znam zašto me prekidate.
Stvarno šta je ovo, ja se pitam. Izvolite, izvolite, imate ...
Ja Vas pitam.
Nemate potrebe, ja vodim, ne trebate Vi mene pitati, ja sam ovdje i želim uredno da vodim sukladno Poslovniku ovu sjednicu. Molim vas ...
Samo je vodite.
pročitaću vam poštivanje, članak 77. – zastupnici ili drugi sudionik u raspravi može govoriti samo u pitanju koje se razmatra u skladu sa utvrđenim dnevnim redom. Ako odstupi od dnevnog reda predsjedatelj Doma ga upozorava, ako se i nakon tog upozorenja ne bude pridržavao dnevnog reda predsjedatelj Doma uskraćuje mu pravo govora. Šta ja to trebam napraviti?
Pa, nemojte galamiti na mene.
Ne galamim ni ja, i ja tako pričam u ovoj situaciji kao Vi.
Pa, vidite, ja znam šta je govor, pa sam shvatio ...
Eto, Vi znate, ja poštujem da Vi znate, da ja ne znam.
Vi više znate pravo, dakle, evo, ja više znam ovo, dakle zaista više znam.
Jeste li se pridržavali dnevnog reda?
Pa, mogu li, molim Vas nemojte biti nervozni, mogu li?
E, ja Vam sad uskraćujem pravo. 118
Hvala lijepo.
Damir Bećirović, ispravak krivog navoda. Izvolite zastupniče.
Pa, moja ispravka krivog navoda je upućena mojoj uvaženoj kolegici Pandurević. Ja bih podsjetio samo na, evo, akt Predsjedništva, Sekretarijata Predsjedništva koji smo dobili tokom sjednice, koji se, kaže – vrlo hitno. I opet podsjećam o prisustvu sjednicama, gdje kaže se u aktu generalnog sekretara Predsjedništva, riječ je o sporazumima koji su na dnevnom redu, da budući da je Ministarstvo civilnih poslova nadležno za provođenje sporazuma, zaključivanje ovog ugovora predstavnici Ministarstva su ovlašteni. Znači, nije gospodin Bevanda za taj. Još drugi sporazum, takođe ovlašteni su predstavnici Ministarstva komunikacija i transporta, znači nema ni njih u sali ovdje. Nisu ispunjeni uslovi za nastavak sjednice i sjednicu treba nastaviti sutra.
Hvala. Zaim Backović, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Poštovani gospodine Ahmetoviću kad već spominjete putujete, Vi morate imenom i prezimenom, jer putujete, bez obzira gdje gledate, smo i mi, a ovdje postoje poslanici koji nisu ni centimetra mrdnuli iz ove sale, a neki su se naputovali, više od pola mandata proveli samo po putovanjima. I da bude tuga veća imam snimke kakao govore sa strancima, jezik, ja bio, ti čula, mi vidjeli, mi doći, vi otići i tako redom, nemojte se ništa smijati, imam te snimke. Dok oni koji tečno govore jezike, ne po jedan, nemaju šansu da to bar jednom pokažu. To je jedno. Drugo, stvarno više malo ozbiljno. Ja bih vas kao Kolegij zamolio da se ne igramo dignitetom ovog Doma, ovo je već prešlo u nešto što je u najmanju ruku jako ružno. Ja ne želim učestvovati u nečemu što je ovakvo. Bez obzira kako to ko posmatra ja se seriozno pripremam za svaku sjednicu, pročitam, ne ono što nam vi dostavite, nego vezano uz to Bog zna još koliko materijala, knjige, podataka i tako redom, i osjećam se jako ružno, jer samo o ovome što trebalo bi oko inicijative gospodina Bosića govoriti, nije to samo trasa.
Javili ste se za ispravak krivog navoda.
Dobro, izvinjavam se.
Upozoravam Vas.
Oprostite molim vas. 119
Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevni reda. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Informacij o vrsti, broju, intenzitetu i troškovima posjeta ministra vanjskih poslova BiH drugim državama, te svrha posjeta po interese Bosne i Hercegovine i njezinih građana – predlagatelj točke: zastupnik Damir Arnaut, broj: 01-50-1-2525/17, od 25.10.2017. Ovu točku smo uvrstili odlukom Doma na današnjoj sjednici. Materijal ste dobili. Otvaram raspravu. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Član 83. stav (3) Poslovnika Predstavničkog doma, molim vas, u ime Kluba, prvo ću pročitati – ako Klub poslanika zatraži pauzu dužu od 30 minuta predsjedavajući Doma ovaj prijedlog stavlja na glasanje, u ime kluba SBB-a uz odobrenje šefa Kluba tražim pauzu od 11 sati. Dužni ste ovo odmah staviti na glasanje.
Nemojte namigivati molim vas.
Pa, nije Vama.
Ja upozoravam sve zastupnike da čovjek, zastupnik koji sad govori namiguje, to je izrugivanje sa ovim Parlamentom. Ja sam Vam to dužna reći.
Predsjedavajuća ...
Ja sam Vam to dužna reći, ja sam Vas to vidjela. I to je nepristojno najmanje. A ja ću staviti Vaš prijedlog na glasanje.
U ime Kluba SBB-a tražim od pauzu od 11 sati u skladu sa, znači da nastavimo sutra u 10. Član 83. stav (3) dužni ste to odmah staviti na glasanje. Ja ne znam možda mi je mušica upala u oko. ... sati ... [[ne razumije se jer u isto vrijeme govori i predsjedavajuća]] 120
Ja ću staviti na glasanje Vaš prijedlog, ali Vam odmah kažem u ime Kolegija zbog ranije preuzetih obveza i utvrđenog Kalendara aktivnosti mi sutra jednicu ne možemo nastaviti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Upozoravam vas na članak 83. stavak (4) – ako predsjedatelj Doma iz bilo kojih razloga ocijeni svrsishodnim dati stanku on će u bilo kojem trenutku odrediti stanku koja ne može biti dulja od jednog sata.
Nema pauze duže od jednog sata. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim?
/nije uključen mikrofon/
Izvolite.
Ako predsjedavajući Doma iz bilo kojih razloga ocijeni da je svrsishodno dati pauzu on će, ili u ovom slučaju ona će, u bilo kojem trenutku dati pauzu koja ne može biti duža od jednog sata. To je Vaša privilegija kao predsjedavajuće Doma da bez ikakvog glasanja date pauzu maksimalno do jednog sata. Mi kao obični poslanici možemo tražiti pauzu do pola sata, ali u stavu (3) – ako klub poslanika zatraži pauzu dužu od 30 minuta, bez ikakvih daljih restrikcija koliko ta pauza traje, predsjedavajući Doma ovaj prijedlog stavlja na glasanje. Ja ovdje apsolutno, u skladu sa članom 83 stav (3) tražim pauzu od 11 sati. Ne postoji nikakva restrikcija koja postoji u stavu (4) koliko Vi možete bez glasanja dati, i Vi ste ovdje obavezni dati, staviti prijedlog moj na glasanje. Dakle, Poslovnik je izuzetno jasan.
Zastupniče, nemate se potrebe truditi. Ako ste me pažljivo slušali ja sam uredno rekla da ću Vaš prijedlog staviti na glasanje, ali sam ujedno rekla da bez obzira sjednica sutra ne može biti nastavljena. Stavljam prjedlog zastupnika Damira Arnauta da se napravi pauza od 11 sati. Od 35 nazočnih – suzdržanih 17(?), za, protiv 18(?), suzdržanih nema(?). Nema opće većine. 121 Konstatiram da prijedlog nije dobio potrebnu većinu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim vas, molim vas, nemojte tako, neću praviti presedane. Tražili smo da se glasa. Prije no što se konstatira da nema možete tražiti ponovljeno glasanje. Nemojte da pravimo cirkus od Parlamenta. [[zajednička diskusija]]
Gospođo predsjedavajuća. Predlažem jedan kompromisan prijedlog. Ja, ako dozvolite, vidite ovdje da postoji velika spremnost da se nastavi, evo, da uvažimo i vas da ne možete sutra, može li biti kompromisan prijedlog da sačuvamo dignitet Doma da zakažete sjednicu za dva ili tri dana. ____________(?) Ne može, imamo i mi drugih obaveza.
Evo vidite.
Ako ne može, ako ne može, u ime Kluba, a shodno Poslovniku, tražim onu pauzu koja se može u ovom trenutku dati, to je od pola sata.
Dajem pauzu od pola sata. Poštovane dame i gospodo, zastupnice i zastupnici, mi smo sačekali još jedno 5-6 minuta nakon što je prošlo vrijeme koje je traženo za stanku, u ovom trenutku konstatiram da nemamo kvorum za nastavak sjednice za rad i odlučivanje, te molim naše službe da nam u ovom trenutku pobilježe koji to klubovi, odosno zastupnici nisu došli nakon tražene stanke kako bi nastavili sa 122 sjednicom. O nastavku sjednice ja vam ne mogu ništa u ovom trenutku reći. O tome će odlučiti Kolegij sukladno poslovničkim odredbama. Bićete na vrijeme obaviješteni o svemu. Ja u ovom trenutku, znači, samo prekidam zapravo sjednicu zbog nedostatka kvoruma. Ugodna vam noć. Sjednica prekinuta u 23:50 sati.