Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Vrlo kratko. Znači ako se sjećate, poštovane dame i gospodo sabornici, mi smo o ovoj uredbi raspravljali u onome kada smo govorili i kada smo pretakali ustvari uredbu u zakon. Prema tome, radi se o uredbi koju je Vlada donijela početkom kolovoza, a kao zaštitnu mjeru da zaštiti gospodarski interes Republike Hrvatske zbog nagloga skoka cijene plina, prije svega misli se na industrijske potrošače i samom činjenicom da je ta uredba i pretočena sada u zakon vjerujem da ćete i usvojiti ovo izvješće koje vam Vlada predlaže. Zahvaljujem na pozornosti.
Hvala. Želi li predstavnik odbora? Gospodin Emil Tomljanović u ime Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo vrlo kratko. Pred nama je Izvješće o Uredbi koju je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti. Odbor za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora je na 135. sjednici održanoj 27. rujna 2011. godine raspravljao o Izvješću o Uredbi koju je Vlada Republike Hrvatske donijela na temelju zakonske ovlasti, a koje je predsjedniku Hrvatskoga sabora podnijela Vlada Republike Hrvatske aktom od 18. kolovoza 2011. godine. Odbor za zakonodavstvo podupire ovo izvješće, a na njegov tekst nema primjedaba. Hvala lijepo.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Goran Marić, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Poštovani državni tajniče, cijenjeni kolege i kolegice. Klub HDZ-a podržava Uredbu o izmjeni Zakona o tržištu plina koja se mijenja i glasi da Vlada Republike Hrvatske može na određeno vrijeme propisati najvišu razinu cijene plina za povlaštene kupce u cilju zaštite gospodarskog interesa Republike Hrvatske i osiguranja međunarodne konkurentnosti uzimajući u obzir cijenu plina na međunarodnom tržištu za iste ili slične kategorije povlaštenih kupaca. Vrlo često dolazimo do situacija kada je nužno poduzimati ovakve mjere, posebice u uvjetima krize. Ovo je jedan primjer da je nužno poduzimati diferencirane, selektivne i ciljane mjere kad je najnužnije zaštititi interese hrvatskog gospodarstva što je Vlada učinila, što se ovom sad uredbom i ozakonjuje. Zato to klub HDZ-a i podržava. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Pojedinačna rasprava. Gospodin Emil Tomljanović, izvolite.
Hvala lijepo, poštovani gospodine predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pa evo u pojedinačnoj raspravi ću istaknut da ovo izvješće apsolutno treba poduprijeti i slažem se i sa državnim tajnikom koji je u uvodnom izlaganju kazao da smo zapravo sve bitno kazali i o sadržaju uredbe, a i ustavnoj, zakonskoj osnovi za donošenje ove uredbe kada smo raspravljali o zakonu. Taj zakon kojeg donosimo zapravo svake godine u Hrvatskom parlamentu omogućio je realizaciju ustavnog instituta zakonodavne delegacije, a to konkretno znači da Vlada Republike Hrvatske dobiva zakonsku ovlast ili utemeljenje temeljem članka 88. Ustava da u vrijeme kad Sabor ne zasjeda može pojedina pitanja i to ona pitanja, i to je kao takvo regulirano u citiranom članku Ustava Republike Hrvatske, urediti dakle, a ta pitanja su iz nadležnosti Hrvatskoga sabora. Jedno od tih pitanja koje se pojavilo, koje je uistinu trebalo urediti i dobro da je to tako jest sadržaj te uredbe koji se odnosi na tržište plina, odnosno na reguliranje i način određivanja visine cijene plina u gospodarstvu. Mislim da smo o tome zapravo sve čuli, a u onom pozitivnom smislu, odnsono kako je to rješenje pozitivno utjecalo na tijek gospodarskih aktivnosti kada govorimo o jednom vrlo bitnom energentu i čija cijena utječe u velikom na mnoge gospodarske subjekte. Dakle to u svakom slučaju treba prihvatiti kao jedno dobro, pozitivno rješenje i kao jednu reakciju Vlade u jednim specifičnim uvjetima koje je omogućilo pozitivna tržišna kretanja kada govorimo o ovoj problematici ili o ovom segmentu gospodarstva. Treba možda još napomenuti i to, ne znam da li je dovoljno naglašeno, da ovakav bit uredbi ima svoj rok trajanja. Isto tako temeljem ustavne odredbe on je godinu dana i ono što se u međuvremenu dogodilo da je upravo tekst ili sadržaj, suština ove uredbe ugrađen i u zakon koji smo izglasali u Hrvatskom parlamentu. Slijedom svega izloženog apsolutno ovo izvješće treba prihvatiti, sagledavajući ga naravno u okviru one rasprave, isto tako potpore zakonu kada smo sadržaj ove uredbe zapravo unijeli u zakonski tekst. Slijedom svega izloženog ovo izvješće treba apsolutno prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospodin Goran Marić.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Kolega Tomljanoviću, ovo je pravodobna i potrebna i nužna bila intervencija Vlade Republike Hrvatske, ali ta reakcija je posljedica, a ne uzrok. Uzrok je u INA-i koja je poskupila plin za industriju za 14% u najtežim uvjetima za gospodarenje u Republici Hrvatskoj, a da za to nije bilo potrebe. Profit INA-e je isključivo porastao na račun toga. Nabavljaju sirovine skuplje, drže zalihe po 40% skupljoj nabavljenoj sirovini. Dok pada cijena barela na 60 oni drže na zalihama još stare zalihe po 110 dolara što su naručili za cijelu godinu. Nisu se osigurale promjene cijena i sve to prevaljuju na poduzetnike i na gospodarstvo Republike Hrvatske. Nikakva opravdanja nije, a hvale se u javnosti povećavanjem profita, a što najviše me zabrinjava to licemjerstvo gdje non stop pokušavaju sada kroz nekakve medijske istupe sudjelovati u dobrotvornim akcijama, sponzorirati nekakve događaje a zapravo ovakvom jednom odlukom o poskupljenju neopravdano su nanijeli veliku štetu hrvatskom gospodarstvu i poduzetnicima, a Vlada je spasila takvu situaciju. Hvala lijepa.
Odgovor gospodin Emil Tomljanović.
Hvala lijepo uvaženi kolega na ovoj replici. Vi ste zapravo analizirali uzroke zbog čega je došlo do ove intervencije i do donošenja uredbe, a i do zakonskog rješenja. I složio bih se s vama. Vi zapravo i podupirete donošenje, odnosno prihvaćanje ovog izvještaja, a i takvih zakonskih rješenja koji su onemogućili sve ove negativne stvari o kojima ste vi govorili. Ja se u svojoj raspravi nisam referirao o poslovanju INA-e, o načinu određivanja cijena, načinu dakle njihovog poslovanja, iskazivanja njihove dobiti iz jednog jedinog razloga jer sam mislio da to nije potrebno. Potrebno je zapravo temeljem prihvaćanja ovog izvješća naglasiti ulogu, pozitivnu ulogu Vlade koja je intervenirala. Zato ovaj institut zakonodavne delegacije i postoji da upravo u takvim situacijama postoji mehanizam ustavno pravne naravi kada Vlada preko resornog ministarstva intervenira da se sve ovo negativno o čemu vi govorite zapravo suzbije. I zato je to dobro zakonsko rješenje i zato ovaj izvještaj treba prihvatiti, a sve što ste kazali odnosi se na poslovanje, način poslovanja jednog vrlo važnog gospodarskog subjekta kog ja ne bih vezano za ovu točku dnevnog reda komentirao. Pretpostavljam da ste u pravu što se tiče vaših promišljanja i vjerojatno imate ispred sebe i dokumentaciju, argumentirano raspravljate i govorite kada govorite o poslovanju tog gospodarskog subjekta. U smislu odgovora na vašu repliku i još jednu stvar možda treba podvući, da ovaj instrument, ovaj ustavno-pravni temelj kada Vlada reagira često puta smo sa ove strane sabornice odnosno čuli komentare kako je to zapravo neovlašteno, kako nema dovoljno informacija, kako se zapravo Vlada ne bi smjela služiti tim uredbama bez znanja Sabora i promptnog izvještavanja Sabora o tome što je učinjeno. Evo ovo je najbolji primjer da ova Vlada je posegla za svojim ustavnim ovlaštenjem samo jedan jedini put u proteklom vremenskom razdoblju i to na vrlo kvalitetan način. I da je tom uredbom, izmjenom zakona zapravo intervenirala u vrlo osjetljivoj gospodarskoj djelatnosti i zapravo omogućila normalno poslovanje ili lakše poslovanje čitavom nizu gospodarskih subjekata.
Imamo još jednu repliku, gospodin Franjo Lucić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče. Pa evo apsolutno bih se složio sa izlaganjem gospodina Tomljenovića, a isto tako i kolege Marića gdje je Vlada evo ovom uredbom doista dala poticaj gospodarstvu jer to je u ovome trenutku jako bitno i potrebno. Naime, sve ovo i do sada što se je odvijalo i na koji način se ponašaju poduzeća koja imaju monopol doista nije za pohvalu. Mi smo svjesni da upravo INA ima monopol u Hrvatskoj i da bi takve tvrtke koje imaju monopol, ima ih još, doista morale voditi brigu o cijeni energenata jer one su prije svega u ovome trenutku za gospodarstvo jako bitne. Istina da nije ta tvrtka koja nije vodila računa ne znam o cijeni plina o građanstvu. Ali kada govorimo o gospodarstvu ako znamo na cijene energenata u drugim zemljama onda u svakom slučaju je trebalo prije vodit računa o tome, a ne da Vlada mora intervenirati ovom uredbom. Uredba Vlade Republike Hrvatske je u svakom slučaju za pohvalu i samom tom uredbom mnoge tvrtke, a govorit ću to i u svojoj raspravi će sigurno ostvariti određeni prosperitet, jer ovom uredbom je Vlada doprinijela ovoj teškoj situaciji gdje se svi skupa nalazimo da tvrtke koje koriste energent a to je plin doista ovom uredbom dođu da tako kažem do daha i zato kolega vaša rasprava je isto također usmjerena isto kao i moja razmišljanja. I zato podržavam da bi pojedine tvrtke upravo trebale same donositi odluke a ne da to mora činiti Vlada. Ali Vlada u ovom trenutku je doista osjetila da je to potreba i zato je to jako bitno. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor gospodin Emil Tomljanović.
Hvala lijepo. Pa nadam se uvaženi kolega, zapravo sam i siguran u to da moju raspravu niste shvatili kao bilo kakvu podršku monopolističkom položaju bilo koje tvrtke u Hrvatskoj pogotovo u smislu netržišnog poslovanja ili u smislu kada se taj monopol iskorištava radi vlastitih probitaka zanemarujući okruženje gospodarskih subjekata ili onih gospodarskih subjekata od kojih to poslovanje ovisi. Mislim da to nije slučaj i apsolutno se slažem u tom smislu s vama. Želio bih naglasiti još jednom da upravo postoje ustavno-pravni zakonski mehanizmi kada Vlada Republike Hrvatske može intervenirati u vrijeme kada ne zasjeda Sabor, dakle uredbom, a u vrijeme zasjedanja Sabora i zakonskim intervencijama kako bi se te negativnosti u poslovanju tih velikih firmi koji imaju u izvjesnom smislu monopolistički položaj na tržištu regulira ili svede u nekakve normalne okvire, normalne granice kako vlastitim poslovanjem i iskazivanjem cijena ne bi ugrozili druge gospodarske subjekte. I dakako da se slažem s vama da ste to dobro uočili, dakle da je Ministarstvo gospodarstva i Vlada u tom momentu ili u takvoj situaciji analizirajući situaciju na tržištu učinila uistinu ono što je trebalo učiniti. Donijela je najprije uredbu. Tu uredbu je kasnije pretočila u zakon. To zakonsko rješenje postoji i sada i na snazi je i ja sam uvjeren da će što se tiče formiranja cijene plina to zapravo bit ključni temelj ili ključni osnov da se nekakve negativne stvari, pa koje ste vi okarakterizirali kao monopol ne samo suzbiju, nego svedu i na najmanju moguću mjeru i da se našim gospodarskim subjektima u ovim uvjetima, teškim uvjetima privređivanja dovedu u takvu situaciju da mogu bolje. Ja to tako kažem bolje gospodarski funkcionirati. Ova uredba, ovaj zakon, ovo zakonsko rješenje je podloga da se to tako i dogodi i u tom smislu evo ja mogu pohvaliti reakciju resornog ministarstva da je to u određenim okolnostima promptno bilo tako i riješeno. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite. Oprostite, Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo dozvolite mi da upravo kroz ovih nekoliko riječi kažem o uredbi Vlade Republike Hrvatske, dakle koji je donijela, a tiče se plina. Mi kad govorimo danas, pogotovo ovdje u sabornici onda, danas imamo najviše onih koji znaju sve o gospodarstvu, jer kroz svoje rasprave, kroz svoju retoriku općenito u ovome Parlamentu dokazuju da je to tako danas lako bit gospodarstvenik, da je tako lako bit i obnašati funkciju direktora vlasnika, ali istovremeno kada govorimo o problemima onda mnogi to ne razumiju. Ne razumiju možda to i oni koji danas čine monopol u Hrvatskoj, ovdje je riječ dakle o plinu i o tvrtki koja doista je monopol u Hrvatskoj. Ima još takvih koji su do prije par godina činili monopol, dok nisu došle ostale konkurentske kuće, prije svega tu mislim na telekomunikacije koje su nam godinama ovdje držali predavanje o poslovnosti, o dobiti, a istovremeno nisu imali konkurenciju na hrvatskom tržištu. Držali su nam predavanje i uvjerili su nas, jer nismo ništa mogli postići i držali cijenu usluga i upravo su se kao što je ovdje bilo riječi na koncu godine hvalili svojim poslovnim rezultatima, a da istovremeno kada su došli u Hrvatsku, prije svega mislim na HT Hrvatske telekomunikacije koje su ostvarivale enormne dobiti, a da istovremeno kao što sam rekao nismo imali na to utjecaja. I danas te tvrtke isto također pojedine drže nam predavanja, a istovremeno u svojim raspravama kažu kako će otpustiti ili su otpustile na stotine ljudi i upravo samim tim dokazuju da ih jedino interesira profit. Da, i ja se sa tim slažem. Ali istovremeno di je ta socijalna osjetljivost, ako istovremeno znaju da su došli jedini dakle na hrvatsko tržište, gdje su i gdje im je to omogućeno upravo da ostvaruju ovakve ekstra dobiti prije par godina, danas su to nešto niže jer su dobili konkurenciju. Mi danas također imamo i kada govorimo o gospodarstvu također tvrtke, prije svega mislim na distributere plinom, dakle INA-u koja ima svoga i vlasnika, odnosno gdje smo, a u ovom trenutku još evo tu su negdje blizu 50:50 Vlada Republike Hrvatske i MOL, koji također isporučuje plin, prije svega ovdje govorim o gospodarstvu, po jednoj izuzetno visokoj cijeni. Ako istovremeno znamo da u našem okruženju u Mađarskoj, u Italiji gospodarstvo ima 40% niže cijene, onda smo svakako u gospodarstvu moramo biti zabrinuti jer sa ovakvim cijenama gospodarstvo u Hrvatskoj ne može biti prosperitetno. To gospodarstvo prije svega ne može biti konkurentno i zato uredba Vlade Republike Hrvatske u 2011. godini je izuzetno opravdana jer ćemo ovom uredbom upravo gospodarstvu omogućiti niže cijene plina, a to je svakako onda u konačnici i veća dobit i lakše poslovanje, lakše izvršavanje svojih obaveza. Kada govorimo o gospodarstvu onda općenito mislim da je jako bitno reći da je Vlada Republike Hrvatske ne samo kroz ovu uredbu, nego i kroz sve svoje aktivnosti, prije svega mislim na mjere gospodarskog oporavka, činila sve kako bi pomogla gospodarstvu jer zahvaćeni ovom velikom svjetskom i ekonomskom krizom je nužna potreba gospodarstvu kako bi lakše poslovalo, kako bi izašlo iz ovih poteškoća. Obzirom da imamo i 60% vlastite izvore plina siguran sam da i ova uredba kada prestane, ona nije dugoročna, da i INA i MOL moraju posvetiti veću pozornost gospodarstvu u Hrvatskoj, jer imamo poduzeća koje su … [[Ne razumije se.]] o plinu, gdje im je to strateški, strateška potrošnja ili ne znam jedan veliki trošak u njihovoj proizvodnji. Ovdje također moram navesti, a dolazim iz Požeško-slavonske županije, da u mojoj županiji također ima jako puno korisnika plina, i da su ovu uredbu Vlade doista dočekali sa odobravanjem. Naravno cilj nam je i želja je da ova uredba Vlade bude i duža od 31.12. ili bolje rečeno kao što sam rekao da INA i MOL shvate da treba sniziti cijenu plina, jer u biti ovi potrošači koji danas koriste cijenu plina su potrošači koji će to koristiti i u budućnosti, bez njih jednostavno nema ni potrošnje, nema ni prodaje, INA neće moći prodavati onim gospodarstvima koja se budu ugasila ako cijena plina bude takva da jednostavno ne može taj proizvod koji se proizvodi podnesti tako veliku cijenu. Ja ovdje također želim istaći da potrošači kao lipi glas također na razini godine sa ovom uredbom Vlade štede negdje oko 7 milijuna kuna, ili bolje rečeno milijun eura, to je jako veliki iznos. Ali naveo bih još jedan primjer. Naše šećerane u Županji, naše šećerane u Virovitici, koje su ovom uredbom Vlade ostvarile velike uštede. Poštovane kolegice i kolege, ovakvom uredbom i uštedom samo u šećerani u Županji i Virovitici ova tvrtka je uštedjela 20 do 25 milijuna kuna na razini godine. Znate vi koliko treba proizvodnje da bi uštedjeli 20 do 25 milijuna kuna? To je samo jedan primjer u jednoj tvrtki ali istovremeno moramo pohvaliti tu tvrtku da su oni upravo sa svojim uštedama i njihov vlasnik nisu stavili te uštede u džep a mogao bi jer je to čista dobit, nego je ujedno sa uštedama i uredbom Vlade Republike Hrvatske tu dobit preraspodijelio na svoje kooperante. I što je još bitno reći, ugovor su radili 2010. godine a uredba je dana 2011. godine i to je za pohvalu da su upravo učinili to da su retroaktivno odobrili svoje kooperante sa višom cijenom, dakle povećali su im cijenu sa 250 kuna na 300 kuna za 20%, i samim tim su dokazali da uredba Vlade Republike Hrvatske ili bilo koje mjere koje će ova vlada koje je donijela i koje će donositi do konca godine ovo je zadnja mjera koju smo donijeli pokazuje da s to može preraspodijeliti i na proizvođače i da samim tim daju poticaj i razvoju poljoprivrede a ova Vlada je upravo kroz razno razne mjere, a imali smo neki dan upravo raspravu oko poticaja kojih nikada više nije bilo nego u 2011. godini je pokazatelj da je to garancija opstojnosti ljudi na selu koji se bave poljoprivredom, ali prije svega ovakve mjere i Vlada ne bi trebali donositi nego bi prije svega morali biti, znate oni koji čine monopol u republici Hrvatskoj da upravo dadu jednu cijenu koja će biti odgovarajuća svakom proizvođaču i da bi taj proizvođač sutra bio onaj koji će povećati svoju proizvodnju samim tim povećati potrošnju plina, onda je to svakako dobrobit i za INA-u i za MOL. Nedopustivo je da takva poduzeća budu monopolisti a da istovremeno gospodarstvo koje danas u izuzetno teškoj situaciji u nemogućnosti ostvariti ne samo bolje rezultate nego se pojedina poduzeća dovode u pitanje opstojnosti i zato podržavam ovu uredbu Vlade Republike Hrvatske i svjestan sam da će ovakvim mjerama ali prije svega shvaćanjem onih tvrtki koje su monopol, pridonijeti razvoju gospodarstva i prosperitetu Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo repliku, gospodin Stjepan Milinković. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Lucić govorili ste o potporama u poljoprivredi, mislim da je to potrebito ponoviti ovdje da su te potpore 3 milijarde i 600 milijuna kuna na razini godine i to je dobro usporediti sa potporama u vrijeme koalicijske vlasti koje su bile negdje na razini milijardi i 300, to vrlo dobro govori samo za sebe. Ali zasigurno su te potpore poglavito one kapitalne pomogle našim poljoprivrednicima stvaranje konkurentne o tome se često puta govori konkurentne poljoprivrede s kojom naravno trebamo nastaviti stvaranje dalje konkurentne, prije nekoliko dana smo imali raspravu u ovom visokom domu o potporama koje nas očekuju ulaskom u europsku uniju i gdje su naši pregovarači ispregovarali vrlo kvalitetno i u tom dijelu možemo sa optimizmom očekivati. Dakle, to govori o odgovornosti prema našim poljoprivrednicima, to je potrebito uvijek odgovarati jer to je jedan odgovoran odnos prema našim poljoprivrednicima, u prilog toga govori i povećanje potrošnje mlijeka, izgrađene su brojne moderne staje i naravno na tim temeljima moramo nastavljati dalje stvarajući okvir za jednu konkurentnu i kvalitetnu poljoprivredu, hvala lijepa.
Hvala. Odgovor gospodin Lucić.
Pa kolega ja se apsolutno slažem sa vašim razmišljanjem, naravno govorio sam o uredbi Vlade i plinu, ali kada govorimo općenito mi sada govorimo o jednoj uredbi, dakle, i uštedama koje smo postigli samo u pojedinim tvrtkama. Zamislite koliko su to uštede na razini Hrvatske, na razini onih poduzeća koji su veliki potrošači plina, a kada govorimo o poljoprivredi, poštovani prijatelji ja sam siguran a svi smo svjesni da ovolike potpore u poljoprivredi nikada nisu bile od 90. godine od uspostave Republike Hrvatske. Od 1,3 milijarde iz 2000. godine kada je bila koalicijska vlast obnašala dakle vlast u parlamentu i u Vladi do 3,6 milijardi to je doista takav jedan skok i poticaj za svakoga onoga tko se bavi poljoprivredom. A upravo smo svjedoci u našim županijama, neću ići sada na Republiku Hrvatsku a znam kolega da u vašoj županiji, ili bolje rečeno u vašem mjestu ste napravili strašan razvoj poljoprivrednika u smislu govedarstva da ste primjer u Hrvatskoj, i da upravo su to mjere koje ova Vlada kroz poticaje i kroz sve ono ostalo što je bilo rečeno za razvoj gospodarstva ostvareno, jer bez takvih mjera ne bi bilo ovakvih rezultata. Moram reći da samo slijepci koji to ne žele vidjeti,a vide te iste poticaje ne žele to priznati. Istina u ovim teškoćama, ova vlada jedina je Vlada koja se susrela sa svjetskom i ekonomskom krizom, od 90. godine bilo je vrijeme rata i svega, ali gospodo u vrijeme rata je bila proizvodnja, znali smo što ćemo proizvoditi, kome ćemo prodavati, imali smo kupce a da istodobno u današnjim uvjetima nema posla, i ova Vlada se susreće sa svim tim teškoćama, i zato zahvaljujem na svemu onome što je učinila da bi ostvarili prosperitet u gospodarstvu.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zaključujem raspravu o ovoj točci dnevnog reda, odlučivat ćemo kada se steknu uvjeti. a uvjeti moguće da se steknu u 12 sati kada ćemo glasovati i molim sve klubove, sve zastupnice i zastupnike da se vrate u sabornicu da odlučimo o nekim stvarima koje su od interesa za Republiku Hrvatsku. Ako smo cijelo vrijeme bili izloženi, to moram reći sada ovdje, da Sabor radi samo u plenumu, a ovo se drugo ne priznaje, jer smo stalno imali i prebrojavali koliko je zastupnica u klupama, onda po toj logici s kojom se ja ne slažem, se samo radi ovdje. Ja sam tvrdio i sada tvrdim, da se radi o odborima, ne znam što ovi kojih nema. Odbori se ne održavaju, da se radi na klubovima, također se i klubovi ne održavaju, a tvrdnja da se onda radi u Saboru ne znam, osim telefonski kontakt sa bazom. Ne radi se ni u bazi. Kako će se raditi kada zasjeda Hrvatski sabor. Zbog toga iako izgleda neću u tome uspjeti, ja uporno pozivam sve zastupnike i zastupnice da sudjeluju u radu Hrvatskog sabora kako bi još ovih nekoliko dana koje imamo do raspuštanja Hrvatskog sabora iskoristili radno i odgovarali za svoje postupke pred hrvatskom javnošću i hrvatskim biračima. Imam dojam kojeg želim ovdje javno reći, ma što se poslije toga dogodilo, da su neki odlučili da neće sudjelovati u radu Sabora, a naknadno tražili obrazloženja kako bi to javnosti opravdali. Dakle, prije je bila odluka da neće, pa onda obrazloženje. Ako je bilo pitanje uvrede, govorim ovo da potakne da se vrate, ako je bilo uvreda, bilo ih je i prije i još gore, na neke uvrede smo čuli i isprike. Ne samo isprike potpredsjednika Sabora nego i predsjednice Vlade javne. Ne sjećam se kada sam čuo ispriku za kvalifikacije i uvrede kao što su bili muha zunzara, bjeloglavi sup i sl. Ne, jer očito bi trebali se uvijek jedni ispričavati, a drugi isto ili još gore vrijeđati, a ne ispričavati se. Međutim, zaboravimo to, izdignimo se iznad tih sitnih kalkulacija, jer javnost očekujem da će dobro prosuditi tko trpa na svoja leđa probleme i rješava ih, pa čak i kada su nepopularni i mjere koje su nepopularne, a tko bježi i podržava svakoga živa koji nešto traži, pa zbroj onih obećanja koji su time zapravo preuzeli odgovornost bi bilo tri puta više nego što državni proračun može podnijeti. Gdje je tu realnost? Ja se i sam ne slažem sa mnogim nekim stvarima, ali ih procjenjujem u kontekstu potreba države, održavanja stabilnosti i završetka 6. zasjedanja Hrvatskog sabora onako kako to dolikuje zastupnicima i zastupnicama u Hrvatskom saboru. Pozivam sve klubove, bez iznimke, sve kolege i kolegice koje poštujem i cijenim da se vrate u sabornicu i da zajedno završimo ovo 6. zasjedanje Hrvatskog sabora. Ovo sam želio reći jer ne želim snositi ni najminimalniji dio odgovornosti za nešto što ne mogu, ali sam dužan sve učiniti da se to ostvari, što je u mojoj moći. Pa vas zato molim i oni koji su u klupama i oni koji nas gledaju sada na televizijskim ekranima u raznim kancelarijama ili u foajeima, da se vrate u Hrvatski sabor. U 12,00 sati ćemo odlučivati o dijelu ovog što nam je na dnevnom redu ili što smo raspravili ili što ćemo još raspravljati i svi oni koji osporavaju pravo Hrvatskom saboru da raspravlja o točkama dnevnog reda koje su ušle u dnevni red, nemaju pravo. Sve što je ušlo u dnevni red se može raspravljati, a odlučivat ćemo kada bude kvorum. Male, sitne kalkulacije, mali, sitni interesi i nesposobnost da se pređe preko nekih stvari unatoč isprikama, pokazuje da je plan bio donesen prije, a da su se onda tražili razlozi zbog čega se neće sudjelovati u radu Hrvatskog sabora. Još jedanput molim vas uz moje poštovanje prema svakom pojedincu, da se vrati u Hrvatski sabor.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Bogović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine državni tajniče, gospodine predstavniče Hrvatskog centra za razminiranje, kolegice i kolege. Planom humanitarnog razminiranja u 2010. godini planirano je smanjenje minski sumnjivog područja u RH za 67,1 km2, održavanje obilježenosti cjelokupnog minskog sumnjivog područja u RH, koordiniranje poslova i edukacije i opasnosti od mina i pomoć žrtvama od mina te jačanje međunarodne suradnje. Na početku 2010. godine minski sumnjivo područje u RH iznosilo je 887,7 km2. Provođenjem svih planiranih aktivnosti u 2010. godini ukupno je planirano smanjiti minsko sumnjivo područje RH za 67,1 km2, a ostvareno je 69,6 km2 ili povećanje od 5,9% što je za svaku pohvalu i svakako da treba čestitati svima onima koji su u ovom poslu sudjelovali od Vlade RH, od donatora, Hrvatskog centra za razminiranje i na kraju od naših pirotehničara koji su posao i obavili. U 2010. godini poslovima razminiranja uklonjena je minska opasnost na površini od gotovo 32 km2 od čega je najviše realizirano u Osječko-baranjsko županiji 8,3 km2. U strukturi razminiranih površina 61% su poljoprivredne površine preko 80% razminiranih površina su oranice za koje je iskazan interes za potrebu poljoprivredne proizvodnje od površine od 15,6 km2, zatim slijede šumske površine s udjelom od 30% te makija i krš s udjelom od 9%. Svakako treba istaknuti da se od ukupnog broja ugovorenih poslova razminiravanja 26,7% odnosi na prioritete vezane uz sigurnost, 70,5% vezane uz socioekonomski razvoj, a 2,8% na ekološke prioritete. Kao i prijašnjih godina najveći izvor financiranja bio je državni proračun sa 66% ukupnih sredstava ili preko 284 milijuna kuna, dok su ostala sredstva od 34% osigurali pravne osobe i donatori koji gotovo redovito svaku godinu sudjeluju u sufinanciranju razminiranja. Planiranom aktivnošću redukcije minsko sumnjivo područje RH je smanjeno za 11,5 km2 od planiranog 4,2km2 je razminirano u cilju redukcije, a površina od 7,3 km2 je isključena općim izviđanjem. Obzirom da smo u dosadašnjim raspravama kolega čuli niz podataka koje su vezane za državnu razinu, ja ću se osvrnuti i ukratko vas upoznati sa aktivnostima koje su se događale u Karlovačkoj županiji. Usprkos mnogim akcijama preventivnog karaktera na prostoru Karlovačke županije je od 1991. godine do danas čak 60 osoba smrtno stradalo od mina. 286 ih je uglavnom teže ranjeno u 196 minskih incidenata. Sretana je okolnost da se unazad nekoliko godina broj minskih incidenata na ovom prostoru smanjio. Karlovačka županija je od početka procesa razminiranja sustavno razminiravala svoje prioritete, dakako da se prvo nastojalo razminirati područje gdje je najveća koncentracija ljudi, a prioriteti su bili kuće i okućnice, gospodarski objekti, objekti i transe komunalne infrastrukture, a potom poljoprivredna zemljišta i šume. I upravo ovim aktivnostima i ovim prioritetima znat je predznak za zaštitu ljudi i imovine itekako za razvoj gospodarskih aktivnosti na području Karlovačke županije. Danas možemo reći da je proces razminiranja na prostoru Karlovačke županije razriješio pitanje miniranosti gotovo svih područja koja su bila najznačajniji prioriteti, a ostala su minirana područja pod šumom 68,2% i dijelom poljoprivredna zemljišta 17,3% od ukupno miniranog prostora. Na prostoru naše županije razminirano je ukupno 18 km2 miniranog prostora, a još je potrebno razminirati oko 14 km2. Također je ostalo još 71 km2 minsko sumnjivog prostora za kojeg nema evidencije da je miniran ali je potencijalno sumnjiv i nije preporučljivo kretati se po tom prostoru koji je uredno označen i tablama upozorenja o opasnosti od mina. Također treba reći da je Karlovačka županija po gustoći miniranog područja 4. Županija u Hrvatskoj, a mina ima na prostoru 14 gradova i općina u županiji. Najgušće minirani prostori su na podruju Općine Plaški, Lasinja i Josipdol i ovdje ću svakako istaknuti da je grad iz kojeg ja dolazim 2009. U cijelosti očišćen od mina, grad Slunj. Prosjek razminirane površine po godini u Karlovačkoj županiji iznosi između 2 i 2,5 km2, a želja nam je taj prosjek povećati i proces razminiranja u Karlovačkoj završiti za 3 do 4 godine. U Hrvatskoj postoji dovoljan broj stručnih ljudi, pirotehničara, dobra oprema i kvalitetni strojevi, da se uz veća ulaganja, odnosno veća financijska sredstva za razminiranje taj proces ubrza i završi te time ukloni mogućnost stradavanja ljudi, a i šteta koju naše gospodarstvo već godinama trpi zbog problema mina. S tom nakanom je pokrenuta naša akcija "Karlovačka županija bez mina" uz želju da uz što više sredstava od potencijalnih donatora te uz sredstva iz državnog proračuna pokušamo riješiti problem što prije. Karlovačka županija je prošle godine u svom proračunu osigurala 350 tisuća kuna za razminiranje koje smo preko … [[Ne razumije se.]] udvostručili. Isto tako smo planirali i za ovu godinu sredstva u istoj visini i svakako vjerujem da ćemo na taj način pridonijeti da se naše područje što prije očisti od minsko eksplozivnih sredstava. I na kraju još jednom zahvaljujem svima onima koji su sudjelovali u ovom postupku, realizaciji ovog plana humanitarnog razminiranja u ime svih onih koji sada slobodno koriste minirane površine i svakako da podržavam ovo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Davor Huška, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, ravnatelju HCR-a. Evo i sam dolazim sa područja minski sumnjivog, sa područja Grada Pakraca koje danas ima 55 km2 minski sumnjivog područja, najznačajnije sudjeluje u ukupno minski sumnjivom području na području Požeško-slavonske županije jer gotovo 90% upravo se nalazi na području našeg grada. To je daleko manje nego naravno što je bilo identificirano ukupno minski sumnjivo područje, a posebice poslije vojno-redarstvene akcije "Bljesak" puno je toga razminirano, puno toga više nije minski sumnjivo, ali nažalost velike površine i dalje su ostale. Moram reći da stvarno ono što je bilo sumnjivo u samom gradu, uz rubna područja grada, uz bolnicu u Pakracu, dječji vrtić u Pakracu, gdje su bila minski sumnjiva područja to su bili prioriteti i to je stvarno u kratkom vremenu uz pomoć i državnog proračuna i donatora HCR-a i razminirano. Kad gledamo danas strukturu razminiranih površina u protekloj godini vidimo da je stvarno ostalo malo i malo se razminira površine koje se nalaze u stambenim naseljima, u selima i gradovima i u većem dijelu Hrvatske upravo takve prioritetne površine su evo proteklih godina uspješno i razminirane, nisu više minski sumnjive. Tako da u 2010. godini 61% razminiranih površina otpada na poljoprivredne površine, od toga 80% oranice, 20% šume. To je upravo ono što slijedi i u ostalim dijelovima Hrvatske i u ostalim godinama koje su pred nama, da se ove potencijalno atraktivne površine i za poljoprivrednu proizvodnju, posebice opet ovdje spominjem ekološku proizvodnju koja pretpostavlja da zemljište miruje prije ekološke poljoprivredne proizvodnje, a naše zemljište nažalost miruje evo negdje 20, negdje 15 godina. I kad biva razminirano idealno je upravo za te vrste poljoprivredne proizvodnje je jedan veliki potencijal. Na drugom mjestu tu su i šumske površine. Velike količine šumske drvne mase propadaju upravo zbog toga što se ne može pristupiti minski sumnjivim područjima u našim slavonskim šumama, ali evo pomalo se i to omogućava. Omogućava se eksploatacija drvne mase upravo na način da se što više šume, područja šume i razminira. Uglavnom, sredstva koja su korištena za razminiranje i u protekloj i u prethodnim godinama su sredstva državnog proračuna. Nama na terenu nikad dovoljno, naravno uvijek se čini premalo tih sredstava i nadam se da će evo sa prestankom gospodarske krize, sa poboljšanjem stanja u državnom proračunu i ta sredstva u narednim godinama za razminiranje biti izdašnija i da će omogućiti bržu dinamiku razminiranja minski sumnjivih područja u cijeloj Republici Hrvatskoj. Na drugom mjestu su to sredstva donatora. Ja ću evo iskoristiti isto priliku kao i moji prethodni govornici, kolege, da se zahvalimo velikom broju donatora. I kod nas su bili i Norvežani i japansko veleposlanstvo, japanska vlada i mnogi drugi koji su pomagali financijski da se minsko sumnjive površine u zapadnoj Slavoniji, pa i u cijeloj Slavoniji evo što prije razminiraju. Dobra volja postoji još uvijek i kod njih, no vidimo da je u protekloj godini ipak bilo nešto manje sredstava donatora nego što je to bilo u prethodnim godinama. Vjerujem da je to kratkoročna pojava, da je to rezultat krize koja je u cijelom svijetu, u Europi pa i kod nas i da će se sredstva iz donacija za razminiranje u narednim godinama povećati. Nama stoji na raspolaganju, o tome smo raspravljali prije dva dana, u 2013. odnosno 2014. godini više od 9 milijuna eura sredstava predviđenih za razminiranje, a što je ispregovarano u poglavlju 11. znači za poticaje u poljoprivredi i poticaje u ruralnom razvoju što mogu reći na terenu da jedva čekamo da ta velika sredstva dođu i da se kvalitetno utroše, da se smanje naravno minski sumnjive površine, da se povećaju obradive površine u poljoprivredi, da se omogući još kvalitetnija i veća eksploatacija drvne mase u slavonskim i ostalim naravno šumama u Republici Hrvatskoj. Treba ovdje još jednom spomenuti i 1322 minska incidenta, više od 500 poginulih i sa dužnom pažnjom poklonit se svim tim žrtvama, izrazit žaljenje i sućut članovima njihovih obitelji, naravno djeci koja su poginula, odraslim osobama, a posebno našim dečkima pirotehničarima koji nažalost ginu iz godine u godinu. Nedavno smo opet imali jedan incident gdje smo izgubili još jednog pirotehničara u Hrvatskoj, a opet kad vidimo za koje novce ti dečki rade, koliko košta cijena jednog razminiranog kvadrata u odnosu na cijenu košenja trave ili nekakvog drugo komunalnog zahvata u prostoru to je onda stvarno sramotno nisko. Evo u prilici sam ovdje, a to prakticiram i na terenu i tamo regionalno pa i lokalno predložiti jedan način kako iz minski sumnjivog područja što jeftinije isključiti što veće površine koje su danas identificirane kao minski sumnjiva područja. Mi smo evo od vojno-redarstvene akcije "Bljesak" tamo na području naše zapadne Slavonije slobodno područje i veliki broj ljudi se vratio u gradove, u sela. Ljudi koji su bili na različite načine angažirani i u paravojnim formacijama koje su napadale hrvatska sela, hrvatske gradove, ljudi koji očigledno nemaju nekakvih težih ratnih zločina i sličnih aktivnosti u ratu ili bar nisu dokazani im i koji mirno žive u našim selima, u našim gradovima mahom evo znamo kad je završio "Bljesak", kad su se te vojne formacije predale da su to uglavnom bili kuhari, logističari i slični vojni aktivisti. Ja nisam sreo ni jednog koji je bio vojnik. Uglavnom kažem bili su lijepo uređeni, obrijani, sređeni ljudi koji su se bavili kuhanjem i sličnim aktivnostima na drugoj strani za vrijeme Domovinskog rata. Nismo našli ni jedan tako veliki restoran i hotel gdje bi svi oni radili, ali dobro. Ako je tako i ako je to hrvatsko pravosuđe prihvatilo nek' nam tako i bude. No, ti ljudi očigledno znaju i imaju informacije, kvalitetne informacije, a nama izuzetno vrijedne o minski sumnjivim područjima, odnosno o pravim minskim poljima i minski sumnjivim područjima. I kad bi bilo dobre volje s njihove strane pa i poštenja da se jave, a pozivamo ih i u jedinice lokalne samouprave i dečki iz HCR-a i sve ostale službe javno ih pozivaju, imamo sastanke i sa mjesnim odborima, sa predstavnicima mjesnih odbora gdje ih pozivamo da, a i ovo je prilika da to ponovimo da nam dojave gdje se točno nalaze minska polja, da se mogu isključiti ona područja koja nisu stvarno minski sumnjiva na način izvida koji je daleko jeftiniji od samog razminiranja, pa da te novce ogromne koje moramo utrošiti još u Hrvatskoj za razminiranje, za izvide utrošimo za nešto pametnije, za izgradnju komunalne infrastrukture, škola i bolnica što je od koristi svim stanovnicima koji danas žive u Republici Hrvatskoj, a mislim da bi im to bio i jedan stvarno znak dobre volje evo od ljudi koji su bili na drugoj strani, a eto baveći se kuhanjem i tim drugim aktivnostima nisu očigledno upetljani u nekakve ratne zločine i ratne aktivnosti. Pa evo jedan poziv i za područje Pakraca, Lipika gdje ima najviše minski sumnjivih područja u našoj županiji, pa i za ostale dijelove Hrvatske. Dobro su došli, nek' nam dojave. Nema nikakvih naravno sankcija. Dapače, to bi stvarno bio jedan znak dobre volje da nam kažu gdje se nalaze minska polja, gdje se nalaze minski sumnjiva područja pa da puno jeftinije to svi skupa prebrodimo i u kraćem roku da se riješimo minski sumnjivih područja u cijeloj Republici Hrvatskoj. Na kraju, evo želim i kao čelnik jedinice lokalne samouprave, a i u ime velikog broja načelnika, gradonačelnika koji surađuju sa Hrvatskim centrom za razminiranje izraziti jedno zadovoljstvo suradnjom koju imamo sa HCR-om, njihovu spremnost da se pojave na terenu doslovce na svaki poziv iz grada, općine, kad se pojavi jedna minski sumnjiva situacija na nekom gradilištu, radilištu gdje nismo očekivali da će se možda pronaći minska naprava da se pojave svaki put kad imamo nekakve sastanke. Ne znam pripremu za prostorne planove, sastanke sa lovcima, mjesnim odborima da ukažu na opasnost od mina, da im se zahvalim za edukaciju koju rade od vrtića, osnovne, srednje škole kroz različite brošure pripremljene i namijenjene djeci, pa i kazališne predstave evo koje su prošle diljem Hrvatske gdje su djeca vidjela kakva je opasnost od mina na jedan njima primjeren način i nadamo se da ćemo takvu dobru suradnju nastaviti i dalje. Zahvaljujem.
Hvala. Replika gospođa zastupnica Nevenka Majdenić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine Huška, govorili ste o potrebi nastavka razminiranja i to zemljišta, poljoprivrednog zemljišta kao i šuma. Potpuno se slažem s vama i mogu reći da mi je drago zbog razminiranih površina u Požeško-slavonskoj županiji. Ali istaknula bih ove podatke koje su vezane uz Osječko-baranjsku županiju. Naime, preko četvrtine svih poslova razminiranja u Republici Hrvatskoj izvršeno je u Osječko-baranjskoj županiji naravno zato što je to bilo i potrebno. I potrebno je reći da je kao i u proteklim godinama težište razminiravanja bile su oranice i to najviše na području grada Osijeka uz Nemetinsko-drenski kanal i Nemetinsku baru na Sarvaškom polju, te uz naselja Sarvaš i Tenja u veličini od preko 2 i pol milijuna kvadratnih metara. U 2010. Godini razminiravane su oranice uz Josipin dvor u naselju Antunovac Tenjski u općini Antunovac, na Šomoretu i Kalovici u općinama Ernestinovo i Darda uz kanal Velika Osatina i naselje Šodolovci u općini Šodolovci, te na granici uz naselje Hrastin u općini Vladislavci. Dakle, razminirano je gotovo i 0,6 km2 oranica uz graničnu crtu s Republikom Mađarskom u općini Draž, a što se tiče šuma sigurno se treba istaknuti da su Hrvatske šume financirale pretraživanje i razminiravanje prioritetnih šumskih područja i prometnica površine gotovo 2 i pol kilometra kvadratnih u gospodarskim jedinicama Torjanačke šume, Jaguljačke šume, Barčanske šume u gradu Valpovu i općinama Jagodnja, Petlovac i Darda. Moram također spomenuti da je važno da se u 2010. godini započelo i sustavnim razminiranjem općine Bilje, područja unutar Kopačkog rita uz naselje Kopačevo. Prema tome, zaista mi je drago da se razminiraju ove površine poljoprivredne i šuma, jer je to nama važno i zbog gospodarstva, zbog Kopačkog rita. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku.
Pa slažem se kolegice u potpunosti s vama. Dolazimo iz poljoprivrednih krajeva, bogatih krajeva poljoprivrednim zemljištem, šumama i naravno da smo nakon razminiranja naselja, rubnih dijelova naselja, cestovne infrastrukture, područja gdje se razvija i gradi, održava komunalna infrastruktura. Posebice svi mi iz Slavonije zainteresirani za razminiranje poljoprivrednih obradivih površina. Naravno i šuma koje su jedan veliki potencijal i u istočnoj, zapadnoj Slavoniji i gdje možemo kroz skoro razminiranje očekivati povećanu eksploataciju drvne mase, spašavanje šuma od bolesti, propadanja. Jer šume u koje nije šumar zašao 20 godina one jednostavno propadaju, gube se ogromne količine šumske mase i to je evo na ovaj način razminiranjem i stavljanjem tih područja, tih površina izvan minski sumnjivih područja upravo možemo postići da se zaustavi propadanje šuma, da se poveća eksploatacija drvne mase, da se naša prekrasna slavonska zemlja još kvalitetnije i još više obrađuje. Naravno, tu su i novi prihodi, tu su i nova radna mjesta to je ono što nam u Slavoniji posebice treba.
Gospodin zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja se također uđem u ovu raspravu kao jedan od onih koji podupiru, dakle sva ova nastojanja o kojim smo govorili. Mislim da je vrlo važno kazati da je, dakle minirane, da su minirane površine, odnosno mine sve one s kojima se nosimo i borimo univerzalan problem, problem na svjetskoj razini, problem dakako u Hrvatskoj, problem u susjednoj Bosni i Hercegovini da je dobro da svi je pod jednu novu politiku, politiku zabrane uporabe tako otrovnih opakih sredstava. Mislim da je ovo i prilika, dakle spomenuti neke elemente koji nisu izravno vezani za ovu materiju, ali su posljedica miniranja, a to je dakle mi se uvijek nanovo trebamo prisjetiti koliku cijenu plaća Republika Hrvatska kao posljedicu agresiju, dakle zamislite samo žrtve od mina, ljudske žrtve, zamislimo sve moguće štete koje proizilaze od nemogućnosti korištenja svih onih površina u Republici Hrvatskoj koje su minirane, zamislimo mogućnost pristupa prostorima kojima bi trebali imati a nemamo ga, zamislimo štete one koje dolaze kao neizravna sama šteta na način da i međunarodna zajednica i Republika Hrvatska iz proračuna i međunarodne institucije i donatori daju velika sredstva i na tome smo zahvalni, ali ta bi sredstva sasvim sigurno mogla biti upotrijebljena negdje drugdje i za neka druga, za neke druge namjene što bi bilo od veće koristi dakako nego što sada moramo činiti to što činimo. Mislim da je ovo prilika da se spomenu, svakako da se spomenu, i vi ste kolega spomenuli ljude koji su od javnog interesa jer čine posao od javnog interesa, a to su naši pirotehničari, kojima iz, s ovog mjesta trebamo zahvaliti, trebamo zahvaliti na njihovom doprinosu jer čine to što čine, trebamo spomenuti i priznati njihovu žrtvu, imajući u vidu i pogibije njihove, imajući u vidu i na koncu sami ste kazali maloprije cijenu za koju rade ovaj vrlo težak posao. Ja bih ovom prigodom doista zamolio sve nas, ali i sve anđele i svece da budu uz njih, da budu uz te ljude i da na koncu budu i uz Hrvatsku, i uz Bosnu i Hercegovinu, i uz cijeli svijet da se nikada više ne dogodi jedan rat takav strašan nametnut iz kojega smo platili ogromnu cijenu. Evo hvala lijepa.
Državni tajnik, gospodin Ivica Buconjić, zaključno. Izvolite.
Evo hvala lijepa gospodine predsjedniče. Zaključno slušao sam vaše rasprave, i ja bih rekao da Hrvatska nije bila žrtva brutalne agresije mi danas ne bi raspravljali o ovom izvješću o razminiranju. Gospođa Adlešič je rekla da je samo za ove najdirektnije troškove razminiranja Hrvatska kroz proračun utrošila preko 4 milijarde kuna. Imamo još druga indirektna ulaganja i troškove pravnih osoba, donacija, sva ta sredstva se mjere u milijardama kuna. Najtragičnija posljedica tog miniranja Hrvatske u brutalnoj agresiji su upravo ova 501 poginula smrtno stradala osoba. Na žalost Hrvatska ima ovaj veliki problem, ali hrvatska Vlada je svjesna značaja i ozbiljnosti toga problema, i sigurno će i u budućnosti pridavati još veći značaj tome i pokušati izdvojiti što je moguća veća sredstva, samo da kažem da je nacionalnim programom protuminskog djelovanja od 2009. do 2019. godine planirano da se iduće godine razminira preko 100 kvadratnih kilometara i svake naredne godine će to razminiranje biti još intenzivnije, još aktivnije. Hvala lijepa na raspravama o ovom izvješću, vjerujem da ćete ga usvojiti, i sigurno će to biti motiv hrvatskoj Vladi da se još ozbiljnije angažira oko ovoga problema kako bi Hrvatsku što prije razminirali. Hvala vam lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti. Prelazimo na Izvješće o uredbi koju je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Izvješće o uredbi koju je Vlada RH donijela na temelju zakonske ovlasti". Molim uključimo se i glasujmo o izvješću o uredbi. Rezultat? Ovo izvješće je prihvaćeno jednoglasno sa 77 glasova.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Štovane dame i gospodo zastupnici. Pred vama je Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiranja i utrošenim financijskim sredstvima za 2010. godinu, pa ću pokušati samo najosnovnije podatke iz ovoga izvješća vam pročitati. Eventualno ukoliko bude potrebe i obrazložiti. Dakle, temeljna zadaća humanitarnog razminiranja u 2010. godini se svela na smanjivanje i redukciju minski zagađenog i sumnjivog područja. Budući je minska opasnost u RH izražena od Domovinskog rata. Polazna osnovica za izradu plana 2010. godine bilo je utvrđeno minski sumnjivo područje u veličini 887,7 km2, područje isključivo zagađeno neeksplodiranim ubojnim sredstvima u veličini od 4,3 km2 i planirana financijska sredstva u iznosu od 317 milijuna 864 kn, od čega za poslove humanitarnog razminiranja 267 milijuna 35 kuna. Planom 2010. su bile određene sljedeće temeljne zadaće: smanjenje minski sumnjivog područja RH za 67,1 km2, održavanje obilježenosti cjelokupno minski sumnjivog područja RH, koordiniranje aktivnosti i edukacije o opasnostima od mina i pomoć žrtvama mina i 4. jačanje međunarodne suradnje. Što se tiče ostvarivanja plana humanitarnog razminiranja stanje je sljedeće: provođenjem svih planskih aktivnosti u 2010. godini ukupno je planirano smanjiti minski sumnjivo područje RH za 67,1 km2, a ukupno smanjenje minski sumnjivog područja po vrsti aktivnosti je realizirano u sljedećim postocima. Razminiranje je bilo planirano da se provede na 27 milijuna i 50 tisuća m2, a realizirano je na 27 milijuna 660 m2 što znači 102% da je postotak realizacije ove aktivnosti. Poslovi redukcije su planirani za površinu od 10 milijuna m2, a realizirani su u 11 milijuna 454 tisuće m2, što znači da je ova protuminska aktivnost realizirana u postotku sa 114%. Od toga je razminiranje u cilju redukcije planirano sa 3 milijuna m2, a realizirano je sa 4 milijuna 151 tisuću m2, što je realizacija plana sa 138,4% i opće izviđanje u cilju redukcije je planirano sa 7 milijuna m2, a realizirano je sa 7 milijuna 303 m2, što iznosi 104%. I opće izviđanje je planirano za 30 milijuna m2, a realizirano je 30 milijuna 844 tisuće što je u postotku 102%. Dakle sveukupno, od svih planiranih poslova humanitarnog razminiranja po metodama razminiranja redukcije i općeg izviđanja je bilo planirano za 2010. godinu za površinu 67 milijuna 50 tisuća 873 m2, a realizirano je na 69 milijuna 959 tisuća 549 m2, što je realizacija plana u postotku od 104,3%. Po županijama su poslovi razminiranja i smanjivanja minski sumnjivog područja općim izviđanjem realizirani na sljedeći način. Najviše poslova humanitarnog razminiranja je obavljeno u Ličko-senjskoj županiji sa 20 milijuna 830 tisuća m2, zatim Osječko-baranjskoj županiji 16 milijuna 394 tisuće m2, Karlovačkoj županiji sa 8 milijuna 680 tisuća m2, Vukovarsko-srijemskoj sa 8 milijuna 554 m2, Sisačko-moslavačka županija sa 4 milijuna 896 tisuća m2 i ostale županije u nešto manjim površinama. Što se tiče vrste obavljanja poslova humanitarnog razminiranja, ono je obavljeno po sljedećoj strukturi. Poslovima razminiranja u 2010. godini uklonjena je opasnost od NES-a i NUS-a u Republici Hrvatskoj s površine od 31 milijun 811 tisuća m2, od čega metodom pretraživanja 13 milijuna 418 tisuća, a metodom razminiravanja 18 milijuna 393 tisuće m2. Sukladno navedenom planu humanitarnog razminiranja za 2010. godinu ovim metodama, znači metodom pretraživanja i metodom razminiravanja plan je premašen za 5,9%. Što se tiče ove metode, znači metode razminiravanja koja je jedna od metoda humanitarnog razminiravanja, stanje po županijama je sljedeće. Metodom humanitarnog razminiranja je najviše poslova obavljeno u Virovitičko-podravskoj županiji gdje je plan premašen za 171%. Zatim imamo Požeško-slavonsku županiju gdje je premašen za 109%, Osječko-baranjska županija 112%, Vukovarsko-srijemska 126% i uglavnom su u svim županijama površine smanjene ovom metodom razminiranja premašene u odnosu na plan za 2010. godinu. Što se tiče strukture i namjene razminiranih površina dat ću vam ukratko prikaz poslova koji su obavljeni i po strukturi površina i po županijama. U 2010. godini najveće učešće u strukturi razminiranih površina s udjelom od 61% imaju poljoprivredne površine. Naime, poljoprivredne površine su prioritet s obzirom da se njihovim razminiranjem ostvaruju višestruki, ne samo sigurnosni i humanitarni ciljevi nego i gospodarski. Kao i u prijašnjim godinama preko 80% razminiranih poljoprivrednih površina su oranice, slijede šumske površine s udjelom od 30% te makija i krš s udjelom od 9%. S obzirom na namjenu zemljišta najveći udio u razminiranju površina imaju strukturalno najzastupljenije površine, odnosno poljoprivredno zemljište za koje je iskazan interes za pokretanjem poljoprivredne proizvodnje. Temeljem navedenog, u 2010. godini u Republici Hrvatskoj najviše je razminirano poljoprivrednih površina prvog reda oranica i to u veličini od 15,6 km2. Najveća ostvarenja postignuta su u istočnoj Hrvatskoj i to Osječko-baranjskoj i Vukovarsko-srijemskoj županiji gdje je razminirana polovica od ukupno razminiranih poljoprivrednih površina prvog reda u Republika Hrvatskoj što je i razumljivo budući da je i struktura površina u ove dvije županije u najvećem dijelu poljoprivredna i tamo postoji sigurno najveći ne samo sigurnosni nego i gospodarski interes da se poljoprivredne površine razminiraju što je moguće prije. Hrvatske šume su i u 2010. godini nastavile s investiranjem u poslove razminiravanja šumskog zemljišta prvoga reda. Tako je u 2010. godini uklonjena minska opasnost preko 1,1 km2 prioritetnog šumskog zemljišta unutar gospodarske jedinice Jagodničke šume i ovi poslovi humanitarnog razminiranja u šumama su velik sigurnosni interes, ali isto tako i gospodarski budući da se nakon razminiravanja u funkciju stavljaju velike količine drvne mase koje su dotad bile neupotrebljive i vrlo često zbog ne sječe i propadale. U većini minski zagađenih županija u 2010. godini proširen je sigurnosni prostor uz prometnu infrastrukturu što je također jedan od prioriteta. Najveći obim poslova razminiranja je obavljen u južnim županijama i to zbog velikog broja domaćih i stranih turista koji koriste u najvećoj mjeri cestovnu infrastrukturu prilikom dolaska na željenu turističku destinaciju. I zbog važnosti turizma kao grane gospodarstva ovi poslovi koji su obavljeni sigurno imaju izuzetno visoke i gospodarske učinke. Najviše poslova u cilju ostvarenja sigurnog i mogućeg povratka raseljenih i prognanih stanovnika u 2010. godini obavljen je u Šibensko-kninskoj županiji u naseljima Donji Marini i zaseocima Kašići, Bodrežići, Andabaki, u naselju Žitnište i nekim drugim naseljima iz te županije budući je taj problem minski sumnjivih prostora oko naselja upravo najprisutniji i najizraženiji u Šibensko-kninskoj županiji odnosno u Dalmatinskoj Zagori. U 2010. godini nastavili su se poslovi razminiravanja područja unutar Parka prirode "Velebit" i to područja bitnih za planinarski turizam. Od ostalih razminiranih područja s obzirom na njihovu namjenu ističe se razminiravanje šuma s vrlo visokim stupnjem ugroženosti od požara uz uvalu Bistrina u općini Dubrovačko primorje i graničnog pojasa s Bosnom i Hercegovinom i Republikom Crnom Gorom u općini Konavle u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. U gradovima Skradinu i Šibeniku izvršeno je razminiravanje površina od gotovo 0,2 kvadratnih kilometra bitnih za provedbu protupožarne zaštite. Metoda isključenja iz minski sumnjivih područja provedbom općeg izviđanja također dala rezultate. Usporedo s poslovima razminiravanja minski sumnjivih područja koje su se obavljale ovlaštene pravne osobe i izvidnički timovi Hrvatskog centra za razminiranje su u 2010. godini vršili sustavno ažuriranje minski sumnjivog područja kao i dodatne izvide koji su bili potrebni za izradu idejnih projekata, pretraživanja i razminiravanja. Uz te poslove tijekom cijele godine izvršeno je 14 općih izvida s ciljem ažuriranja minski sumnjivog područja nakon izvršenih poslova razminiravanja u cilju redukcije. Metodom općeg izvida smo isključili iz minski sumnjivog područja značajne površine najviše u Ličko-senjskoj županiji u veličini od 16 milijuna 485000 kvadratnih metara, zatim Osječko-baranjskoj županiji u veličini od 8 milijuna 129000 kvadratnih metara, Karlovačkoj županiji 6 milijuna 667000 kvadratnih metara, Vukovarsko-srijemskoj županiji 3 milijuna 658000 kvadratnih metara. Što se tiče metode redukcije minski sumnjivih površina u 2010. Godini redukcijom koja se sastoji od metode razminiravanja i općeg izviđanja planirano je smanjiti minski sumnjivo područje za 10 milijuna metara kvadratnih od planirane površine 3 milijuna metara kvadratnih planiranih razminiravati u cilju redukcije, a 7 milijuna metara kvadratnih isključiti općim izviđanjem po izvršenim poslovima razminiravanja u cilju redukcije. Ti su planovi realizirani. Ukupno je od planiranih 7 odnosno 10 milijuna kvadratnih metara realizirano 11 milijuna 454000 kvadratnih metara. Najviše u Osječko-baranjskoj županiji 2 milijuna 616000 metara kvadratnih. Zatim, Vukovarsko-srijemskoj 2 milijuna 300000, Brodsko-posavskoj županiji milijun 737000 i drugim županijama u nešto manjim površinama. Što se tiče tvrtki za razminiravanje u poslovima humanitarnog razminiranja je bilo angažirano 28 tvrtki sa različitim brojem zaposlenih, sa različitom mehanizacijom. I sukladno tome i uvjetima koji su postignuti na natječaju su i različite površine koje su pojedine tvrtke razminiravale. Što se tiče financiranja u 2010. godini financijski plan za 2010. godinu je bio 267 milijuna 35 tisuća kuna i to najviše iz državnog proračuna 180 milijuna 595000. Zatim državni proračun učešće u zajmu IBRD-a 9 milijuna kuna, pravne osobe investitori 44 milijuna 500 tisuća i donacije 32 milijuna 940 tisuća. Plan je realiziran u postotku od 107% s tim što su sredstva iz državnog proračuna realizirana u postotku od 100,5%, pravne osobe investitori u postotku od 148,8%. Donacije su podbacile i realizirane su u iznosu od 85% planiranih sredstava. Ali sveukupno je osigurano 107 i utrošeno 107,5% u odnosu na plan za 2010. godinu. Što se tiče financiranja pravnih osoba, investitora u poslove humanitarnog razminiranja najviše sredstava su osigurale i utrošile Hrvatske šume koje su ugovorile i realizirale 56 milijuna 159000 kuna što je u odnosu na plan realizacija od 140,4 %. Zatim po iznosu sredstava drugi investitor su Hrvatske vode sa iznosom od 6 milijuna 602000 što je realizacija plana od 146%. Hrvatske autoceste sa milijun 449000 kuna, Agencija za plovne putove sto tisuća kuna i nekoliko drugih pravnih osoba sa iznosima manjim od milijun kuna. Ali je realizacija planiranih sredstava sa pozicije pravnih osoba realizirana sveukupno u iznosu od 148,8 posto. U 2010. godini ugovoreno je poslova razminiranja financiranih od strane donatora u iznosu od 28 milijuna 188000 kuna, odnosno 85,6% planiranih sredstava u odnosu na 2009. Godinu. Iznos donacija za poslove razminiranja je smanjen za 36%. Najveći donator u 2010. godini bila je Kraljevina Norveška sa 32% udjela u ukupnim donacijama. Sredstva su plasirana preko nevladine organizacije Norveška narodna pomoć program razminiranja u Republici Hrvatskoj kojeg je podržavala Kraljevina Norveška je završen u 2010. godini. Vlada SAD-a je sudjelovala u ukupnim donacijama sa preko 26%. Sredstva Vlade SAD-a su planirana preko Međunarodne fundacije za razminiravanje i pomoć žrtvama mina iz Republike Slovenije. I imamo još niz drugih donatora koji su donirali sredstva u ukupnom iznosu kao što sam rekao 28 milijuna 188000. Zajam Svjetske banke, sredstva zajma Svjetske banke za projekat socijalnog i gospodarskog oporavka područja od posebne državne skrbi i sredstva osigurana preraspodjelom unutar stavki zajma u ukupnom iznosu od 8 i pol milijuna eura su u potpunosti utrošena u 2010. Godini. Prosječna cijena razminiranja. Prosječna cijena svih ugovorenih poslova razminiranja u 2010. godini bila je 7,76 kuna po metru kvadratnom bez PDV-a što je za 5,1% manje u odnosu na cijene koje su prosječno postignute u 2009. godini. Uz ove poslove razminiranja isto tako, neposrednog direktnog razminiranja isto tako su rađeni i poslovi obilježavanja minski sumnjivog područja po svim županijama i područjima gdje postoji sumnja da je područje minski zagađeno, radili su se poslovi obnavljanja onih oznaka gdje su one nestale, ukradene, uništene ili na drugi način uklonjene, tako da je to redovita aktivnost također koja se može vidjeti na koji način, u kojim količinama i po kojim županijama je ta aktivnost obilježavanja rađena. I možda isto tako najvažniji podatak, tijekom 2010. godine dogodila su se tri minska incidenta i tri minske nesreće. U minskim incidentima dva pirotehničara su smrtno stradala, a jedan je zadobio lakše tjelesne ozljede. U minskim nesrećama jedan civil je smrtno stradalo, jedan je zadobio teške tjelesne ozljede, a dva su zadobila lakše tjelesne ozljede, u dvije nesreće nije bilo ozlijeđenih. To su tragične posljedice zagađenosti pojedinih područja mina Republike Hrvatske i zbog toga je ovaj posao razminiranja vrlo važno nastaviti intenzivirati ga kako bi se Hrvatska očistila od mina i građani bili sigurni na cijelom području Republike Hrvatske. Osim ovih neposrednih poslova humanitarnog razminiranja svi sudionici, prije svega Hrvatski centar za razminiranje su radili niz drugih aktivnosti koje indirektno su vrlo važne za sigurnost građana u Republici Hrvatskoj, prije svega kroz pojedine projekte pomoći žrtvama mina, i to je zaista rađeno kroz više aktivnosti, više akcija i puno sudionika, a isto tako je i jačala međunarodna suradnja na ovim poslovima humanitarnog razminiranja, i sigurno je hrvatski model humanitarnog razminiranja prepoznat u svijetu kao kvalitetan, učinkovit, vrši se intenzivna suradnja, ima dosta upita zemalja koje imaju problema sa minskim zagađenjem, i tu Hrvatski centar za razminiranje sigurno može napraviti jedan značajan prodor na međunarodno tržište i osigurati i izvoz znanja i hrvatskih tvrtki koje su angažirane na području Republike Hrvatske. Ukratko to je bilo izvješće o najvažnijim aktivnostima i najvažnijim pokazateljima kak je razminiranje provedeno u 2010. godini na području Republike Hrvatske, vidljivo je praktično da je u svim segmentima plan realiziran sa 100, a u nekim segmentima i više od 100%, i da je Hrvatska sigurnija za ove površine od 67 kvadratnih kilometara i nadamo se da će iduće godine uz dostatna sredstva još jedan značajno veći dio Hrvatske biti očišćen od mina. Hvala vam lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, predstavniče Hrvatskog centra za razminiranje. Evo minski problem iz ovog izvješća državnog tajnika vidimo da minski problem u Republici Hrvatskoj zaista još uvijek postoji i to u značajnoj mjeri, iako je od završetka Domovinskog rata prošlo dosta vremena on još uvijek predstavlja znači i gospodarski i sigurnosni, ali i ekološki problem i prepreka je normalnom životu i razvoju na mnogim područjima Republike Hrvatske. Evo iz izvješća vidimo da je na dan 1. siječnja 2010. godine minski sumnjiv prostor utvrđen u Republici Hrvatskoj iznosio 887,7 kilometara kvadratnih i da je 4,3 kilometra kvadratna područje bilo isključivo zagađeno neeksplodiranim ubojitim sredstvima. Planirana i osigurana financijska sredstva u iznosu od 317,9 milijuna kuna, od čega 267 milijuna za poslove razminiranja, odnosno 84% sredstva ide direktno za razminiranje. A u minskom okruženju kolegice i kolege živjelo je nešto manje od 800 tisuća stanovnika, znači gotovo petina na području 12 hrvatskih županija i stotinjak jedinica lokalne samouprave. Od ukupno minski sumnjivog prostora Republike Hrvatske, gotovo dvije trećine čine šume i poljoprivredne površine, a 16 tisuća i 75 oznaka upozoravalo je na opasnost. Žrtve zaslužuju zaista posebnu pažnju, pa ću reći da od '91. godine do kraja 2010. u tisuću 322 minska incidenta je stradalo tisuću 935 osoba, od toga preko 500 osoba smrtno, a sa teškim tjelesnim ozljedama gotovo tisuću i 100, a 300 osoba sa lakšim tjelesnim ozljedama. Ukupno je stradalo 69 djece, od kojih 12 smrtno, znači u dobi do 18 godina, 36 teško stradalih, 16 lakše. Samo od osnivanja Hrvatskog centra za razminiranje 22 žrtve bile su mlađe od 18 godina, a 5 je poginulih. Stradali su, osim civila i pirotehničari, znači od 1998. godine njih 62, a 25 ih je poginulo, odnosno 26 je poginulih. Svi su oni stradali čisteći prostor od mina, da drugi ne bi stradali. A izvan minski sumnjivog prostora od '91. godine stradalo je 65 djece, uglavnom od neeksplodiranih ubojitih sredstava. No vratimo se evo na izvješće. Cilj je bio, zadaće plana su bile dakle ukloniti minsku opasnost sa površine od 67,1 kilometar kvadratni, a nadalje održavati znači obilježenost cjelokupnog minski sumnjivog prostora, usklađivati aktivnosti edukacije i pomoći žrtvama mina, ali i jačati međunarodnu suradnju. Što je od toga napravljeno i koliko? Evo pa krenimo redom. Znači kroz 183 projekta pretraživanja i razminiranja uklonjena je minska opasnost sa površine od 27,7 kilometara, a u cilju redukcije kroz 17 projekata uklonjena je minska opasnost sa površine od 4,2 kilometra. Općim izvidom koji je rađen u cilju ažuriranja minski sumnjivog prostora izrade projektne dokumentacije minski sumnjiv prostor je smanjen za dodatnih 38,1 kilometar. Dakle ukupno minski sumnjiv prostor je smanjen za 69,9 kilometara, i on je krajem 2010. godine iznosio 815,3 kilometra. Plan je dakle ostvaren, kao što smo čuli od državnog tajnika 2% više od planiranog. Čitavo to vrijeme je održavana obilježenost za 15 tisuća 666 oznaka minske opasnosti i 409 oznaka koje ukazuju na opasnost od NUS-a i koje predstavljaju osnovni element informacijskog sustava. Državni tajnik je govori o površinama po županijama a ja ću samo ukazati na strukturu pretražene i razminirane površine tako da iz tog vidimo da su poljoprivredne površine bile predmet interesa odnosno prvi prioritet ovog plana razminiranja, imale su značajan udio u razminiranju preko 60%, a preko 50% od tih površina činile su oranice što ukupno iznosi 15,5 km od ukupno razminiranih površina. Šume su činile 2,1% i evo ovdje dobro je da šume sudjeluju u financiranju onog najkvalitetnijeg šumskog zemljišta odnosno šumskog zemljišta prvog reda. 12% u strukturi razminiranih površina čini razminiranje proširenog sigurnosnog prostora uz prometnu infrastrukturu, znači u županijama koji imaju veliki broj dolazaka turista, tako su u zadarskoj županiji razminirani širi pojasevi, znači uz cestu Posedarje, Novigrad, Poličnik, prema Pakoštanima sve do zaleđa Sv. Filip i Jakova, Novigrad, Podgradina, ali isto tako u Šibenskoj Drniš, Roški slap, Hrvace, Otočac i Perušić. Vojno gospodarski objekti njih 2,6% znači i Hrvatske vode su investirale u cilju kvalitetne obrane od poplava i to na području Brodsko-posavske i Karlovačke županije. Okućnice su na sreću činile 4% očišćenih prostora to znači da smo negdje pri kraju sa okućnicama, zaštićena područja su činila 1,6% i ostali projekti 2% u što uključujemo i poslovne zone u Zemuniku i Glini i protupožarni pojasevi su također u tim ostalim površinama. Vidimo iz izvješća da je veliki postotak odrađenih površina da se odnosi na prioritete vezane uz socioekonomski razvoj znači preko 70% ukupnih površina odnosi se upravo na socioekonomski razvoj, 27% na sigurnost i na ekološke prioritete 2,8%. Iz izvješća je vidljivo također da su kapaciteti koji su bili uključeni u razminiranje u protekloj godini zaista značajno da se radi o 27 komercijalnih tvrtki, jedna nevladina organizacija ali da se radi o 623 pirotehničara, 64 stroja i 24 psa za otkrivanje mina. Ovi kapaciteti koje vidimo da su značajni oni su zaista potencijal i tu ima prostora za bolju iskorištenost. Što se tiče stručnog nadzora u tijeku obavljanja poslova razminiranja sudjelovalo je 12 pirotehničkih nadzornika i 27 pirotehnički nadglednika koji zaista imaju odgovoran posao obavili su 926 stručnih nadzora tijekom razminiranja u protekloj godini. Evo, želim ovdje istaknuti da je u 2010. godini obavljeno 183 preuzimanja pretraženih i razminiranih područja, što je dobro, to je dobra praksa koja se nastavlja, to je tradicija uručivanja certifikata jedinicama lokalne i područne samouprave da znaju čisto da mogu kvalitetnije planirati područja koja će se ubuduće razminirati. MI u Klubu HDZ-a držimo da zaista treba pojačati nadzor nad kvalitetom radova jer broj ponavljanja poslova iz izvješća iako ih je u protekloj godini bilo samo 7 ukazuje na ozbiljnost ali na broj pronađenih ubojitih sredstava ukazuje na to da tu zaista moramo dati jedan poseban značaj upravo nadzoru nad kvalitetom radova, znači i tijekom razminiranja i nakon razminiranja. Što se tiče financiranja u 2010. godina je bila s najviše osiguranih sredstava iz državnog proračuna i on je povećan 66%, pravne osobe su 23%, također je povećano sudjelovanje pravnih osoba i to su Hrvatske šume i Hrvatske vode, međutim, ono što zabrinjava to je donacije su pale sa 14 na 10, zajam Svjetske banke je konačno iskorišten u protekloj godini on se isto vukao malo više nego što je trebao. Evo, sa ovog mjesta želim zahvaliti svima koji pomažu razminirati prostore Republike Hrvatske, ali i Zadarske županije, znači županije sa najviše stradalih u Republici Hrvatskoj, posebna zahvala Kraljevini Norveške, jer je Norveška narodna pomoć od 2001. godine uložila u razminiranje Hrvatske 110 milijuna kuna i ne samo to nego je na području Zadarske županije gdje su uglavnom bili smješteni osigurala egzistenciju za 40-tak godine koji su radili čitav ovaj period 10-tak godina i osigurali sebi kroz razminiranje i svoju egzistenciju. Što se tiče cijene, čuli smo da je cijena nešto manja za 5,1% u protekloj godini i ona iznosi 7,76 kuna po metru kvadratnom, mislim da se jednostavno iako je tržište, da ne bi smjela stvarno ići ispod ovih cijena jer bi onda moglo se gubiti na kvaliteti. Iako je duži niz godina bio trend smanjivanja žrtava mina u 2009. godini zabilježen je isti broj nesreća kao u 2008. u 6 minskih incidenata stradalo je 7 osoba od toga 3 pirotehničara, ali u 2010. kolegice i kolege nastavlja se na žalost taj trend. U šest minskih incidenata i nesreća stradalo je 7 osoba od toga dva pirotehničara smrtno. I upravo navedeni podaci potvrđuju da je minski problem ozbiljan problem u Republici Hrvatskoj i da stradaju još uvijek i pirotehničari i civili. Podsjetit ću i danas da je od 1991. godine do kraja 2010. u 124 nesreće na svom poslu stradalo 199 pirotehničara, smrtno 59., samo je kolegice i kolege godina 2006. bila bez stradavanja pirotehničara a zadnje stradavanje je bilo prošli tjedan, pa evo i sa ovog mjesta prije tjedan dana je u minskom polju poginuo pirotehničar iz splita pa ovom prilikom sućut njegovoj obitelji kao i onima koji su poginuli u minskim poljima prije njega. Evo, i sa ovog mjesta u ime Kluba HDZ-a želim zahvaliti svim domaćim i stranim donatorima koji su do sada na bilo koji način pomagali žrtvama mina, a zaista je mnogih donatora bilo i nedavno je prošli tjedan smo imali prigodu, Američka komora znači sa manifestacijom za Siguran korak se skuplja i za razminiranje i za pomoć žrtvama mina. Pohvalila bih još izradu brošure koja sadrži sve zakone i propise koji reguliraju prava žrtava mina i njihovih obitelji, web-portal HCR-a, koji omogućava uvid u minsku situaciju ali cijenimo i pokretanje jedinstvene baze podataka o minskim žrtvama ali i izradu akcijskog plana pomoći osobama stradalim od minsko eksplozivnih sredstava i NUS-a od 2010. do 2014. U prvom redu znači da bi se poboljšala kvaliteta života osoba stradalih, a njih je podsjetit ću vas preko tisuću 300 i obitelji stradalih i poginuli, ali i ispunjavanje obaveza prema potpisanoj i Ottawskoj i Konvenciji o kazetnom streljivu. Što se tiče međunarodne suradnje pomak je postignut i želim istaknuti ovdje konkretne aktivnosti kao što je potpisivanje Memoranduma o suglasnosti na području protuminskog djelovanja između državnog tajništva za razminiranje i razvoja Sjeverozapadne obale i Hrvatskog centra za razminiranje prilikom posjete predsjednice Vlade RH Egiptu. Držimo u klubu HDZ-a da su stvoreni svi preduvjeti za značajniju promociju i komercijalizaciju izuzetno kvalitetnih modela razminiranja i financiranja, izvoza znanja, ali i izvoza opreme i strojeva za razminiranje koje zaista već sada imamo. Očekujemo i dovršetak pregovora i početak rada naših tvrtki u inozemstvu. Klub HDZ-a podržava Izvješće o provedbi humanitarnog plana razminiranja evo uz određene sugestije, da se utvrđivanje minski sumnjivog prostora obavi što odgovornije, stručnije i kvalitetnije jer je to upravo osnova na kojoj se baziraju svi planovi razminiranja jedinica lokalne i područne samouprave, a o tome ovisi sigurnost građana učinkovitost razminiranja ali i opravdanost trošenja državnih sredstava ali i donacija. U cilju sigurnosti svih građana, a njih je gotovo petina stanovništva treba nastaviti sa održavanjem oznaka koje upozoravaju na opasnost od mina, a one koji ne poštuju pozvati da to ne čine. Ima prostora i za podignuti postotak donacija i domaćih i stranih i očekujemo da provedbu strategije odnosno novog Nacionalnog programa protuminskog djelovanja do 2019. koju je Sabor donio zajedno sa županijskim koordinatorima i u suglasju sa jedinicama područne i lokalne samouprave provodite sukladno definirano strateškim odrednicama. Pred pirotehničarima još oko 800 km2 minski sumnjivog prostora RH. Evo upravo sam toliko ja '96. kada sam se počela baviti razminiranjem zatekla na području samo Zadarske županije. Za sve oni koji ne vide zaista toliko koliko sada Hrvatska ima imala je Zadarska županija '96. godine. Do sada je na razminiranju RH utrošeno 3,4 milijarde kuna od toga 57% državnog proračuna, ostalo su zajam i donacije. A podsjetit ću vas danas ovdje kolege da je procijenjena ratna šteta vezana za razminiranje u RH iznosila 13,5 milijardi kuna, a od toga 1,8 milijardi kuna samo na području Zadarske županije. Evo, hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba HSS-a gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, zastupnice i zastupnici, poštovani predstavnici Vlade RH. Klub zastupnika HSS-a podržat će Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiravanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2010. godinu. Ukupno gledajući na protuminsko djelovanje u 2010. godini sukladno planu humanitarnog razminiranja i temeljnim zadaćama plana 2010. godina je u realizaciji provedbi najbolja godina do sada. U odnosu na 2009. godinu povećanje je 4,5 km2 unatoč izuzetno nepovoljnim vremenskim prilikama u više perioda kada su radilišta mirovala zbog plavnog i mokrog terena ali i zbog okolnosti uvjetovanih žalbama tvrtki u procesu javne nabave što je mjesecima blokiralo neka nadmetanja. U prilog tome govore i činjenice da je plan prebačen za 5,9% da je zajednici na uporabu vraćena površina razminiranjem i pretraživanjem u površini 31,8 km2 što je rezultat rada hrvatskih tvrtki. Redovitim aktivnostima revizije u utvrđivanju jasne i precizne granice minski sumnjivih poligona putem kriterija određenih standardnim operativnim postupcima minski sumnjiv prostor smanjen je općim izvidom za 38,1 km2 što je rezultat redovitih aktivnosti Hrvatskog centra za razminiranje. Na kraju zajednici je na uporabu vraćeno 69,9 km2. Pozitivnom činjenicom možemo smatrati i realizaciju razminiranja s udjelom 61% poljoprivrednih površina prvog reda, što mi u klubu HSS-a posebno pozdravljamo. Godina 2010. kao i prethodna sa najmanjim je brojem minskih incidenata do sada. No ipak moramo reći da se dogodilo 6 incidenata sa 7 žrtava, 4 civilne osobe i 3 pirotehničara i njihovim obiteljima i ovom prilikom izražavamo iskrenu sućut. Uvažavajući činjenicu da je minski sumnjiv prostor dispergiran u 12 hrvatskih županija i 102 grada i općine možemo ustvrditi da su svi programi edukacije mnogih udruga i institucija u kojima je uloga HCR-a koordinativna, doprinijeli smanjenju minskih incidenata. Nadalje treba istaknuti da interaktivni odnos sa velikim brojem subjekata u procesu revizije općeg izvida također je pridonio tome, kao i posebna briga o postavljanju oznaka minske opasnosti kojih je više od 16 tisuća na cijelom prostoru RH i njihovom stalnom zanavljanju. Neprestano upozoravanje za čuvanje oznaka, molbama da se ne otuđuju, čini se sve da građani budu odgovorni i da poštuju prava drugih. Sigurno su i mediji pridonijeli tome, bilo da su sami prepoznali važnost upozoravanja i pisanja o ovoj problematici, bilo u interakciji sa HCR-om u medijskim kampanjama tijekom godine. Smatramo također u klubu HSS-a pozitivnim davanjem informacija velikom broju korisnika. Položaj oznaka o opasnostima od mina jedan je od temeljnih elementa informacijskog sustava o miniranosti prikazan na zemljovidima miniranosti koji su dostavljeni tijelima državne uprave, jedinicama lokalne i regionalne samouprave, policijskim upravama i drugim pravnim i fizičkim osobama, a broj je gotovo tisuću zemljovida miniranosti formata A0, nekoliko tisuća različitih zemljovida za posebne lokacije, te zemljovida o isključenjima i uključenjima u minski sumnjivom prostoru. 2010. godinu obilježava i veliko korištenje niz portala HCR-a jedinstvene web aplikacije koja je dostupna svim korisnicima u zemlji i svijetu, a na koje je moguće vidjeti ažurno stanje minski sumnjivog prostora i njegovu obilježenost. Aplikaciju je u 2010. godini koristilo više desetaka tisuća osoba, uključujući i turiste koji dolaze. I naravno zbog turista i turističke sezone nadamo se da će i one posljednje minski sumnjive površine biti uklonjene na područjima na kojima boravi veliki broj građana i turista. Povlačenje zajma Svjetske banke br. 7283 HR dalo je dobre rezultate i u 2010. godini omogućilo razminiranje poljoprivrednog zemljišta prvog reda na okrupnjenim površinama te je njegovo potpuno povlačenje i izvršeno. Novi zajam kad bi se mogao ostvariti riješio bi pitanje vrijednog poljoprivrednog zemljišta u istočnoj Slavoniji. Riješeni su u zadanim rokovima svi prioriteti javnih poduzeća Republike Hrvatske za koje su osigurana financijska sredstva. Važno je istaknuti izuzetno velik angažman i dobru suradnju sa Hrvatskim šumama i njihovo povećanje sredstava u 2010. godini, a isto tako i sa Hrvatskim vodama. Na području međunarodne suradnje načinjeni su dobri pomaci, prvenstveno djelovanjem klastera u humanitarnom razminiranju u koje su uključene hrvatske tvrtke HCR, Centar za testiranje, razvoj i obuku. Cilj je uključivanje hrvatskog znanja u pomoć široj protuminskoj zajednici, ali i pružanje gospodarske suradnje sa različitim zemljama pogođenim minskim problemima. U svakoj raspravi Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke ističe, pa to ističemo i u ovoj, da je važno osigurati veća financijska sredstva, poglavito u okviru pretpristupnih i strukturalnih fondova Europske unije u kojima bi razminiranje bilo komponenta uključena u razvojne programe za koje je naravno razminiranje i sam preduvjet. Također to je važno istaknuti zbog obaveze produljenja roka vezano uz Ottawsku konvenciju, ali nadasve zbog sigurnosnih i gospodarskih razloga, kao i zaštite okoliša. Nažalost, financije su uzrok i nezadovoljstva, a ponekad i prosvjeda sindikata i udruge poslodavaca. Smatramo da ne bi bilo dobro prekidati poslove razminiranja, ali smatramo da to ne bi bilo dobro niti zbog tvrtki koje su u strojeve i opremu investirale više od 40 milijuna eura, a da ne govorimo o pirotehničarima koji su doista posebna populacija ljudi koji izlažu svoje živote da bi Hrvatska bila slobodna od mina. Možda je važno i ovdje na kraju ponovno podsjetiti da ova izvješća koja raspravljamo i planove koje donosimo vezano uz razminiranje su izvješća koja nas itekako podsjećaju na razdoblje koje je bilo izuzetno teško za Republiku Hrvatsku, na vrijeme Domovinskog rata koji je bio obrambeni rat, ali u kojem je neprijatelj osim što je uništio mnoge ljudske živote, razorio mnoge domove, mnoge kuće, doista unazadio naše gospodarstvo i gospodarski razvoj, ostavio razasute i mnoge mine koje danas predstavljaju opasnost. To treba istaknuti u vrijeme u godini kada Hrvatska slavi 20 godina svoje neovisnosti, da je doista teško stradala u Domovinskom ratu, da se te posljedice i danas osjećaju i da ove aktivnosti koje provodi i Vlada Republike Hrvatske i Hrvatski centar za razminiranje jesu važne aktivnosti koje doprinose i sigurnosti države i gospodarskoj stabilnosti, ali i daljnjem razvoju na području poljoprivrede i zaštite okoliša. I stoga Klub zastupnika Hrvatske seljačke stranke, kao i uvijek do sada, tim aktivnostima daje punu potporu i podržava ovo izvješće. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Goran Heffer. Nema gospodina Gorana Heffera. Potom je gospođa zastupnica Mirela Holy. Nema gospođe zastupnice. Potom je na redu gospodin zastupnik Branko Kutija. Izvolite. Gdje je Branko Kutija? Nema ga. Gubi pravo. Zatim gospodin Daniel Srb. Nema ga. Zatim je gospodin Jerko Rošin. Nema ni Jerke. Ovo je već set od pet. Zatim je gospodin Petar Mlinarić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Čuli smo ovo izvješće. Iz ovog izvješća vidljivo je da je Vlada Republike Hrvatske još 1998. godine donijela pravilnu odluku da sustavno riješi pitanje protuminskog djelovanja osnivanjem HCR-a, ali osiguravajući stalne i stabilne izvore financiranja prvenstveno putem državnog proračuna u nekoliko zajmova Svjetske banke. 2010. godina sukladno temeljnim zadaćama plana najbolja je godina dosad u realizaciji razminiranih površina danih na uporabu krajnjim korisnicima. Važno je reći da se 26,7% razminiranih površina odnosi na prioritet vezan uz sigurnost 70,5% na socioekonomski razvoj u kojem je poljoprivredno zemljište zastupljeno sa gotovo 60%. Učinjeno je dosta na razminiranju pograničnih pojaseva i preostalih turističkih odredišta, ponajviše parkova prirode i nacionalnih parkova. Ove rezultate bilo je moguće ostvarit kroz stabilne izvore financiranja u državnom proračunu koji je kao i uvijek temelj razminiranja u Republici Hrvatskoj i u 2010. učestvovao je sa 66%. Tu svakako treba pribrojiti sredstva zajma Svjetske banke. Značajna su i sredstva javnih poduzeća u iznosu 23%, a samo na Hrvatske šume otpada 85% tih sredstava. Tijekom godina pad je sredstava iz donacije, a u 2010. godini one su učestvovale sa 10% što nije zanemarivo. Razminiranjem i pretraživanjem realizirano je 31,8 km2 što je rezultat rada hrvatskih tvrtki. Važno je reći da je aktivnost HCR-a u okviru njegovih temeljnih aktivnosti isključeno iz minski sumnjiva prostora 38,1 km2 a da je sav preostali prostor obilježen i označen sa više od 16000 oznaka minske opasnosti. Nije bilo povećanja stradavanja u odnosu na 2009. godinu što potvrđuje činjenica da su obilježavanje minsko sumnjivih područja i pojačani programi edukacije utjecali na to. Uključivanje HCR-a i drugih organizacija čiji je član i osnivač u protuminsko djelovanje na svjetskoj razini vrlo je pozitivno i doprinosi ugledu Republike Hrvatske u svijetu, ali i pruža mogućnost otvaranja naših tvrtki i izvoz i prodaju znanja i tehnologije, kao i različite opreme. Jako povoljna godina i dobri rezultati oni ipak nisu u skladu s nacionalnim programom protuminskog djelovanja koji je osvojio Hrvatski sabor. Poznato nam je da kapaciteti hrvatskih tvrtki osiguravaju znatnije rezultate. Potrebno je stoga osigurati više financijskih sredstava, osigurati punu zaposlenost hrvatskih tvrtki i pratiti nacionalni program. Državni proračun treba i nadalje biti temelj za sigurno i učinkovito razminiranje, ali sredstva treba tražiti ponajviše u fondovima Europske unije, u mnogim hrvatskim poduzećima tražiti veću osjetljivost i društveno odgovorno ponašanje i financiranje za Republiku Hrvatsku i prioritetnih područja razminiranja. Reći ću nešto i o Vukovarsko-srijemskoj županiji iz koje dolazim. Da smo imali prioritete županije za 2010.godinu je bilo uklanjanje minske opasnosti sa oko 3,1 km2 oranica na prostoru gradova Vinkovci, Vukovar i općina Markušica, Nuštar, Stari Jankovci, Tordinci, Trpinja i Vrbanja što je u 2010. godini izvršeno. Iz tog ostvarenja potrebno je istaknuti u cijelosti uklonjenu minsku opasnost sa oranica na Mađarošu u općini Tordinci s područja sjeveroistočnih i istočnih i jugoistočnih gradskih četvrti grada Vinkovaca kao i gradova u gradu Vukovaru. U 2010. godini u cijelosti je uklonjena minska opasnost iz šume Đergalj u gradu Vukovaru čime je omogućeno tvrtki Hrvatske šume gospodarenje šumom, a stanovnicima grada ponovno korištenje gradskog izletišta. Donacijom Vlade SAD-a u cijelosti je uklonjena minska opasnost s područja hrvatsko-bosansko-hercegovačko-srpske tromeđe uz rijeku Savu u općini Drenovci čime su omogućeni Državnoj geodetskoj upravi poslovi obilježavanja državne granice. Isti donator je financirao razminiranje granične tvrtke uz rijeku Savu i općini Drenovci s ciljem omogućavanja graničnoj policiji nadzor državne granice. Hrvatske šume su u 2010. godini investirale u razminiravanje šumskih površina unutar gospodarskih jedinica … [[Govornik se ne razumije.]] u općini Tordinci, Vrapčane u gradu Vinkovci i Dubrave u gradu Vukovaru u veličini 2,5% većoj od planirane početkom godine. Izvršenje ovih poslova u veličini od preko 1,3 km kvadratnih kao i poslova razminiravanja trasa vinkovačke i vukovarske zaobilaznice financiranih od strane tvrtke Hrvatske ceste imalo je najveći utjecaj na prebačaj plana 2009. Vukovarsko-srijemske županije za gotovo 27%. Od ostalih izvršenih poslova ističe se razminiravanje područja potrebnog za izgradnju pročišćivača otpadnih voda u općini Privlaka, te cestovnog pojasa državne ceste D-55 Vinkovci-Vukovar. Dionice od naselja Nuštar u općini Nuštar do naselja Bršadin i općini Trpinja. Ovdje je vidljivo da hrvatska Vlada ulaže napore da što prije ostanemo bez mina i da građani Republike Hrvatske imaju jednu sigurnost. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa evo ga, ovo izvješće koliko je ono važno. Važno je i zbog toga što mi koji živimo u područjima koja nisu minirana možda ne možemo shvatiti što to znači kad u svom okruženju puštaju djecu, a nedaleko od toga je minsko polje. Pa čuli smo i o nesrećama u kojima su stradala i djeca u tim minskim poljima. Čuli smo naravno i za odrasle. Nema tih sredstava koja mogu vratiti i naplatiti ljudski život. Zato je jako važno ovo izvješće i važno je što je u stvarnosti svako ulaganje u razminiravanje. Polazna osnovica za izradu plana za 2010. Bilo je utvrđeno minski sumnjivo područje u veličini od 887,7 km2. Područje isključivo zagađeno neeksplodiranim ubojitim sredstvima u veličini od 4,3 km2 i planirana financijska sredstva u iznosu od 317 milijuna 864,790 kn od čega je za poslove humanitarnog razminiravanja izdvojeno 267 milijuna 035000 kuna. Planom 2010. Bile su određene sljedeće temeljne zadaće. Smanjenje minski sumnjivog područja Republike Hrvatske za 67,1 km. Održavanje, obilježavanosti cjelokupnog minski sumnjivog područja Republike Hrvatske, koordiranje aktivnosti i edukacije o opasnostima od mina i pomoći žrtvama mina i jačanja međunarodne suradnje. Provođenjem svih planskih aktivnosti u 2010. godini ukupno je planirano smanjiti minski sumnjivo područje Republike Hrvatske za 67,1 km2. Iz izlaganja kolegice Marinović čuli smo da je ostalo po sadašnjim podacima još 800 kvadratnih kilometara područja koje je potrebno minski očistiti. Evo to je ono područje koje je rekla kolegica Zadar imao na području ovakve akcije čišćenja. Poslovna razminiravanja kroz 183 idejna projekta pretraživanja razminiravanja uklonjena je minska opasnost sa površine od 27,666 milijuna 554 metara kvadratnih. Ono što bih htjela još reći kakvi su planovi to je gospodin Buconjić rekao. Izvršena su 102 posto. U strukturi razminirane površine, razminiranih površina svakako zauzima najvažnije to su poljoprivredne površine i to one imaju 61,0% poljoprivrednih je površina. A kako i u prijašnjim godinama preko 80% razminiranih poljoprivrednih poljoprivrednih površina su oranice slijede šumske površine sa udjelom od 30%, te makija i krš s udjelom od 9,0%. Obzirom i na namjenu zemljišta najveći dio u razminiranim površinama imaju strukturalno najzastupljenije površine, odnosno poljoprivredno zemljište za koje je iskazan interes za pokretanjem poljoprivredne proizvodnje. I vrlo je važno reći da je to prioritet što se tiče poljoprivrednog zemljišta. Temeljem navedenog u 2010. godini najviše je razminiranih poljoprivrednih površina i to prvog reda oranica u veličini od 15,6 kilometara kvadratnih, a najveća ostvarenja postignuta su u Istočnoj Hrvatskoj i to u Osječko-baranjskoj i Vukovarsko-srijemskoj županiji gdje je razminirana polovica od ukupno razminiranih poljoprivrednih površina prvog reda u Republici Hrvatskoj za 2010. godinu. Ono što bih još rekla a to su oznake za minska polja. Njih je postavljeno negdje 16, više od 16000 tih oznaka ima. Nedavno smo gledali u jednoj emisiji u televizijskom programu problem uklanjanja, odnosno ljudi koji uklanjaju ove oznake koje su postavljene i označene da je ovdje minsko polje i možda je dobro kroz ovakve rasprave apelirati na to da se to ne uklanja, jer je to neobično važno da i stanovnici koji su tamo i djeca na žalost ona su već naučila i znaju što znači oznaka pazi mina, ali i turisti koji dolaze da mogu biti oprezniji i da znaju da nekim područjima, da ne mogu stati, odnosno ne mogu ići ili u šume ili na neka područja. Nekoliko riječi ću reći evo ga i o sljedećem, da su se u 2010. nastavili poslovi razminiravanja područja unutar parkova prirode i to Velebit, i to područja bitnih za planinski turizam. Tako je razminirano područje uz planinski dom na Visočici u gradu Gospiću, u Ličko-senjskoj županiji i pojedinačne lokacije unutar parka prirode u općini Starigrad Paklenica, u Zadarskoj županiji, sredstvima iz državnog proračuna financirano je razminiravanje područja uz naselja Kopačevo, unutar parka prirode Kopački rit, bitnih za bolje provođenje protupožarne zaštite, motrenje ptica i prevencije ptičje gripe u općini Bilje u Osječko-baranjskoj županiji. U 2010. godini uklonjeno je u cijelosti minska opasnost s područja uz naselje Kuselj unutar nacionalnog parka Plitvička jezera, u općini Saborsko u Karlovačkoj županiji. Također je uklonjena minska opasnost sa otoka Stepinac i Debelog Rata kraj Prokljanskog jezera u gradu Skradinu, u Šibensko-kninskoj županiji razminirano je područje buduće turističke zone Prokljan u gradu Skradinu u Šibensko-kninskoj županiji, budućeg turističkog kompleksa u općini Dubrovačko primorje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, kao i područje uz … [[Ne razumije se.]] jezero u općini Hrvace u Splitsko-dalmatinskoj županiji. U Požeško-slavonskoj županiji razminiravano je pakračko gradsko izletište, šuma, kalvarija. Naravno ima još područja koji su u funkciji turizma i turističkih središta, međutim da ih sada ne nabrajam dobro je u ovom izvješću to i pogledati. Naravno da je za sve što se čini prvo potrebno senzibilitet, a drugo i najvažnije to je financiranje, financiranje se provodi putem državnog proračuna, zatim pravne osobe i tijela državne uprave, odnosno investitora, zajmova Svjetske banke i donatora. Ukupno od osnivanja Hrvatskog centra za razminiravanje do 31.12.2010. godine investirano je u razminiravanje 3,4 milijarde kuna. Državni proračun sudjeluje sa 57% u ukupnim sredstvima za razminiravanje sa ukupno 1,9 milijardi kuna. U 2010. godini kao i prijašnjih godina najveći izvor financiranja poslova razminirivanja bio je državni proračun, koji je sudjelovao sa 66%, pravne osobe sudjelovale su u investiranju razminiravanje sa 23%, od čega je na tvrtku Hrvatske šume d.o.o. otpada 70%. Donacije su u ukupnom iznosu sudjelovale sa 10%, dok zajam Svjetske banke sa projektom socijalnog i gospodarskog oporavka od posebne državne skrbi sudjeluje sa 1%. Htjela bih reći koja je važnost uklanjanja mina iz šuma i šumskog područja, posebice iz požarnih putova, jer evo vidimo u jeku turističkih sezona pa evo ga i sada vrlo često se imamo požare, a kad je područje i šumski putovi pod minama zna se koja je tu opasnost još dodatno za ljude. Evo hvala vam lijepo.
Hvala. Jedna replika, gospođa zastupnica Nevenka Marinović.
Ma evo kolegice govorili ste o turističkim i sigurnosti turističkih destinacija, pa želim da od tu ide poruka nekako da su turističke destinacije su čiste, komunikacije do turističkih destinacija su čiste, ono što nije čisto to je označeno, to je izuzetno dobro postavljeno, međutim ono što treba zaista još raditi to je da mnoge turističke atrakcije i zanimljive destinacije trebamo očistiti od mina, i to je ono što zaista trebamo. Veliki pomak imamo i na području evo Velebita, parka prirode Velebit i nacionalnog parka gdje su se VIP.net uključio, znači sa svaku godinu da nekom donacijom, znači VIP.net ali i Kneževina Monako, eto tu je prostor jedan za daljnje kvalitetne projekte i za poziv donatorima da se uključe upravo u te prostore.
Gospođa zastupnica Đurđa Adlešič. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa zapravo ću nastaviti tamo gdje su kolegice stale, možda nešto od tih podataka još jednom podcrtati, jer držim da je važno upozoriti javnost da ta opasnost od mina još uvijek postoji. U Hrvatskoj je do sada stradalo 502 smrtno stradale osobe, oko 2 tisuće osoba je teže ozlijeđeno, a rok za razminiranje po Ottawskoj konvenciji je 2019. godina. Ja ću unijeti dašak pesimizma u raspravu, a to je rok koji je zadan 2019. godina. Ja držim da je taj rok optimističan, da je možda nerealan, upravo zbog činjenice da je državni proračun i dalje onaj koji je najopterećeniji sa stavkama iz razminiranja. Dakle više od 60% sredstava, gotovo do 70 ide izravno iz državnog proračuna. Ne znam nijednu zemlju koja toliko izdvaja za čišćenje mina koliko to odvaja Hrvatska, dok je do 15% između 12, 13, tu negdje je postotak izravnih donacija. Jasno je da su donacije ovih nekoliko godina bile u padu ili u stagnaciji potpuno logično zbog gospodarske krize, ali moram reći bez da polemiziram radi li se o oporavku ili o senzibilitetu da su te donacije u porastu kao što ste maloprije i naveli, naročito vezano uz nacionalne parkove i uz turističke destinacije. Ako podsjetim da je Hrvatska do sada odvojila više od 4 milijarde kuna izravno iz proračuna, bez proračuna javnih poduzeća, ako znamo da je to manje nego što je još potrebno da bismo se do 2019. očistili, onda će potpuno biti jasno zbog čega dovodim u pitanje takav rok, ali ne zato da mislim da smo negdje napravili velike propuste, nego da potaknemo one koji nam još mogu pomoći da bi se taj rok ispoštivao. Ono što smo mogli smo napravili, bar sam tako uvjerena. Prije svega izmjenama zakonodavstva, podsjetit ću samo na jedan zakon koji je mijenjan ove godine, a koji značajno može doprinijeti da se količina minski sumnjivog prostora smanji, a to je Zakon o poljoprivrednom zemljištu. Naime da bi gospodarski subjekti iskazali svoj interes, možda im je najatraktivnije upravo poljoprivredno zemljište, jer se radi o zemljištu koje je 20 godina netretirano, dakle idealno za ekološku proizvodnju. Nove izmjene zakona omogućuju dužu koncesiju, ali da bi bilo potpuno transparentno, i da bi se smanjile zlouporabe ili nadam se potpuno otklonile, određen je rok u kojem to zemljište mora biti razminirano. Međutim, do 2019. godine ako uspijemo nužno je stalno raditi na edukaciji i lokalnog stanovništva koje uz minski prostor živi. Ako se vozite evo samo do Petrinje, dakle sat vremena vi ćete naići na djecu i na ljude koji žive uz minska polja. Dakle takva je situacija u Sisačko-moslavačkoj, Osječko-baranjskoj, Ličko-senjskoj, to su tri najzagađenije da ne pobrojim i ostale županije u kojima je taj problem nešto manji, nužno je konstantno raditi na edukaciji i stanovništva ali i posebnih ciljanih skupina kao što su lovci i posebno pirotehničari. Naime, sve ove godine došlo je do određene rutine ljudi koji uz ta polja žive pa i onih koji na tim poslovima rade, a rutina je u svakom poslu opasna a u ovom poslu poebno, gdje doista može odnijeti živote, i zato je nužna edukacija na kojoj se intenzivno radi i ono što me veseli da se gospodarski subjekti javljaju sa svojim interesima da pojačaju sredstva na programima edukacije. Ne samo edukacije stanovništva i određenim županijama nego i edukacije svojih zaposlenika koji na takvim poslovima rade, nastojim izbjeći reklamu bilo koje od tih tvrtki koje takve poslove rade. Možda je potrebno reći nešto o čemu HCR govori a to je podatak da hrvatski model razminiranja, vjerojatno se ne želite sami hvaliti, jedan od najboljih ne u europi nego najboljih u svijetu i to ne prema procjenama koje oni sami govore, nego prema procjenama Ženevskog međunarodnog instituta koji naš model razminiranja nudi po čitavom svijetu i naši stručnjaci, pirotehničari su doista oni koji će jednog dana biti sjajan izvozni proizvod i m islim da o tome trebamo govoriti, a iskreno se nadam da šteta koja se u jednom periodu dogodila ove godine ako je vezana uz damping cijene koje su se javljale na natječaj, a posebno nekih drugih institucija. jer se događalo da cijene padaju oko 3, 4 kune dakle na cijenu koja je jeftinija od košenja trave. I to je vrlo opasan podatak koji je unio puno, čini mi se puno nemira i držim da su se nadležne institucije tim podatkom zabavile. Ponoviti ću samo nešto što su kolegice spomenule da bi bilo potpuno jasno, dakle bez obzira na 16 tisuća tabli koje istina povremeno nestaju bivaju ukradene zbog toga mogu izazvati nesigurnost, mi smo zemlja koja je potpuno sigurna ako se poštuju oznake, zato što HCR ima obvezu zakonsku, ne znam ni jednu zemlju koja ima takvu obvezu, redovitih obilazak tabla i obnova tih tabli, a krađa takvih tabli je kazneno djelo. I to je važno upozoriti onima koji te table izgledaju ili iz ovih ili onih razloga privlačena, da osim što ugrožavaju tuđe živote zato mogu biti adekvatno sankcionirani. Dakle, potpuno smo sigurni turistički u onom dijelu gdje se turisti kreću, gospodarski i na prometnicama i moram reći da kolegica je maloprije spomenula Velebit, radi se i o nekim drugim nacionalnim parkovima, koji će uskoro biti dostupni turistima koji do sada na ta mjesta nisu mogli ići, zato potpora ovom Izvješću i nadam se da će se povećati stavka donacije a priželjkujem jednog dana smanjenje stavke državni proračun. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine glavni tajniče, predstavnik centra. Ja ću ovom svom izlaganju reći nešto o svojim prijateljima, ljudima koji su pirotehničari koji danas zarađuju čvrst krug, većina njih je danas razvojačeni branitelji iz Domovinskog rata i oko tih površina odnosno cijena. Kaže da je cijena 9,5 kuna po kvadratu bila u 2010. godini za jedan metar kvadratni, pa se onda pitam kada bi tisuće izletnika išlo u nekakve šume i na nekom grmu od nekoliko kvadrata ili jednoj akaciji zarasloj vidjeli 10 kuna, vjerojatno 99% od njih svi bi okrenuli leđa nitko ne bi uzeo tih 10 kuna a kamoli ušao u minsko polje. Znači sredstva koja su se prikupila donacijom od osoba ili proračuna su utrošena na ovih 67 kvadratnih kilometara što je smanjilo sa 31. prosincom na 815 km kvadratnih velike površine koju još trebamo u narednih 7, 8 godina očistiti i mislim da bi se trebao taj rok smanjiti što prije jer vidimo da svake godine ljudi gube živote da li zbog toga kao pirotehničar ili oni koji su slobodni ući u ta sredstva. Još jedanput ću ponoviti i mislim da treba ponavljati stalno, ne treba odustajati od toga, koliko je ljudi poginulo i koliko je bilo incidenata u 91. godini od rata, podaci govore da je to 1322 incidenta, zasigurno je bilo više jer dio tih koji se dešavalo u borbenim sektorima nisu ni prijavljivani a kaže da je stradalo 1935 osoba zasigurno od ovoga vraga koje se zove mine, sada daleko veći broj ljudi u republici Hrvatskoj, i poginulo je, znači to su podaci koje mi imamo, o 501 osobe, ja sam siguran da je daleko veći broj tih ljudi koji su stradali. Kako centar funkcionira od 98. godine imamo pokazatelje da je 226 incidenata bilo, da je stradalo 305 da je poginulo 113 ljudi, tjelesno oštećeno 125, … [[govornik se isključio, ne razumije se.]] da je poginulo 25 pirotehničara, 22 djece je stradalo, 5 djece poginulo. Zašto ponavljam ovaj dio, iščitavajući sve tablice u ovom izvješću možemo vidjeti da je Vlada Republike Hrvatske sa svoje, do kraja 2010. godine iz proračuna dala 57% ili skoro 2 milijarde kune, a sve ostalo je išlo na milijardu i 400 milijuna. Pa onda možemo vidjeti u 2010. godini kako su naša poduzeća koja su privatizirana danas dobro posluju, kako su bila škrta i njihove uprave kada je u pitanju 2010. godina pa prije toga za razminiranje, mogu navesti samo nekoliko primjera velike reklame banaka pred sam dnevnik koje idu u gledanim emisijama, da su te novce dali ili dio novaca da su dali za razminiravanje zasigurno bi bilo manje ljudi stradalo, zasigurno bi manje površine bilo i zasigurno bi se stranci koji prolaze kroz RH kroz ta područja koja su bila ratom zahvaćena, kada vide tablu "Pazi, mine", da im se krv sledi. Nisu na to naučili jer smo mi bili u ratu i dan danas živimo na tim područjima. Ali kada uzmemo jednu Poštansku banku, jedan HEP, jedan JANAF, Zagrebački holding koji je godinama dijelio šakom i kapom nema na što nije dao, ne vidim ga u 2010. barem ja ne vidim. Podravka, o duhanskoj industriji da ne pričamo ili o našim pivovarama koje reklamiraju "Karlovačko, društvena mreža" ili "Žuja je zakon" mislim da bi bio daleko veći zakon i bolja društvena mreža da se dio tih sredstava da, da ne pada kvadrat na 3,5 ili 4 kune za jednog pirotehničara koji ulazi u jedan kvadrat sa mogućnosti da pogine, da ostane invalid ili da mu još strada kolega koji se do njega nalazi, da ne pada ispod 10 kuna. I ovo je sramotno i zasigurno da ne pričamo T-com koji uzima od svih nas toliko novaca da nisu u stanju na godinu izdvojiti po jedan milijun, milijun i pol kuna za ovaj dio da se Hrvatske očisti prije 2019. godine, da to bude 2015., 2016. godina i da nam više ne stradaju ni pirotehničari da nam ne stradaju civili, naši građani, a da naši pirotehničari svoja iskustva nažalost znači prenesu van granica u one zemlje gdje je rat završio ili danas još traje. Evo moja potpora svakako izvješću, ali morao sam kazati ovaj dio jer smatram da je to posve malo novaca za ovoliko velike površine koje su još neočišćene, a da ne pričam da je to premalo novaca za te ljude koji čiste te mine i siguran sam da ne bi nitko uzeto 10 kuna sa jednog grma koji je neočišćen, a kamoli ušao u njega da nema tih 10 kuna. Hvala lijepo.
Prelazimo na Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiravanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2010. godinu. Predlagatelj Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Izvješće o provedbi plana humanitarnog razminiravanja i utrošenim financijskim sredstvima za 2010. godinu. Molim uključimo se i glasujmo o izvješću. Ovo izvješće je prihvaćeno jednoglasno sa 77 glasova. Dobro jutro gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo 24. sjednicu sa dnevnim redom, odnosnom točkom dnevnog reda koju smo već i najavili u petak, a to je - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje "Projekta integracije trgovine i transporta" u Luci Ploče, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 896 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za pomorstvo, promet i veze. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Gospodin Mario Babić državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture. Izvolite.