Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, prisutni predstavnici Savjeta ministara BiH i međunarodnih organizacija, poštovani predstavnici medija srdačno vas pozdravljam i otvaram 8. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednici je prisutno 14 delegata, od kojih 5 iz bošnjačkog naroda, 4 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Gospodin Dragan Čović iz opravdanih razloga nije u mogućnosti da pristupi početku sjednice, ali imamo najavu da će se priključiti u toku njenog trajanja. Za 8. sjednicu Doma naroda predložen je sljedeći D n e v n i r e d: 1. Usvajanje Zapisnika sa 7. sjednice Doma naroda; 2. Delegatska pitanja i odgovori na delegatska pitanja; 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju; 4. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal Predsjedništva BiH broj: 01,02-16-1- 867/11 od 03.08.2011.; 5. Izvještaj o reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal Kancelarije za reviziju institucija BiH broj: 01-16-1-1071/11 od 13.10.2011.; 6. P olugodišnji pregled realizacije aktivnosti iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Evropsko partnerstvo sa Bosnom i Hercegovinom za period od 01.01.2011. do 30.06.2011., materijal Savjeta ministara BiH broj: 03/4-06-909/11 od 31.08.2011.; 7. I zvještaj o stanju sprovođenja Privremenog sporazuma/Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju za period od 01.01.2011. do 30.06.2011., materijal Savjeta ministara BiH broj: 03/4-06-909/11 od 31.08.2011.; 8. Informacija o procjeni implikacija pristupanja Republike Hrvatske Evropskoj uniji, materijal Savjeta ministara BiH broj: 01,02-06-1132/11 od 02.11.2011.; 2 9. Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2010. godinu; 10. Izvještaj o radu Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2010. godinu; 11. Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2010. godinu; 12. Izvještaj o radu Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH za 2010. godinu; 13. Izvještaj o radu Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH za 2010. godinu; 14. Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku za 2010. godinu; 15. Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj za 2010. godinu; 16. Izvještaj o radu Zajedničke komisije za evropske integracije BiH; 17. I zvještaj o radu Zajedničke komisije za administrativne poslove za period od 01.01. do 31.12.2010. godine; 18. P rijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure izbora četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta, prijedlog Zajedničkog kolegija oba doma, broj: 01,02-50-12-18-6,1711 od 08.12.2011.; 19. Prijedlog zaključaka Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u vezi sa mandatom članova Upravnog odbora BHRT-a iz srpskog i hrvatskog naroda; 20. D avanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Hašemitske Kraljevine Jordan o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak; 21. D avanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Savjeta ministara Republike Albanije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze i dohodak na imovinu i sprečavanju utaje poreza; 22. D avanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Malezije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak; 23. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi sa “IPA Jadranskim programom prekogranične saradnje” u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći; 24. D avanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Grčke Republike o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na porez na dohodak i imovinu; 25. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Zajedničke konvencije o bezbjednosti zbrinjavanja istrošenog goriva i bezbjednosti zbrinjavanja radioaktivnog materijala; 3 26. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Irske o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak i poreze na dobit od imovine; 27. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Savjeta ministara Republike Albanije o rješavanju duga Republike Albanije i namirivanju iznosa na računima po osnovi robne razmjene između Republike Albanije i bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije; 28. D avanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između KfW-a, Frankfurt na Majni, Njemačka, i Vlade Švajcarske Konfederacije, koju predstavlja Državni sekretarijat za ekonomske odnose (SECO), i Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, kojeg predstavlja Ministarstvo finansija i trezora, za 900.000 evra za pripremu programa – Vodosnabdijevanje i upravljanje otpadnim vodama u BiH II (Tuzla, Zenica, Travnik) koji se finansira posebnim sredstvima Vlade Njemačke i sredstvima Vlade Švajcarske; 29. D avanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske komisije u vezi sa višekorisničkim programom Tempus u okviru IPA-ine komponente pomoći u tranziciji i izgradnji institucija za 2010. godinu; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu u okviru Državnog programa IPA 2009 za Bosnu i Hercegovinu – Infrastruktura za vodu i otpadne vode - između Evropske investicione banke i Bosne i Hercegovine; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti obrazovanja i nauke; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicione banke – Projekat bolnice Republike Srpske - A. Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda. Da li se neko javlja za riječ i ima li prijedloga izmjena i dopuna ovog dnevnog reda? Nema prijavljenih na mojoj evidencionoj ploči. Hvala. Ako nema izmjena i dopuna dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasa u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 7. sjednice Doma naroda Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nema prijavljenih. Glasamo o Zapisniku sa 7. sjednice, molim. 4 Zahvaljujem se, po ovoj tački dnevnog reda u prvom krugu od prisutnih 14 delegata, za je glasalo 14 delegata, što znači iz Federacije 9, iz Srpske 5. A pošto postoji i opšta i entitetska većina konstatujem Zapisnik sa 7. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja
Uvaženi gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Ja nisam zadovoljna odgovorom koji sam dobila od Ministarstva vanjskih poslova, svoje pitanje ponavljam, tražim detaljan izvještaj o učincima ekonomske diplomatije Ministarstva vanjskih poslova BiH, jer smatram da odgovor sačinjen na osam stranica jasno ne odražava ono što jeste, odnosno nije učinjeno u području ekonomske diplomatije. Zahtjevam precizan, precizan odgovor za period 2006. – 2010. godina. A njihov odgovor da Zakon o Ministarstvu vanjskih poslova je poslat i zaprimljen u Predsjedništvo BiH, sad da preformulišem i dakle taj, to pitanje postavljam Predsjedništvu BiH – Kada će biti donešen Zakon o Ministarstvu vanjskih poslova? Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegici Kapetanović. Vaša konstatacija će zajedno sa stenografskom bilješkom biti prenesena utvrđenim adresama. Za riječ se javio uvaženi kolega Josip Merdžo. Kolega Merdžo izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege i svi ostali ja vas pozdravljam, dakle činjenica je da sam dobio odgovor na zastupničko pitanje, međutim ono što je tretirano u tom zastupničkom pitanju nije u ovome Domu 5 niti u ovome Parlamentu završilo, niti otpočelo svoju sudbinu, na način kako je to naložio Ustavni sud BiH. Podsjećanja radi radi se o nalogu da se u roku od 6 mjeseci, a taj rok je istekao prije par dana, pristupi izmjenama Izbornog zakona koji tretiraju određene stvari kad je u pitanju izbor vijećnika u Gradskom vijeću Grada Mostara. Obzirom da postoji dovoljno vremena do momentra raspisivanja izbora, ja apeliram evo i na Kolegij oba doma da se to pitanje ponovo razmotri i uputi u proceduru, koliko imam informaciju Međuresorno povjerenstvo je razmatralo to pitanje, međutim nije bilo konsenzusa. Dakle do momenta raspisivanja izbora mi imamo sasvim dovoljno vremena da Parlament BiH ispoštuje Odluku Ustavnog suda BiH i u tom smislu bi molio evo i Kolegij Doma naroda, odnosno Zajednički kolegij da poduzme dodatne napore kako bi Odluka Ustavnog suda bila ispoštovana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolega Merdžo. Gospođa Krišto nije prijavila svoje učešće, uredu. Sada počinjemo sa sljedećim sadržajem ove tačke dnevnog reda, postavljanjem novih delegatskih pitanja. Za riječ se javio uvaženi kolega Krunoslav Vrdoljak. Izvolite kolega Vrdoljak.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Imam dva pitanja, prvo je Vijeću ministara i tiče se jezera akumulacionog Buško blato na prostoru Livna i Tomislavgrada. Naime već duže vremena od '91. pa i prije toga naknada za korištenje te hidroakumulacije koju bi trebalo da izmiruje HEP Republike Hrvatske lokalnoj samoupravi, a i državi BiH je potpuno neprimjereno. Naime ta naknada se vrši još uvijek po osnovu zakona Federacije o izdvajanju dijela dohotka firmi koji koriste hidroakumulacije i to se svodi na razinu nekih 5 miliona maraka trenutno za Općinu Livno i Tomislavgrad, a to je po logici stvari možda jedna desetina stvarne naknade. Primjera radi, zadnji dokument, akt koji regulira tu materiju je Rješenje Ministarstva okoliša Hrvatske zajednice Herceg Bosne iz '96. godine, od tada Republika BiH ne radi ništa kad je to u pitanju. A primjera radi instalirana snaga na Buškom jezeru, odnosno na hidrocentrali koja koristi vode Buškoga jezera je nešto veće nego što je to Hidrocentrala Plat, odnosno Dubrovnik. Ta centrala koristi vode iz Trebinja, a instalirana je dubrovačkoj regiji, naknade Republici Srpskoj za tu dakle manje instaliranu snagu je 70 miliuna maraka godišnje, a Livno i Duvno dobiju oko 5 miliona. Pitanje dakle, Vijeću ministara – Da li ima namjeru da međudržavnim ugovorom regulira pitanje odnosa HEP-a i Republike BiH, jer to bi trebala ipak da bude državna razina? I drugo pitanje, to je pitanje, kao član Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost imao sam priliku dobrano da upoznam rad ovih naših sigurnosnih agencija, ministarstava i td. pitanje se upućujem Ministarstvu obrane, naime u tim, na tim sesijama moglo se primjetiti da pripadnici Oružanih snaga iz reda srpskog naroda su apsolutno nezadovoljni stanjem i odnosom kad su u pitanju njihova prava u odnosu na prava druga dva naroda. Primjera radi od 2007. do danas 6 unaprijeđeno je od čina vojnika do čina generala 744 Bošnjaka, 846 Hrvata i 200, samo 230 Srba. Čini mi se da ovo nije dobro stanje i da nešto treba regulirati kad je ovo u pitanje. Razlog za ovo je drugačije rješena mirovinska prava po osnovu Zakona mirovinsko invalidskog osiguranja RS i Federacije, ali je činjenica da ovo bojim se neće dugo trajati. Pitanje dakle Ministarstvu obrane, rješenja, prijedlozi rješenja postoje i nude se Ministarstvu obrane – Da li radi išta na rješavanju ovog problema?
Zahvaljujem se gospodinu Vrdoljaku. Naravno da će pitanja biti proslijeđena, delegate molim da uzmu u obzir da je trajanje za, vrijeme potrebno za postavljanje jednog pitanja 3 minuta. Dakle, eto radi nas možda da se držimo tog okvira. Zahvaljujem se. Za riječ se dalje javila uvažena kolegica Borjana Krišto. Izvolite gospođo Krišto.
Hvala lijepo.
Ja Vas molim samo da pričekate, možemo li ponoviti proceduru pošto vidim da je sada Vaša prijava uklonjena sa mog monitora. Je li imate signal, upaljeno je, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege izaslanici, uvaženi članovi Vijeća ministara, ministri, zamjenici, dragi gosti sve vas skupa srdačno pozdravljam i ja u okviru ove točke dnevnog reda želim postaviti jedno izaslaničko pitanje Ustavnom sudu Federacije BiH, a ono glasi: Koliko je odluka Ustavnog suda Federacije BiH izvršeno, odnosno implementirano, a koliko nije izvršeno imajući u vidu da je sukladno Ustavu Federacije poznato tko je zadužen za izvršenje istih? Naime, svi organi u Federaciji BiH dužni su u okviru svojih nadležnosti koje su utvrđene Ustavom i zakonom provoditi odluke Suda, organ koji je obvezan izvršiti odluke Suda dužan je i obavjestiti o poduzetim mjerama s ciljem izvršenja odluka Suda. Obzirom na činjenicu da Ustavni sud Federacije BiH u slučajevima nepostupanja, odnosno kašnjenja u izvršenju ili izvješćivanju Suda o poduzetim mjerama donosi rješenja kojim se utvrđuje da odluka Suda nije izvršena. U tom kontekstu pitam, da li su u slučajevima neizvršavanja odluka poduzete propisane mjere i da li su donesena rješenja dostavljena nadležnom Tužiteljstvu, odnosno drugom organu nadležnom za izvršenje kojega je Sud odredio? U kojoj su fazi prethodno navedeni pravni postupci? Hvala lijepa. 7
Zahvaljujem se gospođi Krišto. Za riječ se javila uvažena kolegica Nermina Kapetanović, izvolite Nermina.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Upućujem pitanje Vijeću ministara BiH – Kada će Vijeće ministara BiH donijeti odluku o osnivanju Fonda za potporu porodicama nestalih osoba u skladu sa članom 15. stav 2. Zakona o nestalim osobama objavljenim u „Službenom glasniku BiH“ broj 50/4? Dakle, u skladu sa članom 15. Zakona o nestalim osobama, a u svrhu osiguranja sredstava i realizacije prava članova porodica nestalih osoba osnovan je Fond za potporu porodicama nestalih osoba BiH. Stavom 2. istog člana utvrđeno je da će odluku o osnivanju Fonda u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona donijeti Vijeće ministara BiH. Zakon o nestalim osobama stupio je na snagu 17. novembra 2004. godine. I od tada do danas Vijeće ministara nije donijelo navedenu odluku. Iako je u odlukama Ustavnog suda BiH utvrđena obaveza Vijeća ministara BiH da ispoštuje ovu zakonsku obavezu, to do danas nije učinjeno, pa stoga tražim od Vijeća ministara BiH da dostavi pismeni odgovor na moje delegatsko pitanje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se kolegici Kapetanović. Za riječ se javio uvaženi kolega Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje biće upućeno Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Prema podacima u BiH je za prvih 11 mjeseci ove godine uvezeno oko 33, 33.650 tona mesa i klaničkih proizvoda u vrijednosti od oko 120 miliona KM. Domaći proizvođači na ukupnom tržištu mesa učestvuju sa svega 10 do 15% u najtežoj situaciji su domaći proizvođači koji se isključivo oslanjaju na domaću stočarsku proizvodnju. Interesuje me sledeće: Da li je ovaj uvoz kontrolisan i da li je utvrđen kvalitet uvezenog mesa i šta je moguće preduzeti i da li se šta preduzima da se stimuliše domaća proizvodnja i da se smanji debalans u spoljnotrgovinskom prometu u ovoj oblasti? Tražim pismeni odgovor, hvala.
Zahvaljujem se kolega Rodiću. 8 Za riječ se dalje javio uvaženi kolega Krstan Simić, izvolite gospodine Simiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo moje pitanje je upućeno Savjetu ministara, pošto resornog ministra ovdje u ovom momentu nema i glasi: Da li BiH preduzima kakve aktivnosti i može li se tu uraditi više da se čim prije pristupi izgradnji mosta između BiH i Hrvatske u zoni Novske kako bi dobili jednu modernu saobraćajnicu koja bi povezivala, koja bi povezivala BiH sa autoputem na jednom primjerenom mjestu? Hvala. Pismenim putem.
Hvala kolega Simiću. Za riječ se javio uvaženi kolega Mehmed Bradarić, izvolite kolega Bradariću.
Hvala. Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, gosti, dobar dan svima. Ja imam jedno pitanje i dve inicijative. Prvo pitanje upućujem Vijeću ministara, odnosno Ministarstvu finansija i trezora, Svjetska banka procjenjuje da stanje u BiH postaje alarmantno i da bi rast BDP(?) u BiH u idućoj godini mogao biti sa 1%, a situacija bi mogla biti još i gora ako se situacija u euro zoni proširi. Kako se BiH priprema za vrlo izvjesne negativne efekte krize i da li ima naznaka za nastavak aranžmana MMF-a i Svjetske banke? Inicijativa, ova godina je kalendarski na izmaku i u njoj smo radili po, nismo radili po programu, što je možda i razumljivo ako se uzme u obzir period našeg konstituisanja, ne bi bilo razumljivo i dobro ukoliko bi u 2012. godini radili bez makar okvirnog programa, pa predlažem da Kolegij doma predloži jedan takav okvirni program i jedan takav dokument i dostavi nama na razmatranje i usvajanje. Ne mislim da on treba biti disperziran, može to biti jedna obična mustra koja će biti živa stvar tokom čitave godine i koja će sasvim sigurno pretrpjeti i korekcije. I druga inicijativa, institucije države uključujući i ove parlamente vrve od nepotizma, dakle od rođačkih, prijateljskih metoda zapošljavanja u njima. Praksa pokazuje da to nisu najpametniji i najvrijedniji zaposlenici, a dobra su podloga za mehanizme zaustavljanja ili usporavanja određenih za društvo korisnih aktivnosti. Predlažem da Kolegij oba doma Parlamenta BiH utvrdi metod i način zaustavljanja i utvrđivanja količine nepotizma, a da nakon toga svi zajedno ovdje odredimo jasne principe barem djelimične eliminacije. Naravno u pismenoj formi sve tri ova. 9
Zahvaljujem se kolega Bradariću. Za riječ se javio uvaženi kolega Mladen Ivanić, ako mu neko nije pitanje, možda u međuvremenu.
Hvala predsjedavajući. Jednim dijelom pitanje je povezano sa ovim što je gospodin Simić govorio, a meni je drago da ja i on slično razmišljamo.
Generacija ste.
Da li generaciski i politički o tom po tom. Moje pitanje je malo drugačije formulisano, a stigao je evo ministara, koliko sam ja njega prošli put shvatio kad je govorio o Koridoru 5c BiH i Hrvatska počinju praviti most na Svilaju, gdje nema autoputa, a istovremeno završen je autoput od Maglajana do Save a nema mosta. I sad je moje pitanje – Da li mi zaista živimo u zemlji u kojoj se mostovi prave gdje nema autoputa, a ne prave gdje ima autoputa i šta Ministarstvo misli učiniti da se to promijeni?
Svako sebi most pravi. Hvala. Uvaženi kolega Hasan Bećirović, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja sam ustvari inspirisan pitanjem kolege Krune i ja bi samo proširio ovo pitanje. Dakle, Vijeću ministara – Šta je Vijeće ministara uradilo na naplati očiglednih potraživanja od Republike Srbije i Republike Hrvatske u korištenju zajednički izgrađenih hidroenergetskih objekata i hidroenergetskih akumulacija BiH? Želim da kažem da ovaj ugovor Herceg Bosne nije jedini dokument koji tu reguliše. BiH, Srbija i Hrvatska su u izgradnji zajedničkih energetskih objekata imale ugovore o njihovom korištenju i eksploataciji, međutim ti ugovori se ne poštuju. I od rata na ovamo susjedne države neovlašteno koriste u cjelini te hidroenergetske objekte bez da se obeštećuje BiH. Iz tog razloga ja tražim da Vijeće ministara konačno to pitanje razriješi jer se radi o potraživanjima koja iznose po nekim procjenama čak i iznad 5 milijardi maraka. Hvala lijepo. 10
Hvala gospodine Bećiroviću. Za riječ u vezi sa ovom tačkom dnevnog reda nema drugih prijava. Pa s obzirom na poslovničke odredbe stekli su se uslovi da pređemo na tačku tri. Ad. 3. Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH na 7. sjednici održanoj 27.07.2011. godine usvojio je Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju sa dva amandmana, Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH je na 5. sjednici održanoj 14.09.2011. godine usvojio Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju u predloženom tekstu. Na 5. sjednici Doma naroda održanoj 14.09.2011. godine u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje saglasnosti o identičnom teksu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju imenovani su: magistar Nermina Kapetanović, gospodin Josip Merdžo i gospodin Staša Košarac. Zajednička komisija za usaglašavanje teksa navedenog zakona na sjednici održanoj 30.11.2011. godine postigla je sporazumo o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju te je o tome sačinila Izvještaj o kojem danas treba da se izjasnimo. Predstavnički dom je na 15. sjednici, održanoj 8.12.2011. godine, usvojio Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju. Otvaram raspravu. Da li ima prijavljenih za diskusiju? Ne, zahvaljujem se. Prelazimo na glasanje. Zahvaljujem se. Po ovoj tački dnevnog reda, u prvom krugu, od prisutnih 14 delegata, za je bilo 14 delegata. Iz Federacije 9, iz Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem Izvještaj Zajedničke komisije oba doma o postizanju saglasnosti o identičnom tekstu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju, je usvojen. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2010. godinu, materijal Predsjedništva BiH
Ako sam ja dobro vidio, ne znam da li sam dobro razumio. Ali najveći dio ovde aktivnosti, piše realizacija aktivnosti prolongirana sa ovog na ovaj period. Svaka skoro, barem ovo što sam ja vidio. To praktično znači da se onda ništa nije radilo ili vrlo malo uradilo. Ima onih koji su iz 2008. pomjereni na 2011. a mi kao nešto pričamo o Evropi i o aktivnostima, kao svi smo nešto skoncentrisani. Ima tu stvari koje uopšte nisu političke. Ne mogu da shvatim da je recimo upravljanje otpadom politički problem i da bi, jedino ako se nećemo svađati oko toga čija je to nadležnost, da li države ili entiteta. Moguće da je i to razlog, ali zaista ima stvari koje su, koje je moguće uraditi, koje ne traže nikakvu veliku političku saglasnost, kompromis i koje su korisne svima a koje se prolongiraju. 13 Da li je to prolongiranje posljedica neformiranja Savjeta minsitara ili nečeg dugog, postavlja se pitanje. Iako u tehničkom mandatu i ovaj Savjet ministara može ako hoće raditi i čitav niz stvari koje su, posebno one koje su korisne ... koje su političke osjetljive, može da uradi puno više nego što je to ovde napravljeno. Hvala. Mene kao delegata u ovom Domu zaista zabrinjava ovo što kažem, na aktivnostima uglavnom piše prolongirano sa, na. A mislim da to apsolutno, ali apsolutno nije dobro ni za koga, a pogotovo ne za u cjelini građane BiH i oba njena entiteta.
Zahvaljujem se gospodinu Ivaniću. Za riječ se javio, uvaženi kolega Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Nakon ove diskusije kolege Ivanića, ja mislim da ima potrebe da se malo skrene pažnja na i Mišljenje komisije i stanje Izvještaja. Zaista, treće ažurirano Partnerstvo je ipak, odnosno kreirano za BiH krajem 2007. godine. imajući u vidu i srednjoročne i dugoročne prioritete, Partnerstvo je trebalo biti već realizriano. Najveći broj prioriteta je prolongiran. I mi smo kao Komisija ustanovili u Izvještaju, dakle, pod tačkom 2. za najveći broj prioriteta navedeno je da su rokovi prolongirani, pri čemu nije obrazloženo ili nisu dovoljno obrazloženi razlozi prolongiranja, uz konstataciju da pregled inače pokazuje zabrinjavajući mali broj realiziranih prioriteta iz Partnerstva. Slijedeća stvar na koju skrećem pažnju iz ovog Mišljenja je, da smo mi iz svih ovih razloga na Komisiji jednoglasno zaključili da je neophodno da pregled realizacije prioriteta za naredni izvještaj, za narednih pola godine, odnosno za ovih pola godine ove godine, .... ove godine jer se ovo što smo razmatrali odnosilo na prvih pola godine ove godine. Dakle, da ovo drugo polugodište treba da sadrži razloge prolongiranja, stepen provedenosti od prioriteta. Jer inače u Izvještaju u opisnoj tamo strukturi urađeno je nešto ali nema ocjene, je li to manjim dijelom provedeno je li polovično ili potpuno. I na kraju, mi tražimo da u ovom Izvještaju Vijeće minsitara dostavi i aktivnosti na riješavanju prioriteta koji su označeni kao otvorena pitanja. Dakle, sa ovakvim Izvještajem Vijeća ministara zašto je nešto prolongirano, koji su razlozi, u kojoj mjeri je provedeno i šta se planira uraditi, mislim da će se moći povesti jedna kvalitetna rasprava o kojoj je kolega Ivanić govorio u kojoj mislim da treba ovaj ton da ide kada bude slijedeći izvještaj. Hvala. Zato predlažem, predlažem dakle, da mi primimo k znanju ovaj Izvještaj, takav kakav jeste, ali da ovo Mišljenje Komisije sa zaključcima, predložimo da usvoji Dom. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Genjcu. 14 Nema drugih prijavljenih diskutanata. Zaključujem raspravu po ovoj tački dnevnog reda i prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem se. Po ovoj tački dnevnog reda u prvom krugu, od prisutnih 14 delegata, 13 je glasalo za, 1 je bio protiv, uzdržan niko. Iz Federacije 8 za, 1 protiv, a iz Republike Srpske 5 za. Imajući u vidu da postoji i opšta i entitetska većina, konstatujem da je Polugodišnji pregled realizacije aktivnosti iz Akcionog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Evropsko partnerstvo sa BiH za period od 01.01.2011. do 30.06.2011. godine, primljen k znanju. Prelazimo na tačku sedam, Ad. 7. Izvještaj o stanju sprovođenja Privremenog sporazuma, Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju za period od 1.1.2011. do 30.6.2011.godine, a što je materijal, molim, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja ih nemam u ovom, ja se izvinjavam. Imamo jednu poslovnički riješivu situaciju. Dakle, u evidenciji koja postoji kod Sekretarijata, konstatovano je da su to zaključci Komisije koji nisu predloženi Domu na usvajanje, jer kaže ovako. Čitaću, Zajedničko povjerenstvo, hrvatska je verzija. Zajedničko povjerenstvo za evropske integracije na 3. sjednici održanoj 11.10.2011. godine, razmatralo je Polugodišnji pregled realizacije aktivnosti iz Akcijskog plana za realizaciju prioriteta iz dokumenta Evropsko partnerstvo, razdoblje 01.01. do 30.06.2011. godine, s informacijom o njegovojizradi. Te, nakon provedene rasprave, usvojilo slijedeće zaključke. Pa se zaključci nabrajaju od 1 do 4. I kaže se da je izvjestiteljicu na sjednicu Zastupničkog doma imenovane Vesne Krstović Spremo a izvjestiteljem na sjednici Doma naroda, imenovan Halid Genjac. Gospodine Genjac, dakle vrlo smo radi da zaključkom uredimo ovo stanje, tako da se omogući dakle izjašnjavanje o svemu ovome, ako je to prijedlog vaš kao izvjestioca. Izvolite. Samo trenutak, moram da vam odobrim diskusiju. Izvolite.
Ma naime, ima tu malo poslovničke, ali Poslovnik predviđa da komisije kao nadležne dostavljaju mišljenja i izvjetšaje Domu. U ovom slučaju Komisija za evropske integracije kao nadležna komisija razmatrala je Izvještaj i dostavlja Domu Mišljenje. Ja mislim da bi dobro bilo ovo Mišljenje staviti na usvajanje, jer usvajanjem Mišljenja, usvajaju se zaključci.
Dakle, konstataciju da mislite da bi bilo dobro, ja ću shvatiti kao da predlažete.
Tako je. 15
Dobro. Sada bih poslovnički bilo uredu, da prvo usvojimo zaključak kojim ovo omogućavamo, s obzirom da nije u redovnoj proceduri išlo na ovakav način, pa vas ja pozivam ukoliko nema potrebe da diskutujemo o ovome, a mislim da ipak nema, da pristupimo usvajanju zaključka kojim se dopušta mogućnost da prijedlog gospodina Genjca dakle, uđe u ovu tačku dnvnog reda kao prijedlog za usvajanje ovih zaključaka, izvolite. Zahvaljujem se. Po ovom prijedlogu zaključka kojim se praktično uređuje ovo pitanje, usklađivanjem sa postojećim Poslovnikom, mislim da je u skladu sa članom 146. Poslovnika Doma naroda. Dakle, u prvom krugu od prisutnih 14, 14 delegata glasalo je za. Iz Federacije 9, iz Srpske 5. Postoji i opšta i entitetska većina i konstatujem da je ovaj zaključak usvojen. Sada, imajući u vidu da ovo do sada nije bilo dio materijala koji je bio u vidu prijedloga, pročitaću zaključke koje je predložila Zajednička komisija za evropske integracije. 1. Pregled pokazuje zabrinjavajuće mali broj realizovanih prioriteta iz Evropskog partnerstva u izvještajnom periodu. 2. Za najveći broj prioriteta navedno je da su rokovi prolongirani, pri čemu nije obrazloženo ili nisu dovoljno obrazloženi razlozi prolongiranja. 3. Lista prioriteta koji su ranije označeni kao otvorena pitanja, potpuno je izostavljena. 4. Smatramo da je potrebno da preglede realizacije prioriteta za idući izvještajni period, to je od jula do decembra 2011.godine, sadrži detaljnu informaciju o stanju svakog prioriteta iz Akcionog plana na dan 31.12.2011.godine, uključujući razloge odlaganja, stepen provedenosti prioriteta, u zagradi (manjim dijelom, polovično ili potpuno) i treće, aktivnosti na riješavanju prioriteta koji su označeni kao otvorena pitanja. Sada bez dodatne diskusije, imajući u vidu da smo diskusiju zaključili, prelazimo na izjašnjavanje o predloženim zaključcima. Zahvaljujem se. Dakle, po ovoj tački dnevnog reda, u izjašnjavanju o predloženim zaključcima od strane Zajedničke komisije za evropske integracije, u prvom krugu od prisutnih 14 delega, za je glasalo 14 delegata. Iz Federacije 9, iz Srpske 5. Pa, konstatujem da postoji i opšta i entitetska većina, te su predloženi zaključci Zajedničke komisije za evropske integracije, onako kako su pročitani, usvojeni. Prelazimo na slijedeću tačku dnevnog reda, Ad. 7. Izvještaj o stanju sprovođenja Privremenog sporazuma/Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju za period od 01.01.2011. do 30.06.2011. godine, materijal Savjeta minsitara BiH 16 Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za evropske integracije BiH. Predstavnički dom je usvojio Izvještaj. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije, gospodinu Halidu Genjcu ako želi? Prije toga bih molio samo da riješimo jednu dilemu. Gospodine Bećiroviću, ja imam vašu prijavu za učešće u diskusiji ili, molim, po
Da.
Po ovoj tački dnevnog reda? Nakon što završi gospodin Genjaca naravno, dobro uredu. Molim vas, da ne bih ja bio u nedoumici da prijave, samo dajte, kada akžemo da smo otvorili raspravu. Čisto da ne mislimo da je povreda Poslovnika ili neka druga stvar u pitanju. Gospodine Genjac, izvolite.
Ma samo poslovnički, dakle naše Mišljenje imaju svi delegati, ja se neću zadržavati na tome, ali i oko ovog Mišljenja i oko Izvještaja o implikacijama pristupanja Hrvatske, ulaska Hrvatske u EU, isti je proceduralni problem. Dakle, Komisija je dostavila svoje Mišljenje, ja bih vas zamolio da na isti način mišljenja stavite na izjašnjavanje jer mislim da sadrži kvalitetne zaključke. Hvala.
Zahvaljujem se gospodine Genjac. Nećemo morati na isti način jer sada imamo urednu poslovničku proceduru i ja ću sada pročitati ove zaključke, imajući u vidu da se tu uvijek radi od ove bilo koje od tačaka dnevnog reda. Dakle, Mišljenje o Izvještaju o stanju provođenja Privremenog sporazuma, Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju za razdoblje januar do juna 2001. godine. Zajednička komisija za evropske integracije je na 3. sjednici održanoj 11.10.2011. godine, razmatrala Izvještaj o stanju provođenja Privremenog sporazuma, Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, razdoblje 01.01. do 30.06.2011. godine s Informacijom o njegovoj izradi, te nakon provedene rasprave usvojila slijedeće zaključke koje predlaže ovom Domu na usvajanje: 1. Izvještaj pokazuje da se obaveze iz Privremenog sporazuma uglavnom uredno sprovode. 2. Stanje sprovođenja obaveza iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, pred njegovo ...stupanje na snagu zabrinjavajuće, posebno zbog kršenja dvije tačke, pa novi red, a) Odredadba člana 2. odnosno zbog nesprovođenja presude Suda iz Strazbura u predmetu Sejdić i Finci protiv BiH. b) Odredbe člana 70. koji se odnosi na proces usklađivanja zakonodavstva BiH sa zakonodavstvom EU, prioritetno iz područja unutrašnjih tržišta i drugih područja vezanih za trgovinu i c) Odredaba člana 71. koji se odnose na sistem državne podrške. 17 3. Smatramo potrebnim da Savjet ministara BiH odlučno pristupi izradi programa integrisanje BiH na EU, dokumenta u kojem bi se na temeljit i sistematičan način utvrdio program pripreme BiH u svim područjima za njeno pristupanje EU. Gospodine Genjac, to je to je li tako? Zahvaljujem se. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako želi? Ne želi. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda i riječ dajem uvaženom kolegi Hasanu Bećiroviću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Izvinjavam se na tehničkim smetnjama.
Ja se vama izvinjavam.
Al smo vini danas. Ja bih ustvari ovaj, htio da se osvrnem na ovaj dokument iz jednog ugla kojim bih htio da pocrtam čak i onu slijedeću tačku dnevnog reda koju imamo, ali i ovu prethodnu. Naime, mi znamo da su dokumenti u približavanju BiH EU pored međunarodnih sporazuma i Evropsko partnerstvo kao preporuke koje imaju snagau, ja bih rekao analitičkog pristupa primjeni odredaba iz Privremenog sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Pored toga mi zaboravljamo da imamo pored tog Ackonog plana i Akcioni plan o provedbi odredbi Privremenog sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Bili smo obavezni uraditi i program prioriteta koji nažalost nije urađen. I bili smo obavezni otpočeti, odnosno uraditi program integrisanja. Kad sva ta dokumenta zajedno promatramo, tek onda možemo govoriti cjelovito o našim aktivnostima koje smo uradili u procesu približavanja EU. Iz tog razloga ja bih se samo u ovom trenutku osvrnuo na oblast ekonomije i unutarnjeg tržišta. Dakle, neću govoriti o onim ostalim poglavljima i pokušaću da ilustrujem koliko je ustvari katastrofalno stanje u ispunjavanju tih obaveza od strane naših nadležnih organa. I pokušaću dočarati šta je to imalo za reflekcije u području ekonomije u BiH. Naime, mi smo u primjeni Privremenog sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Evropskog partnerstva uglavnom išli neuravnoteženim pristupom. I autor ovog materijala se hvali da je ispunio sve mjere kada je u pitanju liberalizacija domaćeg tržišta. A mjere koje su trebale da obezbjede regulaciju domaćeg tržišta i dizanje konkurentnosti domaće proizvodnje, ni jedna nije izvršena. Šta smo time napravili? Doveli smo našu privredu razorenu ratom, sa zaostalim tehnologijama, znanjima itd. u poziciju da vodi rat na tržištu sa visokokonkurentnim industrijama odnosno privredama i naravno, to je osuđeno na propast. Rezultat toga je činjenica da je BiH od zemlje koja je prije rata imala suficit u robnoj razmjeni s inostranstvom, za zadnjih 10 godina ostvarila deficita u robnoj 18 razmjeni u iznosu od 65 milijardi maraka. Dobili smo nekonkurentnu privredu i imamo ozbiljan problem integrisanja tržišta BiH u tržište EU. Ja ću uzeti samo jedan segment kao primjer u tom ... Mi smo u području standardizacije i certificiranja toliko zaostali da nije problem, sad će nam ispast što Hrvatska ulazi u EU, naprotiv ja to smatram jako pozitivnim, nije problem što Hrvatska ulazi u EU, nego je problem što mi nismo spremni za robnu razmjenu sa EU. Nemamo međusobno potpisane bilateralne sporazume o priznavanju certifikata. Šta to znači? Reći ću vam ja. To znači da naša roba kada izlazi na hrvatsko ili srbijansko tržište, uvoznik ne priznaje certifikat BiH, nego moramo certifikacijsku kuću ili EU ili zemlje uvoznika platiti, a mi kada uvozimo robu, mi priznajemo certifikat njihov. Došli smo u poziciju da polako BiH postaje skladište roba susjednih zemalja i to roba sumnjivog kvaliteta. Da je to tako, potvrdiću samo na jednom primjeru. Jedan od proizvoda koji je potpuno pogrešno deklarisan iz susjedne zemlje, gdje deklaracija ne odgovara sadržaju, zabranjen je za promet u susjednoj zemlji, u BiH nije. Dakle, je li nama cilj da mi primjenom odredbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Evropskog partnerstva itd. našu zemlju još više učinimo potčinjenom, razvijenim ekonomijama ili da dižemo našu ekonomiju i činimo je što je moguće konkurentnijom ekonomijama evropskih zemalja. Na temelju ovoga kako su naši nadležni organi radili, ja imam utisak da se radi ili o krajnjoj nekompetentnosti ili o zlim namjerama. Jer nemoguće je, nemoguće je voditi taj postupak tako nesinhronizovano. Mi moramo što prije graditi institucionalni okvir, uspostavljati institucije i obezbjeđivati našoj privredi uslove koji će joj sutra biti dostatni za konkurenciju na evropskom tržištu. Činjenica da mi iz Hrvatske uvozimo čini mi se preko 2 milijarde vrijednosti roba, iz Srbije milijardu i ne znam ni ja koliko, da je skoro uvoz iz te dvije blizu 4 milijarde a da je izvoz od prilike polovina o tome, trebala bi da zabrine i te zemlje što mi ovako sporo napredujemo u izgradnji nstitucionalnog okvira i izgradnji institucija, pogotovo u području priznavanja certificiranja proizvoda u BiH. Bilo bi vrlo zanimljivo da nam neko kaže koliko mi danas imamo referentnih laboratorija za kontrolu kvaliteta i da li je to dovoljno da bi naša privreda mogla nesmetano da izlazi na tržište EU i da se takmiči bar u onome u čemu smo konkurentni sa tim privredama. Iz tog razloga ja lično mislim da bi bilo uz ove informacije vrlo uputno napraviti jednu analizu primjene CEFTA sporazuma, ovog Regionalnog međunarodnog trgovinskog sporazuma, efekata primjene i problema u primjeni tog Sporazuma. Jer, i taj Sporazum je trebao da bude predpostavka, preduvjet za ovo što slijedi, integrisanja našeg tržišta iz regionalnog u evropsko tržište. Ilustracije radi, ja ću vam reći da je samo recimo jednom analizom u Asocijaciji poslodavaca, utvrđeno da i pored primjene tog CEFTA sporazuma mi imamo oko 100 identifikovanih vancarinskih barijera u susjednim zemljama kod izvoza naše robe. Ja razumijem susjedne zemlje. One i na taj način štite svoje proizvođaće i svoja radna mjesta. Ali ne razumijem odgovorne organe ove zemlje. Zašto to isto ne čine? Mi ni jednom nismo osim u jednom slučaju i to je vrlo diskutabilno, primjenili odredbe CEFTA sporazuma u uslovima kada utvrdimo prekomjerni uvoz, a imamo instrumente u tom Sporazumu, niti smo primjenili mjere reciprociteta prema susjednim zemljama, kao da se ne radi o našoj privredi. 19 Ja se bojim, zaista se bojim da ukoliko ovako nastavimo, sa ovakvim debalansnim pristupom u primjeni odredaba Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, da ćemo konačno i uništiti vlastitu privredu i zemlju ostaviti potpuno ovisnu o uvozu. Nemoguće je naravno iz ovoga izaći na ovim kriterijima. Kriterij razvoja temeljen na uvozu i potrošnji je osuđen na propast. Mi moramo brzo promijeniti koncept razvoja i krenuti od proizvodnje i izvoza kao temeljnih odrednica u razvoju zemlje. A ovo su nam instrumenti u rukama sada. Zbog toga ja predlažem, ovo što je i Komisija inače radila, da se kod najmanje šestomjesečno kako stoji, izvještava u primjeni ovih sporazuma i Akcionog plana u Evropskom partnerstvu, ali i CEFTA sporazuma, da se nadležni organi zaduže i učine daleko odgovornijim u pristupu i realizaciji ovome, da se tačno u izvještajima kaže ko to nije ispunio koji zadatak, zašto i da Parlamentarna skupština ustanovi i oblike odgovornosti za neprovođenje toga. U krajnjem slučaju radi se o međunarodnim sporazumima. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Bećiroviću. Za riječ se dalje javio uvaženi kolega Mehmed Bradarić. Izvolite gospodine Bradariću.
Ja sam bio pripremio nešto malo priče i za štivo 5. i za štivo 6. i 7. i 8., prihvatajući rizik da budem dosadan, znači prepričavajući ono što piše tu ili da budem još dosadniji ako sve to prepričam, a ne predložim bilo kakav zaključak, ili možda najdosadniji ako sve to uradim i predložim nešto što, evo godinu dana slušamo svi. I onda sam atletskim troskokom odustao od svega toga. Ali onda odete u Brisel, bili smo juče i prekjuče sinoć smo se vratili, i onda saznate jako puno, doznate jako puno, a narodna kaže "što čovjek više zna više i pati". Mogu vam reći da, bez ikakve patetike, od sinoć puno više patim i puno više sam nesretan zahvaljujući onome što smo čuli juče i prekjuče. Zaključili smo da je BiH jedna velika laboratorija, možda čak i jedina u Evropi u kojoj imate dobre tehnologe, dobre laborante. Doris Pac je najbolji tamo laborant, ona zna sve šta se dešava u BiH i više od nas koji živimo tu i ne možemo se mi na nju ljutiti zato što nam je kao učiteljica tamo održala predavanje. Ali imate laboranata koji dođu recimo iz Rumunije koji je član Parlamenta, koji nema pojma šta je u BiH, on je već izmislio tri entiteta, dva konstitutivna naroda i vi sa njim morate pričati. I nije problem što ne zna 700 delegata, poslanika tamo u Parlamentu Evrope, nego je problem što ne znaju ljudi koji imaju zadatak da probleme ovdje rješavaju i td. I onda shvatite da je on jedan snob, a takvih je jako puno, on gore mi dole i onda vam dođe da sami sebe jedete ko ona žaba, zmija, šta je ne znam ni ja, urogor i td. od muke. Doris Pac kaže da, ona se zalaže da, u BiH ne bude investicija. I ona priča tamo svojim poslodavcima, nemojte ići u BiH ulagati jer je zona nesigurna. Nesigurno je. I mi smo pokušali nju ubijediti i razuvjeriti da to baš i nije tako, kroz neke firme koje se zovu "Hajdelberg" koje se zovu, kako se zove, "Prevent" i td., ali ne vrijedi, jednostavno ne vrijedi puno. 20 Čuli smo jednu, sami smo je sebi preveli, jednu morbidnost koja kaže - vama u BiH bit će i narednih godina teško, a vjerujte da je to samo za vaše dobro. Znači, dobro je što će biti teško i što neće biti investicija. Dobro je što se ne borite protiv korupcije. Oni to pitanje postavljaju i isključuju iz svih tih važnijih pitanja i td. I onda sami sebe pitate šta je moje, eto sutra kad dođemo ovdje, šta je moje, da kažem šta je moje što, da učinim, upravo vraćam se na onaj početak gdje sam rekao da ne kažem nešto što se već sluša, čuje godinu dana i td. ili godinama i td. Ja sam spreman, a oni su nam i rekli, kažem oni nemojte da ih jednostavno omalovažavamo važni su, ja sam spreman pa neka me i moja partija, neka me i ne znam ko hoće udari po ušima i td., sva tri ova dokumenta za koja oni kažu da su ključna, da ih opet ne ponavljam, potpisati i prihvatiti kao što očekujem da to i drugi urade. Vjerujte mi, to je samo način da počnu s nama razgovarati i da nam bude bolje i da pobježemo iz ovoga siromaštva. Siromaštvo je izvor svih belaja, izvor svih nesreća, dakle mi pravimo te nesreće. I kažem, vraćam se ponovo na to, spreman sam bilo šta uraditi. A siguran sam da bilo šta ne uradimo, ovim građanima u ovoj državi neće ni grama biti lošije, iako se mi pravimo važni da donosimo nekakve revolucionarne odluke i td., koje ljudi ne znaju čak ni kako se zovu. I još jedno moje zapažanje kroz ovo juče i prekjuče, inače prošle ove aktivnosti, svagdje u Evropi, pa evo imali smo primjer Hrvatske gdje Vlada Hrvatske tjera Direkciju, svoju Direkciju za evropske integracije da im pripremi što više materijala. U ovom slučaju je kod obrnuto, kod nas Direkcija to radi, traži i čini mi se jedina, traži od Vlade da pripremi što više materijala. Ona to nažalost ne čini. I evo ja koristim priliku da i gospođu Savić i gospođu Ravnjak, kao čelne ljude Direkcije i pohvalim. Eto toliko.
Hvala gospodinu Bradariću. Zajedno smo bili i vidim da jutros vrijedi ono - svuda pođi svojoj kući dođi. Zahvaljujem se. Tako isto pozdravljam i dolazak gospodina Čovića, prvog zamjenika predsjedavajućeg koji se pridružuje ovoj sjednici. Nema drugih prijavljenih za učešće u ovoj raspravi.
/nije uključen mikrofon/
Molim.
Javila se direktorica Nevenka Savić.
21 Oprostite gospođo Savić, ja nisam vidio da ste podigli ruku, samo naravno izvolite, samo za svečano govorite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Uvaženi delegati Doma naroda, zahvaljujem se prije svega na pozivu za vašu današnju sjednicu i evo čini mi se da bi se ipak trebalo referirati na par stvari iz izlaganja uvaženog delegata Bećirovića, a naravno zahvaljujem se gospodinu Bradariću na ovim lijepim riječima na račun Direkcije i drago mi je da se to ipak prepozna, Gospodin Bećirović se u svom izlaganju referirao na više stvari. Neke od tih stvari nisu u direktnoj nadležnosti Direkcije, ali evo u pogledu izrade programa integrisanja koji je u samoj tabeli predstavljen kao jedna od aktivnosti koja nije izvršena. Mislim da sam dužna reći da je još sredinom prošle godine Savjet ministara zadužio Direkciju za evropske integracije da započne konsultacije oko izrade programa integrisanja. Program integrisanja je dakle jedan strateški dokument koji sadrži sve naslove AKI-a podijeljene prema nadležnim institucijama za harmonizaciju zakonodavstva iz dakle, tih direktiva sa rokovima. Ovakav dokument su pod različitim nazivima imale sve zemlje kandidati, ali mi smatramo da je jako bitno u BiH početi što ranije sa izradom ovakvog strateškog dokumenta jer će praćenje harmonizacije zakonodavstva, kad takav dokument bude izrađen, biti mnogo jednostavnije. Takođe pitanje nadležnosti između institucija, kako horizontalno tako i vertikalno po nivoima vlasti, je prilika da se u ovakvom dokumentu razriješe. I sve dok se s tim ne počne nećemo ni znati tačno gdje su problemi, pa prema tome će ih teško biti u kasnijoj fazi prevazilaziti. Takođe Vi ste govorili o konkurentnosti domaćih proizvoda. Ja se u velikoj mjeri slažem s Vama, ali mislim da je možda potrebno reći da su prvi put ove godine prilikom održavanja pododbora za unutrašnje tržište i konkurenciju, predstavnici Evropske komisije rekli da je primijećena diverzifikacija naših proizvoda, kao i povećanje nivoa konkurentnosti, znači proizvoda koji se izvoze. Slažem se s Vašom ocjenom oko naše nesposobnosti da uspostavimo potrebna tijela za, znači i certifikaciju i sve ostalo što je potrebno da bi se naši proizvodi mogli naći na tržištu EU, ali vjerujte to na neki način postaje začarani krug. Dakle, potrebno je uraditi program integrisanja. Njemu prethodi jedna odluka o mehanizmu koordincije. Takođe, potrebno je usvajati AKI i raditi na izgradnji institucija. I sve to tako u nekom momentu se nađete u situaciji da ne znate šta je prvo, šta je drugo, a čini nam se da sve stoji. Kad je u pitanju izgradnja institucija, ja bih vam samo, evo jedan detalj rekla. Predstavnici Evropske komisije nama kažu, kada su tri baltičke zemlje pristupale EU, oni su se dogovorili gdje će, u kojoj će zemlji koja laboratorija biti, da se ne bi, znači ti kapaciteti koji zahtijevaju zaista značajna finansijska sredstva, predvidjeli recimo u sve tri zemlje, jer nema potrebe. Čak ponekad oni koriste i njemačke laboratorije. Onda dođete u BiH gdje se traže dvije ili eventualno tri laboratorije, što je njima vrlo teško shvatiti i kao posljedica toga, rekli su nam dok ne budemo imali državnu strategiju za infrastrukturu kvaliteta gdje će se znači dogovorom i te stvari regulisati, nećemo imati 22 nikakva IPA sredstva predviđena u narednim godinama za, znači čitavu oblast infrastrukture kvaliteta, što znači nama dalje otežava ili poskupljuje našim proizvodima, poskupljuje naše proizvode ili im definitivno gotovo i onemogućava pristupe evropskom tržištu. Za ova pitanja, mislim da bi bilo takođe jako dobro zatražiti informaciju od Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, kao i o pitanju CEFTA-e, jer je to njihova nadležnost, tako da, evo ja sam samo toliko htjela reći. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženoj gospođi Savić. I napominjem samo, radi svih ovdje prisutnih delegata koji će odlučivati, da je zaključak koji je predložila Zajednička komisija za evropske integracije o pristupu izrađivanju programe integrisanja, vezan za obavezu Savjeta ministara. Tako da u ovom slučaju sigurno neće doći do nedoumice o kojoj ste u startu Vašeg obraćanja govorili. Za repliku, odnosno pardon, ispravku krivog navoda javio se uvaženi kolega Hasan Bećirović. Izvolite gospodine Bećiroviću.
Ja naravno cijenim vrijeme svih ovdje prisutnih i gospođi direktorici bih rekao samo da ja ni jednom riječju nisam spomenuo Direkciju. I ja sam tek sad zabrinut poslije Vašeg istupa. Jer ne znam šta ćemo imati regulisati u kvalitetu, dok mi to uradimo. Ovo što sam ja govorio više je bilo upućeno Vijeću ministara odnosno Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Direkciju ja zaista nisam spomenuo. Nažalost, moram reći da sam ja jako frustriran i ulogom Direkcije kao nekog tijela koje postaje statistička baza odgovornih za provođenje ovih sporazuma, a ne kreator ili sukreator, preciznije rečeno, tog procesa. Ili recimo, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, da bi izbjeglo veliki problem, veliko područje u kome treba da sutra mi postignemo što veću konkurentnost, mala i srednja preduzeća, pokušava da ga zakonom izmjesti Direkciji za ervopske integracije koja blage veze s tim nema i td. Zaista nisam, kad sam govorio nisam mislio na Direkciju nego sam mislio na sve odgovorne. Ako ste me slušali, ja sam govorio o odgovornim organima i tijelima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Bećiroviću. Zaključujem diskusiju po ovoj tački dnevnog reda. Prelazimo na izjašnjavanje. Prvo glasamo o samom izvještaju. Hvala. Po ovoj tački dnevnog reda u prvom krugu od prisutnih 15 delegata, za je glasalo 13 delegatam, 1 delegat je bio protiv, a 1 delegat uzdržan. Iz Federacije 8 za, 1 protiv, 1 uzdržan, iz RS- a 5 za. Konstatujem da postoji opšta i entitetska većina, pa tako da je Izvještaj o stanju sprovođenja 23 Privremenog sporazuma/Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju za period od 01.01.2011. do 30.06.2011. godine, usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o zaključcima koje je predložila Zajednička komisija za evropske integracije. Zahvaljujem se. Po ovim zaključcima u prvom krugu od prisutnih 15, za je bilo 14 delegata, 1 uzdržan. Iz Federacije 9 za, iz Srpske 5 za, iz Federacije 1 uzdržan. Uz postojanje opšte i entitetske većine konstatujem da je prijedlog zaključaka usvojen. Ali moram da pitam, izuzev ukoliko neko iz Kluba bošnjačkog naroda ima primjedbu što je glasanje gospodina Tihića verifikovano usljed njegove odsutnosti, a da nije povukao karticu. ____________(?) Ima. Imate primjedbu. Ja molim da tehnička služba karticu eliminiše iz sistema. Bilo bi loše, dakle da predsjednik jedne od najvećih stranaka bude verifikovan kao neko ko nije podržao ovakve zaključke. Gospodine Genjac vidite da mislimo o dobrobiti svih naroda. Zahvaljujem se. Sad molim da ponovimo glasanje. Po ponovljenom glasanju, po predloženim zaključcima od prisutnih 14 delegata, 14 delegata je bilo za. Iz Federacije 9 za, iz Srpske 5 za. Pa pošto postoji i opšta i entitetska većina konstatujem da su prijedlozi zaključaka Zajedničke komisije za evropske integracije po tački 7. usvojeni. Prelazimo na tačku osam, Ad. 8. Informacija o procjeni implikacija pristupanja Republike Hrvatske Evropskoj uniji, materijal Savjeta ministara BiH
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pažljivo sam pročitala Informaciju Vijeća ministara. Cijenim sve ono što su uvažene kolege iz Direkcije evropskih integracija, na čelu sa gospođom Nevenkom Savić, uradile. Ja inače cijenim rad Direkcije, ali ono što me brine je vrlo ignorantski odnos kompletnog Vijeća ministara u odnosu prema Direkciji evropskih integracija. Ono što me brine je nespremnost Vijeća ministara BiH da prijedloge zakona koje šalju u parlamentarnu proceduru ne usaglašavaju sa AKI kominite, a to je njihova obaveza, obaveza BiH, dakle koja proističe iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i našeg odnosa prema EU. I evo ovu priliku koristim da kažem, da dakle izrazim svoje nezadovoljstvo da pozovem, dakle postojeći saziv da Vijeće ministara, da ih pozovem da pokušaju da uobzire vrlo dobru volju, vrlo stručan kadar u Direkciji evropskih integracija i njihovu spremnost da uistinu korigiraju prijedloge zakona koji dolaze u parlamentarnu proceduru u skladu sa AKI-em. To se do sad nije dešavalo. Vrlo često oni ignorišu njihove prijedloge i ja mislim da je to krajnje politički nekorektno i da nije dobro za ubrzanje puta BiH prema EU. Što se tiče ovog Izvještaja ja mislim da, i na tragu mojih zastupničkih pitanja koja sam postavljala proteklih nekoliko sjednica i današnja moja diskusija će biti usmjerena u pravcu nekog podsjećanja nas svih koji sjedimo ovdje. I vrlo je žalosna činjenica da iz Vijeća ministara nema gotovo nikog, ne računajući Direkciju evropskih integracija. I to pokazuje koliko je ignorantski njihov odnos prema vrlo problematičnom trenutku u kome se BiH nalazi. 25 Dakle, za one koji nisu tu iz Vijeća ministara, ako treba ja ću predočiti ovaj tekst svoje diskusije u pismenoj formi. Pitanje je da li su pročitali uopće Izvještaj iako su glasali za njega. Hrvatska predstavlja najznačajnijeg vanjskotrgovinskog partnera BiH sa učešćem u ukupnom izvozu od skoro 15%, govorim o 2010. godini, i učešćem od 18,80% u ukupnom BiH izvozu. Agroindustrijski sektor je posebno značajno u vanjskotrgovinskoj razmjeni BiH sa Hrvatskom i učestvuje sa 16% u ukupnom ivozu BiH u ovu zemlju. Dok uvoz agroindustrijskog sektora iz Hrvatske čini 29% ukupnog uvoza iz Hrvatske. Ulaskom Hrvatske u EU možemo očekivati značajno smanjenje izvoza BiH, posebno određenih grupa proizvoda iz agroindustrijskog sektora u Hrvatsku. BiH ima veoma malo, gotovo uopšte nema vremena da dođe do rješenja s obzirom na to kako će punopravno članstvo Republike Hrvatske u EU početi 1. jula 2013. godine, s tim da će primjena propisa i procedura početi od januara 2013. godine. BiH sa Republikom Hrvatskom ima neriješene imovinsko pravne odnose gdje još nije potpisan sporazum između dvije države. Hrvatska ne poštuje ni Aneks G Međunarodnog sporazuma o sukcesiji, pa je to razlog da se povrat imovine, posebno pravnih subjekata, i dalje odvija pred sudovima. Posljedica toga je da se procesi vode nedopustivo sporo. Bosanskohercegovačka strana od Republike Hrvatske potražuje evidentiranih 1.750 hiljada metara prostora u različitim oblicima. Veliki je broj otvorenih pitanja i u slučajevima prekogranične saradnje. Iako BiH sa Hrvatskom ima čak 1.001 km međudržavne granice, Sporazum o granicama nije potpisan. Još je neriješen slobodan pristup teritorijalnim vodama kod Neuma, a i dalje je ostalo otvoreno pitanje tranzita kroz Luku Ploče. Važnost veze bosanskohercegovačke privrede i Luke Ploče, slobodan pristup međunarodnim vodama te povezanost Neuma sa ostalim turističkim destinacijama u zemlji i ostalim dijelovima BiH, potpuno su jednako važni koliko je povezanost Dubrovačkog područja sa ostatkom Hrvatske. Kao što je poznato, prema sadašnjim rješenjima, postojat će nažalost svega dva granična prijelaza između BiH i Republike Hrvatske, odnosno na vanjskim granicama EU preko kojih će se proizvodi biljnog i životinjskog porijekla moći izvoziti. Mislim na Staru Gradišku i Metkoviće. To će povećati transportne troškove i smanjiti konkurentnost naših proizvoda. Prilikom razgovora o utvrđivanju broja graničnih prijelaza pokazana je potpuna neprincipijelnost, kako hrvatske strane tako i Evropske komisije. Bosanskohercegovačka strana tražila je da se osigura 7 graničnih prijelaza za izvoz poljoprivrednih proizvoda, ali ni Hrvatska ni Evropska komisija nisu pristali na takva rješenja. Ocijenjeno je kako se radi o veoma skupim projektima za koje trebaju značajna sredstva, a vlasti u BiH nisu još ništa poduzele kako bi na vrijeme osposobili 2 granična prijelaza koji moraju biti operativni najmanje 6 mjeseci prije ulaska Republike Hrvatske u EU, odnosno do početka 2013. godine. Ništa bolje stanje nije u oblasti elektroenergetike. Prisutan je neriješen problem u raspodjeli električne energije na hidroelektranama na Trebišnjici, a nije riješeno ni pitanje Buškog jezera. Ipak najpogubnije stanje može biti za BiH ekonomiju i kompanije koje se bave izvozom ako se ne naprave i ne provedu adekvatne mjere u oblasti trgovinskih odnosa između BiH i Hrvatske odnosno EU. BiH, kao što svi znamo, neće moći izvoziti sve što je do sada izvozila, odnosno ostalo bi da je moguće plasirati na hrvatsko tržište jedino sirovu kožu i ribu, i to prerađenu ribu. Ukoliko BiH ne uspostavi adekvatnu kontrolu koja će u potpunosti odgovarati standardima EU, a ja sam o 26 tome govorila i na prošloj sjednici Doma naroda o potrebi certificiranja proizvoda iz BiH, neće više biti moguće izvoz proizvoda kao što su mlijeko, jaja, med i meso gdje je vrijednost izvoza u 2010. godini iznosila preko 40 miliona eura, što nije zanemarljivo za bosanskohercegovački izvoz. Proizvodnja mlijeka i mliječnih proizvoda predstavlja jednu od rijetkih prehrambenih djelatnosti koja ostvaruje vanjskotrgovinski suficit.Ulaskom Hrvatske u EU naš izvoz će biti u potpunosti blokiran, sve dok se neka od laboratorija u BiH ne akreditira za ove poslove. Imamo stručnjake i nemamo odgovora na pitanje zašto se to ne uradi u BiH. Dakle, osim što je neophodno donijeti i uskladiti pojedina zakonska rješenja, BiH mora imati laboratorije koje će garantirati da je roba za izvoz u skladu sa standardima EU. Bez toga ni jedan naš proizvod od 1.1.2013. godine neće moći preći granicu. Svi smo svjesni činjenice da za ublažavanje negativnih efekata ulaska Hrvatske u EU, po BiH je najprije neophodno hitno usvojiti Zakon o sistemu državne pomoći u BiH kao temeljni preduslov za realizaciju bilo kakvih sistemskih mjera podrške i kreiranje namjenskih fondova i poticaja privredi. Nije lako, ali je neophodno osigurati finansijska sredstva i formirati fondove za podršku nadležnim institucijama i privredi u procesu usklađivanja i rada i poslovanja sa zahtjevima i standardima EU. Neophodno je educirati privrednike o svim uslovima za plasman proizvoda na tržište EU i usmjerivati ih ka potpunom usklađivanju samo izvozno orijentirane proizvodnje. U ovom trenutku samo to. Potrebno je tražiti od Republike Hrvatske i institucije EU da BiH omoguće prijelazni period primjene propisa EU na plasman naših proizvoda na tržištu Republike Hrvatske do trenutka njenog punopravnog članstva u EU, odnosno od 01.01. do 30.06.2013. godine. Hvala.
Zahvaljujem se uvaženoj kolegici Nermini Kapetanović. Za riječ se javio uvaženi kolega Krstan Simić. Izvolite gospodine Simiću.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Gospođa Nermina mi je uzela dobar dio, a isto mi je pomogla iznoseći određene podatke koji predstavljaju osnov za i ovu moju diskusiju. Gospodin Bradarić reče kako u Evropskoj zajednici nas ne razumiju, čak nemaju saznanja o nama, zato je moja sugestija vezana i za ovu tačku, da ubuduće ne očekujemo da nam rješenja dođu iz Evropske zajednice, da nam dođe otud pomoć, nego da mi ta rješenja tražimo sami. Svjestan sam ja koliki je stepen nepoznavanja i želje da se ne poznaju i ne spoznaju, kako ekonomski tako i društveni odnos u BiH. Znači, primarno mi moramo rješavati ta pitanja. Gospođa Pack poziva da investitori ne dolaze kod nas, onda nam je tek jasno kad sam nekidan pročitao podatak da za 2010. godinu investicije, u dolarima govorim, u Albaniji su bile 1.160 i nešto miliona dolara, u Crnoj Gori 427 miliona dolara, u BiH, šokom, 10 miliona dolara. Ako oni koji dolaze ovdje i predstavljaju se kao prijatelji sugerišu nemojte ići ulagati tamo, onda mi je jasno zbog čega je, uz naše pobleme, naše nedorečenosti u mnogim pitanjima, se događa i to. 10 27 miliona dolara je direktna investicija bila u BiH, dok je u jednoj Albaniji koju smo mi sažaljavali, o njoj pričali viceve, bilo ulaganje, eto rekoh maloprije, 1.164 i nešto miliona dolara. Stoga, slušajući i diskusije prethodne i sadašnje, ispada da ulazak Hrvatske u EU nama predstavlja problem. Prije svega, meni je vrlo drago da je naš susjed ušao i na tragu da postane punopravni član Evropske zajednice, jer to je jedan poticaj da se i mi puno više angažujemo kako bi ostvarili i mi te ciljeve. Ne trebamo sad kukati u ovom momentu već trebamo tražiti određena rješenja, kako čim prije, a ipak do 2013. godine ima vremena ukoliko se bude pravilno koristilo i ukoliko bude postojao konsenzus da se određena pitanja rješavaju i da ona budu riješena. Ja ću sad ovdje govoriti samo o dva aspekta, konkretno vezano za izvještaj, a oni se odnose i u svojoj diskusiji gospođa Nermina je i to pomenula. To je pitanje imovinsko pravnih odnosa između BiH i Republike Hrvatske. Uz ovaj izvještaj koji ovdje postoji, ja se bojim da do sada nikada nismo ni imali priliku da dobijemo jedan cjelovit izvještaj, šta se gdje nalazi. Šta se nalazi iz Hrvatske ovdje, šta se nalazi iz BiH u Hrvatskoj, polazeći od zakona i zakonskih odredbi u početnom odnosno pasivnom bilansu kapitala. Imovina koja se nalazi na teritoriji Hrvatske, po odredbama oba entitetska zakona, spada u domen oba entiteta. Istina, ovdje se i uplela Vlada, a u Federaciji BiH je to prenijeto na Agenciju za upravljanje imovinom koja nije privatizovana. Međutim, nikada nismo dobili izvještaj ozbiljan, sveobuhvatan gdje se šta događa i imam osjećaj da smo izugubili puno, puno vremena. U to vrijeme, koje je proteklo bez ikakve kontrole, ubacili su se mešetari i prema medijima, bilo pisanim bilo elektronskim, svjedoci smo da su mnoga privatizovana preduzeća iskoristila ovaj vakum, ovaj nerad, da to slobodno kažem, izvršila prodaju velikog broja nekretnina koja su vlasništvo, bilo RS-a bilo Federacije BiH, ako uobzirimo ove odredbe Zakona o početnom bilansu kapitala. Takođe nikada nije napravljen ni ozbiljan izvještaj šta se stvarno ima. Jer ispod ove površine imate i vrlo ozbiljinih i suptilnih pitanja. Dakle ima jedno pitanje Janak, vlasništvo na Janku. To je danas jedna ogromna , jedna korporacija koja možda vrijedi više nego sve ovo o čemu mi danas raspravljamo. Ne znam ima ovdje privrednika iz starog doba i znaju kako je Janak nastao. Janak je zajedničko preduzeće koje su zajedničkim kapitalom osnovali Rafinerija Brod, Rafinerija u Sisku i Rafinerija u Pančevu. Čak je i početni kapital bio po milion i po dolara i Janak, kao sigurna buduća profitabilna firma, je uzela kredite, ali to preduzeće u osnivanju, a mi znamo da su to ... preduzeća, izrasla u jednu kompaniju koja je čak svojim osnivačima naplaćivala transfer ... nafte u destinacije koje sam pomenuo. Da li iko danas postavlja pitanje vlasništvo na Janaku? Čak su tamo preuzimane i određene transofrmacije imovinske. Čak su predstavnici hrvatskih vlasti vrlo svjesno znali o kakvoj se vrijednosti i znanju radi i kroz proces privatizacije najveći dio akcija su dali svojim kategorijama zaslužnih boraca, ne znam ni ja, i povlaštenih kategorija, ne što su povlašteni po statusu koje su imale. Danas kad to pitanje dirnete i otvorite imat ćete problem. Ja sam vidio u ugovoru koji je zaključila Vlada RS-a da je ona ugovorila pravo prvokupa investitora u Brodu ukoliko se tu stvar riješi. Evo danas pokrećem to pitanje, da li je iko pokrenuo pitanje Janaka, njegovog statusa i njegovih odnosa? Stoga, ja u ovom pravcu, bojim se da ovdje malo se pravno pogrešno pristupa pitanju zaključenja ovog dodatnog ugovora. Imate Sporazum o sukcesiji. Taj Sporazum je riješio određena 28 pitanja koja nikoga ne sprečavaju da se bavi ovim problemima. Čekajući taj ugovor, i ono što je preostalo, prodat će raznorazni mešetari koji su privatizovali preduzeće. Dalje imate Evropsku Konvenciju o ljudskim pravima koja garantuje pravo na imovinu. Ne treba sporazum poseban da bi mi sad stvarali, on je dobar, bolje da se reguliše da se ubrza. Ali on u ovom momentu nije neophodan da se zaštiti ova imovina. Stoga bi ja u ovom pravcu i predložio jedan zaključak - da se obaveže Savjet ministara da u, što je moguće kraćem roku, sačini jednu ozbiljnu sveobuhvatnu analizu stanja imovine BiH odnosno njena dva entiteta shodno njenim zakonima, koji se nalaze na teritoriji Hrvatske. Bojim se, opet polazeći od nekih opšteprihvaćenih načela koja vladaju u zemljama u kojim je uspostavljena određena prava, da će biti problema i da se ponište ugovori o prodaji. Zašto? Je li imate jednu odredbu načela istinitosti zemljišnjih knjiga. Preduzeća koja su bila upisana ona su i dalje upisana. Niko nije preduzeo odgovarajuće mjere da se spriječi i da se ispravi taj upis. Ljudi su koristili dokaz da su vlasnici, neovlašteno su i nezakonito prodavali, tužilaštva se tim nisu bavila sa ovim izvještajem i zaključak, čak smo donijeli i pogrešne stavove. Tužilačke institucije postavljaju pitanje kao nisu dobro prodali. Ma ne, oni to nisu mogli apsolutno prodati, jer ne možete prodati tuđu imovinu, taman da ste je prodali i pet puta skuplje. Stoga bi bio dobar ovaj zaključak, stoga i predlažem da se on doda zaključcima, s tim što bi se mogao u tehničkom smislu negdje locirati za grupu koja se bavi ovim pitanjem. Drugo pitanje koje želim postaviti je pitanje granica. Ovdje ste vidjeli oblast pogranične problematike gdje se na jedan detaljan način bavi pitanjem, da kažem problematike sa aspekta uređenja državnih granica, ali u zaključcima je izostala jedna rečenica koja tu fokusira i rijeku Unu. Ona se spominje Kostajnica, vi znate da taj problem dugo traje, da još nije riješen, ali se spominju samo ovi problemi vezani za more, izlaz u Neum. Znači, takođe bi ovdje trebalo u zaključku dodati rečenicu, sad ću naći, tačka 3.4. - ... spornim pitanjima teritorija Neumskog zaliva i sliva rijeke Une. Na taj način bi stvorili mogućnost da se i ovo pitanje koje je zaista problematično riješi i obuhvati ovim izvještajem, da ne bi imali problema kasnije, da nam je pitanje granice u slivu rijeke Une nesporno, definisano. Ono se spominje u izvještaju, ali nije dobilo svoju potvrdu u zaključcima. Hvala.
Hvala Vama kolega Simiću. Za riječ se javio predsjedavajući, kolega Tadić.
Hvala gospodine predsjedavajući. Javio sam se zbog toga što nije na širi način, mada sam to mogao i sa mjesta dobro komentarisati ovako ozbiljnu materiju, a da ne iskoristim ovu govornicu. Gospodin Simić je pomenuo neka otvorena pitanja između BiH i Republike Hrvatske. U izvještaju koji smo dobili na Komisiji je taj broj otvorenih pitanja, rekao bih, još širi. I mislim da, kako god danas diskutovali, da 29 uopšte nećemo ograničiti broj pitanja koja su otvorena između Republike Hrvatske i BiH, koja su posljedica mnogo čega. Evo niko nije dotakao pitanje oko stotinjak ili dostotinjak hiljada građana RS-a BiH ili njihovih, dakle članova porodice, koji su usljed rata od '91. do '95. godine izbjegli sa te teritorije, pa danas predstavljaju izbjeglice iz EU, a o čemu smo recimo govorili na ovom sastanku održanom u Briselu. Dakle, ne možemo se iscrpiti sa brojem pitanja. Mislim da je poenta ovog izvještaja koji je pred nama, kao i onog načina na koji je intervenisala Zajednička komisija za evropske integracije u nečemu drugom, a to je u procjeni stanja budućih odnosa po jednoj važnoj tački oslonca koja sad može služiti BiH. Republika Hrvatska u budućnosti nije inokosna bilateralna strana za rješavanje većine ovih pitanja, već se na toj strani uporedo sa njom pojavljuje i EU odnosno Evropska komisija, odnosno agencije EU. Ono što bi mi trebali i što sam ja shvatio kao suštinu ovoga o čemu se govori kada se pominje Akcioni plan u prijedlogu Komisije, to je da procijenimo i saznamo šta je sve ono što ide u prilog BiH u rješavanju bilateralnih pitanja sa Republikom Hrvatskom, bilo kog pitanja, a u čemu evropsko pravo, evropski standardi idu na ruku BiH. Zato sam uzeo za primjer ove izbjeglice, jer sam siguran da će status izbjeglica morati biti bolji u Republici Hrvatskoj kao članici EU, nego što je bio u Republici Hrvatskoj koja nije bila članica EU. Tu je nama potrebna stručnost, tu nam je potrebno znanje. I mislim da bi ljudi koji su plaćeni za taj posao trebali da istražujući to područje, dođu do činjenica koje donose prednost BiH kao pregovaračkoj strani u bilo kom otvorenom pitanju sa Republikom Hrvatskom kao članicom EU, a da ne kažem naravno i sa svim drugim zemljama koje su u njenom članstvu. Hvala.
Hvala predsjedavajućem gospodinu Tadiću. Ispravka krivog navoda, kolega Ivanić.
Ma ja samo hoću da dvoma prethodnim kolegama, gospođi Kapetanović i gospodinu Simiću da kažem da oni nemaju razloga da se čude. Ovo je rezultat rada njihovih kolega ili saradnika koji sjede u Savjetu ministara iz vaših partija. Uz dužno poštovanje, ako je prošao ovaj izvještaj, za njega su glasali ministri, to znači ako nije pomenuta granica, ministri iz reda srpskog naroda nisu to smatrali bitnim u Kostajnici. I onda to treba vrlo lijepo da se zna. Prema tome, nemoguće je sad s jedne strane vršiti vlast a s druge strane prebacivati tu odgovornost na, ne znam, nekog imaginarno. Ako nešto nije u redu i ako je to toliko vrijedno, idemo izići iz vlasti i onda time pokazati da se s nečim generalno ne slažemo, više kao jedno metodološko opredjeljenje da se sjetimo da nismo svi opozicija ovdje pa sad svi možemo kritikovati vlast. Vlast ima svoje partije koje podržavaju, a dvije koje su prethodno bile su to i govorile. Izvinjavam se, toliko.
Hvala gospodinu Ivaniću. 30 Sad ćemo čuti šta o tome mislu gospođa Kapetanović. Izvolite gospođo Kapetanović.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Politički je najkorektnije kada pozicija kritikuje poziciju. Znate mislim da je mnogo manje bolno i manje nekorektno da ja svojim kolegama koji su u Vijeću ministara, a koji dolaze iz reda moje političke opcije ukoliko nisu reagovali na ovakav izvještaj ili su dijelom krivaca za neučinjeno, a mnogo toga je neučinjenog, bolje da im to ja kažem nego da time zamaramo opoziciju. I ja sam poznata po tome što uvijek kažem ono što mislim. Moja u stvari ispravka krivog navoda je afirmativna, gospodine predsjedavajući, ne kritizerska apsolutno prema Vama, nego sam samo željela da dam suport jednoj vrlo važnoj činjenici koju ste Vi spomenuli. Imamo veliki problem građana koji su iz reda srpskog i bošnjačkog naroda, koji su izgubili, dakle zbog ratnih zbivanja u Republici Hrvatskoj, izgubili su pravo na imovinu, na radna mjesta, oni su se kao ugrožena populacija obratili Zajedničkoj komisiji za ljudska prava oba doma Parlamentarne skupštine BiH u kojoj sam ja prva predsjedavajući, kao što znate. Mi smo zaprimili njihove zahtjeve za koje se nadamo da će naići na pozitivan odgovor, kako kod Vijeća ministara tako i kod kolega u oba doma Parlamentarne skupštine BiH, ali pri tom smo ih podsjetili da Ugovorom o sukcesiji između zemalja bivše Jugoslavije, zemlje potpisnice su se u Aneksu G, obavezale da će po principu reciprociteta poštivati odredbe unutarnjeg prava koje između ostalog regulišu i materiju zbog koje su se ova grupa, jedna velika populacija građana obratili Parlamentarnoj skupštini BiH. Napominjem da je i Rezolucija Vijeća Evrope, ne mogu tačno da se sjetim koji broj, mislim 1309 ali nisam sasvim sigurna, koja istina ima više karakter preporuke, nema pravnu snagu u smislu obligacije, mislim da njima ide u prilog, ali postoji činjenica da su ti ljudi već 7 ili 8 godina pokušavaju da u oba doma Parlamentarne skupštine naiđu na razumijevanje. Do sad se to evo nije desilo. Mislim da Zajednička komisija za ljudska prava ima dobru volju da pokuša da im izađe u susret, pa i Vas kao predsjedavajućeg, dakle i rukovodstvo našeg uvaženog Doma i sve kolege molim da pokušamo da ubrzamo dolazak u parlamentarnu proceduru i ove tačke dnevnog reda i raspravu o njoj.
Hvala uvaženoj kolegici Kapetanović. Radi ispravke krivog navoda javio se uvaženi kolega Krstan Simić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja razumijem gospodina Ivanića, ali opozicija je opozicija i uvijek će tražiti problem tamo gdje ga i nema. Mi danas raspravljamo o izvještaju, ne koji je nastao pre mjesec, koji je nastao pre četiri mjeseca ili jednu godinu, mi raspravljamo o izvještaju stanja, društvu u odnosu na novu situaciju koja je nastala i puno ranije i baš su neki ključni ugovori, rekoše da je gospodin Ivanić bio ministar inostranih poslova, upravo ovaj Sporazum o kome govori gospođa Nermina. Takođe 4 31 godine mandata bio ključno pitanje ovih regulisanje odnosa. Bio je i predsjednik Vlade RS-a. I sva ta pitanja, naravno, su trebala i imala odraza na ukupno stanje koje imamo. Stoga bih želio da se ovo pitanje politizuje. Ovo je pitanje vrlo ozbiljno za prekosutra, kad Hrvatska uđe u EU, da je dočekamo spremni i to pitanje nije ni jedne političke partije. Politizacija pitanja izbjeglica. Mi svi znamo kakav je status izbjeglica iz Hrvatske, nažalost, ali tu moramo poći od dva pitanja. Pitanja povrata imovine, ono se i reguliše, ja upravo sad ukazujem da od potpisivanja Aneksa G 2001. godine do danas ni jedna od političkih opcija nije privela kraju da se dobije ubrzanje. Pitanje stanarskih prava, nažalost je izvan domena ovog o čemu mi govorimo. Istina, to je krupan politički problem, krupan politički problem, i s tim problemom bi se trebalo baviti kroz određene političke odnose sa Hrvatskom. Moram vas podsjetiti da je i Sud u Strazburu donio određene odluke kojim je dao stanarskim pravima, kad je u pitanju Hrvatska, poseban status. Ali to ne znači da BiH za svoje nove građane koji su došli, bježeći pred vihorom rata kao što su mnogi bježali odavde, u obavezi da i to pitanje pokuša riješiti na zadovoljstvo tih građana. Hvala.
Hvala Vama kolega Simić. Za ispravku krivog navoda javio se kolega Ivanić.
Ja jako cijenim gospodina Simića, pogotovo kad pokušava da pokrije svoje ljude koje je sam prethodno indirektno kritikovao. Spomenuti sporazum koga ste spomenuli uopšte nije bio u nadležnosti Ministarstva inostranih poslova. I kao što ja ne znam ni jedan koji je potpisan u doba kad sam ja bio predsjednik Vlade, prema tome mislim da Vam je ta priča bila bez osnove. Moje upozorenje nije bilo o sadržaju granice, tu ste Vi u pravu. A podsjećam Vas da sam ja u to doba kao predsjednik Vlade borna kola izvodio da na granici, gotovo da sukoba vojnog bilo sa Hrvatskom, ja sam ovdje samo govorio jedno, da su Vaši ministri glasali za ovakav izvještaj i da je njihova odgovornost ako nešto nije bilo spomenuto što to nije spomenuto, i ništa više. Dakle nisam govorio o sadržaju teksta, tu se slažem s Vama, ali sam govorio o odgovornosti. Ja bih vlio da Vi s njima malo popričate da pažljivije čitaju i rade svoj posao. Samo to je bilo, ništa više. Hvala lijepo.
Kolega Ivaniću, učinak napravljen. Za riječ se javio uvaženi kolega Merdžo. Izvolite.
Gospodine dopredsjedavajući, kolegice i kolege. Slušajući ove diskusije stiče se dojam da je otvoreno materijala za možda 5-6 posebnih točaka dnevnog reda koje bi ovaj Dom trebao razmatrati. Dakle, tema dnevnog, odnosno točka dnevnog reda je Informacija o procjeni implikacija pristupanja Republike Hrvatske EU i očito naše 32 tradicionalno bavljenje posljedicama. Dakle, Vijeće ministara je napravilo materijal kojim se, je li, mi bavimo posljedicama šta to znači za ovu državu. Ali drago mi je što smo unutar rasprave o svemu tome čuli, ne znam ni ja, evo izaslanike iz reda srpskog naroda koje su to neriješene stvari između Hrvatske i BiH, odnosno evo i Srba u BiH. Gospodin Bećirović je to, da kažem, zgodno, da kažem, proširio i na Srbiju, dakle i ovaj dio elektroenergetskog dijela koji nije definiran. I onda smo čuli takođe porazne podatke o investicijama u ovu državu, dakle od Albanije koja prednjači, koliko milijardu i nešto do BiH sa nekakvih, da kažem mizernih desetak miliona. I onda se i kroz ovu točku dnevnog reda otvara pitanje šta je možda temeljni uzrok svih tih posljedica. Je li to nedovoljno bavljenje, preciziranje gospodarsko financijskih nekakvih aspekata, jer nemamo ove laboratorije za certifikaciju ili je možda uzrok u nekakvom temeljnom političkom ustroju. Je li uzrok u tome što se evo volja određenih političkih subjekata u formiranju vlasti, u prezentiranju ne želi uvažavati u jednoj takvoj državi. Je li to poruka i EU, pa čujemo evo šta Doris Pack govori, na koji način se maltene ljude nagovara da izbjegavaju BiH. I mislim da je to jedno temeljno pitanje koje bi, evo pored, ako je već otvoreno i otišlo se ovako u širinu, trebalo spomenuti, je li gospodarstvo posljedica političkog ustroja i djelovanja ili obratno? Ja mislim da moramo imati prvo politički stabilan okruženje, državu uređenu po interesu svih onih koji u njoj žive, a onda će nam to stvoriti i unutarnje okvire za kvalitetan gospodarski razvoj gdje ćemo tada zaista htjeti braniti ovaj prostor i u ekonomskom i finansijskom i svakom drugom smislu, a onda ćemo biti interesantni i drugima da kaže, pa gledaj oni znaju šta hoće s tom državom, tamo se isplati ulagati. Dokle god to ne bude tako imat ćemo ovu katastrofalnu situaciju i ovakve točke dnevnog reda samo kao povod da se otvori jedna paleta pitanja koja zaista, zaista bi trebala biti temeljno riješena dominantno političkom aspektu i ustroju djelovanju ove države od najniže do najviše razine. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se uvaženi kolega Merdžo. Pauzu od 5 minuta je tražio šef Kluba poslanika srpskih delegata. Dajem pauzu. [[PAUZA]] Zahvaljujem se uvažene kolege i kolegice. Obaviješten sam da je pauza zatražena zbog formulacije zaključaka predloženih od strane gospodina Simića, tako da gospodin Košarac neće uzimati posebno riječ, i konstatujem da je zaključena diskusija po ovoj tački dnevnog reda. Molim da tehnička služba utvrdi koji sve delegati učestvuju u radu i da li ispunjavamo kvorumske uslove, vidim da ispunjavamo i da se isključe kartice delegata koji nisu tu. Dobro. Kvorum imamo. Hvala vam. Sada molim, znači tehničku službu, da na ovakav način riješi svoj sljedeći zadatak. Prvo ćemo glasati o Informaciji. Potom ćemo glasati o prijedlozima zaključaka Komisije. I na kraju ćemo glasati o prijedlozima zaključaka kolege Krstana Simića. Počnite sa radom. 33 Možemo glasati. Dakle, glasamo o prvoj Informaciji. Gospodine Bećiroviću, da li je uzdržanost volja, dakle. Uredu.
Moja čista volja.
Ok. Hvala Vam. Zaključeno je glasanje po Informaciji o procjeni implikacija pristupanja Republike Hrvatske EU. U prvom krugu od prisutnih 13 delegata, za je bilo 12 delegata, uzdržan je bio 1 delegat. Iz Federacije 8 delegata je bilo za, 1 delegat je bio uzdržan. Iz Srpske 4 delegata su bila za. Pošto je Informacija glasanjem dobila potrebnu i opštu i entitetsku većinu, konstatujem Informacija o procjeni implikacija pristupanja Republike Hrvatske EU primljena je k znanju. Sada prelazimo na izjašnjavanje o zaključcima koje je predložila Zajednička komisija za evropske integracije sa izmjenom izrečenom u uvodu ove tačke. Zahvaljujem se. Od prisutnih 14 delegata koji su se izjasnili o prijedlozima zaključka Zajedničke komisije za evropske integracije, 13 delegata je bilo za, a 1 delegat je bio uzdržan. Iz Federacije 9 delegata je bilo za, 1 uzdržan, iz Srpske 4 delegata su bila za. Imajući u vidu da postoji opšta i entitetska većina konstatujem daje prijedlog zaključaka Zajedničke komisije za evropske integracije povodom predmetne Informacije usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o zaključcima koje je predložio uvaženi kolega Krstan Simić, a koje s obzirom da su u tekstu predloženi usmeno, da su u toku rasprave predloženi usmeno, sada čitam. Zaključak 1. – Zadužuje se Savjet minsitatra BiH da u što kraćem roku, a u saradnji sa entitetskim vladama utvrdi obim imovine entiteta iz pasivnog bilansa koja se nalazi na teritoriji Republike Hrvatske. Zaključak 2. – Zadužuje se Ministarstvo inostranih poslova da intezivira bilateralne pregovore sa Hrvatskom radi usaglašavanja stavova vezanih za Ugovor o državnoj granici između BiH i Hrvatske, te postizanja dogovora o spornim pitanjima akvatorija Neumskog zaliva, kao i u slivu rijeke Une. Gospodine Simiću, da li je to to? Hvala. Prelazimo na izjašnjavanje. Zahvaljujem se. U glasanju po prijedlozima zaključaka gospodina Simića, od prisutnih 14 delegata, za je bilo 10 delegata, protiv niko, uzdržano 4 delegata. Iz Federacije 6 delegata je bilo za, uzdržana su bila 4 delegata, a iz Srpske 4 delegata su bila za. Imajući u vidu da postoji opšta i 34 entitetska većina konstatujem da su predloženi zaključci uvaženog kolege Krstana Simića usvojeni, pa smo time iscrpili rad po ovoj tački dnevnog reda i prelazimo na tačku 9. Tačka 9. je Ad. 9. Izvještaj o radu Ustavnopravne komisije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH za 2010. godinu Ja sam u ovoj situaciji sada, pardon samo da papire provjerimo, dakle sada sam u prilici da vas obavijestim o prijedlogu zaključka u ime Kolegijuma Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Dakle, imajući u vidu da su od tačke 9. do tačke 17. na dnevnom redu današnje sjednice izvještaju o radu Ustavnopravne komisije, Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije, Izvještaj o radu Komisije za finansije i budžet Doma naroda, odnosno Izvještaj o radu Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost Parlamentarne skupštine, Izvještaj o radu Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno bezbjednosne agencije, Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, migracije, izbjeglice, azil i etiku, Izvještaj o radu Zajedničke komisije za ekonomske reforme i razvoj Parlamentarne skupštine, Izvještaj o radu Zajedničke komisije za evropske integracije, Izvještaj o radu Zajedničke komisije za administrativne poslove, a sve za 2010. godinu. Prijedlog je Kolegijuma Doma naroda da vodimo objedinjenu raspravu i izjašnjavanje o ovim tačkama dnevnog reda, dakle od tačke 9. do tačke 17. uključujući i tačku 17. Prije nego dakle pređemo na izjašnjavanje o ovome, što je predloženo, ja vas pozivam da eventualno date svoje primjedbe u odnosu na ovakav prijedlog zaključka Kolegijuma Doma naroda. Nema. Zahvaljujem se. Sad vas pozivam da pređemo na izjašnjavanje o ovom zaključku. Zahvaljujem se. Od prisutnih 14 delegata, za je bilo 14 delegata. Iz Federacije 10, iz Srpske 4, uz postojanje opšte i entitetske većine, pa tako konstatujem da smo usvojili zaključak da se vodi objedinjena rasprava izjašnjavanje po dnevnom redu od tačke 9. do tačke 17. uključujući tačku 17. Pozivam sada sve izvjestioce koji su ovdje prisutni a vezani za ove izvještaje da se izjasne da li žele da govore u uvodu ove tačke dnevnog reda? Nema prijavljenih. Zahvaljujem se. Otvaram raspravu objedinjenu o ovim izvještajima. Nema prijavljenih. Zahvaljujem se. 35 Prelazimo na izjašnjavanje o izvještajima koji su na dnevnom redu od tačke 9. do tačke 17. uključujući tačku 17. Zahvaljujem se. Konstatujem da je u prvom krugu od prisutnih 14 delegata, 14 delegata bilo za. Iz Federacije 10, iz RS-a 4, čime postoji opšta entitetska većina, pa konstatujem da su izvještaji o radu od tačke 9. do tačke 17. uključujući tačku 17. predloženog dnevnog reda usvojeni. Sada prelazimo na rad po tački 18. dnevnog reda, a to je Ad. 18. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure izbora četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta, prijedlog Zajedničkog kolegijuma oba doma
Dobar dan, naravno vama svima. Klub delegata srpskog naroda zbog kontinuiteta i naravno svojih aktivnosti koje su vođene u prethodnom periodu, predlažemo gospodina Krstana Simića.
Zahvaljujem se kolega Košarac. Za riječ se javio uvaženi kolega Halid Genjac, šef Kluba bošnjačkog naroda. 36
Klub bošnjaka predlaže gospodina Bradarića.
Zahvaljujem se kolega Genjac. Za riječ se javio uvaženi kolega Josip Merdžo u ime Kluba delegata hrvatskog naroda.
Hvala lijepo. U ime Kluba delegata hrvatskog naroda predlažem gospođu Borjanu Krišto.
Zahvaljujem se gospodinu Merdži. Da li ima drugih prijedloga? Nema. Zahvaljujem se. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Nema prijavljenih za učešće u diskusiji, pa prelazimo na izjašnjavanje o prijedlogu zaključka. Gospodin Košarac ode nekom muštuluk da uhvati, koliko vidim. Zahvaljujem se. Dakle, po prijedlogu ovog zaključka od ukupno prisutnih 15 delegata, za je bilo 15 delegata. Iz Federacije 10, iz Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina pa konstatujem - zaključak je usvojen, a za članove Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za izbor 4 člana Upravnog odora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta, imenovani su: gospodin Krstan Simić, gospodin Mehmed Bradarić i gospođa Borjana Krišto. Prelazimo na rad po 19. tački dnevnog reda, Ad. 19. Prijedlog zaključka Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH u vezi sa mandatom članova Upravnog odbora BHRT-a iz srpskog i hrvatskog naroda Postupajući u skladu sa zaključcima sa 4. sjednice Zajedničkog kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine BiH, Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda je na svojoj 6. sjednici održanoj 09.11.2011. godine razmatrala odgovor Regulatorne agencije za komunikacije od 27.09.2011. godine, a povodom Zaključka Predstavničkog doma i Doma naroda u vezi sa imenovanjem članova Upravnog odbora BHRT-a iz srpskog i hrvatskog naroda. Komisija je usvojila zaključke koje je uputila Zajedničkom kolegijumu oba doma. Zajednički kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH je na 6. sjednici održanoj 07.12.2011. godine 37 primio k znanju zaključke Komisije i obavezao Komisiju, a u skladu sa Poslovnikom Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, navedene zaključke uputi Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH na dalje postupanje. Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda je na svojoj 8. sjednici održanoj 14.12.2011. godine razmatrala i odlučila da uputi Domu na usvajanje sljedeće zaključke, pa čitam: 1. Dom naroda PSBiH traži od Savjeta ministara BiH da pripremi i dostavi u parlamentarnu proceduru izmjene i dopune Zakona o komunikacijama ("Službeni glasnik BiH", broj 31/3, 75/6 i 32/10) i Zakona o javnom radio televizijskom servisu BiH ("Službeni glasnik BiH", broj 92/5 i 32/10) kojima će se omogućiti realizovanje zaključka Parlamentarne skupštine BiH u vezi sa ponovnim sprovođenjem postupka za imenovanje članova Upravnog odbora BHRT-a iz hrvatskog i srpskog naroda. 2. Članovima Upravnog odbora BHRT-a kojima je istekao mandat, a s obzirom da nisu imenovani novi članovi u roku koji je određen ranijim zaključkom oba doma do 31.12.2011. godine produžava se mandat na dodatnih 90 dana, zatvoreni navodni znaci. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Nema prijavljenih. Zahvaljujem se. Prelazimo na glasanje o prijedlogu zaključaka. Zahvaljujem se. Od prisutnih 15 delegata, u prvom krugu za je bilo 15 delegata. Iz Federacije 10, iz Srpske 5. Postoji opšta i entitetska većina, pa konstatujem, zaključci su usvojeni. Uvažene kolege i kolegice ili kolegice i kolege, na dnevnom redu današnje sjednice ostalo nam je još davanje saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma, amandmana i sporazuma. Predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma, amandmana na sporazum od tačke 20. do 32. uključujući tačku 32. Otvaram raspravu o predloženom zaključku. Prijavljenih nema, zahvaljujem se. Prelazimo na izjašnjavanje. Hvala vam. Po ovom prijedlogu u prvom krugu, od prisutnih 15 delegata, 15 delegata je bilo za. Iz Federacije 10, iz Srpske 5, pa postoji i opšta i entitetska većina. Konstatujem da je prijedlog usvojen. Vi ste dobili Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Komisija predlaže Domu da donese odluku o davanju saglasnosti za ratifikaciju. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije, gospodinu Hasanu Bećiroviću ako želi? Zahvaljujem se gospodine Bećiroviću. Otvaram raspravu po ovoj tački dnevnog reda. Prijavljenih nema, zahvaljujem se. 38 Sada prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma, amandmana na sporazum od tačke 20. do tačke 32. uključujući i tačku 32. Zahvaljujem se. U prvom krugu glasanja, od prisutnih 15 delegata, za je bilo 15 delegata. Iz Federacije 10, iz Srpske 5, čime postoji i opšta i entitetska većina. Pa, konstatujem da smo dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma i amandmana na sporazume od tačke 20. do tačke 32. uključujući i tačku 32. Sada vas molim da obratite pažnju vezano za jednu informaciju, a prije te informacije, da vam uputim u ime Kolegijuma Doma naroda jedno kolegijalno izvinjenje, zbog toga što je bio odložen početak ove sjednice Doma naroda prvo sa 11:00 na 12:00 časova, a potom je sa nešto zakašnjenjem počeo iza 12:00 časova. Mislim da je opravdan razlog. U posjeti Parlamentarnoj skupštini BiH a kasnije i Predsjedništvu BiH i Savjetu ministara je uvažena kolegica Slavica Đukić Dejanović, predsjednica Narodne skupštine Republike Srbije. Obaveze vezane za njenu posjetu, radnog karaktera svakako, su nas spriječile da se držimo reda iz prvog poziva. Drugo što želim da vas obavijestim a o čemu ćete svakako biti obaviješteni i na odgovarajući način službenim putem, pismeno, to je da će slijedeća sjednica Doma naroda biti održana 28.decembra, s početkom u 11:00 časova i uglavnom će se baviti revizorskim izvještajima, pa vam u ime javnosti, onoliko koliko naravno to mogu sebi dopustim, skrećem pažnju na tu materiju, kako bismo kvalitetno obavili svoj posao i time dali možda i određene naznake kako bi se dalje trebalo odnositi prema revizorskim izvještajima, uopšte. Hvala vam još jednom. Izvinjavam se još jednom, obavještenje, gospodine Košarac izvolite. Ovo sada dođe kao tekuća pitanja a nemamo tu tačku. Pa morate se prijaviti, ali prije vas ću ja čestitati hrvatskom narodu proslavu Katoličkog Božića i Novu godinu. Izvoli.
Reagujete, ali ja koristim priliku da u ime Kluba delegata srpskog naroda svim kolegicama i kolegama hrvatske nacionalnosti, zaposlenim u Parlamentarnoj skupštini BiH, čestitam nastupajući Božićni praznik, kao i svim građanima hrvatske nacionalnosti u BiH.
Hvala kolega Košarac. Za riječ se javio gospodin Genjac, da pogađam kojim povodom.
Naravno, ovaj, kao što to obično naša tradicija pokazuje, i mi dakle u ime Kluba delegata iz reda bošnjačkog naroda, želim da se pridružim ovim čestitkama i svim katolicima dakle, čestitam nastupajuće Božične praznike i naravno puno sreće, zdravlja i što je najvažnije da sve bude u porodici najbolje. Hvala. 39
Hvala i kolegi Genjcu. I naravno, Kolegijum Doma naroda je svoje čestitke izrazio prilikom proslave Katoličkog Božića u zgradi Parlamentarne skupštine BiH, ali se svakako pridružujemo i našim klubovima poslanika. Živjeli. Sjednica završena u 14:36 sati.