Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Otvaram 15. sjednicu Hrvatskog sabora. Srdačno vas pozdravljam, posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH, poštovanog Zorana Milanovića, potpredsjednice Vlade, nazočne članove, ministre Vlade. Gospođe i gospodo zastupnici, zapisnik 14. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Molio bih, ima li primjedbi na zapisnik 14. sjednice Hrvatskog sabora? Ocjenjujem da nema primjedbi. Utvrđujem da smo time usvojili zapisnik 14. sjednice Hrvatskog sabora u tekstu kako ste ga vi primili. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste prijedlog dnevnog reda, a na sjednici vam je podijeljen Konačni prijedlog dnevnog reda. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 11 novih točaka, to su: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, P.Z. br. 736, predlagatelj je Klub zastupnika IDS-a; 2. Prijedlog zakona o izbornim jedinicama za izbor zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, P.Z. br. 737, predlagatelj je također Klub zastupnika IDS-a; 3. Prijedlog zakona o regionalnom razvoju RH s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 742; 4. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o brdsko planinskim područjima s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 741; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznoj upravi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupka, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 744; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 739; 7. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 743; 8. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o plaćama sudaca i drugih pravosudnih dužnosnika s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 740; 9. Prijedlog odluke u povodu zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative "U ime obitelji", predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i Politički sustav; 10. Prijedlog zakona o osnivanju fonda za sufinanciranje investicijskih projekata, prvo čitanje, P.Z. br. 738, predlagateljica zastupnica Natalija Martinčević; 11. a) Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti gospodarenja otpadom u RH. b) Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti osnivanja i ulaganja u opremanje i razvoj poduzetničkih zona. c) Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti postizanja rezultata i ostvarivanja ciljeva poslovanja trgovačkih društava u vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave. d) Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti sustava javne nabave u trgovačkim društvima u vlasništvu RH. Na temelju članka 205. Poslovnika određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji donose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo u skladu sa člankom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Zakoni čije za čije je donošenje predložen hitni postupak, a nose oznaku P.Z.E. nalaze se pod točkama 22, 24, 26, 34 i 35 Konačnog prijedlog dnevnog reda. Za donošenje po hitnom postupku predloženi su i zakoni pod točkama Konačnog prijedloga dnevnog reda i to 2, 14, 18, 19, 23, 25, 27, 28, 29, 30, 31 i 32. To mislim da ne bih sad morao ponavljati čitanje. Ako se slažete da ne čitam ponovo sve nazive? Hvala lijepo, ocjenjujem da se slažete. Ima li netko od zastupnika primjedbi na prijedlog hitnog postupka kod donošenje predloženih zakona? Nema. Molim da konstatiramo. U skladu… Tu je. Dobro. Dakle, pisanih prigovora na prijedlog dnevnog reda koji sam uputio na poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 225.stavak 3. Poslovnika smatra usvojenim. U skladu s člankom 225.stavak 4. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red točaka, e sada opet moram čitati: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, P.Z. br. 736 – Predlagatelj Klub zastupnika IDS-a, 1. Prijedlog zakona o izbornim jedinicama za izbor zastupnika u Hrvatski sabor, prvo čitanje, P.Z. br. 737 – Predlagatelj Klub zastupnika IDS, 1. Prijedlog odluke u povodu zahtjeva za raspisivanje državnog referenduma građanske inicijative "U ime obitelji" – Predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora, 1. Prijedlog Zakona o osnivanju fonda za sufinanciranje investicijskih projekata, prvo čitanje, P.Z. br. 738 – Predlagateljica zastupnica Natalija Martinčević, 1. Izvješće o obavljenoj reviziji i učinkovitosti gospodarenja otpadom u RH B/ Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti osnivanja i ulaganja u opremanje i razvoj poduzetničkih zona, C/ Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti poticanja rezultata i ostvarivanje ciljeva poslovanja trgovačkih društava u vlasništvu jedinica lokalne i područne samouprave i D/ Izvješće o obavljenoj reviziji i učinkovitosti sustava javne nabave u trgovačkim društvima u vlasništvu RH. Nema prigovora? Hvala lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je time utvrđen. U skladu sa člankom 228. Poslovnika. Utvrdili smo dnevni red. Poslije toga želite nešto reći. Izvolite poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Nemamo primjedbe na dnevni red, ali u ime kluba HDZ-a želim reći da nam je potpuno neprihvatljivo da se ponovo oporbene točke odnosno točke koje predlažu oporbene stranke i klubovi zastupnika guraju na kraj dnevnog reda sa time da ona nikada ne stignu na dnevni red. To je konkretno primjer evo što se tiče naših prijedloga o pristupanju promjeni Ustava RH, prijedloga rezolucija o načelima prometnog povezivanja Dubrovačko-neretvanske županije koji su sada uspješno stigli na negdje 75., 77.mjesto sa 30.i nekojeg mjesta, vjerojatno će sljedeći puta doći na 100 i neko mjesto itd. prema tome primjedba je na redoslijed, ne na sadržaj nego na redoslijed. Hvala lijepo.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Upravo smo jednoglasnim utvrđivanjem dnevnog reda utvrdili i redoslijed. Nadam se da smo u skladu s tim utvrdili i prioritete za Hrvatski sabor barem u ovom tjednu i sljedećem i u skladu sa dogovorom na Predsjedništvu Hrvatskog sabora. Slažem se bit će vremena za raspraviti sve točke dnevnog reda u dnevnom redu. Ponovit ću u skladu sa člankom 228. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red čitajući sve ponovo točke dnevnog reda, predlažem da to učinimo zbog uštede vremena jer smo utvrdili dnevni red. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru predlažem da pređemo na dopunu dnevnog reda. Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda sljedećim točkama: 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 754. 2. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javno-privatnom partnerstvu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 748. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 752. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 750. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o komunalnom gospodarstvu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 749. 6. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 753. 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o pružanju usluga u turizmu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 747. 8. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima, drugo čitanje, P.Z. br. 690. 9. Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU br. 650/2012. Europskog parlamenta i vijeća od 4. srpnja 2012. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznavanju i izvršavanju odluka i prihvaćanju i izvršavanju javnih isprava u nasljednim stvarima i o uspostavi europske potvrde o nasljeđivanju s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 751. 10. Izvješće o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u operacijama Potpore miru UN 1. siječnja 2013. godine do 30. rujna 2014.godine. 11. prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u misiji Potpore miru u Afganistanu. 12. prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u operaciji Potpore miru u Bosni i Hercegovini. 13. prijedlog Odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u operaciji Potpore miru Somalija, Atalanta. 14. prijedlog Odluke o sudjelovanju Oružanih snaga Republike Hrvatske u operaciji Potpore miru Kamfor na Kosovu. Poštovane kolegice i kolege u skladu sa člankom 205. Poslovnika određeno je da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Napominjem da o hitnosti postupka kod donošenja zakona koji nose oznaku P.Z.E. ne odlučujemo, to je u skladu sa članom 206. Poslovnika Hrvatskog sabora, a to je zakon pod točkom 9. prijedloga dopune dnevnog reda. Pitam da li ima tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ostalih zakona predloženih? Da. Poštovani kolega zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege mislim da je ovo pa neću reći neprimjereno nego ću reći bezobrazno od strane Vlade što je poslala po hitnom postupku. Osvrnut ću se samo na jednu točku, a to je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave s konačnim prijedlogom zakona. Sve jedinice lokalne samouprave su sukladno Zakonu o proračunu morale do 15. napraviti prijedlog proračuna. Oni u ovom trenutku ne znaju, a prošli tjedan je tek Vlada napravila nekakve smjernice fiskalne politike ako se to može uopće tako nazvati, dakle oni ne znaju u ovom trenutku po kojem zakonu mogu planirati negdje oko pa skoro 60, 70% svojih izvornih prihoda. I ako je Vlada već mislila raditi ovo što radi, onda je to mogla napraviti prije. Dovoditi Sabor da samo zbog toga što Vlada pripada i vladajućoj nomenklaturi i većini da krši sam zakone koje sam donio je u najmanju ruku smiješno. Dakle, to je prvi korak. Dovest do toga da sutra neko pokrene nekakav kazneni postupak ili nešto protiv čelnika jedinica lokalne samouprave zato što nije donio akte na vrijeme, isto tako donosi dom koji bi trebalo zakonodavno regulirati pristojno ponašanje. Kolegice i kolege, temeljem ovoga Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave državna revizija za sve proračune 2015. godine može konstatirati da nisu napravljeni sukladno Zakonu o proračunu i niz drugih zakonskih odredbi. Dakle, mi ćemo danas prihvatiti hitni postupak zbog toga što se neko već pet mjeseci nabacuje, ne zna što će napraviti s porezom na dohodak i onda pogledajte u fiskalnim smjernicama se kaže da će izmjenom Zakona o porezu na dohodak se smanjiti cijena rada i rasteretiti troškovi gospodarstva, a istovremeno u obrazloženju zakona se kaže da će se na takav način povećati plaće i prihodi građana Republike Hrvatske, dakle Vlada o dva dokumenta različito govori. A ovim zakonom, ja vas lijepo molim, imam osam točki dnevnog reda ja ću se javljat po svakoj.
Hvala. Pa možete, ali kolega Šuker raspravljamo upravo o dnevnom redu. Sami ste rekli da nemate, da ćete prihvatiti hitni postupak ali vam se ne sviđa suština.
A suština je da ovaj Sabor će glasati protiv zakona koji je donio sam.
Dobro.
I ako vi kao pravnik gospodine predsjedniče to radite, onda je to katastrofa za Hrvatsku.
Šta tražite da glasujemo, ne tražite da glasujemo?
Naravno da tražim.
Dobro, o svim točkama po hitnom postupku, slažemo se. Slažemo se, slažemo se. To je vaše pravo i to je naša obveza, to ćemo provesti sada. Idemo onda glasovati o hitnom postupku. Možemo li utvrditi stanje prisutnosti zastupnika? Molim da se uključimo. Hvala lijepa. Možemo vidjeti koliko je prisutno zastupnika. Hvala lijepa. Imamo dovoljan broj da možemo odlučivati o svim točkama. Sada idemo izjasnit se tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, P.Z.br. 754. Molim glasovanje. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 82 glasa za, 3 glasa suzdržana i 27 glasova protiv prihvaćeno da po hitnom postupku uvrstimo u dnevni red konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, P.Z.br. 754. Idemo na glasovanje tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javno privatnom partnerstvu, P.Z.br. 748. Molim da glasujemo. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za, 2 glasa suzdržana i 28 glasova protiv po hitnom postupku uvršten konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o javno privatnom partnerstvu, P.Z.br. 748. Tri, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost, P.Z.br. 752. Molim da glasujemo. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da smo većinom glasova, 81 za, 4 glasa suzdržana i 27 glasova protiv u dnevni red po hitnom postupku uvrstili Konačni prijedlog zakona o osnivanju agencije za investicije i konkurentnost. Idemo na 4. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi, P.Z. br. 750? Molim glasovati. Molim rezultat. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da smo većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvrstili Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima posebne državne skrbi, P.Z. br. 750 i to 78 glasova za, ništa suzdržanih i 33 protiv glasa. Idemo na 5. točku dnevnog reda. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o komunalnom gospodarstvu, P.Z. br. 749? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o komunalnom gospodarstvu, P.Z. br. 749 i to 82 glasa za, 2 glasa suzdržana i 28 protiv. 6. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, P.Z. br. 753? Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, P.Z. br. 753 i to 79 glasova za, 1 suzdržanim glasom i 31 glasom protiv. 7. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o pružanju usluga u turizmu, P.Z. br. 747? Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o pružanju usluga u turizmu, P.Z. br. 747 i to 80 glasova za, 1 suzdržanim glasom i 32 glasa protiv. Ima li netko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Nema. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici, dnevni red je time dopunjen. Poštovane kolegice zastupnice i poštovane kolege zastupnici u Hrvatskom saboru dobro jutro. Prije nego što prijeđemo na raspravu o pojedinim točkama dnevnog reda na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda 15.redovne sjednice Hrvatskog sabora sljedećim točkama: Prijedlog Državnog proračuna RH za 2015.godinu, s Prijedlogom projekcija za 2016. i 2017. godinu 2. ili b) Prijedlozi financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2015.godinu, s Prijedlogom projekcija za 2016.i 2017.godinu za: a) Hrvatske vode, a) Hrvatske ceste, a) Centar za restrukturiranje i prodaju, a) Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, a) Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka i a) Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje 1.3. Prijedlog državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2015. godinu i Prijedlogom projekcija za 2016. i 2017. godinu (konsolidirano), 1.4. Obrazloženje prijedloga Državnog proračuna Republike Hrvatske i Prijedloga financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2015. godinu s Prijedlogom projekcija za 2016.i 2017.godinu, 2. Konačni prijedlog Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2015. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 746, 3. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 754, 4. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između RH i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekte modernizacije sustava socijalne zaštite, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 757, 5. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o pridruživanju između EU i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Gruzije s druge strane, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 760, 6. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o pridruživanju između EU i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Republike Moldove s druge strane, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 761, 7. Prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma o pridruživanju između EU i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Ukrajine s druge strane, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 762, 8. Prijedlog zakona o razrješenju člana Nacionalnog vijeća za odgoj i obrazovanje, b) Prijedlog odluke o imenovanju člana Nacionalnog vijeća za odgoj i obrazovanje, 9. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Članak 205. Poslovnika Hrvatskog sabora određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donesu po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbi na prijedlog hitnog postupka kod donošenja predloženih zakona? Nema. Hvala lijepa. Ima li tko od zastupnika primjedbi na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dopune dnevnog reda? Utvrđujem da nema. Poštovane kolegice zastupnici i poštovane kolege zastupnici dnevni red je time dopunjen. Hvala lijepa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege. Vidim da se neki zamjenici ministra slatko smiju pa nek se smiju. Nije mi jasno što će se tako strateški promijeniti ili promijenilo u proteklih 15 dana da mi ovih prvih 4 ili 5 zakona moramo donosit po hitnom postupku. Da li onaj tko predlaže ove zakone razmišlja o onima koji bi ih trebali provoditi i na čije poslove u sljedećoj godini se odnose ove promjene ovih zakona. Dakle ovo je nešto što naprosto bi trebalo prekinut praksu u Hrvatskom saboru da se jedan zakon poslije 1.12. može donosit po hitnom postupku, ako se ne držimo strogo uvjeta Poslovnika kojeg smo mi donijeli. Jer nijedan ovaj zakon ne zadovoljava uvjete iz Poslovnika kojeg ste vi kolegice i kolege izglasovali. Prema tome pogledajte, veli Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strateškim investicijama i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom osiguranju u prometu. Pa o strateškim investicijama pričamo cijelu ovu godinu i stalno fali jedan korak da bi se navodno te strateške investicije ostvarile i stvarno se nešto strateški mijenja jer ono što se strateški promijeni u odnosu na prije jednostavno dezavuira stvari koje su bile predviđene u zakonima prije. Prema tome, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora da više ne dužim, mi smo protiv uvrštavanja i tražimo glasovanje o tome.
Razumio sam. Prelazimo onda na glasovanje o hitnom postupku. Kvorum smo utvrdili. Prvo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, P.Z. br. 765. Molim da glasujemo. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 glasova za, 0 suzdržanih i 26 glasova protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, P.Z. br. 765. Drugo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske, P.Z. br. 766. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 glasova za, 0 suzdržanih i 24 glasa protiv, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o strateškim investicijskim projektima Republike Hrvatske, P.Z. br. 766. Treće, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, P.Z. br. 764. Molim glasujmo. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 77 glasova za, u dnevni red po hitnom postupku uvršten Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim osiguranjima u prometu, P.Z. br. 764. Time smo glasovanje o hitnom postupku završili. Ima li tko od zastupnika prigovor na uvrštavanje u dnevni red ostalih predloženih točaka dnevnog reda? Utvrđujem da nema. Poštovane kolegice i poštovane kolege zastupnici, dnevni red je time dopunjen. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici nastavljamo sa plenarnim zasjedanjem Hrvatskog sabora. Na temelju članka 226. Poslovnika Hrvatskog sabora predlažem dopunu dnevnog reda i to točkom - Mišljenje Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav na temelju zahtjeva za davanje mišljenja o povredi Poslovnika Hrvatskog sabora zastupnika Borisa Blažekovića Molim da li ima primjedbi na predloženu točku dnevnog reda? Vidim ruku, a nije to ruka za primjedbu. Nema primjedbi. Utvrđujem da je dnevni red time dopunjen. Molim da provjerimo imamo li dovoljno prisutnih zastupnica i zastupnika da možemo odlučivati o svim točkama dnevnog reda, odrađenog dnevnog reda. Možemo vidjeti brojno stanje? Hvala lijepa. Imamo dovoljno prisutnih zastupnika, i više nego što su se prijavili. Možemo odlučivati o svim odrađenim točkama dnevnog reda. Idemo po redu.
Poštovani gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem predsjedniku Vlade RH gospodinu Zoranu Milanoviću. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade Gradsko vijeće grada Gline 21.10.ove godine na prijedlog kluba HDZ-a, HSP-a Ante Starčević i HSS-a donijelo odluku kojom se zabranjuje komemoriranje na mjestu strašnoga zločina koji je počinjen '41.godine u dva navrata na mjestu gdje je bila Crkva Rođenja presvete Bogorodice, pravoslavna crkva, i time zapravo stvorila situaciju za koju ne znam kako da je nazovem da li sramotom, da li bezdušjem ili bezumljem. U svakom slučaju kolegice i kolege, možda ovo i nije pitanje za premijera, možda je ovo pitanje za sve nas, a prije svega za predsjednike klubova koje sam spomenuo. 29. na 30.7.'41.godine do 200 muškaraca je na silu iz Topuskoga dovedeno u glinsku crkvu i tamo pobijeno hladnim oružjem. Od 3. na 4.8. blizu 800 ljudi s područja Kotara Vrginmost dovedeno je na prevaru na pokrst i tamo pobijeno u dvije noći. Danas nakon što je glinska vlast '95.preimenovala Spomen dom u Hrvatski dom, gradsko vijeće donosi odluku da se tamo ne smije komemorirati. Je nemam odgovora, ne znam dali ga vi imate gospodine predsjedniče Vlade.
Pitanje poštovani zastupniče. Hvala lijepa. Odgovor predsjednika Vlade poštovanog Zorana Milanovića.
Uvaženi gospodine zastupniče, pretpostavljam da se Vijeće nacionalne manjine srpske zajednice obratila Ministarstvu uprave koje je onda dužno prema proceduri ocijeniti ustavnost i zakonitost, zakonitost i ustavnost takve odluke Gradskog vijeća, grada, u ovom slučaju Gline i obratiti se Ustavnom sudu što pretpostavljam da će napraviti, to je redovna procedura koju smo uslijedili i u nekim prethodnim slučajevima. Ovo je što se tiče same procedure, ona nam je poznata. Što se tiče samog političkog čina slažemo se, ružno i tužno, to su stvari koje ne treba dovoditi u vezu sa hrvatskim narodom nego sa zločincima koji su to radili za svoj račun i u svoje ime. I za to neki prošli kažnjeno a neki nekažnjeno. I ne vidim zašto bi se od toga bježalo i zašto bi se pred time zatvarale oči. To mene kao Hrvata ne opterećuje, treba opterećivati one koji su to počinili, koji su stajali iza toga a ti sa današnjom Hrvatskom državom nemaju nikakve veze. Čak smo se i u Ustavu koji je donesen 1990. godine vrlo mudro i pametno ogradili od tog razdoblja. Prema tome, sve nakon toga je pitanje građanske kulture, pristojnosti, ljudske duše ako hoćete a to je nešto što se ne može propisati. Ja ne mogu pozivati kao premijer na građanski neposluh ali mi poštujemo pijetet svake žrtve, nedužne žrtvo, pa ćemo to tako raditi i u ovom slučaju. Hvala vam.
Očitovanje poštovanog zastupnika Milorad Pupovac.
Zahvaljujem i vama gospodine predsjedniče Vlade na vašem odgovoru. Nije u pitanju samo Vijeće Srpske nacionalne manjine, u pitanju je i činjenica da se sa ovim krši članak 325. Kaznenog zakona Republike Hrvatske koji svako negiranje ili značajno umanjivanje žrtava genocida smatra kažnjivim djelom koji se kažnjava kaznom zatvora do 3 godine. Skidanje ploča sa spomen doma, spomen ploče, na taj gnusan zločin i skidanje imena žrtava koje je počinjeno '95. od strane gradske vlasti po mojem mišljenju potpada pod taj članak jasno, nedvosmisleno i nedvojbeno. I želim da se to zna. I s druge strane, želim dodati i sljedeće, za one koji ne znaju, a mnogi nažalost danas ne znaju zašto što se radi na tome da se proizvodi zaborav i neznanje. 12. na 13. maja iste te godine svi muškarci od 16 do 60 godina koji su zatečeni u Glini, a u to vrijeme je u Glini bilo od 450 do 5 stotina prema nalazima Slavka … [[Govornik se ne razumije.]] muškaraca srpske nacionalnosti. Svi koji su se zatekli bili su pobijeni. Iza toga slijedi ovaj gnusan čin nakon kojega se isto crkva uništava i podiže se spomen dom '60.-tih godina prošlog stoljeća.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović drugo pitanje.
Hvala predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade, prosvjedi dijela branitelja i ratnih vojnih invalida ispred Ministarstva u Savskoj traju već 4.-ti tjedan. S obzirom da Vlada unatoč teškoj ekonomskoj situaciji nije do sada niti će u budućnosti oduzimati niti umanjivati niti jedno zakonsko pravo koje imaju hrvatski branitelji, osobito ratni invalidi i stradalnici i s obzirom na vaše pozive, na razgovore u institucijama koji redom ultimativno odbijani od strane voditelja prosvjeda, recite mi molim vas kako vi vidite izlaz iz ove situacije u kojoj se nalazimo?
Hvala lijepa odgovor predsjednika Vlade Zorana Milanovića. Izvolite poštovani predsjedniče.
Ja nikada nisam niti jednom riječju, početi ću na ovakav način rekao ili sugerirao da su branitelji, odnosno oni branitelji koji već 4.-ti tjedan prosvjeduju pred Ministarstvom branitelja izmanipulirani i to ne mislim jer to je podcjenjivanje i vrijeđanje nečije pameti i razboritosti. Ljudi imaju svoje razloge, neki možda individualne razloge u koje ja ne mogu ulaziti ali ih sigurno ne želim podcjenjivati. Međutim, to po nama, prema našem dubokom uvjerenju ne može biti razlog za takvu vrstu prosvjeda i za traženje ultimativne ostavke ministra i njegovih najbližih suradnika. To naprosto ne stoji. I meni je žao što se od početka krenulo takvim jednim ultimativnim tonom i za to se ne smatram odgovornim. Pozvao sam vrlo pomirljivim riječima na razgovor u institucijama, to mogu ponoviti i na to da ljudi odu svojim obiteljima. Ne da idu kući nego da se vrate svojim obiteljima i da nećemo dirati niti preispitivati niti jedno pravo stečeno, zarađeno pravo, dug časti ovog našeg društva prema invalidima Domovinskog rata da to nećemo dirati. I to je, nije samo moja riječ, to je politika ove Vlade, već treću godinu. I upravo zato me čudi da ovoga puta nema niti povoda za takvu vrstu prosvjeda. Razlozi mogu biti politički ovakvi i onakvi ali ne želim ljude koji su tamo dovoditi u kontekst manipuliranja od strane jedne političke ili 2, 3 političke stranke. Takve ambicije sigurno postoje ali u ovom slučaju, dakle vidim pred sobom žive ljude od krvi i mesa sa svojim problemima, sa ratnim putom, sa invaliditetom i mojim i našim obećanjem da će biti od nas tretirani dostojanstveno i maksimalno zaštićeni ali ne možemo razgovarati ultimatumima i moramo to rješavati u institucijama ako problem postoji. Ako postoji problem neke grupe od 100-tinu ljudi kojeg nismo svjesni jer u početku nismo bili ničega svjesni, dajte da ga probamo riješiti. Prema tome još uvijek čekam te konkretne stvari ali to ne može biti razlog za ovakvu vrstu nezadovoljstva. Takvu državu ne možemo voditi. Hvala.
Očitovanje poštovane. Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivo Jelušić sljedeće pitanje.
Hvala predsjedniče. Pitanje upućujem gospodinu Lalovcu, ministru financija. S obzirom da je Vlada uputila u saborsku proceduru izmjene Zakona o dohotku kojom se ide na rasterećenje poreza na plaće, vidimo da u javnosti dio javnosti, pa i dio oporbe to osporava. Ova Vlada nikako na zelenu granu kad je riječ o porezu. Kada smo išli na tragu naše politike uvođenje reda u tom pravcu da svi moraju plaćati porez, onda to smatramo poreznom presijom. U normalnim uređenim državama je normalno da se porez plaća, samo je kod nas bilo normalno da se ne plaća. Sada kada smo rekli da se porez mora plaćati, to se smatra poreznom presijom. Doduše, za ovaj ovdje primjer ne govori se da je porezna presija jer bi to bilo previše, ali svejedno neki osporavaju pa vas molim gospodine ministre da jasno i glasno kažete što donose izmjene poreza na dohodak, odnosno njegovo smanjenje. Hvala.
Hvala i vama. Odgovara ministar poštovani Boris Lalovac, ministar financija. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega zastupniče, da, ovo je jedan paket promjena gdje ćemo pokušati Zakonom o porezu na dohodak dotaknuti dvije stvari da bi građanima bilo vrlo … jasno. Postoji 1% građana Hrvatske koji u hrvatskim bankama štedi 75 milijardi kuna. 1% građana Hrvatske 75 milijardi kuna i oni godišnje zarađuju od tih kamata 2,3 milijarde kuna, ne plaćaju poreza ništa, 0 kuna plaćaju poreza. Postoji veliki broj radnika u Republici Hrvatskoj, srednjeg sloja koji imaju 5, 6, 7 tisuća kuna plaću, plaćaju 100% poreza kad govorimo mirovinski doprinosi i zajedno dohodak na njihov rad. Znači plaćaju 2 do 3 tisuće kuna ljudi koji rade. Nama trebaju danas građani koji rade, nama fali danas ljudi koji rade, mi trebamo dizati zaposlenost, mi trebamo dizati konkurentnost zemlje, ljude koji će sudjelovat u izvoznim proizvodima, a tu redistribuciju onih koji su akumulirali kapital i sada postavljamo pitanje i kako je došlo do akumulacije kapitala od 75 milijardi kuna u hrvatskim bankama ako nemamo izvoza. U normalnim zemljama je to da su to poduzetnici koji su stvarali vrijednosti, koji su poticali industriju i sada ovih 75 milijardi 1% građana, 2,3 milijarde i govorim o ovim građanima koji rade, koji se guše u svojim plaćama da bi mogli preživjeti. Ovo je socijaldemokratska Vlada i ovo je socijalno osjetljivo pitanje i ovo je i smanjivanje određenih nejednakosti koje su se akumulirali u društvu ovih 23 godine. Ovo je vrlo jasna poruka Vlade da će zapravo ove socijalne nejednakosti i da je ovo pravednost za građane koji imaju ogromni kapital da će nešto malo platiti, ali za ove građane koji rade, koji žive od svoga rada da ih treba rasteretiti i po tome se razlikujemo od ostalih. Zahvaljujem.
Očitovanje, poštovani zastupnik, ne, hvala lijepa. 4. pitanje, poštovani zastupnik Franko Vidović.
Zahvaljujem predsjedniče. Moje pitanje je upućeno gospodinu Predragu Matiću, ministru hrvatskih branitelja. Poštovani ministre, svjedoci smo višednevnih prosvjeda dijela braniteljske populacije ispred zgrade Ministarstva branitelja u Savskoj ulici u Zagrebu. Zahtjevi prosvjednika su ultimativni: traže vašu smjenu i smjenu vaših najbližih suradnika. To je nulta točka nakon koje su spremni sjesti za stol i razgovarati o eventualnim njihovim potrebama i njihovim problemima. Istovremeno vi radite svoj posao i obilazite Hrvatsku, prisustvujete skupovima, susrećete se sa braniteljima, razgovarate sa njima. I sam sam svjedok podrške koju uživate i u javnosti i isto tako među svojim suborcima i među braniteljskom populacijom, podršci koja je usmjerena prema vašem radu u prvom redu. Unatoč medijskoj zainteresiranosti za ovu temu još nismo čuli jasne, artikulirane zahtjeve prosvjednika u odnosu na njihova prava koji bi bili upućeni prema institucijama sustava, prema Vladi. Predsjednik Hrvatske Vlade evo i sad je rekao u svom odgovoru da prava branitelja nisu i neće biti dirana i isto tako da je spreman na razgovor. Poštovani ministre, molim vas da nabrojite stečena prava hrvatskih branitelja koja su umanjena ili dokinuta odlukama ove Vlade, odnosno da nabrojite što ste sve učinili da bi se stanje braniteljske populacije popravilo. Hvala vam.
Hvala i vama. Odgovara ministar Predrag Matić. Izvolite poštovani ministre.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege, ministri. Hvala vam lijepa na ovom pitanju. Ja sam donio, moram pročitati, znam sve ove stavke napamet, ali da u ovom kratkom vremenu možemo nabrojati. Dakle sva prava hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji prema Zakonu o pravima hrvatskih branitelja za 2012., 2013., a tako će biti i u 2014. ispunjena su u potpunosti. Imali smo nekoliko izmjena i dopuna Zakona o pravima hrvatskih branitelja i sve točke, apsolutno sve su bile alternativne pa ću samo ukratko pročitati. Povoljniji uvjeti za obiteljsku mirovinu udovica HRVI 1. i 2. skupine, pravo na sklapanje nove bračne ili izvanbračne zajednice udovica bez gubitka prava, jačanje prava prednosti pri zapošljavanju i uvođenje prekršajnih sankcija za one koji to krše. Hrvatski branitelji su povijesno značajne osobe, to znači ukoliko nemaju članove obitelji lokalna zajednica je dužna brinuti o njihovim grobnim mjestima. Objavili smo registar hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Status hrvatskog branitelja mogu ostvariti i oni koji su samovoljno napustili postrojbu, a nakon toga ponovno mobilizirani za ono razdoblje u kojem su časno bili u Hrvatskoj vojsci ili Policiji. Stambeno zbrinjavanje proširili smo i na dragovoljce Domovinskog rata, braniteljske socijalne zadruge uveli smo im da upravitelj može biti umirovljen, ali da istovremeno ne gubi prava funkcije upravitelja zadruge. Osnivamo veteranske centre, osnovali smo Memorijalni centar Domovinskog rata Vukovar, nešto što je za Hrvatsku značajno gotovo kao i autoceste. Evo u protekla dva tjedna 2600 djece je prošlo kroz Vukovar, dakle to je način na koji se ostvaruje pijetet prema Vukovaru, prema Domovinskom ratu. Zadruge hrvatskih branitelja preko 500 zadruga, povećali smo njihova poticajna sredstva, proširili smo osnivanje braniteljskih zadruga i na susjednu Republiku Bosnu i Hercegovinu. Održali smo međunarodnu konferenciju o seksualnom nasilju u oružanom sukobu, pred saborskim zastupnicima je uskoro drugo čitanje Zakona o žrtvama. Napravili smo projekt jedna slika iz Domovinskog rata, kratke priče i filmska ekranizacija događaja iz Domovinskog rata. Sufinanciramo umjetnička i dokumentacijska djela o Domovinskom ratu, sufinancirali smo dokumentarac o stradanju Kusonja. Uveli smo i mogućnost prekorednog stambenog zbrinjavanja, ali ne diskrecijskom odlukom ministra ili njegovih pomoćnika, nego uveli smo da to ide jednostavno prema proceduri. Stipendiranje. Stipendiramo djecu hrvatskih branitelja, uveli smo određeni postotak stipendija i za djecu koja ne ispunjavaju uvjete prema ocjenama, međutim ispunjavaju prema socijalnom statusu, socijalno najugroženije obitelji. Sufinancirali smo osnivanje Hrvatskog dokumentacijskog centra Domovinskog rata u Bosni i Hercegovini za razliku od mnogih koji se kunu u naše sunarodnjake i prijatelje iz Bosne i Hercegovine. Mi smo to djelatno pokrenuli prije dvije godine. Čuvene opskrbnine i zajamčena minimalna naknada, dakle još jedna manipulacija kojom se ljudi služe. Nakon puno usaglašavanja sa kolegicom Opačić napravili smo, do sada je bilo da hrvatski branitelj samac ili sa velikom obitelji uvijek prima 1097 kuna, a sada samac prima 800 kuna mjesečno plus 4 puta godišnje po 900 kuna, pa mu je to jednaki iznos. Ali obitelj hrvatskog branitelja sa suprugom i dvoje djece sada prima 1920 kuna. Dakle, ratujemo protiv činjenica, ali hajde izvolimo. Možemo i to! Prava pripadnika Hrvatskog vijeća obrane bit će riješena. Morali smo uvesti ono donošenje potvrda jer smo na temelju tužbi koje su nam napravili članovi, pripadnici Hrvatskog vijeća obrane do sada isplatili nepripadajućih 38 milijuna kuna. I to smo riješili. Radimo i novu izmjenu i dopunu Zakona o pravima hrvatskih branitelja za koje evo želimo možda pred vama pročitati ponovo 7, 8 samo afirmativnih točaka. Donosimo sljedeće godine i …
Žao mi je ministre, vrijeme je isteklo. Žao mi je. Hvala lijepa. Očitovanje poštovani zastupnik Franko Vidović.
Zahvaljujem ministru na odgovoru, ali bih ga također molio da ovaj odgovor na ovo pitanje dostavi napismeno. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo na peto pitanje. Poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem premijeru. Gospodine predsjedniče Vlade, umjesto da smanjite PDV na hranu na 10%, poboljšate socijalnu sliku stanja u društvu, povećate potrošnju i tako sačuvate barem nešto domaće proizvodnje vi predlažete zakon koji ide na štetu lokalnoj samoupravi. Ista će biti prisiljena dizati cijene usluga recimo vrtića. Sad vas pitam, ako se nekome poveća plaća za 50 kn, a vrtić zbog toga poskupi 100 kn što je tu dobroga za građane? Pitanje glasi. Tko će u stvari imati koristi od promjene poreza na dohodak?
Odgovor, predsjednik Vlade poštovani Zoran Milanović.
Poštovani kolega zastupniče, imati će koristi građani radi kojih ovo radimo, a lokalna samouprava će se morati ponašati racionalnije i odgovornije prema sredstvima koje uzima od građana. Dakle, prvi cilj je dobrobit građana. Dakle, ljudi koji će imati nešto veći prihod, netko više, a netko manje. Hrvatski srednji sloj, prosječni ljudi, eto to je cilj. A ako unaprijed zauzimamo stav da će vrtić poskupit 100 kn, mislim da će građani znat prepoznati u tome tko je dobar upravljač u bilo kojem gradu ili općini, a tko nije, tko nije i tko naprosto ima projekciju proračuna koji bi se trebao sam puniti i izvršavati sljedećih 30 godina. Dakle, to za mene nije politika. Evo mi vjerujemo da će građani to prepoznati i da će sami znati razlučiti tko će ići i tko ide u povećanje usluga zato što je to možda negdje neizbježno. To je uvijek tako, neovisno o porezima i o poreznom zakonu. A zašto ide u to iz čiste pakosti, naprosto zato da nešto dokaže. To građani uvijek prepoznaju, građani to jako dobro znaju pa će tako i u ovom slučaju znati i prepoznati koje su naše namjere, kako se to očituje na njihovim prihodima, koliko država rasterećuje građane i koliko u tome mora sudjelovati lokalna samouprava. To je moj odgovor.
Očitovanje poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa da, ja sam očekivao sličan odgovor od vas jer vi realno gledajući niste imali prilike živjeti u lokalnoj samoupravi, raditi i biti sa građanima svakodnevno, pa je normalno da ovako sa pozicije predsjednika Vlade reagirate. No, nije to tako kako vi govorite. Nitko u lokalnoj samoupravi ne želi dizati cijene. Ali nije dobro da se lokalnu samoupravu baca na ovakav način na koljena i da joj se oduzima jedini porezni prihod koji je siguran i kojim može upravo financirati sve ovo što treba. Ono što je bitno da se neće dogoditi ni onaj potrošački bum. I ono što sam ja postavio i predložio da bi u stvari sa smanjenjem PDV-a na hranu se postigao puno veći učinak, da bi prosječna četveročlana obitelj imala negdje oko 300, 400 kuna uštede u troškovima prehrane kroz mjesec dana i da bi to djelovalo i utjecalo na sve slojeve hrvatskog društva, poboljšavalo socijalnu sliku, a u konačnici nitko ne bi izgubio. Ni država u konačnici ne bi izgubila. Svima bi to ostalo. I zato stvarno me zanima zašto se na ovakav način ide u porezne reforme umjesto da se sagleda i druga varijanta i druga strana i da se proba napraviti ono što je najbolje za hrvatske građane. U ovom slučaju ovim porezom, izmjenom poreza na dohodak zanimljivo je oni koji imaju oko tri, od tri i pol do četiri tisuće kuna plaću dobit će 50 kuna više. Možete misliti koji će to potrošački boom izazavati. A oni koji imaju preko 15 tisuća kuna dobit će tisuću i nešto kuna više. Raslojavamo još više društvo. O onima nezaposlenima da uopće ne govorimo. Na ovaj način smanjenje PDV-a na hranu se situacija sasvim drugačije postavi.
Hvala lijepa. Pitanje br. 6. i poštovani zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Uvaženi premijeru djelujete smireno, staloženo danas što mi je drago, vjerojatno ste doručkovali jer čovjek kad je gladan onda se obično ne može skoncentrirati, onda je nervozan, sklon je donošenju … [[Upadica se ne razumije.]] Ima ovdje još takvih. Zbog čega to govorim? Govorim zbog toga što glavni zadatak djece je da uče. Dajte mi samo objasnite kako netko tko je gladan može se skoncentrirati, može uopće se posvetiti tom svom glavnom zadatku a to je da uči? Mi za sebe volimo reći da smo zemlja znanja, ali po UNICEF-ovom istraživanju 60 tisuća samo predškolske djece u Hrvatskoj živi ispod granice siromaštva. Zakon predviđa obavezno osnovnoškolsko obrazovanje ali ne predviđa pravo na hranu školske djece. Po Ustavu članak 66. obrazovanje je dostupno svima pod jednakim uvjetima. Ali očito je da nemaju svi jednake uvjete jer nisu svi siti. Nemojte mi odgovoriti da njihovi roditelji s obzirom na sufliranje dobivaju socijalnu pomoć ali je ne znaju rasporediti jer to jednostavno nije istina, barem u većini slučajeva. Da li ćete nešto poduzeti da djeca koja su gladna u školi dobiju barem taj obrok? Ali ne po sistemu da država plaća svima pa i djeci dobrostojećih roditelja kao što je slučaj kod nabavke knjiga gdje se vjerojatno ide na veću količinu pa je samim tim i provizija veća. Znam da su škole pod jedinicama lokalne samouprave ali briga o djeci je briga države. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani gospodine zastupniče ja sam dobro koncentriran punog i praznog želuca a danas u Hrvatskoj nije problem prazan želudac ljudi, i djeca imaju pun želudac, pitanje je samo čega. Jer kvalitetnija hrana u pravilu previše košta, mada ne mora previše koštati. Prema tome, nemojmo biti takvi populisti i govoriti da danas ljudi u Hrvatskoj gladuju. Problem je veći, ljudi u obitelji jedu, hrane ima više nego ikada ali ima loše hrane koja je jeftina, koja nije možda direktno štetna ali dugoročno jest štetna. I to su navike koje moramo početi mijenjati u našem društvu, to ne ide na silu, to ne ide preko noći, to će trajati godinama ali to je proces koji naprosto u jednom trenutku moramo započeti. Centri za socijalnu skrb imaju razrađene modele, htjeli ste me unaprijed spriječiti da o tome govorim, ako netko zaista nema za obrok država odnosno Centar za socijalnu skrb će se pobrinuti i imat će ga, ako je netko zaista gladan. Ali nije to glavni problem u Hrvatskoj, glavni problem je kao i u drugim državama obilje loše hrane, obilje kalorične hrane, obilje dostupne hrane i nesposobnost da se stvari razlikuju. A to je stvar odgoja. I tu je škola jako bitna. Što se tiče potpore, odnosno plaćanja troškova školskih udžbenika svima tu se ja slažem s vama. Dakle, meni i svima nama to ne treba i ima jako puno ljudi u Hrvatskoj koji naprosto te knjige moraju kupiti. Neka ih izvole kupiti, a knjige dati onima koji za njih nemaju. I tu postoje i trebaju postojati vrlo jasni socijalni kriteriji, tko ima, a tko nema. To je uređeno društvo. I kad već govorimo o uređenom društvu jučer sam bio u Češkoj i tamo sam doživio da je njihov predsjednik Vlade u sred Praga rekao jednu možda malo pretencioznu rečenicu da ih inspirira kako je Hrvatska riješila problem fiskalizacije, odnosno praćenje prihoda kontrole fiskalne blagajne. To je radila jedna relativno mala ekipa u jednoj državnoj firmi koja se zove APIS, od prvog dana. Možda je riječ inspirira malo previše literarna, to je praktično rješenje za problem koji smo imali ali to se zove uređena država. Tu smo postali uređenija država pa ćemo isto tako biti uređena država i u tome da razlikujemo kome zaista treba socijalna pomoć, tko zaista nema, takvih je malo, dakle tko nema hrane, a tko ima dovoljno i to mora platiti. A ti koji moraju platiti smo gospodine Novak vi i ja. Ja nastojim ne biti populist, a vi vidite.
Očitovanje poštovanog zastupnika Mladena Novaka.
Dobro vi kažete da je to populizam, pitajte one koji nemaju da li je to populizam. Ja se s tim ne mogu nikako složiti ali dobro to je vaše razmišljanje. Sami ste rekli neki dan da ne čitate novine pa vjerojatno niste ni upoznati sa mnogo takvih slučajeva. Što se tiče da hrane ima u obilju, ima je, ali nema ju je oni koji je trebaju imati, oni kojima je potrebna. Sredstava ima da se to preraspodijeli. Zabranite ulaganje u parkove za dokolicu, ulaganje u ekstremno skupe eko automobile, u ministarske urede sa većom kvadraturom kupatila nego što je kvadratura kontejnera u Gunji. 200 tisuća kuna su preplaćeni MUP-ovi oni terenci ako se ne varam, mislim da je baš ta cifra bila. Plaćaju se ogromne fešte za kojekakva obilježavanja dana grada, općine, mjesne zajednice, ne znam ni ja čega. No međutim, vi ste stvarno dokazali da mijenjate mišljenje i da čovjek uči dok je živ. Ja vam čestitam na tome. Konstatirali ste da prekomjerna štednja nije donijela nikome dobro pa neće ni nama. Mi smo vam to govorili na početku mandata. E sad vas isto tako upozoravamo da ne prodajete državnu imovinu. Ni HEP ni INA-u ni Hrvatske pošte ni Hrvatske željeznice jer neka buduća Vlada neće imati što prodavati. Neće imati na osnovu čega ostvarivati novu dobit. Nemojte podleći još jednoj neoliberalnoj podvali i upravo ovo što ste vi govorili oko podjele ima hrane, ima je, ali nema za sve. Kod nekih se gomila mogućnost, kod drugih se gomila siromaštvo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Sedmo pitanje i poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Ja ću svoje pitanje postaviti gospodinu Branku Grčiću, potpredsjedniku Vlade zaduženom za gospodarstvo i regionalni razvoj. Gospodine ministre kaže vox populli u Hrvatskoj da vaše tri godine pamtimo po financiranju bogate EU od strane siromašne Republike Hrvatske. Po izostanku bilo kakve razvojne, regionalne politike, po 13 kvartala uzastopnog pada BDP-a i po vašim optimističnim osvrtima na ta dostignuća. Podsjetit ću vas, na početku 2012. vaša izjava "Očekujem minimalni rast BDP-a u 2012." Na kraju pad BDP od 2% je očekivan na početku 2013. U 2013. godini očekujem umjereni oporavak, rast BDP-a od 1,8%, blagi rast izvoza i potrošnje nakon pada od 1% u 2013. To je relativno dobar pad, ipak se taj minus smanjuje a krivi su poduzetnici. Za 2014. na početku najavili ste u prvom kvartalu moguć je rast BDP-a, sve upućuje na to. Nakon pada od 0,4% Europska komisija kriva je za pad BDP-a. I onda najvažnije, nakon pada u drugom kvartalu najbolja izjava "Poniremo sve manje, a već bi ove godine rasli da nismo ušli u europski semestar." Odlično. Čitajući pažljivo program rada Vlade u razdoblju 2011.-2015. napisan na 62 stranice nigdje ne piše da će BDP padati 4 godine uzastopno, dapače piše sasvim nešto drugo suprotno. Postupno povećavati stopu gospodarskog rasta da u 2015. doseže 5%, da ne čitam dalje što ste zapisali o deficitu, o konsolidaciji proračuna, o regionalnoj politici čisto da nam ne bude neugodno ovdje u našoj sabornici. Ako je Plan 21 po riječima premijera bio bez obećanja i figurativan, ako je program rada ove Vlade svojevrsna prevara građana jer ni jedan postavljeni cilj gotovo nije ostvaren, pitam vas imate li neki tajni, nevidljivi plan kojim rastačete i obezvrjeđujete ovu državu i to činite bez ikakvog plana. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Odgovor potpredsjednik Vlade, poštovani Branko Grčić.
Poštovani gospodine zastupniče, kolegice i kolege hvala vam na ovom pitanju, baš vam hvala na ovom pitanju. Vidite, za razliku od vas koji svaki dan prosipate crnilo i pesimizam mi pokušavamo hrvatskom narodu vratiti nešto malo nade. A ta nada zaista je tu i to je svaki dan sve izvijesnije da stvari idu u dobrom pravcu. Ja vam neću to sada obrazlagati, to sam stotinu puta rekao, ali ono što je bitno za vrijeme vaše prethodne Vlade BDP u Hrvatskoj se urušio -7% u 2009., -4% u 2010., -3% u 2011., pa o čemu mi pričamo? Danas mi govorimo o -0,4 kao što vi govorite maloprije o -0,2 i tako dalje. Ono što je cijena politike koju vodi ova Vlada, a to je da je zaštitila najvažnije skupine u ovom društvu u smislu socijalnom, a to su prije svega umirovljenici, to su svi ovi ljudi koji su i danas ovdje spomenuti a koji trebaju socijalnu zaštitu, to košta državu. Mi na tome nećemo štedjeti, dakle to je naša politika, na tome se ne štedi. Da smo rezali onako kako ste vi predlagali i smanjivali poreze e to bi bila ta liberalna politika, a mi smo ipak socijaldemokrati pa ne možemo pribjeći takvim mjerama. Dakle, štitimo široki krug građana, a makar ponirali tu negdje na -0,4, 0,6. Što bi značilo za Hrvatsku državu da je to +0,2 ili 0,4 ništa značajno vjerujte mi. Ali to da nismo sjekli mirovine, da nismo rezali plaće, da nismo rezali socijalna davanja to je poruka ove Vlade, a štedjeli smo na svim onim drugim stvarima i stvarali prostor da deficit onaj koji ste nam ostavili od nekih 25 milijardi u zadnjoj godini, skrivenih i otkrivenih troškova smo to sveli u ovih 15, 16 iduće godine ja se nadam i manje. To je naša politika, dakle štedjeti tamo gdje se nikad prije nije štedjelo, a zaštititi građane prije svega, pa i ovim mjerama, ne samo zaštiti nego dati im novu nadu, novu mogućnost da povećaju svoje dohotke. Maloprije smo o tome govorili. Znači za milijun građana će se povećati plaća već od 1.1. iduće godine. To je nova prilika za Hrvatsku i za oporavak ovog BDP o čemu vi govorite. Dakle, naša politika je konzistentna i ona će takva ostati, a rezultati će doći. To pokazuje rast izvoza 12% u ovoj godini, 12% u prvih 9 mjeseci ljudi. To su činjenice, to su podaci, to je rast industrijske proizvodnje u 8 od 9 mjeseci ove godine, u zadnjem mjesecu preko 4%, to je pad nezaposlenosti registrirane za 40 tisuća ljudi danas u odnosu na isti dan prošle godine itd. itd. Ako vam je krivo zbog toga ja vam tu ne mogu pomoći.
Očitovanje zastupnika Josipa Borića. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo. Pa uvaženi ministre, neću se osvrnuti na vaše iznošenje podataka, jer je velik dio njih lažan i neistinit. Ali ipak ću utvrditi, bilo nam je bolje kad nas niste štitili tako kako ste štitili, bolje nam je bilo kad nas niste štitili. A od onog što ste napisali u programu Vlade u mandatu 2011.-2015. niste ostvarili gotovo ništa. Podsjetit ću, kroz proračun će proći 500 milijardi kuna, od toga 80 posuđenih, a bit će po onoj staroj "Gdje si bio, što si radio, ništa.", ni jedan problem neće biti riješen, svi oni iz 2011. dočekat će nas i u 2015. Pa s pravom nas u EU prozivaju i govore najgori ste. S pravom. Upravo u tim zemljama kad politika ne može riješiti problem i ostvariti postavljene ciljeve, raspisuju se izbori. Pa pogledajmo Sloveniju, tri premijera u tri godine. Tri premijera, tri Vlade. Što imamo u Hrvatskoj? U Hrvatskoj pod vašim vodstvom jednostavno nabujaju unutarnji, vanjski neprijatelji, ministri su lišeni bilo kakve odgovornosti, čak su i principijelni. Evo, Fred Matić kaže i postavlja uvjete javnosti kako se on može smijeniti, on postavlja uvjete. Što radi premijer? Premijer ih odriješi od grijeha, a mediji zapišu pokoru koju moraju izmoliti. Pogledajmo ovog drugog ministra u zaštiti okoliša, svi moraju štediti, on troši kao pijani milioner. Pa to se rješava po kratkom postupku, bez obrazloženja. Da, da, smijte se vi. O tome što ste svojim Zakonom o regionalnom razvoju činili …, samo jedna rečenica [[Upadica predsjednik: Molim vas, nastavite.]] Dajte mi vrijeme onda [[Upadica predsjednik: Nastavite.]] O tome što ste učinili Gorskom Kotaru po ovom Zakonu o regionalnom razvoju, samo jedna rečenica. Taj dio Hrvatske pogodile su dvije elementarne nepogode u ovoj godini. U veljači led, a sada u studenom Zakon o regionalnom razvoju po receptu SDP-a. Na prvo nismo mogli utjecati pa dajte vi saborski zastupnici da barem riješimo ovaj drugi dio ljudi iz Gorskog Kotara ne moraju doći ovamo prosvjedovati. To su rezultati vaše ekonomske politike. Jedini … koji bi ovaj narod … je vaša ostavka gospodo draga.
Hvala. Hvala lijepa. Hvala vam lijepa. Poštovani zastupnik Branko Bačić, 8. pitanje.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru zaštite okoliša i privrede, gospodinu Zmajloviću. Gospodine ministre, neću vas pitati o svim ovima aferama koje se posljednjih dana valjaju oko vaše ministarstva, nego ću postaviti nešto što je po meni kudikamo važnije iako ni te afere i njihovo rješavanje nisu nevažne. Naime, izmjenama i dopunama Strategije prostornog uređenja RH i donošenjem Zakona o rudarstvu i Zakona o ugljikovodicima, Agencija za ugljikovodike raspisala je natječaj za iskorištavanje i istraživanje ugljikovodika u Jadranskom moru. Taj rok za predaju ponuda istekao je prije par dana i prema riječima ministra Vrdoljaka 6 velikih svjetskih igrača dostavilo je ponude za istraživanje i … 15 od 29 polja u Jadranskom moru. Neka od tih polja protežu se svega par kilometara od Jadranske obale i Jadranskih otoka, neka od tih polja protežu se preko ekološke mreže Natura 2000, neka od tih polja prostiru se preko jabučne kotline koja je najveće … ribe u Jadranu. Uz to Jadransko more je jedno od najčišćih mora na svijetu. Mene gospodine ministre interesira kako to da ti razlozi, a i zakonska obveza koja proistječe iz Zakona o zaštiti okoliša nisu bili dovoljni razlozi da vi od agencije i od Ministarstva gospodarstva zatražite izradu strateške procjene utjecaja na okoliš s obzirom na sve one probleme koji mogu nastati u … nafte i plina u Jadranskom moru? Dakle, postavljam pitanje zašto niste poštivali Zakon o zaštiti okoliša i prirode, zatražili izradu strateške procjene koja je bila preduvjet svim ovim radnjama koje se događaju trenutno u Agenciji za ugljikovodike jer i sami znate da i najmanji akcident koji se tu može dogoditi, može predstavljati ekonomsku, društvenu i ekološku kataklizmu u RH? Hvala.
Hvala. Odgovara poštovani ministar Mihael Zmajlović.
Uvaženi gospodine zastupniče, pitanje istraživanja ugljikovodika i strateške procjene je pravo pitanje, dobro pitanje. Dakle, Ministarstvo zaštite okoliša je zatražilo od agencije i od Ministarstva gospodarstva da se sukladno zakonu provede strateška procjena utjecaja na okoliš i vjerujem da će oni tu obvezu zakonsku ispoštivati. Ono što je puno važnije od strateške procjene jer ona ne može niti zabraniti niti može odrediti gdje će se što raditi, već sagledati sve moguće aspekte i rizike za okoliš. Puno važnije da se za svaki pojedini zahvat ukoliko do njega dođe, do istraživanja ili eksploatacije pojedinog polja, da je potrebno provesti kompletnu procjenu utjecaja na okoliš i onda u tom postupku se može procijeniti ili odrediti da li je takav zahvat moguć i ako je moguć koje su potrebne mjere zaštite okoliša kako bi se rizik za okoliš smanjio na najveću moguću razinu. Tako da, vjerujem da će se zakon poštivati, koliko smo razgovarali, taj postupak je u tijeku, a za svaki pojedini zahvat će se sukladno zakonu provoditi postupak procjene utjecaja na okoliš, a integralno sa time i ocjena samog zahvata na ekološku mrežu, odnosno Natura 2000. Evo, hvala lijepa.
Očitovanje poštovanog zastupnika Branka Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ovdje se gospodine ministre ne radi o tome da li sam ja zadovoljan, nisam zadovoljan vašim odgovorom. Naime, postoji zakonska veza koju vi kao ministar niste poštivali. No ne samo da nije poštivana ta zakonska obveza, gore od toga može uslijediti nakon što se otvori ponuda koju su dostavili naftne kompanije i kada dovršetkom izrade strateške procjene koja je upravo u tijeku se utvrdi da možda na nekom od tih 15 polja nije moguće vršiti niti istraživanje niti eksploataciju. Tog trenutka za Hrvatsku Vladu, a i za Hrvatsku državu može nastati blamaža jer smo objavili javni natječaj svim svjetskim naftnim kompanijama da se jave na pojedina polja za koja su zainteresirani i nakon što vaša procjena bude dovršena reći ćemo njima, a znate, mi smo se malo šalili, mi nismo mislili ozbiljno jer na tom polju iz razloga zaštite okoliša, zaštite ribljeg fonda, zaštite bio raznovrsnosti Jadranskog mora nećete moći niti istraživati, a kamoli … naftu. Prema tome, na vama leži odgovornost što niste ministru Vrdoljaku rekli gospodine ministre prije nego što ste taj postupak uopće otvorili morali smo utvrditi koji dio Jadrana nije podoban niti za istraživanje, a kamoli za eksploataciju Jadrana. I tu vam obvezu nameće zakon koji ga je ovaj Sabor donio na prijedlog vas i vaše Vlade. U tome je vaša odgovornost što niste smjeli dopustiti da se krene u istraživanje i eksploataciju nafte pogotovo ne na dubinama ispod tisuću metara koji su na južnom Jadranu. Istraživanje i eksploatacija nafte je najkompliciraniji tehnološki projekt u svijetu kada se govori o dubinama ispod 500m, a veliki broj polja je upravo oko Dubrovnika i u Dubrovačko-neretvanskoj županiji gdje su dubine enormne. I danas nema kompanije u svijetu koja se usudi bušiti na dubinama ispod tisuću metara, a mi smo tamo predložili nekoliko polja upravo na tim dubinama iznad tisuću metara. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Dragutin Glavina, 9.pitanje.
Hvala lijepa predsjedniče. Svoje pitanje upućujem ministru gospodarstva Ivanu Vrdoljaku. Poštovani ministre, pred petnaestak dana u jednom intervjuu, a tema je bila istraživanje nafte i plina u Hrvatskoj u okviru jednog pitanja između ostalog rekli ste, "prioritet je čisti Jadran i realizacija projekta koji može bitno utjecati na bruto društveni proizvod i na bolji standard građana". Budući da je prošli tjedan završen prvi međunarodni natječaj za istraživanje nafte i plina u Jadranu pitam, što uopće znači taj projekt za Hrvatsku i energetsku stabilnost? Jeste li zadovoljni brojem ponuđača i ponudama koje su pristigle na natječaj i zapravo kako će to utjecati na energetsku sliku Hrvatske, njenu industriju i na ukupno gospodarstvo? Hvala.
Odgovor, poštovani ministar Ivan Vrdoljak.
Hvala predsjedniče. Poštovani zastupniče, evo povezat ćemo i odgovore. Jako sam zadovoljan sa pristiglim ponudama, riječ je o vrlo ozbiljnim kompanijama koje imaju velika iskustva u istraživanju nafte i plina u svijetu i koji koriste najsuvremenije tehnologije i najvažnije udovoljavaju najzahtjevnijim ekološkim standardima. Stručno povjerenstvo će već sljedećeg tjedna dobiti analizu pristiglih ponuda i polovinom 12.mjeseca očekujemo na Vladi prijedlog odluke o onim najboljim ponuditeljima, a onda tijekom prvog kvartala sljedeće godine i potpisivanja ugovora. Ali ću se osvrnuti na ono najbitnije u tom projektu, a to je zaštita ekološka zaštita i poštivanje standarda. Dakle Ministarstvo zaštite okoliša, na prethodno pitanje, čitavo vrijeme skače po glavi Ministarstvu gospodarstva i Agenciji za ugljikovodike i treba to činiti i to je dobro i daju svoje eksperte koji sudjeluju u svakom koraku. Nećemo se mi izblamirati ako smo krenuli raditi studiju stratešku procjenu utjecaja na okoliš pola godine prije nego što smo zatvorili natječaj. Često smo se blamirali da smo kretali u projekte koji nisu bili pripremljeni pa smo čekali da tada naručujemo procjene, pa smo gubili desetke godina nekih prethodnih vlada kalkulirajući jel bi ovako ili onako završili neki projekt uključujući Dubrovačku županiju pa mijenjali prostorne planove, pa blokirali investitore. Svaki investitor je upoznat da smo krenuli u procjenu koja će biti gotova do kraja godine, usvojena do drugog mjeseca i svi investitori prije završetka studije neće potpisati ugovore, nego tek nakon završetka studije, znači radimo paralelan posao. Mi smo se odlučili da ne gubimo vrijeme kao što su mnoge vlade gubile nego da paralelno krenemo u studiju, raspisivanje natječaja i svaki koji je došao zna koji je rizik preuzima i neće ga preuzeti kada se završi procjena studija utjecaja. Nema tu blamaže, blamirala se ova država i ministarstvo na mnogim drugim projektima u povijesti, a ne ovim novim projektima. Što se tiče vašeg komentara par kilometara, i to nije istina, bilo bi pristojno da oko nekih bitnih projekata u ovoj državi pričamo istinu, a uvjet je 10km od obale, 6 od otoka. Dakle vi odlučite da li je to par kilometara. Pa je 22km ako ćete gledati par, nepar, ali to nije 2 km i nema ribogojilišta u tom području. U krajnjoj liniji poštivat ćemo ono što će struka reći u strateškoj procjeni utjecaja na okoliš. Ja ću vam još jedan podatak reći, samo tri dana prije otvaranja naših ponuda mi smo često na konferencijama gdje smo prezentirali naše potencijale pravni okvir koji smo promijenili u zadnjih godinu i pol dana susretali se sa kolegama iz Kanade, s njihovim ministrima, s njihovom agencijom. Oni su imali natječaj koji su zatvorili tri dana prije našeg, 31.10.to je Nova Scotia, nisu dobili niti jednu ponudu. Nisu bili dovoljno transparentni, nisu imali dovoljno dobro organizirane podatke. Hrvatska je bila bolja u tom procesu od Kanade, a imamo potpuno ekološke standarde na razini kanadskih pa čak i više zato što je more Jadransko zaštićenije. Tako da od tog projekta poštovani zastupniče očekujemo puno. To nije projekt gdje se mogu dobiti glasovi na ovim izborima koji su pred nama za godinu dana, to je projekt koji radimo za generacije koje će doći za 5, 6, 7 godina kada ćemo imati priliku da budemo izvoznici energije u ovoj regiji i kada će sva popratna energetska intenzivna industrija koja je uništavana od prethodnih vlada imati šansu da se razvije u Hrvatskoj.
Hvala lijepa ministre. Očitovanje poštovanog zastupnika Dragutina Glavine. Hvala lijepa, nema. 10.pitanje poštovani zastupnik Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Moje je pitanje za ministra branitelja gospodina Freda Matića. Poštovani gospodine ministre, ja ću vam danas postaviti pitanja koja sam vam već postavljao na aktualnom satu negdje na početku mandata ove Vlade, a ono glasi, imate li u Ministarstvu branitelja podatke o nacionalnoj strukturi poginulih u Domovinskom ratu o nacionalnoj strukturi invalida Domovinskog rata te o nacionalnoj strukturi kompletne braniteljske populacije? Ovo pitanje vam ponovno postavljam nakon posjeta Dubrovniku i razgovora sa velikim brojem branitelja ne samo Bošnjaka koji izražavaju svoje duboko razočaranje događanjima ispred vašeg Ministarstva a pogotovo onim što se dogodilo u Saboru Republike Hrvatske. Upoznali su me da je u obrani grada Dubrovnika u Domovinskom ratu poginulo 26 Bošnjaka između ostalih i 6 pripadnika Srpske nacionalne manjine a posebno su istakli činjenicu da su bilo dobrovoljno, bilo kroz mobilizaciju u Domovinskom ratu učestvovali svi građani Republike Hrvatske neovisno o njihovoj nacionalnoj, vjerskoj, svjetonazorskoj, političkoj i inoj pripadnosti. Isto tako jako ih smeta a to je i moj razlog zašto inzistiram na ovom pitanju, u Republici Hrvatskoj se kroz medije stvara slika da su hrvatski branitelji isključivo Hrvati po nacionalnosti, Katolici po vjeroispovijesti i pripadnici desne političke opcije što niti izbliza nije točno.
Odgovara poštovani ministar Predrag Matić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi saborski zastupniče, dakle kao što sam vam i odgovorio na početku mandata u Ministarstvu branitelja duboko smo svjesni da su među hrvatskim braniteljima, među stradalnicima Domovinskog rata, među civilnim žrtvama bili svi pripadnici različitih nacionalnosti, nacionalnih skupina koji žive u Republici Hrvatskoj. I mogu još jedanput istaknuti s ponosom da u našem radu jedna od stvari koja nam uistinu nije važna i nije bitna je nacionalna struktura hrvatskih branitelja, stradalnika. Dakle svjesni smo da je bilo u ratu puno Bošnjaka i puno Srba. Svi mi koji smo bili u ratu znamo da je pored nas bilo i drugih nacionalnosti. Međutim, u radu Ministarstva branitelja nama su bitne okolnosti, bitna su pitanja, odgovori koji odgovaraju na pitanja gdje, što, kako, datumi, državljanstvo, prebivalište, JMBG i OIB. Prema tome hrvatski branitelj je hrvatski branitelj bez obzira koje nacionalnosti, stradalnik je stradalnik bez obzira koje nacionalnosti, državljanin Republike Hrvatske, isto tako i civilna žrtva. Jedino u procesu identifikacije i traženja zatočenih i nestalih osoba samo radi potreba domaćih i međunarodnih sudova vodimo tu nacionalnu strukturu žrtava pa vam to mogu dostaviti u pisanom obliku. Dakle imamo evo 18 nacionalnih skupina, nacionalnosti i još rubrika i ostali ali to je samo u ovome procesu traženja nestalih i zatočenih osoba. Hvala lijepa.
Očitovanje poštovanog zastupnika Nedžada Hodžića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine ministre hvala na odgovoru. Dakle ja bih samo želio da se što češće ističe i ta građanska komponenta Domovinskog rata. Svi smo je branili na način kako smo mogli i morali i obzirom na okolnosti u kojima smo živjeli. Ja želim danas samo još istaknuti jednu po meni vrlo važnu činjenicu. Ja sam u nekoliko navrata u Saboru govorio o oštrijim podjelama u hrvatskom društvu i iznosio svoje razočaranje zbog takvog stanja. Stanje se nažalost ne popravlja, naprotiv mislim da idemo u još goru situaciju. Zbog toga i danas na to želim upozoriti kada je u Saboru kompletna hrvatska Vlada i uglavnom većina kolega u Hrvatskom saboru. Mi ovih dana svjedočimo 25.-oj obljetnici rušenja Berlinskog zida koji je decenijima dijelio njemački narod i njemačko društvo. Stječem dojam da posljednji događaji u našoj zemlji liče na temeljenje hrvatskog Berlinskog zida i stoga koristim priliku da vas koji ste politički najodgovorniji pozovem da ne dozvolite da se hrvatski Berlinski zid izgradi. Hvala.
Hvala lijepa. 11. zastupničko pitanje i poštovani zastupnik Ivica Mandić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Svoje pitanje bih uputio štovanoj ministrici prostornog uređenja i graditeljstva vezano poplave koje su se dogodile u Republici Hrvatskoj u drugoj polovici mjeseca svibnja 2014. godine. Te poplave su poprimile razmjere katastrofe i tom prilikom je u području Županjske Posavine evakuirano 11 tisuća i 500 stanovnika, 6 naselja je bilo poplavljeno. Mene zanima, sada imamo vremenski odmak od nešto više od 5 mjeseci, kako, u kojem je intenzitetu obnova? Vi ste najavljivali u ime Vlade da će se Županjska Posavina obnavljati sa novcem od legalizacije koja je … [[Govornik se ne razumije.]] U kojoj je to količini novaca, kako ide obnova? I još jedno pitanje koje je vezano za poplavljene obiteljske kuće, pitanje obiteljskih kuća koje su bile u postupku legalizacije, bilo je najavljeno da će to ići o trošku Republike Hrvatske da bi se ljudima omogućio brzi povratak. Mislim da je sada vrijeme da hrvatska javnost sa ovoga mjesta, iz Hrvatskoga sabora dobije informaciju kako ste zadovoljni sa dinamikom obnove, kvalitetom obnove, količinom novca i da li je od vašeg najavljenog postupka legalizacije o državnom trošku da li je išta učinjeno i kako to ide? Hvala.
Hvala i vama. Poštovana ministrica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo uvaženi gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi zastupniče, zaista pravi trenutak je da se progovori i o toj katastrofalnoj poplavi na području Županjske Posavine i što smo učinili. Možda samo da podsjetim, takva katastrofalna poplava je na ovim područjima bila pred 50 godina, neki dan je bilo i točno 50 godina od poplave koja je bila u gradu Zagrebu. Takva poplava je sada i u Županjskoj Posavini. Što smo mi do sada učinili? Učinili smo jako puno vidljivog posla ali učinili smo i jako puno i nevidljivog posla. Sa jučerašnjim danom je doneseno 1815 odluka, to znači 1815 objekata se nalazi u fazi obnove. Od tog broja 993 vlasnika su se odlučili to činiti sami, a za 821 zahvat odnosno zgradu to čini država. Srušili smo 284 zgrade, od tih 284 zgrade gradimo 184 nove. To drugim riječima znači da 100 kuća nećemo ni graditi jer tamo nitko nije živio. Obnovili smo 21 zgradu javne namjene i to ne samo na poplavljenom području nego i u kontaktnom području, to znači svud tamo gdje su bili pripadnici koji su sudjelovali i vojske i dobrovoljci koji su sudjelovali vezano uz poplavu. Ne da smo vratili u prvobitno stanje, nego smo znatno poboljšali situaciju, a to drugim riječima znači da smo sve kotlovnice koje su bile na mazut zamijenili kotlovnicama na plin, da smo pripremili sve da na proljeće možemo napraviti fasade koje su energetski učinkovite, a to znači da se puno manje troši za energent. Ovaj čas je otprilike 500 zgrada obnovljeno i ne samo ono što su ljudi učinili sami, nego i ono što je učinila i država jer u jednom času je zaista bila najava i rečeno je država nije u stanju to napraviti, uzmite novce, tko zna kako će biti. Kako je išlo vrijeme tako se i vidjelo ne da je država u stanju napraviti nego je u stanju napraviti i to dobro i kvalitetno. Ovaj čas iz proračuna iz legalizacije je vlasnicima isplaćeno otprilike 44 milijuna kuna, za obnovu zgrada javne namjene smo utrošili 13 milijuna kuna, za obnovu koju obnavlja država smo do sada utrošili 24 milijuna kuna. Imamo ugovorenih sveukupno radova za 270 milijuna kuna što će nam biti možda još plus nekakvih 10% dovoljno za ono što činimo. Ali ono što jednako tako treba se znati, naša procjena je da će otprilike 100 do 150 zgrada još ući u proces obnove, a da otprilike 300 do 400 zgrada to neće moći ući iz jednostavnog razloga što se pokazalo da ti ljudi nemaju osnove. Odnosno, riječ je o tome da neki imaju po dvije ili tri kuće, riječ je o tome da dosta ljudi tamo ne živi i ovaj čas smo 68 odluka koje smo donijeli jednostavno dostavili MUP-u da MUP izvrši provjeru što je s tim. Što se tiče legalizacije, to je taj nevidljivi posao. Sva rješenja o legalizaciji će biti izdana do kraja godine. To ljude sa poplavljenih područja, dakle oni koji su bili poplavljeni neće koštati ništa, ali ono što je važno, za svaku kuću koju mi obnovimo iza toga dobiva čovjek rješenje da smo obnovili bez obzira da li sam financira ili financiramo mi. Mi snimimo kompletnu situaciju i ta nova kompletna situacija ide po službenoj dužnosti, dakle direktno država provodi u katastru. To znači kada mi sa poplavljenog područja odemo, tada će sve kuće koje smo mi obnovili biti upisane u katastar i imati rješenje i status legalnosti i to je cjelokupni posao. Zakon koji je ovaj Sabor donesao je u trajanju godinu dana, nakon godinu dana ćemo biti gotovi.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Ivica Mandić, očitovanje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa rekao bih da izražavam zadovoljstvo da je u ovako složenim uvjetima Vlada Republike Hrvatske odradila na najbolji mogući način da ova katastrofa se ublaži. Također bih rekao da i ovaj Sabor sa svojim donošenjem zakona koji je gospođa ministrica najavila u zadnjem izlaganju, Zakon o saniranju posljedica katastrofalne poplave, vjerojatno značajno doprinio da bi se ovakva dinamika mogla ostvariti. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na redu je 12.pitanje i poštovana zastupnica Ivana Posavec-Krivec.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Hrvatske Vlade gospodinu Branku Grčiću. Poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre europskih fondova, recite mi Europska komisija potvrdila je Sporazum o partnerstvu evo prije nekoliko dana, 30. listopada 2014. godine. To je dokument koji je krovni i strateški za donošenje i korištenje preko 10 milijardi eura iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Naravno, to su sredstva koja su Hrvatskoj na raspolaganju u sljedećih 7 godina, a trebala bi poslužiti kao temelj održivog gospodarskog rasta, zapošljavanja, razvoja. Poštovani potpredsjedniče Hrvatske Vlade, preda nama, pred Hrvatskom su nove obveze. Što to sada konkretno za nas znači, potvrda sporazuma o partnerstvu, što nas očekuje i jesmo li spremni za povlačenje svih tih sredstava.
Hvala lijepa. Odgovor, poštovani potpredsjednik Vlade Branko Grčić.
Poštovana kolegice, zahvaljujem na pitanju. Dakle tri su zapravo ključna efekta od članstva u Europskoj uniji. Jedno je očekivani rast izvoza koji se već nazire u Hrvatskoj sa ozbiljnim stopama rasta, s druge strane rast izravnih stranih ulaganja gdje isto imamo određene pomake u ovoj godini i treća velika stvar je upravo mogućnost korištenja vrlo izdašnih europskih fondova. Mi smo usvajanjem ovog partnerskog sporazuma ispunili prvi od dva ključna preduvjeta da krenemo intenzivno u korištenje ovih fondova i to kao što ste rekli negdje oko 10,7 milijardi eura u idućih 7 godina. Od toga će negdje oko 8,4 milijarde biti za kohezijsku politiku, negdje oko 2 milijarde ide za ruralni razvoj i poljoprivrednu politiku, a negdje oko 250 milijuna eura ide za razvoj ribarstva u Hrvatskoj. To je ogroman korak, posebno zbog činjenice da smo u godinu dana imali dva procesa programiranja, jedan za drugu polovicu 2013., dakle za tih 6 mjeseci stare perspektive i ovo sada za 7-godišnje razdoblje koje je pred nama. Zapravo ovo usvajanje programskih dokumenata završit će kada usvojimo i operativne programe. No, usvajanje Partnerskog sporazuma zajedno sa 9 zemalja članica u zadnjem tjednu rada stare Komisije, starog saziva Europske komisije je definitivno uspjeh hrvatske Vlade. Tu zahvaljujem svim kolegama iz svih ministarstava i agencija, ali i jednom širokom krugu partnera iz ostalih ja bih rekao institucija i ostalih sektora u Hrvatskoj državi, dakle od gospodarstva, nevladinih udruga, komora i drugih institucija koji su sudjelovali u širokom procesu partnerskih konzultacija. Ono što nas sada čeka je intenzivna prijava projekata, ugovaranje i naravno izvedba u onim razdobljima i onim rokovima koje imamo. To je N+3 pravilo. Dakle, projekt danas započet, u tri godine se treba realizirati i mi ćemo biti potpuno spremni za takve stvari. Što želim naglasiti kao ključni pokazatelj spremnosti Hrvatske u ovom trenutku za taj posao. Dakle, samo u zadnjem tjednu u sedam dana ugovorili smo milijardu i 100 milijuna kuna vrijednosti projekata. 716 milijuna u vodoopskrbi i još negdje oko 370 milijuna 15 velikih projekata razvoja lokalne zajednice. Evo između ostalog i u gradu Virovitici, posebno to spominjem zato što osim punjenja proračuna sa izvornim porezima vrijeme koje je pred nama ide za tim da se svi potrudimo, a posebno lokalne jedinice da osiguraju sredstva iz Europskih fondova. Grad Virovitica, grad Vukovar 360 milijuna vrijedan projekt, 3 godišnja gradska proračuna je to vrijednost. Prema tome, samo da dočaramo ljudima što to znači ugovoriti pravi europski projekt. Neki dan u gradu Klanjcu 21 milijun kuna, 2 i pol godišnja proračuna je to ljudi. Prema tome, ja vas sve pozivam da se u taj proces uključite. Tu ne smije biti političkih razlika. Tu ne smije biti razdvajanja, odvajanja i svađe. Tu jedino možemo zajedno napraviti veliki pravi posao. 5 milijardi kuna u ovom trenutku aktivnih projekata u izvedbi imamo, 5 milijardi kuna koje se sufinanciraju iz EU fondova 80, 90%. Do kraja iduće godine imamo spremne projekte i grand sheme, darovnice za još 6 milijardi kuna. Znači, krajem iduće godine na kraju mandata ove Vlade u izvedbi 11 milijardi kuna vrijednosti projekata. To je to što vam mogu obećati.
Hvala lijepa potpredsjedniče Vlade. Očitovanje? Ne. Hvala lijepa. Na redu je 13 pitanje i poštovana zastupnica Ana Komparić Devčić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja svoje pitanje upućujem ministru Hajdaš-Dončiću, a odnosi se na autocestu Rijeka – Zagreb. U revizijskom izvješću još 2010. godine jasno se kaže da bez pomoći vlasnika ova tvrtka neće moći podmirivati svoje kredite kao ni kamate na kredite. Zaduženje autoceste Rijeka – Zagreb u tom trenutku iznosi 1,3 milijarde eura što znači da će hrvatski građani godinama vraćati kredit od autoceste Rijeka – Zagreb. Zanimljiv podatak je da je ta tvrtka do 2004. godine bila zadužena, imala je dug od 270 milijuna eura, a onda od 2004. do 2010. godine dug se penje na vrtoglavih 1,3 milijarde eura. Dakle, u šest godina imamo milijardu eura novog zaduženja. Kako i zašto? Možemo si to svi ovdje postaviti pitanje. No ministre, s obzirom da je Vlada na prošloj sjednici ipak odobrila novo zaduženje autocesti Rijeka – Zagreb u iznosu od 177 milijuna eura i to za pokrivanje kamata za 2014. godinu sa naravno državnim jamstvima moje pitanje glasi. Do kada ćemo se zaduživat? Koliko će to stajati hrvatske građane i da li postoje nekakva bolja i alternativna rješenja?
Odgovor, poštovani ministar Siniša Hajdaš Dončić.
Kolege, prvo reći ću o ekonomiji, ovaj dio se odnosi zapravo većim dijelom na ekonomiju. Moramo znati uzrok da možemo razgovarati o posljedici. Dakle, tih 2006., 2007. zapravo se dogodila monetizacija. Dogodila se monetizacija na način da je autocesta Rijeka – Zagreb uzela 200 milijuna eura kredit i uplatila u državni proračun. Dakle, čista monetizacija, jednokratna koncesija. Nakon toga je autocesta Rijeka – Zagreb se dalje zaduživala ali ne za autocestu Rijeka – Zagreb nego je davala novac HAC-u koji je piturao, koji je bušio rupe u brdima i dogodilo se ovo što imamo danas, da imamo ukupni akumulirani dug autoceste Rijeka – Zagreb i Hrvatskih autocesta od 4 milijarde eura, dakle bez kamata. I da možemo, a teško da možemo vratili bi taj dug 2039. godine i to bi bilo točno 8 milijardi eura, dakle duplo. Racionalno i realno vodeći brigu i o državnom proračunu i javnom dugu, jer znamo da je dug i HAC-a i ARZ-a od desetog mjeseca sukladno novoj metodologiji sastavni dio javnog duga Republike Hrvatske. Vlada Republike Hrvatske već godinu i pol zapravo provodi postupak koncesije Hrvatskih autocesta i autoceste Rijeka – Zagreb smatrajući tako da osim što će direktno smanjiti javni dug, što će likvidirati autocestu Rijeka – Zagreb govorim terminološki u poduzeću. Dakle, ono više neće postojati, neće više imati milijardu i sto milijuna eura duga. I najvećim dijelom smanjiti dug Hrvatskih autocesta. Dobijamo još nešto vrednije, a to je milijardu i 400 milijuna kuna godišnje za investicije u državne ceste, županijske ceste, lokalne ceste i u HŽI. Dakle, tog novca inače nema. Svjedoci smo sada da i Hrvatske ceste što je govorio i kolega Grčić uz potporu reći ću fondova osobito iz OP-a 2007., 2013. započele su tri velike investicije zaobilaznica sa Splita, most na Čiovu i sljedeće godine zaobilaznicu Vodica. I za to treba novac za sufinanciranje. Dakle, ja ne plašim nikog. Ja samo kažem realnost. Da, s jedne strane na vagi imamo osam milijardi eura i 2039., sa druge strane imamo razduživanje poduzeća, smanjivanje javnog duga i novac za investicije. To je moj odgovor. Hvala.
Hvala i vama. Očitovanje? Ništa. Hvala i vama poštovana zastupnice. Sada je na redu 14 pitanje, poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućujem premijeru. Država mora biti razumniji potrošač, rekli ste jučer, a ja ću vam reći da činite upravo suprotno. U Hrvatskoj trenutno djeluju 44 agencije. 10 ih je nakrcano samo otkada ste vi na vlasti. Zaposlili ste u to vrijeme 1000 ljudi u agencijama. Gotovo 6000 tijela javne vlasti trenutno djeluje u RH. Jedna od njih je i HRT koja unatoč 3500 zaposlenih svakodnevno zapošljava nove ljude i to sa neto plaćama od 17 000 kuna. Istodobno smanjujete sredstva jedinicama lokalne samouprave. Troši se novac primjerice u Ministarstvu poduzetništva i obrtništva za medijske i javne nastupe, poklone i rokovnike, kako piše u troškovniku a pod krinkom informiranja o EU fondovima, 240 tisuća kuna. HEP je izravno dogovorio 2,5 milijuna kuna za komunikacijsku strategiju i kreativna rješenja. Istodobno pozivam kontrolna tijela da provjere ove navode da li se obavljaju svi natječaji kako trebaju i poštuju li se uvjeti javne nabave. A vas pitam, je li to transparentnost rada tijela javne vlasti? Gospodine predsjedniče Vlade zašto ignorirate upozorenja Europske komisije, između ostalog i u dijelu koji se odnosi na sugestije unapređenja kvalitete javne uprave i promicanja potencijalnog rasta BDP-a? Sve pozivate na odgovornije ponašanje, gospodine predsjedniče Vlade, kada ćete pozvati i sebe?
Odgovor, poštovani predsjednik Hrvatske vlade Zoran Milanović.
Potpuno se slažem s vama, nemam što dodati onom što ste rekli. A dokaz da je sve transparentnije nego ikada je to što vi imate sve te podatke. To je sve vidljivo, to se sve vidi i vidjet će se i ubuduće. Vidite kak je to jednostavno. Tako da ustvari ne znam što ste me uopće pitali. Pitanje nisam razumio ali se slažem s vama dakle da ste vidjeli to što ste vidjeli jer to možete vidjeti, nema više skrivanja, nema više iza radnog vremena ispod stola sa par stranačkih prijatelja. To je gotovo. Tako da ako imate nekakva druga saznanja, prijavite ih. Što se tiče HEP-a, spomenuli ste i HEP, HEP je poduzeće koje je državno ali koje je u jednom dijelu na tržištu. Prema tome, njihova uprava će odgovarati za svaki svoj osnovni potez, svom osnivaču a to je Vlada, to je Hrvatska država koju Vlada predstavlja. Ja o tim detaljima ne znam i u ovoj fazi ne želim ništa znati, to je redovno poslovanje. Ako nešto više znate recite.
Očitovanje, poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa. Pa gospodine predsjedniče Vlade niste mi odgovorili na ono što je bilo unutar ovog pitanja, a to je ono što ne želite čuti i ne zanima vas, a to su preporuke Europske komisije. Pa samo mogu zaključiti osim što ne čitate novine, ne gledate televiziju da možda i ne čujete dobro. Ali možda sam vas trebala jednostavno pitati kako ste? Ali nisam baš sigurna da li bih željela čuti i taj odgovor. Međutim, samo ću vas podsjetiti ako ne znate što se događa, podsjećam vas da ste odobrili 10 milijuna eura za najam prostora ministra Zmajlovića, doduše dobio je čovjek i kupaonicu. Tko je platio detektivsku agenciju za paranoju navodnog prisluškivanja vašeg drugog ministra? Tko je zadužio Hrvatsku, trenutno nam je vanjski dug 46,6 milijardi eura? Ako ne odgovarate na pitanja ja ne znam što bismo onda mi s vama? Jedan vaš ministar vam kaže zbog sramotnog stanja u njegovom ministarstvu da tamo ne treba ministar nego stečajni upravitelj. Zapamtili smo vas i predstečajnim nagodbama, a gospodine predsjedniče Vlade meni se čini da naša država treba stečajnog upravitelja.
Hvala lijepa. 15. pitanje i poštovani zastupnik Jakša Baloević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, gospođe i gospodo zastupnici moje pitanje ide gospodinu Jakovini. Ima jedna dalmatinska krasna pjesma koja je napisana prije 35 godina pod nazivom "Maslina je neobrana, nema tko da je bere". Imamo sada primjer ima tko da bere mandarine ali nema tko da ih proda. U tom smislu bih postavio pitanje što Ministarstvo poljoprivrede misli poduzeti kako bi olakšalo plasman naših proizvođača mandarina kako na domaćem tržištu tako i na inozemnom? Hvala lijepo.
Odgovor, poštovani ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani kolega saborski zastupniče vaše pitanje je vezano zapravo za izvanredne mjere u sektoru voća i povrća koje su prouzročile ili nastale nakon odluke o zabrani uvoza određenih poljoprivrednih proizvoda od strane Ruske Federacije koja je bila 7. kolovoza ove godine. Kao što sam u više navrata rekao direktni učinci te zabrane nažalost nisu tako veliki i dramatični za RH jer na tržište Ruske Federacije smo izvozili negdje oko 15,5 milijuna dolara godišnje, što nije brojka s kojom možemo biti zadovoljni. Puno je veći problem i puno više zabrinutosti su zapravo indirektni učinci te zabrane jer na tržište EU poljoprivrednih prehrambenih proizvoda na tržište Ruske Federacije išlo je preko 12 milijardi eura. Od prvoga dana moje ministarstvo, stručni tim zajedno sa stručnim službama komisije i vijeća, radi na niz dokumenata da se smanje negativni učinci na unutarnje tržište kojeg smo sad sastavni dio. I između ostalog uslijedile su više uredbi na kojima smo radili i mi iz Ministarstva poljoprivrede. Prva uredba bila je delegirana uredba komisije od 29. kolovoza koja je obuhvatila interventne mjere u visini od 125 milijuna eura za ono sezonsko voće i povrće čiji izvoz na rusko tržište je bio od 50% na više i koji je tražio hitne mjere jer se ne može skladištit, to je sezonsko voće i povrće, tu nismo participirali jer nismo imali takvog izlaza. Ono što smo od prvog dana tražili, tražili smo da se u te mjere uključe i citrusi i agrumi koji ukupno na izvoz na rusko tržište s područja EU negdje oko 19%. To smo i uspjeli dobiti tako da u drugoj uredbi koja je obuhvatila kvotni sustav za 12 zemalja smo dobili 7900 tona mandarina, mogućnost da kroz mjere, tri mjere povučemo sa tržišta i plasiramo da li kroz neubiranje plodova, zelenu berbu ili povlačenje proizvoda sa tržišta i humanitarnu podjelu, i dobili smo 4050 tona jabuke. Šta reći? Za sada se mjera dosta dobro provodi, za jabuke preko 75% smo povukli, za mandarine ne. Ne bih, iako se čulo i sa ove, iz ovog uvaženog doma i sa govornice EU parlamenta vapaji o katastrofi, nije katastrofa. Urod mandarina ove godine je 60% veći nego prošle godine. Naša mandarina i po organoleptičkim svojstvima, i po kvaliteti, i po vremenu dozrijevanja od 2 do 3 tjedna ranije treba i ima svoje mjesto na tržištu. Prošle godine smo na rusko tržište izvezli samo 3307 tona, ove godine imamo 80 tisuća tona uroda i siguran sam zapravo da uz malo veći angažman svi u lancu od otkupljivača, proizvođača, ali i koristeći ove mjere koje su prilično izdašne, jer govorimo o gotovo 20 eura centri po kilogramu samo za ubrani plod, plus troškove koji se mogu povući a to je priprema, sortiranje, skladištenje i prijevoz. Pa ako je to prijevoz od Dubrovnika, Metkovića do Osijeka otprilike otkupna cijena, odnosno sredstava koja možemo povući po ovoj mjeri su preko 3,5 kune. Ministarstvo je održali niz, set sastanaka sa proizvođačima, otkupljivačima, podigli smo granicu, izradili na vrijeme pravilnike, brošure, uputili ih i sad imamo stručne službe, i savjetodavne službe i ministarstva dolje sa uredom, pomažemo proizvođačima i radimo sve da se ta mjera do kraja godine iskoristi. Siguran sam da uz još veći angažman i manje špekulacije oko prodaje će efekti toga biti veliki. Hvala.
Očitovanje poštovani zastupnik Jakša Balojević.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa čujte, ja sam bio motiviran, ja sam zamoljen od grupe ljudi koji se bave uzgojem mandarina i moram da kažem s obzirom na ozbiljnost, da ozbiljno zaista to shvatite i da pripomognete koliko možete vi kao resorni ministar, i ministarstvu u cjelini pa čak i preko vanjske politike. Ti ljudi neće prodati jednu kilu, jednu kilu neće prodati. To ide sve u zemlju. Zaista sam se suočio s tim ljudima i meni su ljudi plakali što će napraviti. Stoga zaista vas molim da to ozbiljno shvatite za iduću godinu kako se ne bi dešavale ovakve stvari. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Šesnaesto zastupničko pitanje i potpredsjednik doma Željko Reiner.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje je za predsjednika Vlade gospodina Zorana Milanovića. Sukladno zakonu Vlada mora odraditi datum izbora za predsjednika Republike Hrvatske, odnosno datum prvog kruga predsjedničkih izbora što vi do danas 12. studenog još niste učinili. Svima je jasno da vi i vaša stranka želite izabrati datum koji je najpogodniji za vašeg kandidata gospodina Josipovića, tj. odgoditi izbore što je moguće kasnije. Ali nije korektno da niti nepunih dva mjeseca ranije ne želite otkriti građanima, dakle biračima kada će točno biti ti izbori. Podsjećam da je 2011. godine podupirući tzv. facebook prosvjede vaš sadašnji kandidat gospodin Josipović već početkom ožujka počeo govoriti o potrebi da Vlada što prije objavi datum parlamentarnih izbora koji su se mogli raspisati do 12. siječnja slijedeće godine tvrdeći da to nije prisiljavanje na određeni datum, već da je to pitanje poštivanja demokratskih vrijednosti, počeo je održavati konzultacije itd. Kako to da sad najedanput ne treba više poštivati demokratske vrijednosti, čak niti manje od dva mjeseca prije krajnjeg ustavnog roka za raspisivanje ovih izbora, a tad je bilo pitanje poštivanje demokratski vrijednosti da se izbori najave više od deset mjeseci ranije. Kako to da niti on, niti vi sad ne osjećate potrebu da se držite ne samo demokratske prakse, već i temeljne političke pristojnosti uobičajene u svim zemljama koja traži da se datum izbora najavi dovoljno rano. Pitam vas kada napokon mislite objaviti datum predsjedničkih izbora, ako već ne zbog svega ovoga što sam naveo, onda zbog toga kako bi prestale i dvojbe da li je taj datum kojeg namjeravate odredit sukladan Ustavu ili nije? Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na zastupničko pitanje poštovani predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Šta je ovo došlo da sam sa toliko vaših intervencija iz HDZ-a slažem? Slažem se s vama, meni je ustvari nepotreban teret, ali tako zakon nažalost određuje da Vlada određuje kad će biti predsjednički izbori. To tako piše, dakle mi moramo arbitrirati, mi, odnosno ja, na kraju i uži kabinet jer to nije procedura koja ide organski iz ministarstva, to je naprosto politička odluka s kojom će uvijek netko bit nezadovoljan. Da, možda smo i trebali, imate pravo. Što se tiče tog zadnjeg trena u kojem se donosi odluka, gledajte demokratska praksa je svakakva, dakle u nizu parlamentarnih demokracija u sjevernoj Europi premijeri i premijerke imaju pravo sazvati izbore i raspustit parlament doslovno za dva tjedna. Ja ne kažem da je to dobro, ali to je tako i to je u demokracija koje su stare 200 godina. Ali ovdje mi to ne odgovara, dakle meni je to nepotreban teret. Donijet ćemo tu odluku ovih dana. Predložite nešto. Nije jasno, dakle tu je Ustav dosta nejasan šta znači raspisati izbore, jer se to odnosi na prvi krug? Postoji i u teoriji mogućnost da bude i treći krug izbora, ako u drugom krugu dva kandidata dobiju jednak broj glasova, to je teoretski moguće. Kako to utječe na datum raspisivanja izbora? To su sve stvari s kojima se kao predsjednik Vlade ustvari ne želim baviti. Ali s obzirom da zakon to kaže morat ću i poslušat ću vas. Dakle, vrlo brzo ćemo odredit datum izbora i nadam se da to neće biti nikakve drame jer je na kraju krajeva svejedno,ć li izbori biti tjedan kasnije ili tjedan dana ranije. Ja se sjećam te priče konstantno zadnjih 15 godina, stalno oće biti prije nove godine, nakon nove godine, koliko ljudi je na skijanju, koliko ljudi je na kolinju, mislim da je to nebitno. Ali slažem se s vama.
Hvala lijepa. Očitovanje, poštovani zastupnik Željko Reiner.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče Vlade, drago mi je da se i u ovako … tonu slažete sa mnom. Naravno da vam to teško pada, puno vama stvari teško pada, vi ste i onako rekli sada u Sinju prije 3 dana da zapravo izbor, da datum izbora u ovom trenutku je potpuno sporedno pitanje, vama je sporedno bilo i to što je Europska komisija rekla pa ste rekli da oni često u prognozama griješe. Pa naravno, zna se Europska komisija, što je ona, što ona zna, tko su oni da govore nešto fantastično o uspješnom hrvatskom gospodarstvu, itd. Ali, zabrinjavajuće je da ste već počeli ovako javno priznavati da vas za to sve skupa nije briga. Hvala lijepa.
Hvala i vama. 17. zastupničko pitanje. Poštovani zastupnik Saša Đujić.
Hvala gospodine predsjedniče. Ja svoje pitanje upućujem ministru rada i mirovinskog sustava, gospodinu Mirandu Mrsiću. Poštovani gospodine ministre, početkom listopada najavili ste nove mjere poticanja zapošljavanja mladih. Te mjere sastoje se od stažiranja mladih osoba koje su tek izašle sa fakulteta, a u cilju smanjivanja velike brojke nezaposlenosti kao i upoznavanja poslodavaca sa kvalificiranim kadrom. Do sada je plaća za stažiranje iznosila 1600 kuna, a ugovor se potpisivao na godinu dana. Jučer ste u Opatiji najavili da će se povećati naknada za rad onima koju su obuhvaćeni tim mjerama sa 1600 na 2400 kuna, a osim toga najavili ste i kako će se poslodavce koji zaposle mlade osobe na neodređeno vrijeme osloboditi dijela doprinosa na plaće za razdoblje od 5 godina. Također, ovih dana svjedočimo i padu broja nezaposlenih u Hrvatskoj, a posebno veseli činjenica da se smanjuje broj nezaposlenih mladih osoba i to treba javno reći. Moje pitanje glasi, možete li nam predstaviti rezultate mjere stručnog osposobljavanja mladih te konkretnije objasniti inicijative koje ste ovih dana najavili, a koje sam prethodno spomenuo? Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Odgovara poštovani ministar Mirando Mrsić.
Hvala lijepo. Hrvatska je zemlja koja kao i cijela Europa ima probleme sa brojem nezaposlenih. U ovom trenutku velik broj mladih ljudi u Europi traži toliko važno zaposlenje. Stoga smo i 2012. krenuli vrlo snažno sa aktivnim mjerama politike zapošljavanja gdje je jedan od ciljeva bio potaknuti zapošljavanje mladih ljudi i uveli smo mjeru … zasnivanja radnog odnosa koja je već u prvoj godini polučila izvrsan uspjeh i u ovom trenutku preko 40 tisuća mladih ljudi je u ovoj mjeri, dakle mjera je vrlo snažno podržana u samom i među građanima, a i među onim mladim ljudima. Ono što predviđamo za 2015. godinu je da mjeru proširimo još i više, a to znači da potaknemo poslodavca da zaposle mlade ljude tako da postoje dvije razine poticaja, a jedna je da poslodavac koji zaposli mladu osobu nakon što je provela godinu dana kod njega u ovoj mjeri … za svojeg radnog odnosa je oslobođen 50% doprinosa na plaću. S druge strane su i oni poslodavci koji budu zaposlili mlade osobe bez obzira da li su bili u ovoj mjeri ili ne, a u dobi su od 15 do 29 godina, ako ih zaposle na neodređeno vrijeme, bit će oslobođeni bruto 2/5 godina. Dakle, bit će oslobođeni doprinosa za zdravstveno osiguranje, za zapošljavanje i doprinosa za zaštitu na radu, dakle u iznosu od 17,3%. Shvaćamo da 1600 kuna u ovim uvjetima u kojima Hrvatska je i situacija u kojoj je, nije dovoljno, ali kada smo to uvodili onda smo imali na umu jednu činjenicu. Mogli smo povećati taj iznos, ali bi zahvatili puno manje mladih ljudi, dakle puno manje bi mogli osigurati tu mjeru i onda smo se odlučili da naknada bude 1600 kuna sa ciljem da što više mladih ljudi koristi ovu mjeru. Ulaskom u EU otvaranjem Europskog socijalnog fonda garancije za mlade gdje očekujemo sljedeće godine preko 60 milijuna eura, omogućuje nam i da ovu mjeru poboljšamo na način da će od 01.01.2015. svi mladi ljudi koji budu koristili ovu mjeru umjesto 1600 kuna primati 2400 kuna. Napominjem da plaćamo i troškove puta, prosječno se isplaćuje oko 500 kuna i jasno zdravstveno i mirovinsko osiguranje. Također svi mladi ljudi koji su sada u toj mjeri, a 01.01.2015. nastave koristiti mjeru, umjesto 1600 kuna primat će 2400 kuna. Također smo zadovoljni i sa mjerama samozapošljavanja, u ovom trenutku preko 9 tisuća mladih ljudi je krenulo u tu avanturu na tržište rada sa ciljem da svoju ideju ostvare, ali ne samo da ostvare nego da u budućnosti i zaposle još nekoga u svoju tvrtku i sve te mjere koje smo pokrenuli dovele su do toga da nam je pao broj nezaposlenih mladih u dobi od 15 do 24 godine što govori da su mjere aktivne. Još jedna potvrda aktivnosti te mjere je da preko 61% mladih osoba koje završe rad bez zasnivanja radnog odnosa nakon godine dana nađe svoje radno mjesto. Stoga smo i mjeru značajno proširili i za realni sektor. Sve su to mjere koje su učinkovite, koje imaju jasne odgovore i s druge strane, koje pokazuju da ova Vlada sa mjerama aktivne politike zapošljavanja učinkovito djeluje na tržištu rada. Hvala lijepa.
Hvala i vama ministre. Očitovanja nema. 18. zastupničko pitanje danas i poštovani zastupnik Boris Blažeković.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Pitanje postavljam ministrici kulture, gospođi Andrei Zlatar Violić. Pa dozvolite prvo jedan citat. "Kada su se prije nekoliko godina na novinskim kioscima počele pojavljivati džepne knjige u plastificiranim omotima, bila sam vrlo zadovoljna. Učinilo mi se da su knjige počele osvajati tzv. široko tržište. Bio je to izraz brzog uspona i kratkog daha političkih bestsellera. Sada kada se u knjižare uvlače kocke za igranje, kaugume i pletene košare nisam najsretnija. Tek dvije ili tri zagrebačke knjižare nisu popustile pred tržišnim mehanizmima ali zato zjape prazne, kao da i u njima knjige čekaju da ih do kraja istjera špeceraj, krastavci u teglama, kraševi keksi. Već vidim bočice sa senfom pored Kanta i Hegela, boce s vinom uz stalak domaće poezije, usoljenu šunku pored realističkih romana, votka s Dostojevskim, tartufi uz Molierea, marinirani losos s Wildeom, dalo bi se to i zgodno kombinirati naročito u izlozima". To je citat gospođo ministrice iz vaše knjige Veliko spremanje iz poglavlja Nestaju li knjižare koje ste napisali 1993.godine. Unatoč tome da je sve katastrofa u ovoj zemlji kako nam već to stalno nameću dežurni katastrofičari, jučer ste gospođo ministrice otvorila najmasovniji, najveći Interliber ikada do sada. Molim vas da nam kažete, a s obzirom na poznatu financijsku situaciju koju su prioriteti Ministarstva kulture u sljedećih godinu dana?
Hvala lijepa. Odgovor, poštovana ministrica Andrea Zlatar Violić.
Hvala poštovani predsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče, uvaženi kolega Blažekoviću. Osvrnula bih se prvo na jučerašnju situaciju dakle na nove podatke koji dolaze iz sfere izdavaštva jer se od ovog teksta iz '93.do danas je prošlo doista doslovno 20 godina i ono što možemo kazati da usprkos velikom trendu u zadnje 4 godine koji je gotovo paralelan dakle od 2008.toj recesijskoj krizi i u medijima i u izdavaštvu usprkos velikom gubitku radnih mjesta, usprkos padu prihoda, usprkos činjenici da je distribucija i naklada dakle broj naklada pao, izdavači su preživjeli i naravno pitali smo se kako. Izdavači su još uvijek u Hrvatskoj najčvršća i najveća kulturna industrija kao što su i u Europi gdje smo nedavno na Frankfurtskom sajmu potpisali Europsku deklaraciju o suradnji u izdavaštvu. Izdavači su moram kazati i tu imamo u cjelini podršku Vlade, poduzetnici koji s jedne strane proizvode kulturu, proizvode umjetničko-znanstveno ili zabavno štivo svejedno, ali na kraju oni ostvaruju prihod. I Interliber koji je godinama jedno mjesto okupljanja zapravo kulturni događaj i u ove 4 recesijske godine bilježi stotinjak tisuća publike i svake godine sve veći rast prihoda usprkos padu cijene. Konkretne mjere koje se tiču samoga izdavaštva u ovoj godini tiču se poticanja čitanja, stvaranja nove publike, a ono što nam se čini najvažnije to je stvaranje mogućnosti u dogovoru sa resornim Ministarstvom financija, otvaranja povoljnijih kreditnih linija gdje bi i izdavači kao i drugi gospodarstvenici mogli kao ljudi skloni odgovornosti i poslovnim rizicima unaprijediti svoje poslovanje. Međutim htjela bih naglasiti koji su prioriteti u investicijskom dijelu jer su oni prepoznati u proračunu za 2015.godinu. Imamo sreću da su se poklopile neke obljetnice, ali i činjenicu da je trogodišnji ciklus rada na objektima došao do svog završenja. Prvi muzej koji se otvara biti će Muzej Apoksiomena na otoku Lošinju, zatim će biti drugi muzej, to je stalni postav Vučedola u arheološki postav u Vučedolskoj dolini blizu Vukovara, zatim je tu Prirodoslovni muzej u Metkoviću i dva muzeja koja su vezana uz obljetnice uz 300 godina Sinjske alke, Muzej Sinjske alke i uz 20 godina obljetnice Oluje odnosno Dana domovinske zahvalnosti Muzej u Kninu. To nisu slučajne i sretne okolnosti, to su posljedica konkretnoga planiranja i dugogodišnjega rada. I ono samo što mogu reći za budućnost tih muzeja to je da je njihova budućnost održiva bilo da je ona poslovno upravljanje menadžerski dogovorena sa lokalnom zajednicom, bilo da su i druga ministarstva, i tu moram posebno reći kada je riječ o Vojnim muzejima Ministarstva obrane, a i Ministarstvo branitelja kada je riječ o Kninu, a zatim Ministarstvo turizma kada je riječ o Apoksiomenu i kada je riječ o Vučedolu ministarstva koja u ove projekte idu zajedno i pomoći ćemo svim lokalnim zajednicama koje ne mogu u ovom trenutku u postupnosti preuzeti financiranje o održavanje. Hvala.
Hvala lijepa. Očitovanje? Ništa. 19.pitanje, poštovana zastupnica Karolina Leaković.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. A pitanje postavljam gospodinu Siniši Vargi, poštovanom ministru zdravlja. Ono se odnosi na ostvarivanje prava žena u RH na autonomno odlučivanje o vlastitu tijelu odnosno na provođenje zakonskih odredaba o namjernom prekidu trudnoće. Naime, nedavno je provedeno jedno istraživanje, a potom su uslijedili i napisi u medijima o tome kako se u nekoliko javnih bolnica u RH u nekoliko gradova u Hrvatska ne obavlja ta medicinska usluga odnosno taj zahvat jer su se svi liječnici ondje pozvali na prigovor odnosno uložili su priziv savjesti. Na taj način ženama u tim gradovima i u području kojima gravitiraju koje njima gravitira je uskraćena zakonom zajamčena dostupnost ove medicinske usluge. sigurna sam da ste upoznati s ovim problemom i znam da je ministarstvo poduzelo određene korake kako bi se osiguralo zakonom zajamčeno pravo žena na ovaj zahvat pa vas molim da nas još jednom upoznate s koracima koje ste poduzeli. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovor poštovani ministar Siniša Varga.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Uvaženi saborski zastupnici i zastupnice Leaković, zahvaljujem na pitanju. Evo, Ministarstvo zdravlja je već duže vremena upoznato sa problemom, sa udrugom CESI smo obavili početkom listopada sastanak. Upoznati smo sa rezultatima anketiranja odnosno istraživanje koje su obavili i već smo poduzeli određene korake da se problematika adresira odnosno dostupnost da se poboljša. Naime Zakon o zdravstvenoj zaštiti i Zakon o zdravstvenim mjerama za ostvarivanje prava na slobodu odlučivanja o rađanju djece vrlo transparentno i klasično prikazuje i decidirano definira kako se ostvaruje pravo na taj medicinski zahvat i također regulira pitanje pravo na priziv savjesti od strane ginekologa. Obzirom da decidirano kaže što se dešava u kakvom i kojem slučaju, prepoznali smo da je došlo do određenih propusta od strane uprava bolnica i šefova ginekologije i opstetricije u određenim zdravstvenim ustanovama. Već smo odradili sastanke sa sanacijskim upraviteljima, odnosno ravnateljima bolnica da ih upozna sa njihovim obvezama po pitanju provođenja zakona Republike Hrvatske ali isto tako sa određenim provedbenim mjerama kako da se ta dostupnost i osigura i u onim bolnicama gdje je došlo do 100%-tnog priziva savjesti od svih liječnika. Ono što sada slijedi je pravnici i Ministarstvo zdravlja u suradnji sa drugim pravnim stručnjacima su napravili jedno tumačenje zakona koje vrlo decidirano kaže naputak kako u narednom razdoblju osigurati dostupnost zdravstvenoj zaštiti. I također isto tako, molimo, apeliramo na širu javnost da ili imenom i prezimenom ili anonimno prijave bilo kakva ustupanja od ili uskraćivanja njihovih prava jer na taj način sa ciljanom kontrolom možemo puno biti efikasniji otklanjanjem bilo kakvih barijera ovom medicinskom zahvatu. Hvala lijepa.
Hvala i vama ministre. Očitovanje? Ništa. Idemo na 20. pitanje, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Pitanje postavljam uvaženom premijeru. Iako su mediji neprestano upirali prstom u nesrazmjer primanja imovine ne hohštaplerskog života Ive Sanadera, sjetite se samo ako ne drugog benigne afere satovi. Iako je bivši predsjednik Mesić javno prije 9 godina da HDZ u kampanjama, naročito onoj predsjedničkoj u kojoj je sudjelovala i kolegica Jadranka Kosor troši crni novac. Kada se Mladen Bajić konačno probudio za kukurikua nastala je kolektivna psihogena amnezija. Naime, psihogeno uvjetovane amnezije dovode do nemogućnosti sjećanja samo nekih događaja. Svega su se Sanaderovi najbliži suradnici sjećali osim nezarađenih a potrošenih milijuna. Međutim, psihogena amnezija nije karakteristika samo onih iz bivše vlasti. I vaša vlast ima iste i slične simptome. Ako je Milan Bandić krčmio javni novac a institucije države kažu da jest zvuči nevjerojatno, nestvarno, da je počeo krčmiti javni novac od trenutka kada je SDP-u okrenuo leđa. Vi ste 2009. kada se već naveliko pisalo o sumnjivim zamjenama zemljišta i push up wc-ima za 11 tisuća eura po četvornom metru rekli, citiram: "Milan je najbolji kandidat za gradonačelnika Zagreba, bolji od svih SDP-ovaca i svih neSDP-ovaca.". 2013. kažete, posljednje 4 godine a nažalost i dulje naglašavam, naglašavam nažalost i dulje, na čelu Zagreba je jedna klijentelistička ekipa, tu sve smrdi na korupciju. Kako to da ste smrad korupcije počeli osjećati tek nakon što Milan Bandić prestaje biti član SDP-a? Zar i vi niste ništa znali iako ste kao predsjednik SDP-a i kandidat za premijera trebali znati? Osjećate li barem moralnu odgovornost za to što se događalo u Zagrebu, pod vašim okriljem, niz godina kako i sami tvrdite? Osjećate li moralnu odgovornost bez obzira na amneziju koju mogu prouzročiti psihoaktivna sredstva, udarac u glavu, trovanje, krvarenje moždanog tkiva, stres i najčešće politički interes?
Hvala lijepa. Odgovor poštovani predsjednik Vlade, Zoran Milanović.
Možda je javnost zaboravila da ste vi bili kandidat za gradonačelnika grada Zagreba, dobili ste nula posto glasova, što ne znači da građani uvijek biraju najbolje, neka se nitko ne uvrijedi. To ne znači da su birajući nas izabrali najbolje. To ne znači da su birajući gradonačelnika 2013. izabrali najbolje i tako svaki puta. Ali opet, uvijek postoji neki razlog. Dakle građani u vama nisu prepoznali apsolutno ništa a u kandidatu za gradonačelnika, tada neovisnom, kojeg smo izbacili iz SDP-a 2009. godine, samo 2 godine nakon mog dolaska na čelo stranke, to treba razlikovati jer biti predsjednik stranke i kandidat za gradonačelnika to nije ista stvar. Dakle tu si suočen sa mnogim dilemama, izazovima i odlukama koje moraš donijeti, stvarima koje moraš taktički prešutjeti, da vas sada time ne zamaram, je to očito ne razumijete. Ali me čudi, čudi me da na ovakav način možete insinuirati i ustvari već čovjeka protiv kojeg nije podignuta optužnica, što god ja mislio o njemu, što god ja mislio o njemu praktički već proglašavati zatvorenim, osuđenim. Ja sam govorio o klijentilizmu, klijentilizam nije kazneno djelo, može postati kazneno djelo, to je vrsta jednog šireg političkog pogodovanja interesnim grupama koje se može i ne mora pretvoriti u korupciju, to piše u svakoj čitanci. A što se tiče toga kada sam progledao, nisam, ja ne znam šta se događa, ne znam puno više od vas, možda znam nešto malo više. U ovom slučaju policija koju se sada vrlo ružno pokušava prokazati i prikazati i to 3 tjedna nakon što je ta akcija provedena kao nekoga tko je sve to osmislio, tko autonomno upravlja kaznenim postupkom. Ovdje treba još jednom reći da je policija po zakonu, kako da to kažem izvođač radova. Dakle nije ni investitor niti projektant. I nije. Ona je to pokušala biti 2010., 2011. kada je policija u roku od 2 tjedna protiv tri člana predsjedništva SDP-a podnijela kaznene prijave, samostalno, bez DORH-a. I onda je to DORH rješavao mjesecima i mjesecima, danas više ne bi mogao jer je promijenjen zakon, morao bi se ranije očitovati, mjesecima je to rješavao i na kraju je to odbacio. Dakle to je bio zadnji pokušaj policije, konkretno ljudi koji nam danas dijele lekcije da policiju stave u poziciju da vrši pritisak na DORH. To nije protuzakonito, ali duboko nemoralno. Dakle vjerojatno su ljudi mislili da postoje elementi kaznenog dijela. Policija više tako ne postupa. Dakle policija je izravno koordinirana, izravno koordinirana, usmjeravana od strane DORH-a. Tu je DORH glavni. Dakle DORH donosi odluke, sve ključne odluke donosi DORH. Policija je puno manje samostalna nego recimo u američkim filmovima koje vjerujem gledate i čim stvar krene mora obavještavat DORH. Tu postoji još jedan element koji ove insinuacije potpuno razotkriva, a to je da se nijedna istražna mjera, nijedna mjera praćenja ne može poduzet bez suda, a to je županijski sudac koji odobrava takve mjere. Na takve ljude nitko utjecaja nema i ne može imat, pa ni predsjednik suda ni predsjednik Vlade. Dakle previše je ljudi, previše karijera, previše sudbina, previše ako hoćete normalne ljudske sebičnosti u to uključeno da bi netko žrtvovao svoju karijeru, ugled, slobodu na kraju krajeva, da bi nekoga proganjao. Oni koji su donijeli tu odluku prije par tjedana, a to je DORH, su time svoju karijeru, ugled, reputaciju stavili ne na kocku nego na kušnju. Sud će odlučiti i to je bit ove priče. Ja vas molim da više ne insinuirate na ovakav način jer ima ljudi u Hrvatskoj kojima još nije jasno, ali vama je valjda svima jasno šta policija može, šta smije i gdje njezine kompetencije prestaju. Točka, kraj priče.
Komentar, Branko Vukšić.
Prije svega niti sam osudio niti sam govorio o gospodinu Milanu Bandiću da je kriv, prije svega to ste vi iznijeli. Drugo, institucije države su rekle da osnovano sumnjaju i podigle su istražne radnje. Vi ste na sudu s gospodinom Milanom Bandićem upravo zbog toga tužio vas je da ste ga oklevetali za čovjeka koji je duboko u korupciji. To je čista zamjena teze. Nisam dobio 0% glasova nego nešto manje od 2% glasova, ali to je puno više nego što je dobio vaš kandidat na zagrebačkim izborima uz veliku mašineriju i puno utrošene love. Sjetite se što ste govorili 2009., 2013. i što govorite sad. Da, vi ste naknadno progledali. Kako to da vam je počela smrditi korupcija u Zagrebu nakon što je Milan Bandić ne izbačen, nego što se sam izbacio jer se kandidirao za predsjednika države? On je sam otišao iz SDP-a. Jednostavno morali ste ga izbaciti jer se kandidirao kao član SDP-a. I do tada nije smrdilo na korupciju nego smrdi na korupciju onog trenutka kada gospodin Milan Bandić nije, vama je politički odgovaralo da on pobjeđuje u ime SDP-a, bez obzira na to smrdilo ili ne smrdilo na korupciju, a o tome naravno odlučit će sud. Niti sam u jednom trenutku, preslušajte još jedanput moje pitanje, ustvrdio da je Milan Bandić kriv ili da će biti osuđen. To je vaša insinuacija, a uostalom kad vladaju opaki a vi ste iz dana u dan predstavljate kao opak i neempatičan i kada vladaju neznanje, nije čudo da vrline i dobrota nisu na cijeni. Vrline ne podnosite, a dobrotu ne poznajete.
21. pitanje Dragutin Lesar.
Pitanje za predsjednika Vlade. Kome se pogoduje uništavanjem Imunološkog zavoda, za čiji se račun to radi, na čiji trošak to znamo, na trošak javnog zdravstva. Ali pitanje je dakle u čiju korist Vlada dopušta da Imunološki zavod propada. Polazim od pretpostavke predsjedniče Vlade da pratite provedbu Strategije upravljanja i raspolaganja državnom imovinom u kojoj je Imunološki zavod uvršten u kategoriju od razvojnog značenja za Republiku Hrvatsku. Vlada imenuje i Upravu i Nadzorni odbor. Ne znam da li ste čuli ili pročitali da je Imunološki zavod izgubio dio dozvola za svoje proizvode, da zaposleni ne primaju plaće, da štrajkaju ali rade kako bi pokušali spasiti ono što se spasiti da, a istovremeno se prema navodima medija u Hrvatskoj krvna plazma uništava jer ju nema tko preraditi. Imati Imunološki zavod koji proizvodi antitoksine, virusna i bakterijska cjepiva i prerađuje krvnu plazmu, pravo je bogatstvo za javno zdravstvo. U Hrvatskoj se ona uništava, u zemlji u kojoj je tako razvijeni sustav dobrovoljnog darivanja krvi, krv besplatna, a ono što je posebice bitna s minimalnom prokuženošću. Ja smatram da treba velika sposobnost da se u takvom okruženju imunološki uništava. Ako pak nije u pitanju velika sposobnost, onda je to kriminalna namjera uništavanja takve institucije od značaja za javno zdravstvo.
Odgovor na pitanje, predsjednik Vlade Zoran Milanović.
Poštovani gospodine zastupniče, ne uništavamo Imunološki zavod nego radimo upravo suprotno, pokušavamo ga spasiti i naći investitora ali bez sitnih pasova sa kućnim sindikatom što neki ovdje rade nego u interesu jedne jake, važne hrvatske firme, a sve podatke o tome ćete dobiti u pisanom obliku od Ministarstva gospodarstva koje je za to nadležno. Hvala.
Komentar, Dragutin Lesar.
Gospodine predsjedniče Vlade, naravno tražim pisani odgovor, nisam zadovoljan. Ali vas moram podsjetiti, prošlo je s današnjim danom 380 dana otkada je na prijedlog vaše Vlade Hrvatski sabor usvojio Zakon o strateškim investicijskim projektima. Mediji su nedavno objavili i tada se davali velika obećanja kako će taj zakon dovesti do velikog investicijskog buma. U 380 dana od 59 projekata 3 su uvrštena u kategoriju strateškog, ostalih 56 bit će za 18 i pol godina jer to je tempo kojim radite na provedbi toga. Ali ono što je problem, zašto Imunološki zavod nije strateški investicijski projekt za ovu Vladu? U Europi i u svijetu nedostaje krvne plazme i skupo se plaća. Toliko minimalnu prokuženost krvi koja postoji u Hrvatskoj, a o tome vam ministar Varga može više reći je sama činjenica, sam dokaz da se ne može ministar gospodarstva igrati s Imunološkim zavodom i pokušavati ga prodat strancima. To je nacionalno vrijedni resurs koji ne dozvoljava, ne trpi da mene optužujete igranje pasova sa kućnim sindikatima, a govorim o javno-zdravstvenom interesu. Imunološki osim gospodarskog ima javno-zdravstveni interes. I zato bih molio da mi ne šaljete odgovor ministra gospodarstva, jer njegove sposobnosti smo vidjeli svi ove tri godine. Tražim vaš odgovor da mi objasnite zbog čega Imunološki nije strateški investicijski projekat ove Vlade.
22. pitanje postavlja Vesna Fabijančić Križanić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Svoje pitanje upućujem potpredsjednici Vlade i ministrici socijalne politike i mladih Milanki Opačić. Poštovana potpredsjednice Vlade, čuli smo najave da će limit za otpis dugova najugroženijim građanima biti povišen sa 10000 na 25000 kuna. Možete li nam potvrditi taj podatak? Možete li nam reći kakve rezultate očekujete od toga i koliki bi krug ljudi najugroženijih građana bio obuhvaćen tom mjerom. I s obzirom da to nije samo odnos građana i Vlade već i odnos građana i poslovnih subjekata kako teku pregovori vezani za tu temu? Hvala vam lijepo.
Odgovor na pitanje, potpredsjednica Milanka Opačić.
Hvala lijepo. Dakle, riječ je o jednom procesu na kojem radimo zadnjih nekoliko mjeseci ministar financija i ja. Obavili smo razgovore sa onima koji drže najveći broj dugova, a to su javne tvrtke, odnosno tvrtke u državnom vlasništvu, to su banke i tele operateri. Od toga banke su pristale na otpis dugova, teleoperateri s njima još uvijek pregovaramo. Drugi tjedan je još jedan krug razgovora i nadamo se da će i oni prihvatiti tu vrstu otpisa duga onima koji su najsiromašniji, koji doista nisu plaćali svoje obveze ne zbog toga što nisu htjeli, nego zato što su se objektivno našli u teškoj ekonomskoj situaciji i nisu ih mogli plaćati. Razgovarali smo i sa četiri velika grada od kojih smo dobili isto tako pozitivnu odluku da će otpisati dugove kumulativno do 10000 kuna onima koji su najugroženiji. Kriteriji koje smo složili su vrlo rigorozni i svi su se složili sa tim kriterijima da su oni u stvari nešto na osnovu čega se može krenuti u otpis dugova. Obavili smo razgovor i sa predstavnicima gradova, zajednice gradova i općina. Ovdje je riječ o tome da će svaka jedinica lokalne samouprave morati donijeti svoju odluku. Možda će biti i onih koji neće moći zbog toga što su im komunalna poduzeća u teškoj ekonomskoj situaciji, ali ovdje je riječ o jednom projektu gdje mi ne možemo nikome nikakvom odlukom naložiti da ide u otpis dugova. Možemo samo ići na određeni sporazum ili memorandum koji ćemo međusobno potpisati sa onima koji imaju najveći broj dugova u svom portfelju da, dakle da idu na otpis po određenim kriterijima. Pri tome će naravno svaki dio u državi dobiti i onaj dio svog posla, a to je da mora dati određene potvrde kako bi svi koji otpisuju dugove bili sigurni da su doista otpisali onima kojima je to potrebno. Kada je riječ o ovom iznosu od 25000 kuna on će se najvjerojatnije odnositi samo na ove tvrtke koje su u državnom vlasništvu. Dakle, ovi drugi mogu onda odlučiti ukoliko mogu otpisati više, mogu. Dakle, ovdje je riječ o jednom procesu i projektu u kojem mi nikoga ni na što ne možemo natjerati nikakvom odlukom. Možemo ih samo pridobiti na jedan zajednički dogovor, a sad sam vam rekla koliko smo ih dobili, dakle u razgovoru za stolom da su spremni otpisati jer su svjesni da ta dugovanja nikada neće moći naplatiti jer su troškovi za naplatu tih dugovanja mnogima od njih puno veći od onoga što je stvarni dug. A mislim da ćemo na taj način ljudima koji su doista, evo već jedva drže glavu iznad vode malo dati zraka i malo im olakšati. Hvala lijepa.
Prelazimo na 23. pitanje i kolega Frano Matušić.
Zahvaljujem. Svoje pitanje postavit ću ministrici, gospođi Anki Mrak Taritaš. Poštovana gospođo, možete li nam objasniti i objasniti prije svega hrvatskoj javnosti zašto niste učinkoviti u uklanjanju baznih stanica njih čak 21 nelegalno postavljene usred stambenog naselja, a u blizini škole u gradu Dubrovniku. Naime, pravomoćno rješenje o uklanjaju donijelo je vaše ministarstvo još krajem 2011. godine. Vi ste također bili upoznati sa tom činjenicom i na moje pitanje prije nekih godinu dana odgovorili da ćete najkasnije do ove jeseni to staviti u svoje prioritete i da će one biti uklonjene. Međutim, jesen je odavno počela, skoro će i zima, a bazne stanice su i dalje na istom mjestu. Ovdje nemam vremena ulaziti u raspravu koja je sigurno potrebna u Hrvatskom saboru o štetnosti zračenja baznih stanica i opravdanog straha građana koji žive u neposrednoj blizini. Ali želim istaknuti da je preko 2500 građana Dubrovnika potpisalo peticiju o hitnom uklanjanju ovih baznih stanica jer su zabrinuti prije svega za zdravlje svoje djece. Da su opravdano zabrinuti govore i mnoge nezavisne studije, ne one koje su financirane od tele operatera, nego nezavisne studije i od Svjetske zdravstvene organizacije i od konkretno zadnje studije koju je radila … [[Govornik se ne razumije.]] koja je u travnju 2014. godine utvrdila znanstveno da postoji značajan utjecaj na genetske promjene, dakle na stanične promjene kod ljudi kad govorimo o ovoj vrsti zračenja. Čak su jasno rekli da je genotoksično to zračenje. Dakle, vrlo je opravdano, a vidimo svakog dana u Hrvatskoj da se u nekom gradu događa peticija i da ljudi izlaze ispod tih postavljenih baznih stanica i da prosvjeduju. Dakle, zašto do sada niste uklonili ove stanice u Dubrovniku?
Hvala. Odgovor ministrice Anke Mrak Taritaš.
Hvala lijepo uvažena gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi zastupniče. Da, zaista u ovom uvaženom Domu smo mi već razgovarali kad je bila jedna druga tema o baznim stanicama i tada sam rekla da će na jesen kada idu rušenja ići rušenje i tih baznih stanica. Kao što je hrvatska javnost upoznata mi smo imali rušenja ovo proljeće. Ovo ljeto ono što smo rušili smo rušili na poplavljenom području, dakle zgrade koje smo trebali ukloniti. A novi set rušenja kreće s 15. ovim mjesecom, odnosno bolje rečeno 15. je subota, kreće u utorak i srijedu i bit će do kraja godine. I krećemo prioritetno na morskoj obali, a i kopnu jer imamo 5 ekipa koje će to činiti. I u planu rušenja do kraja godine su i bazne stanice koje vi spominjete. Bazne stanice su sigurno posebna tema. Evo danas jedna od udruga koja se bavi tim problemom dolazi na razgovor u ministarstvo i to je tema o kojoj trebamo sjesti i treba sjesti nekoliko resora, vidjeti koje je stvarno stanje, vidjeti koji je stvarni problem i probati naći rješenje za to. Dakle, u vašem pitanju su bile dvije teme. Jedna tema je bila da se pozabavimo s baznim stanicama i to zaista se trebamo pozabaviti i resor zdravstva i resor zaštite okoliša i prirode i onda resor graditeljstva i prostornog uređenja u smislu gdje i kako ih planirati. Dakle, to je nešto što je tema o kojoj treba sjesti i razgovarati. A prva tema koju ste postavili je rušenje. Da zaista, rušenja kreću idući tjedan i u planu i programu se nalaze i rušenja na području Dubrovnika, između ostalog i ovo o čemu govorite. Tako da ono što sam ovo proljeće rekla kada je bila jedna druga tema zaista će tako i biti. Hvala.
Komentar, Frano Matušić.
Zahvaljujem. Pa zadovoljan sam sa najavom uklanjanja stanica do kraja godine i ja se nadam da će to pozdraviti i svi ovi građani koji su potpisali peticiju. Ali ne vidim razloga za tako dugo tehničko odugovlačenje, doista ne vidim razloga. Jer nije tu riječ o tome da se mora dovesti bager jer bager neće sigurno ići na tu zgradu na koju je postavljena 21 bazna stanica. Dakle, riječ je o doista jednom vrlo jednostavnom tehničkom uklanjanju tih baznih stanica i isključivanju njihovog i da teleoperateri koji su vlasnici toga da zapravo sami ih uklone i postave na neko drugo mjesto gdje je to moguće postaviti. Međutim, postavlja se pitanje zar je potrebno potpisivati peticije građana da bi ministarstvo ispoštivalo vlastito pravomoćno rješenje? Tri godine su prošle. Tu nema opravdanja zašto se nije išlo prije u uklanjanje istih. Doista se postavlja pitanje zar je važniji profit teleoperatera od zdravlja djece i drugih građana? Ja se nadam da vam nije i nadam se da ćete ovo realizirati kao što ste najavili.
24. pitanje i kolega Giovanni Sponza.
Evo zahvaljujem. Pripremio sam i najavio pitanje za ministra poljoprivrede. Poljoprivreda je jedna od strateških grana hrvatskog gospodarstva. U RH je preko 60% državnog poljoprivrednog zemljišta neobrađeno. U Istarskoj županiji od 46 tisuća hektara neriješeno je i neobrađeno više od 37 tisuća hektara. U samoj raspravi prije donašanja zakona u ime kluba IDS-a upozoravao jesam da će državna agencija biti usko grlo i da ljudi koji rade u agenciji niti hoće biti upoznati sa stanjem, situacijom i problemima na terenu. Od prošle godine otkako je izmijenjen zakon a ovlasti prebačene na centralizirano državno tijelo u Istarskoj županiji provedena jesu dosada svega 2 natječaja. Jedan površine manje od 3 hektara te drugi koji je u tijeku od 240 hektara a koji je izazvao velike nesporazume i velike sukobe na terenu na području Čepić polja. Netko, da li iz ministarstva ili agencije, želi zemljište dodijeliti OPG-u iz Zaprešića za sadnju maslina i oraha na 80 hektara, a da se sa tog zemljišta žele izbaciti uzgajivači stoke koji su to zemljište obrađivali prethodnih 20 godina. Manja je važnost apsurda u tome što u posljednjih 2000 godina na tom zemljištu nije zasađena niti jedna sadnica maslina ili oraha već je bit da se sa zemljišta žele izbaciti OPG-i kojima je zemlja sve, koji od plodova zemlje žive, koji su školovali svoju djecu za nasljednike i koji se jesu kreditno zadužili. Stava sam da je to socijalno nedopustivo i ekonomski nekorektno i moje pitanje za vas gospodine ministre da li jeste spremni zaštiti ove ljude i na koji način?
Hvala. Odgovara ministar Tihomir Jakovina.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Poštovani kolega zastupniče Agencija za poljoprivredno zemljište provodi natječaje o raspolaganju poljoprivrednim zemljištem sukladno zakonu koji je potvrđen u ovom Domu. A mogu najaviti izmjene i dopune predmetnog zakona da bi ga učinili još promptnijim, još bržim, još lakšim i transparentnijim u provedbi. Osnovne tri sastavnice za mogućnost dobivanja poljoprivrednog zemljišta u zakup je kvalitetan gospodarski program, dosadašnje mirno uživanje ili neki oblik ugovornog uživanja poljoprivrednog zemljišta i sama cijena. Na području Općine Kršan za koju kažete da je raspisan predmetni natječaj imali smo 9 proizvodnih cjelina. Na 8 proizvodnih cjelina dobio je jedan gospodarski subjekt sa područja općine koji se bavi stočarstvom, koji samim tim ima određeni prioritet u ocijeni gospodarskoga programa i tu koliko sam primijetio ni od vas ni od lokalnog stanovništva, odnosno predstavnika općine i mještana nije bilo primjedbi. Iako je izlicitirana cijena bila prilično niska. Pa na jednoj proizvodnoj cjelini opet sukladno pozitivnim odredbama zakona prijavio se jedan OPG koji nije domicilno sa područja te općine ali je i po gospodarskom programu a i po ponuđenoj cijeni dobio više bodova i bio povoljniji. Ne možemo raditi negativnu selekciju, da li nam nešto odgovara ili ne odgovara kod izbora onoga tko će obrađivati i tko će dobiti mogućnost da obrađuje poljoprivredno zemljište. Ocjena gospodarskog programa je bila ta uz ponuđenu cijenu s obzirom da na toj proizvodnoj cjelini nije bilo nikoga tko je prethodno imao bilo kakvu ugovornu mogućnost korištenja poljoprivrednog zemljišta. Ono što ja mogu reći, naručio sam od svojih službi i detaljno izvješće o samom predmetnom natječaju, ali da ćemo u idućim mjesecima i idućim godinama pratiti realizaciju gospodarskog programa i podizanje dugogodišnjeg nasada kojeg tu nije bilo dosada da vidimo da se sukladno predloženom gospodarskom programu i odluci o dodjeli za administrativan zakup i taj gospodarski program provodi. Ukoliko ne bude se provodio na način na koji je ponuđen u samoj ponudi, ugovor će biti raskinut i raspisano ponovno natječaj. Inače na području Istarske županije od stupanja na snagu novog zakona ukupno, moram vas ispraviti ukupno je 334 hektara je raspisano, ali to ne može raditi samo agencija, agencija mora dobiti i zahtjev od jedinica lokalne samouprave i na osnovu toga onda promptno se raspisuju natječaji. Ono što smo napravili smanjili smo dodatnu proceduru jer sve one silne potvrde koje je trebalo pribaviti, koje su i jedinice lokalne samouprave ili zainteresirani poljoprivrednici, poduzetnici koji sami podnose zahtjeve trebali prikupit. Sad rade djelatnici unutar agencije tako da nekih 10 ili 12 dokumenata koji su prateća dokumentacija, a odnosi se na DGU, sudove, šume, vode, centar za razminiranje i sve ono što je trebalo prikupljati sada radi sustav za krajnje korisnike i skratili smo proceduru sa nekih 114 do 120 dana na 3 tjedna. Kad budem imao detaljno izvješće proslijedit ću ga i vama. Hvala.
Komentar Giovanni Sponza.
Evo zahvaljujem. Iz odgovora gospodina ministra vidljivo je da prave ljude, istinske poljoprivrednike koji 20 godina jesu u posjedu zemljišta nije spreman zaštiti. Niste spomenuli da je temeljna stvar, a u raspravi je sa naše strane izrečena prilikom ili prije usvajanja zakona da ne izbacuje se program raspolaganja zemljištem. Da je to sačuvano, što je ugradila Račanova vlada i zadržalo sve Vlade ti ljudi danas ne bi bili izbačeni sa zemljišta. Upozoravali smo i ukazivali da pravo prvo zakupa svih onih koji su u posjedu je zaštitni mehanizam. Ako ste htjeli zbog nekih prethodnih situacija riješiti makinacije ovim sustavom zapravo je napravljeno sasvim suprotno i favoriziraju se moćnici a na štetu malih obiteljskih gospodarstava. I umjesto da brinemo o tim našim malim obiteljskim gospodarstvima ovaj zakon ih stavlja u podređeni položaj. Molit ću vas ljubazno da mi pismeno dostavite svoje očitovanje sa stavom po predmetnom natječaju, u suprotnom morat ćemo zatražiti ocjenu ustavnosti zakona i kao IDS ići u proceduru izmjena Zakona o poljoprivrednom zemljištu.
Dvadeset i peto pitanje postavlja kolegica Nada Murgannić.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Želim pitanje uputiti potpredsjednici Hrvatske vlade gospođi Milanki Opačić. Poštovana potpredsjednice, ovih dana je hrvatska javnost bila nemilo iznenađena poražavajućim podacima koji su proistekli iz UNICEF-ovog istraživanja, a koji govori o siromaštvu naših sugrađana, najviše o siromaštvu djece i njihovoj socijalnoj isključenosti. Nitko iz naše Vlade pa ni vi niste se po tome obratili javnosti iako su o tome pisali i naši mediji, i neki relevantni mediji u našem susjedstvu, u Europi. Republika Hrvatska je dugo godina u krizi i kao takova zemlja trebala bi imati jednu dobru socijalnu politiku, dobar socijalni program kako bi se ovakve pojave spriječile i ne bi se dalje dešavale. Od 2008. godine broj siromašne djece povećao se za 50% i danas imao 30% socijalno ugrožene naime siromašne djece koja su ujedno i socijalno isključena. Vlada Republike Hrvatske u ožujku ove godine donijela je Strategiju borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti, time je i detektirala određene rizične skupine. Pa se moje pitanje odnosi po prilici ovako ministrice, koje programe sa kojim čimbenicima nosiocima aktivnosti, dakle i rokovima ste predvidjeli poduzeti da se pomogne onima koji su sada već u siromaštvu, odnosno da se ova pojava zaista spriječi kao ne bi imali ovakve podatke. Naime, socijalna politika naša očito ide u nekakvom drugom smjeru.
Odgovora potpredsjednica Milanka Opačić.
Dakle, moje ministarstvo i općenito Vlada Republike Hrvatske ima jako dobru suradnju sa UNICEF-om i znamo za to istraživanje, i znamo i da ima djece koja imaju tih problema zbog toga smo u zadnjem Zakonu o socijalnoj skrbi intervenirali sa jednom izmjenom u jednom članku gdje smo rekli da ukoliko roditelji, ne kako što je rekao gospodin ne znaju raspolagati sredstvima, nego postoji jedan dio roditelja koji su neodgovorni i koji novce troše na neke druge stvari, mi smo rekli da onda centar za socijalnu skrb može platiti djeci direktno od socijalne naknade topli obrok. Dakle, riječ je o specifičnim skupinama u hrvatskom društvu gdje naprosto smo pokušali naći jedna mehanizam kako intervenirati da zaštitimo djecu. S druge strane da, mi smo po prvi puta napravili strategiju za borbu protiv siromaštva jer smo vidjeli da jedan dio ljudi nam tone u siromaštvu i da naprosto unatoč tome što smo mi napravili reformu socijalnih naknada i pokušali puno bolje ciljati socijalne naknade i mi smo za 100 kuna povećali novčanu naknadu za samce zbog toga što su npr. samci isto jedna skupina koja jako tone u siromaštvo. Ali naravno puno smo osjetljiviji na djecu. Ovdje je riječ i o jednom broju djecu čiji roditelji nemaju riješen status u Republici Hrvatskoj, dakle jedan dio u ovom rubnom dijelu, i jedan dio županija koji je vezan rubno na ove naše susjedne zemlje. Postoji jedan veliki korpus ljudi koji žive u Republici Hrvatskoj ali nemaju hrvatsko državljanstvo jer nemaju nikakve osnove da ga dobiju. Zbog toga mi im ne možemo ni isplaćivati nikakve socijalne naknade i to je jedan dio ljudi koji nam dosita jesu ugroženi. To pokušavamo rješavati preko udruga. Mi smo ove godine po prvi puta formirali nove projekte koje smo isfinancirati preko udruga kako bismo na taj način pokušali reagirati malo na siromaštvo i kod starijih ljudi i kod djece, dakle posebne programe smo ove godine otvorili upravo u tom smjeru. I za sljedeću godinu smo isto predvidjeli nove projekte koji će ići preko udruga jer mislimo da su one puno fleksibilnije i da je puno lakše tako intervenirati u područjima koja jesu doista negdje, ajmo reći, imamo nekakvu lampicu da nam je upaljeno crveno svijetlo. I ono što smo napravili prošli tjedan, to je da smo svim ravnateljima škola poslali jedan dopis u kojem smo im još jedanputa rekli da kada vide problem djeteta u školi da onda pozovu Centar za socijalnu skrb. Neke stvari koje su se pojavile medijski nisu bile korektne od strane pojedinaca u sustavu prosvjete zbog toga što nisu obavijestili Centar za socijalnu skrb i to nije dobro. Nije dobro politiku i demagogiju raditi na djeci zbog toga što je njima puno važnije pomoći. Dakle, još jedanputa pozivam sve ljude koji rade u prosvjeti, koji dolaze u kontakt sa djecom koja imaju problema sa niskim socijalnim statusom svojih roditelja, da nazovu Centar za socijalnu skrb jer centar ima mehanizme i jednokratnih pomoći i pojačanih pomoći socijalnih koje mogu davati, prema tome nema nikakvog razloga da nam jedan dio djece doista živi u zoni siromaštva. I na kraju bih samo htjela reći da smo mi u protekloj godini, da, jedan dio ljudi maknuli sa sustava socijalne skrbi koji nije imao pravo na to, ali smo isto tako više od 16 tisuća ljudi dobili u sustav socijalne skrbi što isto pokazuje jednu lošu socijalnu sliku, ali za rješenje te socijalne slike može nam pomoći samo razvoj gospodarstva i ništa drugo.
Komentar, kolegica Nada Murganić.
Poštovana potpredsjednice, ovo baš što govorite da su to samo pojedinačni slučajevi iz nekih rubnih dijelova naše domovine, baš i nije to tako jer je postotak zaista siromašnih, a posebno djece prevelik. Dosta tvrdite da ste učinili, međutim puno toga se i nije učinilo i to iz razloga što su prioriteti i ovog ministarstva i ove Vlade bili sasvim negdje drugdje. U ovom Saboru za vrijeme Kukuriku koalicije doneseno je na stotine propisa. Sam Zakon o socijalnoj skrbi se 3 puta mijenjao. Ova zadnja intervencija u zakonu koji je sada u hitnoj raspravi, posvećen je uglavnom kadroviranju, želi se zaustaviti u radnim mjestima, ravnatelja ustanova iz centara koje ste vi imenovali sa željom da oni ostanu u ustanovama bez obzira da li su oni potrebni tim ustanovama, dok u isto vrijeme se ne daju suglasnosti za one kadrove koji su u neposrednom radu sa djecom. Kadroviralo se i po ministarstvima, a u isto vrijeme Zakon o socijalnoj skrbi koji govorite, i sami ste rekli da uvodi reda, da je štedljiv i njime su ukinute brojne materijalne i novčane naknade i brojne socijalne usluge, a stoga sada imamo rezultate u ovom istraživanju upravo ovakve kakve imamo. Govorim o socijalnoj uključenosti, kako ćemo imati socijalno uključenu djecu kad im ne možemo platiti prijevoz do škole, kad ne možemo malu djecu, omogućiti im predškolski odgoj, kad djeca sa teškoćama u razvoju nemaju asistenta koji će ih bukvalno dovesti u školu, kada gasimo ustanove i odjele gdje su oni mogli dobiti kakvu takvu naobrazbu, nemamo defektologa, a one koje imamo, ne znamo na kako i na koji način bi uopće došli do te djece u njihovim domovima jer ovi skupi automobili su namijenjeni, ministrice, nekome drugome, a ne stručnim radnicima.
Hvala. 26. pitanje, kolega Damir Mateljan.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice Vlade, pardon gospođo potpredsjednice Sabora. Moje pitanje, svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade … gospodinu Branku Grčiću. Poštovani gospodine ministre, moje pitanje je vezano uz Zakon o regionalnom razvoju te Zakon o, odnosno Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Naime, oba ova zakona će dio jedinica lokalne samouprave ostaviti bez dijela prihoda u njihovim proračunima, naročito onih općina i gradova koji su imali status brdsko planinskog područja. Stoga je moje pitanje što Vlada, odnosno vaše ministarstvo kani poduzeti kako bi se kompenzirao taj gubitak, a naročito stavljam naglasak ovdje na prostor Gorskog Kotara jer naime općine i gradovi u Gorskom Kotaru premda imaju relativno visok indeks razvijenosti, jednako tako imaju čitav niz specifičnih problema koji su vezani uz njihov gorski položaj, odnosno uz ruralni prostor na kojem se te općine nalaze. Hvala lijepo.
Odgovara potpredsjednik Branko Grčić.
Hvala lijepa na pitanju uvaženi kolega. Dakle, dva su područja tu. Jedno je izmjene poreza na dohodak koje donose cca milijardu 600 do milijardu 800 kuna povećanja plaće za otprilike milijun naših hrvatskih građana zaposlenih, oni koji primaju plaću. I druga je stvar, dakle, promjena Zakona o regionalnom razvoju koji po prvi put u potpunosti uvažava indeks razvijenosti, dakle novu kategorizaciju područja koja zahtijevaju određenu pomoć države. Što se tiče ovog prvog, kompenzacijske mjere će se vjerojatno sutra već naći na Vladi, to su uvećani udjeli jedinica lokalne samouprave u porezu na dohodak, to je relativno mali, ali ipak uvećani udio županija u porezu na dohodak, to je mjera koja ide zatim da preraspodjeli prihode od poreza na nekretnine u korist jedinica lokalne samouprave i to je mjera koja kompletan prihod od poreza na kamate na štednju daje lokalnoj samoupravi, dakle nešto što neće ostati državi i što će služiti za određene kompenzacije lokalnoj samoupravi. To je put kojim idemo, nećemo moći kompenzirati sva sredstva koja jedinice lokalne samouprave ovim izmjenama u korist građana gube, međutim jedan dobar dio ćemo kompenzirati. Što se tiče ovog drugog dijela vezano za izmjenu Zakona o regionalnom razvoju, vidite ja razumijem sve jedinice lokalne samouprave, načelnike i gradonačelnike koji gube taj status u naredne tri godine, dakle ne odmah nego u naredne tri godine da jednostavno s time nisu zadovoljni. Međutim u zadnjih 20 godina se nešto promijenilo, a to je da su neke jedinice jednostavno rasle i da su prerasle onu famoznu granicu 75% hrvatskoga prosjeka. S druge strane ono što se zaboravlja, a te jedinice i ti gradonačelnici i načelnici su manje glasni, a njih ima čak stotinu u odnosu na ovih 65 koji dobivaju status potpomognutih područja. Dakle to su jedinice koje do sada niti kune iz proračuna 20 godina, 24 godine Hrvatske države nisu dobile i to je poruka. Trebam vam reći, evo ovdje ima dosta Slavonaca puno smo s njima razgovarali o tome NUC2 regije koliko Hrvatska država vodi računa o njima itd. 95 jedinica od 100 ovih jedinica koje nikada do sada nisu primale pomoć je iz sjevera Hrvatske od Međimurja do Slavonije, a najviše u Slavoniji. Pa da li te jedinice zaslužuju takvu mjeru? Zaslužuju i zato smo to napravili. Skupili smo dovoljno hrabrosti da idemo u tako radikalan zahvat da bi pomogli najmanje razvijene jedinice lokalne samouprave, ono što prijašnja vlada je započela, a nikad nije napravila i to je činjenica. Prema tome, bit će kompenzacije to je izlaz za ove jedinice u tri godine, u prvoj godini je kompenzacija čak na razini do 65% ukupnog gubitka sredstava temeljem poreza na dohodak i poreza na dobit. Što se tiče brdsko-planinskih područja još dvije rečenice, Zakon o brdsko-planinskim područjima ostaje, vrlo brzo ćete na klupama saborskim ovdje imati, on će vrlo brzo dobiti i nove mjere u sadržaju zakona koje će na poseban način, a u skladu s novim Zakonom o regionalnom razvoju tretirati brdsko-planinska područja. Dakle nove mjere za te jedinice koje neće biti slabo izdašne. Bit će dobre mjere, otprilike one koje danas hrvatski otoci imaju. Prema tome idemo u tom smjeru potpomognuta područja i dvije razine otoci i brdsko-planinska područja, to je novi sustav i mi ga gradimo.
Hvala lijepa. 27.pitanje kolega Damir Kajin.
Pitanje želim postaviti predsjedniku gospodinu Milanoviću. Gospodine predsjedniče mi se slažemo da bez slobodnih medija nema demokracije. Ja i vi sigurno da, sa svojim stranačkim bivšim drugovima tu se ne slažemo. Bez medija isto nema demokracije, bez slobodnih medija nema slobode govora, bez slobode medija nema pluralizma. Ali upravo kažem da zbog gašenja medijskih sloboda u Istri, kriminala, droge, nepotizma Istra bitno zaostaje. Mi smo imali BDP 2001. 37% veći od republičkog prosjeka, danas 27. Imali smo tada 20% veći BDP od Primorsko-goranske županije danas 2%, 18% manje od grada Zagreba, danas oko 40% manje. Ja tvrdim da između ostalog to posljedica ovakve jedne politike. Jasno da u Istri ima sjajnih novinara, ima čak izgleda čudno nama koji dolje živimo ali i slobodnih medija, stvarno čudno ali ima i slobodnih medija. Dokle će to ćemo tek vidjeti izdržati financijski, ali ima i slobodnih medija i to treba priznati. Oni koji su međutim najizdašnije financirani javnim novcem od MIkulićeve TV Nove, to nema veze sa Novom TV koja nota bene i u suvlasništvu istarskih gradova i Županije istarske kao i Glasa Istre provode jednu neviđenu cenzuru svakog tko ne misli kao ekipa koja ih financira javnim novcem. Oni čak ne žele dostaviti odgovor koliko novaca dobijaju po toj osnovi. Fond za poticanje pluralizma im doznačuje milijun kuna godišnje, šute. U godinu dana potroše za te namjene 15 milijuna kuna puta 4 godine ulaze u izbore sa prednošću od 60 milijuna kuna prema bilo kome drugome.
Postavite pitanje kolega.
I pitanje, dokle će se takva praksa tolerirati i dokle će šutjeti i dokle neće dostavljati …
Hvala. Odgovara predsjednik Zoran Milanović.
Ja vam tu ne mogu biti od pomoći. to je kao i u nekim drugim gradovima, dakle pri čemu ovdje ne upirem prstom ni u koga jer ne znam te stvari, ali da mislim novac kojim raspolažu jedinice lokalne i regionalne samouprave u cijeloj Hrvatskoj se u nekim jedinice lokalne i regionalne samouprave recimo u gradu Zagrebu namjenjuje tako da se pomaže određenim medijima, to znamo. jel tako to u Istri ja ne znam i ne mogu tvrditi da je, to vi …. Ali govorim to zato što to je, načelno gledajući ne transparentan način pomaganja kakav hrvatska Vlada i ja nemamo na raspolaganju. Dakle Vlada to ne može napraviti. Ta vrsta favoriziranja nije provediva, na lokalnoj razini je tko god bio na vlasti. Kada ste već to pitali onda ću reći ono što vidim, a vidim da se naročito u nekim jedinice sa velikim proračunima ta igra igra, dakle to su pokloni određenim medijima i to ako ništa drugo treba biti potpuno transparentno da građani znaju konkretno u Zagrebu gdje plaćamo prirez od 18% gdje ide javni novac zato što je prostor diskrecijskog odlučivanja o takvim stvarima velik, puno veći lokalno nego na državnoj razini. Na državnoj razini su pravila stroža ili tih novaca uopće nema. Dakle ne može hrvatska Vlada dati, osim naravno HRT-a koji je riješen zakonom, nijednom mediju evo ti ne znam 200 tisuća kuna, budi dobar i sjeti me se, toga nema, ali ima na lokalnoj razini. Dakle to je puno šira priča od Istre i ne želim govoriti specifično osim o nekim stvarima koje smo vidjeli u gradu Zagrebu, to ne valja. Ali to je na građanima i političarima da na to ukazuju, da kritiziraju i da traže odgovornost. Vlada tu ne može ništa više napraviti. Dakle još jednom, ne znam šta se događa u Istri, ne živim u Istri, ne pratim lokalne medije, ali uvijek se sjetim onoga što se događa tamo gdje živim i gdje nešto vidim. I o tome treba govoriti cijelo vrijeme. Jer neovisni mediji su, koliko god to nekome zvučalo kao fraza, nije fraza, dakle jako važan instrument i institucija liberalne demokracije, jako važan.
Komentar, Damir Kajin.
Tragično da Vlada ne može pomoći. Ako ne može pomoći Vlada, ne znam tko će naprosto stanje mijenjati. Ali tu se slažem ja zajedno sa vama, nije problem Vlade, bez slobode medija nema slobode, nema demokracije bez slobodnih medija. Pa evo jučer, prekjučer su jednoga gospodina Lista proglasili čak dilerom, sve dok u 21,29h vaš ministar gospodin Ostojić to nije demantirao. Pa kamo ta praksa naprosto ide? Maloprije smo slušali pitanje oko poljoprivrednog zemljišta. Pa neka se revidira i prodaje s poljoprivrednog zemljišta gdje su lokalni političari, ja kažem njih 50-ak pokupovali cijele općine u Istri. Dosta te prakse. Ja tvrdim da tri stvari zbog kojih Istra danas stagnira pljačka i droga, broj 3. nepotizam i zbog medijskih nesloboda, točnije kontrola medija. Usudio bih se reći, ne moram biti u pravu, nisam tada živio u tim vremenima ali da je ta kontrola medija danas na tim prostorima brutalnija nego za fašizma i komunizma. I tu kontrolu javnim novcem je zaveo vaš koalicioni partner IDS. Vi možete dobiti u Puli 48% glasova ali ni sekundu na toj Mikolićevoj Tv Novoj koja je televizija i grada Poreča i grada Pule i Rovinja i Talijanske unije i tome slično a financira se sa milijunima i milijunima kuna. I nemojmo misliti da ljudi u Istri žele stranačke medije, da žele samo jednu informaciju. Jer bez toga jednostavno nema napretka. Laž postaje istina, stalno se vrtimo u krug i naprosto nazadujemo. I kad sam spomenuo prije bruto društveni proizvod u periodu kada je on rastao 2002.-2010. u Istri raste po stopi 48%, [[Upadica Zgrebec: Hvala lijepa.]] hrvatski prosjek je bio 58%, u Rijeci … …/Govornik isključen./…
Kolegica Nada Turina-Đurić.
Hvala gospođo potpredsjednice. Moje pitanje je upućeno gospođi Vesni Pusić, ministrici vanjskih i europskih poslova i potpredsjednici Vlade. Pitanje ide u smjeru vašeg odgovora javnosti vezano uz vaš posjet zemljama srednje Azije krajem 10.-og mjeseca kada ste posjetili Turkmenistan, Kazahstan i Azerbaijan, u tom trenutku su oči nekih naših gospodarstvenika, prije svega brodograditelja bile uprte u vas s obzirom da se pojavio jedan mali problem oko isporuke broda za Turkmenistan. I u tom trenutku su se nažalost kroz naše medije pojavili ja bih rekla nedobronamjerni napisi o tome kakav je rezultat bio vašeg posjeta Turkmenistanu ali i drugim zemljama. Budući da se nadam da imate saznanja da je taj put kojeg ste obavili krajem 10.-og mjeseca već sada polučio određene rezultate i efekte lijepo vas molim da nas o tome i izvijestite. Hvala.
Potpredsjednica Vesna Pusić odgovara na pitanje.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, zahvaljujem gospođo zastupnice na pitanju. Što se tiče nedobronamjernih, naprosto neistinitih što je možda preciznije obzirom da se govorilo o posjetu Turkmenistanu gdje je rečeno da naše izaslanstvo nije primio tamošnji predsjednik, upravo suprotno, tamošnji predsjednik ne samo da je primio naše izaslanstvo na sat vremena nego će i sredinom sljedeće godine doći u Hrvatsku. Telegrafski rezultati, brodogradnja Turkmenistan dva trajekta koja su naručena, jedan je u ovom času u Volgi na putu prema Kaspijskom moru iz San Peterburga, drugi će doći u proljeće obzirom da je u međuvremenu su zaleđeni ti vodeni putovi. Predsjednik Turkmenistana je bio dovoljno zadovoljan sa našom suradnjom na tom projektu da je najavio naručivanje još dva trajekta, u ovom slučaju željeznička. Ericsson Nikola Tesla, u ovom času predstavnici Turkmenistana su u Hrvatskoj u firmi Ericsson Nikola Tesla za suradnju. Ponedjeljak predstavnici Gredelja otišli su u Turkmenistan za suradnju u proizvodnji željezničkih vagona. Kazahstan 14 milijardi eura, predsjednik vlade najavio na našem sastanku fond, investiranje u stanogradnju, željezničku mrežu, autocestovnu mrežu i električnu mrežu. Na svim tim područjima dogovorena suradnja sa našim tvrtkama, da u našem izaslanstvu bio je i predstavnik Vijadukta, odnosno predsjednik uprave Vijadukta s nama u Turkmenistanu. Azerbaijan u pravom redu energetska suradnja ali u razgovoru sa predsjednikom Alijevim najavljena tri dodatna broda koja su bila ranije spominjana ali je nekako zastao taj, zastali su ti pregovori. Predsjednik Alijev najavio je da će se aktivirati nakon udruživanja njihova dva brodara, njihova narudžba je za ta tri broda. Dakle to su sve pregovori koji su vođeni sa Uljanikom i turkmenistanski i azerbajdžanski, međutim obzirom da se radi o pet brodova vidjet ćemo na koji način će to biti do kraja izdogovarano. Azerbajdžan je za nas neobično interesantan, odnosno ključan za dovod plina, azerbajdžanskog plina u europu i za postojanje Hrvatske izvora alternativnog i izvora i dobavljača plina. Tako da to nije plin koji bi bio samo za Hrvatsku, išao bi plinovod od Albanije gdje je do sada već planirano, dakle kroz Tursku, Grčku, Albaniju, za Italiju, od Albanije i jadransko-jonski plinovod o tome kao zajedničkom zapravo projektu smo dogovorili cijeli niz koraka koje već poduzimamo.
Komentar, Nada Turina-Đurić.
Evo hvala potpredsjednici Vlade. Pa ovo je samo dokaz da se Vlada aktivno uključuje, a posebno evo Ministarstvo vanjskih poslova što ste i obećali potpredsjednice da će upravo Ministarstvo vanjskih poslova s vama na čelu aktivno sudjelovati u gospodarskoj promidžbi Republike Hrvatske. Ovi sasvim konkretni rezultati govore o tome da Hrvatska Vlada nije odustala kako neki nedobronamjerni to znaju pisati i govoriti i od hrvatske brodogradnje, a i još nekih drugih djelatnosti gdje Hrvatska ima komparativne prednosti i gdje sigurno može svoje proizvode i svoje usluge plasirati u zemlje regije. Hvala lijepo.
29. pitanje, kolega Jasen Mesić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Postavljam pitanje predsjedniku Vlade Republike Hrvatske gospodinu Milanoviću. Svjedoci smo deficita državnog proračuna, svjedoci smo novinskih natpisa gdje vidimo da u svakom resoru nedostaju sredstva, poziva se hrvatske građane da se odriču, da budu spremni platili cijenu. Danas se već može čitati o tome da će se i smanjivati plaće u sljedećim mjesecima. Vlada je u siječnju 2012. godine donijela odluku o korištenju službenih automobila, mobitela, poslovnih kartica i propisala tko na njih i kako ima pravo. Možete li nam reći gospodine predsjedniče Vlade koji su čelnici tijela državne uprave iskoristili mogućnost da daju dodatna odobrenja dužnosnicima koji nisu apostrofirani u odluci da imaju pravo na recimo 24-satno korištenje službenog automobila. Koji su to službenici koji su dobili dodatno pravo korištenja takvih automobila koji su dobili pravo na korištenje kreditnih kartica, koji su dobili prava da putuju biznis klasom i koji su dobili prava da imaju reprezentaciju u ime tih tijela državne uprave i koliko je u 2012. i 2013. taj trošak koštao građane Republike Hrvatske.
Odgovara predsjednik Zoran Milanović.
Ne mogu vam ja na to odgovoriti jer imam čistu savjest. Takvim stvarima se ne bavim i ako ustanovim da je netko nešto zlouporabio odgovarat će, ali da je zlouporabio. Polazim od toga da ljudi rade svoj posao odgovorno, katkad moraju nešto procijeniti i donijeti odluku, katkad se ponašaju linearno prema propisu. Propisi su relativno jasni. Ja ću vam reći primjer, neki dan je bilo otvaranje jednog gradilišta na kojem je jedna domaća tvrtka, javno poduzeće za koje brigu vole pokazivati neki od vaših zastupnika koji su bili tamo zajedno sa mnom, bilo je planirana nekakva fešta u obližnjem restoranu. Kad smo to vidjeli otišli smo na ručak o trošku stranke, naše stranke, a to je stornirano. To vas podsjećam samo zato jer nećete zaboraviti u kakvom ste sistemu živjeli i u kakvom sistemu ste bili pomoćnik ministra i tko vam je bio predsjednik stranke. Ja ne kažem da je to nekakva velika gesta, ali na takvim primjerima nekad možemo reagirati. To nitko nije ni zapazio ni pisao, niti su bilo kakvi novinari o tome govorili. Bilo je uobičajeno kad se otvaraju nekakvi radovi da je kirvaj, da se onda priprema gomila hrane, da se ide u obližnji restoran da se napravi promet. Državne tvrtke to ne bi trebale raditi, nema smisla. Vidim da vam je to jako smiješno. Pa i meni je bilo kad sam vas gledao. To nije smiješno, to su ozbiljne stvari, ali to su sitne stvari. Ako na njima želite politički profitirati izvolite, izvolite, ali ja vas molim da to ne radite. Dakle ja vam na te stvari ne mogu dati odgovor, je li netko letio poslovnom klasom, je li netko, recimo ja imam prema nekakvoj uredbi pravo korištenja prve klase. Ja ne letim prvom klasom, pretpostavljam ni predsjednik Republike, kad letimo prekooceanskim letovima, ne letimo. … /Buka u dvorani./… Ne letimo prvom klasom. Jel znate za to? Ne znate. Aj pitajte to. Koliko je na tome ušteđeno ne znam. Vjerojatno bi nas bez troška unaprijedili za jednu klasu ali to nismo nikad tražili u kompanijama. Prema tome, tako nastojimo funkcionirati. Da ima grešaka, da ima propusta, da ima nesmotrenosti ima, ali nema organiziranog kršenja propisa, nema reketa, znate. Dakle pitate predsjednika Vlade da li zna točno tko ima pravo na karticu, ne znam, ja nemam državnu karticu, vjerojatno ima moj šef protokola, pretpostavljam da ima. Ali to su sve stvari koje znate i znate kako se radilo nekada i znate kako se, jasno vam je kako se sada radi. Ne očekujete da tome plješćete, ali to su velike dubinske razlike u odnosu na nekad. Evo. Dosadan sam jelda, tak je to. … [[Upadica se ne razumije.]]
Komentar, Jasen Mesić.
Ne da je dosadno, više je tragikomično predsjedniče Vlade Republike Hrvatske. Naime, već u ožujku mjesecu ste dobili zastupničko pitanje sa točno da izrazite ovo što sam vas sada pitao, pa ste dobili požurnicu u lipnju mjesecu, pa ste dobili požurnicu prije mjesec dana gospodine predsjedniče Vlade Republike Hrvatske. Dakle vi ste taj koji krši zakon jer ste bili dužni odgovoriti u roku od 30 dana. Vi ste taj koji skrivate transparentnost podataka i koji govorite da to ne znate. Ako ne znate onda angažirajte vaše suradnike koje ste sa sobom zaposlili u kabinetu pod izlikom da će otići kad odlazi Vlada. Angažirajte nekog od ovih tisuće ljudi kojima ste našli posao po pojedinim agencijama da vam to popišu, pa ćete onda saznati gospodine predsjedniče Vlade, da vam se reprezentacija u nekim ministarstvima podigla ne za duplo, nego za troduplo. Da vam se pojedini dužnosnici voze vikendom sa vozačima i izvan teritorija Republike Hrvatske i da se tu uopće ne poštivaju ona odredba koju je donijela vaša Vlada. Prema tome, vi ste taj koji krši zakon jer ste bili dužni u roku od 30 dana odgovoriti ili objasniti zašto ne možete odgovoriti. A kao što je predsjednik Sabora danas rekao 27 je takvih neodgovorenih pitanja zastupnika koji postavljaju pitanja zato što ih to građani sa terena mole i to samo dokazuje koliko vam je stalo do hrvatskih građana, pa i do zastupnika.
30. pitanje kolega Željko Šemper.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pitanje za potpredsjednika Vlade i ministra unutarnjih poslova gospodina Ranka Ostojića. Poštovani potpredsjedniče, od 2004. godine u Zakonu o sigurnosti prometa na cestama u članku 222. je bila odredba: "Vozačka dozvola izdaje se s rokom važenja do osamdesete godine života vozača, a mijenja se svakih 10 godina." Nakon navršenih 80 godina života vozačka dozvola se izdaje na rok označen u liječničkom uvjerenju, a najduže na 5 godina. Dana 13. srpnja ove godine u Hrvatskom saboru nakon izmjene iste odredbe stoji: "Vozačka dozvola izdaje se s rokom važenja od 10 godina, a najduže do 65 godine života vozača. Za produljenje vozačke dozvole nakon 65 godine vozač je dužan podvrgnuti se zdravstvenom pregledu. Primarni cilj izmjene ovog zakona bilo je usklađivanje zakona sa pravnom stečevinom EU u pogledu uporabe sigurnosnih pojaseva i sustava sigurnog vezivanja djece u vozilima kao i zabrane i upotrebe mobitela u svim vozilima. Uz te izmjene na mala vrata progurala se navedena izmjena koja prema ocjeni Hrvatske stranke umirovljenika znači diskriminaciju vozača starijih od 65 godina života kao i dodatni trošak kućanstva otprilike oko 600 kuna. Prema Zakonu o suzbijanju diskriminacije svako stavljanje u nepovoljan položaj bilo koje osobe na osnovu dobi, odnosno godina života predstavlja dobnu diskriminaciju. Klub Hrvatske stranke umirovljenika smatra da samo zdravstveno stanje vozača, njegovog obiteljskog liječnika procjena može biti indikacija za zdravstveni pregled kod produljenja važenja vozačke dozvole, ali ni u kom slučaju automatika nakon 65 godine života. Pitanje glasi. Hoće li i kada Ministarstvo unutarnjih poslova zbog navedenih razloga predložiti izmjenu ove naše sporne odredbe. Hvala lijepa.
Odgovara potpredsjednik, Ranko Ostojić.
Poštovana gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege zastupnici. Odgovarajući na današnje pitanje moram prije svega reći da je ovaj Sabor kako ste i sami rekli u srpnju raspravljao o izmjenama i dopunama zakona, nije na mala vrata promijenjen i 5.8. stupila je na snagu odredba da nakon 65 godine vozačka dozvola može biti produžena na 10 godina, ali da treba napraviti zdravstveni pregled. Razlozi koji su bili su upravo da sa godinama dolazi do slabljenja psihofizičkih sposobnosti, da ne možemo govoriti o diskriminaciji jer bi tada i odlazak u mirovinu bio diskriminacija iako sigurno neki mogu i nakon 65 godine mogu raditi itd. Prema tome, razlog leži u sljedećim podacima, a to je da od cirka 4000 prometnih nezgoda koje su se dogodile u 2013. godini, na žalost tri četvrtine su skrivili vozači, bili su krivi vozači koji su stariji od 65 godina i na žalost u tim saobraćajnim nezgodama poginula je 41 osoba. Nastojanja sigurno i policije kao jednog dijela represivnog sustava je smanjenje broja smrtno stradalih i smanjenje broja prometnih nezgoda i to su bili razlozi zašto je u tom zakonu ovaj Hrvatski sabor prije samo tri mjeseca raspravljajući usvojio upravo takvu odredbu, a to je da se zaštite i oni koji su vozači, ali jednako tako i oni koji su ostali u prometu a mlađi su od 65 godina. Treba reći da je cirka 10% vozača iznad 65 godina. To je dosta velika brojka od ukupno skoro nešto više od 2 milijuna vozača u Republici Hrvatskoj. Ali smatramo da je vrijednost ponovnog zdravstvenog pregleda puno važnije da se to napravi nego da imamo ovakvu situaciju koja nam se na žalost događa. Hvala.
Komentar kolega Željko Šemper.
Hvala gospodine potpredsjedniče na vašem odgovoru, međutim nikako ne mogu biti zadovoljan jer ispada da su hrvatski vozači praktički najgori vozači u našoj Hrvatskoj. Vaša statistika Ministarstva unutrašnjih poslova pokazuje da u svim nesrećama generacija 65+ sudjeluje u 8 i pol posto nesreća. Činjenica je da su to vozači koji su vrlo iskusni i koji su oprezni sudionici u prometu. Mi smo u mirovinskom sustavu produžili radni vijek na 67 godina. Sve statistike pokazuju da je životni vijek produžen, međutim mi sada radimo nešto što u članicama EU ne postoji. Ja ću vam samo navesti kako to se radi u drugim državama. Obnove vozačkih dozvola nema u Belgiji, Francuskoj, Njemačkoj, u Danskoj se obnavlja nakon 70-te godine uz potvrdu obiteljskog liječnika. U Nizozemskoj nakon 70-te godine svakih pet godina bez liječničkog pregleda. U Velikoj Britaniji nakon 70 godina bez liječničkog pregleda s vlastitom izjavom vozača. Prema tome, smatram ako se ovaj zakon usklađivao, a ova odredba se nije usklađivala sa Europom moramo vidjeti kako je to u europskim državama članicama EU. Smatram da umirovljenici nisu, po meni nije cilj, nisu najrizičnija skupina što pokazuju ne ovi vaši podaci koji su samo za određenu skupinu nego kompletno gledati treba ukupan broj nesreća, a to je ispod 10%. Hvala.
31. pitanje, kolega Ivan Drmić. … [[Govorniku isključen mikrofon.]] Izađite za govornicu dok ne riješimo ovaj problem.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče Vlade, kolege i kolegice zastupnici. Ja bih molio jedan komentar našeg premijera, ne znam da li je čuo, ovih dana je iz Haškog zatvora pušten četnički vojvoda Vojislav Šešelj i to kako je navedeno zbog zdravstvenih razloga. Činjenica je da i u hrvatskim zatvorima ima veliki broj hrvatskih branitelja i narušenog su zdravstvenog stanja, bolesni, što je razumljivo na sve ono što su prošli u Domovinskom ratu i što su prošli prilikom progona hrvatskih institucija vlasti, znači Hrvatske policije. Oni danas u hrvatskim zatvorima imaju puno, puno lošiju skrb nego što je Vojislav Šešelj imao u Haškom zatvoru. Činjenica je i to, što niste vi potpuno krivi za to, da su i prijašnje HDZ-ove vlade zanemarivale taj problem zdravstvenog stanja hrvatskih branitelja u hrvatskim zatvorima. Vi ste nažalost tu praksu u ove tri godine nastavili. Mene zanima kako komentirate to da Haški sud možemo reći ima druge principe rada, mekšu dušu prema tim ljudima dok Hrvatska domovina branitelja koji su je stvarali zanemaruje, jednostavno ih ostavlja da umiru u zatvorima. Što je primjer i hrvatskog generala Đure Brodarca ili drugi primjer da teško bolesnog Tomislava Merčepa se drži godinu i 7 mjeseci u zatvoru iako je u puno težem zdravstvenom stanju nego Vojislav Šešelj. Niz takvih primjera ima, s obzirom da imam samo dvije minute ja vjerujem da ste vi čuli za njih, ja ih neću nabrajati.
Odgovara predsjednik Zoran Milanović.
Ja ću komentirati, jer tražili ste da komentiram bez obzira što niste postavili pitanje. A i tako se ovdje veliki dio komunikacije svodi na komentiranje i na iznošenje vlastitih stavova, a manje na odgovore i zaokruživanje. Ali teško mi je komentirati praksu Haškog tribunala ne'. Kao što mi je teško komentirati i ono što se događa unutar pravosudnog sustava i zatvorskog sustava. Ja pretpostavljam, a nemam dokaza za suprotno, da se prema svima postupa manje-više isto. Volio bih da je tako i vjerujem da je tako u Hrvatskoj. Što se tiče ovog čovjeka kojeg ste spomenuli neću reći gospodina postoje oni rijetki slučajevi u kojima skoro da i nije potrebno reći pričekajmo da vidimo što će sud reći jer odgovornost tog čovjeka ona je toliko transparentna, prima facia, na prvi pogled, da mogu postaviti pitanje zašto taj postupak više nije završen. Samo ono što je izgovorio u '90-im godinama, samo ono što je izgovorio i što je neprijeporno, dakle što ne možete izvući izvan konteksta, što je poruka koja je bila upućena cijeloj javnosti i ljudima u Srbiji i Srbima u Hrvatskoj to je kazneno djelo i to teško kazneno djelo s kojim se rijetko što na toj verbalnoj razini što smo čuli '90-ih godina može usporediti. Taj čovjek je pozivao na istrebljenje i na ubojstvo i bio bi osuđen i zatvoren u svakoj državi. Zašto taj postupak još nije gotov? Ne znam. On je u istražnom zatvoru već godinama. Zašto su ga sad pustili, odnosno privremeno pustili iz zatvora? Ne znam. Pratim to preko televizije kao i vi. A kao predsjednik Vlade mogu samo konstatirati da radimo sve što možemo da provodimo zakone u Hrvatskoj, da nema šikaniranja ljudi po onoj osnovi po kojoj se nalaze u zatvoru, a ako je netko bio hrvatski branitelj, ako je odgovoran odlukom Hrvatskog suda, redovnog suda za kazneno djelo i zbog toga odslužuje kaznu zatvora u nekom od hrvatskih zatvora prema njemu ako je muškarac ili njoj ako je žena se odnosi sa onim minimumom dužnog poštovanja i respekta prema kojim se odnosite prema zatvoreniku. Jer nemojmo zaboraviti da zatvorenik je osoba koja odlukom suda lišen temeljnog ljudskog prava, a to je sloboda kretanja. Zato što je prekršio neke bitne društvene norme i zato je u zatvoru. To je već samo po sebi veliki udar na ljudsku slobodu koju netko mora platiti ako se ogriješio o zakone zajednice. Ali, i ja kao i vi i vjerojatno svi ovdje izražavam čuđenje ne toliko zbog toga što je taj čovjek privremeno pušten iz pritvora, bilo je i drugih primjera, nego zato što taj postupak još nije gotov. I ne vidim više što se tu ima dokazivati i uzimam si pravo da to javno kažem. Netko tko je pozivao na istrebljenje, ne na granice Karlobag-Virovitica, to svaka bena može reći, ali sve ono što je rečeno uz to je takvo kazneno djelo, to nije verbalni delikt, to je poziv na mržnju i istrebljenje. A to nas smeta, to predugo traje.
Komentar, Ivan Drmić.
Gospodine premijeru ja mislim da Hrvatski ustav i hrvatski zakoni vama daju dosta široke ovlasti i vama i ovom Hrvatskom saboru, bez obzira na trodiobu vlasti. Tako da bih ja za vas imao jedan prijedlog kao hrvatskom premijeru da iste one kriterije koje koristi Haaški sud, a što se činilo, evo ja ću vam reći o kakvom je prijedlogu riječ, u niz zapadnih razvijenih zemalja to je pojam abolicije. Evo ja vam predlažem da vi danas ili sutra što je posebno dobro uočio ovog 18. studenog kad obilježavamo i žrtve Vukovara, hrvatske žrtve u Domovinskom ratu da sazovete žurnu sjednicu Vlade, da donesete, pripremite jedan prijedlog Hrvatskom saboru o aboliciji svih hrvatskih branitelja u hrvatskim zatvorima koji su bolesni i čije je zdravstveno stanje ugroženo i da pošaljete u hitnoj proceduri u ovaj Hrvatski sabor da mi to fino izglasujemo i da onako kako je Haaški sud pusto Vojislava Šešelja na slobodu u Srbiju, da mi isto učinimo sa našim braniteljima koji su stvarali ovu državu i zahvaljujući kojima mi ovdje danas sjedimo i u Hrvatskom saboru, a i vi gospodo sjedite u Vladi. Mislim da taj prijedlog ako imate volje možete napraviti, a nakon tog prijedloga možete slobodno otići u šator pred Ministarstvo branitelja ja vjerujem da će vas tamo ljudi dočekati sa ovacijama, a nakon toga 18. u Vukovar na čelo kolone uzdignute glave jel nakon ovakvog jednog prijedloga imate i pravo voditi tu kolonu prema Ovčari. Hvala vam lijepa.
Trideset i drugo pitanje kolega Goran Marić.
Hvala lijepa. Pitanje bih uputio potpredsjedniku Vlade i ministru gospodinu Branku Grčiću. Gospodine potpredsjedniče, mnogi se tuže da ne razumiju vaše izjave jer su najčešće oprečne. Pa vas kao najodgovorniju osobu za ekonomsko zdravlje nacije molim da odgovorite na pitanje je li Hrvatska još uvijek u krizi zato što je postala članicom EU ili je još uvijek u krizi zato što ranije nije ušla u EU? I bismo li već izišli iz krize da samo imali veći gospodarski pad? Hvala lijepa.
Odgovara potpredsjednik Branko Grčić.
Uvaženi gospodine zastupniče, kolegice i kolege na vaše pitanje sam već odgovorio. Hvala lijepa.
Komentar Goran Marić.
Gospodine potpredsjedniče, i ova vaša izjava je konfuzna kao i obično svaka druga. Ali podsjetit ću vas na neke, podsjetit ću vas na neke vaše izjave koje potkrjepljuju i daju odgovor na ovo pitanje: "Tonemo sve manje, a već bismo izišli iz krize da nismo ušli u europski semestar." To samo kazuje da je greška što smo ušli u EU. Citiram dalje: "Sporije izlazimo iz krize jer smo kasnije ušli u EU." Ovo kazuje da smo još u krizi jer smo trebali prije uči u EU, čista oprečnost. "Drugi su pali više, pa se oporavljaju brže, a mi smo pali manje pa je zato naš oporavak dulji." Kako ovo objasniti osim da smo imali pad 0,2% onda bi nam trebalo 20 godina za izaći iz krize, a da smo pali 10% onda bi za 6 mjeseci izašli iz krize. U prvom kvartalu ove godine imali smo rast od 0,5%, ovo je na tragu maloprijašnje vaše izjave da je jednako ostvarili mi rast od 0,5 ili pad od 0,5, to je svejedno za nacionalnu ekonomiju. Zato onda i razumijem da je za vas pad ujedno i rast. Ali vaša izjava da industrijska proizvodnja nije rasla zbog utjecaja klima uređaja, e to je najveće otkriće u dosadašnjoj povijesti ekonomske znanosti. Otkrili ste korelaciju dosad neotkrivene makroekonomske varijable sa industrijskom proizvodnjom. Ma kakva agregatna potražnja, ma koji poslovni ciklusi i troškovi financiranja. Klima uređaj, to je novootkrivena i najvažnija varijabla povezana sa industrijskom aktivnošću. Koje je to otkriće. Ministar Mornar niti jedan udžbenik ne postoji koji sadržava takvu spoznaju. Evo prilike za vas jedinstvene povucite sve zastarjele udžbenike, a gospodina potpredsjednika predložite za Nobelovu nagradu. A usput i njegove pronalaske pokušajte prodati u EU i sigurno tada neće Hrvatska sama biti u članstvu najgorih ekonomija Europe.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. Trideset i treće pitanje kolega Josip Đakić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Sabora. Moje pitanje je upućeno predsjedniku Vlade gospodinu Zoranu Milanoviću. Gospodine predsjedniče Hrvatske vlade s obzirom da ste u protekla 24 dana nekoliko puta "posjetili" hrvatske branitelje u Savskoj ulici i koji su spontano započeli sa prosvjedom i pozdravili svoje kolege hrvatske ratne vojne invalide i branitelje. Možete li mi kratko odgovoriti, koliko je djece i unuka iza sebe ostavila tragična preminula Nevenka Topolušić? Ili kako se zove, te koji je problem bio okidač za očajnički čin samozapaljivanja branitelja u Savskoj ulici? I kako se zove branitelj koji je ispred ministarstva započeo štrajk glađu?
Odgovara predsjednik Zoran Milanović.
S obzirom da sam o ovoj temi danas već govorio iscrpno i u dobroj vjeri mogu samo ukazati još jednom na ono što sam rekao pogledajte to na vaše provokacije neću nasjedati. Ja ne mislim da su ljudi koji tamo borave, prosvjeduju izmanipulirani, ali to da su ih ljudi kao što ste vi pokušali manipulirati to je jasno cijeloj Hrvatskoj.
Komentar Josip Đakić.
Vaš odgovor pokazatelj je koliko ste upoznati sa problemima koji muče hrvatske branitelje. Vaš odgovor pokazatelj je koliko cijenite, odnosno ne cijenite zdravlje i živote ljudi koji su svoje najvrijednije dali za ovu domovinu. Jer da je vaš znanje bar upola veliko kao vaša taština i vaš ego poštedjeli bi, prošetali bi do Savske, porazgovarali s tim ljudima koji su vam omogućili da vi danas sjedite u premijerskoj fotelji. Ne bi dozvolili da ti isti branitelji u kolicima, s protezama, sa štakama hodočaste od jedne do druge institucije i mole za svoja prava. Nije istina, gospodine Milanoviću, da se prava branitelja nisu dirala. Nitko od vas ne spominje ili ne zna za smanjenje mirovine iznad 5 tisuća kuna koje su početkom godine smanjenje za 10% i to po drugi puta od početka krize. Opskrbnine koje su pretvorene u jednokratnu potporu i više nisu pravo iz Zakona o braniteljima već su stavka Ministarstva socijalne skrbi koje po sadašnjim kriterijima 70% od dosadašnjih korisnika više ne može ostvariti. Kao i zakonska prava najtežih, stopostotnih invalida koja se ne mogu ostvariti iz zdravstvenog osiguranja. Branitelji su dobrovoljno stvarali i branili ovu državu, a sada ti isti branitelji prisilno nose najveći teret vaše nesposobnosti. Država Hrvatska je jedina zemlja na svijetu koja agresorskoj vojsci isplaćuje mirovine. Nikada niti jednom zahtjevu za ostvarenje prava iz mirovinskog osiguranja osiguranika iz Srbije kao ni iz BiH nije priložena potvrda nadležnih institucija naše zemlje da se nisu … o propise naše države, tj. da nisu učestvovali u agresiji na našu domovinu. … [[Govornik nije uključen.]]
Hvala. 34. pitanje, Ante Babić. Isteklo vam je vrijeme. Ante Babić.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem ministru Ranku Ostojiću. Naime, u ove 3 godine Kukuriku koalicije bez temeljitih analiza i provjera doneseni su mnogi zakoni na štetu društva u cjelini čije posljedice zapravo svi osjećamo. Jedan od takvih zakona koji je donesen bez temeljite analize jest i Zakon o prebivalištu. Donošenjem samog Zakona o prebivalištu stvorena je obaveza prijave prijevremenog odlaska izvan RH za sve hrvatske državljane. Poznato vam je da oni to mogu napraviti u policijskim postajama, odnosno u diplomatskim … predstavništvima u svijetu. Međutim, prema saznanjima u ovome trenutku samo u Saveznoj Republici Njemačkoj imate preko 50 tisuća zahtjeva vezano za rješavanje statusa prebivališta. Koliko znamo i u RH je oko 300 tisuća građana koji nemaju riješen ovaj status što znači da bi mogli ostati bez biračkog prava, vozačkih dozvola, putovnica, plaćanja preko tekućih računa, komunalnih obaveza, … pretplate i slično. S obzirom na sve navedeno, namjeravate li izmijeniti Zakon o prebivalištu na način da se ukine ova zakonom propisana obaveza prijave prijevremenog odlaska izvan Hrvatske ili barem namjerava li Vlada donijeti novu uredbu kojom će ponovo produljiti rok za prijavu prijevremenog odlaska izvan Hrvatske kako bi se svi zahtjevi stigli obraditi i kako ne bi dolazilo zapravo do pokretanja postupka odjave prebivališta po službenoj dužnosti što će sigurno proizvesti dodatne komplikacije hrvatskim državljanima izvan Hrvatske te ih još više ogorčiti, odnosno udaljiti od domovine? Hvala.
Odgovara potpredsjednik Ranko Ostojić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Štovani gospodine zastupniče, prije svega namjera donošenja Zakona o prebivalištu je bila upravo da nam se ne događa ovakva situacija, a to je da određeni broj naših građana zapravo nema prebivalište. Moram prije svega istaći da Hrvatski sabor sigurno ne donosi zakone koji idu na štetu društva, to ne bi bilo dobro jer upravo provedba zakona je u našoj obavezi, odnosno ono što vi kao zakonodavci usvojite. Ono što su točne brojke i razlozi, a to je da preko 130 tisuća naših sugrađana nikada nije imalo osobnu iskaznicu. Točna je brojka isto tako da ih 44 tisuće ljudi živi na adresama 0 ili bb. Upravo to sređivanje stanja je imalo namjeru riješimo pitanje i u ovom trenutku donošenje Zakona o prebivalištu temeljem članka 12., negdje oko 18 tisuća postupaka je i dovelo do odjave prebivališta određene osobe. Svi oni koji u ovo razdoblje, znači već 2 godine, a nemaju namjeru trajno iseliti iz RH, napominjem trajno iseliti iz RH, a takvih je 72 tisuće podnijelo prijavu nadležnim institucijama neće ostati bez prilike ili da će im netko oduzeti tako nešto, bez obzira na to da li se produžuje rok ili ne. Čak i u situaciji ukoliko je došlo do odjave prebivališta radi neinformiranosti za koju ja smatram da ne možemo govoriti o neinformiranosti jer već 2 godine uporno ponavljamo, a to je da je obaveza svakog građana da regulira svoju adresu, da to može napraviti u svakoj policijskog postaji, konzulatu, itd.. To mu ne uskraćuje pravo čak i situaciji da se to i dogodi, da sa istekom 29.12. to ne napravi, naravno da uvijek može podnijeti ponovo zahtjev za prebivalište. Ovdje se radi isključivo o tome da morate imati uredne dokumente kao što ih morate imati u Njemačkoj, tako ih morate imati u Hrvatskoj i mislim da to nije na štetu građana, a u ovome trenutku mogu reći da je, znači ta zbirka podataka napravljena, znamo točno koliko je, rokovi još uvijek traju, prema tome ljudi to mogu napraviti bez ikakvog problema. Napominjem, ukoliko ne žele trajno iseliti iz RH. Hvala vam.
Komentar, Ante Babić.
Poštovani ministre, naravno da nisam zadovoljan sa vašim odgovorom, a ne znam jesu li vas i razumjeli Hrvati koji žive izvan RH. Ono što ste sada rekli zapravo govori o tome da im se neće ništa dogoditi. Znači, što se tiče Zakona o prebivalištu, jasno se kaže ukoliko se to ne dogodi da će biti pokrenut postupak odjave prebivališta. Ja sam očekivao da ćete vi danas to i ukinuti. Znate takva administrativna maltretiranja Hrvata izvan RH rekao sam vam, njih udaljuju od matične domovine. A opće poznata vam je činjenica da je Hrvatska kao iseljenička zemlja ima sigurno najveću dijasporu što se tiče svih europskih zemalja, točne podatke do kraja ne znamo jer to nitko do kraja nije niti vodio zbog raznoraznih razloga koji su se događali iz bivših vremena. Politika ove Vlade od samoga početka nije bila samo vezana prema Hrvatima izvan RH, vezana samo za Zakon o prebivalištu, tu je i Zakon o biračima, aktivna registracija koja je jedan diskriminatorni oblik prema Hrvatima izvan RH, to ne činimo prema Hrvatima koji su u Hrvatskoj. Zatim ustavna odredba po članku 45.da svi hrvatski građani iznad 18 godina imaju jednako i opće biračko pravo ni to ne poštujemo i k tome još ti isti građani moraju to raditi u diplomatsko-konzularnim predstavništvima. S druge strane ministarstvo nije pazilo niti na tehničke mogućnosti koje se događaju tim ljudima koji moraju po stotinu kilometara prevaljivati do našeg diplomatsko-konzularnih predstavništava, a negdje i tisuće, k tome uzimati slobodne dane odnosno to ih i financijski dodatno košta. A znademo zapravo i bila je želja da im pomognemo i olakšamo život izvan RH za kojim oni toliko čeznu, a pretvaramo ih u građane drugoga reda. Ozbiljna država svjesna te činjenice bi dobro razmislila o tome jer kada se branila RH od velikosrpske tada nismo raznim administrativnim maltretiranjima zabranjivali Hrvatima nego smo ih molili da dođu i da brane ovu domovinu.
Hvala lijepa kolega isteklo vam je vrijeme. 35.pitanje kolega Đuro Popijač. … [[Upadica se ne razumije.]] Imate na ekranu vrijeme u 2 minute se.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade i ministru gospodinu Branku Grčiću. Europska komisija objavila je prošli tjedan odnosno u dva navrata da smo najgora ekonomija od svih članica EU, valjda to nećete opovrgavati i to bez naznaka da će se bilo što promijeniti u vremenu koje je pred nama i to zahvaljujući prvenstveno nesposobnosti ove Vlade da na području gospodarstva učini bilo kakve pomake. Posljedica toga je naravno nezabilježen konstantan pad BDP-a 11 kvartala za redom, konstantan pad zaposlenosti i prijeteće povećanje broja nezaposlenih evo u zadnjih mjesec dana gotovo 45 tisuća novoprijavljenih registriranih nezaposlenih na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje i to sve kao posljedica dramatičnog urušavanja hrvatskog gospodarstva. Ovo se stanje moguće popraviti djelomično barem efikasnim privlačenjem i povlačenjem sredstava iz strukturnih fondova EU, dakle čuli smo i danas više od 10 milijardi kuna u narednih nekoliko godina. ali s obzirom na katastrofalna iskustva iz godine i pol članstva u pogledu povlačenja tih sredstava iz činjenice da ste i sami rekli da je od tri ključna dokumenta do sada napravljen samo jedan, ja vas konkretno pitam, kada će biti doneseni operativni programi kao preduvjet za raspisivanje natječaja, kada će se donijeti program ruralnog razvoja konačan, kada će biti objavljeni pravilnici iz mjera 4.1 i 4.2 iz Programa Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, a odnose se na potpore u poljoprivredna gospodarstva i kada će se raspisati natječaj za te mjere i za koje iznose?
Odgovara potpredsjednik Branko Grčić.
Poštovani zastupniče zahvaljujem na pitanju. Što se tiče onog prvog dijela pitanja, to vam piše u fus noti nikad objavljene knjige kolege Marića na čini mi se 100 i nekoj stranici, da poslušate odgovor na pitanje 7 koje već sam tamo sam već sve rekao, a za ovaj drugi samo vam mogu reći, ponoviti, da smo partnerski sporazum potvrdili u zadnjem tjednu mandata ove komisije sa 9 starih zemalja članica koje su već desetljećima članice EU dakle u ničemu ne kasnimo. Od 170 operativnih programa koliko sve zemlje EU prijavljuju 6 ih je u ovom trenutku usvojeno, a između ovih koji će se usvojiti u nekoliko idućih tjedana su i 2 hrvatska operativna programa i naravno tu su i programi za ruralni razvoj. Ono što je sigurno držimo se rokova, zajedno smo s drugim članicama i tako će to i biti. I ono što je vrlo bitno to nije uvjet za početak realizacije projekata. Mi smo sada već pokrenuli projekte javne nabave za ono što će biti financirano iz nove financijske perspektive jer to možemo, jer znamo jer smo u partnerskom sporazumu zapisali i potvrđeno od Europske komisije indikativno da će to biti financirano. Prema tome nikakvog zastoja tu nema, proces ide dalje, ljudi rade danonoćno na tome i ja im još jednom zahvaljujem jer to su ljudi zaista u sustavu koji zaslužuju svake pohvale, stižemo rokove, imao izvrsnu komunikaciju s komisijom i to će se tako i dalje nastaviti. Ono što je velika razlika od prije godinu dana, danas nas ljudi uvažavaju kao punopravnu članicu EU i prema nama se tako i odnose. U toj administraciji danas sudjeluju hrvatski ljudi i to je vrlo bitno. Prema tome mi smo dio EU i dajte da se prestanemo ponašati kao da smo neka periferija svijeta. Hvala vam lijepo.
Komentar Đuro Popijač.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, ja vas nisam mislio ničim provocirati, ja sam vas pitao vrlo konkretna pitanja jer su to pitanja koja zanimaju većinu onih koji jedva čekaju da ti fondovi budu na raspolaganju i da počnu ostvarivati svoje poduzetničke poduhvate, ali vi niste odgovorili niti na jedno moje postavljeno pitanje, kada će se raspisati natječaj. Ja nisam rekao da smo mi u zakašnjenju, ja sam vas pitao kada će se početi raspisivati natječaj, a to niste odgovorili niti jednom jedinom rečenicom. A osim toga niste ni odgovorili kada će se ispraviti 377 primjedbi koje je za program ruralnog razvoja Europska komisija poslala nazad Ministarstvu poljoprivrede. Tu ministra sada nema, ali vas pitam kao najodgovorniju pored premijera osobu, jer ste ministar osim toga i za regionalni razvoj a i za članstvo, odnosno za fondove Europske unije. Dakle vi ili ne znate, a očito da ne znate kada će se raspisati natječaj, ne znate kada će se pripremiti ostali dokumenti, operativni programi i kada će se prihvatiti ruralni razvoj. I naravno ne znate niti kakva će dinamika tih natječaja biti. Ili dakle ne upravljate procesima ili nemate koordinaciju ili nemate odgovora jer čitava ta priprema još nije nažalost dovršena. To je žalosno i to je tužno i to će dodatno otežati i osporiti i tako nevidljiv gospodarski rast naravno sve ono što ste već danas komentirali da je zapravo pad rast što je teško i shvatljivo. Dakle jedino su fondovi bili i jesu šansa za oporavak hrvatskog gospodarstva ali vi ni na jedno konkretno pitanje kada će se nešto dogoditi niste imali konkretan odgovor. Hvala.
36 pitanje kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pitanje dakle premijeru iako zapravo pravog pitanja i nema jer je sve potpuno jasno. Naime, u našoj državi smo svjedoci, dakle svi mi kao i hrvatski narod, građani Republike Hrvatske uništene poljoprivrede, pada industrijske proizvodnje, pada bruto društvenog proizvoda, porasta vanjskog duga, kontinuiranog deficita državnog proračuna koji se kreće od 4,5-6%, demografskog kraha i iseljavanja mladih iz Hrvatske i što sve ne. Nisam se posebno htio, dakle na svaku od tih stavki jer nema dovoljno vremena ali moram reći da unatoč, uza sve to imamo pravu jednu marginalizaciju Domovinskog rata. Premijer je rekao da nije došao i sam je priznao da nije došao i znamo među branitelje iako njihovi zahtjevi nisu samo oni koji su izneseni u javnost. Naime, dobro znamo da branitelji imaju i da su prevareni za dionice koje imaju nominalnu vrijednost npr. kod RIZ odašiljača 50 eura po jednoj dionici a zapravo stvarna vrijednost tih dionica je 35 kuna. Dakle više od 10 puta manje. Jesu li prevareni ili nisu, procijenite i sami. Takvih branitelja samo za RIZ odašiljača ima 630. Nadalje, kada govorite, postoje kontradiktornosti u izjavama, evo gospođa, vaša potpredsjednica Vlada je rekla da europske mjere znače otpuštanje djelatnika iz javnih službi ili pak smanjivanje plaća. Gospodin Grčić kaže da te mjere znače jačanje administrativnih kapaciteta. Gospodin Vrdoljak bi kupio dionice [[Upadica Zgrebec: Postavite pitanje isteći će vam vrijeme.]] Nemam pitanja, nemam pitanja za premijera jer na sva pitanja koja smo postavljali zapravo nema odgovora a odgovor je stanje u državi. Eto to je odgovor.
Hvala lijepa, najavili ste da ćete pitati predsjednika Vlade.
Nema ga šta pitati jer on ne zna odgovoriti.
Onda će on komentirati vaš komentar. Izvolite predsjedniče.
Mogu ja vas pitati? Recimo šta ste razmišljali, o čemu ste razmišljali kada ste zgrabili saborsku mirovinu dan prije nego što smo je ukinuli? Evo to vas moram pitati, to vas moram pitati, dakle s obzirom da ste kirurg 30 godina i liječnik, valjda ste i tamo zaradili poštenim radom mirovinu, što će vam ova mirovina? Možemo uvijek filozofirati, biti seoski mudrijaši. Izvoz raste, industrijska proizvodnja raste neko vrijeme a vama je užasno krivo zbog toga vjerojatno, meni je drago. I drago mi je ne zbog toga da bi se s time pohvalio nego je važno da baš to raste jer su to područja u kojima je Hrvatska stagnirala i padala cijelo vrijeme jer smo se previše uzdali u sektor usluga i u potrošnju. Usluge su nam jake, turizam je jaka grana gospodarstva a ovo ćemo sada vratiti, ovo ćemo sada vratiti u sljedećih 5 do 10 godina Hrvatska će biti industrijski konkurentnija nego što je bila prije 5 godina, to će se dogoditi ja vam garantiram tko god bio na vlasti. To je prirodan put za Hrvatsku. Prema tome dvije stavke od onih koje ste paušalno nabacali na početku kao preko plota su netočne i ruše cijelu konstrukciju. Super vam je kuća samo što ne valjaju temelji i prvi kat, sve ostalo je odlično. Niste imali pitanje za mene, evo ja sam vama postavio pitanje, nemojte se uvrijediti. To nije osobno pitanje, to je principijelno političko pitanje.
Aktualno prijepodne je za postavljanje pitanja, kolega Grubišić je najavio da će pitati predsjednika Vlade. Pitao je kako je pitao, dobio je i takav odgovor. Izvolite, sada ćete komentirati na odgovor na pitanje koje niste postavili. Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine predsjedniče Vlade vi ste rekli da poštujete sudske instance i sudske odluke. Vi očito ne znate da je Ustavni sud donio odluku a o tome ni mediji ne pišu da je ta stvar odavno riješena. Ali vi ste zločest čovjek kao što i jeste i uvijek povlačite jedno te isto. Imate vi Antešića, imate niz vaše gospode iz SDP-a pa njih malo, njih malo potaknite. Ne daj Bože da se vi kao premijer više dogodite Hrvatskoj. Nikada više. I vjerujte da cijeli narod o vama misli jednako, cijeli Hrvatski narod a to će vam pokazati uskoro i izbori. A što se mene tiče i komentara kojega ste vi bacili, vi ste skupa zajedno sa vašim članovima Vlade svi skupa zaslužili s obzirom da se večeras igra i utakmica Hrvatska-Argentina jedan crveni karton da vas nikada više ne vidimo na čelu hrvatske Vlade. Nađite mjesto u školi, knjižnici, muzejima, tamo vaše obrazovanje i odgovara, bez uvrede onim ljudima koji rade u tim ustanovama. Hvala lijepa.
Mislim da ne možete u ime hrvatskog naroda govoriti, samo možda dijela. 37. pitanje kolegica Vanja Posavac.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Svoje pitanje upućujem Vedranu Mornaru, ministru znanosti, obrazovanja i sporta. Naime, nakon što je početkom školske godine ministarstvo osiguralo financijska sredstva za pomoćnike u nastavi za djecu s teškoćama u razvoju, prošli tjedan svjedočili smo da se javnost itekako uzburkala oko tog problema i oko tog pitanja. Ako uzmemo u obzir podatak da je prošle školske godine osigurano financijskih sredstava za 900 pomoćnika u nastavi, a ove godine za 1400 pomoćnika u nastavi, znači što je povećanje od gotovo 50% i nije zanemarivo, molim vas da mi objasnite dakle gdje su ipak nastale poteškoće i hoće li financiranje asistenata u nastavi biti riješeno i to ne samo ove godine nego i sustavno. Zahvaljujem.
Odgovara ministar Vedran Mornar, izvolite.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice. Poštovani zastupnici. Treba znati da je u školskoj godini 2012./2013. financirano ukupno 455 učenika koji imaju teškoće, odnosno pomoćnici za te učenike. Tada je moje ministarstvo to preuzelo pa je u sljedećoj prethodnoj školskoj godini financirano 906 pomoćnika u nastavi. Ove godine smo iznašli neka sredstva iz strukturnih fondova, dodali smo naknadno nešto iz sredstava ministarstva, lutrijska sredstva i kao što je uvažena zastupnica rekla financirali smo 1420 pomoćnika u nastavi, odnosno za odgovarajući broj učenika, što je povećanje tri puta u odnosu na pretprošlu godinu, odnosno za čak 512 u odnosu na prošlu godinu. Ja se ne sjećam da je bilo toliko povike u javnosti 2012. na 2013. kad je financirano tri puta manje djece. Međutim, i to izgleda nije bilo dovoljno jer se sad pojavilo 43 djece koji nemaju pomoćnika u nastavi i sad se svi pitamo kako, a odgovor je jednostavan: nisu u evidenciji. Iako u pozitivnim propisima piše da svako dijete koje treba pomoćnika u nastavi za to mora dobit odobrenje mojega ministarstva, neka od te djece nisu nikada bila zavedena, a pomoćnika su imali koji je financiran od lokalne samouprave. Neka su, da li namjerno ili nenamjerno u ovom prvom natječaju jednostavno izostavljena sa popisa pa su se računala kao financirat će ih iz ove druge tranše, kad smo osigurali dodatna sredstva za udruge. U svakom slučaju, mi smo već riješili 26 takvih slučajeva, rješavamo i preostalih 17, na kraju će svi dobiti, a ministarstvo će naravno poduzeti mjere da problem sustavno riješi, da se donese pravilnik o odgoju i obrazovanju djece s teškoćama u razvoju i da se onda natječaji integrirano naprave u sljedećoj godini na temelju jedne baze podataka koju ćemo ove godine sagraditi u kojoj ćemo onda imati podatke za svako dijete. Ponavljam, djeca su imala pomoćnike u nastavi, bez da je to ministarstvo znalo jer ih je financirala lokalna samouprava. Hvala lijepo.
38. pitanje, kolega Vedran Babić.
Hvala poštovana potpredsjednice. Svoje pitanje postavljam gospodinu Marasu, ministru poduzetništva i obrta. Vlada Republike Hrvatske na sjednici održanoj 30. listopada ove godine usvojila je izmjene i dopune Zakona o PDV-u kojima se od 1. siječnja iduće godine svim subjektima malog gospodarstva s ukupnim godišnjim prihodom do 3 milijuna kuna omogućuje plaćanje PDV-a po naplaćenom računu, umjesto kako je to danas po ispostavljenom računu. Poštovani ministre, koje sve pozitivne učinke očekujete da će donijeti za subjekte malog gospodarstva ova hvalevrijedna i dugo očekivana izmjena i dopuna Zakona o PDV-u. Hvala.
Odgovara ministar Gordan Maras.
Hvala lijepo. Poštovani zastupniče Babić, drago mi je što ste to pitali, jedino mi nije drago što su gospodarski stručnjaci iz HDZ-a Borić, Marić i Popijač otišli da ne čuju šta su propustili napraviti u dva mandata HDZ-a prije ove Vlade. Vjerojatno je ovaj zov, o kojem je gospodin Tušak govorio na početku, praznog želuca bio jači ali vjerojatno će im prenijeti kolege iz HDZ-a. Tako da ono što je ova Vlada uspjela napraviti, a rekao je nešto o tome i premijer i ministar Grčić, da je konačno nakon dugog vremena industrijska proizvodnja u Hrvatskoj počela rasti, da je izvoz počeo rasti, pogotovo među malim i srednjim poduzetnicima. Podatak koji je zanimljiv je da je izvoz malih i srednjih poduzetnika veći nego 2008. godine prije nego što je recesija počela. Tako da s te strane tu su pomaci veliki, a bit će još i veći nakon što se uvede ova mjera koju su ljudi opravdano tražili i više od 10-ak godina, da ne plaćaju PDV prije nego što naplate fakture i to će se direktno odraziti na preko 130 tisuća malih i srednjih poduzetnika i obrtnika koji će na taj način moći nefinancirati iz svojih budžeta PDV i moći jednostavnije opstati na tržištu. Pogotovo će to pomoći ljudima koji su ove godine osnovali tvrtku, njih skoro 10 tisuća se u Hrvatskoj ove godine ja bih rekao odvažilo osnovati tvrtku jer vremena nisu jednostavna i oni također u svojim prvim fakturama neće morati platiti PDV dok ne naplate fakturu. Sa druge strane, Zakon o PDV-u definira još jednu vrlo bitnu mjeru koja će ići kontra onih velikih koji nekada ne plaćaju fakture, a financiraju svoje poslovanje iz toga. Tako da će otprilike biti moguće prebiti određene druge obveze malih poduzetnika prema Poreznoj upravi sa ovrhom direktno na račun velikih tvrtki u Republici Hrvatskoj tako da neće više biti moguće da ljudi ne plate, a financiraju svoje poslovanje. I šteta je šta to Vlade HDZ-a nisu se odvažile napraviti jer bi sigurno deseci tisuća malih tvrtki u ovom trenutku koje su možda nestale zadnjih godina u ovom trenutku poslovale u Republici Hrvatskoj. Da vam kažem otprilike koliko će to utjecati na likvidnost. Otprilike procjena je da je do milijardu kuna godišnje za očekivati da će biti odgođen prihod državnog proračuna i to je direktna pomoć malim i srednjim poduzetnicima u Republici Hrvatskoj. Tako da očekujemo broj jedan da će biti naravno jednostavnije poslovati, jer ljudi neće morati posuđivati novac u bankama da bi financirali porezne obveze. I broj dva da će jako puno od ovih desetak tisuća tvrtki na konto toga opstati i neće biti ovršene i blokirane i sutra brisane iz sudskog registra. Evo, hvala vam lijepa.
I zadnje pitanje kolegica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, gospodine predsjedniče Vlade. Vama postavljam pitanje. Evo tko čeka taj se i načeka. Dakle, niste do sada komentirali, barem ja nisam vidjela u javnosti nova stajališta Europske komisije, odnosno Bruxellesa o svim onim mjerama koje smo morali, odnosno koje moramo provoditi, dakle reformama za 2014. ali i za sljedeću godinu pa je ovo sada prilika. Naime, u tom izvješću odnosno u tom mišljenju mirovinski i zdravstveni sustav označeni su kao najvažnija područja u kojima treba poduzeti određene vrlo čvrste i odlučne korake kako bi došlo do proračunske konsolidacije. Jer samo ta dva sustava su teška oko 60 milijardi kuna godišnje, dakle pola od toga se prikupi. Ono što je činjenica da smo se kroz godine zaduživali kako bismo opsluživali ta dva sustava to je činjenica, kamate su teške oko 11 milijardi kuna. I sam, evo ministar Lalovac je rekao da će sljedeće godine biti sve teže i teže, a to je evo i izborna godina u kojoj će se vrlo teško donositi radikalne odluke. 5. lipnja sa kolegama iz HDSSB-a uputila sam predsjedniku Sabora prijedlog da upravo ove preporuke o nacionalnom programu reformi, preporuke Europskoga vijeća odnosno Komisije stavimo na dnevni red sjednice Hrvatskoga sabora kako bismo o tome raspravili i kako bismo možda mogli doći do minimuma suglasja oko toga što treba činiti. Dakle, odlazak sa 67 godina u mirovinu, bonusi za one koji odlaze u redovitu mirovinu, penali za one koji odlaze u prijevremenu. Jeste li gospodine predsjedniče Vlade spremni podržati taj prijedlog da o tome raspravimo u Hrvatskom saboru, znači ovim preporukama i da donesemo neke zaključke koji bi bili vjetar u leđa Vladi Republike Hrvatske kod donošenja odluka koje će biti teške i koje će sasvim sigurno dočekati i neku sljedeću i sljedeću Vladu.
Hvala lijepa. Odgovara predsjednik Zoran Milanović.
Poštovana zastupnice, ja predlažem da konačno maturiramo i da odrastemo i da prestanemo se ponašati kao da smo prije početka procesa screeninga a kamoli pregovora. Europska komisija, a koju ja poštujem će davati brojne preporuke svima na sve teme, voditi, odnosno hiniti da vodi ekonomske i fiskalne politike svih država, u okviru europskog semestra davati savjete i Danskoj i Njemačkoj i Hrvatskoj. Točno, na tome će raditi stotine vrhunskih birokrata i dobro je to čuti. Ali ja neću nikada dopustiti dok sam hrvatski premijer prvo da me impresioniraju nečije prognoze. Dakle, mi moramo prije svega najviše vjerovati vlastitim prognozama i projekcijama. Svatko prognozira, pa i Europska komisija i to uzimamo u obzir, a naročito da nam se, ali tako mislim da razmišlja svaka suverena zemlja bez nekakvih velikih gordih ispada da o našim strateškim promjenama razgovaramo na temelju nečijih preporuka. To nije razina jedne ozbiljne države koliko god onaj tko daje preporuke bio respektabilan i o.k. Nama ne treba ni Europska komisija, ni Svjetska banka, ni MMF nego mi sami ili druge države sa sličnim iskustvima jer ne postoje linearni modeli za sve da odlučimo što ćemo. Pa ne treba nam Europska komisija da nas podsjeti da kao društvo starimo, da ima sve više starijih ljudi, da se danas od svake četiri kune koje oni koji rade izdvajaju za mirovinski sustav tri kune direktno troše na isplatu plaća onima koji su u mirovini, a samo jedna kuna ide u kapitaliziranu štednju s kojom će jednog dana nešto biti. Pa onda pokušavamo angažirati taj kapital koji se izdvaja u naše mirovinske fondove po zakonu u četiri mirovinska fonda obavezno svaki mjesec svi koji smo mlađi od 52 godine da naši fondovi uđu i u monetizaciju autocesta, da pokušaju. I to pokušavamo osujetiti. Jel' to reforma koju nam je savjetovala Europska komisija? To je bio naš prijedlog. Ako narod odluči drukčije plaćat ćemo kamatu sljedećih 25 godina u taj isti Bruxelles nekim bankarima kojima ne znamo ni ime, ni lice. Ali to su teme za nas, mi sami. Postoji jedna irska fraza za to, neću je sad ovdje citirati. Mi sami, to su odluke koje moramo sami, zato ja vas pozivam da vam motivacija za takve rasprave ne budu ničije preporuke nego naši stavovi. Pa mi imamo državu 24 godine i ta država uopće nije loša. I ja sam uvjeren, skoro da sam spreman i jamčiti da nas nakon kratkog vremena čeka jedan relativno dug kontinuiran umjereni rast koji ni jedna Vlada neće moći osujetiti da se tako izrazim. Jer je Hrvatska bazično zdrava sa određenim problemima koje ima, sa određenom sklerotičnošću sustava ali ne sa lošijom birokracijom. Mi imamo neke velike korporacije koje trenutno dominiraju cijelom regijom, koje imaju promet koji nema ni jedna takva korporacija u Poljskoj. To nije rezultat mog rada ili vašeg rada. To je rezultat ukupnog ambijenta u kojem je tako nešto bilo moguće. Dakle, ne pozivam na nikakvu samozavaravanje ili iluziju da smo ono što nismo. Ali ne na temelju preporuka ili nečijih prognoza jer čekam onaj dan kada ćemo u Hrvatskoj na takvoj vijesti nikada odmahnuti rukom, nego ih uzeti, zaključiti iz njih nešto ići svojim putem. I to nije nikakva autarhija ili izolacija. To je naprosto jedan zreo konstruktivan pristup, mi donosimo odluke. To je to. pa i odluku da nas kamatare 25 godina za autoceste, naš križ.
Komentar, Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče Vlade vi mene upućujete da mi nešto činimo sami, a ja sam vas pozvala da mi činimo nešto sad. Davno sam diplomirala, još davnije maturirala prema tome ni na to se ne treba pozivati. Ne impresioniraju me preporuke niti mišljenje bilo čije, međutim njihova konstatacija o tome da je situacija u Hrvatskoj loša je konstatacija i nas samih ili bi bar morala biti. Jer nismo se pomaknuli, pogledajte rezultate vezane za donošenje proračuna za sljedeću godinu rebalansa, idemo u 20 milijardi deficita. Situacija je loša i vaš ministar financija je rekao neki dan u Hrvatskom saboru da će biti sljedeće godine sve lošija i lošija. A ja vam predlažem da pokušavamo sami i da pokušate kao Vlada dobiti potporu u onim reformama i mjerama i koracima koje morate poduzimati. Kad smo mi, koja je to bila 2010., odnosno 2011., donosili Zakon o mirovinskom osiguranju, govorim mi i mislim na prošlu Vladu, sa odlaskom sa 65 godina u mirovinu, znači produljenje roka onda ste vi rekli kad mi dođemo na vlast mi ćemo to vratiti na staro. A po svemu sudeći morat ćemo raditi do 67. godine, da. Znači ja pozivam da oko ta dva velika sustava pokušate kao Vlada u godini koja je pred vama postići konsenzus. Ne zbog politike, ne zbog vlasti nego zbog države koja zasada pluta gospodine predsjedniče Vlade u nepoznato. Hvala vam.
Ovime je aktualno prijepodne završeno. Nastavit ćemo u 15,00 sati, a za vašu informaciju danas ćemo raspraviti 3 prve točke dnevnoga reda. Hvala.
Kolegice i kolege, nastavljamo s radom. Raspravit ćemo 1. Prijedlog zakona o Hrvatskoj agronomskoj komori, prvo čitanje, P.Z. br. 720 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja ovoga zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani Tihomir Jakovina, ministar poljoprivrede. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Štovane kolegice i kolege zastupnici. Odredbom članka 18., stavak 5, važećeg Zakona o poljoprivredi, zakonodavac je odredio da poslove ovlašćivanja agronoma za obavljanje poslova privatne savjetodavne službe, provođenje stručnih ispita za ovlaštene agronome te vođenje popisa ovlaštenih agronoma obavlja Hrvatska agronomska komora. Prema članku 22. Zakona o poljoprivredi, Hrvatska agronomska komora … se posebnim zakonom kao samostalna i neovisna strukovna organizacija koja čuva ugled, čast i prava ovlaštenih agronoma, svojih članova, skrbi da ovlašteni agronomi obavljaju svoje poslove savjesno i u skladu sa zakonom te promiče, zastupa i usklađuje njihove interese pred državnim i drugim tijelima u zemlji i inozemstvu. Hrvatska agronomska komora u posebnom postupku ovlašćivanja agronoma potvrđuje da agronom ispunjava propisane strukovne kriterije koji ga čine stručno kvalificiranim i posebno sposobnim za obavljanje stručnih savjetodavnih poslova, a za što mu se izdaje strukovno ovlaštenje. Zakonom o poljoprivredi je predviđeno ovlašćivanje agronoma za sljedeće poslove: projektiranje, izrada procjena izvođenja i praćenja radova iz područja poljoprivredne proizvodnje, savjetovanje u uzgoju, uređivanju, korištenju poljoprivrednih resursa, izgradnji objekata, odabiru opreme, uređaja, procesa i sustava, stručno osposobljavanje za radove u poljoprivredi, ispitivanje kvalitete proizvoda, sudjelovanje u sudskim vještačenjima, izrada i revizija stručnih studija i planova, izrada i kontrola projekata i stručne dokumentacije. Agronom jest osoba koja ima stečenu kvalifikaciju sukladno Zakonu o Hrvatskom kvalifikacijskom okviru. Jedinstveni naziv unutar definicija agronom odabire se iz razloga što prema popisu akademskih i stručnih naziva i akademskim stupnjevima na fakultetima u Hrvatskoj obrazuju stručnjaci poljoprivredne struke kroz veliki broj smjerova. Stoga je odabir jedinstvenog naziva koji sadrži značajke tradicionalnog naziva … na ovim prostorima za stručne obrazovane osobe poljoprivredne struke izabran kao agronom. U izradi prijedloga zakona sudjelovalo je povjerenstvo u čijem sastavu su bili i predstavnici Agronomskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu, Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju, Hrvatskog agronomskog društva, Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo, Hrvatske komore inžinjera šumarstva i drvne tehnologije, Hrvatske komore inžinjera građevine, Hrvatske poljoprivredne agencije, Instituta za … kulture i …, Instituta za poljoprivredu i turizam, Poljoprivrednog fakulteta Osijek, Poljoprivrednog instituta Osijek, savjetodavne službe i Ministarstva poljoprivrede. Cilj izrade i donošenja Zakona o Hrvatskoj agronomskoj komori je omogućiti i potaknuti udruživanje agronoma radi usklađivanja rada te zaštite javnog interesa trećih osoba pri obavljaju stručnih savjetodavnih poslova privatne stručne pomoći poljoprivrednim gospodarstvima u izradi projekata vezanih za ulaganje i korištenje EU fondova. Ministarstvo poljoprivrede provelo je od 22. travnja do 06. svibnja 2014. godine javnu raspravu o nacrtu zakona kojim putem je pozvalo sve pojedince, agronome, znanstvene stručne institucije, udruge, interesne skupine te zainteresiranu javnost da se sa svojim komentarima, prijedlozima i mišljenjima uključe u izradu ovoga zakona kojim se osniva te uređuje temeljni ustroj, djelokrug javne ovlasti, članstvo i financiranje u Hrvatskoj agronomskoj komori. Zakonom o Hrvatskoj agronomskoj komori institucionalno će se urediti okvir za vrednovanje stručnog znanja agronoma, kontinuitet praćenja aktualnih trendova, tehnoloških promjena i stručnog napredovanja te praćenje stručnosti i odgovornosti ovlaštenih agronoma na stručnoj razini kroz rad komore. U okviru javne ovlasti bi se regulirala prava i obaveze, davanje i oduzimanje ovlaštenja, kodeks časti i osiguranje od odgovornosti za štete koje bi obavljanjem poslova mogle biti učinjene trećim osobama. Nakon stupanja na snagu zakona u roku od 30 dana imenovat će se povjerenstvo za provođenje prvih izbora za članove skupštine, članove vijeća i predstavnike komore te propisati, i predsjednika komore, pardon, te propisati uvjete za sudjelovanje na osnivačkoj skupštini, a najkasnije u roku od 6 mjeseci raspisat će se prvi izbori za članove skupštine, članove vijeća i predsjednika komore. Financijska sredstva za rad komore osiguravaju se od upisnine, članarine, naplatom usluga, donacijama te drugim izvorima u skladu sa zakonom, a za troškove osnivanja komore osigurat će se sredstva u Državnom proračunu RH za 2015. godinu u iznosu od 100 tisuća kuna. U roku od godinu dana od stupanja na snagu ovog zakona, donijet će se pravilnik o izdavanju, obnavljaju, oduzimanju ovlaštenja za agronome, za obavljanje poslova privatne … agronomske službe te u uvjetima, sadržaju i načinu polaganja stručnih ispita. Uvodno zahvaljujem. Stojimo vam na raspolaganju.
Zahvaljujem ministru. Imamo prijavljenu jednu repliku, poštovani Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre, kad govorite o javnim ovlastim i o tome što će komora moći raditi, onda je vidljivo i jasno da će netko to sve skupa što će članovi komore raditi i plaćati. Naravno plaćat će poljoprivredni proizvođači, seljaci. Oni sada koriste poslove i usluge savjetovane službe, besplatno. Ako uzmemo u obzir da ste na početku svog mandata rasturili Hrvatsku poljoprivrednu komoru, izdvojili iz nje savjetodavnu službu, ukinuli joj javne ovlasti, ukinuli obavezno članstvo onda se postavlja sada pitanje da li osnivanje agronomske komore na ovaj način nije jedan paralelni sustav koji će opet netko morati plaćati. Nije li to stvaranje jedne privatne savjetodavne službe koju će plaćati hrvatski seljaci? I stvarno mi nije jasno zašto ovdje imamo obaveznu članarinu, a u Hrvatskoj poljoprivrednoj komori smo to ukinuli, Hrvatska poljoprivredna komora je sastavljena ne samo od zvanične profesionalne struke nego i od čistih proizvođača. Znači takav jedan mješoviti sustav i prakse i struke obrazovne nije dobar, njega je trebalo uništiti, a sada idemo na ovakvu vrstu komore. Dakle nemam ništa protiv komore, dobro je da se strukovne komore osnivaju, ali mislim da davanje javni ovlasti na ovaj način da će to biti na štetu i troškove hrvatskih seljaka koji već i onako znamo svi dobro ne mogu preživjeti i ne mogu ništa više plaćati.
Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Poštovani zastupniče Hrg, pa javne ovlasti spomenuli ste savjetodavnu službu javne institucije i dalje nastavljaju raditi svoj posao prema opisu poslova koje rade. Znam da vam je teško razumjeti interes i intenciju agronoma, a ovo je inicijativa koja je dobro promišljena i koja je zajedno sa ministarstvom i mojim timom došla od kolega i dekana poljoprivrednih fakulteta u Zagrebu i Osijeku jer su godinama pokušali napraviti strukovnu, govorimo strukovnu komoru jer kao agronomi to nismo imali s obzirom da niste agronom i da niste iz naše struke pa vam je to vrlo teško razumjeti. Ne vidim razloga i argumentaciju zašto bi kolege veterinari, šumari, arhitekti, građevinari ili druge branše medicinari mogli imati strukovne komore, a smatrate da agronomi nisu zaslužili zbog i zaštite struke i interesa promicanja, a struke agronoma imate svoju komoru. Kada govorite o obveznom članstvu trebate opet napraviti između članstva i sredstava koje je ubirala komora, ako govorite o Poljoprivrednoj komori koja nije strukovna komora koja je ubirana u visinu od 10 do 12 milijuna kuna iz potpora poljoprivrednih proizvođača obavezno. Ovo je članarina agronoma koji će svojevoljno biti željeti biti i učlaniti se u strukovnu komoru agronoma i zato plaćati članarinu. Na osnovu toga imat će i određena prava i obaveze, to su strukovne komore. Oprostite ja vas nisam prekidao, dozvolite moj odgovor da teče u tijeku. Ovo je strukovna komora napravljena je u vrlo širokom stručnom krugu i stručnog povjerenstva i javne rasprave i ostaloga i mislim da je dobro složena da će imati svoju funkciju, svoje poslove, svoje zadatke. Dio ovlasti koje će biti prenešene i koje će moći raditi ono što svi zakoni, trenutno i naši, ali i zakoni EU koji vrijede za nas, daju mogućnost kolegama agronoma širom Europe da rade. Na ovaj način će samo biti uređeno da imamo svoju strukovnu komoru. Zahvaljujem.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo Hrvatski laburisti-Stranka rada i poštovana Nansi Tireli. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo bit ću vrlo kratka. Prvo i osnovno da li komora agronoma treba ili ne? Vjerujem da je struka rekla svoje, podržavamo u ovom dijelu strukovnu i struku da ima svoju komoru sa određenim pravilima ponašanja, ovlastima i dužnostima. Glavni cilj ovog prijedlog zakona jeste da će hrvatska agronomska komora imati javnu ovlast što znači da privatiziramo Poljoprivrednu savjetodavnu službu. U vremenu kada se u ovom našem Hrvatskom saboru svakodnevno usvajaju direktive, rezolucije EU i Komisije kada još dodatno u zakonima opterećujemo poduzetnike, a tako i poljoprivrednike novim obavezama koje moraju izvršavati, svakako jeste otežavajuća činjenica ta da sve košta pa će tako u ovom trenutku poljoprivrednik doći u situaciju da će se za određene usluge koje mora koristiti morat opredijeliti između toga da li će te usluge dobivati od savjetodavne službe koja je pri Ministarstvu poljoprivrede ili će se odlučiti za nekoga tko je ovlašteni agronom i koji je upisan u komoru agronoma i koji temeljem tog svog članstva u komori može obavljati sve one dužnosti i obveze koje su ovdje u ovome prijedlogu zakona navedene. Ako je nešto privatno to znači da to nešto i košta. To nešto što košta opterećuje dodatno hrvatski proizvod, a svi se trudimo da budemo na poljoprivrednom tržištu pogotovo čim konkurentni i da naši poljoprivredni proizvođači, a time i naši poljoprivredni proizvođači ostvaruju čim veći prihod da bimo na taj način uspjeli opravdati sve ono što poljoprivrednik radi. Plašim se da ovakvim načinom tome ne doprinosimo nego da hrvatskog seljaka dodatno opterećujemo. Primjer zato navest ću vam u projektima koji se apliciraju na programe sufinanciranja koje raspisuje EU. Imamo razvojne, županijske razvojne agencije, svojevremeno smo govorili da će ljudi koji rade u tim županijskim razvojnim agencijama pomoći i biti na usluzi poduzetnicima i gospodarstvenicima u izradi i pripremi određene dokumentacije potrebnu za aplikacije. Nažalost to se nije ostvarilo, ljudi koji rade projekte za fondove Europske unije u većini slučajeva te projekte rade za jedinice lokalne samouprave i lokalne uprave ali ne i za privatne poduzetnike i obrtnike. Ti poduzetnici i obrtnici i dalje ostaju na tome da moraju izdvajati velike novce da bi mogli aplicirati na određene projekte. Imamo savjetodavnu službu koja je pri Ministarstvu poljoprivrede koja bi svim poljoprivrednicima trebala i morala biti na usluzi kao takva, davati određene sugestije, prijedloge i edukcije na kraju krajeva jer znamo svi jako dobro da se poljoprivrednici iz dana u dan moraju cijeloživotno obrazovati da bi znali koje herbicide, pesticide i tome slično upotrjebljavati i na koji ih način uopće upotrebljavati. I sada se plašim da ćemo na ovakav jedan način dovesti iste poljoprivrednike u situaciju da ćemo s vremenom usluge koje vrši savjetodavna služba smanjivati a da ćemo povećavati obaveze poljoprivrednicima na način da će te usluge morati skupo plaćati privatnim odnosno ovlaštenim agronomima. Jer pretpostavljam da svatko onaj koji se upiše i bude u registru agronomske komore biti će u tom registru isključivo zbog toga što želi imati uvjerenje odnosno licencu da može obavljati ove poslove koji su ovdje u ovom prijedlogu zakona navedeni. Sljedeće što bih voljela da se nikako ne dogodi jeste to da djelatnici savjetodavne službe upisom u agronomsku komoru mogu obavljati istu onu djelatnost odnosno pružati usluge i raditi isto ono što rade negdje u jutarnjim satima kao zaposlenici Ministarstva poljoprivrede odnosno zaposlenici savjetodavne službe a da onda popodne kao ovlašteni i licencirani agronomi to isto od tog istog seljaka mogu naplatiti. I da ne dođemo u situaciju da djelatnici savjetodavne službe imaju za poljoprivrednike sve manje i manje vremena u jutarnjim satima ili u onim satima kada su na svom radnom mjestu a da onda instrukcije, savjete i projekte pišemo kao licencirani agronomi. To su dvije stvari evo koje mene osobno i moj klub zabrinjavaju. Nadam se da razmišljamo dugoročno i da stojimo kod onoga da želimo da Hrvatska poljoprivreda konačno postane malo bolje i malo više konkurentnija na našem zajedničkom europskom tržištu. I da ćemo o tome voditi računa ali evo nažalost poznavajući nas i nas i našu praksu kako razmišljamo o poduzetnicima, o gospodarstvenicima, o poduzetništvu a time u ovom slučaju i o samostalnim poljoprivrednicima plašim se da otvaramo još jedan dodatni neplanirani trošak za sve one naše poljoprivrednike koji će ukoliko žele ispoštovati sve zakonske norme i regulative koje pred njih postavljamo morati nanovo neplanirano izdvajati dodatna sredstva da bi zadovoljili sve ono što ispred njih stoji. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike. Prvo Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvažena kolegice Tireli, u svojoj raspravi ste istaknuli bojazan kako ovaj zakon zapravo vodi tome da se privatizira savjetodavna služba. Intencija ovog zakona nije nikako to, ako promatramo agronomsku struku onda je ona daleko šira od savjetodavne službe. Istina, postoji i to ste kasnije u raspravi rekli i ja ću nešto u raspravi o tome reći, postoji i čak na tom tragu možda je ideja dobra da se zabrani zapravo djelatnicima savjetodavne službe da budu članovi agronomske komore, da se ne bi događalo ovo što o čemu vi govorite jednako kao, ali recimo u drugim strukama to imamo, liječnici uredno rade poslije radnog vremena određene pretrage. Pa je pitanje sada onda i ustavnosti takve odredbe. Ali u svakom slučaju intencija ovog zakona je štićenje agronomske struke. Dakle da agronomi svojim udruživanjem i to dobrovoljnim što je naglasio ministar štite dignitet zapravo i na kraju krajeva rade k onome što je ključno u vašoj raspravi što ste rekli, podizanjem konkurentnosti hrvatskog poljoprivrednika. To je zapravo ključ cijele priče. I ovaj zakon možemo gledati sa tog aspekta znači podizanja agronomske struke i uređivanja odnosa između agronoma. Ako netko sutra osnuje ured ovlaštenog agronoma plaćaju se obaveze prema državi i pomaže, na taj način pomaže, mislim naravno on će naplatiti svoje usluge koje … [[Govornik se ne razumije.]] onda bolje napreduju. U isto vrijeme nije logično da netko drugi radi taj posao mimo zakona ili da kažem na crno. A savjetodavna služba ima zakonom definirane svoje ovlasti i one će takve i ostati. Hvala.
Odgovor na repliku poštovana Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa eto kolega i vi ste sam spomenuo liječnike, dakle moguću poveznicu sumnji i strahova koji se javljaju i mislim da ne trebamo se pozivati na liječnike osim u onom dijelu gdje želimo lošu praksu koju smo uočili na jedan način spriječiti. Dakle ono što bih ja voljela jeste da ne ponovimo i ponavljamo u kontinuitetu iste greške nego da agronomska komora uistinu bude nešto što će uvesti red, disciplinu i pravila u samu agronomsku struku u korist agronoma ali nikako ne i na štetu poljoprivrednika a to je ono što ja govorim. Slažem se s vama s time da ukoliko licencirani agronom želi otvoriti svoju privatnu praksu da on u tom slučaju postaje poduzetnik na našem hrvatskom tržištu, da je obveznik plaćanja svih onih poreza, davanja koje mu zakoni nalažu, izbjegavamo na taj način jedan dio da tako kažem sive ekonomije. Ali ni do sada nisu mogli agronomi davat određene savjete i sugestije poljoprivrednicima, a da su onda poljoprivrednici zahvaljujući takvim sugestijama na sivo ili crno, kako ćemo ih god nazvat, mogli dobit određeno rješenje nadležnog ministarstva da udovoljavaju određenim pravilima i zakonima koje zakon i pravilnici ispred njih postavljaju. Dakle ako je netko i radio i davao savjete, a da za to nije bio ovlašten, na temelju tih danih savjeta nijedan poljoprivrednik nije profitirao, osim u onom dijelu da sam od agronoma nešto mogla naučit i oplemenit svoje znanje kao poljoprivrednik pa da znam nešto više. Ali me u svakom slučaju takva informacija nije donijela dobro u onom dijelu da nisam trebala kao poljoprivrednik nešto platit da bi imala potvrdu da sam nešto naučila jer mi je to nešto rekao licencirani savjetnik.
Druga replika, poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, vi ste ustvari jako dobro postavili ovu stvar između Savjetodavne službe i komore, iako će naš uvaženi ministar reći da je to baš ne kužim, da mi nije jasno. Ja kužim onoga tko to treba platiti. Oni koji to sve na kraju trebaju platiti su mi napisali nekoliko stranica primjedbi na ovaj zakon, ne na način da bi netko bio protiv komore nego na način da to sve ne padne što ste i sami rekli seljaku proizvođaču na leđa, a past će. I sami ste rekli, čim je nešto privatno onda će to i koštati i onda ste stavili to u usporedbu sa Savjetodavnom službom. Vratimo se malo, podsjetimo se malo 2,5 godine unatrag, 3 godine, kad je Hrvatska poljoprivredna komora razbijana, kad je Savjetodavna služba iz nje izvlačena, kad je rečeno da će manje koštat savjetodavna služba. Onda je ispalo da je ustvari jedno 2 milijuna kuna čini mi se Hrvatska poljoprivredna komora izdvajala za Savjetodavnu službu kako bi ljudi i savjetodavci mogli uopće ići na teren. Sada smo u situaciji da Savjetodavna služba ne može funkcionirati jer je umrtvljena, ona je jednostavno svedena na to da ljudi sjede u uredima, da malte ne nemaju dozvolu za gorivo da odu na teren, da odu poljoprivredniku. I nakon toga dolazimo do osnivanja dakle komore koja će imati javne ovlasti, iste one koje ima Savjetodavna služba. Umjesto da u vrijeme kad bi konačno trebali početi pripreme za iskorištavanje sredstava iz sektora poljoprivrede, ruralnog razvoja, iz europskih fondova, da jačamo instituciju koja će besplatno pomagati seljacima da izvuku novac, mi im sada stvaramo naravno jednu financijsku konkurenciju koja će moći napraviti posao, ali će to seljaci naravno na kraju krajeva platit. Točno je, platit će.
Na repliku odgovara poštovana Nansi Tireli.
Evo kolega Hrg, slažemo se i plašimo se čini mi se za isto, a to je dodatno opterećenje za hrvatskog seljaka. Ono što mene najviše plaši jeste sljedeće. Imamo Savjetodavnu službu koja savjetuje poljoprivrednike i trebala bi to radit u jednom dijelu besplatno. Ako je poljoprivrednik odslušao određenu radionicu ili seminar ovlaštenog ili djelatnika Savjetodavne službe, on je na temelju tih nekoliko odslušanih sati mogao na kraju dobit certifikat da je osposobljen za nešto što zakon od njega traži. Sada dolazimo u situaciju i plašim se da nam se to ne dogodi, da Savjetodavna služba koja djeluje pri Ministarstvu poljoprivrede određene edukacije ne radi u onom roku u kome ih poljoprivrednik mora odslušat i ispoštovat. U tom trenutku poljoprivredniku ostaju dvije stvari: ili da ne dobije određeni certifikat što znači da neće u konačnici dobit ni određenu dozvolu da može obavljat tu neku djelatnost ili mu ostaje druga solucija, a to je da izdvoji svoj novac da bi išao kod privatnog savjetnika, odnosno u ovom slučaju licenciranog odnosno ovlaštenog agronoma koji će mu tu istu uslugu pružit ali za određenu novčanu naknadu. Nažalost, svi smo ovdje svjedoci da nam se to dogodilo ne jedanput, da nastane šutnja kako se kaže državne administracije u onom dijelu kad bi administracija trebala i savjetodavne službe države pratit primjenu određenih zakona i da na kraju ostaje samo na pojedincu da plati ono što bi trebao imati.
Za riječ se sada javio u ime predlagatelja poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Nemam običaj kad izlažem i branim svoje zakone izlaziti nakon svakog kluba, ali sam osjetio potrebu da ne bi slučajno s obzirom na dosta veliki broj prijavljenih, otišlo u krivom smjeru retorikom novih parafiskalnih nameta za poljoprivredne proizvođače. Ne stoji, nije istina. Prva stvar koju želim razjasniti, ovo je prijedlog prvog čitanja. Bilo bi mi drago gospodine da je taj veliki broj primjedbi ili prijedloga koji dolaze i koje spominjete došao u javnoj raspravi koja je bila jako duga, koja je bila široka i na koju je pozvana sva javnost, uključujući u svakom slučaju i krajnje korisnike, poljoprivredne proizvođače pa da smo u toj javnoj raspravi dobili, da li od njih, da li od vaše seljačke sloge ili vas osobno bilo kakve prijedloge ili primjedbe na ovaj zakon, a ne sada u ovoj raspravi koristiti argumentaciju prepunu neistina o neradu i nefunkcioniranju Savjetodavne službe o tome kako je Hrvatska poljoprivredna komora spašavala i dobro usmjeravala rad Savjetodavne službe sa koliko ste rekli 2 milijuna. Prešutili ste da u tom dijelu se za barem 5 do 6 milijuna nije znalo kako su trošena, odnosno nenamjenski su trošena. Nisam namjerno htio, da ne bi na bilo koji način dezavuirao Hrvatsku poljoprivrednu komoru, uopće spominjati obrazovnu i dobnu strukturu ljudi koji su vodili tu komoru, prije svega obrazovnu u odnosu na strukovnu komoru koju sad ovim zakonom predlažemo. Još jednom ću reći inicijativa je bila od vrsnih poljoprivrednih stručnjaka dekana naša dva najveća i najvažnija fakulteta profesora Romca bivšeg dekana na Agronomskom fakultetu i profesora Guberca, moj tim, ja ali i sva struka je podržala taj prijedlog i dali smo dobar uravnotežen prijedlog zakona. Još jednom spominjem ovo je prvo čitanje. Nema razloga da poštovana zastupnice od vas ne dobijemo prijedlog amandmana na promjenu članka 22. ili 23. uvjeti za upis u popis ovlaštenih agronoma pa da na taj način korigiramo oni koji rade za javne institucije da ne mogu biti članovi Komore. Ali to moramo znati i pravdati argumentirano. Kad govorimo o ovome što ću još jednom reći da to nije i neće bit novi parafiskalni namet za poljoprivredne proizvođače to odgovorno tvrdim. I sad ti isti poljoprivredni proizvođači ako pripremaju bilo koji projekt za pretpristupne fondove ili za nešto gdje apliciraju plaćaju privatne, za izradu elaborata plaćaju privatne konzultantske kuće koji najvećim dijelom nemaju u svom sastavu i ne vode ih agronomi uz dužno poštovanje svih ostalih struka i ekonomista i pravnika i građevinara i ostalog logičnije mi je da kolege, moji kolege agronomi potpisuju takve projekte, stoji iza takvih projekata za razliku od sada što ih potpisuju građevinari ili ekonomisti. Na ovaj način ćemo to urediti. A kada govorimo o financiranju neke obaveze koje smo preuzeli i koje smo dužni ispoštovati kao i svi ostali farmeri u EU se plaćaju i plaćat će se i u buduće i od toga ne možemo pobjeći, radila to savjetodavna služba naša državna koju gospodin Hrg kaže da ne radi što je notorna laž i neistina ili radila privatni ovlašteni agronom. Stvar je načina financiranja. U programu ruralnog razvoja osmislili smo mjeru 1 i mjeru 2. Mjera 1 ukupne vrijednosti 10 milijuna eura prenešena znanja, aktivnosti informacija. Mjera broj 2 savjetodavne službe, službe za upravljanje poljoprivrednim gospodarstvom i pomoć poljoprivrednim gospodarstvima. Sto posto prihvatljivih troškova poljoprivredni proizvođači će moći isfinancirati iz ovih mjera za podizanje znanja i vještina, prijenosu znanja i tehnologija. Nije novi parafiskalni namet, govorim o strukovnoj komori, govorim o komori koja će s jedne strane dodatno zaštititi dignitet agronoma. S druge strane urediti kroz komoru način, prava i obaveze agronoma i model rada. Ako bude bilo kakvih zlouporaba na koje već sad aludirate da će biti onda to trebaju napraviti inspekcijske službe, onda opet postoji sukladno zakonu i mogućnost isključenja iz komore ako netko radi suprotno zakonu i suprotno ugledu same struke. Siguran sam da moji kolege agronomi to nikad neće raditi svjesno. U žitu uvijek ima kukolja. Vjerojatno je moguće da se i to desi. Dajte prijedloge pa ćemo unaprijediti do drugog čitanja u zakonu, ali nemojte unaprijed osuđivati kolege agronome jer nismo to zaslužili.
Zahvaljujem. Dvije replike. Poštovani Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine ministre, nemojte vi izvrtati stvari. Ja u ni jednom trenutku nisam rekao da sam protiv toga da se osnuje agronomska komora i nemojte izvrtati takve stvari, skloni ste tome. Nismo vam pisali primjedbe jer smatramo da imate previše posla sa onih 377 komentara na ruralne mjere ruralnog razvoja, pa vam nećemo onda stvarati dodatne probleme. Možda uspijete to popraviti, pa da onda agronomi imaju što raditi kad će trebati pisati projekte i pomagati seljacima. Što se tiče savjetodavne službe ja nisam rekao da ona radi, nego sam rekao da je ona umrtvljena, a umrtvljena je u vrijeme vašeg ministrovanja i to je činjenično stanje. To je istina. I nemojmo govoriti da nije. Ne rade dovoljno, jer ne mogu raditi dovoljno, jer im vi to ne omogućujete. I ono što je bitno i važno. U ovom trenutku, mene stvarno više interesira onaj tko će u konačnici platiti zvali vi to parafiskalni ili kakav god drugi namet, činjenica je jedna platit će seljaci. Dakle, oni mene interesiraju. I vas bi kao ministra oni trebali prvo interesirati a ne struka agronomska koju vi ovdje zastupate. Da li zastupate seljake ili zastupate agronome ili bi trebali jedno i drugo negdje naći balans? Zato vas lijepo molim da ne izokrećete stvari, nego da nam pojasnite odnos savjetodavne službe i komore da li će savjetodavna služba biti pojačavana, da li će se njezini kapaciteti povećavati, da li će ona moći pružiti besplatno usluge seljacima u pripremama svojih programa i projekata ili će oni to morati apsolutno plaćati privatnom sektoru.
Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Mislio sam da će ovo biti jedan zakon iz mog resora koji zbilja neće izazvati posebnu raspravu i koji barem smo tako imali na matičnom odboru je podržan od svih, ali očito uvijek ima onih koji vole oko svega praviti problem. Ne vidim razloga i neću dozvoliti dok vodim ovo ministarstvo da dijelimo na velike i male, jer to je podgrijavani sukob na uspješne i neuspješne, na komore savjetodavne, privatne i one koji su u državnom … [[Govornik se ne razumije.]] Svi oni koji rade u interesu hrvatske poljoprivrede su dobro došli. Savjetodavna služba i čak u onim prvim zakonskim rješenjima i prijedlozima devedesetih je već bila predviđena kao javna služba daje mogućnosti privatnih savjetodavnih službi i to se sad radi. Kolegica je spomenula i razvojne agencije po županijama i po gradovima. I oni naplaćuju svoje usluge kad rade projekte poljoprivrednim proizvođačima. Konzultanti to rade i naplaćuju. Određen dio poslova koji se mora napraviti van opisa poslova i zakonskih ovlasti i obaveza savjetodavne službe se i sad naplaćuje prema krajnjem korisniku. To je jednostavno usluga. Poljoprivreda je ozbiljna grana poduzetništva, gospodarstva kao i sve ostalo. Savjetodavna služba će raditi po opisu svojih poslova i aktivnosti i zakonskih obaveza i dalje na terenu. Na ovaj način omogućavamo samo da ono gdje smo nedostatno dobri, a to je obrazovna struktura, napomenut ćemo da 96% svih vlasnika OPG-ova se bavi poljoprivredom na osnovu iskustva bez ikakve formalne i srednje škole, strukovne. Nikad dovoljno znanja, iskustva i novih tehnologija. Na ovaj način, uz osigurana sredstva iz Proračuna EU će se moći financirati. Ove insinuacije o programu ruralnog razvoja uopće neću komentirati. Vjerojatno vi i vaša kolegica Petir ćete to riješiti za čas.
Druga replika, poštovana Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ministre ja se stvarno ispričavam ali mislim da ako se o nečemu raspravlja onda pogotovo na prvom čitanju onda smatram da je to u dobrom duhu znači da do drugog čitanja razbistrimo neke nedoumice, da budemo na miru i mi koji mislimo ili sumnjamo da se nešto eventualno, a sve zahvaljujući dosadašnjoj praksi može dogoditi ali da budu na miru i oni poljoprivrednici kojih se ovaj zakon indirektno itekako tiče. Ja ni u jednom trenutku nisam rekla da sam protiv Komore agronoma i protiv jedne stručne komore koja će urediti sva pitanja po tom pitanju nego sam rekla da se plašim da se nešto ne dogodi. A vi kao ministar imate obavezu nama saborskim zastupnicima na naše potencijalne sumnje argumentirano odgovoriti i reći to neće biti tako zbog toga, toga i toga. Ili moglo bi se dogoditi eventualno to, to i to ali ću se ja kao ministar potruditi da do toga nikako ne dođe. Kažete da će inspekcije raditi svoj posao, međutim dok inspekcije utvrde i rade svoj posao poljoprivrednika više nema nigdje. Jer dok naše inspekcije odrade svoj posao i OPG ili bilo koji drugi obrt je već odavno ugašen jer je prije toga već uništen. Dakle, ako o nečemu raspravljamo, ako postavljamo određena pitanja onda ih postavljamo samo s namjerom da do konačnog čitanja zakona nedoumice riješimo i da taj zakon bude donesen za opće dobro svih kojih se tiče a smatram da se ovaj zakon tiče ne samo agronoma nego da se tiče i svih onih koji će usluge njih trebati i koji će u konačnici te usluge i platiti.
Na repliku odgovara ministar Jakovina.
Poštovana zastupnice u svom odgovoru nakon vašeg izlaganja i nisam se obraćao vama osobno i nisam loše ni shvatio vaše izlaganje u ime kluba nego sam s obzirom i na replike koje su krenule a na neki način na vrijeme reakcijom pokušao spriječiti daljnji gubitak prije svega vašeg vremena ovdje u govoru ovdje o novim parafiskalnim nametima za poljoprivredne proizvođače jer to se nigdje u nijednom trenutku iz ovoga zakona ne može iščitati niti je bila intencija onih koji su ga radili, a govorimo o vrlo stručnom povjerenstvu kolega. Ne sa ciljem stvaranja novoga posla ili novog benefita ili nove dobiti za agronome, oni će to raditi i s tim i bez toga. Govorim o strukovnoj komori koja će nam dati mogućnost da uredimo i da u sklopu komore imamo točno izdefinirana prava, obaveze i način funkcioniranja i na ovim vrlo važnim poslovima. Govorimo o izuzetno velikim sredstvima koja su na raspolaganju našim poljoprivrednim proizvođačima, govorimo o tome da sada veliki broj konzultantskih tvrtki koji svaki puta i nemaju najbolje reference, a još manje dobre rezultate ili namjere iza sebe te iste poljoprivredne proizvođače dobro koštaju kod priprema potencijalnih projekata. Na ovaj način želimo da to radi struka i da radi odgovorno, radi po zakonu i da za to odgovara što radi. Ja vodim, savjetodavna služba je kod mene na sreću, ne vodi je više seljačka sloga kao što je bilo 2, 3 godine i siguran sam da će oni i u narednom periodu raditi odlično svoj posao jer kolega Horvat i tim koji radi s njim i veliki broj, govorimo o 250 kolega inženjera, magistara, doktora znanosti sigurno rade odlično svoj posao ali je to relativno mali broj na broj poljoprivrednih proizvođača u RH. Siguran sam i nema nikakvog razloga da ni ne otvorimo ovu branšu i damo mogućnosti kolegama koji to žele raditi kao privatnu djelatnost ali pod strogo i jasno kontroliranim pravilima. Sve vaše sugestije, ne vas, svih u ovoj dvorani su jako dobrodošle u zakonu, a ja osobno na neki način posebno poštovanjem pokazujem prema svima vama jer svaki zakon dođem osobno braniti ovdje i stojim vam na raspolaganju za sva pitanja. Ali ne zlorabiti kao neki.
Hvala ministre. U ime kluba SDSS-a govorit će uvaženi Mile Horvat, izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima. Ja ću u ime kluba SDSS-a reći naš stav o ovom zakonu. Dakle, mi potpuno uvažavamo činjenicu da agronomska struka ima svoju komoru. Ako to mogu kao što ste rekli i kao što smo čuli već imati i suci, mogu imati javni bilježnici, mogu imati zubari, mogu imati šumari zašto ne bi to imali i ljudi visoke struke poljoprivrednoga zvanja. Posebno mi se sviđa to što ovdje upotrebljavamo jedan univerzalni termin agronom koji je ovako sinonim za sveukupni vrh nekakvog obrazovanja u sferi poljoprivrede. I sve ovo što budem rekao je, a neću puno govoriti jer ovaj sam zakonski tekst i ne trpi nekakve velike komentare, ću reći samo iz činjenice što je ovo prvo čitanje i nekakve naše dileme koje bi trebalo ovdje raspraviti javno, možda ugraditi u ovaj tekst ili u provedbene akte same komore kako bi se neki strahovi na neki način ograničili ili bolje kontrolirali zbog same vjerodostojnosti rada agronomske komore jer vidljivo je da se s ovim zakonom hoće, dakle dati javna ovlaštenja agronomskoj struci i to će, budimo iskreni, biti neka vrsta i monopolskog položaja unutar same agronomske struke. Zakon to sam kaže, definira članstvo i što iz tog članstva proizlazi za njihove članove u odnosu na one koji nisu članovi agronomske komore. I ako se budem ponavljao, to znači da smo i kolege prethodnici upravo determinirali neke stvari koje su dileme. Ja isto ovdje kad sam čitao ovo i kad smo na klubu razgovarali o ovom konceptu koji, ponavljam, struka je ta koja treba to da kaže, struka u raspravi to argumentirano rekla i mi nemamo ništa protiv toga da se organizira komora. Postavili smo pitanje položaja savjetodavne službe. Ja sam i u prethodnim raspravama kad smo govorili o poljoprivredi i o poljoprivrednoj komori i u prethodnom mandatu, vrlo afirmativno govorio o savjetodavnoj službi zato što je savjetodavna služba po našoj procjeni ponijela na sebi jedan veliki teret razvoja poljoprivredne proizvodnje u periodu praćenja programa raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Naročito je to, ja govorim iz mog prostora, prostora Osječko-baranjske županije koja je upravo uz pomoć savjetodavne službe postala jedna od najvoćarskijih županija, dakle najviše trajnih nasada se podiglo u zadnjih desetak godina upravo u Osječko-baranjskoj županiji i to upravo uz pomoć ljudi, stručnjaka i savjetodavne službe. Oni su bili na terenu, oni su pratili te naše ljude i u savjetima oko podizanja nasada i oko ostvarivanja programa poticaja, programa kapitalnih ulaganja i mislim da je savjetodavna služba vrlo dobro odradila svoj posao. I naravno, ono što je najbitnije, već je ovdje rečeno, najbitnija komponenta osim struke je što je to radila besplatno. Ona to radi i danas. Ovim sad mi stvarano, otvaramo treću jednu grupu, treću mogućnost jer pored savjetodavne službe ovim poslovima, kao što je rekao i gospodin ministar, se rade i ustrojene agencije koje su ili pri županijama ili već nekako drugačije organizirane pri lokalnim samoupravama. Te agencije danas su vrlo ili su čak privatnog karaktera. Dakle, one su vrlo uhodane, oni su se … u tim poslovima i naravno da one koštaju. Pa ne rade ljudi taj posao za badava. Ovim sad ustrojavamo jednu treću komponentu kojoj, dakle, dajemo struci mogućnost da istu vrstu ili čak kvalitetniju vrstu, širu vrstu usluga, intelektualnih iz sfere struke ponudi na tržištu seljacima, naravno da to košta. I po meni neće doći do nekakvog posebno opterećenja, financijskog opterećenja ovim zakonskim konceptom seljaka jer će seljak moći izabrati sebi ukoliko želi da koristi savjete iz redovne proizvodnje, moći će otići kod nas u savjetodavnu službu u …, dobiti savjet od onih uvaženih gospođa za badava koji je jednako kvalitetan, ako želi raditi kvalitetnije, skupe projekte, onda će morati tražiti profesionalniju ekipu koja će se s time baviti profesionalnije i naravno da će to koštati. I ja tu ne vidim ništa lošega. Dakle, čak će se, nije dobro reći da će biti konkurentnije jer ne možemo konkurirati državnim institucijama između sebe, ali će u svakom slučaju se otvoriti mogućnost da ljudi sad biraju sa kim će određene stvari raditi. Sljedeća naša dilema jeste članak 20. koji kaže kako se stječe naziv ovlaštenog agronoma. Dakle, ovdje se kaže u članku 20. da se ono stječe upisom u komoru. Dakle, postavlja se jedno pitanje što s onima koji nisu se upisali u komoru ili je to jednostavno poziv, morate se svi upisati u komoru kako bi stekli zvanje ovlaštenog agronoma? Naravno da je interes komore da ima što brojnije članstvo jer je onda i veća članarina, naravno da je sigurnije onda financiranje. To je meni sasvim logično i sasvim legitimno, ali je činjenica da samo oni koji se budu upisali će moći konkurirati za stjecanje zvanja ovlaštenog agronoma. Ovdje smo napravili određenu distinkciju koja mi nije jasna, oni sa radnim stažem do 10 godina moraju polagati pred komisijom ispit sukladno članku 5., a oni preko 10 godina staža, oni ne moraju. Dakle, netko je mogao provesti 10 negdje u nekoj firmi, ne napredujući, ne educirajući se i sama činjenica što ima 10 godina i 1 dan radnog staža ga već čini ovlaštenim agronomom. Dakle, mislim da ta stvar nije dobra, to trebate urediti ili će svi morati prolaziti određenu dodatnu edukaciju, odnosno ispitivanje od strane organa komore ili nitko. Nema mi baš puno logike u ovome. Sljedeća stvar koja mi je dilema, a kolegica Nansi je to otvorila, dakle, uvjetno rečeno nekakva mogućnost paralelnog rada. Bojim se da tako ovlašteni agronomi će poslije radnog vremena moći raditi nekakav privatluk, da ne dođemo u situaciju kao ono kad sam u bolnici, imam priziv savjesti, a kad sam u privatnoj praksi za istu stvar, ne treba mi, nemam priziv savjesti. Dakle, ja ne pretpostavljam da će to struka raditi, ali u prvom čitanju smo, … tu stvar urediti tako da se ta dilema otkloni. Članak 22. je pitanje članstva. Uvjeti za članstvo u komoru su ovdje pobrojani, najosnovniji su da je građanin RH i članica zemalja EU. I drugi uvjet jeste jedna godina, najmanje godina radnog staža, vidimo da je prvi prijedlog bio 3 pa je ministarstvo to svelo na godinu radnog staža. Moguće da su uvjeti i realni, ja ovdje postavljam pitanje, znači otvaramo se prema prostoru EU, naravno da je to i dobro i neminovno, to znači da će moći ovlašteni agronom iz Rumunjske ovdje otvoriti agenciju i radite neke poslove, ili iz Poljske itd. itd. Da li će to dobiti, da li ćemo time dobiti na kvaliteti posla ne znam vidjet ćemo, nek to kaže vrijeme. Ali sam na neki način malo skeptičan. Financiranje, članak 32. ovdje su pobrojani elementi za financiranje rada komore, članarina, upisnina, usluge, donacije bilo bi dobro da se vidi kako se planira projicirati ta usluga koja je pod upitnikom jer se bojimo da će ta usluga biti takva da će stvarno dovesti do toga da seljak neće tražiti usluge ove agronomske struke, agronomske grupacije nego će zbog mogućih visokih cijena usluga onda ipak ostati na onom nivo konzultacija sa savjetodavnim službama. U članku 1. je rečeno da je članstvo obavezno, ne znam da li je to spretno ili nespretno definirano. Članstvo ne bi trebalo biti obavezno po meni, ovdje pište tako u stavku 2., dakle ne bi trebalo biti obavezno, dobrovoljno je, a onaj tko je član taj ima obavezu da se ponaša sukladno pravilima te komore i mislim da je to sasvim dovoljno. Dakle, generalno za nas je ovo prihvatljiv tekst, prihvatljiva stvar i treba ići u drugo čitanje sa određenim doradama. Ja bih samo ovdje sad iskoristio par minuta da kažem nešto, danas smo dobili u materijalima i ovdje nekakvi odgovori na zastupnička pitanja, pa je ministarstvo gospodinu Tuđmanu odgovorilo sa jednim vrlo interesantnim tekstom oko stanja u poljoprivredi i u smislu proizvodnje samo dostatnosti poljoprivredne proizvodnje. Bilo ga je dobro pročitati pa bi onda vidjeli da, tako bar piše izvozu, proteklih 7 mjeseci 2014. godini je poljoprivrednom proizvodnjom ostvario suficit od nekakvih 13,7% više nego 2013. godine, tako to i ovdje piše. Vidimo da su nam, da je najveći rast izvoza u proizvodnji voća, mesa, povrća, masti, ulja, šećera. Da su najznačajniji izvozni proizvodi šećer, umaci, alkohol, pivo, tuna, kukuruz. Isto tako je jedna konstatacija bitna na kojoj treba raditi, dakle unatoč dovoljno izgrađenim kapacitetima primarne proizvodnje i prerade u ovim sektorima evidentan je nedostatak konkurentnosti. To je nešto što ta rečenica govori o našoj poljoprivredni prilično alarmantno. U 2014. godini ušli smo u EU, imamo velika očekivanja od fondova EU, a po proizvodnji smo nakon tolikog investiranja u proteklih 15 godina, toliko izdvojenih novaca, subvencija, poticaja, kapitalnih ulaganja od strane, od sredstava poreznih obveznika a na kraju smo zbog svega toga nekonkurentni. Nedostatak je ovdje konstatiran kao neiskorišteno poljoprivredno zemljište kako državno tako i privatno, usitnjenost posjeda u poljoprivredi, nizak stupanj investicijskog potencijala poljoprivrednih gospodarstava. To je nešto o čemu rijetko pričamo, ali je to osnovna stvar kad se govorio o razvoju sela. Vidimo da je isto tako nedostatak nepovoljna starosna struktura, nedovoljno poznavanje informatičkih sustava u poljoprivredi, nedovoljna educiranosti savjetnika u primjeni novih tehnika i tehnologija itd. itd. Dakle, ako će ova komora sa svojim intelektualnim i stručnim potencijalom uspjeti da sanira ove negativne pojave na koje samo ministarstvo ukazalo u proteklom periodu u poljoprivredi mi smo objeručke da se onda i prihvati ovakav koncept.
Zahvaljujem. Repliku će najprije iznijeti Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Vi ste u svojoj raspravi otvorili cijeli niz zanimljivih pitanja i dilema koje znatnim djelom i prelaze okvire zapravo ovog predloženog zakona, nema dovoljno vremena, ali ja ću se osvrnuti samo na jedno. Dakle, ono pitanje kad ste govorili o tome kud će to odvesti i onda ste nakraju u odnosu na Hrvatsku poljoprivrednu savjetodavnu službu i onda ste na kraju benevolentno zaključili da će to nakraju dovesti do toga da oni koji nemaju novaca da će ostat na uslugama poljoprivredno savjetodavne službe. Oni koji imaju više novaca da će se obratiti tim razno raznim novooformljenim mozgovima koji će raditi projekte i slično, koji će biti u privatnom sektoru. Pa ja mislim da je hrvatska praksa ne u poljoprivredi, nego u bilo kojem dijelu društva pokazala da ovi procesi kad vi jedanput otvorite vrata, da onda nabuji bujica i ta se vrata, vi ih odškrinete a ona se na kraju širom otvore i ne ostane ništa od ovog javnog. I ovo su, ovo je zapravo otvaranje vrata. I vi i ja možda ne u ovom mandatu ali kroz par godina ćemo vidjeti vrlo jasno zapravo da će se tu dogoditi vjerojatno ono što se dogodilo sa svim javnim servisima koji su bili dostupni, organizirani i besplatni kad smo uveli privatne servise koji su njima počeli konkurirati i naplaćivati i ti javni servisi samo nestaju. I to se je dogodilo, ako hoćete i događa se i u zdravstvu. Nekada smo imali ljude koji su u uredima državne uprave besplatno udarali pečate, a danas imamo te javne bilježnike koji uzimaju milijarde kuna hrvatskim građanima. Svaki javni servis i ovaj javni servis, i ove usluge koje su danas besplatne nestat će ako na ovaj način otvorimo vrata. Pitanje je da li nam to treba danas.
Na repliku odgovara Mile Horvat.
Zahvaljujem se uvaženi kolega. Pa i vi ste tako s ovom replikom otvorili jedna krupna pitanja, čak i pitanja koja izlaze iz sfere ove teme danas koja su pomalo ideološkog predznaka itd. Dakle, EU otvoreno tržište, neoliberalni kapitalizam s jedne strane traži upravo ovo što mi sada radimo. Nekad sasvim drugačiji karakter vlasništva, drugačiji karakter društvenih odnosa je pretpostavljao ono što imamo, što smo imali ustvari. I nešto umjesto javnih bilježnika i besplatnu pravnu pomoć, imali smo razne vrste društvenih servisa koji su bili na opću korist građana. To je nešto što je prošlost. Imamo sada ovo mimo čega ne možemo i valja se tome prilagoditi, ali ga prilagoditi na način da se što manje šteti korisnicima odnosno građanima. Ja mislim da će društvo odnosno specijalizirani ovlašteni agronomi biti interesantni onim velikim subjektima koji će ići k velikim projektima i novcima. Narod, seljak u mom okruženju svaki dan se čuje s onom gospođom, ima problem s nekim savjetom, ta služba funkcionira upravo na tom nivou i to je njezina zadaća, za to je država plaća i ljudi to korektno rade i tu stvar treba držati odnosno ne treba je ugasiti. Ovi koji imaju ambicije za skuplje stvari neka izvole neka rade to sa stručnjacima, pamet uvijek košta i pamet treba platiti.
Nova replika poštovani Ivica Mandić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Horvat, pa u većem dijelu vaše rasprave vi ste podržavali ovaj dio osnivanja agronomske komore što se ja u potpunosti i slažem s vama. Ono gdje ste vi iskazali jedan dio nepovjerenja po pitanju agronomske struke i agronomskih ovlaštenja po pitanju određene ne kvalitete. Ovaj Prijedlog zakona o osnivanju agronomske komore točno precizira u članku 31.da svaki ovlašteni agronom mora imati osiguranje od štete prema trećim osobama ukoliko taj rad nije kvalitetan. Prema tome pitanje kvaliteta usluge i ovaj puta sa ovim člankom točno se govori da je odgovoran za kvalitetnu uslugu. Ako korisnik usluge nije zadovoljan on može potražiti svoje zadovoljstvo sa određenim … zahtjevom. I ovdje ne vidim ništa sporno da po pitanju ovih ovlasti obiteljsko gospodarstvo samo odlučuje da li ćemo koristiti ovu uslugu ili onu uslugu. Hvala.
Odgovor na repliku Mile Horvat.
Kolega Mandiću ja nisam doveo u pitanje kvalitetu usluga, čak mislim da će ona biti profesionalna jer su to sve obrazovani i stručni ljudi u svojoj struci naročito ovi koji su radili 10 i više godina, ali sam postavio pitanje na koji način možemo kontrolirati jednu društvenu pojavu koja je evidentna, a to da neko će raditi u nekoj tvrtki do tri sata, a iza toga će ovu svoju licencu koristiti u privatnom vremenu. Dobro, neka plati obavezu ali onda to tako treba ovdje u zakonu i stajati i onda trebamo biti svjesni i tako organizirati službu. Nemam ništa protiv mora se platiti državi obaveza ako se radi duže, to ovdje ne piše. I sasvim je onda opravdana sumnja i moje kolegice Nansi prije toga i mene i vjerojatno će još netko o tome govoriti jer na kraju imamo to danas na tržištu vidimo što se dešava kada radimo malo u državnome pa popodne radimo u privatnome. Tu nije u pitanju kvaliteta struke nego odnos prema poslu osnovnome poslu. I ona druga dilema moja je koju sam postavio, a to je način kako se stječe licenca. Oni koji do 10 godina staža oni moraju polagati ispit, a preko 10 godina oni ne moraju polagati taj stručni ispit. Mislim da bi svi trebali polagati ako ćemo imati povjerenje i želimo imati povjerenje u javnu licencu.
Treća replika poštovana Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo kolega pozvali ste na članak 1.stavak 2.i možda malo nespretno isformulirano obvezno članstvo ili neobavezno članstvo, dakle ovdje piše obvezeno udružuju agronomi koji obavljaju stručne i savjetodavne poslove, a za obavljanje kojih im se izdaje strukovno ovlaštenje. Dakle govorimo o komori koja brani interese i određuje pravila ponašanja samo ovlaštenih agronoma, ali ne svih agronoma vaših kolega u cjelini agronoma, ljudi koji su završili i stekli zvanje kvalificiranog agronoma po ovoj klasifikaciji kako ovdje stoji. Dakle član komore po ovome ima obvezno članstvo ukoliko želi biti imati ovlaštenje da je stručan agronom, agronom koji ne želi biti imati ovlaštenje on se neće uključiti u komoru, dakle to ja iščitavam ovako. Ali onda ne možemo u ocjeni stanja i u samom uvodu ovog zakona govoriti da čuvamo ugled, čast i prava agronoma u cjelini nego govorimo samo o ovlaštenim agronomima i to su sada dva različita pojma. Mislim čisto ono da se razumijemo da nisu svi agronomi po ovome jednako zaštićeni i imaju jednake obveze i moraju poštovati nekakve etičke kodekse ukoliko nisu uključeni u komoru agronoma. Sljedeće pitanje ste spomenuo dakle član komore postaje se upisom u popis ovlaštenih agronoma pod uvjetom iz članka 22.stavak 3.između ostalog da ima jednu godinu radnog staža u struci, ali taj koji ima jednu godinu radnog staža u struci ne može biti na osnivačkoj skupštini koliko sam ja razumjela, ukoliko nema tri godine radnog staža u struci. Dakle može tehnički biti član komore, ali ne može biti na skupštini i time biti izabran i biran.
Odgovor na repliku Mile Horvat.
Ma samo kratko, dakle ja mislim da bi bilo sretnije nomotehničko rješenje da se u članku 1. reklo da je članstvo u komori dobrovoljno i onda dalje ovako kako je definirano onda bi se sve ove dileme na neki način otklonile.
Posljednja replika Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo. Uvaženi kolega, slažem se s vama da se nažalost evo prvo čitanje je zakona koji bi trebao donesti jedno strukovno udruženje agronoma i mislim da tu nema nitko ništa u osnovi protiv toga. Međutim, slažem se da postoje stalno opravdane sumnje pa zato što se ljudi već opravdano boje. Danas smo i na aktualnom satu čuli, otvaraju se nove agencije, tisuću novih zaposlenih, sve ide na račun poreznih obveznika. Ne bih htjela biti jako zločesta, ovo je prvo čitanje ali moram reći da je ovo traljavo napisano prvo čitanje zato jer nije konkretno, nije razvidno. Nitko ovdje danas pošto vidite i sami da se postavljaju puno pitanja, puno pitanja i strahovi se pojavljuju ne samo od nas nego od nekih ljudi iz struke da se neće u stvarnosti preuzeti neki privatni poslovi, ono što je radila savjetodavna služba. Trebalo bi u drugom čitanju razvidnije napisati o čemu se tu zapravo radi. Zaista postoje komore i naša veterinarska komora postoji i Hrvatsko veterinarsko društvo, postoji i Hrvatska veterinarska agronomsko društvo, ali vidite do čega je … [[Govornik se ne razumije.]] A kolega, dobro ste rekli u zadnjih 14 godina na području Baranje i Slavonije podignuto je najviše trajnih nasada a zašto? Jer je ministarstvo imalo jako puno sluha za to, poticalo je to. Što se desilo? Na početku mandata ove Vlade ministre rekli ste da ne želite više, da će mali OPG će propasti, ne treba nam, evo danas Europska unija govori drugačije. Jeste ja ću vam to i to smo vam govorili na početku mandata da mali OPG-i ne smiju propasti da njih treba poticati. I sada novi zakoni izlaze o brdsko-planinskom području, o regionalnom razvoju i zato su sve ove sumnje i dileme. I mislim da bi zaista trebalo, u pravu ste kolega razvidnije napisati, konkretnije da svi znaju o čemu se radi. Hvala.
Na repliku odgovara poštovani Mile Horvat.
Kolegice Sumrak, ja ne znam da li je ministar to izjavio, mislim teško mi je očekivati da je ministar poljoprivrede izjavio da mali OPG-i trebaju propasti, naprotiv … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne zna, je nisam ja tu da njega branim ali mislim da to ne bi nitko izjavio jer koncept inače poljoprivrede u Europskoj uniji zasniva se na malim proizvođačima. U Italiji je nekakav standard da jedna četveročlana obitelj živi, egzistira sasvim solidno sa četiri hektara nasada voćnjaka, vinograda. I to je koncept na kojem počiva Austrija, Njemačka, Italija itd.. Ne vjerujem da je to drugačije ni kod nas protumačeno. Dakle govorili ste o agencijama. Ovo nije pandan agencijama ni slično, ne branim previše tu komoru ali poštujem legitimno pravo određene struke da se komorski udruži i da to svoje znanje na neki način pod nekim dogovorenim uvjetima stavi na tržište. I ne vidim tu ništa lošega.
Za riječ se sada javio ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pokušati ću što manje intervenirati, reagirati ali kada čujem ovakve izjave kao od poštovane kolegice Sumrak onda moram reagirati, nikada to nisam rekao i ne u toj formi. Rekao sam da samo za mene postoje oni koji mogu, znaju i hoće. Nema ograničenja velikih i malih, neću imenovati ali negdje prije sam bio na jednom kako vi velite malom obiteljskom gospodarstvu koje proizvodi preko 50% industrijskog krumpira za čips za našeg najvećeg proizvođača. To je čovjek koji zna koji hoće i koji može. Nevezano za to što ima 7 ili 12 zaposlenih, što radi njegova cijela obitelj. Dobre prakse, primjere dobre prakse imamo i kod malih i kod srednjih i kod velikih i kod obrta i kod OPG-a i kod velikih i uspješnih tvrtki ali nažalost i one loše. Stvar koja demantira ovaj vaš stav je i novi sustav izravnih potpora za '15.-tu, '20.-tu koju smo poslali za Brisel i gdje smo od ukupne omotnice za izravne potpore koje iznosi 373 milijuna 10% predvidjeli upravo za male poljoprivrednike odnosno za prve hektare. Samo dvije, tri, dodatna pojašnjenja na izlaganje poštovanog kolege Horvata i možda nedoumice članak 1. odnosi se zapravo na one koje, stavak 2. ste rekli, udružuju se obavezno agronomi koji obavljaju stručne i savjetodavne poslove a za obavljanje kojih se izdaje strukovno ovlaštenje. Ja sam dip. inženjer vinarstva, voćarstva, vinogradarstva i po novoj nostrifikaciji magistar, inženjer hortikulture. Ako ne želim javne ovlasti i ako neću raditi taj dio ja ne moram nikada biti član komore. Ako želim imati naziv ovlaštenog agronoma onda moram biti obavezan i postupati po pravilima koje nalaže statut i ostali opći akti rada komore. Malo me čudi kada čujem i poštovanog kolegu koji vjerujem da je član svoje liječničke komore da na ovaj način govori o jednoj komori koja tek nastaje sa vrlo dosta skepse ne znam poučen kojim iskustvima ili mislite kolega da ćete zatražiti na svojim tijelima komore promjenu toga odnosno da kao liječnici ne možete raditi privatnu praksu sukladno tome kako sada radite i sukladno tome kako vam daju vaše mogućnosti i ovlasti i kao člana komore. Još dvije primjedbe su bile, čini mi se da je upitano za cijene usluga. Poštovani kolega Horvat, cijene usluga, članak 18. Skupština komore uz prethodnu suglasnost ministarstva utvrđuje cijene svojih usluga te donosi pravilnik o cijenama svojih usluga. Mi nemamo sad akt, nemamo nikakvu kontrolu i nitko ne daje nikakvu suglasnost na cijene privatnim konzultantima, razvojnim agencijama, ne znam kakvim biroima, da li domaćim ili stranim koji sad imaju na unutarnjem tržištu mogućnost zastupati naše poljoprivrednike, ne kontrolira cijene usluga pod kojima se radi za naše poljoprivrednike. Na ovaj način će se to radit, a vidimo i tko kontrolira i tko ovjerava te akte. I čini mi se da je bio još upit s vaše strane, članak 20., ovlašteni agronom. Objasnio sam koje poslove pokriva i na koji način, kroz statut, kroz ostale akte, same komore će bit detaljno razlučeno i objašnjeno sve ono što treba kroz provedbene akte i kroz akte za osnivanje jedne komore biti. O kvaliteti prijedloga ovoga zakona se ne bih složio s vama kolegice Sumrak, jer i akti vaše komore se puno ne razlikuju od ovih akata. Ali još ću jednom napomenuti, ovo je prvo čitanje. Sve one dobronamjerne primjedbe i prijedloge ćemo u svakom slučaju razmotriti i ukoliko budemo vidjeli na, normalno opet … stručnom povjerenstvu koje je radilo u izradi prijedloga ovoga zakona ćemo uvrstit. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovani Dražen Đurović.
Hvala. Pa evo vrlo kratko zapravo ministru. Upravo poučen iskustvom komore kojoj pripadam, a to je Hrvatska liječnička komora, u više navrata sam pozivao na ukidanje obveznog članstva u svim strukovnim komorama. Imam vrlo negativan stav i iskustvo u Hrvatskoj liječničkoj komori i svakako mislim da je vrlo mala korist od tih komora i od te komore također, a da se radi o vrlo velikim potrošačima i javnog novca i novaca koji ubiru od članarine i da nastanu zapravo nekakvi, ne znam kako bih nazvao uopće te institucije koje se na taj način formiraju, koje vrlo malo doprinose struci, a najčešće kasnije imaju svrhu jedino same za sebe i za one koje su u njihovim upravljačkim tijelima ili na vodećim funkcijama u tim komorama. Kad je riječ o radu izvan radnog vremena, za to nije potrebna komora, za to je potrebna politička hrabrost resornog ministra pa i ako hoćete ministra zdravstva da kaže ne, onaj tko radi u javnom sektoru zdravstvu ne može radit u privatnom. To nije pitanje komore, to je pitanje ima li onaj tko vodi taj sektor hrabrost to jedanput reći. Do sada je jedan imao hrabrosti svega nekoliko mjeseci u jednoj od prethodnih vlada, brzo je to povukao. To apsolutno nema nikakve veze sa komorama. Hvala.
Na repliku odgovara ministar Jakovina.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče, vrlo osebujan i zanimljiv odgovor, odnosno pogled za svoju vlastitu komoru. Ja sam siguran zapravo da će komora agronoma demantirat vas i ovu određenu skepsu koju imate iskazujete na ovaj prvi prijedlog, odnosno prijedlog zakona u prvom čitanju će biti još dodatno popravljen eventualno dok ga ovaj dom donese, a onda i u samoj provedbi. Kad slušamo ovo, ne vidim razloga zapravo govorimo o ovlastima koje su dobrim dijelom vezani za izradu projekata za eu sredstva koja će bit na raspolaganju našim poljoprivrednicima, pa i ovi u svakom slučaju, u većini slučajeva plaćaju i to i inače djelatnici Savjetodavne službe u sklopu svojih vrlo širokih ovlasti i poslova koje imaju ne rade za poljoprivredne proizvođače. Daju im informaciju, upućuju ih ali ne pišu projekte da li na SAPARD, IPARD, koji su nam bili u prethodnom razdoblju ili sad program ruralnog razvoja … ili bilo šta, šta će nam bit na raspolaganju. Da li sad kolegama onemogućiti ili već unaprijed osuditi da ne mogu postat ovlašteni agronomi i da ne mogu pod jasnim pravilima radit tu djelatnost i van svog radnog vremena. Da li bolje i gurati u sivu ili crnu zonu pa da to onda rade za nečiji ured kao što sad vjerojatno rade ili radit će ili imati jasna pravila igre koja se mogu kontrolirati. Ja mislim da je puno važnije imati jasna pravila koja se mogu kontrolirat i sankcije ako se netko ne pridržava tih pravila odnosno zakonskih odredbi. To je intencija ovoga zakona i zbog toga želimo zapravo mi agronomi unutar naše struke uredit i svoja prava i obaveze i način ponašanja i etičnost toga posla na izradi projekata, a s tim samim i pomoć poljoprivrednim proizvođačima da imaju kvalitetne, ljudi koji imenom i prezimenom potpisuju i odgovaraju za ono što potpisuju u tim elaboratima i projektima. Veliki broj kapitalnih i operativnih projekata koji su dignuti i koji su sad nažalost u velikim problemima i u reprogramima kod poslovnih banaka i HBOR-a su zbog toga što konzultanti koji su stajali iza njih su aljkavo odradili posao, a ne odgovaraju za to, a uzeli su novac samim korisnicima. Hvala.
U ime kluba SDP-a govorit će poštovani Damir Rimac. Izvolite.
Poštovani ministre sa svojim suradnicima, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Svoju raspravu ću započeti nešto drukčije i reći ću da konačno komora agronoma Hrvatske i konačno da su agronomi dočekali da imaju svoje strukovno udruženje. Gledajući tko se sve prijavio za raspravu, moram konstatirati sa žaljenjem da od 15-ak prijavljenih evo uključit ću u ovaj komentar i ministar poljoprivrede, svega četiri agronoma, a raspravlja se o Prijedlogu zakona o Agronomskoj komori. Interesantno. Dakle uvodno, imam obavezu reći, kolega Lucić ja nisam dobacivao pa nemojte ni vi, budite toliko kulturni. Dakle uvodno ću reći da je…
Samo malo. Kolega Luciću, molim vas. Poštujte Poslovnik, ponašajte se parlamentarno i nemojte ometati govornika dok govori jer ću vam morati dodijeliti opomenu. Nerado to činim. … [[Upadica se ne razumije.]] Kolega Luciću, jel se možete ponašati sukladno Poslovniku? Izvolite.
Hvala. Dakle konačno… … [[Upadica se ne razumije.]]
Kolega Luciću, sad vam izričem opomenu. Drugi put je to opomena s oduzimanjem riječi, jel znate to? Ponašajte se parlamentarno. Nastavite kolega Rimac.
Zahvaljujem. Dakle, konačno smo kao agronomi dočekali Zakon o agronomskoj komori u Republici Hrvatskoj uz napomenu uza sve propuste koji evidentno u ovome prvom čitanju i možda postoje moram naglasiti da je prijedlog zakona kako je i sami ministar rekao radili relevantne stručne i znanstvene institucije u Republici Hrvatskoj. Dakle, ne mogu ne spomenuti Agronomski fakultet u Zagrebu i Poljoprivredni fakultet u Osijeku, ali isto tako i Poljoprivredni institut. Dakle, greške se događaju. Do drugog čitanja ćemo neke stvari korigirati. Očekivao sam da će rasprava sa stručne strane po pitanju prijedloga nacrta ovog Zakona o agronomskoj komori biti kratka. Ali naravno da sam demantiran sa ove političke strane da će rasprava itekako biti burna i žurna. No, uvodno želim reći da će Klub zastupnika SDP-a podržati ovaj prijedlog prvog čitanja Zakona o agronomskoj komori iz više razloga koje ću u svojoj diskusiji pokušati elaborirati. Dakle, moji prethodnici su u nekoliko navrata napomenuli kako će doći do dodatnog opterećenja poljoprivrednih proizvođača, kako će ih to dodatno koštati itd. zaboravljajući da se nalazimo u tržišnom sustavu i da je zapravo i ovo jedan oblik liberalizacije tržišta. Dakle, također moram napomenuti i citirati kolege koji su rekle, dakle postoji privatna liječnička praksa, postoji privatna veterinarska praksa. Dakle, ukoliko bolujem od nekakvog oboljenja i ukoliko se liječim u bolnici i ukoliko dobijem dijagnozu osobno ću zatražiti drugo i treće mišljenje i otići ću kod privatnika. Dakle, otvoreno to kažem. Onaj tko kaže da to neće učiniti mislim da je licemjeran, budimo otvoreni drage kolege. Dakle, imam posebnu čast ili zadovoljstvo da mogu ispred Kluba zastupnika SDP-a govoriti o Prijedlogu zakona o agronomskoj komori iz jednostavnog razloga što imam i nekakvih 17 godina radnog staža u struci, pa valjda nešto o tome i znam. Dakle, bilo je govora, samo uvodno mala digresija o Hrvatskoj poljoprivredno-savjetodavnoj službi kako će ona formiranjem i omogućavanjem privatne savjetodavne službe doći u lošu poziciju. Podsjetio bih starije kolege agronome i one koji se bave ovom strukom, ne nužno agronome to mogu biti i ekonomisti i pravnici da u prvom dijelu hrvatske samostalnosti kada je postojala Poljoprivredna savjetodavna služba ista nije ispunila funkciju svog postojanja. Dakle, konkretan primjer. U Vukovarsko-srijemskoj županiji 15 godina nije bilo zaposlenog diplomiranog inženjera stočarstva, te je savjete proizvođačima koji se bave proizvodnjom mlijeka, proizvodnjom mesa davao voćar. Dakle, vrlo interesantna činjenica. Opterećenje poljoprivrednih proizvođača, dakle budimo realni dragi kolege većina poljoprivrednih proizvođača ne zna cijenu svoga rada. Većina poljoprivrednih proizvođača ne rade proizvodne kalkulacije, ne znaju osnove računa dobiti i gubitka ili RDG računa. Svi koji su radili u nekakvim privrednim subjektima znaju što je to. Ne planiraju dugoročno i u kalkulaciju ne ubrajaju troškove osiguranja kao normalan ulazni trošak. Oni to ne rade, velika većina obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Osim toga nigdje u ovome zakonu ja nisam našao, prijedlogu zakona da će poljoprivredni proizvođači biti obavezni plaćati nekakve usluge te hrvatske, odnosno ovlaštenih agronoma što je rekao netko tko voli nek' izvoli ali to nije obvezatno. Kolega Horvat je spomenuo ovaj odgovor koji je ministar poslao kolegi Tuđmanu. Da, zaista na zadnjoj stranici piše nedostatak konkurentnije proizvodnje i nedostatak konkurentnosti proizvođača. To je ono što nam treba. Vi pozitivnu kompeticiju možete razviti samo ako nemate monopol. U ovom slučaj je hrvatska Poljoprivredna savjetodavna služba bila monopolist za davanje savjeta. Dakle, poljoprivreda ili agronomija ako ćemo je tako nazvati obzirom da je prijedlog ovog zakona, dakle Hrvatska agronomska komora bi bila po nekakvim definicijama multidisciplinarna djelatnost, a kao biotehnička znanost formira i proizvodi multifunkcionalne stručnjake, agronome koji ukoliko se žele baviti svojim poslom na ozbiljan i profesionalan način moraju pomalo biti i ekonomisti, moraju pomalo biti i pravnici i moraju pomalo biti i veterinari. Moraju dakle na žalost u proizvodnom dijelu znati zaista jako puno. Donošenje Zakona o agronomskoj komori osobno smatram opravdanim u cilju institucionalnog osnaživanja i organiziranja rada komora, odnosno agronoma ali isto tako i formiranja strukovne komore. Ponavljam, ovo je jedino struka koja do sada nije imala svoju komoru. Već pri donošenju Zakona o poljoprivredi, člankom kako je i sam ministar rekao 22. je dano dodatno obrazloženje opravdanosti naziva Hrvatska agronomska komora, a unutar definicija agronom obuhvaćeno je prema popisu akademskih i stručnih naziva i akademskih stupnjeva sve ranije nazivi koje su stručnjaci tijekom svog osposobljavanja i školovanja dobili u nekakvom periodu iz područja biotehničkih znanosti. Dakle, spomenut ću samo jedan banalni primjer. Negdje do '97., '98. godine agronomi koji su se obrazovali u profilu diplomiranog inženjera stočarstva nakon 2000. godine taj profil se ukinuo i formiran je profil diplomiranog inženjera zoo tehnike. Dakle, to je sve agronom zapravo. Cilj izrade i donošenja zakona omogućiti i potaknuti udruživanje agronoma radi usklađivanja rada i zaštite javnog interesa. Čini mi se da je u replici kolega Mandić to upravo spomenuo, zaštite dakle trećih osoba pri obavljanju stručnih i savjetodavnih poslova na poljoprivrednim gospodarstvima, izradi projekata vezanih za ulaganje i korištenje EU fondova. Dakle, ja bih ovo nazvao kao dodatnu vrijednost ili dodatni poticaj za boljom organiziranošću i na kraju krajeva za ipak boljim, kvalitetnijim i raznolikijim projektima koji će se aplicirati prema fondovima EU. Dakle, ovim zakonom predviđeno je da se institucionalno uredi okvir za vrednovanje stručnog zvanja agronoma, kontinuitet praćenja aktualnih trendova tehnoloških promjena i stručnog napredovanja te praćenje stručnosti i odgovornosti ovlaštenih agronoma na stručnoj razini prvenstveno kroz rad i monitoring komore. Ovo je sve od posebnog, trebalo bi biti od posebnog značaja u predstojećim investicijskim aktivnostima i u potrebama pojedinih ulagačkih aktivnosti, odobravanju kredita investicijskih programa budući se u dosadašnjoj provedbi navedenih aktivnosti su se uočile brojne negativnosti ili pojavnosti za koje bi naravno valjalo osigurati postojanje utvrđenih okvira strukovne odgovornosti. … [[Govornik se ne razumije.]] predavanju stručnih podloga, savjeta i usluga od strane stručnog agronoma. Dakle, klasičan primjer iz prakse. Tamo negdje '97. do 2003. godine smo imali velike investicijske projekte sa podizanjem mliječnih farmi. I ljudi su ušli u tu proizvodnju usudim se reći čak ne razmišljajući. Nije bilo fisibility studija, nije bilo nekakvih određenih jasnih projekcija i što je najgore projekcija otkupne cijene mlijeka je rađena na temelju one postojeće koja je u tom trenutku bila najviša. Kada je cijena pala došlo je u pitanje dakle i vraćanje kreditnih sredstava koja su podignuta itd. O zemlji neću govoriti. Dakle, ne može se ući u proizvodnju mlijeka ukoliko nemate svoje zemlje. Velika većina takvih proizvođača nažalost nije imala svoju zemlju. Za to do dana današnjeg nitko nije odgovarao što je tako savjetovao. U okviru predložene javne ovlasti bi se regulirala prava i obaveze i davanje i oduzimanje ovlaštenja ovlaštenim agronomima. Ovaj se okvir odnosi i na gospodarske subjekte koji bi zaposlili agronome kao i sve gospodarske subjekte koji koriste njihove usluge, odnosno stručne i savjetodavne poslove. Prema članku 22. Zakona o poljoprivredi ministar je napomenuo stručni i savjetodavni poslovi iz područja poljoprivrede, ja ih neću sada nabrajati ali ima ih devet. 2005. godine u RH niste mogli naći ovlaštenog čovjeka bez obzira koje struke, da li građevinske, da li agronomske koji je znao nacrtati i isprojektirati jednu stočnu farmu. Tako nešto 2005. godine u Hrvatskoj nije postojalo. I onda su se javljali raznorazni nadri-stručnjaci koji su davali savjete, ljudi su ulazili u tu priču i pojavljivali su se kasnije problemi. I ponavljam, nitko do danas nije odgovarao za loše dan savjet čovjeku koji je izgradio farmu sa lošim nagibnim podom koji je veći recimo od 3 ili 4 stupnja pa životinje na njemu nisu mogle stajati. Dakle, ima tu puno problema. Dakle, de facto ovaj prijedlog Zakona o Agronomskoj komori da budimo otvoreni stimulira i promiče privatnu savjetodavnu službu. Ja ne vidim ništa loše u tome, dapače čak procjenjujem da će doći i do ekspanzije privatnih savjetodavnih službi. Osobno sam 2000. godine pokušao sa kolegama napraviti jednu privatnu savjetodavnu službu, to je bilo vrlo teško, čak nemoguće. To je bio mission impossible što bi se reklo. No vratimo se mi na prijedlog ovoga zakona i činjenicu da je trajala javna rasprava od 22. travnja do 6.05. Dakle, punih 50-ak dana. Pozvani su bili svi pojedinci agronomi, ne nužno, dakle mogli su se javiti i ljudi koji su te struke ali nižih usmjerenja ili veterinari, znanstvene i stručne institucije, udruge i interesne skupine, zainteresirana javnost. Dakle, isto tako moramo biti iskreni i reći ministre baš nije se puno ljudi odazvalo na javnu raspravu, nekolicina i naravno ustanova. Da sa svojim komentarima, prijedlozima, mišljenjima, sugestijama, izmjenama, dopunama, kritikama uključe se u izradu prijedloga ovog zakona kojim se osniva te uređuje temeljni ustroj, djelokrug, javne ovlasti, članstvo i financiranje Hrvatske agronomske komore. I na kraju završno mislim da treba zaista do drugog čitanja vidjeti na koji način regulirati da uposlenici Državne savjetodavne službe koja se nalazi pri Ministarstvu poljoprivrede na neki način ih se ograniči jer zaista postoji mogućnost da će do podne raditi ovaj posao, sa 30% svoje radne sposobnosti a u konačnici u privatnom dijelu raditi svoj posao sa 70% svoje radne sposobnosti ili učinkovitosti. Ali ono što mene, nisam uspio rastumačiti taj dio pa bih volio dobiti kroz raspravu naravno i odgovore na pitanja, mirovanje u članstvu komore. Dakle, radi se o članku 25. koji mislim da je u suprotnosti sa člankom 43. Dakle, u članku 25. se govori o mirovanju u komori i mislim da zakon nije predvidio jedan detalj. Dakle, člankom 25. predviđeno je da ovlaštenom agronomu članstvo i ovlaštenje u komori miruju ako je izabran ili imenovan na javno profesionalnu dužnost, recimo saborski zastupnik, ako se zaposli u tijelima jedinice lokalne ili područne (regionalne) samouprave i na osobni zahtjev. Dakle, vrlo konkretno pitanje na koje ja ne iščitavam odgovor ukoliko ja kao agronom kao zastupnik želim postati član komore da li to mogu ili ako postanem da li mi se odmah status u komori kao ovlaštenog agronoma odmah stavlja u mirovanje ili ne? Evo, zahvaljujem se. U ime Kluba zastupnika SDP-a još jednom prijedlog nacrta Zakona o Agronomskoj komori podržati ćemo.
Imamo prijavljene dvije replike. Prvo poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepa. Poštovani kolega rekli ste da većina poljoprivrednih proizvođača ne zna planirati, računati, kalkulirati troškove itd. Pa znate nekako mi se čini dok su sami kalkulirali i računali da je nekako im bolje išlo, a kad su im počeli dolaziti, posebno o mljekarima kad govorite, kad su im počeli dolaziti ljudi iz mljekarske industrije i davati kalkulacije za njihove nove farme, nabavu opreme i goveda onda su propali. Ali je činjenica još jedna, da danas u Hrvatskoj teško da koji seljak može nešto kalkulirati i teško da može nešto izračunati jer se u poluvremenu mijenjaju pravila igre, zakoni, pravilnici i sve ostalo i u principu nemoguće je uopće znati što ih sutra čeka. Ono što me raduje, na neki način vi ste otvorili ipak ovu temu i dokazali da postoji određena poveznica, u vašoj raspravi ste to rekli, određena poveznica između Agronomske komore i savjetodavne službe i u principu da savjetodavna služba i nije baš u određenom vremenu obavljala svoj posao. Znači treba joj staviti konkurenciju. To nije dobro, to nije dobro na ovaj način ako hoćemo jačati institucije koje štite seljaka, iako mislim da je čak i osnivanje Agronomske komore zakašnjelo u Hrvatskoj jer ja više ne znam ustvari koga će ovlašteni agronomi savjetovati i kome će pomagati obzirom na situaciju i stanje koje danas jest u hrvatskoj poljoprivredi. Kažete da se je vrlo malo agronoma prijavilo za raspravu. Jasno agronomi su pisali zakon, tako je rečeno. A ja postavljam pitanje, možda vi znate, koliko je seljaka sudjelovalo u izradi prijedloga ovog zakona? U vrijeme sjetve je bila javna rasprava. Vi ste sami rekli.
Odgovor na repliku Damir Rimac.
Poštovani kolega Hrg, dakle razgovarao sam o lošim procjenama kada se radila kalkulacija otplate rate kredita, dakle fiksna cijena je uzeta ona postojeća otkupna cijena mlijeka koja je u tom trenutku bila daleko najveća unutar okvira EU. Dakle, u tom djelu je išla moja rasprava. Da je bilo planirano loše pa to bi vi trebali znati, vi ste iz tog djela gdje je proizvodnja mlijeka i govedarstvo prilično jako, bjelovarskog kraja, dakle jedino je vaš kraj ostao relativno normalno očuvan jer obiteljska gospodarstva nisu išla kao guske u maglu zamijeniti simentalca sa holstein [[Upadica: Jesu.]] a dobro, lijepo je to što vi priznate da ipak postoje problemi i kod vas. Dakle, netko ih je na to nagovorio, a nema posljedica. A nitko nije rekao da je holstein govedo ubiti ferrari s kojim se ne može ići u vinograd, ne može ga se obići. To je problem. Dakle, namjera mi je bila ukazati, kada sam govorio o savjetodavnoj službi govorio sam o godinama 95., pa tih petnaestak godina, savjetodavna služba je u zadnjem vremenu, zadnjih recimo četiri do pet godina počela se ponašati u okviru nekakvih zaista normi za koje je izabrana, odnosno postavljena. Ali što je radila sve te godine? Nemojte ići sa retorikom da je i Hrvatska agronomska komora zakasnila kao projekt, nije. U Hrvatskoj postoje kvalitetni proizvođači koji znaju proizvoditi hranu. Znate šta je problem? Što je takvih jako malo. I bojim se da smo zaista izgubili dvadeset i nešto godina uzalud.
Druga replika poštovani Franjo Lucić.
Hvala lijepo. Pa kolega Rimac, osvrnut ću se na dvije stvari. Dakle, prije svega podcjenjujete sve one ljude koji nisu agronomi pa se pitam da li vi uopće trebate u ovom Saboru bilo šta govoriti osim kad je riječ o poljoprivredi i o agronomima. A sa druge strane omalovažavate ljude u vašoj raspravi, upravo poljoprivredne proizvođače gdje ste rekli kako ne znaju kalkulirat, kako ne znaju programe praviti pa su se doveli i u tu tešku situaciju. Gospodine Rimac, dolaskom na vlast vaše Kukuriku koalicije unazad tri godine je nestalo 70 tisuća muznih krava, dragi gospodine. Također, broj mliječnih proizvođača kojih je bilo 63 tisuće vi ste sa 50 tisuća prije tri godine sveli mliječne proizvođače na 12 tisuća. Pa ja vas sad pitam tko je uništio ovu poljoprivrednu proizvodnju, sami ljudi koji se bave proizvodnjom ili vi upravo koji donosite takve mjere, ova vaša Vlada naspram poljoprivrednih proizvođača koji su jednostavno nestali? Njih danas više nema i oni se neće skorom povratit na scenu da budu poljoprivredni proizvođači upravo zahvaljujući vama i velikoj vašoj struci, velikim vašim zvanjima i velikim dobročinstvom koje ste učinili za hrvatsku poljoprivredu.
Odgovor na repliku Damir Rimac.
Poštovani kolega Lucić, obzirom da ste replicirali na ovaj način odgovorit ću vam vrlo konkretno na vaše pitanje tko je uništio poljoprivrednu proizvodnju HDZ i HSS, jer SDP nije imao ministra do ove Vlade. Dakle, mi nismo uopće odgovorni za uništavanje ovog broja proizvođača o kojem pričate. Ako želite razgovarati o uništenju muznih krava, ako želite razgovarati o uništenju obiteljskih poljoprivrednih gospodarstva bilo bi dobro da odgovorite hrvatskoj javnosti tko je savjetovao proizvođače da uđu u takve projekte, i da uzmu takva uvozna grla s kojima se ne znaju nositi? Dakle, ne sjećam se, a tu toj sam struci i proizvodnji dvadesetak godina, da je netko iz SDP-ove Vlade ili iz SDP-ovog resora uopće bio nazočan u Ministarstvu poljoprivrede. S druge strane nikada ne omalovažavam struku, kako svoju tako bilo čiju i nemojte se služiti takvom retorikom nego razgovarajmo argumentirano. Dakle, mislim da sam vam jasno odgovorio na pitanje tko je uništio hrvatskog seljaka i hrvatsku poljoprivredu. HDZ je imao ministra poljoprivrede, HSS je imao ministra poljoprivrede. Čini mi se da je jedan HDZ-ov ministar poljoprivrede u zatvoru, odnosno ispravak guli krumpir na dobrobit hrvatskog naroda.
Za riječ se sada javio poštovani ministar Tihomir Jakovina. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Bit će ovo izgleda malo duža rasprava o zakonu. Moram reagirati kad su opet u pitanju krive činjenice, netočne činjenice. Ako govorite gospodine poštovani kolega zastupniče onda govorite sa istinitim brojevima. Da 63 tisuće mljekara ili proizvođača u mliječnom sektoru smo imali 2003.godine kada je osnovan i počeo sa radom Referentni laboratorij u Križevcima, 2011. 23.12.sam postao ministar bilo ih je oko 14 tisuća. Sada ih je manje 10,5 tisuća. Ne možete reći da je bilo 50 tisuća jel onu razliku između 63 tisuće proizvođača i 14 tisuća proizvođača su ljudi koji su se prestali baviti i raditi u toj branši u vrijeme vašeg ministra. Ovdje ide sada ili lomi se rasprava vezano za savjetodavnu službu i kolege koji rade u savjetodavnoj službi. Od 250 i nešto kolega koji tamo rade, najviši dio od 90% su kolege agronomi, da li zvanjem inženjera, magistra ili doktora, govorim o 250 kolegica i kolega nešto malo manje jel ima nešto ovoga tehničkog osoblja, nešto je otišlo prirodnim odljevom u mirovinu zasluženu mirovinu i ostalo, stavit ćemo to samo u razmjer sa brojem agronoma. Ne mogu vam reći taksativno koliko je agronoma u RH mogu vam reći podatke sa 94godine Agronomskog fakulteta i 50-ak godina Osječkog poljoprivrednog fakulteta negdje oko 15 tisuća kolega je izišlo iz tih klupa i odgovorno i s ponosom rade svoj posao. Znači govorimo tek o 10-ak tisuća ili 10 tisuća kolega koji rade, a ovdje se cijelo vrijeme lomi šta će sa 200 kolega koji rade u savjetodavnoj službi. Nitko nije pitao šta će sa još 500 ili 600 kolegica i kolega koji rade u Ministarstvu poljoprivrede i ostalim agencijama ili u nekom drugom tijelu državne uprave ili u nekom drugom ministarstvu. I to je tema za razgovor ali ovo je strukovna komora, ovo je komora koja će raditi po određenim pravilima i imati određena i prava i ovlasti. Još jednom ponavljam, to do sada nemamo posloženo, nemamo uređeno i ne znamo tko što radi. Kada je kolega Rimac govorio o ovim konzultantima i svima koji su radili i pomagali našim obiteljskim vlasnicima OPG-a kada su ulazili u velika kreditna zaduženja po operativnim programima po kapitalnim projektima u koja su ulazila, govorimo gotovo o pet milijardi kuna koje su utrošena iz sredstava državnog proračuna za te vrste potpora. Ne odgovaraju danas i nisu odgovarali za svoje loše složene feasibility studije za složene projekte jel ti ljudi, a većina ih je i korisnika kredita HBOR-a su već godinama u reprogramu, nisu ni došli do mogućnosti da otplaćuju glavnicu kada su ušli u reprograme jel ne mogu plaćati svoje obaveze. To nije posljedica unazad 2, 2,5 godine ili 3 nego loših i preskupih projekata, velikih zaduženja, nepovoljnog financiranja i tipskih farmskih objekata u koji su ti ljudi gurani s razlogom ili bez. Pogledajte tko je sve izvodio radove, tko je bio konzultant i na koji način je dogovarano. Kada govorimo o sredstvima koja su potrošena prije par dana sam isplatio zadnju tranšu od 28 milijuna kuna koja je bila obaveza vaučera vaše vlade. 520 milijuna na taj način tih istih kapitalni ste ostavili ovoj Vladi da plati u 2012., 2013.i 2014.godini, prije par tjedana zadnja tranša od 28 milijuna te obaveze je plaćena. Mi smo se skoncentrirali na puno veće i bolje korištenje IPHARD-a kao pretpristupnog fonda digli smo na preko 80%, skoncentrirali smo se na program ruralnog razvoja. Vas bih kolega molio da mi kažete kojoj to zemlji od 28 zemalja EU, a imamo preko 100 programa ruralnog razvoja jer neki rade regionalno do sada usvojen i prihvaćen od Europske komisije bez primjedbi. Poljska koja nam je na neki način svjetal primjer u postotku i načinu i kvaliteti korištenja fondova je dobila primjedbe na 100 stranica tri puta više nego RH, a ima iza sebe program ruralnog razvoja 2007.-2013.koji je najuspješniji od svih europskih zemalja provela. Mi smo dobili 40 stranica 370 i nešto primjedbi od kojih se najveći dio tehničke naravi poravnavanje ili usklađenje sa partnerskim sporazumom, predali smo par mjeseci program ruralnog razvoja prije partnerskoga i mi ćemo svoj dio posla odraditi. Prvi natječaj na mjeru 4.1, 4.2 idu u 12.mjesecu sviđalo se to vama ili ne. Hvala.
Sada prelazimo na replike, prvo poštovana Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo. Uvaženi gospodine ministre evo javila sam se vama za repliku. Rekli ste da nitko nije odgovarao za sve one stvari koje su učinjene prije ulaska u EU i nitko nije odgovarao što su najteža poglavlja što se tiče poljoprivrede i ruralnog razvoja ispregovarana sa svim čestitkama EU i što smo danas u EU. Kroz vas moram vam odgovoriti i kroz svoju repliku i kolegi Rimcu, a i vi ste ga na neki način upozorili da što se tiče goveda Holstein i Simentalac u to vrijeme sam upravo ja radila kao veterinarka na terenu i upravo su veterinari upozoravali na probleme Holstein goveda, a nažalost izuzetno cijenim agronomsku struku, izuzetno cijenim, kolege koji zaista znaju svoj posao raditi. ovdje je bilo nešto drugo. I sada to je vrlo ružno kada se kaže tko će odgovarati za taj dio Holsteina i Simentalca koja struka, to je ružno, to nije lijepo. A kolega ministre Jakovina nemoj te se ljutiti zaista ali nemojte stalno ići unatrag. Kada rezultate poljoprivrede pokazuju upravo taj čin ulaska u EU i sve ono što danas radimo. Nažalost odgovarat ćete pred … pred hrvatskim seljakom jer zaista niste uspjeli održati ni minimum onoga što se je postiglo, uništeno je. I zaista ja ću vam poslati vašu izjavu u početku vašeg mandata kada ste došli vjerojatno još neupućeni ili po savjetu nekih svojih bivših zamjenika koji su vas napustili da jednostavno mali OPG mora propasti što smo vas upozoravali da nije točno.
Vrijeme. Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Poštovana zastupnice još jednom kažem da je to neistina i neću reći, pošaljite mi, ja bih vas lijepo molio da li je izvučeno iz nekog konteksta ali nikad nisam izjavio da mi mali nisu važni ili da mali trebaju propasti. Niz je odličnih primjera poljoprivredne prakse upravo malih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava gdje rade nositelji obiteljskih gospodarstava sa svojim obiteljima sa 1, 2, 3, 5 uposlenih koji nisu megalomanski dobili velike table i velike količine poljoprivrednog zemljišta sa ciljem povlačenja i špekuliranja sa poticajima nego sa ciljem vođenja svojeg obiteljsko poljoprivrednog gospodarstva sa postizanjem dodane vrijednosti, osiguravanjem napretka tih obiteljskih gospodarstava. I još jednom ću ponoviti sustav izravnih potpora '15.-ta, '20.-ta, posebno smo se okrenuli prema malim i mladim poljoprivrednim proizvođačima sukladno zajedničkoj poljoprivrednoj politici Europske unije ali i zbog našeg interesa 10% omotnice je namijenjeno za male poljoprivrednike kao što je bilo maksimum. 2% omotnice je za mlade poljoprivrednike ispod 40 godina, kao i ostali strateški dokumenti i program ruralnog razvoja ali i gospodarski program za poljoprivredno zemljište i sve ostalo je upravo u cilju malih i sposobnih poljoprivrednih proizvođača. Ne samo malih, opet ću reći, ne radimo razliku između malih i velikih nego samo između onih koji znaju, mogu i hoće. Ti su važni za hrvatsku poljoprivredu i sve što radimo, radimo zapravo za taj korpus proizvođača koji rade odgovoran, ozbiljan posao. Malo me žalosti kada čujem zapravo raspravu o jednom dobrom zakonu, jako puno komentara od gospode sa ove strane koja u pravilu nisu agronomi i čak i ova opaska o tome da smo naštimavali javnu raspravu u vrijeme sjetve je potpuno neozbiljno pa u krajnjem slučaju ovaj prijedlog zakona su radile stručne službe ministarstva, agencije, fakulteti zajedno. Žao mi je, trebali smo možda uključiti i neke suradnike u razrednoj raspravi ili tete iz vrtića i ostalo možda bi dali bolji prijedlog ovoga zakona ali siguran sam da je struka dala dobar prijedlog zakona. I svi oni, interesne udruge i sami proizvođači su mogli u javnoj raspravi dati svoje prijedloge.
Druga replika, poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Možda ste vi gospodine ministre trebali uključiti ovlaštene agronome za prodaju propalih apoteka poljoprivrednih. Možda bi to bilo dobro, odgovaram vam zato što ste vi isto tako malo prije vrlo drsko i bezobrazno govorili, onda samo mogu ja isto tako s ove strane. Ali ono što je bitno, što sam htio reći. Bilo je ovdje govora o tome cijelo vrijeme da se pojavljuje konkurencija savjetodavnoj službi i cijelo vrijeme ovdje govore o tome da ustvari bi savjetodavna služba trebala biti ta koja bi jačala i mogla pružati usluge poljoprivrednim proizvođačima besplatno ili uz neku povlaštenu da tako kažem cijenu. Pa je rečeno da agronomska komora ustvari neće biti konkurencija, a sada ste u svom izlaganju rekli da ustvari mi ovdje govorimo o tome da se bojimo za zaposlene u savjetodavnoj službi. Jer smo mi to možda istjerali nešto van, neku informaciju koja se ipak negdje krije iza ovoga svega? Da li ipak ono što smo slutili je ipak iza toga? Program ruralnog razvoja, ja vam želim da ministarstvo i službe stvarno odgovore na sve komentare i da se ti natječaji raspišu što prije i da se može na njih javljati. I nudim vam pomoć, ne svoju, nudim vam pomoć članice Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj u Europskom parlament koja vam je to ponudila i pismeno ali ste to odbili, nećete ni razgovarati. A ja vas pitam da li vi kao ministar u Vladi Republike Hrvatske si možete baš dozvoljavati da nećete surađivati sa hrvatskim eurozastupnicima i to u sektoru koji vi zastupate i predstavljate? Mislim da to nije dobro. A što se tiče onoga dijela o HDZ-u i HSS-u, dakle gospodin Ledić Tomislav je bio zamjenik ministra Pankretića dvije, do 2004. godine … [[Govornik se ne razumije.]] SDP-a.
Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Pa zadržati ću nivo kakav inače imam, tako da na dio vaših komentara i osvrta neću uopće reagirati. Program ruralnog razvoja … [[Govornik se ne razumije.]] koja je isključivo za veliku plaću EU zastupnica radi samo politički marketing ili estradizaciju politike i isključivo koristi priliku kao i vi svaka 2, 3 mjeseca sazvati presicu i tražiti moju smjenu zbog ne znam kojih razloga sa nizom neistina i krivo postavljenih činjenica a jedan od tih je i program ruralnog razvoja. Da ste ga malo bolje pročitali i vidjeli onda bi vidjeli pod mjerom 1. i 2, ako treba ponovno ću pročitati koje su mjere, tko su korisnici, zašto je namijenjena i tko se iz nje može financirati a jedna i druga je gotovo 25 milijuna eura, isključivo znači potpora za strukovno obrazovanje, aktivnosti i stjecanju vještina. Prvo tko je naveden i gdje smo stavili je naša savjetodavna služba da će moći koristiti ta sredstva da bi bila još bolja, još promptnija, još više na terenu, još efikasnija ali i privatni sektor i ovlašteni agronomi. U čemu je problem? Pa veliki broj OPG-a i ti koji vi velite malih koje moje ministarstvo tako svesrdno uništava ali i obrta i tvrtki i velikih i već sada koriste veliki broj stručnjaka iz Europske unije nažalost na pripremi projekata i na unapređenju svojih proizvodnji. Zašto ne dozvoliti našoj struci da to radi na uređen način? Ja mislim da vaša komora veterinarska na najbolji način pokazuje kako štiti interese veterinara i kako i javne ovlasti koje ste dobili provodi na najbolji način. Zašto to agronomi ne bi radili? Program ruralnog razvoja će biti donesen na vrijeme, onog trenutka ako budemo imali protokole na koji način komuniciramo sa svim eu parlamentarcima. Jer stajalište Republike Hrvatske ne šalju ni kolegi Piculi ni kolegici Borzan pa boga mi ni kolegici Petir jer nemamo protokole na koji način šaljemo naša stajališta a pogotovo kada netko ta stajališta opetovano koristi protiv ove Vlade i izjavljuje pred veleposlanicima i pred kolegama u stalnoj misiji da neće i ne želi zastupati interese Republike Hrvatske nego radi svoju samo reklamu. Sa takvim osobama ne mogu surađivati ni neću surađivati.
Hvala. Na redu je klub HDZ i poštovani Franjo Lucić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre, kolegice i kolege. Promicanje zaštite i zastupanje interesa agronoma i agronomske struke u cjelini, pružanje i promicanje privatne savjetodavne agronomske službe posljedice su koje će proisteći iz osnivanja samostalne i neovisne strukovne organizacije Hrvatske agronomske komore. Klub HDZ-a podržava donošenje zakona kojim bi se regulirala prava, obveze i interesi agronoma jer će agronomi kao i druge struke, poput arhitekata ili javnih bilježnika, ovim zakonom ostvariti svoje interese. Zašto to nije bilo do sada osnovano treba pitati i same agronome, a nitko im to do sada apsolutno nije branio. Ukoliko ti interesi budu interesi hrvatske poljoprivrede i njihove proizvodnje i hrvatskih poljoprivrednika, ukoliko osnivanje Hrvatske agronomske komore podigne konkurentnost poljoprivredne proizvodnje, smanji uvoz i poveća udio poljoprivredne proizvodnje u ukupnom BDP-u u što čvrsto vjerujemo, onda se nalazimo na dobrom putu. No ono što je nama u klubu HDZ-a ostalo nejasno, a što bih zamolio ministra da mi odgovori, hoće li osnivanje ove komore značiti i povećanje troškova našim poljoprivrednicima. Naravno ministre o tome ćemo kada završim jer ste već nekoliko puta obrazlagali, a ja ću vam samo reći da niste u pravu. Zbog čega postavljam ovo pitanje? Članak 18. stavak 3. Zakona o poljoprivredi propisuje javnu poljoprivrednu savjetodavnu službu koja obavlja savjetodavna služba koja se financira iz državnog proračuna. I sami smo svjesni da za savjetodavnu službu izdvajamo 40 milijuna kuna godišnje iz državnog proračuna. U programu ruralnog razvoja Republike Hrvatske koji je u srpnju ove godine poslan na odobrenje Europskoj komisiji, u dijelu koji se odnosi na savjetodavne usluge i menadžment farmi, ministarstvo je ograničilo pristup savjetodavnim uslugama na dva puta do tri godišnje. Od ukupno zaprimljenih 377 primjedba Europske komisije na predloženi Program ruralnog razvoja Republike Hrvatske poziva hrvatske vlasti Europska komisija da daju objašnjenje zašto je pristup savjetodavnim uslugama za individualne poljoprivrednike nositelja obiteljskih gospodarstava i mlade poljoprivrednike ograničen na dva puta u tri godine. Šta poslije toga znači? Iskoristit ćemo dva puta savjetodavno tijelo, a treći puta moramo plaćat, a kažete da nema troška. Duboko poštujući vrijednosti i značaj agronomske struke za ukupnu poljoprivrednu proizvodnju voljeli bismo znati hoće li treće i svako daljnje korištenje usluga savjetodavne službe u roku tri godine predstavljati financijsko opterećenje za poljoprivredne proizvođače kao što sam maloprije rekao. Ili da se ovdje stvara prostor djelovanja za članove Hrvatske agronomske komore, dakle za njihove dodatne prihode. Ukoliko je tome tako ja vas ministre s ovoga mjesta pozivam da ne stvarate dodatna financijska opterećenja našim poljoprivrednicima, već da iznađete neke druge načine financiranja. Mi danas na poljima imamo poljoprivrednike koji nemaju financijskih sredstava za pokriće svoje poljoprivredne proizvodnje. Imamo ljude koji nisu dobili obeštećenja za biljnu proizvodnju, imamo ljude koji neće moći koristiti fondove Europske unije zbog blokada računa. Pa zar mislite da je u redu da im namećemo još jedno plaćanje, odnosno dodatni trošak? Dodatno nepovjerenje daje izjava vaše bivše pomoćnice iz travnja ove godine u kojoj navodi kako je sličan posao odradio jaki lobi javnih bilježnika koji je uspio ući u mnogo zakona i time si osigurao dodatni posao. Da, slažemo se sa potrebom dodatnih poslova agronomima, ali ne i sa povećanjem troškova za poljoprivrednike. Kako je zakon u prvom čitanju mišljenja smo kako ga je uzimajući u obzir i primjedbe i prijedloge odbora, zakonodavstvo potrebno i doraditi. Ako su komore inžinjera, građevinara, komora arhitekata, komora inžinjera geodezije, da ih ne nabrajam dalje, svoje kodekse strukovne etike objavile u Narodnim novinama, ne vidim razloga da se i kodeks strukovne etike Hrvatske komore agronoma ne objavi u Narodnim novinama, a ne da njegova objava kako je predloženo člankom 17. prijedloga zakona bude u Glasniku komore. Primjedbu izrečenu tijekom javne rasprave od strane Savjetodavne službe vezano uz članak 39. kojim je regulirana zastara za pravo pokretanja postupka teže povrede dužnosti i ugleda ovlaštenog agronoma, potrebno je unijeti u zakon, no isto rješavati provedbenim propisom. Ovdje govorimo o zastari koja nastupa protekom jedne godine od saznanja za težu povredu dužnosti i dvije godine od učinjene povrede. Tko god se bavio poljoprivredom svjestan je da se u poljoprivrednoj proizvodnji tek nakon više godina mogu procijeniti stvarni razmjeri učinjene štete. Upravo zbog toga mislimo kako je duže rokove potrebno unijeti u zakon, kako ovim prijedlogom zakona prenosimo javne ovlasti za Hrvatsku agronomsku komoru, a sam predlagatelj u ocjeni stanja i osnovnih pitanja koja će se urediti ovim zakonom navodi kako se u okviru komore mogu obavljati i određene javne funkcije i zadaće državne uprave. Stoga mislim da je potrebno doraditi odredbe člana 40. pa predlažemo da formulaciju napravimo, a ona kaže: "Nadzor nad radom komore obavlja ministarstvo." Zamijenimo formulacijom: "Ministarstvo nadzire i prati rad komore i radi toga može od komore zatražiti odgovarajuće izvještaje i podatke." Istim člankom potrebno je predvidjeti i u kojim rokovima je komora obvezna dostaviti tražene podatke. Zašto je bitno ovo sve naglasiti? Članovima komore koju osnivamo ovim zakonom, ali i našoj savjetodavnoj službi potrebna je stalna edukacija, potrebna je potpora za osposobljavanje savjetnika. Ministarstvo poljoprivrede je u predstavljanju programa, ali molim vas slušajte ovo dobro ruralnog razvoja ovu mjeru predstavilo kao dio programa, bar je tako predstavljeno na sjednici matičnog radnog tijela Odbora za poljoprivredu čiji sam i predsjednik. Zbog čega se od ove mjere odustalo i trebamo li posumnjati u istovjetnost nama, ali i široj javnosti predstavljenoga programa ruralnog razvoja i onoga koji je poslan na odobrenje Europskoj komisiji. Molio bih isto tako ministra da nam pojasni što za Republiku Hrvatsku u stvari znači 22. listopada ove godine dostavljanje primjedbe Komisiji o programu ruralnog razvoja Hrvatske 2014./202. Na žalost primjedbe su u dogovoru sa predstavnicima Republike Hrvatske dostavljene samo na engleskom jeziku. No, sam sadržaj popratnog pisma budi u nama zabrinutost jer govori kako su službe Komisije procijenile predloženi program ruralnog razvoja i kako smatraju da su zbog ozbiljnih pitanja potrebna pojašnjenja, ali i revizija prijedloga. Ministre što za nas znače ove primjedbe? Čekaju li nas iza ovih primjedaba i komentari Europske komisije. Molim vas pojasnite nam proceduru koja slijedi iza ovih primjedaba što Republika Hrvatska treba napraviti, koja tijela trebamo osnovati kako bismo ostvarili pravo korištenja sredstava iz programa ruralnog razvoja. Ima li potrebe za izmjenu nekih zakona i donošenja podzakonskih akata i kada očekujete da bi ovaj cijeli postupak trebao biti završen. U studenom je Uprava za upravljanje EU fondovima za ruralni razvoj Europske unije i međunarodnu suradnju Ministarstva poljoprivrede izdala bilten u kojem je osvrt na primjedbe Europske komisije u kojemu se navodi kako se većina primjedbi odnosi na potrebu dodatnih pojašnjenja, određenih kriterija, iznosa potpore i slično. Naravno kada govorimo o svemu ovome vidljivo je da nisu to samo puke primjedbe, da su to ozbiljne pretpostavke koje dovode u pitanje i realizaciju našeg ruralnog razvoja i našeg programa i da Europska komisija neće samo tako dati prolaznu ocjenu ovom našem programu. Nismo mi ovdje unutar Hrvatske demokratske zajednice protiv. Dapače, mi se zalažemo da što prije konzumiramo upravo sredstva EU. Ali i ministar je malo prije rekao da će ona bit konzumirana u 12. mjesecu. Vjerojatno je mislio 2015. godine. Pa gospodo, uskoro ćemo u sljedećoj godini napuniti puno članstvo dvije godine u EU, a istovremeno nismo povukli iz Europske unije takorekuć ništa. Govorili smo ovdje o trošku. Kaže on nije trošak koji bi bio parafiskalni namet. Pa i nije zato što nema poreze, doprinose. Ali gospodine ministre, ovo je namet za svakoga čovjeka koji se bavi poljoprivredom i moći će onoliko koristiti agronomsku struku koliko bude mogao povući sredstava iz Europske unije i na taj način i platiti uslugu. Jer u svome dosadašnjem izlaganju sam rekao, a to ste predvidjeli da se besplatno može koristiti dva puta u tri godine. Zamislite dva puta u tri godine, a sve ostalo naravno morate platiti. Odakle će to poljoprivrednik platiti kao što sam i rekao kojeg su pogodile elementarne nepogode, koji je pogođen svim onim što nije dobro za poljoprivredu. Također u svome izlaganju ste govorili o protekloj Vladi o kojoj nemate nikakvo mišljenje, a niste u pravu. Kažete isplaćujem poticaje za Vladu na kojoj ste vi bili na čelu, dakle mislili ste na Hrvatsku demokratsku zajednicu. A ja vas sada pitam tko će isplaćivati poticaje u 2016. godini ako ostanu po istom modelu? Nova vlada koja će doći isplaćivat će vaše obaveze. Nemojte se ograđivati u nečem što je zakonom propisano jer se godinu dana unazad isplaćuju poticaji. Ja bih vas bolje pitao gospodine ministre zašto vi ne bi ove godine poljoprivrednim proizvođačima isplatili sve poticaje za 2014. godinu do 12. mjeseca ove iste godine. Pa da ti isti poljoprivrednici mogu isfinancirati svoju proizvodnju u tijeku 2014. godine, a ne da im plaćate u 6. i 7. mjesecu sljedeće godine. Dotada će mnogi poljoprivrednici nestati, jednostavno njihovih poljoprivrednih gospodarstava neće biti i siguran sam da ćemo biti u daleko većem problemu i da ova komora koju podržavamo agronoma neće imati smisla jer pored ovih savjetodavnih službi koje imamo u svim našim županijama unutar RH zbog onih 40 milijuna koje smo potrošili na njihove osobne dohotke neće imati smisla, neće imati koga savjetovati jer jednostavno poljoprivrednih proizvođača neće biti. I stoga sam zabrinut i samo bih vam rekao još ovo, tako se oslanjate na Mjeru 1. i 2. i kažete kako će i jedna i druga mjera polučiti po 25 milijuna eura, a istovremeno bih vas samo podsjetio da je to ispregovarala bivša Vlada RH i da upravo na tim krilima danas vi letite i vodite Ministarstvo poljoprivrede.
Dražen Đurović, replika.
E hvala. Zapravo je teško razumjeti tu točno ideju, Hrvatska agronomska komora govori se o dignitetu struke agronoma ali de facto se formira nekakva Hrvatska komora samo ovlaštenih agronoma. Možda su je tako mogli nazvati jer ona dakle samo se fokusira na taj jedan segment ljudi koji će biti ovlašteni agronomi. I formira se kao vrlo specifično, čak nije u prijedlogu navedeno ima li primjera sličnih, možda ima u drugim europskim državama. Ja ne znam, nema nigdje u obrazloženju se ne navodi da li smo mi taj model sami osmislili ili smo vidjeli da još negdje postoji u nekim drugim državama takve vrste strukovnih udruženja koje zapravo nije, ono ne okuplja uopće struku već ono okuplja fokusirano oko neke javne ovlasti, jednu skupinu ljudi iz struke. Dosta zanimljivo. … [[Upadica se ne razumije.]] Što kažeš? Ajde reći ćeš mi to kasnije na kavi, a sad me pusti da kažem ako je moguće. Također, više puta sam se pitao u raznim stvarima da li mi svaki put moramo iznova nešto izmišljati? Ako imamo definirane struke, različite struke visoko obrazovne a za svaku od tih struka smo izmislili zasebnu komoru na sasvim zaseban način strukturiranu i složenu zar mi nismo nekada mogli postaviti jedan zakon o strukovnim komorama, pa pobrojite komore pa ih na neki način verificirati i ostaviti prostor da svaka za sebe još neke svoje posebnosti razvije već se svaki put u jednoj zasebnoj zakonskoj proceduri puštaju zapravo da određene interesne skupine formiraju te zakone mi izmišljamo toplu vodu uvijek iznova. I mislim da smo i ovim zakonom zapravo na neki način izmislili, a vrijeme će pokazati.
Odgovor na repliku, Franjo Lučić.
Potpredsjednice ja sam Lucić. Molim vas lijepo je napisano, pa stoga, već nekoliko puta brkate. Kolega Đurović ma slažem se i ja sam u svome izlaganju rekao Hrvatska demokratska zajednica nije protiv komore. Da li se komora osniva samo da bi se udovoljilo struci agronoma ili će ona doista i koristiti onima kojima je prijeko potrebna, a to su poljoprivrednici? Bojim se kao što sam i rekao u izlaganju da vodimo takvu politiku nepravednu prema poljoprivrednim proizvođačima i da ih je svakim danom sve manje i manje, zabrinut sam da jednostavno Agronomska komora neće imati svoju svrhu ali prije svega da ih neće imati tko ni plaćati i da jednostavno pored savjetodavne službe u ovom trenutku nije trebala Agronomska komora no ako se vode onim da kako su neki drugi pa onda nek se osnuje i Agronomska komora. Ali opet govorim ona neće biti na teret Ministarstva poljoprivrede, ona će biti isključivo na teret malih proizvođača koji su tako već opterećeni, koji su tako ugroženi, koji su uništeni. I doista oni koji su i preživjeli siguran sam neće moći to financirati, a oni u biti isključivo će raditi u komori da bi ostvarili svoju osobnu korist, naravno za koju očekuju i plaće.
Đurđica Sumrak, replika.
Hvala vam lijepo uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega čestitam na raspravi i čestitam na tome što ste rekli da mi u klubu HDZ-a nismo protiv osnivanja jedne ovakve strukovne komore, nismo. Ali zaista sva vaša pitanja i dileme koje se javljaju proizlaze iz toga što više nikad pod kraj ovog mandata, a može se reći i krajem mandata ove Vlade Vladi više nitko ne vjeruje. Upravo i ona rečenica ne vjeruj Danajcima ni darove kad ti nose pa ne vjerujemo tako da je iz čiste jednog strukovnog interesa ide osnivanje ove komore. Već sam rekla u jednoj replici da je, oprostite još jedanput na ovako jednom ja bih rekla rječniku koji možda nije primjeren, traljavo napisano, upravo zato što nije ovo što su neke kolege govorile konkretizirano, što nije objašnjeno i rečeno o čemu se radi. Izuzetno puno poznajem i surađivala sam sa agronomima i u savjetodavnoj službi, predivnih, sa vizijom ljudi ima koji su radili. Drago mi je da konačno i veterinarska struka ima ulaz ali oduvijek sam upozoravala, a posebice sad da savjetodavnoj službi nije mjesto u uredu nego joj je mjesto na terenu. To je jedno. Ali evo kolega postavili ste i pitanja i dobro ste upozorili ministra, pohvalio se sa 25 milijuna eura koje treba uzeti za ovaj ruralni razvoj. I dobro ste ga pitali pa tko je to ispregovarao? Nije lijepo ministre da stalno, ali uporno i stalno se vraćate ne nekakve grijehe bivšeg ministra i bivše Vlade. Znate u početku i u fokusu ove. Evo jednu rečenicu, ja sam gotova. U fokusu ove Vlade stiče se dojam da poljoprivreda nije bila uopće, nije bila ni kad ste bili onih četiri godine na vlasti i zato se ovakve stvari dešavaju.
Hvala lijepa kolegice. Hvala. Odgovor na repliku Franjo Lucić.
Poštovana kolegice, slažem se s vama ali kao što stalno govorim zabrinut sam za poljoprivredu koja nestaje, zabrinut sam pogotovo za one poljoprivrednike za koje je pitanje da li će se uopće ikada više povrati u život, zabrinut sam što smo unazad tri godine izmišljenim kojekakvim aflatoksinima, drugim bolestima uništavali našu poljoprivredu, što su nam mnogi trgovački lanci strani koji su došli u Hrvatsku gospodine ministre upravo učinili da smo sa aflatoksinom uništili mliječnu industriju. Ja sam u pravu kada govorim da je u zadnje tri godine nestalo od 50 tisuća da samo došli na nekih 9 tisuća mliječnih proizvođača. Pa to je zastrašujuće, to je zabrinjavajuće, a tko je pridonio upravo tome i rekao sam to i na odboru jednom, pa mi u Hrvatskoj donosimo takve zakone i propisujemo zakone koji su stroži od EU. Zar u mlijeku EU nema aflatoksina? A upravo su to strani trgovački lanci napravili samo u tri mjeseca da jednostavno naš proizvođač ne zna kuda će sa svojom proizvodnjom i bio je osuđen na propast i zato su mnoge muzne krave nestale, zato su mnogi mliječni proizvođači nestali upravo zato što vi i ova Vlada niste stali iza tih proizvođača. Da je ovo ministarstvo, da je ova Vlada znala prepoznati interes a borili smo se da dođemo na prijeratnu proizvodnju što smo i uspjeli, onda ti isti proizvođači ne bi bili uništeni, onda bi ti isti proizvođači mogli vraćat svoje kredite i sigurno bi opstali danas, ovako danas ne postoje i njih nema jer ih niste zaštitili u nijednom segmentu.
Ministar Tihomir Jakovina izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Očito moram bit stalno u stand by u niskom startu da izlazim na govornicu, ali sam zbilja prisiljen reagirati svaki puta pogotovo kad čujem neistine i stvari koje ne stoje. Svašta sam poštovani kolega Luciću dosada čuo, ali da sam kriv za pojavu mikrotoksina i da sam ih ja izmislio i inicirao da bi uništio hrvatske farmere to je mislim zbilja već malo previše. Regulativa da smo veći katolici od Pape kako velite, odnosno da je Republika Hrvatska napravila pragove tolerancije istih u mlijeku je čista neistina, ona vrijedi za sve farmere u EU i nije samo bila kod nas. Desilo se i u regiji, ali bilo je i problema u Njemačkoj, i u Austriji, Italiji sa istom pričom a zna se zašto se ona dešava u nepovoljnim godinama, vlažne godine, visoke temperature, loša priprema hrane i ostalo. Još veća je laž da nismo reagirali kao ministarstvo. 5% locirali smo slijedivosti od farme, od mljekare do farme, koje su to farme, napravili smo odmah besplatnu dostavu farmerima hrane na račun državnog proračuna, neškodljivo zbrinjavanje i odvođenje toga mlijeka, dali smo im nadoknadu za to mlijeko koje je bilo neispravno i u par tjedana smo uspjeli pravilnom ishranom napraviti to da više nemamo mlijeka koje ima u sebi aflatoksine. Vi govorite da nismo ništa napravili, imali smo daleko najbolju reakciju u regiji, riješili smo problem koji nisu krivi ni naši poljoprivredni proizvođači, jednostavno takva proizvodna godina je bila. Oko 6 milijuna kuna smo to iz državnog proračuna platili, zamjensku hranu, edukaciju, rad kolega savjetodavne službe koji su stalno bili na terenu po farmama, znali smo točno ime i prezime koje su farme, jer su se radile kontrole svakodnevne, koje su farme bile zahvaćene sa problemom aflatoksina i riješili smo problem, i isfinancirali iz državnog proračuna. Pa nađite za što sam još kriv, ja sam ministar samo 3 godine, ne uzimam sve zasluge i onoga što je dobro napravljeno prije, je pregovori su trajali 10 godina, da li su toliko trebali trajati ili ne to je pitanje. Od siječnja 2012. godine predstavljam kao ministar republike na Vijećima ministara Republiku Hrvatsku i aktivno radim u interesu hrvatske poljoprivrede, u krajnjem slučaju i danom pristupanja i ja sam resorni ministar koji je uveo hrvatsku poljoprivrednu u EU, ne oni koji su gulili krumpire ili radili nešto drugo u to vrijeme. Kada sam napomenuo 520 milijuna, nemojte izvrtati kolega Luciću, nisam govorio o potporama jer sustav potpora, isplate potpora po ZPP-u je proizvodna godina koja se isplaćuje godinu naknado, eventualno zemlje koje dobro stoje, koje imaju novaca mogu određeni dio avansa u istoj tekućoj godini isplatiti, znači sad krajem 2014. za proizvodnu 2014. Inače sve isplaćuju potpore godinu naknado, u 2015. za 2014., u 2014. za 2013. i slično. Tako ćemo raditi i mi. Kad sam govorio o 520 milijuna, 520 milijuna su bili vaučeri kapitalni koji su ostavljeni kao kukavičje jaje. Projekti iz 2009., 2010. i 2011. koji nisu plaćeni ostavljeni su, dali su ljudima vaučere koje su unovčili u bankama a mi smo ih morali platiti, da li krajnji korisnik oni koji nisu išli preko banaka i na vaučere, ili bankama, 520 milijuna. Nema veze sa potporama. Takvih stvari neće budući ministar imate ostavljeno od moga ministarstva i od mene osobno. Imat će čiste račune. Mjesecima sam kosture iz ormara vadio. Opaska o tome da je neko bio pomoćnik ministra u onoj Vladi 2000.-2003. ili da smo mi krivi jel je to bila SDP-ova vlast, pa to je vaš koalicijski partner, on je vodio to ministarstvo nažalost, nažalost, kao i postavke sada. Program ruralnog razvoja još jednom ću reći, najvažniji strateški dokument Republike Hrvatske ako smo imali dobar dio okvira pregovora poglavlja 11, 12, 13 ispregovarano nismo imali napisan program ruralnog razvoja, moja ekipa ga je radila mjesecima, zajedno sa stručnim službama, sa javnosti, sa onima na koje će se odnositi i mislim da smo napravili dobar dokument. Još jednom ću reći procedura se točno zna, rokovi do kada smo ga morali predati, predali smo ga. Komisija ima 6 mjeseci da da svoje službene primjedbe, na te primjedbe to je tih 377 mi moramo argumentirano odgovoriti ili dijelom uskladiti ako je stvar tehničke ili nomotehničke uskladbe ili odgovoriti zašto smo za neke stvari inzistirali. Ako je to mjera 4.1, 4.2 ako su to kapitalne investicije u poljoprivredu gdje ćemo ojačati sam poljoprivredni sektor onda moramo reći zašto smo 30 i nešto posto predvidjeli za to a ne za okolišne ili slične mjere koje nisu toliko važne.
Hvala. Imamo replike bit će za nastavit. Franjo Lucić.
Gospodine ministre, nisam rekao da ste vi krivi za sve ove propuste u poljoprivredi, ali da vi kao na čelu vašeg ministarstva i ova Vlada niste u potpunosti stali iza poljoprivrednih proizvođača to je točno. A i ja sam svjestan da pojava aflatoksina je moguća uslijed ovoga svega što ste vi govorili usred nepogoda i klimatskih uvjeta i vlage koja je bila prekomjerna uopće u zraku i u samoj proizvodnji. Ali gospodine ministre zar niste odgovorni što niste zaštitili poljoprivredne proizvođače mlijeka upravo u onoj cijeni gdje su vas molili i gdje su morali prosvjedovati i gdje ste ih silom micali sa hrvatskih cesta, zar niste mogli pronaći rješenje da sufinancirate kao ministarstvo i ova Vlada dok ne prebole ovu krizu i da ne moraju u kratkom vremenskom periodu poklati svoje krave i da jednostavno moraju ugasiti svoja poljoprivredna gospodarstva, zar niste to mogli napraviti? To vam je bilo dozvoljeno i to ste mogli napraviti u svakom slučaju. I ne samo u tome, u mnogo drugih stvari da ne govorim o proizvodnji jabuka, da ne govorim o proizvodnji mandarina gdje jednostavno ne pokazujete dovoljno interesa i senzibiliteta za upravo takve proizvođače jer nećete se staviti u njihovu poziciju da oni ove godine ako ne ostvare one svoje prihode, a oni su i tako minimalni do sljedeće godine ih jednostavno nema. Pa za čega smo onda gradili ovolike hladnjače, hoćemo i dalje uvoziti jabuku iz Poljske, a jednostavno svoju proizvodnju zanemariti u potpunosti.
Odgovor na repliku ministar Jakovina.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Još jednom ću ponoviti Akcijski plan za suzbijanje nikotoksina, odradili su maksimalno profesionalno i kvalitetno agronomi savjetodavne službe i kolege veterinari iz Uprave za veterinu. 6 milijuna kuna iz proračuna u par tjedana je riješen problem koji je bio izuzetno velik i koji je mogao eskalirati i daljnjim nastavkom i širenjem na ostale farme. Kada kažete da smo mogli napraviti sa dodatnim intervencijama iskorak 2012.kada su bili prosvjedi na cesti, ne nisam mogao, ne nisam htio, nisam mogao. Hrvatska poljoprivreda se mora uskladiti godinu dana prije ulaska u EU sa pravnom stečevinom kompletno u cijelosti, a preko 50% zakonske regulative je vezano za naše ministarstvo u toj legislativi EU i igrati po pravilima koja vrijede za sve farmere EU od isplate potpora do davanja dodatnih poticaja koji je bio nažalost bilo pravilo izađimo na ceste, dignimo galamu i onda će izaći ministar i dati dodatnih 200, 300, 500 milijuna intervencije i na taj način se rješava stvar. Ne rješava se, rješava se reformama. To je propušteno, to nije napravljeno, nisam mogao i na taj način se ne rješavaju problemi. Ti ljudi koji nisu mogli otplaćivati za koje sada govorite su ušli u velike kreditne obaveze, ušli su u velike projekte nepripremljeni, loše financirani, loše vođeni i zbog toga su se našli u problemu. Oni koji su išli na nešto ozbiljnije, teže i procedure povlačenja sredstava iz pretpristupnih fondova bilo im je teže ali ti nisu u takvim problemima zato što su prošli stože i pravilnije procedure od onoga na koji način ste dijelili novac iz državnog proračuna. Nema više dodatnih intervencija na način kako vi govorite i kako mislite. Mandarina, i danas sam u ovoj sabornici rekao, daj Bože da svake godine imamo 60% veći ured ali da budemo bolji u organizaciji prodaje, da imamo više i sortirnica i pakirnica i skladišta i na vrijeme da obradimo tržište unutarnje tržište EU gdje sigurno možemo prodati ali i treća tržišta. Gospodarska diplomacija, sve treba pokrenuti, a ne tražiti dodatne intervencije od ministarstva kada imamo 60% veći urod.
Hvala lijepa. Dražen Đurović, replika.
Hvala. Pa ja bih se ministre složio s vama glede tog aflatoksina mislim da to nije bila tako loša reakcija i da s obzirom kako smo mi inače uspijamo funkcionirati kao država bilo je to meni je barem djelovalo dosta dobro u našim okvirima i našim mogućnostima. Međutim ta stvar ne mijenja onaj drugi problem koji je kolega Lucić isto spomenuo, a to je činjenica da u ove tri godine vašeg mandata je drastično pala hrvatska proizvodnja mlijeka i u broju proizvođača i u količini proizvedenog mlijeka. I ja ne znam da li je mogla ali nisam primijetio ili barem ni proizvođači sami ne spominju da nisu primijetili ni mjere kojima država, ministarstvo ili bilo tko pokušava uopće kompenzirati taj pad s obzirom jel danas je hrvatska proizvodnja mlijeka puno, puno manja od hrvatske potrošnje mlijeka. Prema tome, vjerojatno bi tu trebalo tražiti načina da se ipak barem kroz domaću proizvodnju mogu zadovoljiti domaće potrebe što danas više nije slučaj jer svi mi znamo pa znate i vi u svom kraju i svugdje da ljudi koji su prije 3 ili 5 godina imali 5 ili 8 krava, danas imaju 1 ili 2 i kažu da im nije isplativo dakle da oni u sadašnjoj cijeni jednostavno ne uspijevaju i ne mogu pokriti troškove. Da sada isključim ovu drugu priču da bi zapravo s obzirom da smo malo izišli izvan konteksta da bi zapravo bilo dobro da se vidi da li ima prostora i koje mjere se uopće mogu poduzeti zapravo konkretno za hrvatsko mljekarstvo ali na tom mljekarstvu se onda nadovezuje naravno i stočarstvo i ona druga proizvodnja. Hvala.
Hvala. Odgovor na repliku Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Štovani kolega zastupniče, hvala na pohvalama i mislim da su zbilja kolege koji su bili na terenu i sve službe odradili maksimalno svoj posao u krizi koju smo imali. Što se tiče osjetljivog i opterećenog sektora mljekarstva slažem se s vama, pokazatelji su negativni, ne u svim dijelovima jer mi nikada nismo samodostatno proizvodili, odnosno proizvodili s obzirom koje su naše potrebe i potrošnja. Čak i od kvote koju smo imali, koji su ispregovarali na 765 milijuna litara smo u najboljim godinama bili na 600 milijuna proizvodnje. U ovom kriznom periodu za mljekarstvo a to nije samo nastalo 2012. u prvim mjesecima 2012. nego je Europu potresao 2009. godine pa sukcesivno se prelijeva i kod nas sa razlikom u cijenama i u ostalom. Je, napravio je da je dio proizvođača koji nisu mogli pratiti tržnu utakmicu odustali od te proizvodnje. Ali osnovni problem je u tome što je prosječna proizvodnja po grlu u Republici Hrvatskoj oko 4600 litara. Belgija ima oko 10 tisuća, Nizozemska 8 i nešto. Daleko smo po tehnologiji, po svemu onome što bi trebali imati u stočarstvu od onoga što je prosjek razvijenih farmera u Europi. Tu moramo težiti i jedan od instrumenata je i puno bolja implementacija struke, novih znanja, novih tehnologija na selu. Radimo sve i u ovome dijelu novog sustava potpore. U postojećim potporama smo iskoristili sve da se pomognemo mliječnom sektoru od specifičnih potpora, zadržavanja ostalih potpora po grlu, po ostalome. Ono što smo mogli u krugu pravila koja imamo. Za 15 do 20 je proizvodno vezano na plaćanja 13+2% gdje možemo proizvodno vezani posebno mliječni sektor i to … [[Govornik se ne razumije.]] uvršteno sa dodatnim potporama. 2% proizvodno vezanih za proteinske usjeve koji su vezani za stočarstvo, sve direktna pomoć stočarskom sektoru. Stočarstvo je važno jer je dodatna vrijednost u odnosu na klasično ratarstvo i proizvodnju žitarica koja je sirovina, ne želimo biti sirovinska … [[Govornik se ne razumije.]] ni u stvaranju ni u … [[Govornik se ne razumije.]]
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepa. Je li se vama ministre možda žuri na kakav teniski meč ili nešto, nešto ste nervozni jako, nema potrebe, raspravljamo o bitnim temama? Spomenuli ste isplate potpora i zato sam se samo javio. Čini mi se da kada slušam vas i kada slušam seljake na terenu da čujem različite priče. I moram priznati da više ne znam kome bih ustvari vjerovao a budući sam ja onako seljačko dijete po rođenju i živim u takvim prostorima više vjerujem seljacima. Oni kažu da unatoč tome što je broj zaposlenih u agenciji za plaćanje u poljoprivredi povećan za 193 osobe čini mi se u dvije godine da ne znaju za što ustvari dobivaju potpore. Da imaju isplate da ne znaju za što su dobili. Ja ne znam jeste li vi s time upoznati da li je to došlo do vas. Evo ja samo kažem ono što ljudi govore. Evo ja vas molim da to provjerite, bili bi mi vrlo drago da se to raščisti jer na to nailazim svakodnevno na terenu, ljudi tako govore da ne znaju za što su dobili i koju isplatu. A što se tiče HSS-a za koji se stalno vraćate, pa gledajte, dvije godine u protekloj Vladi je bio ministar poljoprivrede iz HSS-a, dvije godine. Kažu ljudi ovako, nije baš bilo dobro ali vi ste tri godine kako ste rekli a sada kažu nikada nije bilo gore.
Ministar Tihomir Jakovina, odgovor na repliku.
U trenutku podnošenja zahtjeva za potporu za proizvodnu godinu sami proizvođači popunjavaju formulare i prijavljuju svoju proizvodnju za što dobivaju potpore. Isplatom potpora za tu proizvodnu godinu dobivaju izvješće od Agencije za plaćanje o točno visini i iznosu i namjeni sredstava šta im je plaćeno. Ništa ih ne opterećuje, dapače, oko 20 od 100 tisuća korisnika potpora u Republici Hrvatskoj skoro 30% je već prilično i internetski, [[Upadica: Pismeno.]] A nećemo reći pismeno nego se koriste i modernim alatima pa putem interneta mogu podnijeti zahtjeve i mailove, dobiti odgovore. Mogu otići u poslovnice Agencije za plaćanje u poljoprivredi i uvijek dobiti informacije. Ja znam za šta je isplaćeno, znaju i svi oni koji žele i koji se potrude da dobiju tu informaciju u 2014. a to je druga godina otkada smo u Europskoj uniji i hrvatski poljoprivrednici su dobili 72% prosječno 72% od maksimalno zakonske omotnice. Niti jedna zemlja od EU 12 znači od zadnjega kruga, uključujući i Poljsku koju evo već danas spominjem više puta ali i Sloveniju, Mađarsku i ostale nisu ni blizu toliko u toj prvoj i drugoj godini isplatili potpora. Na proračunu koji ćemo uskoro donijeti vidjeti ćete koliko će to biti u idućoj godini ono što je razlika u metodi od mojih prethodnika i ostalog mi kroz poljoprivredu ne radimo ni socijalu niti kupujemo glasove. Pokušavamo odgovorno voditi važan, izuzetno važan strateški sektor na dobrobit tih istih poljoprivrednih proizvođača. Ne kupujemo glasove, ne radimo povlaštenu elitu malobrojnih bogataša i ne očuvamo socijalni mir dodatnim intervencijama i plaćanjima potporama na cesti što ste vi radili.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Ivica mandić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima. Evo ovaj zakon koji ima 44. članka mi danas raspravljamo što je naša obaveza kao saborskih zastupnika, raspravljamo kao o Zakonu o poljoprivredi. Ako želimo da ovaj zakon bude bolji onda više argumenata iskoristimo da ovaj zakon koji je u prvom čitanju koji mi kao klub Hrvatske narodne stranke podržavamo, učinimo da on bude bolji. Ono što bih rekao ispred kluba, da javna rasprava o predloženu Zakonu o Hrvatskoj agronomskoj komori da je prošla primjerenu proceduru, da predlagači radna skupa predvođena predsjednicom, zamjenicom ministra Jakovine gospođom Snježanom Španjol i sa uglednim profesorima i znanstvenicima agronomske struke su sačinili ovaj prijedlog. Ja neću reći da je on izvrstan, ali mogu reći da je ovaj prijedlog po svom načinu pisanja, po svom načinu obrazlaganja vodi jasne preporuke i točno, jasno definira što se očekuje i što se želi od Hrvatske agronomske komore. Sa ovim zakonom Hrvatska agronomska komora osniva se sa ciljem promicanja zaštite i zastupanja interesa agronoma i agronomske struke u cjelini, pružanja i promicanja privatne savjetodavne agronomske struke. To je u onoj prvoj preambuli i to u potpunosti odgovara. A ono što nadopunjuje ovaj prvi prijedlog, možemo reći da je članstvo u Agronomskoj komori dobrovoljno. Ovim zakonom točno je predloženo na koji način agronomi stiču pravo biti punopravni članovi i na koji način dobivaju javne ovlasti i na koji način se to prati i vodi. Svaki agronom će odlučiti da li on želi ili ne želi znači, ali onaj koji želi imati javne ovlasti taj će morati biti član Agronomske komore što je potpuno jasno jer komora koja štiti interes agronoma, ovlaštenih agronoma, ona preuzima i dio obaveza. Ono što nitko od kolega nije spominjao, da je Hrvatska agronomska komora samostalna, neovisna, strukovna organizacija koja čuva ugled, čast i prava svojih članova ovlaštenih agronoma. Jasna definicija, nema nikakvih odstupanja i nema nikakvih dilema, pogotovo što kroz 44 člana jasno su precizirane i ovlasti i prava i evidencije i dobivanje ovlasti. Ono što često nas u raspravi koja je vezana za poljoprivredu, često nas odvedu nekakvi drugi objektivni problemi koji su u hrvatskoj poljoprivredi, odvedu nas od suštine prijedloga ovih zakonskih koji reguliraju ovlasti. Mi kad gledamo u Republici Hrvatskoj imamo 233 000 obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. To je lijepi broj i taj broj zaslužuje svu moguću pažnju i Sabora i Vlade i svih znanstvenih institucija koje se bave poljoprivrednom proizvodnjom, a tu moramo razgovarati o činjenicama. Ne možemo razgovarati o sentimentu prema toj profesiji, prema tom zanimanju u tržišnoj ekonomiji. Kad dođemo da od broja 233 000 obiteljskih gospodarstava dođemo da njih 87% poljoprivrednu proizvodnju obavljaju na tradicijski način jer njegov tata i njegov djed, njegov pradjed je na takav način obrađivao. To je sve u redu, ali takva proizvodnja nema u sebi konkurentnosti, nema u sebi kvaliteti i nema mjesta za opstojnost. I ono što smatram da nije dobro, a to smatramo mi u našem klubu, da Hrvatska agronomska komora morala je slijediti slijed sličnih granskih komora u Republici Hrvatskoj, liječničkoj, šumarskoj, geodetskoj, odvjetničkoj itd., i da se osnovala na vrijeme vjerujem da bi bila značajan neovisan, stručni korektor i zakonske regulative i pitanja gospodarenja poljoprivrednim zemljištem i pitanje stanja poljoprivredne proizvodnje u Republici Hrvatskoj. Ono što bih rekao, da mi cijelo vrijeme dovodimo u pitanje konkurentnost između javnih ovlasti Hrvatske agronomske komore i savjetodavne službe. Ja ću samo postaviti jedno pitanje onako laički, seljački, kako može bit nešto konkurentno što se naplaćuje i nešto što se ne naplaćuje. Znači obiteljsko gospodarstvo nema potrebe tražiti savjet od Hrvatske agronomske komore ili od ovlaštenih agronoma, ako taj savjet može imati u savjetodavnoj službi. Ja ću dati primjer jer dolazim iz jedinice lokalne samouprave. Imamo vrtiće koji je osnivač grad i vrtići koji su puno jeftiniji i imamo vrtiće koje osnivaju da li privatne osobe ili vjerske zajednice. I što mislite, ovi su i privatni i vjerski su skuplji duplo, oni su popunjeni maksimalno, a ovaj gradski koji je jeftiniji, zašto? Pa ostavimo obiteljskom gospodarstvu da ono odluči koju uslugu želi. A ono što sam replicirao kolegi Mili Horvatu, da u članku 31. agronomi koji imaju ovlasti oni su i odgovorni, oni su dužni osigurati ukoliko je krivi savjet ili odgovornost, to do sada nema mogućnosti, znači imati odgovornost i komora je ta koja štiti interese i čuva interese, a i odgovara za ovo sve. Ono što bih rekao, da u djelokrugu rada komore točno je specificirano u člancima 5. i 6. gdje se govori evidencija i sve ostalo, dobivanje ovlasti. Ono što je najzanimljivije, u 24 godine samostalne Hrvatske države agronomi koji su, značajan broj njih je dao svoj puni doprinos u unapređenju poljoprivredne proizvodnje, u rezultatima su ostali sami bez ikakvih mogućnosti edukacija, bilo čega. Na ovakav način Hrvatska agronomska komora ima obavezu u kontinuitetu educirati svoje agronome koji imaju javne ovlasti da budu aktualni sa najnovijim saznanjima. Jer ovako je do sada to bilo neorganizirano i bilo je prepušteno prema afinitetu svakog od kolega koji je radio u tom poslu. Ono što je bitno da članak 15. točno precizira kako se treba donet statut i u biti tko daje suglasnost na prvi statut. Na prvi statut što po nama u klubu Hrvatske narodne stranke čisto je normalno da daje Ministarstvo poljoprivrede koje u biti i strukturno i zainteresirano da ova Agronomska komora i ovaj statut bude od koristi i za poljoprivredne proizvođače i za samu struku. Ono što također ne dopušta se da skupština, skupština kao vrhovno tijelo Hrvatske agronomske komore donosi prijedlog cijena. Opet nije prepušteno stihiji. Točno je precizirano na koji način može doći i uz suglasnost resornog ministarstva što smatramo da su predlagači itekako dobro upoznati i sa puno osjećaja i sa puno takta su pristupili u prijedlogu ovoga zakona za prvo čitanje. Ono što je također bitno da su rokovi jasno precizirani kojoj dinamici i na koji način. Ono što je nama u klubu Hrvatske narodne stranke nejasno na koji način se došlo do broja 15 članova skupštine, pa bih molio od predlagača da li je to po broju potencijalnih članova. Koji je način da je baš broj 15 to bih htio čuti objašnjenje. Također nam nije jasno u članku 29. gdje ovlašteni agronom mora prijaviti komori prijavu ako je protiv njega podnesen kazneni, prekršajni postupak. U istom tom članku ima da mora podnijeti sud. To mi nije jasno taj dio zašto i sud, zašto i ovo. Po meni je jasno da sud pokreće postupak ako je došlo do zloupotrebe ovlasti u onom postupku savjetodavnom. Ali zašto bi sud morao javljati ako je agronom napravio nekakav bez obzira bilo koji drugi prekršaj koji nema veze sa Hrvatskom gospodarskom komorom, pa bih molio da predlagač to i obrazloži. Ono sa čime se slažem što je kolega Franjo Lucić rekao oko članka 40. po pitanju nadzora. Mislim da je ona formulacija primjerenija i mislim da bi svakako bilo dobro razmisliti da se takva formulacija stavi koja je puno jasnija. Ono što je dobro da se ovim zakonom napokon agronomi koji će imati javne ovlasti imaju svoju agronomsku komoru koja će približiti njihov rad. I vjerujem da će Hrvatska agronomska komora značajno doprinositi i Odboru za poljoprivredu Hrvatskog sabora, da će značajno doprinositi u pripremi i izradi zakonske regulative koji se vežu za probleme koji su vezani za poljoprivredu i sve ostalo. Hrvatska narodna stranka će podržati ovaj prijedlog u prvom čitanju i volio bih da kolege konkretno se usredotoče na pojedine članove koje bi trebalo doraditi. Po pitanju svih drugih stvari koje se odnose i na dobrovoljnost i na jasnoću rada mislim da ovaj prijedlog ovog zakona zaslužuje svakako pohvalu, jer na ovom prijedlogu zakona radila je istaknuta ekipa hrvatskih agronoma, znanstvenika koji djeluju na visokoškolskim ustanovama i koji sigurno su sa puno savjesti i odgovornosti predložili ovakav zakon u broju od 44 člana. Mi ćemo prihvatiti prijedlog ovog zakona u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. Kolega Mandić, pa mislim ne znam kako reći, kako reagirati na vaše riječi o tome da do sad nije bilo edukacije ili da je edukacija agronoma bila prepuštena stihiji. Mislim imate od Znanstvenog vijeća HAZU-a za poljoprivredu i šumarstvo, sekcije, akademici, fakulteti, instituti, magisteriji, poslije diplomska nastava, doktorati. Pa koja je to edukacija bila prepuštena stihiji, a koja će se sada preko komore odjedanput početi ostvarivati. Znate koja će se komora, edukacija preko komore početi ostvarivati? Ona koja će biti uvezana sa interesima različitih tvrtki koje će tražiti profite u poljoprivredi, pa će onda krenuti edukacija agronoma o različitim vrstama usjeva, o različitim vrstama umjetnih gnojiva, o različitim vrstama zaštitnih sredstava i svega onoga što će vam dobro podmazivat ona industrija koja će to nastojat plasirati na tržište poljoprivrednih proizvoda kao što se slično događa i u mojoj struci gdje se ista takva edukacija događa i plaćena je od onih koji također imaju interesa da se njihovi proizvodi plasiraju u medicinskoj struci upravo putem komore i tih tzv. edukacija. To su vam te edukacije koje vi zazivate, a vjerujte mi sretnija vam je struka dok takve vrste edukacije imate što manje. A znanstvenu i stručnu edukaciju imali ste itekako dobru što pokazuje i znanstvena produkcija s područja tih znanosti i profesori i akademici, doktorati, radovi u CC-u i slično. Hvala.
Odgovor na repliku, Ivica Mandić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi kolega ja doživljavam vas kao vrlo hrabre i vi nešto stavljate meni da sam ja rekao. Ja sam govorio o agronomima, ne o Hrvatskoj akademiji znanosti i umjetnosti i Odjelu za poljoprivredu. Kad sam govorio o edukaciji agronoma i jasno ću i sada ponoviti od '90. godine taj dio je zanemaren. Do '90. godine bila je dobra praksa da u tom vremenu, ja ovdje ne govorim o sustavima koji su bili da li su dobri ili su loši, da je bilo sva nova dostignuća po pitanju tehnologije, po pitanju zaštite bilja, po pitanju prihrane agronomi su na specijalnim tzv. seminarima to odrađivali. Toga u samostalnoj državi nema. Ja nijednom riječju nisam spomenuo hrvatsku akademsku zajednicu. To jesu isto kolege koji su agronomi, ja sam govorio o onim agronomima koji su na terenu i koji rade. Ako odemo još dalje po pitanju i pretvorbe i pitanju svega pitam se gdje su agronomi završili, gdje je agronomska struka završila. Ako gledamo pokazatelje po hektaru, po kravi, proizvodnju mlijeka uzmite koje god vrijeme usporedite, usporedite proizvodnju po hektaru Hrvatsku sa susjednim državama hoćete sjever Mađarska ili istok Srbija, da vidimo gdje smo. A to je upravo radi nedovoljne stručne osposobljenosti najvećeg broja obiteljskih gospodarstava koji to trebaju praviti. I dalje ostajem da agronomi sa komorom u članku 6. u stavku 1. po članku se točno kaže edukacije i usavršavanje. Mislim da je to dobro i na taj način će agronomi biti prisiljeni pratiti najnovije dostignuće i najnoviju tehnologiju.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Igor Češek.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, poštovani ministre sa pomoćnicima, kolegice i kolege zastupnici. Iako gotovo uvijek se mi ne slažemo iz kluba HDSSB-a sa stavovima i prijedlozima zakona koji dolaze iz ovog ministarstva klub HDSSB-a će podržati prijedlog Zakona o Hrvatskoj agronomskoj komori. Dobro je da je takav zakon danas pred nama, dobro da je u prvom čitanju i da ide u drugo čitanje. Evo cijelo popodne slušamo primjedbe na ovaj prijedlog zakona. On je po nama solidan, dobar, treba ga apsolutno podržati. I prema Zakonu o poljoprivredi zakonodavac je odredio da … agronoma za poslove privatne savjetodavne službe obavlja Hrvatska agronomska komora i dakle zbog toga i ovaj prijedlog zakona. Dakle, u komoru se radi zastupanja i usklađivanja zajedničkih interesa obvezno udružuju agronomi koji obavljaju stručne i savjetodavne poslove. Možda bi u ovom članku 1. stavak 2. ova riječ obvezno možda bi trebalo malo drugačije regulirati ili čak izbrisati. Dakle, oni se udružuju za obavljanje poslova. To su poslovi projektiranje, izrade, procjene, izvođenje i praćenje radova iz područja poljoprivredne proizvodnje, savjetovanje o uzgoju, uređivanju, korištenju poljoprivrednih resursa, izgradnji objekata, odabiru opreme, uređaja procesa i sustava te stručno osposobljavanje za radove u poljoprivredi. Članovi te komore mogu otvoriti svoju privatnu savjetodavnu službu. Koja je opcija za hrvatskog poljoprivrednog proizvođača? Ili će koristiti usluge privatne savjetodavne službe ili će koristiti usluge državne savjetodavne službe. Može koristiti ili jedno ili drugo, a ne mora nitijedno. Čuli smo da otprilike u Hrvatskoj djeluje 250 savjetodavaca i ono što je dobro kod ove privatne savjetodavne službe ako će savjetodavac pomoći poljoprivrednom proizvođaču da recimo poveća prinose za tonu po hektaru ili poveća proizvodnju mlijeka po jednom grlu onda ne bi trebalo biti problem ni platiti poljoprivrednom proizvođaču, ne bi trebalo biti problem ni platiti uslugu takve savjetodavne službe. Naravno ako će to dovesti do toga da će on moći kvalitetnije proizvoditi. Sad ovdje, što je po meni malo sporno, u članku zakona gdje se govori tko ima pravo na upis u popis ovlaštenih agronoma dakle ima fizička osoba agronom koji ispunjava sljedeće uvjete da je hrvatski državljanin odnosno državljanin države članice EU, da ima 1 godinu radnog staža, to je pohvalno jer u prvotnom prijedlogu je bilo 3 godine radnog staža, znamo koliko je teško u poljoprivredi naći posao u struci. Problem ga je u Hrvatskoj naći bilo gdje, a posebice u poljoprivredi je to izuzetno teško. Dakle, ovo je pohvalno što ste predložili 1 godinu radnog staža. Ali da ima kvalifikaciju razine 7 i da je tu kvalifikaciju osoba stekla u Hrvatskoj ili u inozemstvu. Postavlja se pitanje da li će možda dolaziti savjetodavci privatni iz Njemačke, Francuske? Ne bi to možda bilo ni loše ali da li će kolege agronomi iz Rumunjske isto biti u mogućnosti dijeliti savjetodavne usluge našim poljoprivrednim proizvođačima. Možda bi tu trebalo malo razmisliti o promjeni formulacije ovoga članka zakona. Kao što sam rekao klub HDSSB-a će podržati ovaj prijedlog zakona jer čuli smo i kroz raspravu današnju biljna proizvodnja u RH se odvija na milijun i 300 tisuća hektara. Postoji više od 230, 240 tisuća registriranih poljoprivrednih proizvođača. Nažalost, moramo ustvrditi, to svi znamo, da obrazovna struktura tih proizvođača nije na zavidnoj razini. Dakle, da li su oni spremni prihvatiti ogromno tržište EU, da li smo ih mi uputili dobro u tržište EU jer tu se mogu slobodno reći pokazala jedna velika nezainteresiranost države da pomogne tim poljoprivrednim proizvođačima kako bi im otkrili koje su to kulture visoko dohodovne, koje su kulture u suficitu, koje su kulture u deficitu. Znamo da jedino smo samo dostatni u proizvodnji pšenice, kukuruza, zobi, soje, uljane repice, suncokreta a što se tiče voća to su trešnje, višnje, jabuke i mandarine. Dakle, treba u svakom slučaju pomoći našim poljoprivrednim proizvođačima kako bi oni se orijentirali na možda proizvodnju nekakvih drugih kultura koje će ostvarivati veći i prihod, ali i veću zaradu. Mi smo tu gdje jesmo, članica smo EU, potpisali smo ugovor o pristupanju EU, imamo pravo na financijsku omotnicu u prvom stupu to su izravna plaćanja u iznosu od 373 milijuna eura, drugi stup ruralni razvoj 320 milijuna eura i to je otprilike to što mi možemo očekivati od nekakvih subvencija. Ali država ono što može učiniti to gotovo uvijek govorim smanjit PDV na hranu, smanjit PDV na repromaterijal, pomoć tim seljacima našim poljoprivrednicima da lakše proguraju ovu krizu jer vidimo da praktički svakim danom sve više obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava propada, mladih ljudi odlaze iz sela, ne nastavljaju tradicijsku proizvodnju koju su radili njihovi očevi i djedovi. To je tamna strana hrvatske poljoprivrede i mislim da bi svi trebali zajedno razmišljati o tome kako pomoći tim ljudima da ostanu na selu. Jer kao što sam već rekao ali nismo pokazali našim poljoprivrednim proizvođačima ulazak u EU, na europsko tržište jer i dijete kad vodite prvi put u vrtić pa povedete ga za ručicu pa mu pokažete kako se ide u vrtić, drugi, treći, četvrti put će on već naučit sam kako doć do vrtića ili škole. Dakle, tu bi trebala država posvetiti pažnju jer vidimo koliki nam je uvoz u 2013. iznosio 2,7 milijardi dolara, a izvoz svega 1,5 milijardu dolara. Kad govorimo o konkurentnosti, pa hrvatski poljoprivredni proizvođači sa ovakvim cijenama koje im se sad nude na tržištu zasigurno mogu biti konkurentni u većini europskih zemalja, jer ako dobiju za kilogram prvoklasne jabuke u Hrvatskoj 1,5 a takva ista jabuka se u Srbiji otkupljuje za 3,5 kune onda je sasvim jasno da hrvatski poljoprivredni proizvođači su itekako konkurentni. Jedino im treba pokazati put prema tom europskom tržištu, a to očekujem od svih vas u Vladi da napokon otvorite oči, prihvatite probleme takvi kakvi jesu i učinite sve što je moguće, što se može učiniti kako bi ti naši poljoprivredni proizvođači napokon stali na svoje noge. Zahvaljujem.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Evo, obzirom da ovo već dugo traje i da je puno rečeno u replikama samo nekoliko još misli, konkretnih prijedloga vezano na ovaj prijedlog zakona. Dakle, komora u svakom slučaju da ali izbalansirano da zadovolji članove komore ali i one za koje se ona osniva, dakle seljake, proizvođače hrane. Ono na što bih htio ovdje ukazati je članak 9. a vezano je i na skupštinu komore dakle može li predlagač objasniti tko osigurava ravnomjernu zastupljenost i po kojim kriterijima. Da li je to regionalna zastupljenost, zastupljenost po spolu, po stupnju obrazovanja ili se ponovno daje ministru diskrecijsko pravo da odredi tko će imati pravo donositi odluke? U članku 19. skupština komore uz prethodnu suglasnost ministarstva utvrđuje cijene svoje usluge te donosi pravilnik o cijenama svojih usluga. Mislim da bi ovdje trebalo nadopuniti i da bi trebalo zaštiti, dakle ponavljam, one za koje će se usluge vršiti. I moj je prijedlog da se ovdje doda uz suglasnost Ministarstva poljoprivrede i Hrvatske poljoprivredne komore. Također mislim da, što je već bilo ovdje i govoreno dosta da treba dodati u ovaj prijedlog zakona da zaposleni agronomi u bilo kojim javnim službama ne mogu pružati usluge ovlaštenog agronoma i iste naplaćivati. Da bi time mnoge nedoumice o kojima je ovdje bilo govora razriješili i maknuli u principu došli do jednog kvalitetnijeg prijedloga zakona. Hvala.
Kolega Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo kao što je kolega Hrg i rekao puno toga je rečeno, no ja bih ipak iskoristio ovu priliku da se osvrnem na neke bitne činjenice koje smatram da su važne za hrvatsku poljoprivredu općenito ali i za ovaj zakon. Naime, nekoliko kolega prije mene je podcrtalo kao problem u poljoprivredi nisu obrazovanost proizvođača i njihovu orijentiranost tradicionalnoj proizvodnji. To je zaista veliki problem, posebno u globalnom tržištu EU o kakvim pričamo. A reći ću vam jedan slikoviti primjer iz svakodnevnog života. Naime, mislim da se radi o 90.tim godinama kada je jedna poljoprivredna institucija, znanstvena poljoprivredna institucija iz Osijeka radila istraživanje poljoprivrednog zemljišta diljem Slavonije kako bi utvrdila sastav minerala i ostalih sastavnina u tlu te shodno tome preporučila proizvođačima koje su kulture najbolje, najbolje uspijevaju na određenim vrstama tla. Nakon što su obavili istraživanja, dolazili su u sela, sazivali zborove poljoprivrednika i objašnjavali im dakle koji su bili rezultati njihovih istraživanja. I tako jedan kolega znanstvenik govorio o jednom selu, kaže vama bi bilo najbolje po sastavu vašeg tla da se bavite povrtlarstvom i to sad ja karikiram, recimo da uzgajate kupus ili papriku. Reakcija tih poljoprivrednika bila je takva da su govorili uglavnom moj djed je ovdje sadio pšenicu, moj otac je sadio pšenicu sadit ću i je i ja. I argumente koje su znanstvenici često tu … takvim prinosima ukoliko bi se orijentirali na one kulture koje bi mogle nositi više prinosa, donosile čak i do 30% više prinosa, ih nisu mogle razuvjeriti. To je nažalost slika naše poljoprivrede, ne samo u 90-ima nego još i sada. Još jedan drugi momenat je tu izuzetno bitan, a to je pripremljenost za EU i za globalno tržište EU. Ja smatram da se nismo dobro pripremili za EU, ne samo u pogledu poljoprivrede, u svim pogledima. Dakle, od onog trenutka kada smo dobili … pa sve do pristupa EU, praktički sustavno se nije radilo na obrazovanju kadra koji bi mogao iznjedriti, znači na svim poljima društvenog djelovanja, maksimalni pozitivan efekat našeg članstva u Uniji. I to je ono što je problem. U zadnjih nekoliko godina mi samo krpamo ovako postojeće stanje nastojeći izvući maksimum onoga što se može, a pokazatelji statistički prije svega govore sami za sebe o postotku koji, znači o rastu postotka povučenih sredstava iz Europskih fondova koji su nam bili dostupni, bilo pretpristupnih, bilo sada Europskih fondova kao takvih. No da se ne zadržavam previše na općenitim problemima i da se vratim na Zakon o Hrvatskoj agronomskoj komori, dakle formiranje agronomske komore ima svoju povijest. Dakle, to nije nešto što je novo ni u poljoprivrednim krugovima, odnosno agronomskim krugovima, duže vrijeme postoji želja struke za tzv. cehovsko udruživanje i reguliranje struke. Prije Domovinskog rata postojala su agronomska društva. Ona su doduše djelovala, prije svega na znanstvenom području, dakle nisu bile koncipirane ovako kako bi Hrvatska agronomska komora trebala biti, ali dakle neki oblik udruživanja struke je postojao. Njihova, dakle aktivnost je bila vezana za znanost, a u komori je naglasak upravo na pojedincu, agronomu, stručnjaku. Značenje naziva agronom, dakle ako ćemo tako se izraziti, dakle u zakonu se koristi univerzalni naziv agronom i znači kvalifikaciju poljoprivredne struke koja ima i znanje, ali i odgovornost prije svega, održavanje razvoja hrvatske poljoprivrede. Zato ne postoji bojazan da će ovakva organiziranost agronomske komore ulaziti u djelokrug nekih drugih institucija, tu smo već čuli puno o tome, ne bih se na tome zadržavao, dakle poljoprivredne savjetodavne službe, poljoprivredne komore, itd. Cilj koji bi se postigao ovim zakonom je, dakle da udruženi agronomi, agronomi koji su udruženi u Hrvatsku agronomsku komoru zastupaju i usklađuju zajedničke interese te da putem javnog interesa stvaraju mreže ovlaštenih osoba za stručne i savjetodavne poslove iz područja poljoprivrede. Ono što bih tu posebno podcrtao, kažem to su neki kolege još prije mene rekli, da se ovdje stavlja naglasak i na odgovornost onoga koji savjete daje, dakle da se ne radi kao do sada da savjet može dati, a posljedice snosi isključivo onaj koji taj savjet plaća. Također bih htio reći da je poljoprivredna savjetodavna služba prije svega ulogu ima savjetovanja, ne iz, dakle, kao što je sam ministar rekao, izrade projekata i slično. Dakle, njihovo je dati savjet, da li će poljoprivrednik savjet poslušati ili ne, to je već na njegovu dušu, isto tako i može im dati savjet, uostalom javite se na Europske fondove, ali kako i gdje, to je stvar za razvojne agencije i slične institucije. Dakle, da ne dužim i da zaključim. Budući da se radi o prvom čitanju, mislim da imamo dovoljno vremena kako bi izbrusili konačni prijedlog zakona, eventualne nejasnoće se u tome mogu riješiti. Strukama, svim strukama pa tako i agronomskoj treba omogućiti okupljanje u samostalne strukovne organizacije. Ovdje se također ne radi ni o obaveznoj organizaciji, ona je dobrovoljna, svi koji žele, agronomi, znači koji se žele baviti savjetodavnim i ostalim djelatnostima propisanim u zakonu, mogu, ali i ne moraju pristupiti komori. Zašto je to tako, zašto to mislim da je dobra stvar? Zato što jaka i dobro organizirana agronomska struka može dati presudni obol u daljnjem razvoju hrvatske poljoprivrede. Hvala.
Dražen Đurović, replika.
Hvala. Pa kolega vi ste na početku svog izlaganja kroz jednu sliku nečega što ste vidjeli, čuli ili doživjeli zapravo izvukli jedan pomalo diskriminirajući, nepravedan zaključak općenito o hrvatskom selu i hrvatskim poljoprivrednim proizvođačima. Neću ga sada ponavljati, ali sjećate se i sami kakvu ste sliku iznijeli. Mislim da ta slika zapravo nije … ukupno prema strukturi i prema našim poljoprivrednim proizvođačima. A kad je riječ o pripremljenosti za europsko i globalno tržište, molim vas recite, a koji je to segment hrvatskog društva bio pripremljen za ulazak u EU i za globalnu tržišnu utakmicu? Pa to je pitanje konkurentnosti gdje Hrvatska nije konkurentna ni na jednom području pa nije naravno ni na području poljoprivrede, prema tome nemamo tu posebno izvlačiti poljoprivredu kao nešto gdje smo mi ekstra nepripremljeni. Mi smo svugdje potpuno nepripremljeni i u 97% svih sektora ovog društva smo nekonkurentni, ne uspijevamo proizvesti proizvod koji je dovoljno jeftin i dovoljno kvalitetan da bi ga mi na to tržište mogli plasirati. To jest problem hrvatske nekonkurentnosti koji je prepoznat kao takav u svim analizama koje je god tko radio o Hrvatskoj. I treća stvar, kad je riječ o ovoj konkretnoj komori, problem jest ovog ovako napisanog zakona, pitanje, ja mislim da to uopće ne treba, ali kad je već ovako napisan zato što ne okuplja struku, već on okuplja jedan dio struke koji se okuplja radi interesa da bi radio na poslovima za javne ovlasti. Taj dio struke koji želi te javne ovlasti, mora se učlaniti … komoru jer samo preko nje će dobiti licencu za obavljanje tih javnih i u tome jest problem. Naravno da ostatak struke se neće učlanjivati u komoru jer poslovi komore nemaju veze zapravo sa strukom već samo sa tim javnim ovlastima gdje zapravo uopće ne vidim smisao na ovakav način strukturiranja te komore. Hvala.
Odgovor na repliku, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa kolega Đurović, nije mi namjera biti, nije mi bila namjera nikoga vrijeđati, no moramo pogledati u oči i reći da je uglavnom tako. Ja ne govorim da su svi poljoprivrednici takvi, dapače, imate i onih koji su vrlo proaktivni, koji su, nisu uvijek obrazovani, ali imaju svijest o tome da je poljoprivreda jedna vrlo dinamična gospodarska aktivnost u kojoj se valja stalno obrazovati, informirati, unaprjeđivati i svoje metode i ono što radite. Dakle, nije generalizacija bila na sve niti je bila sa nekom lošom namjerom. A što se tiče EU upravo sam i rekao, nitko se nije znači ni u jednom segmentu nismo bili pripremi i u tome je problem. dakle mi smo u pripremi za EU počeli razmišljati praktički godinu prije samog ulaska u EU. A da možemo biti konkurentni, pa ja mislim da možemo. Imamo primjer čitav niz drugih zemalja slične ili malo veće od Hrvatske koje su se prilagodile na vrijeme i koje uspješno egzistiraju na tržištu. Sada da ne navodim primjere konkretne možemo i o tome naravno, ali nade još ima samo se moramo pokrenuti i biti brzi. Hvala.
I Tomislav Žagar. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Eto budući da sam na kraju nastojat ću vrlo kratko reći par riječi koje smatram da su bitne, a vezane su za donošenje ovog zakona. Ovaj zakon svakako treba pozdraviti. Riječ je o zakonu koji će vjerojatno u budućnosti doživjeti neke preinake, ali sasvim je sigurno da će imati značajan utjecaj prije svega na konkurentnost hrvatske poljoprivrede. Promatranje ovog zakona se može vršiti iz nekoliko kuteva, jedan od njih je dignitet agronomske struke, o tome je govorio i ministar, drugi je razlog u teškoćama hrvatske poljoprivrede. Ovdje je rečeno da 96% poljoprivrednika vrši obradu ili proizvodnju poljoprivrednu na temelju iskustva. Silni poticaji koji su došli u poljoprivredu, a zapravo nisu postigli onaj rezultat koji se očekivao i najvažniji možda razlozi unutar struke. Moramo prije svega razumjeti da se radi o gospodarskoj djelatnosti i tržištu. Ovdje je nekoliko prethodnika naglasilo jednu ključnu riječ koja mislim da je u ovom zakonu, a to je odgovornost. Mi kada govorimo o savjetima onda redovito govorimo o savjetima koji ne moraju biti dokumentirani. Bitno je razumjeti da se ovdje radi o zakonu koji ide na korist poljoprivrednika, a ne na njihovu štetu. Govorimo o dokumentima koji će biti potpisani i ovjereni od strane ovlaštenih agronoma. … ću to na konkretnom primjeru. U proizvodnji duhana netko je savjetovao proizvođače da bi bilo bolje da promijene energent, dakle prijeći sa plinskog energenta na kruta goriva i onda je u tom procesu koji je vođen na ovaj ili onaj način došlo do požara i izgorile su sušare duhana. Tko je kriv? Ne zna se. U ovom slučaju ovlašteni agronom koji će imati svoje ovlaštenje svoj potpis i pečat napravit će takav projekt, angažirat će naravno i druge struke koje su bitne da li je to strojarska ili druga struka koje su također ovlašteni koji imaju svoje pečate i kada oni lijepo udare pečate, potpišu znat ćemo nakon toga tko je odgovoran i tko nije svoj posao odradio kako treba. Članak 22.stavak 2.podstavak 4.kada govorimo o članstvu u komori kaže da ima jednu godinu radnog staža u struci i položen stručni ispit ili da ima doktorat iz područja državnog stručnog smjera. Povuć ću paralelu između Zakona o arhitektonskim i inženjerskim poslovima u gradnji, kaže ovako da je po završetku odgovarajućeg diplomskog sveučilišnog studija uspješno provela propisani komorski postupak za vježbenike, buduće kandidate za upis u komoru u trajanju najmanje dvije godine ili da je po završetku odgovarajućeg diplomskog stručnog studija uspješno provela propisani komorski postupak za vježbenike buduće kandidate za upis u komoru u trajanju od najmanje 4 godine. Izgleda malo teže za ljude koji se žele upisati u komoru, ali vjerujte ima smisla. Nadam se da će se u praksi to i pokazati. Trebalo bi možda razmišljati i o odboru za upis od nekoliko članova npr. 4 člana. Taj odbor za upis bi ujedno i vršio upis članova u komoru i odlučivao kada netko prestaje biti član komore, to ne bi bilo loše rješenje. I zakonom bi možda trebalo definirati upisnik ureda ovlaštenih agronoma, dakle pravnih osoba. Prema članku 25.stavku 2.članstvo prestaje ako se zaposli u tijelima jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, tu mi se u raspravi čini možda bi se moglo dodati i državnu upravu. Zaključak, zakon treba podržati i vjerujem da ćemo do drugog čitanja imat ćemo sigurno dobar zakonski prijedlog. Hvala.
Dražen Đurović, replika.
Da, evo stvarno vrlo kratko. Dali ste mi dobru ideju ako ćemo problem odgovornosti u društvu rješavati formiranjem komora, predlažem da oformimo i komoru političara i da konačno znamo tko od političara za koju političku odluku kriv odnosno odgovoran jel građani stalno neku politiku proganjaju, a nikako da nađu krivca. Ovako oformimo komoru, odluku koju donesemo udarimo pečat i građani će točno znati koga će utužit kasnije i potraživati za štetne političke odluke.
Odgovor na repliku Tomislav Žagar. Neće. Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Štovane kolegice i kolege. Ovo je već postaje zapravo i pravilo i morat ćemo se tako i navići, ne žurim ni na tenis ni nigdje drugdje, dapače drago mi je biti u ovom Domu da zapravo svi naši zakoni koji ruku na srce to smo danas čuli, ovaj zakon je mogao izići prije 10, 15 godina bilo je inicijativa i čini mi se da je netko i pitao tko je sprečavao agronome. Nije bilo sluha politike i resornog ministarstva. Hrvatsko agronomsko društvo je davalo inicijative, poštovani dekani koji su bili kod mene sa tom inicijativom su rekli da je to opetovano više puta ponovljeno da nije bilo sluha. Evo ova Vlada i ovaj ministar i ovo resorno ministarstvo su dali podršku, volio bih da je to napravio netko prije pa ne bi morali danas raspravljati nakon 25 godina samostalnosti o nečemu što je moglo biti davno riješeno. Kao i Zakon o komasaciji koja se nije provodila 25 godina u ovoj državi i slično. Ono što me malo zapravo rastužuje što kada su rasprave o ovim zakonima, najmanje stvari čujemo o predmetnom zakonu. Danas je bilo rasprave o puno više stvari nego stvarno o samom prijedlogu zakona. Ja i moji suradnici smo pomno bilježili i u pravilu imamo nekih 5, 6 primjedbi koje se direktno odnose na zakon, a ovo je ostalo više bila opća rasprava ili politikantsko u nekim dijelovima o poljoprivredi kao o važnom ili jednom od najvažnijim strateških gospodarskih grana u RH. Tu se slažemo i ako je to razlog da svaki puta rasprava u ovom Domu bude ovako duga dapače ja ću ostati ako treba i cijelu noću tu odgovarati na sva pitanja. Probat ću sada vrlo kratko taksativno samo odgovoriti na ovo što stvarno mislim da je važno. Čini mi se da je poštovani kolega Lucić dao dvije primjedbe na članak 17.koji se odnosi na kodeks strukovne etike, njegovo objavljivanje u Narodnim novinama, a ne u Glasniku komore dapače to možemo odmah prihvatiti. Druga primjedba je bila na članak 40.nadzor obavlja ministarstvo, mislim da je tu bila predložena formulacija malo drukčija, očekujem ili od kluba ili od njega osobno prijedlog amandmana pa ćemo raspraviti do drugog čitanja. Kolega Mandić ispred kluba je imao dva prijedloga ili primjedbe na članak 9. zašto 15 članova netko je jučer od kolega, kolega Hrg je to pitao isto, odnosno da li će se to, na koji način će se odnositi skupštini komore se osigurava razmjena zastupljenost članova, njih je 15, nije to ni spolno ni dobno ni na bilo koji način nego vezano za stručno usmjerenje odnosno strukovne razrede, 15 strukovnih razreda i smatramo da u skupštini treba biti iz svakog strukovnog razreda zastupljen po jedan predstavnik zbog uravnoteženog rada samoga tijela skupštine društva. Druga stvar je bila vezana za članak 29. stavak 1. i 2. o obavještavanju vezano za prekršaj kaznene odredbe, tko, kako i šta, to je bilo u izradi samog zakona ali i u Vladinoj proceduri, prijedlog Ureda za zakonodavstvo da bude u toj formulaciji a vezano je zapravo za članak 22. stavak 2. podstavak 5. koji kaže da član komore ne može biti agronom protiv kojeg je pokrenuta istraga odnosno da se vodi kazneni postupak za djela iz članka 23. ovoga zakona. Pa onda trebamo na neki način dobiti informaciju i tako je onda u ovom članku predloženo, usuglašeno. Raduje me izlaganje u ime kluba HDSSB-a kolege Češeka koji je rekao da ipak postoji zakon kojem će dati podršku a i u raspravi ste zbilja bili vrlo konstruktivni sa dosta dobrih ideja. Sve ovisi o odabiru korisnika. Da, moći će kombinirati rekli ste ili javnu savjetodavnu službu ili privatnu savjetodavnu službu koja će biti ili kombinirati jedno ili drugo ili ne koristiti niti jedno, to je najgora kombinacija. Nažalost, dobri primjeri i odličnih novih plantaža i voćnjaka ali i farmi sada koristi vanjske konzultante i to je izbor krajnjeg korisnika. To je usluga koja se plaća na tržištu kroz program ruralnog razvoja ne samo kroz mjeru 1 i 2. Kroz mjeru 1 i 2 smo omogućili da se i naša savjetodavna služba dodatno financira iz sredstava Europske unije ali i po ostalim mjerama kroz onaj tehnički dio pripreme projekata i ostalo će kolege agronomi ali i kao i ostali kolege koji će moći raditi na takvim projektima primjera radi po mjeri 4-1 ili 4-2, 4-1 su ulaganja u materijalnu imovinu, kapitalne investicije u farme, u pogodne, u ostalo će moći u pripremi projekata i ostalog isfinancirati iz sredstava Europske unije. Rumunjska nije baš najsretniji primjer jer bih volio koliko god s … [[Govornik se ne razumije.]] gledamo na Rumunjsku i Bugarsku kao članicu EU 12 koje su ipak ušle prije nas ali vanjska trgovinska bilanca Rumunjske je puno, puno bolja i od nas ali i od nekih starih zapadno europskih zemalja, mislim da je 118% veći izvoz nego uvoz hrane u toj istoj Rumunjskoj. Tako da vjerojatno postoji mogućnost da se i od njih neke dobre prakse i primjeri dobre poljoprivredne prakse implementiraju i kod nas ako su tako uspješni i toliko proizvode i više izvoze nego uvoze. Na članak 9. iz rasprave kolege Hrga sam odgovorio, članak 18., prijedlog dajemo da se uvrsti dodatna suglasnost i Hrvatske poljoprivredne komore ne, to mogu reći ovdje, raspraviti ćemo na tijelu ali ne. Hrvatska poljoprivredna komora znamo kako je osnovana, znamo šta je radila i znamo kako se i financirala. Kada sam spomenuo 10, 12 milijuna obavezne, jer je članstvo bilo obavezno za sve poljoprivrednike u Republici Hrvatskoj a to je bilo 0,5% poticaja koji se nisu smjeli skidati ti poljoprivrednicima. Skidani su bez njihovog znanja, financira ih komora koja je radila prilično netransparentno i ne u interesu tih istih poljoprivrednih proizvođača. Ne vidim razloga da cijene usluga kontrolira ta ista komora. Hvala vam lijepo na svim dobrim prijedlozima, nadam se zapravo da ćemo do idućeg čitanja još dodatno unaprijediti ovaj zakon i da ćemo imati maksimalnu podršku za donošenje jedne strukovne komore koja je unaprijediti hrvatsku poljoprivredu.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasati ćemo naknadno.
Sada prelazimo na odlučivanje o točkama dnevnog reda koje smo raspravili u Hrvatskom saboru. Prijedlog zakona o Hrvatskoj agronomskoj komori, prvo čitanje, P.Z. br. 720. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o Hrvatskoj agronomskoj komori. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagateljici radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim da glasujemo. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 99 za, 14 suzdržanih i ništa protiv donesen predloženi zaključak.
Prelazimo na: 2. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Europske komisije u ime Europske unije i Vlade Republike Hrvatske kojim se mijenja i dopunjuje Višegodišnji sporazum o financiranju 2007.-2012. Sklopljen 4. studenoga 2013., s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 718; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti prijedlog ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina. Izvolite ministre.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice, štovane kolegice i kolege zastupnici. Nastojati ću biti vrlo kratak. Okvirni sporazum sklopljen 2007. godine između Vlade Republike Hrvatske i Komisije Europske zajednice, utvrđena su pravila suradnje u svezi financijske pomoći Europske zajednice Republici Hrvatskoj u provedbi pomoći u okviru IPA-e odnosno instrumenta predpristupne pomoći. Detaljnija pravila suradnje uređena su sporazumom, pravilima za suradnju u vezi s financijskom pomoći Europske komisije Republici Hrvatskoj i provedbe pomoći u okviru komponentu 5 IPARD, instrumenat predpristupne pomoći IPA sklopljen 2008. godine. To je tzv. sektorski sporazum, dok su financije obveze uređene višegodišnjim sporazumom o financiranju. Vlada Republike Hrvatske je 15. svibnja 2014. godine donijela odluku o pokretanju postupka za sklapanje Sporazuma između Europske komisije u ime Europske unije i Vlade Republike Hrvatske kojim se mijenja i dopunjuje višegodišnji Sporazum o financiranju '07.-'12. sklopljen 4. studenog 2013. godine. Na temelju navedeno predmetni sporazum potpisan je 23. lipnja 2014. godine u ime Europske komisije u Briselu ga je potpisao glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj dok ga je u ime Vlade Republike Hrvatske u Zagrebu potpisali ministri financija i poljoprivrede. Sporazumom su u cilju provedbe IPARD programa između Europske komisije i Vlade Republike Hrvatske utvrđene financijske obveze i uvjeti potrebni za dodjelu pomoći Europske unije poljoprivredi i ruralnom razvoju, pravila i postupci u svezi isplate ove pomoći kao i uvjeti pod kojima se upravlja sa ovom pomoći. Osnovni cilj donošenja ovoga zakona je da se za Republiku Hrvatsku dodatno za 2013. godinu odredi osnova za bespovratno korištenje financijskih sredstava u okviru programa IPA, komponenta 5 ruralni razvoj. Ovim sporazumom mijenjaju se dopunjujući godišnji sporazum na način da se mijenja njegov dodatak utvrđivanje financijske obveze Europske unije prema Republici Hrvatskoj za 2013. godinu u iznosu od 27 milijuna i 700 tisuća eura te se mijenjaju financijske obveze Europske unije za 2009. godinu. Sukladno odredbama sektorskog sporazuma i pravila N+3 od inicijalne lokacije za 2009. godinu od 25 milijuna i 800 tisuća eura obustavljeno je 13 milijuna 313 tisuća 258 eura. Sveukupna vrijednost sredstava Europske unije za realizaciju programa IPA komponenta 5-Ruralni razvoj u razdoblju '07.-'13. godina iznosio je 144 milijuna 283 tisuće 680 eura ukupno cijela omotnica. S obzirom na predviđenu dinamiku povlačenja sredstava Europske unije i obvezno učešće u realizaciji Republika Hrvatska treba osigurati 25% ukupno odobrenih sredstava programa u Državnom proračunu Republike Hrvatske na razdjelu Ministarstva poljoprivrede osigurano je u 2014.godini ukupno 250 milijuna kuna, a u projekcijama proračuna za '15. i '16. godini planirano je po svakoj pojedinoj godini ukupan iznos od 280 milijuna kuna. Ovi iznosi znači predstavljaju 25% našeg učešća na 12-ici plus sredstva koja povlačimo iz IPARD-a. Europska unija je svojom notom obavijestila Republiku Hrvatsku da je postupak potvrđivanja sporazuma od strane Europske unije već okončan te će donošenjem ovog zakona po hitnom postupku i njegovim stupanjem na snagu Republika Hrvatska i formalno biti obavezna bez potpisanih sporazuma. Zahvaljujem.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Zvonko Milas. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Pošto sam jedini doista ću skratiti, ali moram par riječi reći. Dakle, ne dvojimo o tome da li ovaj zakonski akt treba prihvatiti ili ne, ali moram nešto reći o čemu sam govorio i prije kad su se donosila izvješća o povlačenju sredstava iz pretpristupnih programa. Dakle, ovako šturo i nepotpuno objašnjenje ne znam zbog čega se moralo podnijet. Dakle pristupili ste nama kao da smo mi ne znam da se samo bavimo IPA projektima ili možda čak da smo djelatnici ili neka tijela koja se bave provedbom ovih programa. Recimo u dijelu u kojem se govori o zakonu, dakle o prijedlogu zakona veli se: do potrebe za ovim izmjenama i dopunama došlo je radi usklađivanja pravila o financiranju predujmom pretpristupne pomoći iz komponente 5-Ruralni razvoj … pravilima, za komponentu 3-Regionalni razvoj, komponentu 4-Razvoj ljudskih resursa. A s druge strane navedeno je da je osnovni cilj donošenja ovog zakona da se odredi osnova za bespovratno korištenje financijskih sredstava koja će se koristiti u okviru programa IPA, komponenta 5-Ruralni razvoj dodatno i za 2013. Pa to je divno, ali da li je sada razlog usklađenje pravila financiranja s drugim komponentama ili je osnovni cilj omogućiti korištenje sredstava i za 2013. Pa vjerojatno je i jedno i drugo, ali razlog, pravi razlog uopće nije sjajan. Dapače, on je tužan. Radi se o tome da sredstva koja su nam dodijeljena ona su vraćena u europski proračun. Zašto? Zato što nisu iskorištena, dakle dana su predujmom od strane Europske komisije, ali pod vodstvom ove Vlade ugovaranje financija eu projekata ide toliko sjajno da se to treba tako prikazati da se apsolutno ne smije istaći, dakle ne smije se vidjeti. Ali sami ste rekli, od iznosa za 2009. moralo se vratit čak 13 milijuna 313 tisuća 250 eura za komponentu ruralnog razvoja. Onda nije ni čudno da su objašnjenja nejasna, a ovaj zakonski akt da li treba prihvatiti, naravno da treba i on bi trebao pomoći spasiti ono što se spasit da i omogućit korištenje sredstava i za 2013. Međutim, ako to treba prihvatiti ali ne možemo prihvatit ovakav način vrludanja Vlade i sve ovo što se događa. Kad pogledamo primjerice u ovom tjednu na web stranici Agencije za plaćanje u poljoprivredi vidi se da je najaktualnija vijest posjeta djelatnika crnogorskog Ministarstva poljoprivrede. Oni su došli spomenutoj agenciji kako bi se obučili upravo raditi u povlačenju sredstava za IPA programe. Pa kad vidimo kako naši rade ovdje pa onda se pita kakvog to smisla ima, da li je to uopće moguće da netko dođe ovdje nešto naučiti. Jer iz ovoga što vidimo Agencije za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju od 2012. ona postavlja svjetski rekord u sporosti. Npr. za natječaj mjera … diversifikacija, koji je raspisan još u kolovozu 2012., do konca 2013. nije bio ugovoren niti jedan projekt, a agencija je bila dužna izdati odluke u roku manjem od 100 dana. Stoga što govorit dalje? Stanje nije puno bolje ni u drugim mjerama. I to usporeno ugovaranje i dovelo je do odustajanja velikog broja korisnika i to dovodi do gubitka eu sredstava. Na koncu, na kraju 2013. mi nismo smjeli izgubit niti eura, a tada nam se oduzelo 7 milijuna eura što je bilo razvidno u izvješću o pretpristupnim programima lipanj-prosinac 2013. Na koncu i kraj 2014. vjerojatno ćemo dočekat s još većim gubitkom. Dakle to su sredstva IPARD-a koja su ionako mala, a već imamo tu i Fond za ruralni razvoj i 330 milijuna eura u 2014. i pitanje je na koji će ih način Vlada iskoristiti, da li to uopće itko zna. Stanje je blago rečeno zastrašujuće. Prigovaraju nam da smo ekonomija u Europskoj uniji koja najgore se snalazi, ne idemo van iz krize, dapače, a sredstva se ne iskorištavaju nego se vraćaju. Pa nije mi jasno da li to doista nitko ne vidi, da li je to zaista toliko nezanimljivo i to više doista nisu samo prigovori iz oporbe koji se uvijek može reći kako vi kažete politikantstvo ili nešto slično. Ne, ovo je zaista objektivno i ovo je stvarnost. I ukoliko se doista ne probudimo dogodit će se da će u sustavu eu fondova ostavit se takve posljedice koje se godinama neće moći sanirat, a morate priznati da nasljeđe koje ste dobili od prethodne Vlade što se tiče eu fondova ipak nije bilo tako loše. Hvala lijepo.
Završno, ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Nadao sam se da zapravo ovaj zakon i neće imat raspravu, ako će imat nisam očekivao da će doći sa desne strane govornice, od poštovanog zastupnika Milasa, ali evo koristim priliku u završnoj riječi neke stvari onda dodatno objasniti jer ovo su nažalost podaci koji nisu dobri ali koji se odnose na prethodno razdoblje. Pa da pojasnim onda ako govorimo o iskorištenju IPARD-a. On je kako je rečeno u uvodu od 7 do 13 pravilo N+3, znači nulta godina plus tri iduće godine. Pa ću napomenuti da smo u 2010. i jedanaestoj godini povukli 1,07% odnosno od raspoloživih 51 milijun eura vaša Vlada je iskoristila samo 276 145 eura. Povrat u te dvije godine sami ćemo izračunati od ukupnog iznosa povukli smo ovaj dio. 2012. godine 48, ispod 48 i pol posto. Prva godina kada sam bio ministar i vodio sustav, kada sam radio preustroj, organizaciju Agencije za plaćanje za koju čujemo danas više od gospodina Hrga kojeg više tu nema velikih primjedbi je između ostalog i zaslužna za podizanje i za veću ažurnost i brzinu u obradi predmeta i za povlačenje ipak 12 milijuna 486 tisuća eura, odnosno povrat od 13 milijuna na šta se odnosi ovaj zakon. U 2013. godini iskorištenje je već gotovo 72% toga fonda. U ovoj godini i u preostalim godinama do kraja korištenja IPARD sredstava ćemo dići na 100%. Na IPARD-u smo se trebali, a prije toga na SAPARD-u kao pretpristupnim fondovima vježbati trenirati, učiti kako se pišu projekti, kako se koriste europska sredstva i pripremit se za sve ove fondove koje imamo. Vidimo koliko su to bili dobri rezultati vaše Vlade, a koliko su još uvijek ja kao resorni ministar sam nezadovoljan sa dvanaestom i trinaestom, ali su bili ipak priznat ćete jer matematika je egzaktna nauka koja govori u brojkama koliki je to bio skok u iskorištenju tih istih pretpristupnih fondova. Kažem još jednom, IPARD je za nas završen. Sve projekte koje još imamo obrađujemo. Iskorištenje bi trebalo biti u zadnje dvije godine i sto posto. Imamo u zadnje vrijeme primjere s obzirom da poduzetnici čak povlače svoje projekte jer su ograničavajući i limitirajući u odnosu na sredstva koja su na raspolaganju u programu ruralnog razvoja. Čekaju prve natječaje u programu ruralnog razvoja 332 milijuna eura. Prvi natječaji po mjeri pet dva su već raspisani, već u tijeku. Po mjerama četiri jedan i četiri dva su u pripremi. U 12 mjesecu će i prije formalnog prihvaćanja od strane, programa od strane Komisije biti objavljeni i siguran sam da će realizacija odnosno iskorištenje biti puno veće iako govorimo o 12 do 13 puta više sredstava nego na IPARD-u a nismo bili pripremljeni i sposobni iskoristiti ni tih 25, 26 milijuna koji su nam bili na raspolaganju. Cijeli sustav radi i agencija koju prozivate vrlo sarkastično je kolega Hrg govorio o novom zaposlenju sto i nešto ljudi. Pa jedan od uvjeta, 249 blokirajućih nalaza prilikom akreditacije Agencije za plaćanje sam dobio od stranih revizora, a da nismo akreditirali Agenciju za plaćanje ne bi mogli povući ni euro, ni euro ne po projektima samo za ruralni razvoj nego i za direktne potpore. A ove godine smo 720 milijuna kuna povukli iz proračuna Europske unije samo za izravne potpore, a još nekih dodatnih 200 do 300 milijuna što za vinsku omotnicu, što za IPARD, što za ostale projekte koje smo, shema školskog voća koje smo povlačili. Agencija za poljoprivredu, za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju morala biti akreditirana. Imala je 20 milijuna veći proračun, 500 zaposlenih i 249 blokirajućih nalaza. Jedan od blokirajućih nalaza nedovoljni ljudski kapaciteti, obučenost, nedostatnost prostorija, programa, neprilagođenost procedura. Sve smo do jednog ih morali riješiti. Radili smo šest do devet mjeseci dok nismo sve nalaze visokog, srednjeg i malog rizika otklonili. Onda smo mogli dobiti privremenu akreditaciju, a nakon godinu dana i punu akreditaciju. Naša agencija ima, radi, uvijek može bit bolja. Ako treba zaposlit ću još 100 ljudi da rade na tim projektima, da vode projekte, da njihova reakcija kontrole, provjere, izdavanja rješenja bude što veća, da ovih 332 milijuna imamo u što većem dijelu povučeno. Ne 107% kako je to bilo desete i jedanaeste godine. Hvala lijepa.
Zvonko Milas, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa gospodine ministre, ne znam zašto ste vi dobili dojam da netko napada vas ili agenciju i da govori. Ja sam samo rekao da mi uopće nije jasno zašto jasno i transparentno, dakle vi ste ovo postavili otprilike kao da se svi bave samo IPA programima pogotovo u javnosti. Zašto se javno ne kaže, dakle zato što nismo potrošili novce moramo ići u izmjene i dopune ovoga zakona. Ništa drugo. Moramo sporazum promijeniti, da to svima bude jasno. A o tome da li je agencija dobra ili loša, ja ne znam, ja ne radim tamo. Ja samo čitam i to vrlo teško se snalazim, moram biti iskren. Jer je to toliko sve zamagljeno, ali uspijem pročitati ponavljam da od kolovoza 2012. do konca 2013. ništa nije napravljeno po natječaju recimo mjere 302. Ne znam da li uopće znate za to. Nadalje, zaposlite vi ljude. Ali zašto ne zaposlite, pa 250000 ima u javnoj upravi. Zar ne mislite da bi ih mogli prekvalificirati. I to je jedna od poruka bila Europske komisije. Zašto ih zapošljavate? Zašto dovodite nove ljude koje trebate? Mislim da bi vam lakše bilo ove educirati. I da završim. Ja uopće nisam išao govoriti koja Vlada prije, koja poslije. Htio sam samo reći da Vlada koja je bila prije ipak je ostavila stanje kakvo takvo. Da nije započela projekt, pa ne bi vi imali što potpisivati, ne bi imali kakve rezultate ubirati. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem potpredsjednice. Bit ću kratak. Ma ono što se poštovani kolega mogu sa vama složiti mislim da dijelimo isto mišljenje i isto nezadovoljstvo sa slabim ili niskim nivoom korištenja sredstava koja su nam bila na raspolaganju. Danas sam rekao 5 milijardi kuna smo potrošili iz državnog proračuna za kapitalne potpore, za razno razne programe koje smo financirali iz državnog proračuna, a s druge strane su nam desetci miliona eura prolazili kroz prste. Nivo iskorištenja fondova moramo podići pogotovo iz svega onoga što je sad ispred nas. Vaša rasprava mi je bila previše kritična i zbog toga sam tako reagirao, ako je usmjerena na to da ne možemo biti zadovoljni i da nismo zadovoljni s iskorištenjem kako prethodne Vlade tako ni ove dvije godine prve moje, tu se slažem. Ali još jednom kažem 1,07% u dvije godine ste imali iskorištenje. Ja sam u ovoj godini digao na 40 i nešto posto, u prošloj godini, u godini na koju se odnosi izmjena ovoga zakona na 70-ak posto u prošloj godini. A u ovoj godini će rezultati biti bolji. I nisam zadovoljan. Hvala vam lijepo.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Europske komisije u ime EU i Vlade RH kojim se mijenja i dopunjuje višegodišnji sporazum o financiranju 2007. - 2012. sklopljen 04. studenog 2013., hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 718. Rasprava o konačnom prijedlogu je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujemo. Hvala lijepa. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi zakon donesen jednoglasno sa 112 glasova za u tekstu kako ga je predložila Vlada RH.
I još ćemo danas odraditi - prijedlog Zakona o pogrebničkoj djelatnosti, prvo čitanje, P.Z.E. br. 733; Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo i Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici, a uvodno će prijedlog zakona obrazložiti ministar poduzetništva i obrta Gordan Maras. Izvolite ministre.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice, dame i gospodo zastupnici. Danas evo imamo prvo čitanje nacrta prijedloga, odnosno Zakona o pogrebničkoj djelatnosti kojeg je Vlada usvojila na sjednici 30. listopada ove godine i koji regulira dosada jedno područje koje je bilo isključivo definirano kao komunalna djelatnost i to je možda najveća promjena u odnosu na što je bilo dosada. Ono je bilo regulirano zakonom koji regulira komunalne djelatnosti, a ipak smatramo i standard je u EU da jedan dio poslova koji se obavljaju u sklopu pogrebničkih djelatnosti može biti na tržištu i zaslužuje da se sa njime ja bih rekao i regulira i da ga regulira jedan poseban zakon. Kada govorimo u Hrvatskoj dobro je znati otprilike kakva je situacija sada. Znači mi imamo godišnje 50-ak tisuća pogreba i imamo otprilike 350 pogrebnika koji se pretežito bave tom djelatnosti, znači poduzetnika, i od grada do grada, od jedinice lokalne samouprave do jedinice lokalne samouprave je to drugačije regulirano. Negdje komunalna društva obavljaju isključivo tu djelatnost, negdje su raspisale koncesije. Primjerice u Zagrebu ima 30-ak poduzetnika pravo znači obavljati pogrebničke djelatnosti tako da nemamo jednu ujednačenu praksu i imamo nešto što nekada i nije regulirano nego se samo obavljanje djelatnosti izvlači iz prakse. Znači, nije niti zakonom gdje se reguliraju komunalne djelatnosti definirano što primjerice ukoliko osoba koja je preminula u jednom gradu gdje netko nema koncesiju kad prevozi u drugi grad gdje netko može opet nemat koncesiju ili imati koncesiju znači korisnici usluga dosta često naravno u tim trenucima ni ne razmišljaju o tome ali nama je u interesu da ljudi imaju dostupnu uslugu pod naravno najvišim mogućim standardima na teritoriju RH svagdje istu. Rekao sam koliko je otprilike pogreba godišnje u Hrvatskoj, procjena toga tržišta usluga je isto tako preko 500 milijuna kuna. To govorim samo da vidite koliko komunalna poduzeća odrade tih usluga, a koliko odrade poduzetnici. Znači, već u ovom trenutku 52% usluga odrade komunalna poduzeća, a 48% poduzetnici, ovih 350 ljudi. Što znači da već i sada postoji dobra praksa i kvaliteta i stvari funkcioniraju naravno i u privatnom sektoru i nije nužno to smatrati komunalnom djelatnosti. I zato smo pokušali odvojiti jedan dio poslova vezanih uz pogrebničku djelatnost od onoga što se sada smatra komunalnom djelatnošću, a to je isključivo vezano uz prijevoz osobe preminule. Znači, kada govorimo o održavanju groblja, kada govorimo o ukopima to i dalje ostaje naravno u nadležnosti jedinica lokalne samouprave i to je samo po sebi jasno da je komunalna djelatnost. Ovo ne, naravno prakse su takve i u zemljama EU. Da je već postojala dvojba i da se ova rasprava već vodi ja bih rekao više od 10-ak godina govori o tome da je ovaj Sabor već raspravljao i dobio je zahtjev za vjerodostojno tumačenje što je to komunalna djelatnost i on je 13.12.2002. godine zauzeo stav da je sve do znači trenutka ili granice groblja ukopa komunalna djelatnost a da se prijevoz i druge stvari mogu izuzeti iz toga i da bi se trebale izuzeti iz toga. Zakon sam po sebi nije dugačak ali po meni ja bih rekao definira određene stvari koje su ljudima bitne. Što je to prvenstveno pogrebnička djelatnost, što pogrebnici mogu obavljati, s kojim se djelatnostima i što mogu organizirati i na koji način to obavljati. Sa jedne strane imamo jednu novinu koja se javlja, a to je osiguranje od potencijalnih šteta koje mogu nastati u cijelom postupku pogreba i s te strane od sada pa nadalje kada se ovaj zakon donese svaki pogrebnik će morati imati osiguranu svotu za potencijalnu štetu prema korisnicima usluga. Tako da i sa te strane štitimo obitelji preminulih kako bi imali ja bih rekao na neki način najkvalitetniju moguću uslugu. Ja vam neću sad čitati što se sve smatra pogrebničkom djelatnosti, tu je naravno najbitnija stvar prijevoz i organizacija pogreba. Također, postoji nešto što u Hrvatskoj zahtijeva možda i privatnu inicijativu s obzirom da jedinice lokalne samouprave to nisu napravile u dovoljnoj mjeri. Znači, mi u Hrvatskoj imamo samo jedan krematorij, a potrebe su puno veće od toga. Primjerice Slovenija ima 3 krematorija koja je duplo manja od Hrvatske i dva su u privatnoj inicijativi, jedno je javno privatno partnerstvo jedno je sama privatna inicijativa nekoliko pogrebnika. Znači i s te strane ovaj zakon definira da je moguće i na taj način organizirati mjesto za kremiranje umrle osobe ali izvan groblja pošto smo rekli da je komunalna djelatnost isključivo vezana za groblje odnosno za mjesto gdje se vrši ukop. Ono što se također postavlja pitanje, šta dosta ljudi misle da će ovaj zakon ne znam što pretjerano liberalizirati i da će se dovesti do nekvalitetne usluge odnosno da će ljudi prilikom prijevoza nemati određene preduvjete da zbirnu preminulu osobu do trenutka kada ode na groblje smo otklonili sa rješenjem o ispunjavanju uvjeta za obavljanje pogrebne djelatnosti koje su dosta rigorozne i koje naravno uz registraciju i potvrdu da ste osposobljeni za to i da imate prostor, da imate adekvatno vozilo itd. govori da morate imati rješenje o ispunjavanju minimalno tehničkih, sanitarnih i drugih uvjeta prostora što znači da ne možete de facto preuzeti umrlu osobu a nemati adekvatan prostor ukoliko ne ide direktno na groblje na pogreb ako se desi da to bude dan, dva ili tri poslije. Znači imao sa te strane dosta rigorozne uvjete i ja sam uvjeren da će oni biti čak i stroži nego što su u ovom trenutku za određene osobe koje obavljaju pogrebničke djelatnosti a rekao sam njih je već ukupno na tržištu 48%. Znači potreban nam je ovaj zakon i da ne izuzimamo ja bih rekao ovaj prijevoz iz komunalnih usluga zbog toga kako bi imali što veću kvalitetu prema obiteljima preminulih osoba i kako bi taj posao mogli obavljati najbolje što se može. Ja imam tu naravno pregled određenih gradova, znači imamo praksu u Hrvatskoj gdje sada trenutno gradovi neki i općine daju koncesije, neki ne daju, neki imaju komunalna poduzeća koja to isključivo obavljaju. Moram reći da su prakse neujednačene, da imate gradova poput primjerice Rijeke, Pule koji nemaju niti jednu koncesiju na području svojeg grada a imate neke koje uopće ne obavljaju te djelatnosti, znači njihova komunalna poduzeća ne obavljaju nego isključivo to rade pogrebnici. Znači iz te prakse se vidi da je moguće i potrebno definirati to zakonom i da je moguće da to poduzetnici odnosno oni koji obavljaju pogrebničke djelatnosti rade na teritoriji cijele Republike Hrvatske, ne vidim zbog čega praksa u Zagrebu ili u nekom drugom velikom gradu, Splitu ne bi bila identična primjerice u Rijeci ili Puli. Znači to je nešto šta želimo ujednačiti jer ljudi kada osoba premine obitelji žele imati najdostupniju, najkvalitetniju moguću uslugu, a sa druge strane tržište koje ja sam uvjeren da će dovesti do spuštanja određenih cijena ma da to naravno u tim trenutcima nije ljudima presudno, ali nije nebitno i da na taj način pokušamo olakšati ljudima s obzirom na trenutak u kojem se nalaze. S obzirom da je ovo prvi, prvo čitanje zakona ono će ići naravno u još jedno. Naša intencija je da nakon ove rasprave odmah sutra uputimo na temelju sugestija i Parlamenta u drugo čitanje, odnosno na mišljenja ministarstvima kako bi do 15.12. imali zakon usvojen i kako bi to riješili, ovo područje riješili nakon rekao sam petnaestak godina rasprava. Inicijative koju su već ovdje bile, neki su kolege koji su i sada u Parlamentu te zakone predlagali još 2005. i 2006., tada to nije prolazilo kod tadašnje Vlade. Ali mislim da ne postoji nikakav razlog da to područje ne reguliramo i da na kraju imamo jedan kvalitetan zakon na interes naravno najviše naših građana ali i jedinica lokalne samouprave. Hvala vam lijepo, evo i stojim na raspolaganju.
Hvala. Ante Babić replika.
Hvala vam lijepa. Evo poštovani gospodine ministre, pozorno sam slušao ono što ste govorili i vidim i u izvješću provedenom savjetovanju sa zainteresiranom javnošću određene primjedbe koje su prihvaćene ali i ovom zakonom se zapravo prenosi ova direktiva 123 o uslugama o unutarnjem tržištu. Međutim, reći ću vam kao načelnik jedne općine primjer iz prakse. Prvo ne znam i ne razumijem kako neko nema koncesiju na koji način obavlja tu pogrebnu djelatnosti ukoliko nema trgovačko poduzeće? Mi smo migurativan kraj i jako puno ljudi kod nas živi u prekooceanskim zemljama i u zemljama zapadne Europe. S obzirom da smo danas članica EU i nama su, reći ću vam dva primjera koja su se nama dogodila. Znači mi smo kod dobivene pošte u općini dobili smo i urnu. Međutim, ne poznamo osobu, nemamo kroz taj očevidnik ne znamo o kome se radi. Zašto bi općina trebala dobiti urnu, recimo a ne neko pogrebno poduzeće. S druge strane spletom okolnosti se radilo o Njemačkoj pa sam zvao i rekao sam zašto ste poslali to nama. Onda su oni rekli da jedinice lokalne samouprave po tome zakonu skrbe o grobljima pa bismo mi trebali dati potvrdu da se ta urna može pokopati u tom grobu i da su zbog toga oni poslali nama tu urnu. Ali mi nismo znali što napraviti, mi smo morali sami organizirati taj sprovod. Pa bi možda s obzirom da ste govorilo o pogrebničkim djelatnostima po članku 8. možda trebalo provjeriti, ne znam je li to nužno treba unijeti u zakon ali bi recimo trebalo provjeriti i takve stvari. Mi nismo znali tada u tom trenutku o kojoj se osobi radi ali smo dobili urnu kao jedinica lokalne samouprave. Umjesto možda da tu urnu dobije pogrebno poduzeće, a ne mi. Možda evo razmislite o tome kao jedna primjer iz prakse. Hvala.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba Nezavisnih zastupnika Linića, Vukšića i Hodžića kolega Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Odmah na početku klub neće podržati prijedlog zakona. Uvijek znamo reći da najveći problem zakona su loša uvodna obrazloženja i onda pogledajte uvodno obrazloženje za ovaj zakon. Tvrdi se da se Zakon o komunalnom gospodarstvu jednostavno, stotine pogrebnih poduzeća koji su inače prije toga obavljali djelatnost, najedanput ostalo bez posla. To je prva konstatacija. Onda druga konstatacija je da negdje 2002. je Sabor donio određeno tumačenje da bi i prijevoz pokojnika mogla biti komercijalna djelatnost. To je navedeno u dokumentu. Onda se utvrđuje da je jednostavno potrebno riješiti prijevoz, da nije komunalna djelatnost i u biti vidite da zakon samo se okreće prema prijevozu i rješavanje prijevoza pokojnika. I naravno onda se poziva direktivu da smo u suprotnosti sa europskom direktivom i naravno, najgori su zaključci u uvodnom izlaganju koji govore da pogrebne djelatnosti su … jedinicama lokalne samouprave organizirane suprotno načelima poštene tržišne utakmice i slobodnog tržišta. U isto vrijeme poduzetnici koji posluju na tim tržištima ulažu vlastita sredstva, imaju nelojalnu konkurenciju u komunalnom društvu i da ne čitam dalje. Ja pretpostavljam da je to i ovako uvodno obrazloženje bilo krivo, da su pojedini naši odbori jednoglasno se suglasili sa prijedlogom zakona jer tako piše u uvodu. Pa izvinite, stanje je i činjenica nešto drugačija. Pa dozvolite da ja unesem argumente, nisu moji. Udruge gradova, to je jedno udruženje onih koji odgovaraju za ovu djelatnost, su poslali ministru prijedlog da povuče zakon, da zakon nije kvalitetno napisan. Iznijeli su u tom dokumentu i svoje argumente, ali kao što vidite u ovom uvodnom obrazloženju toga nemamo. Pa vratimo se na ono osnovno, što je to javna služba ili komunalna djelatnost u pogrebnim uslugama? Samo tri stvari, upravljanje grobljima, krematorijima i prijevoz pokojnika. Samo su to javne službe, ništa drugo nije komunalna djelatnost. Sve drugo je tržišna djelatnost. Sve drugo. Znači, ovdje smo hrvatskim propisima utvrdili interes, javni interes da nam je stalo do toga kako se upravlja grobljima, kako se upravlja krematorijima i kako se upravlja postupkom prijevoza pokojnika i ocijenili smo da je to komunalna djelatnost i nismo zabranili privatnicima da radi. Rekli smo da prijevoz ako nema lokalna samouprava komunalnu organizaciju, može raspisati koncesiju i dati privatniku. Pa imate masu jedinica lokalnih samouprava koje su raspisali i privatnici su dobili koncesiju i prijevoze pokojnike. Znači, mi imamo točnu podjelu što je to komunalna djelatnost i po tome smo posložili svu zakonodavnu regulativu. Nama sada Ministarstvo obrta i poduzetništva, što predlaže? Da prijevoz ne bude više javni interes. E pa sada da vidimo te argumente koji iznose udruge gradova, zašto to nije dobro. Pa počnimo od toga da je stotine poduzetnika sa donošenjem Zakona o komunalnom gospodarstvu izgubilo posao. E pa onda se vratimo na činjenice. Gdje su bili pokojnici? U garažama, u kuhinjama, u ostavama. Da, tu se nalazimo. Gubili smo evidenciju tko je umro, kad je umro, kako je umro. Da, totalni nered je bio. Prijevoz u raspadnutom automobilu je bio, u svemu. Da, to je bilo sve prije nego je donesem Zakon o komunalnom gospodarstvu. Nakon toga najedanputa drugo stanje. Pa ajmo danas reći o tom stanju, kako to rade jedinice lokalne samouprave? Da li možete čitati možda da se neodgovorno ponašalo prema pokojniku, prema obitelji pokojnika? Da imamo nenormalne cijene na grobljima, na uslugama? Oni koji su komunalna djelatnost. Ne, toga nećete pročitati. Još ćete naći da inspekcije pronađu pokojeg pokojnika u garaži, to ćete pronaći, pored vrlo jasnih podataka da to nije dozvoljena djelatnost, da je to zabranjena djelatnost ako nemate koncesije. I tu je sada sukob. Zakon o komunalnom gospodarstvu ne rješava Ministarstvo obrta i poduzetništva. I ostaje pitanje da li hoćemo zadržati komunalnu djelatnost za one djelatnosti koje smo rekli. Ovdje se navodi suprotno od direktive. Nije istina. U ovoj godini Slovenski parlament je ponovo potvrdio da je komunalna djelatnost prijevoz pokojnika i da to nije u suprotnosti sa direktivom EU. Mađarska koja je prije nekoliko godina postupila suprotno pa je pustila da to bude tržna djelatnost, sada se vraća ponovo na to da ne bude tržna djelatnost radi toga što ne može kontrolirati što se sve događa. I sad dolazimo na ono osnovno, pa gospodo, kod nas je prijevoz manje-više koncesijska djelatnost. Auto taxi službe, što slobodno može svatko se baviti taxi službom? Ne, mora imati koncesiju. Što to znači? Mi živi koji se znamo braniti, znamo se očuvati od prijevara, mi smo zaštićeni, to mora biti javna djelatnost, raspisana koncesija, odlučuje lokalna samouprava, a za pokojnika ne, ne treba. S njim nek' se ponašaju kako god hoće, on ionako ne zna što trpi, a to što iskorištavamo obitelj koja je u tugi pa ni ne zna što se događa, to ne želimo štititi. Prijevoz u … prijevozu, morskom prijevozu, sve je to koncesionirana djelatnost, ali na pogrebni prijevoz ne želimo koncesiju. Da li vi to razumijete? Ja to ne razumijem. Zašto to ne razumijem, jel kada idem na groblja pogledajte milijune i milijune u spomenicima, znači da obiteljima itekako stalo do dostojanstva u takvim djelatnostima. U ovom dokumentu ne piše da jedinice lokalne samouprave nedostojanstveno to obavljaju. Nije istina. Donesli smo niz pratećih akata i dokumenata, niz pratećih pa očevidnike i sve ostalo da jednostavno pokažemo da smo zemlja kojima je stalo do toga da se brinemo o tome što se će događati sa obitelji i sa pokojnikom i sada to želimo ponovo … Znate, je bilo je tumačenje da bi mogla biti to i tržišna djelatnost, ali inicijativa da se taj zakon progura u Sabor svi saborski odbori su u 6.sazivu odbili tu djelatnost i ocijenili da se ne smije dozvoliti da prijevoz bude komercijalna djelatnost, ne smije. Jel ako žive ljude prevozimo na bazi javnih ovlasti, koncesija koji je problem da mi koji držimo do pogreba, koji držimo do pokojnika itekako ulažemo u novce u groblje i sve to ne želimo. Čak se Udruga poslodavaca koja je bila nezadovoljna tim rješenjima obratila Ustavnom sudu RH. I zamislite Ustavni sud ih je odbio i rekao da RH ima pravo utvrditi da je to javni interes, komunalna djelatnost i da onda se mora postupati po Zakonu o komunalnoj djelatnosti, koncesija, natječajna koncesija i sve. Prema tome ako zaista ocjenjujemo da je stanje kod gradova i općina tragično, da su neodgovorni u svemu tome o.k. onda molim promjenu ovog ovdje obrazloženja pa da zaista vidimo da li je to tako, ali vidjet ćete da nije. Da jedinice lokalne samouprave enormne novce ulaže u groblje, u mrtvačnice, u frižidere i da itekako joj je stalo da ono što građani Hrvatske osjeća prema ja bih rekao činu pokopa da jednostavno jedinice lokalne samouprave itekako se dokažu da su odgovorne. Prema tome nećemo valjda jedan ili dva neodgovorna jedinica koja nije raspisala natječaj po njima sada to gurati u privatnu djelatnost u tržnu djelatnost. Prema tome, mi smatramo u klubu da ne bi trebalo u tom dijelu … onda nam je pitanje da li nam treba zakon. Može, može. Zašto? Jel vrlo jasno je tijela koja su nadležna za konkurentno znači Ustavni sud ne spori da imamo pravo to utvrditi. A komisija, Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja je jasno napisala da vrlo moramo odvojiti tržnu djelatnost od komunalne i rekla je tržna djelatnost su, tekstilne garniture, ljesovi, oprema, odar, cvijeće, obitelji i osmrtnice, nadgrobna obilježja, tiskanja, sjećanja, njega, pranje, šminkanje to je sve komercijalna djelatnost to nije komunalna djelatnost i zato mi tu imamo nedvosmisleno konkurenciju. Mi ne bi to trebali mijenjati. Ako ministar hoće taj dio regulirati iako ja to ne vidim, to nema potrebe, tu nema nikakvih posebnih pravila jel nama je bitno da imamo frižider, da imamo odgovorne prijevoznike koji imaju automobile i sve ono što udovoljavaju, a komunalne djelatnosti su to strogo propisale, ja bih rekao koncesijska natjecanja su to strogo regulirala. Ako to želite regulirati nije problem, ali ako opet vraćamo priču i evidentno je da imamo puno onih koji žele bez ikakvih kontrola raditi na prijevozu pokojnika, ono što su radili prije nego je došao do Zakona o komunalnoj djelatnosti. Ali zamislite Udruga gradova jasno to ističe, pruža argumente, a ministar neće da iskomunicira taj dio i ne shvati koliko je ozbiljnost da ubacujemo tržišne elemente kod prijevoza pokojnika jel tu počinje pogreb, tu počinje najveća odgovornost da ne prevarimo obitelj koja je ožalošćena i da ne ispod dostojanstva se ne bavimo sa tom djelatnošću. Neću govoriti da je u prvom konceptu bilo da na groblju mogu i privatnici kopati. Sada zamislite, grad mora urediti, uložiti, ovo, ono, svako može kopati, da i to je bilo razmišljanje, totalna liberalizacija. Zato ja smatram da ovaj zakon ni u prvom čitanju nije spreman i da ga treba vratiti i da ministar treba iskomunicirati to i sa ministrom gospodarstva koji je odgovoran za komunalnu djelatnost ali i sa Udrugom gradova i probati vidjeti gdje su njihove slabosti ako uopće postoje. Jel ja moram reći ja ih ne primjećujem ni u medijima, ni u novinama, ni u izvješćima ovog Hrvatskog sabora. I ako to tako bude onda ćete vidjeti da će se postaviti i upitnost da li je potrebno otvoriti raspravu o ovom zakonu. Ne bih se uopće zadržavao na člancima jel mislim da nije potrebno ulaziti jel ovdje se vraćamo na to da li iz ovog obrazloženja možemo shvatiti da je neophodno donijeti ovaj zakon i da li je opet osnovna rasprava da li je prijevoz pokojnika tržna djelatnost ili komunalna. I to je razlog da ne bi trebao ovaj zakon u drugo čitanje. Hvala.
Prelazimo na replike. Prvi poštovani Zlatko Tušak.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Linić, kada ste se osvrnuli na Udruge gradova, je istina oni jesu dostavili jedan materijal, ali postavljam jedno određeno pitanje, a vi mi odgovorite. Zašto Udruga gradova se nije uključila u javnu raspravu? Zašto kada se kreirao zakon nije na osnovu argumenata izneslo nešto pa da onda dođemo do određenog rješenja? Zašto je Udruga gradova sada prije donošenje samog zakona uputila ovaj materijal? A reći ću vam i nešto drugo kada su u pitanju koncesije. Imali smo slučajeva kada su određene jedinice lokalne samouprave dale koncesiju ali onda se po isteku koncesija ukinuli koncesije i povećali su cijenu usluge po tri puta veće nego što su ih radili koncesionari. Evo to je onaj drugi dio paradoksa o kojem govorimo kako se unutar toga odnosimo jer sam dio zakona na tržištu će se pokazati tko je jeftiniji a tko nije jeftiniji. A s druge strane nije sporno kada je u pitanju upravljanje grobljem, to je u ingerenciji lokalne samouprave i o tome treba voditi računa, za to prima i određenu naknadu.
Na repliku odgovara Slavko Linić.
Ja sam se pripremio za ovu raspravu, imam vrlo jasne stavove udruge gradova napisane od 6. studenog koji su poslani. Ja se držim onoga što je. Zašto su ili nisu u raspravama ne zanima me, imam njihove argumente. Ali idemo na onu osnovnu stvar, izvinite ja ću pokojnika voziti u Fići iz '60.-tih godina i to bez krova, biti ću najjeftiniji, biti ću najjeftiniji. Prema tome da li vi znate što je to tržna djelatnost? Priča o tome da će biti propisana zakonom, pa koja je to razlika onda od komunalne djelatnosti? Kako od tržne ekonomije će sada ministar propisivati da ja ne smijem voziti u Fići nego u Mercedesu. Hoće li to ministar propisati? Je li to tržno? Pa nije to tržno ljudi moji, nije to sloboda tržišta ako ministar propisuje u kakvom ću ja automobili voziti. Ili obrnuto da li ću ga držati u garaži kada umre i uzmem ga obitelji pa ću ga metnuti u garažu. Kao što se događalo i danas se događa jel netko nezakonito i neovlašteno radi. I nalazi ih inspekcija u tome. Pa nije to djelatnost koju možemo dozvoliti. Nije. I zato se govori o tome da to moraju biti javni natječaji, moraju biti … [[Govornik se ne razumije.]] Neću ja reći da nema takvih neodgovornih jedinica lokalnih samouprava gdje netko zloupotrjebljava. Pa čujte ja očekujem da na izborima će izgubiti vlast jer većina jedinica lokalne samouprave je odgovorna prema tom poslu i nema, komunalnim djelatnostima koje imate gdje imaju vlastito trgovačko društvo nisu najskuplji. Nisu, vode odgovorno svoju politiku. A vi znate što je komunalno društvo, to društvo polaže i račune svojim gradskim vijećima, općinskim vijećima o svojim bilancama. I zato ja smatram analizirajmo stanje kako se to radi ali ne na bazi pojedinih slučajeva.
Druga replika poštovani Tomislav Klarić.
Kolega Linić za razliku od gospodina Tušaka ja se u potpunosti slažem s ovim što ste govorili i ovaj zakon je totalno nepotreban. I kada se spominje udruga gradova ona se je uključila upravo sa ovim o čemu ste vi govorili a opet obrazloženje samog zakona kada se spominje 2002., 2004. godina mi koji smo na terenu operativno se susretali sa tim što se događalo od prije 2002. tada je bio totalan nered po svim grobljima, u svim jedinicama lokalne samouprave naročito onim manjim. Tek 2004. nadopunjenim zakonom se uveo nekakav red i sve ove godine se red postepeno vodi i sve su bolje situacije. Ali ovakva argumentacija u onom dijelu gdje spominjete da je to direktiva komunalna djelatnost je ustavna kategorija i u ovom dijelu je propisana u članku 129. Ustava. A direktiva u članku 2. točki 2 propisuje na koje se djelatnosti ona primjenjuje. I ovo vam je netočno da se pozivate na ovu direktivu jer ona o tome uopće ne govori. Jer ona upravo u ovom članku 2. govori da se ista ne primjenjuje za usluge od općeg interesa a ovo je upravo to.
Na repliku ogovara Slavko Linić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Prema tome, to je bit što je javna djelatnost. Direktiva ne dira i ne traži konkurentnost i tržišno poslovanje ili tržnu konkurenciju tamo gdje imamo javnu ovlast. E sada ja pitam, ljudi moji u taksi službama gdje prevozimo žive ljude, pa mene neće taksista tako lako … [[Govornik se ne razumije.]] tamo imamo javnu djelatnost, nadležnost lokalne samouprave i na natječaju možete dobiti pravo da se bavite taksi službom. Tamo gdje prevozimo pokojnika gdje je posebna situacija, to je umrla osoba a obitelj najmanje razmišlja što se oko nje događa pogotovo ako je mlađa osoba. I sada mi smatramo ne, tu ne treba javna ovlast, to vam može raditi tko god hoće, tko god hoće. Tražimo tržišno natjecanje, a dajte mi elemente ono što ja tražim, ako su zaista usluge gradova i općina u prijevozu ili svih tih koncesionara prevelike, ako su prevelike onda možemo reći da je potrebno. Zašto? Jer su nerazumne gradovi i općine, to u uvodu nemamo napisano. U stvarnim činjenicama znamo da to nije istina, da to nisu nekonkurentne cijene. Da se na pogrebima i pogotovo prijevozu pokojnika ne odere koža, ne odere. I da imamo sve više i više reda. I zato mi smatramo da to treba i nadalje ostati javni interes i odgovornost. Odgovornost države kroz jedinice lokalne samouprave da ta djelatnost bude onakva kakvu želimo radi dostojanstva pokojnika ili obitelji.
Iduća replika poštovana Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Liniću ja ću reći zapravo, spomenuti jedan drugi problem koji se javlja u prijevozu a na to mi je ukazivala ravnateljica komunalnog poduzeća groblja iz Dubrovnika. Naime, kada ste govorili, predlagali s kime bi se trebali još iskomunicirati, sa Ministarstvom graditeljstva, ja bih ovdje zapravo rekla da bi se možda trebalo iskomunicirati sa Ministarstvom zdravlja. A zašto to kažem? Zato šta kod prijevoza pokojnika vrlo često zbog, da li se zapravo prijevoz vrši u limenom dijelu, u limenom ulošku i preko bi trebao biti drveni uložak, tako bi trebalo propisati, tako propisuju svi higijenski nekakvi uvjeti trebaju takve propise. Međutim, događa se zapravo da se prevozi samo u drvenom sanduku, nazovimo ga sanduk. Ako se zove inspekcija tada inspekcija na to ne reagira. Međutim, kad pogledate Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, pravilnikom o uvjetima i načinu prijenosa pogreba, iskopavanja umrlih osoba je upravo to izregulirano. Ali kako se u praksi događa da se tako zapravo ne poštiva se pravilnik, inspekcija ne reagira, na koji način to regulirati? Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Slavko Linić.
Slažem se s vama kolegice i dapače, Zakon o komunalnim djelatnostima govori da je to odgovornost jedinica lokalne samouprave. Znači mi imamo odgovorne činidbenike koji bi trebali poduzeti koncesijsko pravo koje su dali svakome onome tko prijevoz ne obavlja u skladu i sa zdravstvenim ja bih rekao propisima. I mi imamo, znamo tko su krivci, jedinice lokalne samouprave i inspekcije bi se na njih trebale okrenuti, oduzeti im ovlasti, kažnjavati ih i mi imamo rješenje. A zamislite sada ako to pustimo u tržišnu utakmicu, recite mi … je nadzoru tržišna. Znači ovdje imamo odgovornost vlast, vlast je odgovorna pa teško kontroliramo, u ekstremnim slučajevima, ali u većini ne. A ako to pustimo tržišnom natjecanju to nema više kontrole, to nema više odgovornosti. Zato mi velimo to je javni interes da prijevoz ipak bude nadziran od vlasti, jedinica lokalne samouprave.
Replika, Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Liniću, pozorno sam vas slušao i zapravo sam dok ste govorili pogledao malo ovu Direktivu 123, taj service and internal market i stvarno, prijevoz se tretira kao javni interes, a i vi ste to govorili u Zakonu o komunalnom gospodarstvu zapravo, a mi smo to i na jedinicama lokalne uprave i samouprave primjenjivali. I ako pogledate, a meni bi bilo čudno da to pojedine jedinice lokalne samouprave nisu napravile, oni koji su raspisali koncesiju, da se mi zapravo itekako brinemo o grobljima jer Zakon o grobljima smo tu dužni, ali se brinemo i o objektima uz groblje, odnosno uz mrtvačnice i u to ulažemo jako, jako puno novaca jer nam je stalo, ne samo kažem do birača već i zbog naših građana da imaju dobru uslugu. Međutim, mnoge stvari su se u ove 2-3 godine dogodile bez temeljitih analiza i provjera. Jedna od takvih je zapravo i ovaj prijedlog ovoga zakona i možda bi bilo najbolje da se on povuče iz procedure. Hvala.
Odgovor na repliku, Slavko Linić.
U svojoj raspravi nisam htio braniti sve jedinice lokalne samouprave jer očito ima devijantnih pojava i ima loših primjera. Prema tome ono što mi trebamo vidjet, što u Zakonu o komunalnoj djelatnosti, pojačati u onoj odgovornosti da li prekršajnoj, kaznenoj, da jednostavno dobijemo što veću odgovornost jer nam je stalo do toga da zaista javni interes bude da pogrebi imaju ono dostojanstvo koje se građani Hrvatske u Republici Hrvatskoj pridaju. I zato ja smatram tamo …, sve ovo ostalo što nije komunalna djelatnost je čisto komercijalna. Pa što ima veze da li cvijet košta kunu, 5 kuna, 50 kuna, hoće li buket biti ovakav, onakav, da li će odijelo bit od papira ili od robe. To je ono što je stvar svake obitelji koja će odgovoriti, ovisno o svojim financijskim mogućnostima se potrudit. Ali liječnički …, kakvi to moraju biti pokrovi, kakvi moraju biti sanduci, kako se transport mora obavljat, to je sve nešto što ne može bit prepušteno tržištu i zato ja smatram ima nepravilnosti. Nepravilnosti trebamo kroz Zakon o komunalnoj djelatnosti, pogotovo u ovom dijelu, pojačati da bi sankcionirali odgovorne, a imamo ih. To su jedinice lokalne samouprave i tu je daleko lakše propisat kaznene odredbe nego li ako idete na tržište gdje će se sad pojavit mnogi od njih.
Posljednja replika, poštovani Nenad Pleše.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče. Kolega Linić, vi ste kroz svoju raspravu najviše se dotaknuli prijevoza pokojnika, ali ja bih na jednom mogućem primjeru rekao apsolutnog s postojećeg zakona. Kod mene u Delnicama poduzetnik pogrebnik, njegov roditelj umre u bolnici u Rijeci. On ima mogućnost znači prijevoza pogrebnika i želi pokop obavit u Dalmaciji. On zbog toga što nema koncesiju prijevoza pokojnika na području Dalmacije ne može prevest svog roditelja na pokop u Dalmaciju nego to mora radit neki njegov drugi kolega koji imaju koncesiju. Mislim da je to potpuna apsurdnost postojećeg zakona i zato ovaj prijedlog zakona mislim da je korektan i pravilan.
Odgovor na repliku, Slavko Linić.
Onda se ponovo vratimo na nešto. Ja tvrdim da tu nije spor i da je to riješeno, to je riješeno, ali vi tvrdite nije, a ja velim nije problem. Neka onda se pogrebne usluge dignu na razinu županije pa ako nam je malo županije nek onda država da pa ćemo sve centralizirati, nemam ništa protiv. Ali ja i vi se u jednome ne možemo nikad složit i nećemo se složit, ja smatram da je prijevoz pokojnika javni interes i da to ne smijemo prepustit tržištu. Vi obrnuto, pokušavate reći da zato što ima nekakvih nerazumijevanja ili nekvalitetno riješeno negdje, treba to prepustit tržištu, to treba prepustiti tržištu. Tu se ja i vi nikad nećemo složiti, nikad. Ja sam inače čovjek koji uvijek želi da se javne tvrtke privatiziraju, da nemamo monopola države. Želim javnu i tržišnu konkurenciju ali dozvolit ćete, nešto znam o građanima Hrvatske i njihovim osjećajima i što oni sve čine vezano za svoje pokojnike i razmišljanje o njima. I ako to nije javni interes države da upravo to razmišljanje građana moramo kontrolirati, moramo paziti, moramo ograničiti tržište. Vi smatrate ne. Ja smatram da. Nikad se nećemo složiti. Prema tome, vi biste htjeli da tko god hoće, ponovo vam velim, prevezete i u Fići sa otvorenim krovom odrezanim jer je star pa se … [[Govornik se ne razumije.]] I tu se može prevoziti. Ne mislim da je to prihvatljivo.
Za riječ se javio ministar Gordan Maras.
Hvala lijepo. Iskreno nisam se nadao ovako burnoj raspravi s obzirom da smo na odborima imali gotovo unisono stajalište. Da, doduše nije bilo zastupnika HDZ-a. Oni su jučer bili na jednom predstavljanju pa su malo potisnuli su malo saborske obveze. Ali svejedno, ne. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Dobro, dobro. O.k [[Upadica Stazić: Dobro, dobro. Mir, mir.]] Znači, htio sam samo reći, zbilja me iznenadila rasprava iz više razloga. Prvo šta nije istina i nije dobro kolega Linić govorio o fići non stop jer to nije moguće. Znači, ne ima fiće iz '66. ali se sa njim ne može voziti niti po ovom zakonu, niti po većini odluka koje imaju jedinice lokalne samouprave. Tako nemojte molim vas više fiću spominjati jer to nije moguće. S druge strane, nitko me ne može uvjeriti da su dva stavka u Zakonu o komunalnim uslugama više i za javnost sigurnija, nego zakon koji ovaj Sabor može usvojiti. Znači, postoje dva stavka koji spominju prijevoz pokojnika u Zakonu o komunalnim uslugama, a da je to više i sigurnije za hrvatske građane od zakona to me nitko ne može uvjeriti. Isto ko što me ne može uvjeriti da Zagreb nije dobar slučaj za analizu tržišta. Znači, ako u Zagrebu kolega Linić imamo 92% prijevoza od strane pogrebnika, znači privatnih poduzetnika, pa nećete mi reći da je Zagreb taj koji ima najlošije moguće standarde i ne brine o svojim građanima i da su tu građani oštećeni da ih vozimo u fićama. Znači ako je 92% u Zagrebu dobro, pa ne vidim zašto ne bi bilo 92% i u Rijeci dobro. Ja mislim da je to dovoljan argument da budete sigurni i spokojni da se neće ništa desiti korisnicima tih usluga i obiteljima i da će dostojanstveno moći pogrebnici odraditi taj posao. Kao šta mi ne možete reći da je odluka grada Zagreba, evo i ovdje imam pred sobom. Znači, to je primjer kako se definira to šta tko mora imati da bi obavljao tu djelatnost. I u toj odluci članak 4. znači odluka inače ima 24 članka samo u jednom članku se definira šta pogrebnik mora imati da bi obavljao tu djelatnost. Znači, samo da je registriran, da ima u vlasništvu vozilo, da je financijski sposoban to raditi, da je organizirao dežurstvo 24 sata i da nije kažnjavan za kaznena djela određena propisima. Znači, mi smo tih tri, četiri odredbe proširili na barem desetak koje su puno veća sigurnost i građanima grada Zagreba i Rijeke i svima u cijeloj Hrvatskoj da će taj posao biti korektniji. Pa nećete mi onda reći da grad Zagreb gdje sada funkcioniraju stvari 92% na tržištu uz ovako minimalne zahtjeve u odluci da je to ugroza za građane Rijeke. Ja mislim da nije. Imate empirijski dokaz. Evo vam Zagreb, pa pitajte ljude kako to ovdje funkcionira. Tako da nema nikakvog straha niti bojazni da će se bilo šta što se tiče samih korisnika tu dogoditi loše, nego jednostavno želimo ujednačiti praksu i omogućiti ljudima dostupnost usluge. I ovo što je gospodin rekao iz Delnica. Da, ja znam primjer gospodina iz Čakovca koji isto ima pogrebničko i on mi je to rekao. U Varaždinu je preuzeo člana obitelji, vozi ga u Split. Tamo mu ga na groblju neće prihvatiti jer nema koncesiju ni za Split, ni za Varaždin. Pa to je ponižavajuće. To je ono što ne smijemo dopustiti i zbog toga radimo ovaj zakon, da se takvi, ako takav i jedan slučaj spriječimo sa ovim zakonom ja sam zadovoljan a da ne ugrozimo kvalitetu usluge koja vidite da u Zagrebu funkcionira najnormalnije sa 92 naprama 8. Znači, ne sto posto jedinica lokalne samouprave kao u Rijeci nego 92% privatni sektor, 8% komunalna usluga. S druge strane, nije ovo što ste pročitali od Sabora baš točno da se može smatrati, nego vrlo jasno je Sabor dao vjerodostojno tumačenje. Nitko to nije dirao 12 godina, ne znam zašto. Ali evo baš kaže ne mogu se smatrati komunalnim uslugama ako ispunjavaju propisane uvjete i to naravno bez koncesije mogu obavljati. Znači, mi samo moramo napraviti tržište i regulirati ga kako bi građani imali sigurnost da će to biti kvalitetno. Što se tiče socijalnih partnera HGK, HOK znate da dosta često imam sa njima prijepora su se složili u potpunosti, podržavaju ovaj zakon. HUP također, član udruge gradova je bio član radne skupine nije se složio, ali ne možemo inzistirati na tome da bude jednoglasno sve složeno. I sa jedne strane imali smo javnu raspravu, znači ovi prijedlozi u toj javnoj raspravi nisu bili izraženi od udruge gradova, mada ja to ne smatram važnim. Dovoljno da su ih poslali i ovako. Ali mi mislimo da je ovim zakonom kvaliteta zajamčena, da neće bit nikakvih problema. Imamo empirijski dokaz Zagreba, imamo strože kriterije nego što su sada u Zagrebu na djelu i nema nikakve bojazni da će bit usluga za naše građane ne kao fićo, nego će biti onakva kakva treba biti za pokojnike. Evo, hvala vam lijepo.
Replika, Slavko Linić.
Ja, najprije bi ministar morao razmisliti da li on poznaje šta je komunalna djelatnost. Pa grad Zagreb je odgovoran za prijevoz putnika ne 90 trgovačkih društava. Oni nisu odgovorni, oni njemu odgovaraju za koncesijski ugovor, a mi u državi, u gradu Zagrebu imamo samo jednoga. Da li će grad imati svoje komunalno društvo ili će raspisati natječaj pa dati više trgovačkog, pa to nije tržišno, to nije tržišna utakmica. Pa ja bih vas molio da osnovne elemente ekonomije morate poznavati. Prema tome, grad je na bazi zakonskog ovlaštenja o javnom interesu raspisao i dao 90 koncesija. To može načinit tko god hoće, tko god hoće. Ako netko misli da je bolje da organizira sa svojim trgovačkim društvom pa nek' organizira. Pa ne možete se vi petljati u nadležnosti gradova. Ali tko je odgovoran? Grad Zagreb. A što vi sad velite? Nitko neće biti odgovoran. Ne, mi ćemo zakonu dati, to je tržišna kategorija. I propisat ćete nekakva pravila. Izvinite, hoćemo li govoriti što su to tržišne kategorije, hoćemo o tome govoriti? I reći da će to biti dostojanstvenije nego što je to sada? Ne, ne. Prema tome, ako zaista mislite da neki gradovi ne rade kako treba pa pomognite nadležnom ministru da pojača Zakon o komunalnoj djelatnosti, ali ne spuštajte komunalnu djelatnost i javni interes prijevoza pokojnika. Jer onda ja vas pitam nešto drugo, objasnite mi zašto taxi služba mora biti komunalna djelatnost? Zašto se ja ne mogu baviti taksijem? Zašto? Zbog čega mora to biti komunalna djelatnost? To je vaša nadležnost. Jer baš me briga za taxi službe ali za pokojnika me briga. E sad vi brinite o pokojniku, tobože brinete, mislite da to treba biti tržišna, objasnite mi zašto taxi prijevoz nije slobodna tržišna utakmica? Ukinite tu, donesite zakon i ukinite komunalnu naknadnu, komunalnu djelatnost u tom dijelu. I onda ću vas moći razumjeti. Ovako smatram da to nije.
Vrijeme. Na repliku odgovara ministar Maras.
Isto tako kao što vi mene pitate ja vas mogu pitati da li je javni interes prijevoz u obrazovanju? Je li to javni interes? A tko prijevozi u obrazovanju i sa kim to dogovaramo? Sa državom. Vrlo jasno, sa državom. Znači, javni interes je i država dogovara prijevoz. U čemu je problem? U ničemu. Zbog čega bi ovo bio problem? Isto kao što vi meni kažete … [[Upadica se ne razumije.]]
Rasprava bi morala biti po Poslovniku vođena pa molim vas da se toga držimo. Ajde ministre odgovorite na repliku. Kolege, umirite se.
Mogu?
Da, izvolite.
Isto kao što vi meni kažete da Riječani ili Rijeka zna bolje što je dobro za njihove građane tako isto kao da kažete da Vlada Republike Hrvatske ne vodi računa o građanima Rijeke. Ja vam kažem da će voditi računa. U čemu je problem? 350 pogrebnika, pa jel ima razlike između 350 pogrebnika i 10-ak tisuća taksista u Hrvatskoj? Vidite neku razliku? U samoj količini posla, proceduri, specifičnostima itd., tarifama itd. Tako da vrlo teško je nuditi uslugu taxi prijevoza, jedan taksist na razini cijele Hrvatske. Mislite da je to moguće? Da čovjek uzme taksi, spava na zadnjem sicu i nudi danas u Dubrovniku, sutra u Splitu, prekosutra u Puli? Ako je to moguće onda je možda i ovaj vaš prijedlog adekvatan. Ali ja mislim da nije moguće i da je zbog toga se to ograničava na jedno područje. A što se tiče prijevoza pogrebnika moguće ga je obavljati na cijelom području RH bez obzira da li ste iz Zagreba, Splita ili Rijeke. Evo ga.
U ime Hrvatskih laburista-Stranke rada govorit će poštovani Zlatko Tušak.
Hvala lijepo potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Hrvatski laburisti, odmah na početku da kažem, će podržati ovaj zakon u prvom čitanju a reći ću i zašto ćemo podržati. Podržati ćemo ga zato što je 2004. godine donesen Zakon o komunalnom gospodarstvu gdje je tada u zakon ušla odredba da i prijevoz pokojnika je komunalna djelatnost o čemu je maloprije bilo govora. I tu smo na neki način i okrenuli određene ove teze. I udruga gradova sada prvenstveno zbog zadržavanja određenog monopola govori a i bilo je danas diskusije sad će najedanput na grobljima nastati nered. Pa ne, nitko neće zabraniti s ovim zakonom i dalje vođenje očevidnika, nitko neće zabraniti kada je u pitanju upravljanje grobljima komunalna poduzeća u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Za to komunalna poduzeća jedinice lokalne samouprave itekako dobivaju novce, kroz svako grobno mjesto koje ima svoju cijenu, kroz održavanje groblja koje se plaća kroz naknadu da li polugodišnje, godišnje ili kako već je. To jesu značajna sredstva i jasno da na osnovu takvih sredstava groblja nam moraju biti i uređena i groblja moraju biti i imamo jako lijepih groblja poput groblja u Varaždinu itd. Jasno da to je i obaveza lokalne samouprave da vodi brigu o grobljima. Ali, pitanje prijevoza, ovdje teze se stavljaju na neki način u fići ćemo voziti. Pa ne može, u fići se ne može pokojnik voziti. Na kraju krajeva kada govorimo i o komunalnim poduzećima i o grobljima nikad nema iznimke i nikad nema garancije da neće doći do određenog ekscesa. Bili smo svjedoci da je bilo skrnavljenja groblja, da je bilo pljačkanje zlatnine iz tih grobova, čuli smo da je bilo i ubojstva i zakopavanje onih koji rade u tim poduzećima u te grobove. Znači, na određene pojedinačne slučajeve mi ne možemo bazirati određeni zakon. I ovaj zakon mislimo da je dobar, da on otvara određeno tržišno gospodarstvo. Zašto? Zato što se radi a to je ministar rekao negdje oko 350 sada subjekata koji se bave sa tom djelatnošću. Njih 350 mislim da je negdje oko 140 registrirano kao trgovačka društva, ostalo 210 su obrtnici. Negdje po nekakvim brojkama govori se da je negdje oko 900 zaposleno u toj djelatnosti. I kakvu oni imaju određenu garanciju ako imaju danas koncesiju, sutra im se oduzme ta koncesija. Da li imaju određenu garanciju u ulaganje određene novce i razvijanje te svoje djelatnosti i na neki način stvaranje boljih uvjeta? Mislim da ovdje nema nikakve prepreke. Niko neće zabraniti komunalnim poduzećima da oni i dalje prevoze ove pokojnike, ali zašto ne bi bili u potpuno jednakom položaju kao i ovi obrtnici koji trebaju na ovaj način, jer imali smo pred 10 godina ovaj zakon koji je donesen i borba udruge pogrebnika je 10 godina da oni na neki način osiguraju svoju budućnost i sigurnost kroz određena zakonska rješenja. Bilo je i 2009. godine određeni zakon vrlo sličan, nije prošao ali postavlja se i pitanje što je određeni problem da ovim zakonom to ne bude regulirano jel njihova budućnost i sigurnost i bavljenje tim poslom jedino im može dati određeni ovaj zakon ili nemaju nikakve perspektive pa će zatvoriti svoju djelatnost. A ono o čemu sam govorio postoje slučajevi i imamo slučajeva, to nisu iznimke ali to je ponašanje jedinica lokalne samouprave, a udruga gradova zastupa i takve jedinice koje su otkazivale ove koncesije, koje su ih dovodile u nezavidnu situaciju iako su oni kao koncesionari imali tri puta jeftiniju cijenu i nije bilo nikakvih primjedbi. Ali tu se našao model, evo to može biti zlatna koka, dignut ćemo cijenu, preuzet ćemo, zabranit ćemo koncesionarima i na tome ćemo itekako zarađivati i stvarati određeni monopol. Mislim da kada je u pitanju prijevoz pokojnika i sama ceremonija ispraćaja pokojnika da to ne bi trebalo biti nikakav problem i jasno da postoji neki drugi zakoni o čemu se je govorilo, a to je pitanje zdravstveno koje treba regulirati kao se prevozi ovaj pokojnik, u kakvoj situaciji on mora biti i postoje neki drugi zakoni koji to reguliraju. Ne i nije to materija ovog zakona. Materija ovog zakona je samo da se pogrebnicima omogući da oni obavljaju svoju djelatnost i da imaju određenu sigurnost. Istina je, mi moramo početi malo i drugačije gledati prema tom području. Neki dan sam čitao u novinama u Tokiju, u Japanu a to je nekakva budućnost, postoji memorijalni centar u centru Tokija sa urnama koji je digitaliziran, dođe obitelj određena metne u kompjuter karticu urna dođe i određena ceremonija se obavlja. Zašto to ne bi bilo moguće danas sutra i u Hrvatskoj, zašto mi trebamo robovati sa određenim stereotipima da mora biti sve klasično, pogledajmo malo i u budućnost. I na kraju krajeva kolega Linić vi ste spomenuli ovdje Sloveniji i Mađarsku ali niste spomenuli ostale druge zemlje. Da li se mi isto trebamo bazirati na Sloveniju i Mađarsku ili moramo pogledati mali i druge zemlje u EU, a moramo pogledati i malo izvan EU kada je u pitanju ovo područje. I zato moj apel je unutar toga i drago mi je danas ministar da je rekao da će nastojati da ovaj zakon u drugo čitanje dođe što prije jel mislim da Udruga pogrebnika itekako je surađivala u izradi ovog zakona. Jasno da u javnoj raspravi sva zainteresirana javnost mogla je dati svoje argumentirane činjenice a na argumentirane činjenice neko treba i odgovoriti da li ti argumenti stoje ili ne stoje i da smo mogli doći do određenog zakona ali prvenstveno u interesu onih koji obavljaju tu djelatnosti da oni osiguraju sigurnost ili jednostavno takve sigurnosti neće biti, a onda će se dešavati da će neko nekome pogodovati itd. Imao različitih slučajeva, jasno da imamo lokalnih jedinica gdje nema koncesije, imamo gradova, ja sam iz Bjelovara gdje postoje tri koncesije i komunalno poduzeće i za to nema nikakvih problema. Ali mislim da neće biti problema ni sa usvajanjem ovih zakona jel ako oni mogu tamo raditi i javno komunalno poduzeće mislim da neće biti nikakvih prepreka vezano za njihovu budućnost. Jedino što će pogrebnici imati veću sigurnost, jedino što će se moći možda danas sutra i kreditno zadužiti, i osposobiti, ponuditi bolju uslugu a jasno da na tržištu kada je u pitanju svako će birati kakvu uslugu želi a zakonska rješenja jesu da se ne smije pokojnika ostrviti, da se ne smije njegov pijetet i na neki način dostojanstvo uništavati. I za to postoji i određene kaznene odredbe kojih se moram svi držati i zato evo i na kraju Hrvatski laburisti će podržati i ovaj zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo poštovani Slavko Linić.
Očito da ne shvaćamo što je tržište. Lijepo ste rekli sad ih je 350, toliko djelatnika, imate svoje prihode i brinete za svoju budućnost. Sa ovim zakonom bit će ih 35 tisuća, 35 tisuća, ljudi su bez radnog mjesta, ne znaju što, počet će se baviti ovakvom djelatnošću, 35 tisuća. Hoćete da vam govorim o hrvatskoj strani tržišne ekonomije ne plaćanje, blokade, ne plaćanje obveza oćemo o tome govoriti? Pa kad se onda dogodi da tih 35 tisuća počne ne plaćati komunalne djelatnosti, grobno mjesto, ne plati ono, ne plati ono to vam je tržišna ekonomija, to je razlika od javnog interesa i komunalne djelatnosti. Uvodite potpunu nesigurnost tržišne ekonomije u jednu djelatnost koja to ne bi trebala biti. I ono što ja velim, ja drukčije doživljavam građane Hrvatske. Znate kad je prođem grobljem pa vidim milijarde u spomenicima, u ogromnom cvijeću i svega ostaloga ja ne vidim taj vaš Japan, ne vidim ga jel ja gledam kako na to gledaju građani Hrvatske, ne gledaju kao Japanci, ne gledaju. Ne gledaju ni kao Amerikanci. E pa ako je to tako, ova država mora to ocijeniti. Prema tome, zašto javni interes, zašto komunalna djelatnost? Da nema prevelike konkurencije jer konkurencija nije mala cijena, nego lošija usluga, neplaćanje i ogromni, ogromni problem odgovornosti prema pogrebu. To je ono što ja vidim u Tržišnom zakonu, to je …. A da li će gradovi raspisivati jednu ili sto koncesija, to ostaje na gradovima i u tome se oni vide po svojoj uspješnosti. Zato ih imamo 350, ali 35 tisuća ih ne bih volio vidjeti.
Odgovor na repliku, Zlatko Tušak.
Hvala. Pa je, tržišna ekonomija, vi ste ovdje kolega Linić, dobro rekli. Bit će ih puno više. Je, opstat će na tržištu oni koji će biti sposobni, koji će moći obavljati taj dio. Da li će to biti 35 tisuća, da li, kada govorimo o ovome, o ovom tržištu, a žalosno je da govorimo o ovom tržištu, ministar je ovdje rekao, godišnje 50 tisuća ima umrlih, to znači da 140 njih svaki dan umire. Da li 35 tisuća sada može u toj djelatnosti raditi? Mislim da ne i nemojmo se onda nabacivati sa određenim ovakvim paušalnim brojkama jer one ne drže vodu. Tržište će ovo regulirati, jasno i onoliko će moći opstati na tržištu oni koji budu najkonkurentniji, koju budu najkvalitetniji. Tržište je takvo. I pustimo struci da taj dio posla obavi. Hvala.
Druga replika, Tomislav Klarić. … [[Upadica se ne razumije.]] U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani Tomislav Klarić.
Poštovani predsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Na tragu svega ovoga što je govorio gospodin Linić, što govori Udruga gradova, što govorimo svi mi s terena koji smo se operativno bavili s tim problemima o kojima se sada ovdje govori u zakonu, ja se pitam i postavljam vam ministre pitanje, čemu zakon kad imamo zakon koji propisuje upravo ovo? Zakon o komunalnom gospodarstvu je jasno rekao, ono što sam pročitao neki dan, izjavu nekog pogrebnika, mislim da je iz Šibenika, koji je rekao da se 20 godina bori da mrtvac postane tržišna roba. Mislim, o čemu mi govorimo? Govorite da se borite za tržište, možete donijeti još jedan zakon ovakav. Ajmo nek' zelene površine po jedinicama lokalne samouprave idu na slobodno tržište pa će kositi valjda parkove i ne znam, tko što, tko god hoće. Pa jedinice lokalne samouprave i dan danas po postojećem Zakonu o komunalnom gospodarstvu, to vam je lijepo govorio i gospodin Linić i … ovdje u replikama, imaju mogućnost i davanja koncesije putem javnog natječaja, ponudi se cijena i one variraju od jedinica lokalnih samouprava, od jedne do druge, svaka na svoj način, ali to se može regulirati i to se može nadopuniti u Zakonu o komunalnom gospodarstvu, ne donošenjem nekakvog novog zakona koji regulira samo prijevoz pokojnika. Gdje je sve ostalo što je vezano za groblja? Tko projektira? Tko rješava imovinsko pravne odnose u tim grobljima? Tko ih gradi? Na kraju krajeva i osniva to komunalno društvo u kojem zapošljava nekakve ljude koji dobivaju plaću i ne vozimo nekakav, u ne znam kakvom ili dobije na crno ili da sad ne govorimo sve što se radi, ne u tipu …, ali imamo … takvih slučajeva. Do 2002. gledali smo to, kopao je tko god je koga našao, na crno mu se plaćalo. Tek zakonima od 2002./2004. se to počelo sustavno regulirati i sve jedinice lokalne samouprave su počele na taj način funkcionirati. U međuvremenu osnovale ta komunalna poduzeća. Što mislite, ovim zakonom … i ta vozila koja su kupili, tog šofera kojeg su zaposlili, kojem daju plaću od nekakvog prihoda od pogrebne usluge, što ćemo s njim? Ide na tržište, kako će, …, kartu davat kad netko umre pa će ga prevoziti. Mislim, ovo što ste rekli da su odbori prihvatili, praksa nažalost u odborima je takva da kad piše da je nešto Europska komisija, Europski parlament i vijeće preporučilo, da je dalo nekakvu direktivu, da se to odmah smatra, e to se mora prihvatiti, a da se ne ide dublje razlagati, promišljati o tome. Vi predlažete da je Zakon o komunalnom gospodarstvu u suprotnosti s direktivom, odnosno pišete, direktivom 2006., 127 E iz Europskog parlamenta …, uslugama na unutarnjem tržištu propisano da obavljanje prijevoza pokojnika jedinice lokalne samouprave povjeravaju trgovačkim društvima čiji su osnivački, odnosno da za poslove prijevoza pokojnika jedinice lokalne samouprave mogu dodijeliti koncesiju. Je li to tako, je li to sada tako? Je. Čemu novi zakon? Navodi se da su poslovi održavanja groblja i krematorija u prijevozu pokojnika komunalne djelatnosti koje se sukladno Zakonu o komunalnom gospodarstvu obavljaju kao javna služba. Je li to sada tako? Je. Da li sadašnji Zakon o komunalnom gospodarstvu to propisuje? Da. Čemu onda novi zakon? Komunalne djelatnosti, Ustavna kategorija, određena je člankom 129. Ustava Republike, kao djelatnost koju obavljaju jedinice lokalne samouprave. Često se nažalost u ovome Saboru čuje kako jedinice lokalne samouprave rade ovo, kako su tamo nekakvi lokalni šerifi, kako je tamo divlji zapad. Ja ne znam da li u državi postoji ijedna institucija od vaših ministarstava, agencija ili ne znam čega koja više kontrolira nego te jedinice lokalne samouprave. Od državnih revizija, od inspekcija Ministarstva financija, ne znam više koga sve ne, pa i tih anonimnih prijava na koje skaču i uskoci, …, više ne znaš tko ni što. I svaku odluku koju donosimo sada u ovo vražje vrijeme, preispitujemo stotinu puta i to nas koči u realizaciji bilo čega. Ali ovdje piše da s obzirom da se komunalne djelatnosti obavljaju kao javna služba, iste su izuzete od primjene navedene direktive. Čemu onda novi zakon? A vi se pozivate na tu direktivu i ona osnovu nje radite ovakav zakon ili je to namještanje pogodovanje nekome ili ja ne vidim drugi razlog? Ako sada postoji mogućnost, rekli ste sami primjer grada Zagreba, procjenjuje da oni mogu tih desetak posto obavljati sami putem svog komunalnog poduzeća, da onih devedeset ne mogu. Raspisali su natječaj, na natječaju su izabrali njih 90%. Jel to zakonito? Je. Da li sadašnji zakon to propisuje? Da. Čemu onda novi zakon? Mislim da bi vam najpametnije bilo da ovo povučete, jel Zakon o komunalnom gospodarstvu je jasan. Troškovi, prihodi moraju se trošiti namjenski. Velik broj jedinice lokalnih samouprava nažalost u nalazima Državne revizije ima onu opasku nenamjenskog trošenja. To se pokušalo ispraviti sa onim uvođenjem poreza na nekretnine da bi se omogućilo ulaganje u nekakve druge segmente poput dječjih vrtića ili ne znam čega drugog. Ovim zakonom vi dajete nekom drugom mogućnost da ostvaruje nekakav prihod, a da ga nije briga za ništa ostalo. Ja vam mogu reći iz iskustava koja imamo da čak i ovaj prijevoz pokojnika manja zarada za tog vašeg na slobodnom tržištu kako govorite da je najveća zarada u opremi jer onda se nudi taj koji prevozi nudi normalno i vijence i osmrtnice i škrinju i opremu, obuću i sve u onu dodatnu opremu koja ide uz to. Jer on je došao, obitelj je u tom trenutku najosjećajnija, najranjivija, ona u tom trenutku pristaje na sve, svi to znamo iz vlastitog iskustva. I ne možete mi reći da mi u jedinice lokalne samouprava koji smo tamo izabrani od naših građana nemamo osjećaj prema tome da ćemo im naplaćivati ne znam kakve cijene za usluge koje obavljaju naša komunalna poduzeća. Pa mi u većini slučajeva promišljamo na taj da ta naša komunalna poduzeća budu negdje na nuli ili malo iznad nule, da pokriju sve svoje troškove i vjerujte mi da ta naša komunalna poduzeća su skuplja u odnosu na nekakve koncesionare, naročito recimo u zelenim površinama jel svaki naš ima i zaštitnu odjeću, pa ima onaj položeni ispit zaštite na radu, pa ima još dodataka na plaću sve u skladu sa zakonom i ne možeš mu samo tako dati otkaz kakav slučaj nije sa koncesionarima koje smo do tada imali. Dakle, imate Zakon o komunalnom gospodarstvu, on nije u vašem resoru, sjednite sa gospođom Taritaš i u Vladi, dopunite sa određenim stvarima taj zakon o tome smo vam ovdje govorili i mislim da će to biti prihvatljivo. Ovako jedan zakon samo za jedan mali segment poslova koji se obavlja izdvajat iz Zakona o komunalnom gospodarstvu je naprosto smiješno ili ga forsira netko tko uopće ne pozna probleme na terenu. Hvala.
Imamo dvije replike. Prvo poštovani Ante Jerolimov.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo kolega Klarić, pa rekli ste dobro sve da je nacrt zakona i površan i konfuzan i nepotreban i na koncu da je i štetan i za primatelje usluga i za jedinice lokalne samouprave što se nama ovdje tumači sasvim drugačije. I ovakav zakon će izazvati sigurno nemogućnost evidentiranja pokojnika na zakonu propisan način, javit će se problem i ne postojanja prostora za adekvatan prihvat, o čemu je govorio i kolega Linić jer kapelice, mrtvačnice su u vlasništvu jedinice lokalne samouprave. Što bi to značilo, da mi kao jedinice lokalne samouprave održavamo groblja, brinemo o mrtvačnici, plaćamo struju, frižidere, ulažemo u to i onda da to damo nekome drugome da to besplatno koristi. Ja mislim da nitko nije toliko baš blesav. A bit će borbe i za pokojnika, na koncu konca ispred bolnica, patologija i domova za stare i nemoćne, plaćat će se dojavljivanje je evo sada će, pa dođite, čekajte itd. javit će se masu tu problema. Ali kolega Klarić ne znam zašto se nervirate jer ministar Maras je ministar obrta i poduzetništva. Ne idu investicije nema poduzetničke klime i ovo je odličan način. Našao je model kako povećati broj obrta i poduzetnika jer ja vidim jedinu logiku u toj zakonu u toj motivaciji. I dobro ste rekli da jedinice lokalne samouprave nastoje brinuti o grobljima putem svojih komunalnih tvrtki i ako se ovako nastavi dobro ste predložili da damo sve na tržište pa onda neka i privatnici na koncu konca brinu o održavanju groblja, o …, u DPU-ima u projektima o svemu pa neka se i takav teret skine sa jedinice lokalne samouprave.
Odgovor na repliku poštovani Tomislav Klarić.
Čemu jedinice lokalne samouprave? Neka upravo ovako kako ste rekli ih ukinu i sve neka ide na tržište pa nas ne treba. ali tu sam gospodin Pleše je čini mi se spomenuo pa ću iskoristiti ovu repliku, kada sam govorio o ovom zakonu da je nepotreban, govorio sam i mogućnost promjene odnosno nadopune Zakona o komunalnom gospodarstvu. Ovaj vaš problem je lako rješiv jer u zakonu je odredba kako prijevoz pokojnika izvan granica jedinice lokalne samouprave, govorim o Zakonu o komunalnom gospodarstvu, može obavljati pravna i fizička osoba registrirana za tu djelatnost ukoliko ima ugovor sa jedinicom lokalne samouprave. Promijenimo tu odredbu, dajmo mogućnost da taj vaš iz Delnica ako se dogodio smrtni slučaj tu može obući ovome u Šibeniku napraviti taj prijevoz, ali to je sve u sferi Zakona o komunalnom gospodarstvu. Ne o nekakvom zakonu koji ćemo donositi da bi napravili nekakvo slobodno tržište. Upravo kako sam rekao i ja i vi, neka zelene površine kosi bilo tko, neka groblja održava bilo tko i grad i bilo tko, mi nećemo naplaćivati grobnu naknadu i imamo slobodno tržište. Čemu onda Zakon o komunalnom gospodarstvu, čemu ova ustavna odredba i čemu ova direktiva?
Druga replika poštovana Nansi Tireli.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo poštovani kolega Klarić rekoste da jedinice lokalne samouprave imaju i do sada su imale mogućnost davanja koncesija. Mene jako žalosti što u ovom prijedlogu zakona se ministar, odnosno ljudi koji su ga radili nije potrudio da napravi spisak koliko je to jedinica lokalne samouprave uistinu dalo koncesije, po kojim cijenama su te koncesije dali i da vidimo koliko poduzetnici po tim koncesijama isplaćuje. Druga stvar koja me čudi, kažete komunalna poduzeća će se ugasiti, pa ne obavljaju komunalna poduzeća jedinu djelatnost i nije im jedina djelatnost oko pokojnika. Barem mislim da rade, odnosno svi znamo da rade puno toga. Prema tome ne vidim razloga zašto bi se ona ugasila. I jako me čudi što kao jedan gradonačelnik sumnjate u poduzetnike, što ste evo danas izrekao na račun poduzetnika i njihovog nepoštenja sve ono što ste rekli od rada na crno itd., jer i vaša jedinica lokalne samouprave itekako živi od tih poduzetnika. Govorili ste o tome da je to bešćutan zakon, ja se pitam da li je ćutan ili bešćutan. Za pokojnog tatu sam za 4 sata u pogrebnom centru platila 520 kuna komunalnom poduzeću a taj pogrebni centar je isto tako gradio i moj tata i svi mi koji smo plaćali tu komunalnu naknadu jedinicama lokalne samouprave. Dakle ništa nitko ne dobiva od jedinica lokalne samouprave besplatno. I nemojmo govoriti da dobivamo nešto besplatno a da ćemo sada morati nešto plaćati. Poduzetnici neka se izvole potruditi, neka budu na tržištu konkurentni a ne da monopol imaju komunalna poduzeća koja rade i posluju na način na koji posluju. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku poštovani Tomislav Klarić.
Meni je žao sto ste vi mene tako razumjeli. Ja nisam rekao apsolutno ništa protiv poduzetnika, rekao sam slučajeve iz života koje smo imali. Što se tiče plaćanja, uvijek će se plaćati bilo prijevoz komunalnog poduzeća ili bio prijevoz privatnika. Ali onaj koji je dobio koncesiju nije ju dobio zato što se nekakav gradonačelnik sjetio evo vama koncesija nego je raspisan natječaj. Cijena koju je ponudio netko na natječaju koja je bila najpovoljnija za jedinicu lokalne samouprave ju je prihvatio. Kada već mene spominjete kao slučaj zašto smo se mi odlučili da svom komunalnom poduzeću sada idemo povjeriti ovo jer sam imao dvije firme koja je nastala od jedne zato što su se muž i žena rastali pa je takmičeći se na natječajima … [[Govornik se ne razumije.]] došla 16 kuna da bi dobili upravo posao prijevoza pokojnika. Jer je u biti najveće tržište vjerujte mi nije prijevoz i meni uopće prijevoz nije sporan, neka obavljaju i prijevoznici ukoliko zadovoljavaju sve uvjete ali tu ima … [[Govornik se ne razumije.]] tržište koje se na to nadovezuje a to je svi oni ostali troškovi koji su nažalost vezani za pogrebne usluge. U tom dijelu vam govorim kako se radi. … [[Upadica se ne čuje.]] I sve se plaća. Ali ovo što jedinice lokalne samouprave dobiju od grobnih naknada oni s tim naknadama nekoga plaćaju. I ukoliko netko drugi, ja ne govorim da će se ugasiti čitavo poduzeće ali jedan dio tog poduzeća, dakle onaj vozač više nema potrebe ako će voziti nekakav privatnik a on dobiva plaću u komunalnom poduzeću i svi ostali. Mislim da se ne razumijemo ali sve ovo o čemu govorimo i ovaj zakon već se nalazi u Zakonu o komunalnom gospodarstvu. I ukoliko je nešto sporno i tih vaših 520 i ne znam koliko kuna ste platili neka se regulira onim zakonom koji je nadležan za to ne nekakvim novim. Jer onda ovakve zakone možemo ih napisati stotine pa ćemo sve definirati nekakvim zakonom i šta ćemo onda? Jedinice lokalnih samouprava nam ni ne treba.
Za riječ se ponovno javio ministar Maras.
Hvala lijepo. Ja moram priznati da se čudim kolegama iz HDZ-a jer kako je nastupio njihov predstavnik kluba ispada kao da žele da se sve ponovno vrati pod državne skute. Kaže šišati ćemo travu sa javnim poduzećem, raditi ćemo … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, nije, negdje nije, negdje nije, u Zagrebu primjerice je i zato su cijene nešto veće. U Rijeci recimo nije, imate i privatnih firmi koje rade. Tako da s te strane očekivao bih od stranke koja proklamira neke tržišne vrijednosti kao što je HDZ da se ne zalaže za povratak na stare pozicije. Ali dobro. Čemu zakon kaže ne treba nam zakon, imamo zakon. Nemamo zakon. Imamo dva stavka u jednom zakonu koji govori o komunalnim djelatnostima, dva stavka. Znači ovo je zakon. Pokazao sam vam kako je to definirano u Zagrebu sa 3 podstavka a ovdje nudimo puno strožu kontrolu kvalitete. … [[Upadica se ne čuje.]] Samo malo. Kako nije Hrvatska Zagreb pa naravno da nije Hrvatska Zagreb zato ću vam reći da većina malih gradova ispod 30 tisuća u svojem komunalnom poduzeću nema vozilo. Šta ćemo sa njima? … [[Upadica se ne čuje.]] Ima koncesionara, najčešće kao što je kod vas slučaj, vjerojatno kod vas nema, isto tako grad vozilo nego ga vozi riječki komunalni u dosta, sigurno [[Upadica: Privatnik.]] Privatnik, ali sigurno i jako puno i riječko komunalno poduzeće. Ja se ispričavam nismo dostavili točne podatke ali ovdje imamo podatke koje smo dobili pošto su izvor naravno nisu svi obuhvaćeni, nismo htjeli davati parcijalno ali imamo primjerice za bilo koji grad veći. Split gdje od 2000 pogreba 60% obavlja komunala, 40% poduzetnici. Ili neke druge veće gradove. Znači najveći argument nam je upravo u tome da to funkcionira sada i da sa daljnjom liberalizacijom tržišta neće građani ništa izgubiti. I nitko ne sprječava komunalce da i dalje obavljaju djelatnost. I kao što je rekao kolega Linić, da građani vode računa o toj situaciji o svojim članovima obitelji, pokojnicima i sigurno nitko neće dozvoliti da se voze u Fići. Znači nemojmo podcjenjivati naše sugrađane. Oni će voditi računa o tome da njihov član obitelji ima dostojanstven pogreb. I s te strane čak i ovi svi stručni ispiti, automobili, kvaliteta, možda ne bi trebala niti biti u zakonu jer će naši građani voditi o tome računa, sugrađani voditi o tome računa. Tko bi od vas dao da njegovog člana obitelji netko vozi u fići na groblje? Vjerujem da nitko. Tako da s te strane ovo što smo ovdje normirali ne da je dovoljno nego sam se ja bojao da ćete reći da je i previše, tog je mene bilo strah, da ćete reći zašto sad stručni ispiti, to opterećuje poduzetnike, morat će platit nešto, da ćete reći zašto tako visoki standardi i zdravstvenih uvjeta kojih do sada u odlukama nema. Sad po prvi puta to uvodimo u zakon. Ali vi ste se ograničili upravo na suprotno, na to da nemate povjerenja u to da će to biti kvalitetno odrađeno. Ja vam kažem da hoće. I kakvo je to tržište, kakva je to sigurnost i kakva je to kvaliteta kad ti moraš kupovati robu, automobil, na 5 godinu koncesiju. Da li je to sigurnost da ćeš imat fiću ili ćeš imat kvalitetan auto, ako za 5 godina ne znaš da li ćeš opet imati koncesiju. Pa to meni gura u smjeru fiće, a ne ovo što ja sada tu predlažem da imate garanciju da će taj posao funkcionirati za 5 i za 10 i za 15 godina, ako si dovoljno kvalitetan, ako te članovi obitelji, građani hoće da koriste tvoju uslugu. To meni garantira da ti ljudi će podići kvalitetu, zato jer ako nemaš sigurnost za 5 godina ćeš imat koncesiju pa tko će ulagati, zašto bi ulagao. Vozit ću u onome što mi se isplati za 5 godina ili sa druge strane će cijena biti ogromna, ono što ti se isplati za 5 godina, što u nekim slučajevima i je. Da, negdje su cijene jako visoke jer ljudi ne mogu isplatiti svoja ulaganja u 5 godina i zbog toga su cijene visoke i s ovim će cijene sigurno past na tržištu i neće ih biti 35 000 jer 35 000 ne može podnijeti 50 000, netko je dobro rekao, pogreba. Možda će ih biti 700 i neka ih bude, ali uz kvalitetu koju će država kontrolirati. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Dvije replike. Tomislav Klarić.
Gospodine ministre, čitavo vrijeme vam govorimo i gospodin Linić i ja i puno nas ovdje da vi već ovaj zakon praktički imate. Propisano je sve u Zakonu o komunalnom gospodarstvu. Ako nešto, ako vam smeta i ako želite nešto dodatno regulirati onda se na tih 3 članka u komunalnom gospodarstvu Zakona o komunalnom gospodarstvu nek doda još par stvari koje su sporne pa ćemo ajde to još dodatno regulirat. Pa i odluka koju ste od Grada Zagreba donijeli nek i ona se propiše na koji način će se definirat ove druge stvari, ali zakon imate. Na isti način raspisuje se natječaj i za taxi službu ovdje u Zagrebu, na isti način jedinice lokalne samouprave odlučuju tko će obavljat javni gradski prijevoz na svom području, dal će njihovo komunalno poduzeće ili će dat koncesiju nekakvoj privatnoj tvrtci. Recimo na području Primorsko-goranske županije imamo Rijeka autotrans, imamo Rijeka trans, ne znam o čemu vi govorite kad govorite o novom zakonu koji će propisat samo jedan mali djelić nekakvog zakona koji je ključan zakon za funkcioniranje jedinica lokalne samouprave. Ako ima u njemu nekakvih nedostataka ajmo ga nadopunit, a čemu donosit novi zakon koji će mi opisat samo tko će koga prevuć' kad umre i koji ispit mora taj koji ga vozi imati.
Na repliku odgovara ministar Gordan Maras.
Moram priznat da mi sad niste bili jasni. Da li vi smatrate da je to bitno ili nebitno, da li je vaš argument da ovaj zakon ne treba donositi jer je ova djelatnost nebitna. Jeste to sad rekli? … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, Zakon o pogrebničkoj djelatnosti ne treba donijeti jer je ova djelatnost nebitna. To ste rekli. … [[Upadica se ne razumije.]] Tako je ispalo na kraju.
Tako ne možemo. Ministre Maras tako ne možemo razgovarat. Vi ste se javili za odgovor na repliku.
Nisam dobro shvatio, samo sam htio…
Ali nema mogućnosti da vam se sad objašnjava.
Ja se ispričavam. Znači ja sam shvatio da je gospodin Klarić to rekao i da je ovo njemu nepotrebno donositi jer je to nebitna tematika i nebitan zakon i onda ja nemam tu šta dodati. Pa šta ćemo onda više raspravljati? Ja mislim da je bitan i zbog toga ga želimo regulirati i inzistiram na tome da je bitan jer je to vrlo bitno područje za živote naših sugrađana. I nije istina, ne podcjenjujte zastupnike Hrvatskog sabora, ovo ste vjerojatno isto rekli samo u ime zastupnika HDZ-a, da oni donose svoje stavove samo ako piše europska direktiva dignu ruku. To možda vi iz HDZ-a radite, ostali zastupnici ne. Govorite samo u ime zastupnika HDZ-a. Meni je žao ako zastupnici HDZ-a zbilja čim vide europsku direktivu dignu ruku za i ne razmišljaju uopće, ne trude se ni pročitati materijale. Ako to isto govorite žao mi je. Nadam se da ćete promijeniti svoj rad u Klubu zastupnika HDZ-a jer je to u interesu Republike Hrvatske. Znači nemojte više kada vidite europsku direktivu automatski dignuti ruku za, pročitajte zakon. Hvala lijepo.
Evo sada kolega Tomislav Klarić signalizira da smo negdje povrijedili Poslovnik, da čujemo gdje.
Povreda Poslovnika, članak 238. Ministar je govorio da sam ja govorio nešto što nisam govorio. Mislim da bi me trebalo u tom dijelu zaštititi. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ovako, kolega Klariću, što ste rekli, 238. Zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije, jel kolega Maras zastupnik ili ministar, jel možete pročitati članak i tumačiti ga? … /Buka u dvorani./… E sad ovako, zloupotrebljavate institut povrede Poslovnika ili ne razumijete razliku između zastupnika i ministra, a recite sad što je od toga istina. … [[Upadica se ne razumije.]] Ovo drugo. Onda vam neću dati opomenu, ali ste upravo priznali da ne možete napraviti distinkciju između zastupnika i ministra, da ne shvaćate razliku. … [[Upadica se ne razumije.]] Nova replika, Slavko Linić.
Ja želim biti jako jasan i zato ću upotrijebiti citat koji je rekao kolega Kraljić. Pogrebnici su sretno uzviknuli napokon pokojnik postaje roba. Gospodo to je razlika između javne djelatnosti i tržišne djelatnosti. Ja Slavko Linić govorim u ime građana Hrvatske koji ne žele da mu pokojnik postaje roba. Da li je vama to jasno. Sa vašim zakonom pokojnik postaje roba. To je najgora optužba, to je najgora kvalifikacija ovog zakona. To je ono što želim vama objasniti, jer vi u svom obraćanju nikako da shvatite što je komunalna djelatnost ili javni interes. Jer kad postaje pokojnik roba, znate šta je tada? O.k. Vi velite bit će 700 njih. Pa nek' se svađaju. Vi velite koncesija na 5 godina, pa on neće uložiti u automobil. A što mu je tržište? Za 6 mjeseci će propasti. Uložit će, izgubit će novce, bit će dužan, neće plaćat poreze. To hoćete načiniti od pokojnika robe. To vi hoćete sa svojim zakonom. Je li vama jasno gdje je problem? Pokojnik ne može biti roba. Pokojnik je javni interes Republike Hrvatske i on mora biti u naklonosti ako nećete države, županije, onda jedinica lokalne samouprave. I one moraju odgovarati da pokojnik nije roba. I da oni koji se s tim bave pet godina korektno to rade, profesionalno i da imaju sigurnost pet godina. A što im vi nudite? Za šest mjeseci da će propasti, izgubiti automobil, izgubiti novac koji je uložio u bilo što i neće plaćati poreze i možda pokojnika ostaviti na cesti jer neće platiti dugove za cvijeće ili ne znam što. Je li vam jasno gdje je pokojnik roba? To je ministre vaš zakon. A Zakon o komunalnoj djelatnosti jasno govori to je javni interes i nije roba.
Na repliku odgovara ministar Maras. Izvolite.
U čemu je problem ako propadnu? Hoće ostati komunalno poduzeće u Rijeci? Hoće imati posla onda i više. Je li imamo tu sigurnost? Tko brani komunalnim poduzećima da nastave raditi? Jel' im netko brani? Je li u ovom trenutku smo i sami konstatirali da što se tiče cijene i iznosa koji se plaća za pogreb da je prijevoz jedan od najmanjih dijelova. Znači, već u ovom trenutku vi sugerirate da se na pokojniku zarađuje na ovome, na ljesovima, na odijelu, na bilo čemu. Ali većina cijene je u tome, apsolutno da. Konzultirajte se sa ljudima. Pa nećete mi reći da prijevoz košta više od lijesa? … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] O tome govorim. Znači već u ovom [[Upadica Stazić: Onda ćemo nastaviti raspravu u skladu sa Poslovnikom.]] Već u ovom trenutku vi sugerirate da je to roba, tako da s te strane nema nikakvog straha da će komunalna poduzeća prestati raditi. Neka rade i dalje, neka prevoze. Nitko ih neće spriječiti. ako će netko u Rijeci propasti komunalno poduzeće će preuzeti njegovu ulogu. Ali ako je naravno to u interesu gradu Rijeci. Ako nije, onda neće. Ali vam opet kažem i sami ste rekli da zaslužuju da se o njima vodi računa. Zašto država ne bi vodila ovakvim zakonom o njima računa? U čemu je problem. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Ali nije to komunalna djelatnost. Prijevoz nije komunalna djelatnost. Država može voditi računa o tome i treba voditi računa o tome. Hvala lijepa.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HSU-a govorit će poštovana zastupnica Ljiljana Cvjetović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Stav predlagatelja Prijedloga zakona o pogrebničkoj djelatnosti je da su odredbe Zakona o komunalnom gospodarstvu u suprotnosti sa Direktivom 2006. Europskog parlamenta i Vijeća od 12.12.2006. o uslugama na unutarnjem tržištu koje afirmira načela slobode kretanja robe, slobode poslovnog nastana, slobode pružanja usluga, tržišnog natjecanja i zabrane diskriminacije, a u konačnosti narušavaju članak 49. stavka 1. i 2. Ustava Republike Hrvatske kojim država jamči jednak pravni položaj poduzetnicima na tržištu i zabranjuje uspostavu monopolističkog položaja na tržištu. U svezi s tim ističemo da je direktivom izrijekom utvrđeno kako je prikladno da se odredbe Direktive o slobodi poslovnog nastana i slobodnom kretanju usluga primjenjuje isključivo u onoj mjeri u kojoj su dotične djelatnosti otvorene za tržišno natjecanje, tako da države članice nisu obvezne liberalizirati usluge od općeg gospodarskog interesa, privatizirati državna poduzeća koja pružaju takve usluge ili ukinuti postojeće monopole za druge djelatnosti ili određene distribucijske usluge. Direktiva ne traži, odnosno ne sili države članice da navedene djelatnosti moraju organizirati na određeni način. Sukladno odredbama Zakona o komunalnom gospodarstvu pogrebnička djelatnost je djelatnost koja se obavlja kao javna služba i u općem je gospodarskom interesu slijedom čega prema direktivi ne postoji obveza država članica na liberalizaciju te djelatnosti na način kako je to Prijedlogom zakona o pogrebničkoj djelatnosti predlaže. Navode se iskustva zemalja članica EU, pa primjerice Republika Slovenija ulaskom u EU nije mijenjala zakone, te su predmetni poslovi organizirani kao komunalna djelatnost, a zaključeno je da isključivo takvi i trebaju ostati. Dakle, europska regulativa niti u jednom dijelu ne nameće obvezu isključivanja, održavanja groblja i krematorija i prijevoz pokojnika iz područja komunalnog gospodarstva odnosno izmjene načina kako su oni sada regulirani. Nadalje, prijedlog Zakona o pogrebničkoj djelatnosti protivan je čitavom nizu važećih propisa. U prvom redu Zakonu o grobljima, Pravilniku o grobljima, Pravilniku o vođenju grobnog očevidnika i Registru umrlih osoba te drugim propisima. Zakon o grobljima utvrdio je pojam pratećih građevina koje se nalaze u ili izvan groblja, a to su krematoriji, mrtvačnica, dvorana za izlaganje na odru, prostorije za ispraćaj umrlih i slično. Prijedlogom Zakona o pogrebničkoj djelatnosti definiran je pojam Pogrebnog centra kao objekta isključivo izvan groblja sa svim službenim i radnim prostorijama za ispraćaj i kremaciju umrle osobe te obavljanje pogrebničke djelatnosti. Iz navedenog proizlazi da Pogrebni centar predstavlja prateću građevinu u smislu Zakona o grobljima. S tim u vezi ponajprije se navodi da je Zakonom o grobljima utvrđeno da se prateće građevine grade u ili izvan groblja, a prijedlogom Zakona o pogrebničkoj djelatnosti određena je njihova gradnja samo izvan groblja što je u suprotnosti. Nadalje, na temelju Zakona o grobljima donijet je i Pravilnik o grobljima kao podzakonski propis kojim je utvrđeno da groblje naročito čine građevine za ispraćaj pokojnika i službeno pogonski prostori za prijem i obradu pokojnika iz čega proizlazi da se navedeni prostori smatraju sastavnim dijelom groblja. U tom smislu u članku 11. Pravilnikom o grobljima utvrđeno je gdje u groblju moraju biti smješteni oproštajni prostori a gdje pogonsko radni i službeni dio te od čega se sastoji mrtvačnica. Iščitavajući tekst prijedloga zakona očito je da nije regulirao tu problematiku niti je uputio na odredbe važećih posebnih propisa što ukazuje na činjenicu da predlagatelj Zakona o pogrebničkoj djelatnosti uopće nije uzeo u obzir i navedene odredbe posebnih propisa o pratećim građevinama. Također, člankom 12. Zakona o grobljima propisano je da se umrlog može ukopati izvan groblja samo uz odobrenje tijela jedinice lokalne samouprave nadležnog za komunalne poslove uz prethodno mišljenje tijela jedinice lokalne samouprave nadležnog za poslove zdravstva. Prijedlogom Zakona o pogrebničkoj djelatnosti utvrđeno je da se pod pogrebničkom djelatnošću među ostalim poslovima razumijeva i organizacija prosipanja pepela pokojnika u prirodu što se svakako tretira ukopom izvan groblja pa niti u tom smislu nisu uvažene odredbe Zakona o grobljima. Zakonom o grobljima utvrđena je obveza uprave groblja komunalnog društva da vodi očevidnike o ukopu svih umrlih osoba na području jedinica lokalne samouprave te u tom smislu donesen je i na snazi Pravilnik o vođenju grobnog očevidnika i Registra umrlih osoba. Kako je prijedlogom Zakona o pogrebničkoj djelatnosti utvrđeno da pogrebnička djelatnost razumijeva i preuzimanje i prijevoz umrlih osoba s mjesta smrti evidentno je da uprava groblja ne može više voditi grobni očevidnik i odgovarati za podatke iz grobnog očevidnika kako je navedeno budući neće imati na raspolaganju imena svih umrlih osoba na području jedinica lokalne samouprave već samo onih koji budu ukopani na grobljima te određene jedinice lokalne samouprave kojima upravlja uprava groblja odnosno komunalno društvo. Sukladno tome upravo na temelju tako navedene problematike postoji iskustva iz prijašnje prakse, izmjene propisa na način da sve umrle osobe preuzima komunalno društvo otkada postoje uredne evidencije o ukopu svih umrlih na području jedinice lokalne samouprave. Dodatno, u svezi urednosti vođenja grobnih očevidnika i očevidnika o ukopu svih umrlih osoba propisane su i novčane kazne za upravu groblja koja u slučaju donošenja predloženog zakonskog rješenja navedeno neće biti u mogućnosti pravilno i potpuno te zakonito provoditi, a na temelju navedenog mogla bi prekršajno odgovarati. Zbog toga pozivamo predlagatelja da pažljivo razmotri navedene primjere, doradi i uskladi tekst prijedloga zakona za drugo čitanje jer u protivnom zastupnici Kluba zastupnika HSU-a neće glasati za donošenje Zakona o pogrebničkoj djelatnosti. Hvala.
Dvije replike. Prvo, poštovani Slavko Linić.
Prema tome slažem se sa svojom kolegicom Cvjetović da u uvodnom obrazloženju ovog zakona veli se da je to u suprotnosti sa europskom direktivom. 5 puta smo danas ponovili da to nije točno i da je to netočna konstatacija u prijedlogu ovog zakona iz razloga što može se aktiva države utvrditi javna djelatnost i ona je hrvatskim propisima utvrđena i u ovom dijelu ona se odnosi na održavanje groblja, krematorija i prijevoz. Ja samo govorim o prijevozu, a to znači da pokojnik nije roba nego javni interes i zato je propisan komunalna. Ustavni sud RH je također tužbu koja je išla protiv takvog zakona odbacio jer je suprotna i Hrvatskom ustavu i hrvatskim zakonima. Znači to je jedna od najvažnijih konstatacija kod suprotstavljanju ovom prijedlogu i to je nešto što moramo shvatit. A tržišna djelatnost gdje se najviše zarađuje tamo se zarađuje, ja ću sad još jedanputa pročitati, znači to nije komunalna djelatnost, to nije javni interes kod pogreba to je tržišna kategorija i to je utvrdila Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja. A što su tržišni poslovi oko pogrebnih usluga, to su prodaja pogrebne opreme, ljesova, pogrebnih urni, tekstilne garniture za umrlu osobu, opreme za odar, cvijeće za obilježavanje doma umrlih osoba ili odra i groba, također nadgrobna obilježja, organizacija tiskanja obavijesti o smrti, objava popratnih sadržaja, obavijesti, zahvale, sjećanja u tiskovnim i elektronskim medijima, organizacija i prožanje usluge njege, pranja i svega ostalog. To su tržišne djelatnosti i tu ne može biti uopće strana od konkurencije.
Vrijeme. Zahvaljujem. Na repliku odgovara poštovana Ljiljana Cvjetović.
… [[Govornica naknadno uključena.]] Evo ja sam upravo vama htjela odgovorit ono što ste vi i sami rekli, a na ovo tzv. otvaranje tržišta, na ovakav predloženi način doći će upitno postignuti standardi, kvaliteta obavljanja navedene djelatnosti, cijena usluge i posljedično i njezino povećanje, daljnje funkcioniranje i opstanak komunalnih društava, remećenje organiziranog i uhodanog načina rada i ono što je najvažnije zadovoljstvo krajnjih korisnika.
Druga replika, Tomislav Klarić.
Pa evo, kolegice ja sam više nego zadovoljan kolik ste se vi udubili u taj problem pa spominjete i grobne očevidnike i sve one probleme koji će iz ovoga proizaći za razliku od našeg ministra koji evo ovdje izvrće i naše riječi, a malo vrijedi. Pokojnik nije roba i ne može biti tržišna kategorija. Ako on misli da su to mali biskviti i da ih može prevozit na ne znam koji način onda mislim da smo pobrkali lončiće. Imao Zakon o komunalnom gospodarstvu i svaka čas na vašem stavu da nećete podržati ovakav zakon ukoliko se ne promjene te stvari.
Odgovor na repliku Ljiljana Cvjetović.
Meni uopće nije jasno zašto se nešto potiče ako to ne treba bit, ako imao zakon, ako nas nitko ne tjera da to mijenjamo u državi u kojoj imamo toliko problema, mislim da ovo bi bio čisti jedan višak od problema. A svi moramo znat, i onaj koji je to probao i onaj koji će to tek probati da smrt u nečijoj obitelji to je odavanje poštovanja prema umrlom, obavljanje dostojanstvenog ukopa nikako ne bi smjelo svesti na golu i nekontroliranu tržišnu utakmicu.
U ime kluba HNS-a govorit će poštovana Vesna Sabolić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani ministre sa suradnicima klub Hrvatske narodne stranke liberalnih demokrati podržava prijedlog Zakona o pogrebničkoj djelatnosti. Ponajprije iz razloga što ovaj prijedlog zakona afirmira načelo slobode pružanja usluga, načelo tržišnog natjecanja i konačno načelo zabrane diskriminacije. Mi držimo da ovaj prijedlog jamči jednak pravni položaj poduzetnicima i zabranjuje uspostavu monopolističkog položaja na tržištu. Klub HNS-a ima samo jednu zadršku vezano za članak 23. predloženog zakona. Naime, članak 23. propisuje da danom donošenja zakona prestaju važiti koncesije za obavljanje ove djelatnosti koje su dodijelile nadležna tijela, jedinice lokalne samouprave i Grada Zagreba. Obzirom da je ovo prvo čitanje predlažemo predlagatelju da još jednom razmotri pravne posljedice koje bi mogle izazvati odredbe ovog članka. Naše je stajalište da bi se morao odrediti neki rok recimo od godine dana s obzirom da postoje ugovorne obveze između jedinica lokalne samouprave i koncesionara. Dakle, ponovit ću još jednom Hrvatska narodna stranka drži prijedlog zakona kvalitetnim jer će ovaj zakon dovesti do liberalizacije tržišta, ukidanje monopola trgovačkih društava u vlasništvu jedinica lokalne samouprave i u konačnici dovesti do podizanja kvalitete usluge, do pada cijena i dodatnog zapošljavanja radnika na području pružanja ovih usluga. Ja osobno držim da je ukidanje monopola primarno javni interes. Činjenica je da javna vlast, a lokalna samouprava to jeste da bi ona trebala imati potpuno ista prava i dužnosti kao i druge pravne osobe ali poznato nam je da što zbog zakonskih ovlasti, što zbog moći, utjecaja ona nadilazi snagu svojih konkurenata. Ovdje se rasprava uglavnom vodila na razini konkurentskih odnosa i mislim da je primarno i najvažnije ukidanje monopola a da će konkurencija svakako dovesti do povećanja kvaliteta usluga. Hvala.
Imao jednu repliku. Poštovani Slavko Linić.
Ja ću biti dosadan jel sam inače osoba koja želim sve privatizirati i uvijek sam zato da imao privatne odnose na tržišnim konkurencijama i da se državu makne. Ali draga moja gospođo pokojnik nije roba i to jednom morate shvatiti. I zato se utvrđuje javni interes. A kad se utvrđuje javni interes onda je ograničen pristup poduzetnika tom tržištu. I zato ih u Zagrebu ima 90, a nema ih 390 jer kad ih bude 390, onda ću vas podsjetiti što se sada događa u građevinarstvu. Svi idu ispod cijene, ruše svoju bilancu, ruše svoju kapitalnu vrijednost, ruše plaće svojih djelatnika jer je to čista konkurencija, to je čista konkurencija. To će vam sutra biti u bitci za prijevoz. Ponovo ponavljam da našim zakonima govorimo o prijevozu jer kad je u pitanju …, oprema, sve ostalo, da to je tržište i po našim sadašnjim zakonima i tu ne smije biti monopola. Tu ne smije jer ako obitelj hoće skupi lijes, neka kupi. Svatko od sadašnjih pogrebnika koji nisu u okviru komunalne djelatnosti, mogu nuditi obitelji što god hoće i kakav god hoće pogreb. Prema tome, tu je slobodna konkurencija. Ali prijevoz pokojnika, shvatite, nije komercijalna, nije tržišna kategorija i ne smije biti jer ako tu idemo, bitka za konkurentnost, bitka sa cijenama, bitka … ugrozit će robu, a ta roba se zove pokojnik.
Posljednja rasprava bit će pojedinačna rasprava. Niste se javili, žao mi je. Ne mogu vam dati riječ ako se niste javili. Bit će pojedinačna rasprava, poštovane zastupnice Marije Ilić. Nemamo Marije Ilić. A je. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima. Ja ću se pokušati osvrnuti na nekoliko članaka predloženog zakona. Naime u članku 4., točka 7, utvrđen je pojam pogrebni centar. Osim što je odredba protivna Zakonu o grobljima i pratećim podzakonskim propisima jer Zakon o grobljima utvrđuje da se prateće građevine nalaze u ili izvan groblja, a ovaj prijedlog zakona nalaže da se ti objekti nalaze isključivo izvan groblja. Ona nije usuglašena ni ostatkom teksta samog prijedloga zakona o pogrebničkoj djelatnosti. Naime, u istom se zakonskom prijedlogu koriste izrazi pogrebni centar, prostor kao i poslovne prostorije pa se postavlja pitanje je li predlagatelj mislio na isti pojam koristeći različite izraze ili nije. Ako nije, potrebno je precizno odrediti sve izraze i njihova značenja. Također, zanima me tko će i tko može graditi nove objekte, dakle pogrebne te centre, a pogoduje li se i nekome i ovom prigodom? Nadalje, stavkom 1., članka 5. propisano je da je pogrebnik dužan svoje usluge obavljati u skladu s pravilima struke. Predlagatelj pri tom nije ni jednom odredbom definirao kriterije, odnosno standarde za pružanje usluge niti je uputio na konkretna pravila struke. Uz to su u potpunosti zanemarena načela za obavljanje javne službe, propisana Zakonom o komunalnom gospodarstvu kao što su njezino trajno i kvalitetno obavljanje, održavanje objekata i opreme u stanju funkcionalne sposobnosti i javnosti rada. Isto vrijedi i za odredbu stavka 1., članka 6., a odredba stavka 2 je sasvim nejasna budući njome nije upućeno na konkretan posebni propis koji bi se imao odgovarajuće primijeniti, a koji prema saznanjima niti ne postoji već samo postoji dobra praksa u obavljaju djelatnosti od strane komunalnih društava u vlasništvu jedinica lokalne samouprave. Člankom 8. nije nedvojbeno propisano moraju li se svi taksativno … poslovi koji čine pogrebničku djelatnost obavljati kumulativno ili svaki pogrebnik ima mogućnost obavljati pojedine ili neke od pogrebničkih poslova. Nadalje, kod određenja pojedinih pogrebničkih poslova izostala je definicija što se razumijeva pod pojedinim pogrebničkim poslom, a što je za pravilnu i potpunu primjenu ove odredbe svakako nužno. Primjerice, miješaju se izrazi organizacija i prodaja, kremiranje i drugi, nejasno je što razumijeva organizacija pogreba i ispraćaja ili organizacija prodaje cvijeća, svijeća ili organizacija pružanja usluge na tijelu umrle osobe. Tko obavlja sam čin ukopa potpuno je neprihvatljiva odredba, ostale poslove, citiram, ostale poslove neophodne za obavljanje pogrebničke djelatnosti iz čega proizlazi sasvim proizvoljno tumačenje pojma pogrebničke djelatnosti. Također stavkom 5. ovog članka propisano je da je pogrebnik dužan u prostoru u kojem obavlja djelatnost na vidljivom mjestu istaknuti cijene usluga koje nudi te dužan istih se pridržavati. Ne postoji odredba u Prijedlogu zakona o pogrebničkoj djelatnosti koja bi definirala način, odnosno postupak formiranja kao niti izmjenu utvrđenih cijena pojedinih usluga obuhvaćenih prijedlogom zakona što svakako korisnike usluga dovodi u nepovoljan položaj u odnosu na važeće propise koji uređuju pogrebničku djelatnost kao komunalnu i precizno definiraju postupak u svezi formiranja i izmjene cijena usluga. U pogledu izuzimanja prijevoza pokojnika kao komunalne djelatnosti postavlja se pitanje funkcioniranja dežurne pogrebne službe od 0-24 sata koju sada imaju organiziranu svi gradovi putem komunalnih društava gdje je u biti naglasak na prijevozu pokojnika koji nisu umrli prirodnom smrću već slučajevi nasilne smrti, prometne nesreće, ubojstva i slično a gdje državne pogrebne službe komunalnih društava po pozivu u pravilu MUP-a obavljaju prijevoz pokojnika od mjesta događaja do mjesta naravno po nalogu MUP-a. Člancima od 10.do 16.da ih sada ne nabrajam, treba sagledati položaj odnosno obveze stranih pogrebnika. U svezi sa stručnom osposobljenosti propisano je da pogrebnik mora ispunjavati poseban uvjet stručne osposobljenosti za obavljanje pogrebničke djelatnosti ne navodeći koji je to poseban uvjet ili zaposliti radnika u punom vremenu koji udovoljava ovom uvjeti. Stručno osposobljenost dokazuje se polaganjem stručnog ispita za obavljanje pogrebničke djelatnosti. Stručnom ispitu može pristupiti osoba s najmanje srednjom strukovnim obrazovanjem. Navedeni prijedlog odredbe u potpunosti je prilagođen slučaju kada je pogrebnik trgovac pojedinac ili obrtnik, a nije prilagođen za slučaj kada je pogrebnik trgovačko poduzeće npr. postojeće komunalno društvo. U tom je slučaju potpuno nejasno tko od zaposlenika društva mora ispunjavati poseban uvjet stručne osposobljenosti za obavljanje pogrebničke djelatnosti. Kako je navedeno u prijedlogu zakona bez obzira tko je pogrebnik dovoljno je da ima jednog uposlenika u punom radnom vremenu sa srednjim strukovnim obrazovanjem za obavljanje sveukupno 15 različitih vrsta pogrebnih poslova. Mislim da ovim prijedlogom zakona nije temeljito sagledana i uređena predmetna problematika, a važeće zakonsko uređenje je usklađeno sa specifičnim potrebama na području pojedinih lokalnih jedinica i treba ga zadržati onoliko koliko se to može na način da jedinice lokalne samouprave u sklopu svog samoupravnog djelokruga biraju način na koji će organizirati obavljanje navedene djelatnosti pod uvjetima i na način propisan Zakonom o komunalnom gospodarstvu. Mislim da je važno još napomenuti da jedinice lokalne samouprave uvijek imaju na umu ali i na papiru socijalnu sliku područja svog djelovanja i ona je polazište u formiranju cijena pogrebničkih usluga. Ta osobita socijalna osjetljivost je iznimno važna jer ne zaboravimo radi se o djelatnosti koja se tiče baš svake osobe. I nije točno da jedinice lokalne samouprave stječu neku dobit kroz pogrebničku djelatnost upravo iz razloga koje sam navela, a to je taj socijalni momenat. Dakle o nekom monopolu ako je gradonačelnik, gradsko vijeće, ljudi koji su osjetljivi za osobe u ovom kriznom vremenu sigurno da će podesiti na najmanju moguću mjeru plaćanja koliko to podnosi da se pokriju troškovi. Ono što je za zamjeriti, a to je glas sa terena je da se komunalna društva nisu uključila u kreiranje prijedloga zakona. Ono što još mogu dodati kao što je rekao i gospodin Linić ili netko drugi, došlo je naravno izgleda do borbe za pokojnika. Hvala lijepo.
Zaključne minute pripadaju ministru Marasu.
Hvala lijepo svima na raspravi. Mogu samo reći za početak da ćemo sve ove prijedloge koje smo čuli, a pogotovo u raspravama gospođa iz HSU-a koje su imale konkretne prijedloge na određene članke da ćemo ih uvrstiti i da ćemo organizirati i poseban sastanak sa Klubom zastupnika HSU-a sljedeći tjedan kako bi prošli određene stvari da vidimo i da probamo otkloniti tu ja bih rekao malu nedoumicu odnosno skepsu prema donošenju ovog zakona jer zbilja nije problem ako je stvar izričaja u zakonu i određenih stavaka gdje je pogrebni centar i da se to uskladi sa Zakonom o grobljima. U biti ovakve rasprave za to i služe i zato ćemo organizirati kažem sljedeći tjedan sastanak prije nego što se pošalje u drugo čitanje u vladinu proceduru sa Klubom zastupnika HSU-a jer vidim da je tu potreba s obzirom na konkretne prijedloge još posebno izražena. Ono što bih htio reći kolegici iz HNS-a je to da prijelazni rok od jedne godine postoji. Znači svi oni koji imaju koncesije i koji se moraju uskladiti u određenom roku sukladno ovom zakonu će imati godinu dana za to vrijeme da to naprave. Znači nema dilema i nema vakuuma, nema onog dijela da ne bi ispalo da sada od sutra više ne mogu obavljati djelatnost oni koji su to do jučer mogli nego će u roku godine dana ti ljudi moći odraditi taj posao i na neki način proći još jedan checking da li zadovoljavaju ja ću sada reći još jednom strože uvjete i zbilja me iznenađuje da nitko nije na to reagirao. Stroži su uvjeti sada nego što su u ovom zakonu nego što su po odlukama jedinice lokalne samouprave. Toliko o tome da li smo vodili računa o dostojanstvu pokojnika i mislim da će možda i ovih 350 u prvom trenutku jedan dio njih možda i ne zadovoljiti ako dodatno ne ulože u svoju opremu i u svoju infrastrukturu, možda neće zadovoljiti niti te uvjete koje smo postavili, a koji nisu mali. Pogledajte članak koji definira šta sve morate imati za obavljanje pogrebničke djelatnosti, to je članak 11.i vidjet ćete da je to sada puno teže zadovoljiti nego što je bilo do sada. S druge strane da riješimo pitanje ustavne tužbe. Ustavni sud je definirao da zakonodavac ima pravo ali to nije nužno. Znači mi možemo definirati da to nije komunalna djelatnost i to upravo sad definiramo prijedlogom. Jer ako je to komunalna djelatnost onda ćete problem riješiti vrlo jednostavno ustavnom tužbom i zakon će pasti. Tako da kako zakonodavac ima pravo tako i može procijeniti šta može biti a šta nije komunalna djelatnost. Jer onda smo mogli tu priču odmah u startu proglasiti nemogućom ali ja mislim kako nije neustavno primjerice u Austriji ili nekim drugim zemljama Europske unije da neće biti neustavno ni u Hrvatskoj. I zato krećem opet na kraju od onoga što sam rekao da želimo urediti tržište, da želimo da ljudi imaju dostupnu uslugu na cijelom teritoriju Republike Hrvatske. Da se ne dešava da ljudi ne mogu prevesti svoje pokojnike iz grada u grad samo zato što eto ta tvrtka ili taj pogrebnik nema koncesiju na tom gradu a dešava se, rekao sam vam evo sad jedan primjer koji je bio između Varaždina i Splita a to se dešava i za to bi se trebali na neki način zapitati kako to riješiti. To zakonom do sada nije bilo uopće definirano. Znači nije bilo moguće izvršiti uslugu na teritoriju cijele Republike Hrvatske i to ovim zakonom omogućujemo. Sa druge strane želimo da se ono što se u praksi pokazalo moguće a to je da pogrebnici ili oni koji to rade kao privatni poduzetnici obavljaju kvalitetnu uslugu ako je to moguće u Zagrebu moguće je sigurno u cijeloj Republici Hrvatskoj pogotovo u onim gradovima gdje jedinice lokalne samouprave nemaju dovoljnu količinu prijevoza da bi imalo svoje komunalno poduzeće i to obavljalo. Zašto bi netko bio povlašten u velikom gradu zato šta tu komunalno poduzeće može sebi dopustiti da ima kvalitetniju uslugu nego u nekom manjem gradu. Zašto ne bi moglo se desiti da netko ima tvrtku koja će pokrivati bez koncesije jedno šire područje ako zadovoljava date uvjete. Znači ja zbilja ne razumijem u čemu je tu problem. A vidite i dati ću, sljedeći put ćemo dati te podatke koje imamo za gradove, nažalost nemamo za sve, imate veliku većinu jedinica lokalne samouprave koje nemaju u okviru svojeg komunalnog poduzeća niti nikakve uvjete da bi zbrinuli pokojnike. I s ovim zakonom također omogućavamo da se to regulira na razini cijele Hrvatske. Znači interes zakonodavca je ovdje da zaštiti građane Republike Hrvatske, da im omogući kvalitetnu uslugu, da im omogući da na pojedinim područjima gdje postoji velika količina ja bih rekao prijevoza i velikih gradova da komunalna poduzeća nema monopol, ja se slažem da to ne ti trebalo biti tako. I da zbog čega mora biti i na temelju čega se odlučuje interes građana jednog velikog grada u odnosu na manje gradove ili Zagreba u odnosu na Split ili Rijeku. To treba biti unificirano, to je usluga koju trebaju svi u Hrvatskoj dobivati pod istim uvjetima. Naravno strogo kontroliranu od strane zakonodavca i ne znam da li ste to također primijetili tražimo i dodatno educirane ljude koji rade u tome pa i u komunalnim poduzećima. U pravu ste, treba to staviti i u komunalnim poduzećima da se zna da osobe imaju određeno obrazovanje i u komunalnim poduzećima koji to rade jer nisu same po sebi valjda spremne to raditi samo zato što su zaposlenici komunalnog poduzeća. Znači s te strane ćemo to također uvrstiti i hvala vam na tom prijedlogu. Znači tu će biti također obaveza da u komunalnim poduzećima ljudi prođu, ne samo u tvrtkama, da prođu edukaciju i dobiju stručno obrazovanje od strane relevantnog tijela. S time da opet ponavlja i još jednom, znači ovaj zakon u poduprli više-manje svi koji se time bave. Ne vjerujem da je netko tko je imao sada koncesiju primjerice u Zagrebu podupro taj zakon zato šta želi sam sebi konkurenciju stvoriti. Znači teoretski bi ljudi radili sami protiv sebe. Zašto bi netko tko sada ima koncesijski ugovor podržavao donošenje ovog zakona ako misli da je loš? Zašto? Ima siguran posao, evo ima jedan čovjek s kojim sam razgovarao ima koncesiju jedini u Dugom selu, može ovako se pogladiti i raditi super, nitko ga ništa ne pita, nema drugog koncesionara ali i on je isto za ovaj zakon. Valjda možemo vjerovati i tim ljudima nešto, valjda i oni razumiju problematiku i znaju kako se taj posao radi. Dosta često imamo prigovore da se ne konzultira struka i kada govorimo o pravilima struke, evo gospođa je to također primijetila, vrlo jasno piše da ćemo donesti provedbene akte koji će definirati šta treba zna, šta treba položiti kako bi se dokazala struka itd.. Tako da zakonom smo obuhvatili više-manje i to da će se definirati šta je razina stručnosti koju netko mora imati da bi obavljao ovaj posao. Znači ako imate podršku, ja bih rekao tih ljudi koji to rade, ako imate podršku na temelju iskustava stranih strukovnih organizacija i Obrtničke komore i Gospodarske komore i Udruge poslodavaca, ako imate podršku jednog dobro dijela i jedinica lokalne samouprave koja bez obzira što je Udruga gradova dala takav stav, znamo da to nekada ne funkcionira baš da je to toliko reprezentativno da bi rekli da su svih 500 jedinica unisono. Zato evo recimo danas gradonačelnik Ivanca, potpredsjednik ovog Doma, gospodin Batinić je bio za taj zakon. I on je član Udruge gradova, gradonačelnik je. I svi ostali gradonačelnici koji su podržali ovaj zakon kroz raspravu i na odborima itd.. Tako da pustimo nekada i stavove koji mogu biti definirani i ovako i onako, iz ovog i iz onog interesa. Znamo kako se tu i borilo tko će biti predsjednik Udruge gradova i da je to vrlo bitno iz koje pozicije nastupa. Tako da s te strane ja nisam siguran da jedan veliki dio, odnosno siguran sam da jedan veliki dio općina i gradova daje podršku ovom zakonu. S te strane ovdje evo sad mogu reći da ćemo na temelju rasprava u Saboru, još sutra je Odbor za lokalnu i regionalnu samoupravu i ove rasprave i drugih odbora napraviti prijedlog jer želimo da taj zakon bude donesen do kraja zasjedanja ove sjednice Sabora kako bi se to tržište konačno uredilo na način na koji mislimo da to treba biti, uz maksimalnu kontrolu i poštivanje standarda koji su vrijedili do sada, a čak i unapređenje standarda. Znači nitko ne govori o, kao što je netko u raspravi rekao, ukopima bez kontrole jedinica lokalne samouprave znači groblja. Ukop i organizacija na samom groblju će ostati i dalje u nadležnosti jedinica lokalne samouprave, pa to je također bio jedan od prigovora udruge gradova da se na njenom vlasništvu ne može organizirati ništa bez njenog znanja. Apsolutno ne. Ali organizacija kada ste pitali šta je organizacija, organizacija primjerice pogreba je to da dobijete i input odnosno ulazni račun od komunalnog poduzeća koje pruža uslugu ukopa, odnosno pogreba i organizirate onda cjelokupni prijevoz i pogreb u okviru jedne usluge, cjelovite usluge. Tako da hvala vam lijepo na raspravi, bila je dinamična. Zapisali smo dosta prijedloga i evo tu smo, stojimo na raspolaganju da, naravno ovo sam rekao za klub HSU-a ali to vrijedi i za druge ako ima potrebe sa bilo kim razgovarati, doduše sad nema mnogih klubova ali potrudit ćemo se da izkonzultiramo sve do druge rasprave kako bi zakon bio najbolji mogući. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo prijavljenu jednu repliku. Poštovani Slavko Linić.
Čisto da ministra uputim. Zagreb ima 90 koncesijskih ugovora na bazi Zakona o komunalnim djelatnostima javno raspisanog natječaja. On djeluje po Zakonu o komunalnom gospodarstvu i to temeljem javnog interesa. Prema tome ne znam o čemu govorite, pravite razliku između Rijeke i Zagreba. I jedni i drugi rade po istom zakonu. Ono što vi želite, ne želite ni Zagreb da radi na taj način. Želite da Zagreb ima tržišnu utakmicu u dijelu prijevoza jer to je jedino sporno u vašem zakonu. Sve ostale djelatnosti i sada su tržišne, ali vi hoćete i prijevoz pokojnika tržišnu djelatnost i ne dozvoljavate Gradu Zagrebu da nosi odgovornost. Plus toga vi govorite Grad Zagreb ima 10 točaka po kojima je djelovao, pa jel onda potrebno da vam zovem odnosno donesen Zakon o koncesijama koji propisuje što mora sadržavat, kako mora sadržavat, što su natječaji, što se mora kontrolirat, kako se kontrolira. Pa na stotine zakona je vezana za javnu djelatnost, na stotine zakona i poštuju ih oni koji odgovaraju za njih, a to su jedinice lokalne samouprave. S druge strane, vi kao ministar želite tržišnu utakmicu ali vi niste ovlašteni da utvrđujete što je to javna djelatnost, vi niste nadležan za taj dio. To je druga nadležnost. Postoji nešto drugo. Jedinice lokalne samouprave, pa njihovu djelatnost definira Zakon o lokalnoj samoupravi. Vi pokušavate i taj dio osporavati, i taj dio. Zašto, pa zato što smatrate da imate pravo definirat što je to javni interes. To smo definirali nekim drugim zakonima i to je ono, sad su to sukobi zakona. Sve ste to vi danas predložili ovdje.
Na repliku odgovara ministar Maras.
Ja sam rekao gdje se prijevoz pokojnika spominje sa dva stavka. Nigdje u nikakvom Zakonu o lokalnoj samoupravi i jedinicama lokalne samouprave se to ne spominje. Znači vrlo jasno sam rekao također da u Zagrebu je, Zagreb je procijenio da 92% tržišta cjelokupnog rade privatnici, njih 30, ali smisao je upravo takav da u Zagrebu to funkcionira. I zbog čega država ne bi mogla na taj način regulirati to tržište, di je tu problem? I nisam radio nikakvu razliku između Zagreba i Rijeke po pitanju građana. Vi govorite da je to stvar jedinica lokalne samouprave, a ja govorim da to država može regulirati. Tu se jedino ne slažemo. Zbog čega to država ne bi mogla regulirati? Zbog čeg? U čemu je problem? Kažem da su stroži uvjeti, da se više vodi računa o pokojniku. U čemu je problem? Zbog čega država ne bi mogla regulirati? Nije to tržište tako veliko i ja bih rekao toliko specifično kao što su neka tržišta koja ste spomenuli … uslugu. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, nije važniji, upravo zato što je važniji pokojnik zbog toga ga država treba regulirati. Evo upravo ste mi sad dali za pravo. Važniji je pokojnik i država zato treba potruditi se i regulirati to tržište još bolje nego što je regulirano… … [[Upadica se ne razumije.]] Pa to je javni interes, da država regulira, apsolutno, da država regulira tržište i javni interes, da znate da čovjek može kupit adekvatno vozilo, da ima zdravstveni, ja nisam govorio o načinu davanja koncesije što Zagreb daje, ja sam govorio…
Ministre zaključite, vrijeme je isteklo.
Evo još jedna rečenica. Ja sam govorio samo o onome što su oni naveli kao zahtjev šta treba imat pogrebnik. Ovdje je to puno strože nego što je to u aktualnoj odluci Zagreba. Tako da evo hvala vam lijepo i vidimo se za 10 dana.
Zahvaljujem. Sad ćemo zastat s radom. Nastavljamo sutra u 9,30 objedinjenom raspravom o pet Prijedloga zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor. Laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 20,55 SATI.
Prijedlog Zakona o pogrebničkoj djelatnosti, prvo čitanje, P.Z.E. br. 733. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - prihvaća se prijedlog Zakona o pogrebničkoj djelatnosti. - sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja uputit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 76 glasova za, 7 suzdržanih i 12 protiv donesen zaključak o prihvaćanju zakona u prvom čitanju P.Z.E. br. 733. Kolegice i kolege nastavit ćemo u 16,00 sati sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima.