Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Evo izuzetna mi je čast da prvi put kao ministar mogu ovdje za ovom govornicom braniti jedan zakon i na neki način osjetiti malu nostalgiju, ali to ne znači naravno da želim nešto coprat, da se brzo vrati tako da evo. Ovdje ću vam predstaviti izmjene, odnosno Prijedlog zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva sa konačnim prijedlogom zakona. Malo i srednje gospodarstvo, malo i srednje poduzetništvo u Hrvatskoj čini 99,5% ukupnog gospodarstva. Udio malih subjekata i srednjih subjekata čine i preko 50% hrvatskog BDP-a, imaju preko 64% zaposlenih i na neki način možemo reći da je hrvatsko gospodarstvo po svojoj strukturi mikrogospodarstvo, odnosno malo gospodarstvo sa tvrtkama koje imaju manji prihod od 10 milijuna, koje čine ukupno 80% svih tvrtki u Republici Hrvatskoj. Tim više je ovaj zakon jedan od ja bih rekao bitnijih, najbitnijih kako bi mogli imati što proaktivniju politiku prema malim i srednjim poduzetnicima, kako bi na neki način mogli napraviti sinergiju i države i poduzetnika u što boljem rezultatu za gospodarstvo i BDP u Hrvatskoj. Jedna od najvažnijih zadaća Ministarstva poduzetništva i obrta u ostvarivanju ciljeva stvaranja konkurentnog poduzetništva je osigurati povoljno financiranje i jamstva i u okviru ovog zakona upravo se najviše time i bavimo. Subvencioniranje kamate koje također Hrvatska i hrvatske agencije i hrvatski program za poticanje malog gospodarstva osigurava upravo je ono što treba hrvatskim poduzetnicima. Analizirajući rezultate primjene sustava poticanja ulaganja u Republici Hrvatskoj kroz Zakon o poticanju ulaganja možemo uočiti da je gotovo 80% ostvarenih investicijskih projekata realizirano od strane malih i srednjih poduzetnika, od čega 30% investicijskih projekata predstavljaju izravne strane investicije. Hrvatska mora osigurati stabilnost i sigurnost investicija kako bi ulagači znali primjerice što mogu očekivati u poreznoj politici u idućih 10 godina i u tom smislu nakon iracionalnog ukidanja Agencije za promicanje izvoza i ulaganja tijekom 2010. godine, znači kada je Hrvatska zagazila duboko u recesiju, kada su strane investicije pale sa 2008. preko 4 milijarde eura na 2009. 400 milijuna eura, znači za 10 puta, mi smo se odlučili ukinuti Agenciju 2010.godine za promicanje izvoza i ulaganja. I naravno, mi mislimo da treba pojačati i aktivnost u privlačenju stranih investicija kroz institucionaliziranje tog posla gdje ćemo u ovom slučaju kada se radi o malim i srednjim poduzetnicima, malim i srednjim investicijama proširiti ovlast Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo gdje će ona sigurno u budućnosti odigrati jednu od ključnih uloga u promicanju investicijske klime u Hrvatskoj. Znači agencija koja će uz svoje dosadašnje zadatke, a to su kvalitetna jamstva, to su provođenje djela programa za poticanje poduzetništva u Hrvatskoj će imati jedan dio kordijativne uloge što se tiče i privlačenja investicija i provođenja investicija u Hrvatskoj i hrvatskim županijama. Naravno, HAMAG Invest mora, naravno zakonom se mijenja i prijedlog imena agencije kako bi i taj dio investicijskog posla dobio na značaju, on mora biti jedan od prvih kontakata potencijalnim investitorima kada dolaze u Hrvatsku, kada se radi o malim i srednjim investicijama. Naravno moguća potpora tu ne prestaje i po pitanju financiranja i po pitanju jamstava i po pitanju suradnje sa lokalnim jedinicama i svim dionicima koji su potrebni za realizaciju investicija. Uz to, ovim zakonom se kategorizira mikro, mali i srednji poduzetnik odnosno to se mijenja u odnosu na prethodni prijedlog zakona i usklađuje sa preporukom Europske komisije s time da mikropoduzetnici su sa brojem radnika manji od 10, a poslovni prihod ili ukupna aktiva su manji od 2 milijuna eura, znači kada se radi o prihodu a aktivi isto tako 2 milijuna eura. Mali poduzetnici, znači kategorija iznad, radi se o tvrtkama koje imaju manje od 50 zaposlenih, 10 milijuna eura prihoda ili ukupnu aktivu manju od 10 milijuna eura. I srednji poduzetnici su oni koji imaju manje od 250 zaposlenih te prihod 50 milijuna eura ili aktivu 43 milijuna eura, jednaku ili manju. Time, pošto usklađujemo zakon sa standardima EU time će se još i više povećati broj malih i srednjih poduzetnicima u Republici Hrvatskoj, s obzirom da su kriteriji do sada bili nešto niži i na taj način ćemo omogućiti da i ti poduzetnici mogu koristiti sredstva koja su predviđena planom poticanja poduzetništva i obrtništva u Republici Hrvatskoj nazvano Poduzetnički impuls, a koje se u ovom trenutku primjenjuje. Upravo su izašli natječaji, sutra zadnjih 8, znači 24 programa koja će na neki način dati potpora u vrijednosti 376 milijuna kuna i gdje očekujemo da će taj novac biti uložen u naše gospodarstvo i da će na neki način biti vraćen u hrvatski proračun u naredne tri godine. Znači moramo promijeniti koncepciju potpora koje su dosta često kod nas shvaćane kao nešto što se može, mora jedino podijeliti, a koji su efekti nije bilo previše upita nakon što su se programi odradili i na neki način mi moramo biti svjesni da svaka kuna uložena iz hrvatskog proračuna mora dati neki efekt, a ove kune koje sam ovdje rekao 376 milijuna kuna će se na ovaj ili na onaj način vratiti u hrvatski proračun u naredne tri godine. Znači nakon što smo definirali veličine tvrtki također definiramo i veličinu projekata isto u skladu sa europskim standardima i definiramo investicijske projekte u tri razine. Jedan je mikroinvesticijski projekt u iznosu protuvrijednosti do 2 milijuna eura, mali investicijski projekt do 10 milijuna eura, srednji investicijski projekt do 50 milijuna eura. Ono sve što je preko toga su veliki investicijski projekti i bitno je da imamo i tu usklađenje sa pravilima koja vrijede u EU. Ono što želim još posebno napomenuti upravo smo kako bi potaknuli strane investicije u Hrvatskoj koje su na zbilja niskoj razini i trend nije pozitivan u odnosu na prethodne godine, moramo ga okrenuti, ideja je znači da imamo jednu agenciju koja će prema poduzetnicima malim i srednjim, prema malim, srednjim i mikroprojektima, a to nisu beznačajni projekti ako govorimo do 50 milijuna eura u Hrvatskoj, imati jedno ozbiljno mjesto koje će pomoći u tim investicijama i u realizaciji tih investicija. Sukladno tome Hrvatska agencija za malo gospodarstvo koja se nadam od petka će se zvati HAMAG INVEST će biti jedan od najvažnijih dionika u projektu koji se zove "One stop service centar" gdje smo u procesu potpisivanja ugovora sa svim županijama u RH, ostalo ih je još 5, 6 gdje ćemo uključiti sve dionike, javna poduzeća, institucije, gradove, općine u to da se investicije što prije realiziraju. Cilj je vratiti se na ja bih rekao podatke iz 2008. – 4 milijarde eura stranih investicija. Naravno to nije moguće napraviti odmah, ali vjerujem da ćemo 2014. opet doći na tu razinu stranih investicija u Hrvatskoj koja je nužna kako bi potaknuli gospodarski rast, kako bi osigurali ja bih rekao u Hrvatskoj zapošljavanje, izlazak iz recesije koja je nažalost danas na djelu. Znači 2014. moramo napraviti preduvjete da imamo stranih investicija više od 4 milijarde eura. Naravno pomoći će tome i ulazak Hrvatske u EU i stabilizacija kreditnog rejtinga koji smo uspjeli ostvariti ove godine, vjerujem da će u budućnosti biti što se tiče i povjerenja investitora bolja situacija jer stvari se mijenjaju. Vidi se to i po tome što je kolega Linić se vratio iz Amerike gdje je bilo 5 puta više interesa za upis obveznica nego što smo ponudili kako bi se financirao hrvatski javni dug. Još jednu stvar koju ovdje želim istaknuti, a radi se o znači poslu gdje vidimo ulogu HAMAG INVESTA od sljedećeg tjedna vrlo bitnu, a to su jamstva koja će ta agencija davati malim i srednjim poduzetnicima u Hrvatskoj. Jamstva koja i jamstveni programi koji će u petak biti usvojeni na Vladi su nešto što će biti puno korisnije poduzetnicima, dosada smo imali agenciju koju nisu banke, financijeri i financijske institucije pa nekada ni HBOR nisu doživljavali previše ozbiljno. Napravili smo novi jamstveni program koji će biti apliciran u suradnji sa poslovnim bankama, sa HBOR-om koja je usput budi rečeno ponudila i najpovoljnije kredite, najpovoljnije izvore financiranja za hrvatske poduzetnike. I u ovoj godini za investicije kamatne stope su od 1 do 3%, rok otplate uz poček 4, 5 godina je do 17 godina, znači ne postoji bolji kreditni program nego što će sada ponuditi HBOR, ali potrebno je imati kvalitetna jamstva i zato će HAMAG u petak dobiti vjerujem podršku na Vladi da se usvoji novi jamstveni program i da se poveća jamstveni fond Hrvatske agencije za malo gospodarstvo sa 1 na 2 milijarde kuna. Vrlo bitno je reći da će to omogućiti s obzirom da su jamstva do 50% izvora financiranja da će to omogućiti u ovoj godini dodatno za male i srednje poduzetnike jamstva u projektima investiranja u vrijednosti negdje 2 milijarde kuna. To je ja bih rekao jedan iskorak, i ja sam uvjeren da ćemo izmjenom ovog zakona, da ćemo nadopunjavanjem ja bih rekao i funkcija koje je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo će raditi u budućnosti da ćemo jasnom podjelom što su to mali, srednji i veliki poduzetnici, mali, srednji i veliki projekti doprinijeti efikasnosti rada i ministarstva i institucija u RH, ali ono što je bitno proširit ćemo i postojeći broj korisnika na još veći s obzirom da će u Hrvatskoj više od 99,5% tvrtki biti male ili srednje veličine. Hrvatsko gospodarstvo je takvo, mi nemamo velike korporacije ali vjerujem da u budućnosti upravo ovaj segment poduzetništva malih i srednjih poduzetnika može Hrvatsku izvući iz gospodarske krize. Hvala vam lijepa.
Hvala vama ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika HDZ-a i uvaženi zastupnik Đuro Popijač.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre Hrvatska agencija za malo gospodarstvo provedbena je agencija Vlade RH zadužena za poticanje malog gospodarstva. Misija agencije je razvoj gospodarstva RH osmišljavanjem kvalitetnih programa, podizanjem svijesti o značenju poduzetništva i društvenog odgovornog poslovanja te razvojem gospodarstva znanja kroz centre znanja težeći ravnomjernom razvoju cjelokupnog gospodarstva. Također agencija kontinuirano sudjeluje u stvaranju povoljnog poduzetničkog ozračja i poticanja razvoja poduzetništva. Vizija agencije koju smo mi ostvarivali je biti vodeća razvojna agencija koja će svojim programima poticati razvoj malog poduzetništva u RH i biti čvrst oslonac poduzetnicima u kreiranju poslovnog uspjeha. Malo i srednje gospodarstvo je jedno od najvažnijih pokretača ukupnog gospodarskog razvoja. Ono je najdinamičniji dio gospodarskog sustava RH o čemu svjedoče i brojni ekonomski i statistički pokazatelji. Subjekti malog gospodarstva čine preko 96% ukupnog broja gospodarskih subjekata, a takva je otprilike i slika EU gospodarstava. Malo gospodarstvo potiče privatno vlasništvo i poduzetničke sposobnosti, prilagodljivo je promjenama na tržištu, generira zapošljavanje, pomaže diversifikaciji gospodarskih aktivnosti, pridonosi povećanju proizvodnje izvoza i tako čini najdinamičniji dio gospodarskog sustava RH. Stoga je i od iznimne gospodarske važnosti konstantno graditi konkurentne uvjete i okruženje za snažan rast poduzetništva kao generatora hrvatskog gospodarstva. HAMAG kao jamstvena agencija koja je bila u početku vremenom je preuzimala i aktivnu ulogu u provođenju operativnih programa, razvoja i poticaja malog i srednjeg poduzetništva. HAMAG doprinosi razvitku gospodarstva RH tako što razvoj poduzetništva potiče jamstvima za poduzetničke kredite, bespovratnim financijskim sredstvima izobrazbom i razvojem mreže konzultanata za malo gospodarstvo. A poboljšanjem investicijske klime, bržem razvoju investicija osigurava se i potpora razvoja poduzetništva u Hrvatskoj. HAMAG potiče malo i srednje poduzetništvo kroz procese podrške poduzetnicima početnicima pri realizaciji poduzetničkih ideja, podrške proizvodnim djelatnostima koje stvaraju novu vrijednost te osiguravanjem lakše dostupnosti sredstava namijenjenih razvoju djelatnosti. Putem projekata državnih bespovratnih potpora sufinanciraju se investicije malih i srednjih poduzeća, potiče se poduzetništvo ciljnih skupina te razvoj obrtništva i zadruga dok se sa financiranjem aktivnosti iz projekta bespovratnih potpora doprinosi konkurentnosti i razvoju poduzetništva u Hrvatskoj. Pored toga ono što smo mi činili nastojali su stvoriti organizirano tržište konzultantskih usluga, upravo usmjerenih prema malom i srednjem poduzetništvu i kroz postupak certifikacije konzultanata nastojalo se osigurati izvrsnost u pružanju usluge malom poduzetniku. Razvoj poduzetničke infrastrukture i … gospodarskih razvitaka RH primarni je cilj bio Hrvatske agencije za malo gospodarstvo kao i svih nas. U razdoblju od 2008. do 2012. godine HAMAG unatoč razdoblju ekonomske krize pokazala je izvanredne rezultate. To se može vidjeti i u svim navedenim aktivnostima koje je agencija provodila. Dakle, jamstva. HAMAG je u protekle 4 godine izdao ukupno 527 jamstava u iznosu 665 milijuna kuna čime je omogućeno približno 2,5 milijarde kuna investicija u poduzetničke projekte u godinama krize. Promatrajući također cjelokupno razdoblje osnutka agencije do danas HAMAG je imao samo oko 3,3% tzv. loših ili nenaplativih plasmana što je u odnosu čak na cjelokupno bankarsko okruženje izuzetno dobar rezultat, a znamo da se radi o izuzetno rizičnom segmentu gospodarstva. Ukupni jamstveni potencijal HAMAG-a bio je jednu milijardu kuna od čega je i još ostalo barem krajem 2011. Raspoloživo oko 300 milijuna kuna za izdavanje jamstava. 2010.godine uveli smo jamstvene programe za financiranje mikrokredita čime smo pomogli najbrojnijem segmentu mikropoduzetnicima te programe za financiranje ženskog poduzetništva. U sklopu operativnog plana poticanja malog i srednjeg gospodarstva HAMAG je u promatranom razdoblju odobrio više od 11 tisuća bespovratnih potpora u iznosu većem od 318 milijuna kuna, odnosi se samo na jedan dio operativnog plana koji je operativno i provodio HAMAG. Pored toga uz prikupljanje dokumentacije, obradu podataka i dodjelu potpora djelatnici agencije pružili su i preko 80 tisuća savjeta poduzetnicima bilo telefonskim ili izravnim putem. Uz razvoj poduzetničke infrastrukture dakle regionalnih razvojnih agencija poduzetničkih centara HAMAG je razvijao i mrežu certicifiranih konzultanata za malo gospodarstvo čiji se broj popeo na oko stotinu. Važno je napomenuti da je agencija usluge certicifiranih konzultanata sufinancirala u iznosu od 50% putem vaučara i u proteklom razdoblju je na osnovu toga isplaćeno oko 3 milijuna kuna. Naša vizija razvoja HAMAG-a bila je i na tragu smjernica strateških dokumenta koje je provodila dakle naša vlada, a oni su bili usklađeni i vizijom razvoja malog i srednjeg poduzetništva u EU. To znači da svakako HAMAG mora imati i u budućnosti značajnu ulogu u osiguravanju brojnih instrumenata za poticanje razvoja ovog segmenta gospodarstva. Zasigurno je velika uloga agencija u budućnosti treba se ogledati i u koordinaciji svih vladinih institucija za razvoj malog i srednjeg poduzetništva i suradnja s poduzetničkim udruženjima kako bi se osigurala fleksibilnost u poslovanju, pravodobna prilagodljivost tržišnim uvjetima i nužna je i neovisnost u poslovanju kao i stalna podrška Vlade RH. Ove izmjene ovo sam imao potrebu reći dakle što smo mi to radili, što je sam HAMAG radio u proteklom razdoblju, samo iz evo čistog razloga da pokažemo iako su to predstavnici Vlade, ministri, pogotovo prvi potpredsjednik silno trudi reći da čitav svijet i život upravo počinje sa njim, njegovom pojavom ili njihovom pojavom na evo ovom hrvatskom nebu. Dakle, to jednostavno nije istina. Ono što je najveća opasnost je ovo što se upravo i događa da se sve skupa ne pokvari što smo mi radili, a to se sustavno i čini. Ove izmjene i dopune zakona zapravo niti štete niti koriste. Dakle imamo jasno nastojanje da se umjesto kuna koje su stajale kao kriterij za ulazak u kategoriju malih, srednjih ili mikropoduzetnika sada uvode euri, mijenja se znakovito i sam naziv "HAMAG Invest" i dodaje se još aktivnost neka pretpostavljamo buduća investicijska aktivnost. Mi razumijemo da i ministar malog i srednjeg poduzetništva ima potrebu formirati svoju agenciju, jer evo prvi potpredsjednik zapravo širi svoj utjecaj gotovo na sve što se kreće, što leti ili pliva po hrvatskim prostorima, pa očito i ova ideja da se HAMAG-u doda i taj investicijski nekakva aktivnost je samo želja da i ovaj ministar ipak ima i svoju agenciju koja će se baviti tobož nekim investicijama u nekom gospodarstvu. Možete formirati agencija koliko god želite, možete administraciju generirati u svim smjerovima ali sve ono što ste učinili poreznom reformom tzv. opterećenjem gospodarstva i nametima koji dalje bujaju, rastom troška administracije definitivno ničim ne možete kompenzirati. Dakle interes poduzetnika, interes investitora postoji samo onda ukoliko u nekom gospodarskom okruženju nalaze prijatelje, a ne administraciju koja će se zaplesti i već se zapliće sama u sebe. Vidimo i znamo da postoje regionalne razvojne agencije. Vi formirate još nekakve paralelne, čini mi se da je ovdje kako se to nazvalo OSSC, dakle to je engleska kratica centra ili ne znam čega to. Dakle pored onoga što već postoji formirate u regionalnoj samoupravi još paralelne sustave administracije koje bi trebalo nešto činiti investitori. Dakle nije točno da su se do sada operativni program razvoj srednjeg i malog poduzetništva davali u ništa. Svatko tko se bavio time zna se da su se samo poticali oni programi koji su davali pozitiv u onim poduzećima koji su imali pozitivne poslovne rezultate, koji su zapošljavali, koji su otvarali nova radna mjesta, koji su izvozili i stvarali nove vrijednosti. Svatko onaj tko je danas vidio kako ste vi raspisali natječaj i što poduzetnici moraju učiniti za 360 milijuna kuna što je manje nego ikada dosad u proračunu osigurano za razvoj srednjeg i malog poduzetništva, bojim se da neće vi 10% toga iskoristiti jer će to biti, jer ste toliko zakomplicirali, izbirokratizirali cijelu proceduru da je teško vjerovati da će je ozbiljan broj poduzetnika moći uopće i iskoristiti. Korisna je dakle inicijativa da dignete Jamstveni fond na 2 milijarde kuna ali pitanje je gdje su ti poduzetnici koji bi trebali proći svu proceduru i kroz vaše administrativne barijere koje novo postavljate, ali naravno i dalje su tu bankovne institucije koje su u suštini i temeljni razlog slabog odaziva poduzetnika na uzimanje kredita za nove poduzetničke inicijative. A i ponavljam, zašto i bi kada uvodite nove poreze, kada dodajete nova birokratska opterećenja, kada naravno uzimate dobit unazad, oporezujete nešto što je skandalozno, što se dogodilo prije 12 godina ili 10. U takvom okruženju i u takvom poduzetničkom okolišu niti jedna nova birokracija, administracija ni agencija neće polučiti pozitivan rezultat. Ponavljam, razumijemo želju i ministra za malo poduzetništvo da ima svoju agenciju za investicije jer i on želi uzeti jedan dio tog prostora jer neki drugi ministri mu uzimaju puno veći, ali sam zakon niti koristi niti šteti i zato zaista nema nikakvog razloga da klub HDZ-a podrži ovaj zakon. Dakle mi nećemo podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala vama uvaženi kolega Popijač. Za riječ se javio ministar poduzetništva i obrta, gospodin Gordan Maras.
Hvala lijepo. Evo osjetio sam potrebu da se javim nakon izlaganja kolege Popijača. Prvo nekoliko stvari koje moram ispraviti, radi se čisto o brojkama. Kaže kolega Popijač da smo opteretili gospodarstvo, ali ako je opterećenje 3 milijarde kuna poreznog rasterećenja hrvatskim tvrtkama ne znam kako bih nazvao rasterećenje. Rasteretili smo gospodarstvo, dame i gospodo, za 3 milijarde kuna na razini jedne godine. I to nije kraj, ići ćemo i dalje u tom smjeru narednih godina. Bilo bi dobro da je HDZ tako krenuo 2008. godine kada smo ušli u recesiju. Nažalost, ništa se nije radilo, ništa se nije delalo, čekali smo i dočekali smo tri godine recesije, godinu za godinom, 2009., 2010., 2011. Da se nešto napravilo, da je bilo nekog prijedloga vjerojatno tako krizu jako ne bi osjetili. I čudno je da se tu ne dobija podrška. Po prvi puta nakon 20 godina hrvatskih proračuna imamo proračun koji je troškovno manji i rasterećenje gospodarstva za 3 milijarde kuna. To je oko rasterećenja. Drugo, oko poduzetničkog impulsa i toga da li će se ljudi javiti ili neće se ljudi javiti. Gledajte, vaša ocjena je ne znam temeljena na čemu, u ovih dva tjedna dobili smo već više stotina prijava. Ja sam uvjeren da će biti desetak puta više prijava nego što ćemo moći sredstava dodijeliti. Toliko o interesu hrvatskih poduzetnika za programe koje se objavili i koji još traju narednih dva, tri tjedna i ja sa ove govornice pozivam sve zainteresirane hrvatske poduzetnike da se jave i da iskoriste sredstva koja smo im namijenili kako bi imali mogućnost unaprijediti svoje poslovanje u narednom razdoblju. Treće, oko HAMAG-a i rada HAMAG-a do sada i broja jamstava i broja investicija koje su oni pratili. Evo ovdje ću reći jednu najavu, u ovoj godini nakon usvajanja novog jamstvenog programa imat ćemo više jamstava u godinu dana nego što ste vi rekli da je Hrvatska agencija za malo gospodarstvo imala u zadnje 4 godine. Znači više ćemo imati u sljedeću godinu dana nego što ste vi pohvalili Agenciju za malo gospodarstvo unazad 4 godine. Pa sad vi opet procijenite da li je to napredak, da li je to bolji rad ili je to lošije. Ili je agencija za jamstvene programe tu da ne izdaje jamstva ili da izdaje. Ako ja kažem da ćemo u godinu dana imati 4 puta više nego što ste vi imali u zadnjih godinu dana ili ukupno kao što ste imali u zadnje 4 godine, onda mislim da je logično i lagano zaključiti da li agencija će imati bolji jamstveni program i da li će bolje raditi narednih godinu dana. Što se tiče toga da li nam treba Agencija za investicije i da li treba imati agenciju koja će pokrivati male i srednje investicije dovoljno sam rekao u uvodu. Gospodine Popijač, 2008. 4,2 milijarde eura investicija, 2009. 400 milijuna eura, 2011. se nismo probili do preko milijarde eura i 200 uopće investicija u Hrvatskoj, među inima i stranih i domaćih. Milijardu i 200 milijuna eura u 2011. godini. Četiri puta manje nego samo stranih 2008. Pa ako je to uspjeh, ako ste s time zadovoljni onda će vjerujete ovoj Vladi biti puno jednostavnije napraviti rezultat nego što sam mislio. Ako je vama bio uspjeh četiri puta manje investicija. I ja sam uvjeren da sve ovo što radimo radimo upravo zato da pokrenemo Hrvatsku i ove godine ćemo imati dvostruko veći broj investicija u Hrvatskoj nego što je bilo u 2011. godini, bez obzira što rezultati ovih rasterećenja, svega što radimo će se tek zapravo vidjeti u 2013. godini kada očekujemo značajni hrvatski gospodarski, u Hrvatskoj gospodarski rast. E sada još jedna stvar, rekli ste da smišljamo neka nova tijela itd. To me čudi jer sam vas mislio pohvaliti kao ministar da ste upravo vi počeli ovaj program kojeg ste sada iskritizirali da ga ja uvodim. Ne znam da li znate, ali vaše ministarstvo je potpisalo sa 10-ak županija upravo ovo što ja sada završavam. Ne znam da li ste tu informaciju znali ali me čudi da kao ministar gospodarstva niste bili uopće svjesni što se dešava u vašem ministarstvu. Znači ovaj one stop service centar se počeo raditi prošle godine kada ste vi bili ministar. Tako da me čudi da ne podržavate vlastiti projekt koji ja završavam i za koji mislim da je dobar i htio sam vas pohvaliti, ali vidim da vi sami sebe kritizirate. Tako da me to malo iznenadilo. Što se tiče sredstava razlog zašto je u proračunu nešto manje, ne najmanje nego to je drugi po visini proračun dosada poticanja malog gospodarstva u odnosu na prethodne sve koji su bili dosada. Znači samo je prošle godine bilo planirano više, ali se nije realiziralo više zbog toga što u jednom dijelu programa niste iskoristili sredstva koja su bila planirana, a to su fondovi gospodarske suradnje gdje smo imali samo dva projekta i ostalo je neiskorišteno od planiranih 200 milijuna kuna ostalo je neiskorišteno 150 milijuna kuna. Znači ova sredstva će opet biti najveća sredstva izdvojena iz hrvatskog proračuna u odnosu dosad ikada. Tako da tu ste isto također dali jednu netočnu informaciju i moram vas tu nažalost demantirati. Volio bih da nije tako jer bi značilo da smo imali više projekata, jer bi značilo da smo imali određeno zapošljavanje i investicije u prošloj godini što nažalost nismo imali. Ove godine ćemo iskoristiti sva sredstva i ona koja prošle godine nisu bila iskorištena, napravit ćemo po prvi puta dosada, volio bih da sam došao u ministarstvo i da sam vidio analize koliki su efekti tih poticaja zadnjih godina bili poticanja malog gospodarstva. Ali ništa, vidio sam samo koliko smo potpora podijelili. Volio bih da smo vidjeli analizu otvoreno je toliko radnih mjesta, potaknuto je toliko investicija, uložili smo u toliko zona koje su dale onda opet neki efekt, ali ništa. Dobio sam samo informaciju koliko je sredstava podijeljeno. Učinkovitost nikad nije mjerena. Rezultati nikad nisu mjereni. E to ćemo promijeniti. Svaka kuna koju uložimo imat će jasan rezultat sljedeće godine. Možda je nekad teže napisati što očekujete, koliko mislite da će to utjecati na hrvatsko gospodarstvo, ali mi želimo stajati iza svojih najava i svojih rezultata koje vjerujemo da ćemo ostvariti naredne godine i radimo poseban program za evaluaciju svih sredstava koje ćemo uložiti jer smo odgovorni prema hrvatskim građanima za sredstva koja se iz proračuna daju. Ne samo u mojem ministarstvu nego i u drugim ministarstvima. I na kraju još jedna stvar da samo pokažem sliku kako se gospodarilo sa tim novcem je da smo mi poduprijeli preko 300 poduzetničkih zona u Hrvatskoj u proteklom razdoblju, a u više od pola tih zona nema niti jednog projekta niti se išta tamo dešava. Samo zato da bi neki načelnik, neću sad reći iz kojih stranaka ne želim ići u tom smjeru, ali indikativno je da smo samo zato da bi neki načelnik rekao imam zonu bez obzira da li u krugu 20 km ima još 5 zona u drugim općinama, bez obzira da li uopće ima interesa za te zone da se nešto unutra investira, smo davali novac. Preko 300 zona pomogli, preko pola od tih zona nemaju niti jednog jedinog projekta. E sad mi recite kakav je učinak tih sredstava koji su dijeljeni proteklih godina kada govorimo o lokalnoj poduzetničkoj infrastrukturi? Nikakav! Jer ako nema nikakvog projekta u zoni onda je učinak nikakav. Učinak jedini su hrvatski porezni obveznici su plaćali nešto što nisu trebali platiti samo da bi se netko pohvalio ja imam zonu. E tako više sredstva ne bumo dijelili. Tako više sredstva ne bumo dijelili, sve ono što se uloži mora imati jasan rezultat na hrvatsko gospodarstvo koje je krenulo po prvi puta u dobrom smjeru poreznim rasterećenjima, a da to ne govorimo mi sami o sebi, da to ne govori oporba u ovom Saboru to govore investitori koji vjeruju u ono što ova Vlada radi i zadrženjem kreditnog rejtinga i zanimanjem za ja bih rekao financiranje javnog duga hrvatskog 5 puta veći interes nego što je bilo traženo da se financiraju obveznice. I to vjeruju ljudi koji će vam pokazati ove godine da će biti duplo više investicija nego što je bilo u 2011. godini. I vidim da je 10 sekundi do kraja, zahvalit ću vam se i vjerujem da će biti prilike još za diskusiju. Hvala lijepa.
Hvala vama ministre. Imamo 4 ispravka netočnog navoda. Prvo uvaženi zastupnik Josip Salapić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministar je rekao netočno da naša Vlada HDZ-ova proteklih 3 godine nije radila apsolutno ništa, da se ništa nije delalo kako je rekao ministar. Gospodine ministre pa vi ste kao oporbeni zastupnik govorili da u Hrvatskoj ima previše agencija kada smo ih mi osnivali. Govorili ste da to ne služi ničemu. A vi predlažete tu osim ovog poticanja i osnivanje nove agencije. Zasad je to samo ubojita priča. A 100 dana vaše Vlade je pokazalo upravo suprotno. Ako je smanjenje troškova i rashoda uštrb povećanja cijena i pad životnog standarda građana, ako prosječna obitelj 4-člana treba 10 tisuća kuna da preživi mjesec, a vi povisujete cijenu goriva, cijenu struje, PDV na 25% to su samo ubojiti potezi, a vaša priča ubojita priča koja nema argumente jer zaista sjetite se samo prije godinu dana što ste govorili u Hrvatskom saboru kada su bila tema i gospodarstva i tema i nečega što danas sasvim deseto govorite. Pa mislim da bi trebali malo ako imate vremena, a vjerujem da imate, uzeti fonograme vaših govora u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
… [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] Vlada ne povisuje cijenu goriva to vi i sami znate uvaženi zastupniče. Drugi ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica potpredsjednica Doma gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče budući da komentirate zastupničke ispravke netočnoga navoda onda dozvolite da počnem s tim. Vlada ne regulira, ali može utjecati itekako kao što je činila Vlada koju sam vodila. Ali oko ispravaka netočnih navoda gospodina ministra koji je rekao da se ništa nije delalo. Ja mogu govoriti posebno o 2,5 godine, delalo se itekako pa ste vi potpisali, odnosno vaša Vlada primjerice veliki projekt Zračne luke u Zagrebu koju smo mi napravili i doveli do kraja i na to sam ponosna. Žalosno je što vaš zamjenik ministra nije čak znao pred novinarima, ali i na samom činu potpisivanja objasniti o čemu se zapravo radi, kakva je uloga koncesionara itd., itd. Radilo se itekako na projektu Brijuni Rivijera, kao što znate to smo potpisali sa gospodinom županom Jakovčićem. Radi se, i to je dobar projekt, ostavili smo Kupare, gradili smo unatoč krize ceste. Spomenuli ste iznos od milijardu i 200 milijuna eura prošle godine investicija, rekli ste da to nije bilo ništa. Ja vas podsjećam da prijedlog koji je predstavio prvi potpredsjednik Vlade jest otprilike za 9 milijuna kuna manji nego što je taj bio prošle godine. prema tome, dakako da je pitanje zašto kritizirate nešto što i sami promičete. I na kraju povećanje PDV-a za 2% je kako govore mali poduzetnici zapravo za njih povećanje od 8,5%. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Treći ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa i ja sam primijetio ovaj netočan navod dakle da se ništa nije radilo, ali sam primijetio i to da je gospodin ministar rekao da su se poduzetničke zone radile samo da bi neki načelnik mogao reći da on ima poduzetničku zonu i da ne služi ničemu. Netočno. Ja iz moje županije svjedočim itekako uspješnim poduzetničkim zonama i to nas uistinu veseli. Lijepo je čuti vas da govorite sa optimizmom i da govorite o napretku, a napredak vidimo u povećanju PDV-a cijena goriva i naravno napredak u broju nezaposlenih. A da ne govorimo što se događa sa poljoprivredom. Pa i OPG su isto tako na neki način poduzetnici jer svaki dan svjedočimo da značajan ih broj propada zbog eto takve vaše poduzetničke klime i odnosa prema tim OPG-ima. Hvala lijepo.
Hvala vama. I posljednji ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Đuro Popijač.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Netočno je da nisu bili poznati efekti davanih potpora i poticaja. Iako pokrivate otprilike samo 20%-ak nadležnost vaše ministarstvo onoga što sam ja radio u svom ministarstvu čini mi se da niste pročitali svu dokumentaciju koju ste zatekli jer bi onda vidjeli da je u poduzetničkim zonama otvoreno preko 40 tisuća radnih mjesta. I skandalozno je se uopće usudite govoriti da neki čelnik lokalne samouprave nema pravo i zapravo i obvezu ostvarivati preduvjete za razvoj poduzetništva u svojoj jedinici. Dakle, pored toga sve ono što ste rekli da je to bivše ministarstvo radilo, istina je naravno vi danas ne biste imali što raditi. Dobro je da nastavljate sve projekte koje smo mi započeli. Hvala.
Nastavljamo s raspravom po klubovima. Stavove kluba HNS-a iznijet će uvažena zastupnica Natalija Martinčević.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo za početak možda o sjajnoj investicijskoj klimi koju je ostavila prošla vlada, mislim da dovoljno govori podatak da je Hrvatska trenutno smještena na samo dno ljestvice konkurentnosti svih zemalja u bližem i širem okruženju, a isto tako i silna upozorenja Delegacije EU komisije u Hrvatskoj koja je više puta iznijela preporuke i upozorenja da se po tom pitanju trebaju poduzeti nužne i hitne mjere. Cilj ovog zakona prije svega je pružiti stabilan regulatorno institucionalni okvir investitorima, potaknuti povećanje poduzetničkih investicijskih aktivnosti, te naravno značajno povećati investicijske projekte malih i srednjih poduzetnika. Već je danas bilo nekoliko puta rečeno da mali i srednji poduzetnici zapravo iznose čak 99% od ukupnih gospodarskih subjekata u Hrvatskoj, gotovo 80% ostvarenih investicijskih projekata realizirano je upravo od strane malih i srednjih poduzetnika, a od toga je čak 30% bilo stranih ulaganja odnosno ulaganja u tvrtke koje su u djelomičnom ili potpuno stranom vlasništvu. Sve navedeno dovoljno govori o nužnosti poduzimanja dodatnih mjera kako bi se ovom iznimno značajnom segmentu hrvatskog gospodarstva stvorili preduvjeti za njegov snažni zamah i upravo u tom smjeru idu izmjene i dopune ovog zakona. Ovdje važno reći da se usklađuje sa preporukama EU komisije istovjetnom definicijom EU komisije, EU investicijske banke i EU investicijskog fonda naravno s ciljem unapređenja učinkovitosti ciljanih politika srednjeg i malog poduzetništva, boljeg iskorištavanja mehanizama potpora posebno namijenjenih malim i srednjim poduzetnicima kroz programe EU te smanjenja narušavanja tržišnog natjecanja. Ovo je zapravo usklađenje sa ciljevima koje je već odavno uspostavila EU koja je itekako prepoznala da je upravo poduzetništvo generator novih radnih mjesta, investicija i inovacija. Kod izmjena i dopuna ovog zakona posebno je važno istaknuti proširenje nadležnosti Agencije za malo poduzetništvo na područje promocije i privlačenja investicija čime dakle HAMAG postaje HAMAG Invest i o tome se govorili na početku rasprave da to smatramo iznimno važnim obzirom da je Hrvatska u tom pogledu daleko ispod onog mjesta na kojem bi trebala biti. Ovdje smatramo iznimno stavljanje u nadležnosti HAMAG-a i ovog dijela privlačenja investicija smatramo vrlo važnim iskorakom jer otvara prostor i stvara preduvjete upravo za ono što sada Hrvatskoj treba, a to su novi investicijski projekti, a posebno investicijski projekti u sektore dodane vrijednosti naglašene izvozne orijentacije koje bi trebale omogućiti otvaranje radnih mjesta ali i ravnomjerni regionalni razvoj Hrvatske. Vezano upravo uz ravnomjerni regionalni razvoj Hrvatske od iznimne je važnosti povezivanje agencije sa razvojnim agencijama županijskim, regionalnim, dakle jedinicama lokalne uprave i samouprave a nekima od njih upravo HAMAG treba dati potrebnu pomoć i podršku kako bi se u kvalitetnom radu i dobroj koordinaciji ostvarila toliko potrebna konkurentnost u procesu natjecanja za strane investicijske projekte. Ima naravno i drugih primjera, jedan od njih je i Varaždinska županija koja je prošle godine proglašena najkonkurentnijom županijom u Hrvatskoj tako da prostora za suradnju i razmjenu iskustava između HAMAG-a i regionalnih jedinica ima u oba smjera. Isto tako koordiniranom suradnjom HAMAG-a sa razvojnim agencijama jedinica lokalne uprave i samouprave treba se omogućiti i bolje korištenje fondova EU. Sve navedene aktivnosti agencije, a posebno one usmjerene na investicije trebaju stvoriti gospodarski sustav koji će biti konkurentan, gospodarskim sustavima EU i pripremiti hrvatsko gospodarstvo na činjenicu da sa 1.7.2013.godine postajemo dio vrlo veliko i konkurentnog tržišta EU. Ono u čemu je postojeća uloga agencije je da svakako ima prostora za napredovanje i o tome je danas već bilo riječi je iskorištavanje njezine uloge Garancijske agencije malim i srednjim poduzetnicima koji nemaju dovoljan kreditni potencijal prema poslovnim bankama. Obzirom na itekako poznatu činjenicu da je preko 95% banaka u stranom vlasništvu, da su njihovi kriteriji za davanje kredita poprilično rigidni, to onemogućava velik broj gospodarstvenika da osiguraju financijska sredstva za unapređenje poslovanja, za nove investicije, nove projekte itd. Neke županijske agencije tu su napravile velik iskorak i preko garancijskih fondova su omogućile poduzetnicima i gospodarstvenicima da premoste taj raskorak između zahtjeva poslovnih banaka i njihovih mogućnosti oko davanja osiguranja i smatram da HAMAG tu u svakom slučaju ima veliki prostor za napredovanje i zbog toga pozdravljamo i današnje izvješće ministra da će se taj fond povećati. I kao treća velika osnovna izmjena ovog zakona određivanje parametara kategorizacije mikro, malih i srednjih poduzetnika. Ovdje je klub HNS-a iznio prijedlog na Odboru za gospodarstvo odnosi se na izmjene kriterija kojima se definiraju subjekti koji ulaze u kategoriju malog gospodarstva. Naime, temeljem predloženih kriterija u ovu kategoriju ušli bi subjekti koji imaju do 50 milijuna eura u kunskoj protuvrijednosti prihoda, do 43 milijuna dugotrajne imovine i do 250 zaposlenih. Ono što mi ovdje smatramo spornim je upravo ta kategorija do 250 zaposlenih, to smo mi ovdje prepoznali kao veliki problem, obzirom da velik broj tvrtki upravo iz prerađivačke industrije ima daleko manji prihod od 50 milijuna, ima daleko manju dugotrajnu imovinu od 43 milijuna eura, a ima preko 250 zaposlenih. I time mi zapravo se dovodimo u situaciju da na neki način kažnjavamo tvrtke koje imaju velik broj zaposlenih i svakako bi trebalo ići u smjeru da se od ova tri kriterija zadovolje dva da bi se ostvarili poticaji i da jedan od njih dakle može biti, a tvrtka potencijalno ima i veći broj od 250 zaposlenih. Tu su dakle u najvećim problemima tvrtke … [[Ne razumije se.]] prerađivačke djelatnosti, posebno iz Varaždinske i Međimurske županije i smatramo da bi ovakva promjena bila nužna. Evo dakle sve navedeno ukoliko se realiziralo kako je planirano i zamišljeno biti će snažna potpora gospodarstvu, snažna potpora rastu bruto društvenog proizvoda te će klub HNS-a podržati prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Pozivam sada uvaženog zastupnika Igora Rađenovića da nas upozna sa stajalištem kluba SDP-a.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo već je puno toga rečeno, iako su održane tek dvije rasprave uz uvodnu. Bilo je dosta ispravaka netočnog navoda koji su ja mislim najbolje dokazali da ova inicijativa oko ukidanja tog instituta ide u pravom smjeru, a također jednom rečenicom dozvolite da se osvrnem na te ispravke. Najbolje govori upravo ona priča koju je istaknuo i gospodin Maras, da je hrvatsko gospodarstvo pune tri godine u recesiji i taj tanker o kojem sam već govorio u ovoj sabornici treba okrenuti. Nije jednostavno, ali mi ćemo to zasigurno uspjeti. O samom položaju poduzetništva, malog i srednjeg poduzetništva i obrta i kako ga gledaju dvije političke opcije i dvije vlade najbolje govori upravo priča da je Račanova Vlada uvela Ministarstvo malog i srednjeg poduzetništva 2000. godine, da se nakon i u Sanaderovoj Vladi i Vladi gospođe Kosor izgubio negdje u bespućima ministarstva kroz razne uprave, a da je ova Vlada dakako vratila Ministarstvo poduzetništva i obrta, svjesna važnosti tog dijela gospodarstva i svjesna njegove motoričke sposobnosti za podizanje gospodarstva. Dakle, gospodarski oporavak i stvaranje uvjeta za povećanje zaposlenosti prioritetan je cilj ekonomske politike nove Vlade Republike Hrvatske i ovo je samo jedna u nizu promjena, jedan u nizu izmjena i dopuna zakona koji stvaraju uvjete da se to i dogodi. Jedna od najvažnijih zadaća, a to je i gospodin ministar u svom uvodnom dijelu istaknuo, je upravo kroz niske kapitalizacije malog poduzetništva i obrta da ostvarenje cilja konkurentnog poduzetništva koje će osigurati povoljnije financiranje i jamstva, ne bih ponavljao brojke, rečeno je 4 puta, mislim da je to sasvim dovoljno. Možda najjači argument zašto glasati za ovaj prijedlog zakona je i podrška Hrvatske obrtničke komore upravo ovakvom prijedlogu zakona i vjera da će on pomoći u poslovanju njihovih članova. Dakle, stvaranje konkurentnog i atraktivnog okruženja za snažan rad upravo malog gospodarstvo kao najpropulzivnije komponente hrvatskog gospodarstva je cilj ovoga zakona, a što je komplementarno i sa ciljevima Zakona o malom gospodarstvu EU tzv. small bussines act … [[Ne razumije se.]] , a u smislu prepoznavanja upravo poduzetništva kao generatora novih radnih mjesta, investicija i inovacija. Stabilnost poslovanja, sigurnost investicija prioritetan je cilj kako bi ulagači znali što nas može očekivati u gospodarskoj politici u više narednih godina, a ne da preko noći kao što je bilo vrlo često proteklih godina mijenjamo uvjete, vršimo određene pogodbe, a onda to završi kako završi za 3 godine punoga pada. Stoga se ovim prijedlogom izmjena i dopuna zakona između ostalog dakle određuje kategorizacija malih i srednjih poduzetnika, usklađuje sa preporukom Europske komisije iz 2003. godine. Ta nova usklađena kategorizacija veličine poduzetnika omogućuje proširenje postojećeg korpusa ovog najvitalnijeg dijela, dakle srednjeg i malog poduzetništva što će za posljedicu imati i povećanje broja korisnika poticajnih mjera za razvoj poduzetništva u Republici Hrvatskoj. Nadalje, ova definicija o kojoj je precizno govorio također ministar uvodno, dakle mikro, malih i srednjih poduzeća i njihovih veličina usklađuje se sa istovjetnom definicijom Europske investicijske banke, Europske komisije i Europskog investicijskog fonda što će dakako omogućiti uz ove nove zadaće koje dakle agencija ovim izmjenama i dopunama zakona dobija omogućiti bolje iskorištenje mehanizama potpora, posebno namijenjenim srednjem i malom poduzetništvu kroz programe koje potiče EU. Koje su to nove zadaće o kojima mi danas razgovaramo i koje nam predlaže Vlada Republike Hrvatske. U članku 13., dakle u članku 11. ovih izmjena i dopuna, a mijenja se članak 13. postojećeg zakona, dakle to je citiram: promocija i privlačenje investicija u poduzetništvu, to je koordinacija realizacije investicijskih projekata u suradnji sa investitorima i tijelima državne uprave, područne, regionalne i lokalne samouprave te drugim pravnim osobama, to je koordinacija sa županijskim razvojnim agencijama te suradnja sa međunarodnim tijelima nadležnim za poslove promocije i privlačenja investicija i internacionalizaciju poduzetništva. Upravo ove promjene koje sam sada citirao omogućit će HAMAG-u da podrži kvalitetne projekte, budući ostvarenje tih projekata i mi u klubu SDP-a to vjerujemo će omogućiti ostvarenje dakle glavnih ciljeva kroz smanjenje nezaposlenosti, jačanje gospodarskih subjekata i razvoj gospodarstva općenito. Stoga očekujemo da ovim izmjenama i dopunama HAMAG postane vodeća razvojna agencija koja će svojim programima poticati razvoj poduzetništva i biti čvrsti oslonac poduzetnicima u kreiranju njihovog poslovnog uspjeha, ali dakako i u kreiranju i stvaranju novih radnih mjesta. HAMAG Invest će dakle ovim zakonom postati "one stop shop" nesretno, uvijek imamo englesko rješenje, ali dobro je da nas svi razumiju, za poduzetnike preko kojeg će se dobit projekti koje očekujemo i koje nam ministar je govorio da ih je već više stotina, povezati i sa lokalnim vlastima i sa financijskim institucijama i dati im se sva potrebna potpora za realizaciju tih projekata. Nije potrebno posebno napominjati da je upravo transparentno provođenje samih natječaja, transparentno odlučivanje o projektima koji se kandidiraju, od kojih očekujemo stvaranje novih vrijednosti i povećano zapošljavanje upravo kažem ta transparentnost i u odabiru, ali i u mogućnostima da potencijalni obrtnici i mali poduzetnici dođu do kvalitetnih sredstava, upravo ona omogućava besprijekornu financijsku disciplinu, ono što je ovoj državi falilo svih ovih godina, a da kad dakle u konačnici sa pomaknutim vremenskim efektom da ono rezultira i sa pozitivnim rezultatima za sam državni proračun, ali i za proračune jedinice, kroz povećano zapošljavanje primarno, i za proračune jedinica lokalne samouprave. Stoga će HAMAG INVEST u suradnji sa županijskim agencijama, ali i drugim agencijama i o tome je posebno istaknuto i na Odboru za gospodarstvo, dakle i drugim razvojnim agencijama jedinica lokalne samouprave gradova i općina koji su to napravili kvalitetno graditi sustav kvalitetnog partnerstva za promociju investicijskih mogućnosti, a sa ciljem privlačenja izravnih stranih investicija. I zaključno, zbog svega navedenog dakle ovim promjenama nastoji se otvoriti širok prostor snažnog investicijskog ciklusa, najpropulzivnijem segmentu hrvatskog gospodarstva malom i srednjem poduzetništvu kao temeljnom generatoru rasta ukupnog nacionalnog gospodarstva i BDP-a. Znači nakon godina pada i stagnacije u samim investicijama, nakon pada ispod milijarde eura koji su zaista premalo za bilo kakvo poticanje snažan eksponencijalan rast je ono što očekujemo. Jedna od akceleratora tih priča su ove izmjene i dopune zakona stoga će ih klub SDP-a i podržati. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Kako klub IDS-a gleda na ovaj zakonski prijedlog reći će nam uvaženi zastupnik Damir Kajin.
Gospodine potpredsjedniče, ministre, nema ministra, gospodo zastupnici. Znači ono što je zasigurno ključno u ovome Zakonu o poticanju razvoja malog gospodarstva kako ga ja doživljavam to su ovi članci 3., 4. itd. izvornika, pardon 2., pa se onda kaže između ostalog da malo gospodarstvo u smislu ovog zakona čine subjekti koji zapošljavaju prosječne godišnje manje od 250 radnika. Mislim da u Hrvatskoj one koji ne zapošljava 200 nego tko zapošljava 25 ili 50 u ovim trenucima je značajan poslovni subjekt, gotovo bih se usudio kazati velik, a kamoli onaj koji zapošljava preko tog broja. Zatim se kaže da malo gospodarstvo u smislu ovog zakona čine subjekti koji su u poslovanju neovisni, koji ostvaruju ukupni godišnji promet do 60 milijuna kuna ili imaju zbroj bilance i ako su obveznici poreza na dobit, odnosno imaju dugotrajnu imovinu ako su obveznici poreza na dohodak u vrijednosti do 30 milijuna kuna prema veličini u smislu ovog zakona. Onda se kaže u članku 3. razlikujemo mikro, male i srednje subjekte, malo gospodarstvo. Mikro subjekti malog gospodarstva su fizičke pravne osobe iz članka 2. koje prosječno godišnje imaju zaposleno manje od 10 radnika. Mali subjekti to su oni do 50 radnika koji ostvaruju ukupno godišnji promet od 16 milijuna kuna ili imaju zbroj bilance ako su obveznici poreza na dobit, odnosno imaju dugotrajnu imovinu ako su obveznici poreza na dohodak u vrijednosti do 8 milijuna kuna itd., itd. Međutim kada gledamo zapravo prilike u RH usuđujem se kazati da su prilike u Hrvatskoj malo ozbiljnije no što to ovaj zakon iz godine još 2002. kao osnovni zakon regulira ili kako prepisuje. Meni je drago da se, bez obzira što ovaj zakon sad ja doživljavam da ne kažem kako, nekom šećernom vodicom, ali mi je drago da se uopće u ovom trenutku razgovara o tom malom gospodarstvu. I zato mi je izuzetno drago da je isto Vlada uvidjela potrebu da osnuje vis-a-vis hrvatskih prilika ili okolnosti jedno takvo ministarstvo koje će se baviti malim gospodarstvom. Mi u ovom trenutku usuđujem se kazati da u Hrvatskoj imamo negdje možda 100 do 150 kako ih ja nazivam velikih tvrtki koje znači zapošljavaju preko 300 zaposlenih i tih 100 do 150 tvrtki u ovom trenutku u RH možda zapošljavaju negdje između 150 i 200 tisuća radnih mjesta. Tu je jedan Todorić sa 30 i nešto tisuća ljudi, tu je jedan ovaj ADRIS sa negdje oko 4 tisuće ljudi, tu je jedan VALMAR sa možda 1500 ili 2000 ljudi itd. Međutim što želim kazati? Tih 100 najvećih hrvatskih tvrtki ili 150 one ukupno zapošljavaju rekoh sam 150 do 200 tisuća radnih mjesta, negdje pune proračun sa 25%, ali u tom financijskom gospodarskom svijetu drže oko 50% hrvatskog prometa. U Hrvatskoj nakon njih imamo negdje oko tisuću, ja ih zovem srednjih tvrtki, koje zapošljavaju između 100 i 300 zaposlenih. Također zapošljavaju negdje oko 150 tisuća zaposlenih, proračun RH također pune negdje sa 25%, drže 25% ukupnog tog prometa dok s druge strane imamo negdje oko 90 tisuća malih tvrtki, istina Bog negdje oko 60 tisuća njih je insolventno, imaju 750 tisuća zaposlenih, ostvaruju svega 25% hrvatskog gospodarskog prometa, zapošljavaju znači u Hrvatskoj negdje oko 75% ljudi u realnom sektoru, ali zato proračun RH što je i logično pune sa čak 50%. I to vam je gospodo hrvatska zbilja. Meni je apsolutno jasno da se ne smije stvarati u ovom trenutku u RH podjela na one velike, na male, ali istina je da se sa ovim velikim gospodarskim subjektima u Hrvatskoj svi bavimo, a o onim malima poglavito ako imaju tamo negdje do 15 ili možda do 20 radnika o njima doslovce nitko na političkoj pozornici ne želi voditi ili gubiti pod navodnicima vrijeme. Želim vjerovati da će se taj trend sa ovim novim ministarstvom doslovce promijeniti. Vrijeme je to isto da shvati naprosto i javnost da nema težeg, da nema nezahvalnijeg posla u ovom trenutku u RH nego potvrditi se na tržištu. Pri tome jasno ne koristeći poslovne veze, a da jasno nisu prije toga sudjelovali recimo u pretvorbi ili privatizaciji. Pustimo sada ove pretvorene tvrtke. Neke su uspjele, neke nisu iz raznih okolnosti, ali te pretvorene tvrtke do devedesete godine imale su tržište imali su tu infrastrukturu od poslovnih prostora, strojeva itd., imali su neke uspostavljene poslovne odnose na tržištu sa komitentima sa nije bitno zastupnicima, komisionarima, sa bankama ali niti jedan tajkun i to želim kazati devedesete godine de facto nije imao niti za jedan novi Golf a danas su postali stupovi društva. Sa svim tim tvrtkama mi se bavimo, ove male gospodarske subjekte do 10, 15, 20 "ljudi" kao što bi narod rekao nitko ne zarezuje . Kada ima netko tvrtku gdje radi 150, 200 ili 300 radnika jasno to je jedna određena politika moć. Tu su i sindikati oni su segmenti jedne "te socijalne politike" određenog grada, same države. To su i političke mecene ali za te male tvrtke još jedanput kažem nitko nema razumijevanja. To valja promijeniti i zato mislim da je dobro da je došlo do formiranja tog ministarstva. Kada kažem da nema razumijevanja, evo samo jedan primjer. Poljoprivredno zemljište u vlasništvu države, znamo kako je ono u Istri postalo državno, kroz opcije '47., '54.godine, znači svi se zalažemo počev od mene nadalje da se to jasno ustupi poljoprivrednicima jer smo svi svjesni da nema poljoprivrednika bez zemlje. Ali kada je riječ sada o poslovnom prostoru od 30, 40 ili 50 kvadratnih metara e tu su i naši gradonačelnici i velika većina drugih apsolutno protiv da se to na neki način ne ustupi nego po realnoj cijeni proda onima koji su u zakupu 10, 20, nekih 30 ili 40 godina. Mi smo ne znam poljoprivredno zemljište ustupali zadnjih godina za jednu desetinu ili jednu dvadesetinu cijene. Društvene stanove smo ustupili za jednu tisućinu cijena, privatizirane hotele, tvornice, možda ne znam također za jednu tisućinu cijena ali ovdje gdje bi netko recimo realno nešto steći jednostavno u ovakvim okolnostima ne može. A kao što nema poljoprivrednika bez zemlje tako nema niti obrtnika, zanatlije bez poslovnog prostora. Volio bih isto tako znati koliko je ljudi u Vladi, bivšoj, sadašnjoj vodilo neku tvrtku sa 20. 30 ili 50 ljudi ili bolje rečeno stvaralo tu tvrtku i pa bi se možda oko nekih stvari drugačije na neke stvari gledalo. Jasno, ne daj Bože da nije došlo do promjene Vlade. Prilike su teške ali bojim se da nije došlo do promjene Vlade da bi prilike bile i gore. Gospodin ministar financija jučer, prekjučer se vratio iz Washingtona ne znam pri Međunarodnom monetarnom fondu "zadužio" prodavši hrvatske obveznice za 6,375% i svi kažemo da je to dobar posao. Ali ako Hrvatskoj Međunarodni monetarni fond pozajmljuje novac za 6,37% domaće banke ne mogu davati gospodarstvenicima, građanima kredite ispod 7,5 do 9% često je to i znatno više. Hrvatska Vlada preko ovih agencija može stimulirati dio tih zajmova u iznosu od 2 ili 3 poena pa onda govorimo o maksimalnoj kamati za "ne želim vjerovati odabrane" od 4%. Gdje je Hrvatska isto tako danas? Slušamo svaki dan nastupe sindikata Dioki, Dalmacija vino, onaj Kamen dolje sa Brača, MPČ, naša brodogradilišta sva osim Uljanika hvala Bogu Adriakem, Bilokalnik, sve je to na neki način doslovce kaput. Ajde te velike istarske tvrtke u ovom trenutku još se donekle drže. Dokle? Ali zato ove male tvrtke i u Istri slijede sudbinu ostalih u RH. U ovih 100 koliko 10, 20 dana nove Vlade nezaposlenost se povećala za nekih 35 do 40 tisuća. Jasno, za to nije odgovorna nova nego to su posljedice postupanja još od bivše Vlade. U tih 110, 120 dana nitko ne može preokrenuti te gospodarske trendove ali ako bruto društveni proizvod bude negativan Međunarodni monetarni fond govori o padu od 0,5% u Vladi se nadaju rastu od 0,8% za godinu dana odgovornost će biti na vladajućoj koaliciji. Ni vjeronauk, ni Bleiburg ništa nas neće ekskulpirati od krivnje za trenutak u kojem se može naći zemlja i zato doista želim vjerovati da Vlada itekako zna što čini da ti trendovi ne bi u dogledno vrijeme bili lošiji. Ja želim vjerovati da ni neće biti lošiji. Imali smo 2009.godinu kada je BDP pao ako se ne varam za 6,7, 6,8%. 2010. za dodatnih 2%. 2011.ako se ne varam za 0,2%. Ne daj Bože da bude ove godine pad od tih 0,5% to će biti preko 10% u 4 godine. nakon toga ćemo lako dizati taj GDP u odnosu na takav pad ali već ove godine treba naprosto trendove preokrenuti. Da ne bi prije svega izgubili ono što je možda i najvrednije u ovom trenutku hrvatsku industriju i taj mali obrtnički poduzetnički sektor koji je gotovo na izdisaju. Mi se možemo zavaravati nekim velikim ulaganjima itd. nema velikih investitora niti u Istri dolje Briunima, a kamoli da će ih biti u dogledno vrijeme negdje drugdje. Pred nekoliko dana pročitao sam jedan naslov nisam mogao niti vjerovati da je prošle godine u Hrvatskoj prodano 24 tisuće 552 stana manje nego 2007.godine. De facto lako da je zamrlo tržište nekretnina ali je zamrlo i tržište tamo gdje se to sve dešava, znači građevina i želim vjerovati da te trendove nekako možemo promijeniti. Pred nama je turistička sezona, ja želim vjerovati da će biti dobra. Mi u Istri ćemo imat problem sa vodom, no želim vjerovat da ćemo je izvući. Ljudi vodu možda neće smjeti piti, ali će se moći tuširati i sve će biti za 5, ali jedino kako zemlju možemo spasiti je da pokrenemo one kojih je najviše, a to su upravo ovi u tom malom gospodarstvu gdje sam u uvodu kazao da radi oko 750 tisuća ljudi. Ono što je isto tako interesantno ovdje, ali ćemo kasnije više govoriti kada dođe na dnevni red ovaj drugi zakon, to je ova agencija pa se onda navodi što je njena djelatnost, od poticanja osnivanja, razvoja subjekata malog gospodarstva, promocije, privlačenje investicija poduzetništvo, poticanje ulaganja malog gospodarstva, poticanje ulaganja malog gospodarstva, financiranje poslovanja razvoja subjekta malog gospodarstva, kreditiranje pod povoljnijim uvjetima i drugim oblicima financijskih potpora, davanje jamstava za kredite što je conditio sine quanon opstanka ovog malog sektora jer oni nemaju u pravilu imovine. Mogu založiti kuću svog oca ili svoje matere, ali nemaju te imovine. Mi moramo tu jednostavno tim ljudima na neki način jamčiti da mogu doći do nekog relevantnog iznosa kako bi ne pokrenuli nego u prvom trenutku spasili svoju proizvodnju.
Vrijeme.
Sve u svemu, hvala gospodine potpredsjedniče. Ako imam samo još jednu rečenicu, normalno da ćemo ovo podržati. Svaki spomen na malo gospodarstvo podržavamo. Ono što bih volio da se izmijeni, to su ove naknade koje će dobivati članovi javnih poduzeća. Ne znam zašto bi oni trebali biti u boljem položaju od predsjednika države ili predsjednika Vlade ili nekog ministra, a da su na tržištu recimo kao brodograditelji pa onda ako netko uspješno posluje nosi doma mjesečno i 100 tisuća eura, ali jedan u Hrvatskim cestama, autocestama itd., nema šta imati plaću veću od premijera ili ministra.
hvala lijepa. Upravo ističe vrijeme za prijavu za pojedinačnu raspravu u trajanju od 10 minuta, a raspravu u ime klubova zaključit će uvaženi zastupnik Dinko Burić koji će nam približiti stajališta HDSSB-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Slušajući prethodne rasprave čovjek bi stekao dojam da u Hrvatskoj posljednjih mjeseci teče med i mlijeko, međutim ako se po jutru dan poznaje ne piše nam se baš dobro. Nisu vremena loša nego čovjek, riječi su engleskog pjesnika Johna Blumonta još s kraja 16. i početka 17.stoljeća. Ova misao stara gotovo 400 godina evo i danas poziva na razmišljanje o njenoj istinitosti i bezvremenskoj suvremenosti. Sada već godinama u Hrvatskoj se svakodnevno susrećemo s rječju kriza i to ne samo s gospodarskom krizom već i krizom morala i poštenja, s krizom vjerodostojnosti, s krizom samopoštovanja pa i uzajamnog poštovanja. U Hrvatskoj se čak i optimizam, onaj ljudski, narodni, svakodnevni našao u krizi. U uvjetima svekolikog i rastućeg siromaštva, nezaposlenosti, galopirajuće skupoće, mladosti bez perspektive, radnika bez posla, umirovljenika bez dostojnih mirovina, ova činjenica i nije začuđujuća. I upravo zbog takve situacije u kojoj se Hrvatska nalazi već godinama na nedavnim prosinačkim izborima prošle godine hrvatski građani birali su i izabrali novu vlast, novu vladajuću većinu, a ta je vladajuća većina izabrala novu hrvatsku Vladu. Birali su građani promjenu jer za ovu našu hrvatsku krizu nije kriva samo tako često spominjana globalna svjetska gospodarska kriza, već nažalost i naša hrvatska vlast koja je posljednjih godina bila ogrezla u kriminalu i u pljačci vlastitoga naroda. I zato je na ovim proteklim izborima i bila kažnjena od hrvatskih građana na način na koji je jedino i mogla bit kažnjena, nužnošću odlaska s vlasti, a novi su dobili priliku, ali i zadaću biti ne samo druga već drugačija vlast. Dobili su priliku biti bolja, poštenija, sposobnija, socijalnija, narodnija, svehrvatska vlast, a kakvu danas vlast imamo. Uobičajeno je prvih 100 dana svake nove vlasti toj istoj vlasti dati vremena za pokazati što i kako ne samo umije već i što i kako namjerava vladati i upravljati zajedničkim dobrima. I mi iz Kluba zastupnika HDSSB-a u prvih 100 dana ovu smo staru demokratsku praksu poštivali i nismo kritizirali niti napadali svaki potez nove hrvatske Vlade iz redova tzv. Kukuriku koalicije. Prirodna je zadaća oporbe, a HDSSB jest oporba, ne samo kritizirati već i kritički se osvrćući i analizirajući rad i ponašanje vladajućih biti korektor pogrešnih rješenja u zajedničkom cilju napretka cijelog hrvatskog društva, svih njenih građana. Iako oporba, nadali smo se i željeli u interesu svih hrvatskih građana da će nakon prvih 100 dana biti znatno manje razloga za kritiku vladajućih nego što ih je bilo u vremenima one prethodne Vlade, a što u ovih 125 dana nove hrvatske vlasti dobismo? Sve, samo ono što su hrvatski građani očekivali i nadali se ne. Današnja je hrvatska vlast svojim predizbornim obećanjima građanima ponudila nadu, a svojim radom u ovih četiri mjeseca umjesto nade darovalo im je razočaranje, iznevjerena očekivanja i osjećaj prevarenosti. Kao da su se u pogledu nade i iščekivanja vodili onom Goetheovom izrekom: svi ljudi bivaju u svojim nadama razočarani i u svojim iščekivanjima prevareni. Kao vrlo reprezentativni primjer ovog razočaranja jest i ovaj današnji Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva kako glasi. Ministarstvo poduzetništva i obrta jedno je od najvažnijih kada je u pitanju pronalaženje rješenja za izlazak iz gospodarske krize koja opasno i žestoko trese Hrvatsku, osobito imajući u vidu činjenicu koju u uvodnom dijelu ovog prijedloga zakona navodi i sam predlagatelj Vlada Republike Hrvatske da u Hrvatskoj malo i srednje poduzetništvo čini više od 99% ukupnog broja gospodarskih subjekata. I onda, željno očekujući vidjeti što je novoga, ne samo u poticanju toga razvoja za dobivanje toga razvoja već i ublažavanju pa možebitno i promjeni kriterija za dobivanje i korištenje onih 370-tak milijuna kuna koje su predviđene kroz spomenute 24 mjere, u ovom današnjem prijedlogu zakona koji u svom naslovu govori o poticanju razvoja malog gospodarstva, čovjek se u najmanju ruku zaprepasti kad pročitavši ovaj prijedlog zakona shvati da se o novom poticanju tog razvoja govori samo u naslovu, a u samom tekstu o nekim novim mjerama, osim onih već spomenutih 24 mjere. O novim stvarnim poticajima i poticanju niti riječi, niti jednog jedinog primjera, niti jedne jedine nove konkretne mjere koja bi trebala doprinijeti tom razvoju malog gospodarstva. Umjesto konkretnih mjera na ovim prilozima jedva 20-tak stranica teksta nalazimo teze, citiram: novim regulatorno institucionalnim okvirima za intenzivniju promidžbu i privlačenje investicija u poduzetništvo s ciljem povećanja investicijskih aktivnosti i jačanja ukupne konkurentnosti poduzetnika u RH. Završen citat. Umjesto konkretnih novih mjera za poticanje razvoja malog gospodarstva u ovom prijedlogu zakona vi nama nudite, opet citiram, "parametre kategorizacije mikro, malih i srednjih poduzetnika na način da se postojeća kategorizacija usklađuje s preporukom Europske komisije iz 2003. godine". Umjesto prijedloga stvarnih novih mjera koje bi morale i trebale biti poticaj razvoju malog gospodarstva vi danas pred nas zastupnike Hrvatskoga sabora poslali ste materijal kojim mijenjate definicije mikro, makro i srednjih poduzeća. Zar stvarno netko u nadležnom ministarstvu i Vladi RH misli da će to, promjena definicije poduzeća, privući investicije u poduzetništvo RH? I kao i prethodna tako i ova Vlada Republike Hrvatske kao razlog za podnošenje prijedloga tzv. "novih zakonskih rješenja" navodi već uobičajenu frazu o, citiram, "usklađivanju zakonodavstva RH sa zakonodavstvom EU i s pravnom stečevinom EU i pravnim aktima Vijeća Europe." Gospodo iz Vlade RH dajte konačno prestanite samo usklađivati zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU već počnite usklađivati svoj rad i svoje djelovanje s nužnim potrebama i opravdanim očekivanjima hrvatskih građana. Umjesto stalnog gledanja u Bruxelles i slijepo bespogovorno ispunjavanje zahtjeva birokrata iz njega skrenite konačno pogled na potrebe i očekivanje hrvatskih građana. Jer birali su vas hrvatski građani i njih predstavljate i njima trebate služiti, a ne služiti Bruxellesu niti bilo kome drugome. Promjene definicija mikro, malih i srednjih poduzeća i promjene naziva i djelokruga rada Hrvatske agencije za malo gospodarstvo u Hrvatsku agenciju za malo gospodarstvo i investicije nije ono što je put ka izlasku Hrvatske iz gospodarske krize. Ovakvi prijedlozi zakona pokazatelji su da ova vlast nažalost kao niti prethodna ne da nema viziju što učiniti kako bi državu i njene građane izvukla iz sve dublje i sve obuhvatnije krize koja svima prijeti već tumara izgubljena u prostoru i vremenu i ona bezuspješno tražeći put ka putu izlaska iz krize. Kažem izgubljena u prostoru i vremenu jer ova hrvatska vlast umjesto da gleda ne samo sadašnjost već i daleko naprijed u 21. stoljeće sve se više okreće ne samo u blisku već i u daleku prošlost u vrijeme od prije 67, 70 ili više godina. Gospodo iz Banskih dvora i sa Pantovčaka, gospodo iz Vlade prestanite se baviti 2. svjetskim ratom već rješavajte probleme svakodnevnice 21. stoljeća hrvatskih građana. Nisu vas hrvatski građani birali da ponovno u hrvatski nacionalni korpus uvodite podjele na djecu i unučad partizana i ustaša. Nisu vas birali hrvatski građani da se klanjate jednima, a okrećete glavu od drugih žrtava. Niste birani od hrvatskih građana, a da je normalno samo to da hrvatska vlast polaže vijence u Jasenovcu, a da donosi sramotnu odluku o odustajanju od pokroviteljstva Hrvatskoga sabora nad komemoracijom bleiburške tragedije. Zločin je zločin i žrtve su žrtve. Pa tako i one koje su zvjerski počinile komunističke vlasti zločinačkog Titovog režima nad stotinama tisuća nevinih hrvatskih civila i ratnih vojnih zarobljenika na križnom putu tih prvih poratnih mjeseci '45. godine. I one žrtve koje su potomci tih zločinaca iz '45. počinili nad hrvatskom mladosti i hrvatskim narodom prije 20-ak godina tijekom Domovinskog rata zajedničko jednim i drugim zločincima bila je samo crvena zvijezda petokraka i kokarda.
Kolega vratite se na temu.
Vrlo brzo se vraćam i ovo je sve u okviru teme. I ako hrvatski predsjednik i predsjednik Hrvatske vlade i predsjednik Hrvatskog sabora smatraju da treba ići pokloniti se žrtvama Jasenovca, a ne trebaju to učiniti žrtvama bleiburške tragedije onda ova vlast nije svehrvatska već vlast jedne propale ideologije, vlast samo dijela hrvatskog naroda. I ako nemate osjećaj potrebe učiniti naklon hrvatskim žrtvama bleiburške tragedije onda je svima nama koji to smatramo potrebitim obveza biti tamo i javno govorim da ćemo tamo biti.
Kolega budite ljubazni, vratite se na temu.
O ovome neću više ovom prilikom, ali se ovo mora istaći jer se dakle ova vlast više bavi prošlošću i to onom dalekom otvarajući stare rane
Predložite temu pa ćemo staviti na dnevni red kolega Buriću.
I stvaranjem novih problema i podjela u hrvatskome društvu nego sadašnjošću i rješavanjem problema koji danas tako teško muče hrvatske građane. Ako već nešto i treba mijenjati u udžbenicima iz povijesti radi naše djece onda to sigurno nisu partizani, ustaše i četnici iz 2. svjetskog rata već konačno pisanje istine o Domovinskome ratu na način da se djeca nas branitelja Hrvatske onim što smo '90-ih godina prošlog stoljeća činili i učinili time ponose. Na kraju vratimo se ovom prijedlogu zakona. Ovaj prijedlog zakona je kao prilog izlasku Hrvatske iz gospodarske krize od vrlo male koristi. I ne samo to, on je još jedan pokazatelj nesposobnosti nove hrvatske vlasti da uistinu počne izvlačiti državu iz posvemašnje krize. I znak je da Plan 21 kukuriku koalicije svakog dana sve više sliči HDZ-ovoj jamstvenoj kartici. A i jedno i drugo su simboli neispunjenih i lažnih obećanja, neostvarenih nada i velikog razočaranja hrvatskih građana. 125 dana nove Hrvatske vlade ne samo da nije obećavajuće već je i jako, jako zabrinjavajuće. I kada je u pitanju Slavonija i Baranja, ali i kada je u pitanju cijela RH. Obećanje premijera Milanovića izrečeno ovdje u Hrvatskome saboru 23. prosinca 2011. godine prilikom predstavljanja ove nove Vlade RH kako će, citiram, "posebnu brigu i pažnju" posvetiti Slavoniji i Baranji kao nepravedno zapostavljenoj i osiromašenoj regiji već je prilikom donošenja državnoga proračuna za ovu godinu prokazano kao još jedno u nizu olako danih obećanja bez stvarne želje da se ista i ispune. Govorio je i govorili ste vi gospodine ministre u svom uvodu o 3,4 milijarde uštede u ovogodišnjem državnom proračunu, to je točno, ali niste rekli sramotnu činjenicu da je od ukupno 3,4 milijarde smanjenja rashoda u državnom proračunu čak milijarda i 350 milijuna kuna dakle 40% svih ušteda državnog proračuna u ovoj godini na razdjelu Ministarstvo poljoprivrede djelatnosti koja je glavna strateška grana gospodarstva Slavonije i Baranje i zapadnoga Srijema. Ta činjenica sama za sebe govori kako se i ova vlast Slavonije i Baranje sjeti i treba joj samo kad dođe vrijeme pred izbore. Ali mi se s tim ne mirimo i ne predajemo se i nećemo klonuti duhom, naprotiv, bezobrazno i drsko ignoriranje teškog života građana ove ponosne hrvatske regije nama je samo još veći motiv da se svim političkim sredstvima bespoštedno borimo za interese građana koje ovdje u Hrvatskom saboru i predstavljamo. Jer se mi uvijek držimo i one Hemingwayeve misli čovjeka s duhom mogu uništiti, ali ga ne mogu pobijediti. To vrijedi za sve građane Slavonije i Baranje, a vrijedi i za sve nas u HDSSB-u. A svaka je vlast prolazna, građani ju na tron vlasti dovode, ali i sa tog trona skidaju. I toga svi moraju biti svjesni pa tako i ova današnja hrvatska vlast. Koliko Slavoniji i Baranji i zapadnome Srijemu budete davali toliko ćete od slavonaca, baranjaca i zapadnih srijemaca i dobiti. I koliko građanima cijele Hrvatske budete davali toliko ćete povjerenja od hrvatskih građana i na idućim izborima dobiti. Zaključno, ovaj prijedlog zakona od male je i to upitne koristi u cilju pronalaženja rješenja izlaska iz hrvatske gospodarske krize. Kao što je svojim dosadašnjim potezima za poboljšanje uvjeta života hrvatskih građana od male koristi bila i nova hrvatska vlast. Jer uvođenje novih poreza, više PDV-a, divljanje svih cijena, ne samo goriva već lančano i svega što je moglo poskupjeti a u najavama novih poskupljenja npr. struje da i ne govorimo povećanje broja nezaposlenih za više od 30 tisuća uz smanjenje broja zaposlenih za 250 tisuća provedeni i započeti najavljeni stečajevi, najave u predizbornoj kampanji nenajavljivanih privatizacija još ono malo preostalog nacionalnog bogatstva od Croatia osiguranja i Hrvatske poštanske banke do Kutinske Petrokemije i udjela u Podravci u svrhu kratkoročnog krpanja proračunskih rupa novo zaduživanje i onako već prezadužene države besramno političko kadroviranje u bezobrazno dobro plaćenim upravama nadzornim odborima i upravnim vijećima te bahatost, omalovažavanja i vrijeđana koja dolaze od pojedinih najviše rangiranih predstavnika Vlade RH sve su to obilježja i rezultati rada prvih 100 dana nove hrvatske Vlade, Vlade koja radi na način da joj je bitnije koliko je nezaposlenih od toga koliko je zaposlenih, tko je mladim umjesto perspektive nudi volontiranje, koja se bori protiv povlaštenih mirovina, a ne osvrće se na očiglednu nelogičnost da u RH i 67 godina nakon završetka tog 2.svjetskog rata još uvijek gotovo 34 tisuće ljudi prima povlaštene mirovine tzv. sudionika NOB-a partizanske mirovine, a živih muških građana starijih od 85 godina u RH ima 2,5 puta manje od toga broja koji primaju partizanske mirovine koje godišnje koštaju građane Hrvatske milijardu 100 milijuna kuna. Vlada koja u Hrvatski sabor u cilj poticanja razvoja malog gospodarstva što vidimo iz ovog današnjeg prijedloga zakona umjesto konkretnih mjera šalje samo promjene definicija mikro, malih i srednjih poduzeća. Žali Bože ovakvih zakonskih prijedloga i ovakvih prvih 125 nove hrvatske vlasti. jer ponovit ću ako se po jutru dan poznaje onda nam se ne piše dobro. Klub zastupnika HDSSB-a ovaj prijedlog zakona neće podržati jer ovakvi prijedlozi zakona nisu ni od kakve posebne koristi za izlazak Hrvatske iz gospodarske krize. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Kolega Buriću nije korektno prema drugim zastupnicima kolegama otvarati temu mimo Poslovnika, jer naprosto druge kolege ne mogu sudjelovati u toj temi a sigurno imaju nešto za reći. Pa vas lijepo molim barem iz tog aspekta prema korektnosti prema kolegama zastupnicima u ovom Parlamentu držite se teme koju smo zajednički utvrdili da je na dnevnom redu. Ja vas lijepo molim zaista vrlo korektno. … [[Upadica se ne razumije.]] Jeste ali se moramo dogovoriti kojim ćemo dnevnim redom tu svakodnevnicu raspravljati. Zato imamo dogovor i glasovanje o dnevnom redu. Budite ljubazni. Hvala vam lijepa. Ako nećete poslušati nemamo drugih instrumenta osim molbe, a opomene nisu mjerilo. Hvala lijepa. Imamo na vaše izlaganje ispravak netočnog navoda. Poštovani zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Zastupnik Burić je govoreći o malom poduzetništvu otvorio novu temu i pri tome izrekao niz netočnosti, a ja ću skrenuti pažnju na jedno. Ove godine kao ni bilo koje druge godine svi oni koji odlaze tamo zastupnik Burić i pripadnici njegove stranke nisu bili viđeni svih ovih godina tamo. Kako god vi odlučite. Je kazao da su predsjednik države, predsjednik Vlade i predsjednik Hrvatskog sabora, pretpostavljamo i svi mi drugi koji smo se tamo okupili bili zbog razloga jedne ideologije. Pretpostavljam da misli na ideologiju koja je bila na vlasti od '45.pa do '90.-te. Mi se tamo ne okupljamo radi te ideologije nego se okupljamo radi ideologije koja je stvorila taj koncentracijski logor smrti, okupljamo se radi žrtava koje je ta ideologija stvorila, radi politike i politike istrebljenja koju je ta ideologija vodila i zbog toga ćemo se tamo okupljati. Takvim iskazima zastupnik Burić nije samo iznio netočnost nego je povredio hrvatske propise po kojima je zapriječeno krivično i kazneno vrijeđati spomen na žrtve holokausta, na žrtve genocida i na žrtve međunarodnim zakonima zapriječenih kazni kao što su [[Upadica: Hvala lijepa. Vrijeme.]]
Imamo povredu Poslovnika poštovani zastupnik Dinko Burić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uistinu nisam želio polemizirati o ovome, međutim povrijeđen je Poslovnik jasno jer ste vi ispravljali nešto što ja nisam rekao. A sada ću vam citirati što sam točno rekao.
Koja odredba gospodine zastupniče?
209. i 214. I ako hrvatski predsjednik i predsjednik hrvatske Vlade i predsjednik Hrvatskog sabora smatraju da trebaju ići pokloniti se žrtvama Jasenovca, a da to ne trebaju učiniti žrtvama bleiburške tragedije hrvatskoga naroda, onda ta vlast nije svenarodna i predstavlja vlast jedne ideologije. Dakle, ako rade jedno, a ne rade drugo. Nema razloga da se radi jedno, a ne radi drugo. Prema tome, ne ispravljati nešto što nije doslovno tako rečeno.
Povreda Poslovnika nova, kolega zastupnik poštovani Milorad Pupovac.
Gospodine potpredsjedniče. Mi smo svi svjedoci da ovdje nije bilo riječ o povredi Poslovnika nego o ispravci mojega ispravka navoda. Prema tome, ako ćemo se držati Poslovnika Hrvatskog sabora kao što bismo se trebali držati u ovom slučaju hrvatskog zakona, onda bi trebalo naći adekvatno mjesto za zastupnika Burića u skladu sa Poslovnikom, a isto tako u skladu sa zakonom.
Kolega Pupovac, imali ste isti način sada kao i kolega Burić. Oba ste što se tiče Poslovnika rješavali stvari. Hvala lijepa. Ovime smo iscrpili listu klubova u Hrvatskom saboru, klubova zastupnica koji su se prijavili raspravljati o ovoj temi. Za riječ se javio ministar Ministarstva poduzetništva i obrta gospodin Maras Gordan.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo ova zadnja rasprava kolege Burića me podsjetila na saborske dane kada nekada i termin rasprave određuje ono što će biti rečeno, a ne ono što je na dnevnom redu. Tako da ovi termini su dosta pogodni za dosta široko shvaćanje što bi trebalo raspraviti kada se raspravlja o nekom predmetnom zakonu. A ja bih sada htio samo nekoliko stvari koje su bile vezane na ovaj zakon reći po pitanju klubova. Hvala vam svima na raspravi i krenut ću evo sa kolegom Burićem i njegovom opaskom da konkretne stvari tu nisu napisane odnosno da se tu ne vidi kako će se pomoći malom gospodarstvu. Osnovna stvar je da mi smo ipak predložili zakon koji stvara okvir, znači zakonodavni okvir da određene institucije mogu djelovati. U ovom smislu Agencija za malo gospodarstvo, ministarstvo, sve ono što se iz tog zakona može formirati i na način na koji možemo sa odredbama tog zakona pomoći malom gospodarstvu, znači nema ni potrebe da mi konkretne operativne mjere pišemo u zakonima niti se to ikad radi. Ako ste pratili kolega Buriću, mi smo prije više od mjesec predložili program poticanja malog gospodarstva, znači u manjem roku od mjesec dana od usvajanja proračuna smo predložili program poticanja malog gospodarstva kao ministarstvo na Vladi Republike Hrvatske. Program se zove Poduzetnički impuls i uputio bih vas na stranice Vlade da vidite, ili moga ministarstva da vidite šta smo tamo predvidjeli i na koji način mislimo pomagati malim i srednjim poduzetnicima u Republici Hrvatskoj, a ovaj zakon je samo jedan okvir na način na koji ćemo to raditi u budućnosti i nema potrebe da takve operativne stvari unutra stoje. Ali mi je žao kada ste rekli da će od ovoga zakona, bez obzira što ste napomenuli mala pomoć, biti mala korist, ako je i mala korist bilo bi dobro da ste ga podržali jer bolja je i mala korist nego nikakva korist. Tako da bilo bi dobro da Klub zastupnika HDSSB-a ukoliko vidi i malu korist za male i srednje poduzetnike u Hrvatskoj podrži ovaj zakon. Što se tiče puta i traženja puta, ono što ja ovdje mogu reći vrlo je jasno, moram to komentirati kao predstavnik Vlade na ovoj sjednici, mi smo našli put izlaska iz krize i krenuli smo, a da smo krenuli to se vidi po odlukama koje ova Vlada donosi u prvih 125 dana. I htio bih vam reći što se tiče poduzetnika i obrtnika, malih i srednjih poduzetnika i obrtnika šta smo napravili. Rasteretili smo ih porezno, doprinosa 2% zdravstvenog na bruto plaće, rasteretili smo ih parafiskalnih nameta, donijeli smo plan poticanja malog gospodarstva, osigurali smo preko Hrvatske banke za obnovu i razvoj najpovoljnije financiranje tih programa, investicija u ovoj godini od 1 do 3% šta su krediti koji su najdostupniji i najpristupačniji na tržištu sa počekom 4 ili 5 godina, odnosno rokom otplate 17 godina. Napravili smo također i plan, novi jamstveni program Hrvatske agencije za malo gospodarstvo koji će biti usvojen na vladi vjerojatno u petak sa povećanjem jamstvenog fonda sa milijardu na 2 milijarde kuna. I rekao sam već u odgovoru kolegi Popijaču, napravit ćemo jamstava za male i srednje poduzetnike koliko ih je bilo u zadnje četiri godine HDZ-ove vlasti samo u jednoj godini. Znači to je također još jedna pomoć. Napravili smo to da smo zadržali u Hrvatskoj kreditni rejting, da rizik ulaganja u Hrvatsku nije ništa veći nego što je bio, a svi su predviđali da će biti veći, da će pasti hrvatski kreditni rejting. Napravili smo to da ćemo ove godine imati duplo više investicija u Hrvatskoj, napravili smo to da smo predstavili program ulaganja u javno privatno partnerstvo u vrijednosti 15 milijardi kuna koje će se realizirati u naredne 2, 3 godine koji će također zaposliti upravo male i srednje poduzetnike u Hrvatskoj jer to redom nisu velike investicije kada se govori o javnom privatnom partnerstvu nego upravo male i srednje investicije. Znači osigurali smo konkurentnije uvjete, osigurali smo financiranje. U petak na HBOR-u na Nadzornom odboru također imamo jednu odluku gdje će ići novi jamstveni program za likvidnost hrvatskih poduzetnika u vrijednosti 8 milijardi kuna u suradnji sa HNB-om i smanjenjem obvezne pričuve hrvatskih banaka gdje će taj program garantirati za obrtna sredstva, ne za investicije, kamate ne veće od 4%. Ovo što sam govorio od 1 do 3% radi se o investicijama, ali za obrtna sredstva opet će biti negdje 4% kamatna stopa. Ako govorimo o jedinicama koje su manje razvijene, od posebne državne skrbi i tu smo napravili razliku, a mnogi će u Slavoniji upravo koristiti takve kredite gdje će krediti biti 1% za investicije, znači razlika u odnosu na drugi dio Hrvatske. Napravili smo kao što sam sada naveo, jedno desetak stvari koje garantiraju da smo našli put, da smo krenuli, da donosimo odluke i da će rezultat nakon tri godine recesije ove godine uvjeren sam biti za gospodarstvo pozitivan. Naravno, ne onakav kakav bismo očekivali i željeli, ali nije moguće napraviti neke stvari u 100 dana, rezultati će se vidjeti tek 2013. i kasnijih godina. Što se tiče opaske kolege Kajina, mi smo se zadužili ali ne kod MMF-a, to je sad bitno reći samo da građani koji nas slušaju čuju, mi smo se zadužili kod raznoraznih investitora, fondova koji su dali povjerenje hrvatskoj Vladi da je ono što predlažemo realno i da je ono što ćemo raditi narednih godina ostvarivo. Da je tome tako rekao sam pet puta više interesa nego što smo ponudili obveznica. Kolegica Martinčević u ovoj opaski oko klasifikacije, ona je doslovce napravljena u skladu sa normativom koji vrijedi u EU i nismo tu htjeli raditi iznimke, znači 2 od 3 kriterija moraju biti zadovoljena za veličinu tvrtke, ali fiksni kriterij je broj zaposlenih. Što se tiče još jedne opaske kolege Popijača da neću ja određivati tko će se javit na natječaj. Svi se mogu javit na natječaj, svi, ja ih opet još jednom pozivam da se jave na natječaj Ministarstva poduzetništva i obrta i čelnici lokalnih jedinica apsolutno za poduzetničku infrastrukturu bitno je da se što više ljudi javi na te natječaje. Ali neće sredstva više biti dodjeljivana kao što su bila prethodnih godina, da se dodjeljuje besperspektivnim projektima veliki iznosi sredstva. Mi ova ograničena sredstva koja imamo, a povećavat ćemo ih narednih godina jer je plan Ministarstva poduzetništva i obrta da bude proračun ministarstva duplo veći 2014. godine nego što je danas, ne na konto hrvatskih poreznih obveznika nego na konto europskog proračuna, odnosno sredstava EU gdje vjerujemo da ćemo imati dovoljno programa da sva ta sredstva iskoristimo. Znači ta sredstva koja su ograničena želimo iskoristiti na najbolji mogući način. Javiti se mogu svi, ali će sredstva dobiti na transparentan način oni projekti koji garantiraju najveći uspjeh i najbolji uspjeh i povrat sredstava za hrvatsko gospodarstvo i hrvatsku državu, zapošljavanje ljudi i ono sve što očekujemo da će se desiti narednih godina. Na kraju, hvala vam u ime klubova na raspravi. Ja sam uvjeren bez obzira što ovakvi zakoni stvaraju okvir, a nemaju operativnu provedbu kao neki drugi dokumenti koji iz toga proizlaze da ćemo na osnovu ovog zakona imati kvalitetniju ja bih rekao podlogu za poticanje malog i srednjeg gospodarstva, da ćemo imati efikasniju agenciju koja će dati više potpora, da ćemo imati bolju koordinaciju sa lokalnim jedinicama lokalnim razvojnim agencijama isto u smislu privlačenja investicija izvan Hrvatske, da ćemo u programima koji mogu izaći iz ovog zakona na najbolji mogući način poticati hrvatsko gospodarstvo, da ćemo na osnovu svega ovoga što sam rekao sljedeće godine imati rezultat koji je željen, a to je da nemamo 4 godinu za redom gospodarski pad. I tu bih se također nadovezao na kolegu Kajina, kaže kolega Kajin da mu se zakon čini kao voda sa šećerom, šećerna vodica. Gledajte, nakon 3 godine infarkta u hrvatskom gospodarstvu i voda sa šećerom dobro dođe. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama gospodine ministre. Imamo prijavljen ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre ispravljam vaš netočan navod i netočnu konstataciju kako je put ka izlasku iz krize pronađen. Pa mislim da o tome najbolje govori činjenica o više od 30 tisuća novo nezaposlenih, o više od 250 tisuća manje zaposlenih što smo već bili spominjali i ako je to put ka izlasku iz krize RH onda se ne nalazimo na dobrom putu. I govorili ste još nešto što je samo djelomično točno, govorili ste o tome čime su rasterećeni građani, a u isto vrijeme ne govorite čime su opterećeni – većim PDV-om, skupljim ulaznim troškovima, strujom, gorivom, plinom i sa svim onim što je već moglo ili nije moglo poskupiti. I kad ste rekli mala korist pa ju je trebalo podržati, Hrvatska je u tako velikim problemima da joj ovakva rješenja koja su i od male, a i upitne koristi sigurno nisu ono što treba poduprijeti. Vaše ministarstvo je jedno od najvažnijih ministarstava za izlazak iz krize i očekujemo više.
Poštovani zastupniče isteklo je vrijeme, a ispravljate uvjerenja čak cijele Vlade što ne možete učiniti nikako.
Iznosim svoje.
Da, ali riječ je o poslovničkom institutu ispravka netočnog navoda, a ne netočnog mišljenja ili neispravnog mišljenja. Hvala lijepa. Time smo iscrpili listu prijavljenih klubova zastupnika. Prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Prvi za riječ se javio poštovani zastupnik Mladen Marelić. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi ministre sa kolegama, uvažene kolege i kolegice. Mislim da je ipak ovaj zakon stigao minut pred dvanaest jer kad se sjetimo dosada kako smo živjeli, što se je događalo, ja se mogu samo podsjetiti svog otoka, dolazim s Korčule, katastrofa koja se tamo dogodila. Mi gledamo da je život na otocima je skuplji nego u ostalom dijelu države. Vidimo kad pogledamo sve skupa da smo u jednoj teškoj situaciji, da je dosta firmi u zadnje vrijeme prethodne vlasti otišlo u stečaj. Ja gledam u svom gradu da je brodogradilište INKOBROD u stečaju već godinama. Da je trgovačko poduzeće GRADINA u stečaju, da je brodarska firma koju smo imali, jedina brodarska firma OTRA par mjeseci u stečaju. Poštovani ministre bili ste unatrag mjesec dana na Korčuli, razgovarali ste sa upraviteljima zadruga i ono je ipak jedna teška situacija da dosta zadruga nisu isplatili vinogradarima 4 godine njihov proizvod, da su vinarije na Pelješcu i neke na Korčuli pune vina, a poljoprivrednici 4 godine nisu dobili nikakvu naknadu. Znači to je sve ozbiljnost rada prethodne Vlade. Pogledam OTRA u petak je dio brodogradilišta koji je bio u stečaju dat u zakup stranom partneru, u petak su došli kod gradonačelnika i najavili da dolazi do otpuštanja radnika. Znači i ta firma propada, neka je privatizirana, mislim privatni partner iz Nizozemske zaustavlja poslove. Ostalo nam je jedino poduzeće, odnosno hotelsko poduzeće gospodo 2000. godine to je poduzeće poslovalo sa minusom. Do 2004. koalicijske Vlade diglo se na plus. Zadnjih osam godina nije mali gubitak samo radi se o više od 40 milijuna gubitka. To je rad prethodne Vlade i poticaja u takvim stvarima. Srećom okolnosti Vlada je prepoznala i ocijenila poteškoće tako da je tima ljudima koji 6 mjeseci nisu primili plaću uspjela je isplatiti 3 plaće prije par dana, ljudi su to prihvatili dobro i nastavljaju pripremu sezone i očekujemo da će se to poduzeće spasiti i da ne ide i to u stečaj. Tako da je to jedna situacija jako loša. Teško mi je kad slušam ovdje za govornicom od kolega mi radimo most vi ga ne radite. Ja vam moram samo reći na tom mostu su potrošili 75 milijuna što je njegove investicije 3,85%. Znači 3,85%, a završili su radove na njemu, odnosno prekinuli su i poslove 5.06.2010. godine. I nama danas pričaju o tim poslovima. Izvođači radova su tužili Hrvatsku državu, odnosno Hrvatske ceste i traže odštetu 119 milijuna. To je njihov posao, tako oni rade. Nažalost imamo trajekte, pričao sam zadnji put ne može proći autobus, ne može doći ni kamion. I to su nam kupili, hvala im na tim poklonima i na takvom radu. Zato mislim ministre da je dobar ovaj Zakon o poticaju koji se mijenja, samo što ovaj zakon ako bude sam donesen neće biti toliko uspješan ako i druge zakone sada pod hitno ne budemo mijenjali. Dobro je što ste rekli da će biti transparentnost, ali ne transparentnost kad smo mi na Skupštini županije pod točkom dnevnog reda tamo pri kraju Dubrovačko-neretvanske dobijemo točku dnevnog reda ispravak greške u prostornom planu. I nekome se pogoduje 20 tisuća kvadrata. I to je točka dnevnog reda došla na samu Skupštinu. Dali smo prigovor, ležalo je to, promjena vlasti ministarstvo ukida sada. I na zadnjoj skupštini smo to ukinuli i došlo je do izmjena. Zato je dobro što će biti sve transparentno i da se zna da poslovi koji će biti da će dakle to i uvažavati. A ja bih vas molio da pokrenete postupak … [[Govornik se ne razumije.]] za pokretanje postupka o izmjeni članka Zakona o prijevozu u cestovnom prometu i to članak 2. stavka 1. točka 28. i članak 45. u kojem je propisano da je pogrebni prijevoz putnika u cestovnom prometu prijevoz kod kojeg skupina unaprijed dogovorena, određena, ne mogu obavljati nego samo vlasnici odnosno prevoznici autobusa. Ja vam sada govorim što se to događa. Mi sada idemo na zračnu luku za Dubrovnik, naručimo taxi s Korčule ne može doći, ne može ni kombi za nas četvoricu, može doći samo autobus. Trajektna karta autobusa je 800 kuna povratna, a osobnog vozila je 80 kuna. Ja vam govorim da je došlo u pitanje agencija, turističkih agencija, malih prijevoznika i obrtnika po tom osnovu. Tako da inspektori cestovnog prometa njih često zaustavljaju i isključuju ih iz prometa na tim dionicama. I molio bih da budete jedan pokretač da raspravu sa kolegama da se pogleda ta stvar i da se pokuša ta dva članka zakona ispraviti samo jednom riječju i za ostala vozila, osobna vozila 4 plus 1 ili 8 plus 1. To bi doprinijelo da ne treba naše agencije koje rade 2 mjeseca imati u vlasništvu autobus i profesionalne šofere jer to nije potrebno to su veliki gubiti za takva mala poduzeća koja rade samo 2 do 3 mjeseca maksimalno u godini. Evo toliko. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje prijavio je repliku poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Marelić je govorili ste da ovaj zakon dolazi minutu prije 12. I lijepo je čuti optimizam da gajite takav optimizam glede ovog zakona i daj Bože da on riješi mnoge stvari i one primjere koje ste govorili iz vaše sredine uistinu ste govorili o problematici stečaja mnogih poduzeća i uistinu se suosjećam sa svakim onim koji je izgubio radno mjesto i u tom dijelu mislim da nema nikakvih dilema. Ali evo ja koristim priliku, ja dolazim iz jedne druge sredine koja je poljoprivredna sredina gdje se događaju iste takve nevolje. Svaki dan propadaju brojna OPG-a. vidjeli ste što se dogodilo sa mlijekom prije kratkog vremena kako se postavila. Još veća problematika se ukazuje u području proizvodnje mesa, to će tek doći sada i pokazat će se što će se dogoditi. Dakle, isto tako vjerujem da će isto tako Vlada u tom dijelu kao što je pokazala rekli ste kod vas prije kratkog vremena razumijevanje i određene korake da napravi i u mojoj sredini, da bude. A da ne bude to na način da za infarkt kao što reče gospodin ministar kronični pomaže slatka voda. Nije to točno. Pomaže danas u modernoj kardiologiji kod infarkta i stentovi i bajpasi i mnoge dijagnostičke i terapijske metode, pa tako očekujemo dakle jedan pristup radikalan u toj terapiji koja će pomoći svima. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Marelić.
Ja bih samo kratko. Mi smo prihvaćamo da ide restrukturiranje poduzeća i to je ono što je garancija da će Vlada u tom momentu pomoći kada vidi da je sigurno i osigurano da će se nešto mijenjati. Nisam za ono ni mi ni nitko da ostaje po starom, neka država samo daje, a mi ćemo raditi kao i do sada. Mislim to ne prihvaćam ni u svojoj sredini ni u ostalim sredinama. Znači program restrukturiranja poduzeća zadruga i ovo treba doći da radu sa pozitivom a ne samo da dižemo pare a ostanemo na istome kao što smo radili do sada.
Hvala lijepa. Sljedeća za raspravu o ovoj temi od 10 minuta ima poštovana zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite poštovana zastupnice.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Za uvod u raspravu o ovom zakonskom prijedlogu citirat ću dio programa Vlade koji glasi ovako: "Glavni cilj ekonomske politike Vlade RH je uspostava konkurentnog gospodarstva utemeljenog na znanju i usmjerenog na izvoz, gospodarstva koji osigurava rast dodane vrijednosti i rast zaposlenosti uz poštivanje načela socijalne kohezije". Ovaj zakonski prijedlog trebao bi doprinijeti ostvarenju upravo toga cilja. Naime u proteklom vremenu gospodarski rast u Hrvatskoj temeljio se na potrošnji koja se poticala s jedne strane prodajom banaka i tržišno dominantnih poduzeća dakle telekomunikacija tvrtki iz farmacije, a s druge strane obilatim zaduživanje. Konkurentnost hrvatskog gospodarstva tonulo je iz godine u godinu i doista je na niskoj razini što je naravno imalo i izuzetno lošeg odraza na obujam izvoza. Aktualna vlada ima jedan potpuno drugačiji koncept gospodarskog rasta. To je koncept zasnovan na proizvodnji, na investicijama, na poduzetništvu i u tom smislu u ovoj zaista teškoj gospodarskoj situaciji ova Vlada ima jedan zaista težak posao, istinski težak posao, a to je pokretanje gospodarstva u jednom pozitivnom pravcu. Zlonamjerni taj koncept nazivaju neoliberalnim. Doživljavaju ga kao podršku krupnom kapitalu. Čak kažu da je Vlada u raljama krupnog kapitala. Ne shvaćaju nažalost pri tom da od gospodarstva svi živimo. Od lošeg gospodarstva živimo loše, a od boljeg gospodarstva živjeli bismo bolje. Dakle, podrška gospodarstvu je zdravorazumska i zato je ova Vlada smanjila bruto cijenu rada kroz smanjenje doprinosa za zdravstvo upravo da bi učinila hrvatski proizvod konkurentnijim, jeftinijim, da bi taj proizvod bio dostupniji domaćem kupcu i da bi bio prihvatljiviji stranom kupcu. Zato smo oslobodili poreza one koji reinvestiraju dobit ali smo isto tak i penalizirali one koji žele isplaćivati dividendu. Zato smo smanjili određene parafiskalne namete, dali mogućnost reprograma dugova itd., itd. jednom riječju oslobodili smo hrvatsko gospodarstvo otprilike za 3 milijarde kuna. Sve te mjere su podrška gospodarstvu u cjelini, ne podrška krupnom kapitalu. Pitanje je zapravo koliko je uopće ozbiljno govoriti o krupnom kapitalu u hrvatskom kontekstu kada znamo činjenicu da je hrvatsko gospodarstvo po svojoj strukturi zapravo mikrogospodarstvo. Naime, 80% ukupnog broja gospodarskih subjekata čine upravo male tvrtke odnosno zajedno sa srednjim tvrtkama one čine čak 99% ukupnog broja gospodarskih subjekata. Kolega Kajin je u svojoj raspravi rekao da u Hrvatskoj nitko ne brine o malom poduzetništvu. Ma da ova Vlada zna kolika je važnost upravo tog segmenta gospodarstva i koliko računa sa njegovim potencijalom dokazuje upravo činjenicom da je osnovala posebno ministarstvo za taj segment dakle Ministarstvo poduzetništva i obrta. Ovim zakonom zaokružuje se mogli bismo reći institucionalno regulatorni okvir malog gospodarstva što uključuje nekoliko stvari. Prvo, usklađuje se kategorizacija parametara veličine poduzetnika s preporukom Europske komisije iz 2003. godine. Što to konkretno znači? To znači da će mikro, mala ili srednja tvrtka u Hrvatskoj značiti isto što i mikro, mala ili srednja tvrtka u EU što do sada znamo nije bio slučaj. Prema novim financijskim parametrima broj tvrtki koje su do sada bile klasificirane kao male tvrtke, dakle taj jedan određeni broj postati će mikro tvrtke. Jedan broj do sada srednjih tvrtki postati će male tvrtke, a jedan broj ili jedan manji broj do sada velikih tvrtki postati će srednje. To automatski znači da će se za dio tih tvrtki smanjiti neka parafiskalna davanja koja su ovisna upravo o veličini tvrtke, kao što je primjerice doprinos za gospodarsku komoru. Iako je u ovim za poduzetnike teškim vremenima svako smanjenje davanja itekako dobra vijest, ovo nije i najbolja vijest. Naime, daleko je važnije za hrvatsko gospodarstvo to što će se bitno povećati broj malih i srednjih poduzetnika, jednom rječju proširit će se taj korpus malog hrvatskog gospodarstva, a to znači onda i povećanje broja potencijalnih korisnika potpora i poticajnih mjera namijenjenih upravo malom i srednjem poduzetništvu kroz programe EU. Što još korisnog donosi ovaj zakonski prijedlog? Ovaj zakon osim što klasificira prema veličini tvrtke, on klasificira i investicijske projekte, dakle na mikro, srednje i na male. I na kraju ono što je najvažnije u ovom zakonskom prijedlogu, on utvrđuje nove, izuzetno bitne zadatke Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo. To je promocija i privlačenje investicija u poduzetništvu i to će biti vidljivo već i iz samog naziva agencije koji se mijenja u HAMAG Invest. Dakle HAMAG Invest će zajedno s Ministarstvom poduzetništva i obrta predlagati i provoditi zajedničke projekte koji se financiraju iz europskih fondova, a jedan od važnijih zadataka biti će joj i koordinacija sa županijskim razvojnim agencijama, razvojnim agencijama u gradovima što bi trebalo pridonijeti boljoj realizaciji politike, regionalnog razvoja i efikasnijem korištenju fondova EU. Isto tako, agencija će koordinirati realizaciju investicijskih projekata s investitorima i tijelima državne uprave te jedinicama lokalne i područne samouprave. I upravo ta koordinirana politika privlačenja novih investicija postaje jedan strateški instrument nacionalne gospodarske politike nužan za ostvarenje gospodarskog rasta i povećanje zaposlenosti, a upravo su povećanje gospodarskog rasta i povećanje zaposlenosti ona stvar na kojoj će se ocjenjivati uspješnost ili neuspješnost Vlade. To se prije svega odnosi na privlačenje stranih investitora koji su nas posljednjih godina, znamo svi to, nažalost zaobilazili u širokom luku. Naravno bilo bi dobro da se pritom više nego što je to bio slučaj do sada vodi računa da svaka strana investicija nije i dobra investicija. Naime, dosadašnja iskustva pokazuju da je najveći broj stranih investicija do sada imao za posljedicu kupnju hrvatskog tržišta, dakle stvaranje svojevrsnih monopola, a samo je privatni monopol lošiji od državnog monopola. Isto tako, nije točan stav da su strane investicije bile jedine te koje su podigle hrvatski izvoz. Naime, prečesto se zaboravlja da su najveći investitori u Republici Hrvatskoj zapravo hrvatski građani i hrvatske tvrtke i da njihov kapital nije ništa manje vrijedan od kapitala stranih investitora. Dakle da zaključim, želimo vjerovati da će i ovaj zakon doprinijeti tome da Hrvatska bude jedna poželjnija ulagačka, investicijska destinacija, ali da pritom strane investicije zadovoljavaju određene kriterije, dakle da ne stvaraju monopol, da ne dovode do zatvaranja radnih mjesta, da podižu rast bruto domaćeg proizvoda i da primarno osiguravaju proizvod bilo za izvoz, bilo za supstituciju uvoza. Hvala.
Hvala lijepa poštovanoj zastupnici Nadici Jelaš. Sljedeći u raspravi o Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju i razvoju malog gospodarstva ima poštovani zastupnik Boris Blažeković. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. O samom zakonu, detaljima zakona govorili su prethodni kolege i govorila je u ime kluba HNS-a, Liberalnih demokrata kolegica Natalija Martinčević. Ja bih rekao nekoliko riječi o viđenju mom i viđenju HNS-a, Liberalnih demokrata o značenju malog i srednjeg poduzetništva. Mi smatramo da je malo i srednje poduzetništvo nasušna potreba svake, a posebice male države i to iz više razloga. Prva zbog razvoja gospodarstva uopće, drugo zbog dobrog osjećaja da građanke i građani žive u zemlji u kojoj se mogu ostvariti svi osobni poduzetnički potencijali i treće, ne manje važne, zbog oslobađanja nepresušnih kreativnih potencijala poduzetnika i svih onih koji poduzetništvo prate, ali u konačnici zbog oslobađanja kreativnog potencijala cijelog društva. U maloj po broju stanovnika državi kao istinski regulator pravednosti i osjećaj ravnopravnosti jest i mora biti poticanje i razvoj malog poduzetništva. Teško da se stanovnica ili stanovnik manje države može dobro osjećati ako u svijesti nosi spoznaju da svi rade za nekoliko velikih poduzetnika od kojih je u Hrvatskoj slučaj jedan je od najvećih država. Državno gospodarstvo osim što je nepresušni poligon za korupcije, posebno je plodno u donošenju krivih tj. političkih odluka u ekonomiji što redovito rezultira katastrofom. Ekonomija i gospodarstvo zahtijevaju isključivo dohodovne odluke, a čim se upetlja politika krene strmoglava spirala neprofitabilnosti, trajnih, neki put nesagledivih gubitaka i to onda plaćaju jasno građanke i građane i to često u ogromnim količinama novaca. Još jedna anomalija državnog gospodarstva jest nekonkurentnost u negativnom smislu. Tko se može natjecati s državnom na javnom otvorenom tržištu i tko bi mogao u tržišnoj utakmici pobijediti državu. Veliki poduzetnici su važni i ne smije ih se ubijati nikakvim mjerama, ali ne treba ih se u normalnim uvjetima posebno za razliku od malih poduzetnika, poticati s naslova države. Male poduzetnike i malo poduzetništvo treba pak poticati na sve moguće realne isplative načine sa svim mogućim sredstvima iz svih državnih i inih resora. Mišljenja sam da je neophodno osigurati malim poduzetnicima obrazovanje na lokalnoj razini za stjecanje raznih vještina i znanja u ispravnom vođenju malog poduzetništva. Jasno je da je za pravu poduzetničku aktivnost potrebna uređena pravna država i jasno je da je za uspješno poduzetništvo važno uređeno i pozitivno okruženje. Uloga države u poticaju i razvoju malog poduzetništva je apsolutno nasušna. Država je neophodna u reguliranju pravednih odnosa na tržištu i neophodna je u kontroli pravedne tržišne utakmice. Tu je uloga države nezamjenjiva i ona je dužna pronaći sve moguće instrumente za ispunjenje te njene najvažnije uloge u gospodarstvu omogućiti za sve poslovne subjekte ravnopravnu tržišnu utakmicu i kontrolirati tu istu utakmicu. Postoje u Hrvatskoj, bez obzira na situaciju, natprosječno žilavi poduzetnici koji su usprkos svim nedaćama, problemima nelikvidnosti, krive konkurencije, maćehinskog odnosa države, podmetanja u lokalnim samoupravama, problematičnim rješenjima institucije itd. uspjeli opstati i razviti svoja gospodarstva. Njima treba svakako pomoći da razviju svoja gospodarstva i dalje. Jedna od stvari koju svakako treba spomenuti jest poduzetnička klima u Hrvatskoj danas. Nevjerojatno je da se ni nakon 20 godina bijega iz dogovorne ekonomije nismo oslobodili načina razmišljanja da će se on ili ona obogatiti kao da je to grijeh. Poduzetništvo i poduzetničke aktivnosti imaju isključivo jedan jedini zadatak, a to je stvaranje dobiti ili zaradu i bogaćenje uvjetno rečeno poduzetnika. Što netko svojom poduzetničkom aktivnosti više zaradi zna da je uspješniji poduzetnik. Uspješni poduzetnici moraju biti naš ponos i primjer drugima da se u njih ugledaju. Hrvatska mora omogućiti svojim građankama i građanima da se svojim poduzetničkim aktivnostima materijalno obogate, biti bogat nije nemoralan. Biti bogat ne znači biti loš član zajednice. Biti bogat znači biti uspješan, pametan, sposoban. Uspješnim i bogatim poduzetnicima se trebamo ponositi, moramo im dati društveno priznanje i status kao što se trebamo ponositi i dati društveno priznanje i svim drugim uspješnim ljudima, uspješnim umjetnicima ili sportašima ili bilo kome drugome koji se svojim sposobnostima digne iznad prosječnosti. Malo i srednje poduzetništvo zapošljava najveći broj zaposlenog stanovništva iz tzv. "realnog sektora", a pravo na rad i život od vlastitog rada jest i element ljudskog prava. Nezaposlenost nije samo pitanje egzistencije već i pitanje svačijeg osobnog dostojanstva osjećaja da ga njegova sredina cijeni i treba i da kao ravnopravan građanin, odnosno građanka sudjeluje u svojoj zemlji. Zato nezaposlenost, naročito dugotrajna, jest izvor ne samo financijske nego i svake druge nepravde. Država stoga mora osigurati uvjete za razvoj ukupnog gospodarstva. Po mom uvjerenju, posebno malog poduzetništva koje jedino može osigurati ljudska prava iz područja prava na rad i život od vlastitog rada. Vjerujem da je prijedlog ovog zakona u potpunosti na putu ostvarenja tog cilja.
Hvala lijepa. Sljedeća za 10 minuta rasprave o prijedlogu zakona je poštovana kolegica zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Smatram i ja da ovim prijedlogom zakona da će se pružiti jedan stabilan regulatorno institucionalni okvir investitorima. Naime, nije nikakva tajna da snaga jedne zemlje pa tako i naše, to bi trebalo tako biti, da počiva u biti na malom i srednjem poduzetništvu, ali moramo biti realni da nema istinskog razvoja niti malog ni srednjeg poduzetništva ukoliko nemamo ni veliko poduzetništvo, odnosno i veliku industriju što je također u vidokrugu i u nastojanjima vlasti. Naime, što se dosada radilo? Da li je i tko je to bio, može se s pravom reći pogrebnik malih obrtnika i poduzetnika? Evo primjerice u Zadru imate, jer najveće poduzeće je ZRP, nije to onaj ZERP kojem ste se opirali, nego zatvoreno radi preuređenja. Jer su ljudi toliko ponosni da jednostavno propali su ne svojom krivnjom i zatvorili svoje obrte. Dakle osnovno je, i to rade mnoge razvijene zemlje koje su pogođene krizom ali koje se uspješno i nose s time, koliko država ulaže upravo u malo i srednje poduzetništvo. I zato ovakvi pokušaji moraju kod svih nas naići na prijem i na podršku. Ono što također treba napomenuti da se više nikada ne bi ponovilo, a to je dvostruki odnos države i vlasti prema obrtnicima ovakve ili onakve provenijencije ili nekakvog političkog opredjeljenja. A toga je bilo. Pa onda upravo zbog takvog postupanja ne samo što se nanosi šteta onima koji postupaju u skladu sa zakonom nego im i takvi kojima država gleda kroz prste čine nelojalnu konkurenciju. Dakle i ovdje se pokazuje da je državi i da je vlasti primarno i kod rješenja ovakvih stvari ne štetiti, a ne samo i koristiti. I mislim da se time postižu oba cilja. Primjer je samo to da navedem kako je pred kraj vlasti naše pravosuđe bilo zatrpano zahtjevima države i to preko Ministarstva financija u odnosu na male obrtnike koji su ostali dužni i radnicima i državi, a čija su potraživanja zastarjela. S druge strane za neke druge, za veliku većinu to su oni bili odabrani, miljenici režima, sustava, a za one druge obične, onu ogromnu većinu, oni su morali zbog tih i takvih staviti ključ u bravu. Potresan je primjer obitelji u Zadru u Arbanasima koji samo zbog toga što nisu na vrijeme uplatili jedan minorni dug koji je onda narastao do neslućenih razmjera za njih ogroman i nepremostiv gdje je država bila toliko revnosna da im oduzima i djedovinu. Čak i ono što nije izravno njihovo vlasništvo. I to ljudi vide, i to nisu samo, to su samo možda ovako najeklatantniji primjeri koji su bili i u javnosti prikazani, ali mali poduzetnici teško se bore i mnogi su propali. I zato će sigurno naići na veliko odobravanje ne samo ovaj prijedlog zakona ili dobri zakoni ako se nema ozbiljne volje mogu propasti u labirintu i u bespuću administracije koja gleda samo kako da odbije zahtjev, a ne kako da ga prihvati. Dobro je ministar napomenuo da je kraj više tome i poziranju i građenju Potemkinovih sela gdje su tobože za nekakve poduzetničke zone svaka čast onim jedinicama lokalne samouprave koje su uz pomoć države to uspjele i učiniti na radost prije sveg obrtnika, a onda i gospodarskog razvitka tog kraja i zemlje u cjelini. Ali nažalost takvi su rijetki. Češće je ovakva situacija kao u Zadru. Veliki projekt Crno koji je projekt velike poduzetničke zone koji se govori opjevane su mu pjesme još od 2005.godine. država je čak dala još 2009.godine 400 hektara šumskog zemljišta kako bi se tu mogla napraviti zona poduzetnička s obveznom jedinice lokalne samouprave tj. grada da participira odnosno da državi minornih i zanemarivih 2 milijuna 700 tisuća kuna. To još nisu učinili, a s druge strane nijedna šmrika nijedno tamo stabalce još nije posječeno kako bi zaista ta zona mogla biti stavljena u funkciju. Ali o njoj se stalno priča. Nitko je nije vidio, a o njoj se stalno priča. I to je Hrvatsku najviše koštalo. Pa mi smo vidjeli naslovnice prošlih godina velikih projekata za koju uopće nije bilo nikakve podloge. I o tome se pričalo. Ljudi su vjerovali u ono što su pročitali, a tome nije bilo ni naznaka, a kamoli realizacije. I zato ohrabruje spremnost vlasti da prekine više s Potemkinovih sela. Da se zna koji je projekt koliko će trajati, koliko će koštati, koliko će jedinica lokalne samouprave u tome učestvovati, koliko će pojedinaca u tome učestvovati, koliko će država u tome učestvovati. Sigurno je ovo vrijeme da se osvrnemo i na žensko poduzetništvo. Samo primjer u 2010. godini bilo je tisuću 600 zahtjeva žena poduzetnica i one koje su to htjele postati, a sve one kojima je to omogućeno vidimo kako su se uspješno nosile jednako tako kao i muškarci, ako ne u svojim poslovima bile i uspješnije i uz mnogo manja i skromnija sredstva. Nažalost od tih tisuću 600 zahtjeva udovoljeno je sveg tisuću i jednom zahtjevu. Ali to je u ukupnoj masi zahtjeva bilo 35%, a da ne govorimo koliko je to u novčanom iznosu bilo minorno, pa onda treba napomenuti i napor Vlade i spremnost da tom pojedinačnom iznosu takvom za određene projekte što će sigurno onda omogućiti onda i veće i smjelije projekte bude minimum 50% kuna, a ne kao što smo u ovom što sam govorila pojedinačna odobrenja bila su u prosjeku oko 10 tisuća 500 kuna. Ljudi su naši još uvijek željni informacija. Tako je možda i ovo prigoda da ohrabrimo prije svega i žene i ženske poduzetnice koji su pravi majstori u upravljanju kućnim budžetima kućnim proračunima da je otvoren još uvijek kroz Ministarstvo poduzetništva i obrta natječaj za prijavu upravo da konkuriraju i da prijave svoje projekte kako bi mogle dobiti ili subvencije ili povoljne kredite. Dakle, podržavajući ovaj prijedlog izmjena i dopuna Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva vjerujem da će kroz ovo ministarstvo ali jednako tako i kroz ostala ministarstva biti jednostavno jedan interresorni jedna akcija kako bi se opstrukcije, jer one su neslućenih razmjera, kako bi se one mogle suzbiti i kako bi građani zaista mogli imati koristi i od ovog prijedloga zakona. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovana kolegice. Na vaše izlaganje prijavio je poštovani zastupnik Stjepan MIlinković ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegica Antičević-Marinović je rekla da je dosadašnja vlada bila pogrebnik malog i srednjeg poduzetništva. To je netočno. Pa u ovih 300 poduzetničkih zona je oko 40 tisuća zaposlenika radilo ili radi. Bilo je teškoća ali bilo je pozitivnih primjera kao što ste rekli i glede ženskog poduzetništva i ostalih pozitivnih. Ali je interesantno uvijek ste govorili da se nećete vraćati na ono što je bilo nego da ćete gledati u budućnost afirmativno. I mi ovom zakonu naravno želimo svako dobro da unaprijedi to prevažno područje ali ne na način kao što se događa evo i u poljoprivredi na mnogim mjestima kao u onoj reklami pogrebnog poduzeća "Vi samo umrite, a sve ostalo je naša briga". Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeći za raspravu od 10 minuta prijavio se poštovani zastupnik Damir Rilje. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predstavnici Vlade, uvažene kolegice i kolege. Evo po prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva htio bih navesti nekoliko evo mojih osobnih razmišljanja vezano uz ovaj tekst prijedloga. Dakle uzimajući u obzir usklađivanje hrvatskog zakonodavstva sa europskim standardima naravno uvažavajući činjenicu da je ogroman broj evo spominje se 99% kako gdje, ali ovo je očito točan podatak gospodarskih subjekata malog i srednjeg poduzetništva. Tako i mojoj lokalnoj samoupravi, te se kategorizira na mikro, malo i srednje poduzetništvo će svakako imati veliku korist kroz programe EU i velike poticaj u korištenju odgovarajućih sredstava namijenjenih upravo njima. Ja se ne bih u ovom svom izlaganju osvrtao na potrebu privlačenja upravo tih sredstava jer ju niti ne treba objašnjavati, trebaju ju samo iskoristiti u najvećoj mogućoj mjeri aplicirajući što više programa oslonjenih na zajedničke strategije, a osobito uz potporu lokalnih razina ali naravno i županijskoj i državnoj razini. Naravno sredstva iz EU fondova pretpostavljaju sredstva koja će moguće biti dodijeljena u dostatnoj ali moguće i u nedostatnoj veličini ili možda u veličini koja neće moći osigurati uvijek realizaciju investicije. U ovom slučaju je za očekivati da HAMAG Invest osigura mogućnost investiranja malog ili srednjeg poduzetništva odgovarajućim jamstvima i odgovarajućom potporom. No ja bih se ovdje osvrnuo na utjecaj potpore jedinica lokalne samouprave prema poduzetnicima osobito malim i srednjim. Doduše ne naslanja se direktno na HAMAG Invest ali svakako na Ministarstvo za male i srednje poduzetništvo. Mislim da tu ministarstvo tu uvelike može pomoći. Naime, Nacionalna strategija privlačenja i poticanja svih oblika investiranja pa tako i direktnih stranih investicija nužno pretpostavlja i mogućnost raznih oblika javno privatnog partnerstva. Ti oblici mogu biti kombinirani sa korištenjem sredstava iz fondova EU ali nužno i nije uvjet. Naime, oblik javno privatnog partnerstva se uglavnom svodi na koncesijsko odobravanje prava korištenja … nekretnina, sa odgovarajućom namjenom i veličinom investicije, no nažalost to često nije dobar model jer se investicija često amortizira prije nego se vrati partneru ili jedinici lokalne samouprave ili drugoj pravnoj osobi, a za to vrijeme se ne može koristiti istu nekretninu za možda onu korist koja bi upravo jedinici lokalne samouprave po namjeni, iako ju ona može prostornim planom uvjetovati, ali ne uvijek jer ne odgovara uvijek investitoru, dakle mora se naći zajednički interes, ne može ju za to vrijeme koristiti. Na primjer na kojeg se ja konkretno mogu osvrnuti, jednostavna ali učinkovita ulaganja jest onaj kojeg iznosim iz života moje lokalne samouprave. Konkretno se radi o javno privatnom partnerstvu sa zamjenom prava na nekretnine. Naime, u mojoj jedinici lokalne samouprave, a vjerojatno ima i negdje drugdje, postoje investitori koji bi ulagali domaći i strani, u infrastrukturnu građevinu, poslovnu građevinu sa recimo kod nas konkretno tržnicom, ribarnicom, podzemnim garažama i poslovnim ugostiteljskim sadržajima, naravno sve usklađeno sa EU standardima što ćemo na kraju krajeva morati imati na svojim prostorima. Postoje idejni projekti ponuditelja koji su dobili pozitivne ocjene i u smislu prostorno planske dokumentacije ili konzervatorskih podloga. Interes lokalne zajednice je upravo takva vrsta nekretnine, no Agencija za javno privatno partnerstvo iz nekog razloga, ja ne znam kojeg, ne može prepoznati ovaj oblik javno privatnog partnerstva gdje se pojavljuje jedinica lokalne samouprave i mali odnosno srednji poduzetnik pa on ne može proći kao projekt, ovakav oblik javno privatnog partnerstva. A o čemu se zapravo radi, jedinica lokalne samouprave nema novaca za čitavu investiciju koja vrijedi ova konkretno između 23 i 25 milijuna eura, ali grad ulaže atraktivnu poziciju na zemljištu na kojem se nalaze organizirani … trenutno u ovom trenutku. Službena procjena vrijednosti zemljišta je izračunata dakle od ovlaštenog procjenitelja i procjenitelja porezne uprave, kao i vrijednost posla koji bi jedinica lokalne samouprave izgubila za vrijeme obavljanja radova izgradnje te građevine. To je ulog sa kojim ulazi grad i zahtjeva protuvrijednost u dijelu nekretnine. Konkretno bi dakle to bila tržnica, ribarnica, prva etaža garaže odnosno parkinga. Na ostali dio nekretnina bi se trebao upisati investitor koji je usput rečeno spreman donirati aktivna sredstva kao osiguranje do završetka projekta. Ovo je brži način do ostvarenja investicije. Istina, bilo bi lijepo urediti čitav okoliš i takvu građevinu od strane same jedinice lokalne samouprave, ali kao što sam već rekao taj novac niti postoji niti je moguće kreditno zaduženje jedinice lokalne samouprave. Naravno, nije više upitno kakvi će morati biti standardi ulaskom u EU i kako će morati izgledati ovakvi sadržaji i znam da ovo nije problem samo moje jedinice lokalne samouprave. Osim toga, nije izvjesno da će se moći osigurati čitav iznos kako bi jedinica lokalne samouprave mogla zapravo sama ili uz pomoć naravno apliciranjem za odgovarajuće odgođeno vrijeme do realizacije uz sredstva iz fondova EU. Dakle evo, bilo bi jako interesantno i da HAMAG na neki način ima odgovarajući odnos i da zajedno s Agencijom za javno privatno partnerstvo utvrdi zašto se ne bi i ovakav oblik javno privatnog partnerstva u poticanju srednjeg i malog poduzetništva mogao osigurati jer na ovakav način su u konačnici odnosi čisti, a dobijaju se zapravo sadržaji za koje bismo jako, jako dugo morali čekati ili ako bismo ih htjeli koristiti po klasičnom koncesijskom modelu onda bi zapravo morali zakupljivati isti prostor i išli bismo u dodatne troškove. Dakle s jedne strane bismo imali prihod, s druge strane bismo imali trošak, a svakako zasada tako uređen prostor koji će odgovarati standardima nemamo. Inače podržavam ovaj zakon i molim da se razmotri i mogućnost dakle financiranja projekata evo upravo na ovaj način kako sam ga sad maloprije naveo. Hvala lijepo.
Hvala i vama zastupniče Damir Rilje. Sljedeća za raspravu od 10 minuta prijavila se poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Pa evo 2/3 ukupno zaposlenih građana u hrvatskom gospodarstvu su upravo iz malog i srednjeg poduzetništva. Upravo zbog toga u današnjim vremenima i krize i porasta nezaposlenosti sigurno je da moramo pozdraviti i pozdravljam svaku inicijativu jačanja poduzetništva te isto tako podržavam ovaj zakon i sve ono naravno što donosi bilo da se radi o kategorizaciji mikro, makro i srednjeg poduzetništva, zatim definicija i veličine projekta, isto tako i proširenje nadležnosti Hrvatske agencije za malo gospodarstvo na područje upravo vrlo bitno područje, a to je promocije i privlačenja svih oblika investicija. Isto je jako važna upravo koordinacija takve agencije u jednom vertikalnom koja će pomoći zapravo da imamo vertikalnu povezanost od jedinica lokalne samouprave, odnosno od tog malog poduzetnika pa sve do ministarstva, odnosno do države. Vjerojatno svi dobivamo raznorazne primjedbe kao saborski zastupnici pa tako isto nam se javlja i mali poduzetnici sa svojim primjedbama. Navode da su ključni problemi nelikvidnost odnosno insolventnost, nemogućnost naplate potraživanja, bilo da se radi o rokovima u fakturi, bilo da se radi o ovršnom postupku. Znači takva je politika da poduzetnik napravi fakturu međutim on mora platiti u roku od mjesec dana PDV, ali potraživanja idu dalje. Za mnoge je to neizdrživo, upravo zbog toga je došlo i do zatvaranja takvih poduzetničkih malih firmi. Međutim, Vlada je i do sada donijela razne mjere za jačanje gospodarstva i malog poduzetništva, tako se nadamo da će i dalje se raditi na tome, da će se raditi na modelu olakšavanja poslovanja u smislu rješavanja nelikvidnosti i insolventnosti malih poduzetnika i to naročito na nadzoru nad neplaćenim računima, na poticaju plaćanja istih jer naravno bez obrtaja novca nema niti smanjenja nelikvidnosti. Sad bih još nešto rekla obzirom da dolazim iz lokalne samouprave o samoinicijativnim modelima koje radimo u gradu Dubrovniku i to je naravno u smislu pomaganja, odnosno provođenja i socijalnih programa i u smislu povećanja radnih mjesta. Preko naše razvojne agencije provodimo projekte koji su zapravo poticajni za razvoj upravo malog i srednjeg poduzetništva, kroz informiranje, odnosno edukaciju i pisanje i provedbu projekata financiranih iz europskih fondova. Pomažemo mladim poduzetnicima i inovatorima u realiziranju i komercijalizaciji njihovih inovacija i poduzetničkih projekata. Napravili smo tvornicu ideja, odnosno poduzetnički inkubator, to je projekt poticaja mladih poduzetnika početnika do 35. godina starosti na taj način da smo im dali besplatni poslovni prostor, zatim im je dostupna pravna računovodstvena marketinška usluga te naravno program edukacije i savjetodavne pomoći za pronalaženje financijskih sredstava za svoje projekte. Na ovakav način ta tzv. "inkubirana poduzeća" dobivaju podršku onu koju im stvarno treba na početku njihovog rada da pokrenu svoju djelatnost bez nekakvih velikih tehničkih i administrativnih prepreka, odnosno troškova, a isto tako djeluju u jednoj atmosferi u kojoj su okruženi drugim poduzećima u nastanku i agencijom kao savjetodavnom tijelu. Jako je važno da upravo tim početnicima koji imaju perspektivne ideje jer stalno govorimo da ćemo upravo podržavati takve da se daje potpora za razvoj željenih djelatnosti, odnosno time mi u lokalnoj zajednici zapravo radimo uvjete za dodatna zapošljavanja. Trenutno u našem poduzetničkom inkubatoru imamo 8 stanara poduzeća jel', a u tijeku, sad nam je zapravo u tijeku nam je i obnova uredskih prostora. I na taj način radimo na proširenju tog našeg inkubatora na još 4 nova poduzeća. U momentu kada se u takvim poduzećima stvore uvjeti za daljnja zapošljavanja ili za moguća zapošljavanja tu ponovno kao grad sudjelujemo sa poticajima za zapošljavanje. Visina pojedinačnog iznosa mjesečne potpore za zapošljavanje kod nas iznosi 2500 kuna i to je naravno iz našeg gradskog proračuna. Za ovu godinu smo osigurali negdje oko milijun kuna u našem gradskom proračunu za takve poticaje. Naša agencija naravno radi informiranje poduzetnika i kroz newslettere to je popis aktualnih natječaja i javnih poziva ministarstva, zatim imamo razne brošure, informativne brošure, te dane otvorenih vrata koje je spomenuo danas i ministar. Imamo i kapilarne potpore u vidu subvencija, to su poticaji financijskim sredstvima. Evo u ovom trenutku naša agencija provodi upravo dane otvorenih vrata poduzetnički impuls 2012. godine kada se zapravo prima zainteresirani poduzetnici i obrtnici i s njima se razgovara. Također smo napravili jedan upitnik u kojem se istražuju razlozi za prijavu na ovakav natječaj, odnosno kao razlozi za eventualne poteškoće prilikom prijave. Tako da se zapravo na licu mjesta dobiva informacija o korisnicima, odnosno uvjetima natječaja što će naravno biti dobit će se zapravo jedna vrijedna baza podataka iz te dvosmjerne komunikacije. Još bih se na nešto osvrnula što sam dala i amandman, a to je da u ovom zakonu stoji rečenica koju bi možda trebalo dopuniti, a to je da se ovim zakonom omogućava koordinacija sa županijskim razvojnim agencijama ja bih tu proširila i na razvojne agencije lokalne i regionalne samouprave obzirom da svi veći gradovi imaju svoje razvojne agencije i da je jako bitno da ide dobra suradnja između županijskih agencija i agencija lokalne samouprave, a naročito recimo preko što bi se moglo ostvariti dobro preko HAMAG INVESTA da bi se zapravo ta suradnja bolje bi se napravila u svrhu unaprjeđenja suradnje. Mogu još reći da danas imamo sve veći broj poduzetnika koji traže mjesto pod suncem, odnosno traže sustav pomoći i na ovakav način mislim da ovo zapravo nije nekakav čarobni štapić niti možemo očekivati čarobni štapić, međutim ovo je zakonodavni okvir za pomoć malim poduzetnicima, ovo je po meni uvođenje strukture u cijeli takav sustav. Prema tome podržavam ovaj zakon i reći ću isto tako da je i ovo i sve je put ka izlasku iz krize. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Ruža Tomašić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, poštovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Evo samo par segmenata o malom i srednjem poduzetništvu. Dakle, ako u Hrvatskoj malo i srednje poduzetništvo čini više od 99% ukupnog broja gospodarskih subjekata onda bi danas jedna od tema trebala biti kako pojednostaviti malim i srednjim poduzetnicima da barem brže srede papirologiju i da lakše dođu do EU fondova. Da li Vlada želi biti prijatelj ili čak partner ako mali poduzetnik ima odličan projekt, a nedovoljno novaca ili znanja o EU fondovima? Da li će i dalje poduzetnici ili obrtnici morati biti članovi Gospodarske ili Obrtničke komore iako od njih imaju malo ili nikakve koristi? Ili npr. na otocima gdje mali obrtnici koji jedva preživljavaju plaćaju velike račune za slivne vode, a nema čak ni kanalizacije. Pa me zanima da li plaćaju kišu koja im se sliva u cisterne? I još druge namete koji im stvarno otežavaju život? Po podacima iz siječnja ove godine od 236 tisuća registriranih tvrtki njih je 74 tisuće u blokadi. 28 tisuća tvrtki je čak više od godinu dana u blokadi. … [[Govornica se ne razumije.]] da bi trebalo razgovarati o reprogramiranju duga, a ne vršiti ovrhe. U Hrvatskoj se danas provodi negdje oko 2 tisuće ovrha na dan što pravnih što fizičkih. Javila se jučer jedna gospođa mala poduzetnica koja nije platila pretplatu HRT-u na tri mjeseca jer jednostavno jedva preživljava. Ide joj ovrha, ali ne ukupno za tri mjeseca odnosno 258 kuna nego za svaki mjesec posebno. A naknada javnom bilježniku ili odvjetniku po ovrsi je od 700 do 900 kuna. Pri tome nije važno da li je ovrha 200 ili 2 tisuće kuna. Ispada da je u Hrvatskoj sada najisplativije biti odvjetnik ili javni bilježnik. I na kraju nadam se da ćete stvarno biti prijatelj i partneri malim i srednjim poduzetnicima i obrtnicima, a ne štititi krupni kapital kao što je bilo sve ove godine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospođo zastupnice Tomašić. Gospođa zastupnica Ivana Posavec-Krivec. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege. Osnova gospodarske politike kao stupa razvoja i poticanja gospodarskih aktivnosti u funkciji gospodarskog rasta je uspostavljanje pravno normiranog regulacijskog sustava. S druge pak strane pod politikom gospodarskih procesa misli se prvenstveno na aktivnosti koje unutar tog postavljenog okvira utječu na strukturu i tok gospodarskih procesa. Pojednostavljeno bi se moglo reći da u okviru gospodarske politike se utvrđuju osnove dok je poticanje gospodarstva naprotiv više orijentirano na instrumente i pokušava realizirati utvrđene političke osnove. Primjeri za prvo područje odnose se na jasnu namjeru ove Vlade da zbog značaja razvoja gospodarstva osnuje i zasebno ministarstvo unutar Vlade, resorno ministarstvo poduzetništva i obrta. Ta činjenica ne čudi uzmemo li u obzir nekoliko puta naglašeno i izneseno da u Hrvatskoj malo i srednje poduzetništvo čini više od 99% ukupnog broja gospodarskih subjekata što je slučaj i u europskom okruženju. Nadalje, kroz današnje izmjene zakonodavnih mjera cilj je izraditi konkurentno okruženje za snažan rast poduzetništva. I to snažan rast poduzetništva kao vitalne komponente ukupnog hrvatskog gospodarstva. Jačanje poduzetništva u RH moguće je kroz povlačenje novih investicija za što se i ovim zakonom stvaraju preduvjeti. Konkurentnost našeg gospodarstvu, a u ovome slučaju poduzetništva bitno je ojačati upravo u godini koja je pred nama u godini koja osigurava otvaranje novih tržišta ulaskom u EU. Stoga ne čudi da su i ove zakonske osnove usklađene sa europskim zakonodavstvom i preporukama EU komisije, a sa ciljem unapređenja konzistentnosti i učinkovitosti ciljane politike srednjeg i malog poduzetništva što će istovremeno omogućiti bolje iskorištenje mehanizama potpore kroz programe. Ovim zakonom proširene su i nadležnosti HAMAG na područje promocije i privlačenja svih oblika investicija. HAMAG Invest postaje promotor i poticatelj novih investicijskih projekata u sektoru visoke dodane vrijednosti i naglašene izvozne orijentiranosti naših stvaratelja novih radnih mjesta te poticanja ravnomjernog regionalnog razvoja RH. HAMAG Invest ima zadaću usmjeriti i pripremiti hrvatsko poduzetništvo kao konkurentno na zajedničkom europskom tržištu. Ono što me veseli, zakon posebno naglašava važnost koordinirane politike aktivnog privlačenja novih investicija sa razvojnim agencijama jedinica lokalne samouprave ili regionalne samouprave. Nažalost, moram primijetiti da lokalno poticanje gospodarstva je u Hrvatskoj dobrovoljni zadatak koji se zasniva na nadležnosti općine ili grada. Lokalno poticanje gospodarstva ubraja se u područje egzistencijalne skrbi i time predstavlja jedan od ključnih dijelova lokalne politike. Stoga mislim da bi ključ uspjeha trebao biti upravo u koordiniranosti sa drugom intervencijskom razinom koja se odnosi upravo na neposredno lokalno poticanje gospodarstva. Cilj lokalnog poticanja gospodarstva je prije svega poboljšanje životnih uvjeta standarda na lokalnoj i regionalnoj razini kao i davanje doprinosa za osiguranje i izgradnju životnog standarda. Ukoliko se ovaj princip konkretizira onda možemo primijetiti da su iza njega potpuno jasni ciljevi, ciljevi za poticanje gospodarstva u smislu osiguranja postojećih radnih mjesta, a ako je naravno moguće i stvaranja novih. Ojačanja financijske moći jedinica lokalne samouprave i stvaranja lokalnih preduvjeta za stvarni razvoj i opremanje poduzetničkih zona, poduzetničkih centara i poduzetničkih inkubatora kao bolje startne pozicije za razvoj konkurentnog gospodarstva. I konačno potrebno je ojačati domaće tvrtke protiv krize i nelikvidnosti poreznim mjerama za koje je ova Vlada pokazala spremnost i odgovornost. Gospodarska kriza pokazuje da gospodarska politika i odgovornost za održivi gospodarski razvoj nije samo zadaća države, već da je potrebno i neposredno djelovanje jedinica lokalne samouprave. prvi znaci te krize i gubici radnih mjesta što direktno znači egzistencijalno pitanje stanovnika osjeća se upravo na lokalnom nivou. Posebnu važnost stoga vidim i kroz prijedlog ovog zakona koji povezuje razne razine od lokalne preko regionalne do državne i kroz osiguranje koordiniranosti svih njih u stvaranju osnovne platforme za kvalitetnu provedbu mjera koje će kasnije proizaći iz niza podzakonskih akata i vjerujem da one slijede nakon donošenja i usvajanja ovoga zakona. Danas ovdje u Hrvatskome saboru resorni ministar više je puta naglasio da hrvatska Vlada ima put da zna i voditi zemlju putem izlaska iz krize. I mislim da je zadnji trenutak da Hrvatska tim putem i krene. Poduzetnički impuls, program mjera poticanja, jamstveni program, program regionalnih razvojnih agencija kao i lokalni programi poticanja malog i srednjeg investicijskog ciklusa sigurno su mjere koje će dati pozitivne rezultate u relativno kratkom roku što je za našu zemlju važno. Iz svega navedenog jasno je da više nemamo niti sekunde vremena za izgubiti. Naše gospodarstvo gubi bitku sa otežanim okolnostima poslovanja, gubi bitku sa rastom i bojazni od stečajeva i gašenja radnih mjesta te duboke nelikvidnosti. U ovom trenutku iznimno je važno zadržati povjerenje u mogućnosti naših gospodarskih potencijala ali pokazati i dokazati visoki stupanj odgovornosti za budućnost zemlje. Duboko vjerujem da donošenjem ovih izmjena zakona rušimo niz administrativnih prepreka te određujemo jasan put za nove investicije u RH što svakako znači brži gospodarski rast naše zemlje. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Draženko Pandek.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Svakako treba pozdraviti donošenje ovog zakon odredbi kojima se omogućuje proširenje broja gospodarskih subjekata koji će moći biti korisnici zakonom propisanih mjera i poticaja. Naime, u sadašnjoj gospodarskoj situaciji kada se brojni gospodarstvenici trude održati iznad površine povećanje broja onih koji će biti u prilici iskoristiti mogućnosti koje im pruža ovaj zakon je svakako dobra vijest za njih. Intencija izmjene zakona je očito naglasak na investicije, ne samo u članku 4. proširivanje ciljeva razvoja malog gospodarstva i na poticanje investicija u poduzetništvu nego i na simboličkoj razini, dodavanjem u naziv Hrvatske agencije za malo gospodarstvo i riječ investicije. Takav pristup pokazuje da su prepoznati prioriteti. U sesvetskom prigorskom kraju iz kojeg dolazim obrtništvo i malo poduzetništvo oduvijek je predstavljalo važan segment gospodarstva. Postoji tradicija malih poduzetnika od kojih neki vode obiteljski posao preko 80 godine, no u razgovoru s njima koje sam imao prilike čuti da u zadnje barem dvije-tri godine u Sesvetama nije otvoren nije proizvodni obrt. Situacija nije puno bolja ni u ostatku Hrvatske jer 35% od ukupnog poduzetništva pripada sektoru trgovine, a tek 13,2% je prerađivačka industrija. Zato se svi možemo složiti i uvjeren sam da ćemo teško naprijed bez otvaranja novih radnih mjesta, bez otvaranja radnih mjesta u proizvodnom sektoru, pogotovo izvozu. Novih radnih mjesta jasno nema bez investicija zato ovo inzistiranje na investiranju investicijama predstavlja korak u pravom smjeru. Važno je očuvanje postojećih radnih mjesta, ali još je važnije omogućavanje novih ulaganja, dotok novog kapitala u gospodarski krvotok, ali i dotok novih ideja. To je ovdje prepoznato i u uvođenju odredbe kojom se djelatnost agencije proširuje i na promociju i privlačenje investicija u poduzetništvu te na suradnju s međunarodnim tijelima nadležnim za poslove promocije i privlačenje investicija. Često imamo prilike od investitora slušati isticanje problema sa sporom i zamršenom birokracijom pa čak i sudaranje sa korupcijom u birokratskom aparatu. Rješavanju tog problema svakako će pridonijeti stavljanje u nadležnost agencije kako se predviđa i koordinacija realizacije investicijskih projekata te koordinacija sa županijskim razvojnim agencijama. Time se pojačava proaktivna uloga agencije, ona dobiva ulogu svojevrsnog katalizatora što će vjerujem biti od velike koristi pri realizaciji projekata. Stoga ove izmjene svakako treba usvojiti i također podržati prijedlog da izmjene i dopune zakona stupe na snagu danom objave u "Narodnim novinama". Važnost ovog segmenta gospodarstva je velika premda se radi o malom poduzetništvu. Na ovaj sektor otpada 57% ukupno zaposlenih, 44% od ukupnog BDP-a i 60% izvoza RH. Ovdje se dakle nema što čekati. Naprotiv, kako se ovim izmjenama i dopunama ne nameću nove obveze ili dokidaju neka prava nego se položaj gospodarskih subjekata poboljšava vacatio legis … ovdje nije potreban. Iskoristio bih ovu prigodu da kao zastupnik iz obrtničkog i poduzetničkog kraja istaknem i nekoliko stvari koje muče male gospodarstvenike, a na koje su mi ukazali. Brojne su teškoće s kojima se susreću, gospodarska kriza ih je gotovo sve pogodila. Prvo je naravno problem samog opsega posla. S padom gospodarske aktivnosti i životnog standarda jasno je opada mogućnost plasmana proizvoda, pogotovo malih gospodarstvenika. Oni teško ostvaruju sa svojim proizvodima ulaz u velike trgovačke lance, pogotovo one u stranom vlasništvu. Imao sam prilike čuti od malih gospodarstvenika da se neki od njih neće niti javiti na natječaje za poticaje koje će davati ovo ministarstvo jer se boje da neće moći ono što proizvedu prodati zbog pada potražnje i nemogućnosti plasmana. Stoga bih kao sugestiju dao preporuku da se u okviru agencije razmisli o djelovanju i na strani potražnje. Sve mjere navedene u ovom zakonu su premda vrlo dobre, u biti usmjerene na stvaranje ponude, otvaranje novih ili povećanje sadašnjih proizvodnih kapaciteta. Međutim, banke u stranom vlasništvu često puno blagonaklonije gledaju na proizvođače iz matičnih zemalja pa brojne uvozne proizvode možemo kupiti po 12, 36 ili više rata, čak i beskamatno. Rijetko koji mali gospodarstvenik ima mogućnost svoje proizvode prodavati po tim uvjetima što ga automatski čini daleko manje konkurentnim. Jedna od mjera kojom bi se moglo djelovati je primjerice osiguranje aktivne potpore za omogućavanje kreditiranja plasmana i prodaje proizvoda i usluga subjekata malog gospodarstva. Na taj način bi agencija mogla dobiti proaktivnu ulogu i u suradnji sa poslovnim bankama sa ciljem kreditiranja prodaje proizvoda malih gospodarstvenika. Premda postoje neke mjere u tom smjeru u okviru HBOR-a davanje proaktivne uloge agenciji i u tom segmentu bi moglo samo pomoći. Problem pristupa tržištu mogao bi se ublažiti i stvaranjem uvjeta u koordinaciji sa tijelima državne uprave, područne i lokalne samouprave za povezivanje subjekata malog gospodarstva radi nastupa na tržištu što spada u poticajne mjere koje se već utvrđuju programom što je predviđeno zakonom, ali realizacija te mjere nije zakonom ostavljena nikome u nadležnost. Realizaciju te mjere također bi predložio kao jednu od djelatnosti agencije određenih u članku 13. Za kraj, premda ne spada u doseg ovog zakona, moram upozoriti na još jedan uteg koji otežava poslovanje malih gospodarstvenika na koji su me oni upozorili. To je uvoz nekvalitetnih proizvoda upitne, čak i zdravstvene ispravnosti i onih koji zbog svojih mehaničkih svojstava su opasni po zdravlje. U Hrvatsku se prema informacijama koje sam dobio od njih još uvijek uvoze neki proizvodi bez EU certifikata. Primjerice, proizvođači namještaja su mi istaknuli da imaju saznanja da se uvozi jeftini namještaj koji se dobiva recikliranjem namještaja sa štetnim i na tržište EU zabranjenim komponentama kao što su formaldehidi, neki teški metali, olovo i cink. Tako sam u Jutarnjem listu našao podatak da je državni inspektorat prošle godine napravio dvije velike akcije provjere kvalitete namještaja na hrvatskom tržištu i od te dvije velike provjere od 40 subjekata koji su bili uključeni provjerom čak 95 je bilo neispravno i primjenjujući propise EU morali bi biti povučeni sa tržišta. Naši gospodarstvenici su znači da bi bili konkurentniji prisiljeni ili proizvoditi opasni, jeftiniji namještaj ili se pokušati okrenuti izvozu EU, a domaće tržište je naše građane prepustiti jeftinom i opasnom namještaju iz trećih zemalja. Čim hitnije osiguranje poštivanja obveznosti EU certifikata za sve uvozne proizvode bi takve stvari riješilo, kao i uvođenje većih i strožih kontrola uvezene robe. Mi imamo obvezu zaštititi u prvom redu naše građane od ugrožavanja zdravlja koje se može prouzročiti uvozom opasnih proizvoda, a time i štitimo naše gospodarstvenike od nelojalne konkurencije. Zato bih vas iz ministarstva molio da u međurezervnoj suradnji učinite nešto i na toj domeni. Zahvaljujem.
Hvala zastupniku Pandeku. Još imamo dvije pojedinačne rasprave. Prva je na redu gospođa zastupnica Nansi Tireli. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani ministre, članovi ministarstva, kolegice i kolege. Podržavam kategorizaciju mikro, malih i srednjih poduzetnika u smislu godišnjeg prometa i ukupne aktive kao i kategorizaciju samih investicija u skladu sa preporukama EU, a radi boljeg korištenja mehanizma potpora kroz programe EU te smanjenje rizika narušavanja tržišnog natjecanja kako kažete. Pitanje je ipak odnosi li se ovaj zakon na poticanje poduzetništva u privatnom ili društvenom sektoru? Naime, u male i srednje poduzetnike temeljem preporuke Europske komisije od 6.05.2003. godine spadaju i sveučilišta ili neprofitni istraživački centri, institucionalni ulagači uključujući regionalne razvojne fondove i samostalna lokalna tijela s godišnjim proračunom manjim od 10 milijuna eura i s manje od 5 tisuća stanovnika. Poticaji i razvoj poduzetništva je dobro zamišljeno kao takvo, ali je važno da se svima podjednako pomogne da se u poduzetništvu razvijaju na jednaki način. Sam pojam poduzetništva i njegova percepcija nije zaživjela onako kako bi trebala biti u savjesti građanima ovdje kod nas u Hrvatskoj. Po ovim kriterijima poduzetnik je i općina, kako sam već prije navela, s manje od 5 tisuća stanovnika, a poduzetnik je i onaj obrtnik koji ima 2, 3 ili do 10 zaposlenih. Ukazat ću na samo jedan problem u takvoj kvalifikaciji poduzetništva. Projekte za jedinice lokalne samouprave radili su certificirani konzultanti županijskih razvojnih agencija najčešće ili su se angažirali privatni konzultanti koji su se plaćali iz općinskih ili gradskih proračuna. Dobar poslovni plan u većini slučajeva garantira i dobivanje poticajnih sredstava. Tu su smatram privatni poduzetnici, obrti i mikro trgovačka društva u nezavidnom položaju. Naime, obrtnik mora za izradu poslovnog plana koji je kao takav osnova za dobivanje poticajnih sredstava i osnova za sva daljnja poduzetnička događanja konzultanta mora tražiti sam i dakako platiti ga vlastitim sredstvima. Iako je preporuka da se konzultanta plati postotkom primljenih poticaja i samom realizacijom projekta nažalost to nije zaživjelo iz razloga što su i ti konzultanti u stvari pravni privatni subjekti koji rade projekt u svrhu ostvarivanja svoje dobiti ili dohotka. HAMAG je sufinancirao i dobivanje certifikata konzultanata i možda i to možemo gledati kao poticanje poduzetništva. Naime u Hrvatskoj imamo 98 konzultanata za malo gospodarstvo i 23 ovlaštena konzultanta za projekte EU. Od ta 23 konzultanta njih 12 radi u razvojnim agencijama, a 11 ih je privatnika i oni imaju kao takvi i svoju cijenu. Što znači jačanje suradnje HAMAG-a sa županijskim razvojnim agencijama? Ako to znači bolju informiranost malih privrednih subjekata pretežito obrtnika, približavanje izrade poslovnih projekata upravo u njima preko tih istih razvojnih agencija onda je to više nego dobro. Ako ti mali obrtnici i dalje moraju sami sve to raditi i još pritom i plaćati onda to nije dobro. Te županijske razvojne agencije financiraju se upravo iz rada tih malih obrtnika jednim velikim dijelom i bilo bi dobro da im onda budu i partneri. Nažalost, najčešće su poslovni subjekti čisti copy-paste koji se svaki puta naplati kao novoizražen poslovni plan. Županijske razvojne agencije morale bi obrtnicima mikropoduzetnicima barem predlagati dobre i kvalitetne konzultante. To bi joj trebala biti jedna od zadaća. U članku 21. piše da jedinice lokalne i područne samouprave mogu za obavljanje poslova poticaja i razvoja malog gospodarstva osnovati pravnu osobu ili drugoj pravnoj osobi povjeriti obavljanje tih poslova u skladu s programom, godišnjim planom provedbe programa i svojim programima i planovima. Ako se osnuju nove pravne osobe hoće li one biti menadžeri i onim obrtnicima koji ne ulože 20 milijuna kuna? Među ukupno 25 mjera poduzetničkog impulsa bespovratnih potpora najvećim iznosima izdvajaju se poduzetničke zone za koje će gradovi i općine moći dobiti do 4 milijuna kuna ukoliko poduzetnicima prodaju ili daju u zakup zemljišta ispod tržišne cijene. Tri milijuna kuna planirano je za poduzetnike početnike i tri milijuna kuna za mlade u poduzetništvu. Upravo zbog tih 6 milijuna kuna, dakle za početnike i mlade u poduzetništvu, potrebna je potpora tim malim poduzetnicima u izradi njihovih poslovnih planova. Ako već poduzetnik, a pri tome mislim na privatnog poduzetnika, ulaže svoj novac u otvaranje novih radnih mjesta što u konačnici donosi jedinicama lokalne i regionalne samouprave proračunski prihod zašto onda ta ista samouprava ne bi svojom logistikom ljudskih resursa koji su svoje znanje konzultanata kao takvo naplatili iz državnog ili nekog lokalnog proračuna bila servis upravo tim malim poduzetnicima u realizaciji njihovih poslovnih poduhvata. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I u pojedinačnoj raspravi na kraju gospodin zastupnik Damir Bajs, izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Pred nama je jedan prijedlog zakona koji mislim da može biti mali po obimu, ali veliki po značaju. Međutim to ćemo vidjeti kada stupi na snagu i kada se vide prvi rezultati tog zakona. Reći ću da ovog trenutka naravno u Hrvatskoj postoji mnogo problema, međutim ekonomija je ono što muči većinu običnih ljudi. U trenutku kada većina ekonomskih analitičara, bankara, ali i međunarodnih institucija predviđa zapravo negativnu stopu BDP-a za Hrvatsku, kada Vlada najavljuje pozitivnu stopu PDV-a za 2012. godinu naravno svaki zakon koji dođe iz jednog od resornih ministarstava koje se bavi gospodarstvom, a to je i Ministarstvo financija i gospodarstva i turizma, ali naravno i onoga koji zastupa 99% ukupnih poslovnih subjekata u gospodarstvu zahtjeva posebnu pažnju. Nadam se da će naravno ovo … [[Govornik se ne razumije.]] usput budi rečeno Vlade, biti točnije od međunarodnih institucija to će biti dobro za sve nas neovisno o tome jesmo li u oporbi ili na vlasti. Kad govorimo o zakonu on je, treba reći neke pozitivne elemente. Dakle zakon kao prvo mijenja naziv agencije. I moram reći da HAMAG INVEST bolje zvuči nego sam HAMAG. Moram reći da naravno on predviđa u sebi da skupi ja bih rekao sve ono što je vezano uz hrvatsko gospodarstvo, znači regionalne agencije, lokalne agencije, ali i državnu agenciju i napravi dakle jedan zajednički paket. Međutim ipak reći ću da puno puta se u zakonu promiče, koordinira, privlači, dakle upotrebljavaju se riječi koje su pozitivne, ali ne vide se zapravo koje su nadležnosti agencije koje u ovom trenutku mijenjamo strukturu i dajemo im nove kako bih rekao mogućnosti. Dvije stvari su zapravo najbitnije i … [[Govornik se ne razumije.]] nit vodilja kada govorimo o ovom zakonu. Čini mi se, a to je i sam ministar rekao ali i mnogi danas ovdje u Saboru, jest privlačenje stranih investicija i ulazak Hrvatske u EU i korištenje zapravo potencijala … [[Govornik se ne razumije.]] fondova EU. Te dvije stvari dakle privlačenje stranog kapitala i iskorištavanje te prilike mislim da su ključne. I tu kada govorimo o tome trebalo bi dati možda malo bolje obrazloženje. Jer kada govorimo o privlačenju stranog kapitala, promicanju što je stavljeno kao jedno od najvažnijih promjena u nadležnost agencije onda treba vidjeti tko će to sve raditi. Da li će to raditi primjerice Hrvatska obrtnička komora koja i dalje ima svoje predstavništvo u nizu zemalja, da li atašei pri veleposlanstvima našima ili savjetnici će i dalje raditi samostalno posao, da li će agencija imati mogućnost, da li zato uopće postoji bilo kakva potreba osnivati svoje podružnice ovdje naznačeno kao jedna mogućnost u Hrvatskoj ili u inozemstvu i kako ćemo koordinirati sav taj napor. Jel moramo znati da interesi ne moraju biti zajednički u smislu onoga što se predstavlja. Dali će agencija predstavljati samo malo i srednje gospodarstvo i obrtništvo ili će predstavljati cijelu Hrvatsku. Ako je to crna nit vodilja onda bi trebalo vidjeti kojim novcima raspolaže, kako će se riješiti pitanje usklađivanja sa već postojećim agencijama, predstavništvima i svima onima što postoji u Europi i svijetu i na kraju na koji način ćemo to na kraju i napraviti. Druga stvar je strukturni fondovi EU, mislim da milijarde eura koje će od 2013.biti na raspolaganju Hrvatskoj su jedna velika razumna šansa da projekti koji se moraju napraviti da bi se ti novci povukli jel automatski doći neće. Moraju biti negdje predstavljeni i mislim da je ova Agencija HAMAG Invest jedna od tih mogućnosti, međutim nije vidljivo na koji način ćemo to do kraja iskoristiti. I kao zadnje reći ću da bih ipak možda predložio da kod definicija mikro, makro i drugih stvari ipak budemo fleksibilniji. Naime, 250 zaposlenih je puno za Hrvatsku ali slažem se neki su to ovdje već rekli može postojati i situacija kada je prihod mali, a broj zaposlenih veliki. To je u onim … kao što je tekstil i drugi koji onda ne upadaju u mogućnost dobivanja potpora od države što njima može otežati poslove, pa mislim da bi to trebalo još posebice ja bih rekao pogledati. Što se tiče ovog zakona nadam se da će on donijeti i izvjestan rezultat a ove dvije stvari koje sam napomenuo kao ključne da će se pokazati u praksi dobre za hrvatsko gospodarstvo.
Hvala lijepa. Na kraju obraćenje ministra gospodina Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. U početku zahvala svima na konstruktivnoj raspravi, prijedlozima, amandmanima koji su stigli koje ćemo proučiti naredna dva dana do glasanja i vjerujem da će određene stvari biti i prihvaćene. Evo samo kratki komentar na kraju zakona odnosno pojedinačnih rasprava, možda ovo zadnje od kolege Bajsa vezano uz veličinu poduzeća gdje je u zakonu definirano da ukoliko tvrtka ima najmanje 250 zaposlenih i onda ima tentativno ili prihod ili vrijednost imovine. Znači ukoliko tvrtka ima 250 zaposlenih ili 400 zaposlenih a prihod manji od 50 milijuna eura i imovinu manju od 43 milijuna eura to je mala odnosno srednja tvrtka ovisno u koju će kategoriju potpast. Znači može ona imati tisuću zaposlenih ukoliko ne garantira sa prihodom i sa imovinom da potpada pod karakteristiku velike tvrtke ona neće biti velika tvrtka. Tako da vrlo rijetko će se dešavati slučaj gdje će neka tvrtka imati 500 zaposlenih, naravno osim tvrtki u problemima koje treba restrukturirati koje treba značajno dokapitalizirati. Ali to nisu onda one tvrtke koje apliciraju za poticaje za potpore jer te tvrtke trebaju značajne investicije. To je recimo možda pitanje evo spomenut ću ovdje Jadrankamen, Dalmacijavino to su takve tvrtke. Ali takve tvrtke ne apliciraju u pravilu dok se situacija sa njima ne popravi za bilo kakve programe. Tu država treba reagirati na jedan drugi način. Ja sam uvjeren da ćemo naći model kako zaštititi te tvrtke koje su u problemima velike imovine a velikog broja zaposlenih, a ukoliko uopće ne rade ili imaju male prihode. I to su iznimke koje država mora riješiti na drugi način. Ukoliko je imovina velika, broj ljudi velik to su onda zbilja velike tvrtke i ne spadaju pod definiciju malog i srednjeg poduzetnika. A s obzirom da ovim zakonom u biti širimo bazu situacija je bolja nego što je bila jučer za korisnike koji će moći ostvariti potpore. I zato je ovaj zakon kada bi ga sveo na najosnovnije pojmove definiran tako da povećava bazu korisnika poticaja koje dajemo, da garantira bolju prohodnost informacija i koordinaciju vezano uz investicije u poduzetništvu, da garantira kvalitetniju raspodjelu potpora preko Agencije za malo gospodarstvo, da garantira bolju suradnju i stvara podlogu za bolju suradnju sa europskim institucijama sa primjerice Europskim investicijskim fondom gdje imate mogućnost da se sada prije tjedan, dva dana vidjeli da je jedna hrvatska banka potpisala jedan kvalitetan sporazum sa Fondom gdje on garantira za povrat dijela sredstava gdje se malim i srednjim poduzetnicima omogućava mikrokreditiranje do 25 tisuća eura, za obrtna sredstva bez onih uobičajenih osiguranja koja su bila do sada što znači nekretnina i ono sve što muči naše poduzetnike da pokriju u biti te kredite koje je inače vrlo teško dobiti. Sada imamo preduvjet da se i Agencija za malo gospodarstvo uključi u suradnju sa takvim institucijama u dobivanje povoljnijih jamstava za obrtna sredstva za male poduzetnike koji su do sada vrlo teško funkcionirali na tržištu. Također ponovit ću još jednom kako bi se pratilo i normativno rad agencije ja očekujem da ova agencija narednih godinu dana ima više jamstava, više programa nego što je agencija u prethodnom razdoblju imala za 3, 4 godine. i to ćemo u izvješću moći pratiti. Analizirajte ovo što sam rekao. Ja sam uvjeren sa novim jamstvenim programom, sa povećanjem fonda koje ima Agencija za malo gospodarstvo i koji će imati od sljedećeg petka znači za dva dana sa milijarde na 2 milijarde kuna da će biti značajno povećanje praćenja naših poduzetnika izdanih jamstava i što je najvažnije da će ta jamstva biti validna, da će vrijediti. Jer vi možete nabrojati na prste pa čak ne znam da li bih uopće na prste jedne ruke, možda uopće nema relevantne hrvatske banke koja je direktno sa Agencijom za malo gospodarstvo razvijala određene programe nego se većinom uvijek išlo preko HBOR-a. Šta to govori, da jamstva nisu bila kvalitetna, da ih nitko nije doživljavao kao nešto što je osnovni smisao agencije jamstvene da podupire poduzetnika koji nije dovoljno kapitaliziran kako bi lakše došao do sredstava i kako ne bi morao imati 150% kredita u nekretnini ili nekim osiguranjima koje najčešće naši poduzetnici nemaju. I zato sam uvjeren da će i ovaj zakon pomoći da imamo bolje i potpore i jamstva i više investicija u poduzetništvu. Ova agencija mora biti proaktivna, mora netko je rekao izaći i regionalno, znači da se ne dešava sve u Zagrebu. Ja vjerujem da će agencija i svoj rad, naravno to ne znači da će sada biti 200 ljudi zaposleno novih, ali se mora pojaviti i u Dalmaciji i u Slavoniji, Primorju, Istri kao jedan kontakt gdje ljudi mogu jednostavnije komunicirati i naći pravu informaciju za bilo šta. Kolegica Tireli je dobro primijetila određene stvari koje smo već izmijenili u projektima i programima vezanim uz potpore, radi se o Poduzetničkom impulsu. Tu je dosta često i znate kak je, kad imate 3000 izdanih potpora, kad su male vrijednosti u pitanju, kada imate ograničeni broj ljudi, kada nemate praćenje efekata onda je nekad vrlo teško i vidjeti šta se s tim novcem desilo. Tu je vrlo bitno da smanjimo one profesionalne javljače na ovakve natječaje, znači koji se javi, a bilo je i takvih, samo da bi se javio, onda sljedeće godine sa drugom firmom, sve u istoj shemi. Znači mi želimo pratiti efekt, želimo vidjeti gdje novac završava i šta od toga na kraju krajeva imamo i zato sam primjerice ove godine maknuo mogućnost da se samo na osnovu poslovnog plana može dobiti novac jer se to zbilja copy-paste. Imali ste samo varijantu mijenjanje imena firme, druga firma, ista projekt i račun naravno za jednu uslugu ili za jedan dokument koji je mogao procirkulirati između 10-tak, 20-tak tvrtki koje su u biti jedan te isti projekt razrađivali. To znači nećemo i od sada će se poslovni planovi i ti troškovi verificirati samo i plaćati samo za one gdje služe kod banaka ili kod HAMAG-a za dobivanje kredita i jamstva, znači gdje zbilja postoji trošak da se ne odradi … studija procjena određene nekretnine ako treba za garanciju za kredit i to banke naplaćuju, HBOR naplaćuje da se to onda može refundirati i platiti. Ovako varijanta ja bih htio to raditi, sad ću razradit na 30 stranica i tražit za to 25, 30 tisuća kuna više neće ići. Znači tu smo određene stvari mijenjati i mijenjat ćemo u budućnosti. Naravno iskustvo je majka znanja, neke stvari smo možda i ove godine propustili promijeniti, ipak je vrijeme bilo ograničeno, 30 dana od donošenja proračuna smo donijeli novi program. Nismo mogli sve promijeniti ali sljedeće godine ono što mogu obećati imat ćemo analizu šta smo napravili sa tim, koliko je radnih mjesta otvoreno, koliko je novih investicija, koliko je efekt i na proračun da radimo jednu kvalitetnu studiju odnosno način evaluacije tih projekata u suradnji sa EU kakvi su standardi recimo u zemljama EU kako bi sljedeće godine mogli imati još kvalitetniji program i kako bi mogli reći što smo postigli jer to je cilj svega. Davati potpore radi potpora više nećemo raditi, Hrvatska nije dovoljno bogata zemlja da daje potpore na način bitno je podijeliti, a efekt nije bitan. Nažalost, nekad je to bilo isključivo pravilo. I sada još jedna stvar, spomenuli ste i poduzetnika početnika, odnosno mladi u poduzetništvu. To su projekti koje moramo podupirati i dalje. Problem sa tim projektima je što u pravilu 80 do 85% tvrtki ne preživi niti godinu dana, pogotovo kad su startapovi i tu smo skloni u budućnosti investirati sredstva u određene usluge koje bi se pružale poduzetnicima u inkubiranom razdoblju. Od informatičkih istraživanja tržišta, računovodstva gdje ćemo pokušati kroz jednu logističku potporu ipak stvoriti nešto što neće biti samo novac nego ono zbilja što će netko morat platit kao tvrtka, a ovako ćemo imat neku trajnu vrijednost i moći pomoći više tvrtki. Znači želimo i tu vidjeti način na koji bi recimo kada date stotinu potpora ako ih 85 završi u nekoj tvrtki koja neće preživjeti mislim da je bolji efekt ulagati u nešto što je trajno i što može koristiti onda veći broj mladih poduzetnika u Hrvatskoj. Ali naravno da trebamo promovirati i startapove i to značajno pogotovo u inovacijama, novim tehnologijama jer obično se kaže u, kako bi se reklo u EU da od 100% tvrtki koje nastanu u malom i srednjem poduzetništvu 33% ih obično ne preživi prvu godinu, ostalih 33% ne preživi dvije, tri godine, ali one koje prežive nose gospodarstvo i stvaraju novu vrijednost i zato je bitno da imamo što više projekata pa makar nekada i nemali 100% učinak. Na kraju, evo još nekoliko samo opaski. Kolega Marelić je primijetio dobro da na otocima nemamo situaciju i poslovanje je uvijek puno teže nego što je to u kontinentalnoj Hrvatskoj gdje nemate neke troškove koji se na otocima javljaju. Ono što mi možemo obećati da će uvijek biti programa i poticaja, tu nema sad kolege Burića, i za područja od posebne državne skrbi i za otoke, znači tamo gdje je interes Hrvatske da se regionalno jednako razvija, da svi dijelovi Hrvatske budu obuhvaćeni određenim potporama, naravno ne opet po modelu samo daj da bi dao jer nema svrhe. Ako recimo govorimo o poduzetničkim zonama, nema svrhe da u Slavoniji ako ima nekoliko zona u krugu 20-tak km idemo opet 5 km dalje u neku drugu općinu ponovno poticati zonu, a u ove prve dvije nema nijednog projekta. Treba vidjet zbilja gdje postoji potencijal, gdje se može realizirati i opet kažem svi se mogu javit, jedino moramo biti puno efikasniji u onome što dajemo. Hvala vam na kraju na podršci zakonu. Ja sam uvjeren da ćemo ovo sve što smo najavili i ostvariti. Ovaj zakon je jedan od onih koji će stvoriti pretpostavku u Hrvatskoj da napravimo gospodarski rast ove godine bez obzira na analitičare. Ipak većina analitičara je radila projekcije na podlozi prošlogodišnjeg pada i smanjenja broja investicija, malog broja investicija. Tako da ja sam uvjeren da će se ti trendovi okrenuti i da ćemo ove godine imati barem mali gospodarski rast nakon tri godine prvi puta da ćemo stvoriti temelje da naredne godine budu uspješne. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa i vama. … [[Govornik se ne razumije.]] imati ispravak netočnog navoda, ali na koji nećete moći reagirati po našem Poslovniku. Gospođa zastupnica Natalija Martinčević. Izvolite, ispravak netočnog navoda.
Ma evo ja bih samo htjela ispraviti ministra u ovom dijelu kada je rekao da postoji mali broj tvrtki koje se neće moći uklopiti u ove kriterije kako bi ostvarile pravo na poticaje. Naime, ja bih sad mogla nabrojiti barem 10-ak tvrtki upravo iz Varaždinske županije koje temeljem ovih kriterija neće moći ostvariti poticaje. Naime one imaju manje prihode od 50 milijuna eura, imaju manji equity od 43 milijuna eura, a imaju više od 250 zaposlenih. To su dakle baš tvrtke iz prerađivačke industrije koje neće temeljem ove kombinacije udovoljenje kriterija moći ostvariti poticaje. Pa bih ja molila da se to još jedanput razmotri. Hvala.
Hvala. Upućujem ministra da to kaže novinarima ili da se s vama razjasni direktno. Hvala lijepa. Rasprava o tekstu zakona je završena. Glasovat ćemo najvjerojatnije u petak kad se steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege još jednom pozdravljam. Nastavljamo s radom, glasujemo o zakonskim prijedlozima i izvješćima koja smo razmotrili tijekom tjedna. Izjašnjavat ćemo se dizanjem ruku zbog još uvijek neusklađene tehnike. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 60. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmani su podnijeli zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić i zastupnik Draženko Pandek. Molim gospodina Dražena Prosa zamjenika ministra poduzetništva, obrta da dođe i da se izjasni najprije o amandmanu zastupnice Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepa predsjedniče. Poštovane dame i gospodo saborske zastupnice i zastupnici. Evo dozvolite mi nekoliko riječi vezano uz amandmane na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva. Što se tiče amandmana kojega je podnijela zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić taj se amandman prihvaća u cijelosti i postaje sastavni dio zakona. Što se tiče amandmana kojega je podnio zastupnik Draženko Pandek njega djelomično prihvaćamo i to u točki 15. koja je vezana uz povezivanje subjekata malog gospodarstva radi nastupa na tržištu.
Samo trenutak. Samo za ovaj amandman najprije da se očitujemo. Ostanite vi ovdje. Dakle, prihvatio se amandman gospođe zastupnice Tatjane Šimac-Bonačić. Sada na drugi, dakle to je amandman zastupnika Draženka Pandeka. Molim vas malo glasnije.
Dakle što se tiče amandmana Draženka Pandeka on se djelomično prihvaća. Prihvaća se u dijelu točke 15. koja je vezana za povezivanje subjekata malog gospodarstva radi nastupa tržištu, dok se tiče točke 8.ne prihvaća se i to onako kako je navedeno pod tom točkom. Naime, prema prijedlogu podnositelja a imajući u vidu djelokrug agencije i vrstu poslova kojom se ona bavi osiguranje potpore za omogućavanje kreditiranja plasmana i prodaje proizvoda i usluga moguće je ostvariti kroz izdano jamstvo za kredit kod poslovne banke ili drugih poslovnih subjekata ili pod b) kroz dodijeljenu nacionalnu potporu za poticanje kreditiranja. Naime, vrsta jamstava koja se dodjeljuju te intenzitet i strukturu dodjeljivanja nacionalnih potpora definiraju se jedinstvenim programima agencije odnosno operativnim planom poticanja poduzetništva i obrtništva za 2012. godinu. Vladi RH upućen je prijedlog novih jamstvenih programa HAMAG Investa u kojima se kao posebna vrsta jamstvenog programa navode i činidbena jamstva a koja po svojoj prirodi utječu na poticanje potražnje od kupaca prema domaćim poduzetnicima, te olakšavaju plasman i prodaju proizvoda i usluga samim poduzetnicima. Namjera je ministarstva i agencije da ubuduće kao jedan od oblika činidbenog jamstva uvrsti i jamstvo za kreditiranje plasmana i prodaje proizvoda i usluga. Sukladno tome smatramo da su postojeće već navedene djelatnosti agencije dostatne kako bi se provodio i ovaj oblik poticanja opisanog od strane predlagatelja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sada bih molio gospodina zastupnika Draženka Pandeka da se izjasni o ovom dijelu amandmana koji nije prihvaćen.
Jako je dobro i odlično obrazloženo. Zahvaljujem i povlačim dio amandmana u tom dijelu.
Hvala lijepa. Povučen je dio tog amandmana. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona. Molim tko je za? Rekao sam još uvijek nije usklađeno. Nećemo govoriti o prošlosti rekli smo. Dat ću vam ja objašnjenja ako hoćete vrlo brzo. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 80 glasova za, 24 protiv, 4 suzdržana donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Prelazimo na iduću točku dnevnog reda, a to je - Konačni prijedlog Zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 59 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog ste primili poštom. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje kao što znamo prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za zaštitu okoliša. Izvješća ste primili. Želi li predstavnik predlagatelja obrazložiti prijedlog? Da. Gospođa zamjenica ministra gospodarstva Tamara Obradović-Mazal. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Vlada upućuje Končani prijedlog Zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost, agencija koja na širokoj platformi međuresorne suradnje u ime dakle Vlade RH na operativnoj razini ima složen i odgovoran zadatak operativne provedbe neposrednog kontakta, neposrednog rada vezano za poticanje investicija pravnih osoba u različite sektore u RH, neposredno pružanje operativne podrške, dakle tehničke podrške, podrške ulagačima na terenu u svim fazama njihovog projekta, odnosno provedbe njihove investicije, ali i odgovornosti za praćenje onog dijela procesa koji se odvija nakon završetka samog investicijskog ciklusa, dakle njegovu održivost, način na koji je on implementiran i način na koji se provodi. Isto tako agencija na jednoj operativnoj i tehničkoj razini ima odgovornost i zadaću zajedno sa svim ostalim resorima Vlade promicati Hrvatsku, dakle RH kao poželjnu ulagačku destinaciju u odabrane sektore, u ciljane sektore, sektore koji su od strateške važnosti i na tome naravno i kroz mrežu kako diplomatsku tako i mrežu infrastrukture i Gospodarske komore, ali i drugih ureda, drugih institucija održavati neposredan kontakt i naglašavati Hrvatsku kao ulagačku destinaciju. Isto tako ono što je predviđena zadaća Agencije za konkurentnost ali i investicije je podrška razvoju i primjeni novih financijskih mehanizama koji mogu nastati u predstojećem razdoblju za podršku gospodarstvu kao i onih koji već postoje, koji su već u primjeni. U prijašnjoj raspravi čuli smo iz izlaganja, odnosno iz izlaganja ministra Marasa primjere fondova za gospodarsku suradnju. Isto tako vezano na operativno i tehničkoj razini budući zadatak agencije je komunikacija sa regijama, komunikacija sa tijelima lokalne samouprave u dijelu koji se odnosi mogućnosti jedne investicijske specijalizacije na svim razinama. Dakle, na razinama teritorijalnoj razini, na razini jedinica lokalne samouprave u identifikaciji o kojim mogućnostima maksimalno iskoristivosti za ostvarivanje nekih konkurentnih prednosti imamo na području cijele Hrvatske kada se tiče kategorizacije prioriteta, kategorizacije sektora, odnosno usmjeravanja ulagača kroz sektore na pojedine dijelove RH. Ali naravno i dio koji se odnosi na umrežavanje znanstvenog, intelektualnog kapitala, kapitala koji se odnosi na znanstveno-istraživački razvoj koji može biti u funkciji industrije i u funkciji proizvodnje za što naravno u susretu sa ulagačima treba objasniti i treba operativno provesti i ponuditi dakle i onu paletu potpora i poticaja koju kroz primjenu inovacija u tehnologiji i proizvodnji investitori mogu u Hrvatskoj ostvariti. Agencija za konkurentnost i investicije također će imati zadaću baviti se i projektima koji su u tijeku koji su kako se to i medijski često zna naglasiti negdje zapeli. Dakle, identifikacija gdje je zapelo, identifikacija komunikacije na samoj provedbenoj razini je također zadaća same agencije. Osigurati da se ulagatelj osjeća komforno u svom investicijskom ciklusu, osigurati da je komunikacija prisutna, da naravno cijeli ciklus i cijeli proces bude popraćen razumijevanjem, olakšavanjem investitoru da započne i nastavi investicijski ciklus i da u tom segmentu investitora na siguran način prati kroz kompletnu realizaciju projekta. Dodala bih da prepoznavanje nužnosti u ovom trenutku u Hrvatskoj postojanja jednog takvog centralnog tijela, odnosno bilo kakve forme koja će se brinuti o ulagačima bez obzira da li su oni iz Hrvatske, bez obzira da li su iz nekih drugih zemalja, dakle sam novac kao novac nema niti boju niti rasu, je i točka koju je identificiralo i 27 država članica EU. Kao što znate delegacija Europske komisije u ime EU Vladi je predstavila jedan niz točaka na koje bi u sljedećem mandatu i kojima bi u sljedećem mandatu Vlada trebala posvetiti dužnu pažnju, a koje države članice EU prepoznaju kao investicijske barijere. U ovom dijelu države članice putem delegacije detektiraju instituciju za investicije ili sličnu formu kao nužnost prepoznatu u ovom trenutku gdje "odgovornost za investicijsko područje i investicijsku klimu mora biti specificirana", mora postojati tijelo za promociju i poticanje i zaštitu ulaganja, tijelo neke forme koje se naravno prepušta slobodi RH na odabir, ali mora biti ustrojena kao trajna institucija imati potpuni suport potpunu potporu svi relevantnih čimbenika u Hrvatskoj od ministarstava zaključno do općina. Dakle, u vertikali od izvršne vlasti do tijela jedinica lokalne samouprave. Njezina zadaća naglašava nadalje Delegacije europske komisije mora se protezati i nakon investicijskog ciklusa nakon što je investicija napravljena kako bi pomogla postojećim investitorima da održe ali i prošire njihov posao. Držimo da prijedlogom Zakona o osnivanju za agencije za s jedne strane privlačenja investicija, a s druge strane i za ponudu onih mjera koje će održati i unaprijediti hrvatsku konkurentnost osim što se targetira problem koji je evidentan, problem koji je verbaliziran i od strane država članica EU ali naravno odgovara i na trenutnu stvaranost odnosno ulagački potencijal koji se mora realizirati kojem se mora pomoći da se realizira, da na ovaj način odgovaramo upravo na tu identificiranu potrebu. Ujedno na kraju zahvalila bih na provedenoj raspravi po nizu odbora koja je održana tijekom prošlog tjedna. Zahvaljujem na razmišljanjima koja su podijeljena u raspravi na odborima koje će svakako pripomoći unapređenju ovog teksta do zaključenja rasprave i pri samom glasovanju. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li u ime odbora predstavnik odbora, radnih tijela uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu pa prelazimo najprije na raspravu po klubovima. U ime kluba SDP-a kao što vidimo javila se gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, zamjenice ministre, kolegice i kolege. U klubu SDP-a cijenimo da je dobro da se osnuje specijalizirana državna javna ustanova sa javnim ovlastima koja će poticati konkurentnost domaćeg sektora ali i investicijsku aktivnost. Posljednjih godina zbog krize ali i neadekvatnih mjera za otklanjanje krize u Hrvatskoj je zabilježen značajan pad zaposlenosti a investicije su bile gotovo na simboličnoj razini. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku u 2007.godini kao zadnjoj godini prije financijske a poslije gospodarske krize Hrvatskoj je bilo prosječno godišnje zaposleno milijun 516 radnika, a u 2011. zadnji podaci koji su objavljeni prosječno je godišnje radilo milijun 479 tisuća što predstavlja pad za oko 38 tisuća prosječno godišnje zaposlenih ili od 2,5%. Istovremeno raste i nezaposlenost koja je prema podacima Zavoda za zapošljavanje te zadnje 2007.iznosila 254 tisuće, a krajem ožujka ove godine 339 tisuća što je povećanje za preko 85 tisuća ili 3,3%. Niska razina zaposlenosti oko 40% radno sposobnog stanovništva, prisjetimo se da zemlje EU teže da zaposlenost dosegne čak 70% radno sposobnog stanovništva, predstavlja ogroman problem jer broj nezaposlenih i umirovljenika premašuje broj zaposlenih što stvara dugoročan problem održavanja mirovinskog sustava ali i drugih područja kao što je zdravstveni sustav i sustav socijalne skrbi. Hrvatskoj nedostaje investicijska aktivnost posebno investicije u novoj tehnologiji nova radna mjesta. Investicije u dugoročnu imovinu kontinuirano stagniraju a u zadnje vrijeme značajno se smanjuju. Npr. 2009. za 15%, 2010. za čak 25%, a u prvih 9 mjeseci po objavljenim podacima za prošlu godinu za daljnjih 9%. Dijelom je to posljedica što poduzetnici u vrijeme krize opreznije idu u ulaganja, ali dobrim dijelom je to posljedica neadekvatne gospodarske politike države koja je gotovo u potpunosti zanemarila industrijsku politika, a iz tog sektora se najvećim dijelom regrutirala nezaposlenost odnosno posljedica je i neadekvatnog obrazovnog sustava koji ne prati potrebe tržišta rada. Stoga politika investiranja mora ići u dva pravca. Prvo na održavanje postojeće zaposlenosti i to je najlakše činiti kroz komunalnu i društvenu infrastrukturu, a sada se u Vladi rade planovi upravo u tom sektoru kroz sustav javno-privatnog ulaganja ili vlasništva, a drugi dugoročniji i sigurno kvalitetniji pravac je otvaranje novih radnih mjesta i investicije u realnom sektoru. Što se tiče konkurentnosti na konkurentnost jednog gospodarstva utječe niz čimbenika. Npr. Institut za menadžment i razvoj iz Luzana u svom godišnjaku svjetske konkurentnosti 2011.godine ocjenjuje 59 vodećih svjetskih ekonomija, a već 6.puta u tu ljestvicu uključuje i Hrvatsku. Prošle godine Hrvatska je na toj ljestvici zauzela pretposljednje 58 mjesto. Ovaj institut ocjenjuje 20 tih čimbenika konkurentnosti i zanimljivo je analizirati kako smo rangirani po pojedinim od njih. Naši najbolji faktori su cijene, zdravlje, okoliš, obrazovanje, društveno okruženje i međunarodna trgovina, a najlošije nas ocjenjuju kroz menadžment, institucije, domaću ekonomiju, stavove vrijednosti tržišta rada, zaposlenost, znanstvenu infrastrukturu, poslovnu legislativu i strana ulaganja. Iz područja cijena po inflaciji Hrvatska je rangirana na 7.poziciju, a povoljne su pozicije cijena najma poslovnih prostora. Iz društvenog okruženja vrlo je povoljan rang ocjene ravnomjernosti distribucije dohotka gdje nas svrstavaju na 10. mjesto kao i pokazatelj ravnopravnosti spolova. Produktivnost i efikasnost znatno su poboljšane, ali uslijed velikog smanjenja nezaposlenosti. U okviru javnih financija vrlo su loše anketne ocjene upravljanje javnim financijama, svrstani smo na 53. mjesto, izbjegavanje plaćanja poreza na zadnje 59. mjesto i financiranje mirovinskog sustava na 56. mjesto. Za strana ulaganja pogoršana je posljedica znatnog smanjenja priljeva izravnih stranih ulaganja u 2010., kao i vrlo lošeg ranga kumulativnih stranih ulaganja u Hrvatskoj gdje smo rangirani na 51. mjesto. I neke druge agencije, npr. Svjetski gospodarski forum u izvješću o globalnoj konkurentnosti 2011./2012. prati čak 142 zemlje i tu smo svrstani na 76. mjesto, dakle negdje u sredini. Ovakve analize i rangiranje zemalja po konkurentnosti i čimbenika koji na nju utječu olakšava nam zapravo posao oko otklanjanja uzroka loše konkurentnosti i o tome treba voditi računa. Ocjenjujemo da bi to bio jedna od važnijih zadaća upravo ove agencije. I nekoliko riječi o samom tekstu zakona. Predlažemo da predlagatelj razmotri nekoliko naših prijedloga koji se odnose na članak 6. u točci 5. da se izjednače mandat za imenovanje članova upravnog vijeća agencije sa mandatom Vlade, dakle da mandat ne traje 5 nego 4 godine. Zatim u članku 8. u točci 5. da se odredi minimalna stručna sprema za ravnatelja i zamjenika ravnatelja, npr. da se zakonom utvrdi da je to visoka stručna sprema određenih usmjerenja, ekonomske, pravne ili tehničke struke, a da se svi ostali uvjeti i način raspisivanja natječaja urede statutom. I u članku 13. koji govori o radu nadzoru nad radom agencije, da se tekst usuglasi sa člankom 64. Zakona o ustanovama. S obzirom da se ovdje radi o ustanovi sa javnim ovlastima da uz to što će nadzor nad zakonitošću rada agencije obavljati resorno ministarstvo da i druga tijela državne uprave sukladno propisima koji uređuju sustav državne uprave mogu vršiti nadzor, posebno onaj koji se odnosi na javne ovlasti agencije. Klub SDP-a će podržati donošenje ovog zakona.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a gospođa zastupnica Natalija Martinčević.
Poštovani predsjedniče Sabora, uvažena zamjenice ministra, kolegice i kolege zastupnici. Danas sam o tome već govorila u sklopu prethodne rasprave, ali još ću jedanput istaknuti da smo danas u Hrvatskoj suočeni sa uistinu poražavajućoj činjenicom da smo jedna od najnekonkurentnijih zemalja u okruženju. U prilog tome vrlo jasno govori i podatak da smo prije 8 godina bili zemlja čiji je BDP per capita bio redom veći od svih tranzicijskih zemalja osim Slovenije i Češke, dakle bili smo ispred jedne Poljske i Mađarske i Slovačke itd., da bismo danas bili u poziciji da veći BDP per capita imamo samo od Rumunjske i Bugarske. Konkurentnost zemlje iz godine u godinu rapidno opada za što uz konkretne brojčane pokazatelje postoje i brojni primjeri iz prakse, svjedočanstva ogorčenih investitora, a da je stanje po tom pitanju uistinu alarmantno govori, o čemu je govorila i zamjenica ministra, snažne preporuke delegacije Europske komisije u Hrvatskoj kojima je čak … i čitav niz prijedloga i mjera za poboljšanje investicijske klime, kao i potreba za ustanovljavanjem samostalnog operativnog tijela koje će pružati na jednom mjestu svu operativnu podršku investitorima. Ovdje je važno reći da zapravo imamo jedan paradoks sustava, naime imamo čak relativno dobro posložene zakonske okvire, međutim s druge strane imamo praksu u kojoj dobra zakonska rješenja uopće ne funkcioniraju. Čak i status i intenzitete potpora koje naša zemlja nudi je interesantan za potencijalne investitore, ali s druge strane procedure odnosno vrlo jasno i otvoreno čiste birokratske i administrativne prepreke koje se pojavljuju u pokušaju da se investicijski projekti ostvare stavljaju našu zemlju na samo dno ljestvice konkurentnosti. Evo možda najsvježiji primjer, jučer u Beču se održavao hrvatsko-austrijski gospodarski forum sa preko 130 gospodarstvenika iz Hrvatske i Austrije od kojih su gotovo svi redom izrazili snažnu želju da investiraju u Hrvatskoj, međutim kasnije su nas izbombardirali doslovno sa primjedbama i zaprekama na koje nailaze kada investiciju pokušaju i realizirati. O tome smo slušali i od austrijskog ministra gospodarstva. Sljedeći je problem nepovezanost između tijela uprava i institucija koje sudjeluju u realizaciji investicijskih projekata regionalne i lokalne razine i ponovno nepostojanje jedne referentne točke u institucionalnom sustavu koja bi investitoru pružila najprije osnovne informacije, a kasnije i svu operativnu podršku. Iz cjelokupne navedene problematike dakle silnih birokratskih prepreka, nekoordiniranosti tijela državne uprave, nekoordiniranosti sa tijelima jedinica lokalne uprave i samouprave što je dakle rezultiralo izrazito lošom investicijskom klimom u Hrvatskoj više je nego jasno da se moraju poduzeti hitne mjere kako bi se Hrvatska ponovno pozicionirala kao poželjna destinacija investitorima, a mjera koju predlaže ova Vlada i Ministarstvo gospodarstva je upravo osnivanje Agencije za investicije i konkurentnost. Osnovna uloga agencije biti će prije svega da kao operativno tijelo stavlja u fokus izdizanje konkurentnosti našeg gospodarstva, odnosno stavljanje u prvi plan svih komponenti koje izravno najviše utiču na njezin rast. To u prvoj fazi znači specijalizaciju regija odnosno sektora, izradu sektorskih analiza, izradu strategija za svaki zasebni sektor i ključno izradu gospodarske razvojne strategije. Navedeni strateški dokumenti zajedno sa svojim operativnim programima i konkretnim mjerama biti će osnovna podloga za upravljanje razvojem, ali će istovremeno činiti i sustav za alociranje novaca iz strukturnih instrumenata kohezijske politike čime će se omogućiti da on bude svrsishodnije i efektnije upotrijebljen. Najveći dio operativnih aktivnosti i osoblja agencije biti će usmjereno upravo na pružanje operativne podrške na terenu i svaki investicijski projekat biti će praćen po projektnom modelu, dakle od prve faze pa do konačne realizacije. Nadalje, predviđena je i uspostava međuresorne koordinacije uz pomoć koje se mora znatno podignuti razina operativnosti svih tijela koja su uključena u realizaciju investicijskog projekta. Sama struktura agencije praktički je podređena upravo odjelu operativne podrške investitorima, a sa glavnim ciljem davanja efikasne potpore investitorima. U dijelu koordinacije zadatak agencije biti će i poticanje suradnje javnog, privatnog, znanstvenog istraživačkog sektora te naravno usklađivanje potreba poslovnog sektora i tržište rada koji su trenutno u popriličnom raskoraku. Važno je ovdje reći da ovakve agencije imaju sve tranzicijske države koje su itekako prepoznale nužnost stvaranja uvjeta i klime za dolazak investitora, dakle druge su države već odavno prepoznale tu potrebu i osnovali takve agencije, dakle sve države iz okruženja. Tu su i Poljska, Češka, Slovačka, Mađarska, Rumunjska, Srbija i evo jedna od onih koji imaju zaista izvrsne rezultate je i slovačka agencija SARIO i sve one su uglavnom napravljene prema modelu koje je predložilo Ministarstvo gospodarstva. I uglavnom sa puno većim brojem zaposlenih nego što je to predvidjelo ovo ministarstvo. U Hrvatskoj je nužno i hitno stvoriti klimu i uvjete za dolazak investitora jer samo investicije znače otvaranje novih radnih mjesta i ukupni rast gospodarstva. I upravo iz tog razloga klub HNS-a daje snažnu podršku osnivanju ove agencije, naravno uz zahtjev Ministarstvu gospodarstva da je oformi što je prije moguće i to na način da njezin rad počne davati odmah konkretne i vidljive rezultate. Hvala.
Hvala lijepa. I još imamo do stanke gospodina zastupnika Mladena Novaka u ime kluba Hrvatskih laburista. A vi ćete gospodin Vukšić? E nisam to ovdje uspio registrirati da tako piše. Izvolite, gospodin Branko Vukšić u ime kluba. To ste naknadno, meni nije dostavljeno. U ime kluba Hrvatskih laburista. Izvolite.
Poštovana zamjenice ministra i ovaj je zakon neodgodiv i ovaj zakon žuran, a onaj tko žuri govori prije nego što nešto sazna. Onaj tko žuri odgovara prije negoli nešto shvati, onaj tko žuri odluči prije negoli nešto provjeri. Pisci ovoga zakona nisu provjeravali čak ni logiku. Nakanili su stvoriti okvir za agenciju koja će biti jača čak i od Chuck Norissa, ali joj nisu dali nikakvo oružje. Agencija za investicije i konkurentnost trebala bi biti spiritus molens – pokretač investicija, buldožer koji će izgurati birokratske zapreke i stvarati uvjete za konkurentnost. Agencija za investicije trebala bi biti agencija nad agencijama, super agencija, supermenska utvrda koju nitko neće moći niti smjeti sputavati. No onako kako je vidi zakonopisac agencija više sliči don Quijotu iz Manche nego Chuck Norissu. Ovaj je zakon klasičan primjer sukoba ideala i stvarnosti. Plemenit je u namjerama i nastrojen idealistički, ali neprovediv iz više razloga. Prvi je taj što će ne promjeni ili zakonopisac suštinu zaposlenici u agenciji ma kako god bili veliki stručnjaci mada se u prvih 100 dana nove Vlade stručnost traži velikom svijećom, jurišati na projekte kao don Quijote na vjetrenjače, s kopljem na olinjalom kljusetu. Zapravo agencija će biti još jedna u nizu produženih ruku ili kopanja ministra zaduženog za gospodarstvo. Agenciju upravlja umjesto ravnatelja Upravno vijeće, a šef upravnog vijeća je pogađate ministar zadužen za gospodarstvo. Članovi upravnog vijeća su ministrovi pobočnici iz raznih ministarstava ili možda sami ministri što je iz teksta zakona nejasno. A tko predlaže članove upravnog vijeća? Taj isti nadministar, za gospodarstvo naravno. Na koliko vremena se biraju šef i članovi upravnog vijeća? Na 5 godina - mandat i nešto. Ali se zato ravnatelj agencije bira na 4 godine. Za njega je predviđen mandat na jedan izborni ciklus, ali za ministre nije. Vjeruje da će ostati najmanje dva, tri ako ne i više mandata s čim bi se mi laburisti teško složili. I vidi vraga agencijom ne upravlja ili ne ravna ravnatelj već kao što rekoh šef upravnog vijeća koje bi trebalo imati logičnu funkciju nadzora. A tko onda nadzire zakonitost rada agencije? Ministarstvo nadležno za gospodarstvo. Ministar nadzire samoga sebe kao u Sovjetskom SOJUZU. Osim što će pokrenuti hrvatsko gospodarstvo, a takvih smo se floskula već naslušali, agencija će biti odgovorna, odgovarati će za preuzete obveze cijelom svojom imovinom koje naravno nema. Don Quijote ponovno jaše, ali ne Manchom već Hrvatskom. Ovaj bi zakon trebalo po hitnom postupku povući iz žurne procedure ili poučeni dosadašnjim iskustvom nove Vlade na Zakon o osnivanju agencije za investicije i konkurentnost treba 10-ak amandmana Vladinih naravno jer Vlada znanje ako nije iz vlasti ne priznaje. I ovo što sam rekao prije 10 minuta dobili smo amandmane na ovaj zakon koje je dala Vlada, amandmani su, nisu Vladini ali su Kluba zastupnika SDP-a, HNS-a, IDS-a i HSU-a. Nadležnosti Agencije za investicije i konkurentnost preklapaju se sa malo prije spomenutom točkom dnevnog reda koju smo imali, a to je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva s konačnim prijedlogom zakona. Zapravo ako se čitaju neke od točaka, recimo u članku 11. Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poticanju razvoja malog gospodarstva i Končanog prijedloga Zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost članak 13. to su podudarne uglavnom promijenjene su možda na nekim mjestima pojedine riječi i pojedini zarezi. Zato mislimo klub Hrvatskih laburista da bi ovaj zakon trebalo povući iz žurne procedure. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodin, hoćete govoriti sada još prije pauze pa da … [[Upadica se ne razumije.]] A ima ispravak netočnog navoda? Izvolite gospođa zastupnica Natalija Martinčević.
Pa ovdje je bilo jako puno u ovoj raspravi netočnih navoda koje bi se moglo ispravljati međutim ja bih se osvrnula samo na ovaj da nema potrebe da se ovaj zakon donosi žurno. Naime ako se koji zakon treba donijeti po hitnoj proceduri to je upravo ovaj zakon, a zbog katastrofalnih pokazatelja našeg gospodarstva i potpunog nedostatka investicija upravo ovo moramo donijeti odmah i odmah se baciti na posao.
Hvala lijepo. Naime, mene je gospodin Pupovac kao predstavnik svog kluba zamolio dok … ne odgode obaveze da govori iza vas na kraju pa sam mislio ako se svi slažete da to tako bude. Sada imate priliku da govorite pa da završimo sa stankom tako da ne remetimo red. Izvolite gospodine zastupniče u ime svog kluba. Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] E ne možemo. Rekli smo da ćemo imati drugačiji ritam rada. To smo se već dogovorili. Uobičajeno je da se zna kada je ručak, kada je glasovanje. Izvolite gospodine zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Klub zastupnika SDSS-a će podržati ovaj Zakon za osnivanje agencije za investicije i konkurentnost jer smatramo da je neophodno da se jedno takvo tijelo ustanovi kako bi se operativnost u različitim aspektima investicijske politike mogla povećati i naravno kako bi se konkurentnost pojedinih privrednih grana i pojedinih privrednih subjekata i hrvatske privrede u cijelosti mogla povećati. Ono što bismo mi htjeli prije izglasavanja ovoga zakona gospođo zamjenice ministra reći jeste sljedeće. Prvo, koliko god pozdravljamo jednog ovakvog zakona toliko se postavlja pitanje da li ovaj zakon može biti dovoljno efikasan onoliko koliko bismo mi, a vjerujem isto tako ministarstvo je htjelo ukoliko neće biti praćen adekvatnom investicijskom politikom, ukoliko nećemo imati vrlo razvijenu vrlo jasnu investicijsku politiku koja će onda osigurati kao što se u zakonu i spominje na jednom mjestu strateške perspektive razvoja na temelju tih investicija. Mi za sada čujemo ono što je dobro da čujemo a to su investicije, investicije, investicije, ali ono što još uvijek ne čujemo jeste u što investicije, da li baš u sve za što netko može biti zainteresiran. Dali baš za sve što voda može donijeti, a što ćemo mi moći primiti na svoju obalu ili je to u skladu sa vizijom koju mi moramo imati kada je u pitanju razvoj hrvatskog gospodarstva prije svega razvoj hrvatske industrije. Ovdje je bilo riječi u prethodnoj točci o ovom malom poduzetništvu i dobro je da je bilo i dobro je da se ide s tim, ali jasno je također da malo poduzetništvo i uz povećanu brigu države i povećanu brigu ministarstava neće moći dobiti onaj status i onaj obim u ukupnom proizvodnom kapacitetu našeg gospodarstva ukoliko se neće oslanjati na jače privredne subjekte ili biti povezano sa privrednim subjektima i jačim privrednim subjektima iz nekih nama susjednih zemalja. Mi govorimo o jačanju malog poduzetništva istovremeno ne znamo što ćemo s brodogradilištima, a znamo recimo na tom primjeru se može vidjeti kako funkcionira politika malog poduzetništva. A u tom smislu vraćam se sada na ovu temu, dakle mi očekujemo, vjerujemo da za to Vlada ima kapaciteta, vjerujemo da i ministarstvo ima kapaciteta da osim poruke u vezi sa investicijama izađe i sa porukama koji su to tipovi privrednih grana, koji su to industrijski kapaciteti koje mi želimo razvijati koje ćemo otvoriti za investicije. Onda bi nam bilo jasnije i onda bismo sa mnogo manje zebnje podržavali nešto što inače smatramo da trebamo podržati kao što je ova agencija. Iz toga razloga mi iz kluba SDSS-a pozivamo Vladu da u sljedećim porukama počne i nas i javnost obavještavati o mjerama ne samo investicijske politike nego o mjerama ukupne gospodarske politike, prije svega politike reindustrijalizacije. Neke mjere koje se mogu čuti za koje se pretpostavlja da će u njih ići investicije koje se tiču infrastrukture, građevinarstva i sl. da su dobre ali na kratku stazu. Na dugu stazu nažalost oni nisu ono rješenje koje mi u Hrvatskoj trebamo. Iz toga razloga mi postavljamo to pitanje. Ne zato da bismo vas zagušili pitanjima nego zato što smatramo da je to imperativ bez kojega ova dobra inicijativa koju podržavamo neće postići u cijelosti svoj rezultat. Drugo pitanje koje se povezuje jeste ono što smo već čuli od prethodnika i oni koji su o ovom zakonu raspravljali na pojedinim odborima jeste pitanje rizika ovlasti agencije, jeste pitanje rizika načina nadzora rada agencije i jeste pitanje rizika koje se može postaviti u komunikaciji između jedinica lokalne samouprave koja se može postaviti u komunikaciji između pojedinih privrednih subjekata i agencije, jer se može doživjeti da je riječ o jednoj vrsti državno intervencionističke politike investicija i to bi trebalo svakako izbjeći koliko god svi uviđamo da je neophodno presjeći ove mučne puteve i mučne kanale stvaranja investicijske klime i osiguravanje investicijskog prostora ali postoji i druga vrsta rizika, a to je da se ne ode u drugu krajnost gospođo zamjenice ministra. A to je ja izražavam samo nešto što vjerujem da neće biti povezano sa radom ove agencije niti sa radom ministarstva. Ali s obzirom na činjenicu kako je predviđen nadzor rada agencije voljeli bismo kada bi se nadzor rada agencije u tom smislu pojačao i kada bi se našlo načina kako da se o radu agencije o načinu rada agencije ne samo radi uz suglasnost Vlade, ne samo da se radi uz suglasnost ministarstva nego istovremeno da postoje dodatni nadzori koji bi otklonili moguće rizike i moguće prigovore koji u tom pogledu mogu doći. I treću stvar koju bih htio reći. Prema ovome što možemo shvatiti agencija bi se u prvom smislu usmjerila na velike projekte ili na velike programe, što je naravno nužno. Međutim, postoji čitav niz područja u RH koje nemaju kapaciteta ne samo za velike investicijske programe nego i za veoma male. To su značajna područja Republike Hrvatske, od istočne Slavonije, zapadne Slavonije, Banije, Korduna, Like Dalmacije, dakle niza pograničnih hrvatskih područja koja vape za minimalnim, ali vape za investicijskim kapacitetom. Budući da jedinice lokalne samouprave u tim područjima ni same nemaju kapaciteta za participaciju ne za 50% nego čak ni za 30%, ja se bojim da našim fokusiranjem koje ja podržavam, ali ako je fokusiranje samo na velike programe i na velike projekte onda će ova područja i ove sredine biti osuđene na daljnji život bez potrebne investicijske pažnje i bez potrebnih investicijskih kapaciteta. Ja vas molim da u ministarstvu još jedanput razmislite kako i na koji način ovu bojazan koju mi imamo, ako je samo bojazan, a ako je utemeljen razlog da ga otklonimo zbog toga što je i u tom smislu pitanje privrednih kapaciteta stočarstva i voćarstva također veliki projekt za Hrvatsku samo je pitanje kako ćemo ga dizajnirati. Hoćemo li npr. ovčarstvo u Lici sa 5000 grla ovaca povećati na 200 tisuća ili na 150 ako ne možemo ili barem na 50. To je za Hrvatsku veliki projekt, a za te ljude bez obzira o kojima je riječ, da li bili povratnici Hrvati, povratnici Srbi, doseljenici i naseljenici iz različitih krajeva bivše Jugoslavije i Hrvatske, za njih je to od vitalnog interesa, a vjerujem tako i za Hrvatsku i za njezinu privredu. S tim napomenama završavam izlaganje u ime kluba SDSS-a i ukoliko bi ministarstvo imalo ove tri stvari na umu mi bismo sa još većom lakoćom podigli ruku za ovaj zakon i za osnivanje ove agencije. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Nastavljamo nakon stanke sa radom u 15 sati. Prvi je na redu gospodin Đuro Popijač u ime kluba HDZ-a. Hvala vam lijepa.
Kolegice i kolege 15 sati je prošlo, nastavljamo sa raspravom. U ime kluba HDZ-a govorit će uvaženi zastupnik Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče, doministrice, zamjenice, kolegice. Evo dakle poslije pauze otvoriti ovu popodnevnu sesiju ipak neće biti onako kao što bi bilo da sam imao priliku zatvoriti onu dopodnevnu, ali manje-više. Evo pokušat ću u nekoliko rečenica se samo kratko osvrnuti dakle i na ovaj prijedlog Zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost. Dakle u samoj ocjeni stanja na početku predlagač jasno govori da je temeljni razlog zbog kojeg se predlaže donošenje ovog zakona da proizlazi iz potrebe sustavnog pristupa poticanja investicija i povećanja konkurentnosti hrvatskog gospodarstva kao glavnog pokretača gospodarskog rasta i razvoja. I da bi se ostvarili naravno ti ciljevi predviđa se zakonom da će njihova djelatnost biti usmjerena na evo poticanje investicija pravnih osoba, pružanje podrške ulagačima u svim fazama provedbe investicije, ali evo ovdje nešto novo i nakon završetka te provedbe investicije. Promicanje RH kao poželjne ulagačke destinacije, podršku, razvoj i primjenu novih financijskih mehanizama pa se tu sad uvode i neki novi pojmovi, dakle Jamstveni fond za veliku industriju, Fond za potporu investitorima itd. Zaista vrlo ambiciozno zvuči i atraktivno no evo i odmah na početku pitanje je da li je i sam tekst ovog zakona odgovorio na ove zahtjeve koji su postavljeni na samom početku zakona, a i generalno pitanje da li zapravo ovi ciljevi u suštini i ocrtavaju ono što bi Vlada i sva ministarstva ili barem većina ministarstava trebala u suštini raditi ili to zaista ova Vlada misli da ove ciljeve može dostići ili dostizati ovakva agencija. Znamo mi svi ovdje dakle da iskustvo sa ovakvim agencijama ili agencijom država Hrvatska ima i da su naravno sami rezultati rada tih agencija i efekti koje su oni postizali relativno skromni, a troškovi nisu bili zanemarivi. Možemo govoriti i o krivnji ove ili one Vlade, ali ako se ima ambicija da se ostvaruju ovakvi ciljevi držim da i zapravo siguran sam kao što to nije bilo ni u prošlosti da ova agencija, pogotovo ovako definirana, nema nikakve šanse. A time nažalost ni Vlada Republike Hrvatske, ali još zapravo više nažalost hrvatsko gospodarstvo u cjelini. Sam tekst zakona dakle nekoliko komentara možda za razmišljanje ili možda kao poticaj samim predlagačima, s obzirom da će se zakon usvojiti, da pokušaju i popraviti ono što se popraviti da. Dakle agencija u članku 2. definira se da će to biti pravna osoba s javnim ovlastima, a koja obavlja poslove u okviru djelatnosti propisano ovim zakonom. Koje će to biti javne ovlasti? Čime će one biti definirane? I znače li javne ovlasti i zapravo nove javne obveze budućim potencijalnim investitorima, ulagačima, gospodarstvenicima? Ponavljam pitanje, koje su to javne ovlasti koje bi ovakva agencija trebala imati? Zar već nema dovoljno institucija državnih i sa previše javnih ovlasti i sa previše obveza koje hrvatski gospodarstvenici i investitori i ulagači moraju ispunjavati? Definira se u članku 3. djelatnost agencije – kaže da je to sustavna i operativna provedba politika i mjera za povećanje konkurentnosti hrvatskog gospodarstva s posebnim naglaskom na poticanje investicija pravnih osoba itd. Kaže provedba politika i mjera. Tko je donio politike i mjere koje će ova agencija provoditi? Kako će se dogoditi da agencija povećava konkurentnost hrvatskog gospodarstva kad sve ono što čini Hrvatska vlada i ono što je dosad činila je upravo suprotno? Pogoršanje investicijske gospodarske klime je očito, samom činjenicom, dakle uvođenjem i provedbom novih poreznih mjera, škara, novog poreznog udara, dakle od povećanja PDV-a pa do poreza na dohodak gdje se uništava srednji sloj pa naravno onda i temeljni motiv zbog čega netko ulazi u investiciju ili u poduzetništvo ili da se bavi gospodarstvom je dodatno oporezivanje dobiti, a najkatastrofalniji i najskandalozniji je upravo čin oporezivanja prošlosti. I to uglavnom uspješnih poduzetnika koji su svoju dobit i čuvali u svojim firmama upravo za investicije i za ove crne dane. To svakako ova agencija ne može popraviti niti sve ono što je ovdje definirano ne može anulirati negativne efekte koje je već Vlada uspjela učiniti za ovih nešto više od 100 dana. Ovdje piše isto da se provodi i proaktivni pristup poticanja investicija sukladno strategiji poticanja investicija. Ne mogu se sjetiti koja je to strategija, ali i ne znam da li to Vlada donosi neku novu strategiju poticanja investicija, da li ona postoji, će postojati ili će se ona donositi i tko će je na kraju donositi? Zanimljivo je dakle razmisliti i možda malo se zamisliti na kraju krajeva oko ove točke 3. gdje se kaže da se daje podrška primjeni novih financijskih mehanizama za područje gospodarstva. Jamstveni fond za veliku industriju i Fond za potporu velikim investitorima. Što je to Jamstveni fond? Je li predviđen proračunom, tko će ga organizirati, tko će ga nadzirati i kako će on funkcionirati i za koje investicije i za koje investitore će on biti namijenjen? Da li je to u javnom sektoru da li je to potpora privatnim investicijskim poduhvatima dakle za veliku industriju. Što je definicija velike industrija? Što je definicija velikog investitora? Prijepodne smo svjedočili i komentirali još sličan zapravo poduhvat gdje je ministar malog gospodarstva osniva svoju agenciju odnosno HAMAG taj investicijski nekakav portfelj, očito se plašeći da će mu ovaj veliki ministar odnosno ministar velikog gospodarstva nekako anulirati ili zasjeniti njegove interese ili njegovu vjeru da on u tom malom segmentu može nešto učiniti. No međutim kako je ovo kreirano bojim se da ovo zadire u sve i svašta. Maras, ministar Maras je definirao da je mala investicija do 50 milijuna eura, ne znam koliko se u Hrvatskoj očekuje investicija velikih investicija iznad 50 milijuna eura, a da bi bile to investicije u realni sektor u gospodarstvo osim nešto ako će biti u energetici, turizmu ili slično ili u prometu. Ovdje možda samo jedna sugestija isto tako piše da ova agencija pruža podršku Vijeću za konkurentnost vijeću sa velikim slovom. Ja pretpostavljam da mislite Nacionalnom vijeću za konkurentnost to je vijeće koje postoji pa evo ako to nije novo vijeće za konkurentnost onda možda da to promijenite i da stavite korektan naziv vijeće koje danas egzistira, formirano je još 2002. … HUP-a sindikata dakle pravi naziva je Nacionalno vijeće za konkurentnost ili NVK-a. Zanimljivo je a već je to ovdje bilo komentirani kako se misli upravljati ovom agencijom. Dakle, rečeno je i komentirano već da agencijom upravlja upravno vijeće koje čini predsjednik i 14 članova. Dakle, operativnost i efikasnost nekog tijela pretpostavljam agencije koja će možda imati malo više zaposlenih nego članova upravnog vijeća je zaista zanimljiv proizvod. Predsjednik upravnog vijeća je po položaju je ministar nadležan za gospodarstvo. Ministar nadležan za gospodarstvo sve malim slovima, e sada je pitanje isto tako s obzirom na sve ono što smo slušali prijepodne što gledamo generalno kako Vlada funkcionira što je i koji je to ministar nadležan za gospodarstvo. Ako ste mislili da je to prvi potpredsjednik Vlade i ministar gospodarstva onda je možda i trebalo napisati po položaju ministara gospodarstva. Jel da li je ministar malog poduzetništva nadležan za gospodarstvo ili nije? Da li je ministar poljoprivrede nadležan za gospodarstvo ili nije? Ili možda neki drugi. Pogotovo kada je samoustroj Vlade sugerira da se gospodarstvom u širem smislu bavi 10-ak ili više ministarstava. Koji je to onda ministar nadležan za gospodarstvo? Možda ako je to bila ideja onda je trebalo napisati da je to ministar gospodarstva kako mu se zove i gospodarstvo. I zanimljivo je sada evo člana upravnih vijeća čine razno razni predstavnici raznih tijela. Zašto baš ovih? Zašto ne drugih? Zašto ne netko iz gospodarskih eventualno udruga, komore ili nekog drugog ako se već želi otvoriti šira fronta i dati zaista jedna prava podrška evo nekim fantomskim budućim investitorima. Ovo evo svagdje dalje gdje se navodi ministar nadležan za gospodarstvo isti komentar vrijedi i za svaki sljedeći članak. Ovdje piše i što će definirati statut, a on zapravo otvara pitanje jedno dakle kada se govori o općim aktima, kada se govori o programu rada, financijskom planu. Piše i da se određuje vrsta usluga koje agencija pruža uz naknadu i utvrđuje visinu te naknade. E sada je to očito poveznica sa onim javnim ovlastima. Da li se za javne ovlasti utvrđuje naknada ili će ta agencija za naknadu još nešto drugo raditi što je zapravo na kraju onda i smisao i mome će se ta naknada tarifirati, za koje usluge, za koje poslove i gdje će se to taj cjenik i tarifni sustav vidjeti i koju će tu zapravo ulogu i s kojim smislom je ona ta agencija i formirana? Ovo je tim više zanimljivije jer evo pored ove agencije pored HAMAG-a koji isto postao agencija za investicije nedavno smo ovaj Hrvatski sabor nedavno usvojio zakon kojim se formirao Centar za energetiku za investicije u energetici. Ovih dana su se pojavili neki članci, neki novinski komentari gdje smo imali prilike vidjeti gdje je centar navodno evo prama tim komentarima poslao ugovore za financiranje javnim poduzećima i gdje se ako je to istina dakle zaista treba upitati da li se HEP iz svojih ukupnih prihoda treba odreći 0,2% ukupnih prihoda da bi financirao ili sufinancirao ovaj centar? To je naravno problematično iz jako puno razloga. Koje će to usluge taj centar obavljati? Temeljem koje ovlasti ili mogućnosti sami predsjednik uprave tih javnih poduzeća da određene usluge naručuju mimo javnog natječaja pa onda isto tako vezano za to pitanje i ovog članka u ovom zakonu za koje to poslove, usluge, aktivnosti će ova agencija pružati usluge uz naknadu, koju naknadu i čime će se to definirati? Agencija evo što potvrđuje i dalje u razradi ove teme ili ove ideje, kaže da će "agencija sticati sredstva za paljenje svoje djelatnosti iz državnog proračuna i iz drugih izvora u skladu sa zakonom". Kojim zakonom? Valjda ovim ili nekim drugim? Dakle, još naravno govoreći iz vlastitog iskustva jedno nepotrebno novo tijelo državne uprave, jedna nepotrebna agencija koja dalje birokratizira cijeli ovaj gospodarski prostor. A vjerujete da ono što smo mi počeli u proteklom mandatu da samo izuzetnim angažmanom svakog ministra cijelog aparata u strukturi samog ministarstva može ostvarivati ove ciljeve koje ste i naveli u preambuli ovog zakona. Stoga evo naravno klub HDZ-a neće podržati ovaj zakon. Hvala.
Na ovo izlaganje imamo jedan ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Natalija Martinčević.
Pa evo i opet puno netočnih navoda, ovaj puta ću ispraviti samo onaj vezan uz poreznu reformu, odnosno uvaženi zastupnik Popijač rekao je da je Vlada sa ovim porezima opteretila gospodarstvo. Upravo suprotno, Vlada je smanjenjem doprinosa rasteretila gospodarstvo za ukupno 2,4 milijarde na godišnjem nivou, a zajedno sa smanjenjima naknada za vode, šume i spomeničku rentu ukupno rasteretila gospodarstvo za 3 milijarde kuna. Tako da je gospodarstvo u tom dijelu rasterećeno, a ne opterećeno.
Hvala lijepa. Poglede IDS-a na ovaj zakonski prijedlog iznest će uvaženi zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministra gospodarstva, uvažena gospodo zastupnici. IDS podržava zakon, smatra da on nije nepotreban kao što se prije čulo, ali za početak da kažem nešto drugo. Jasno, neka nitko ne misli da neka agencija može pokrenuti Hrvatsku. Pomoći Hrvatskoj može, pokrenuti jasno teško, promijeniti sama po sebi jednostavno ne može nikako. Evo pred nekoliko dana sjedimo, razgovaramo sa nekim dečkima koji imaju svi po 20, 30, 40, 120 zaposlenih i kažu otprilike mi ovako. Pred 3, 4 godine svi smo se takmičili tko će više napraviti, jedan je išao raditi halu, onaj drugi je išao proširiti svoju halu, jedan je nabavio nove strojeve, onaj drugi je išao nabaviti bager. Jedan je renovirao ugostiteljski objekt, onaj treći je išao trgovinu itd. A danas mi kažu svi gledamo samo jednu stvar, kako prodati ovo što smo do jučer naprosto stvarali. To je ono najgore, ambijent je bio do pred nekoliko mjeseci u ovoj zemlji loš, prilike su bile besperspektivne. Svi se guraju usuđujem se kazati u taj javni sektor, svi se guraju u državne tvrtke, u par monopola, u banke, u upravu, u ministarstvo. Ja znam da mnogi od nas smo i tijekom današnjeg dana tražili da se pomogne kroz radno mjesto ovome ili onome, sirotinji da osiguraju neku egzistenciju. Da li je netko tražio ajde zaposli ga u nekoj privatnoj tvrtci, ne, svi smo tražili u nekom javnom servisu ili tome slično. Znači agencija apsolutno da, ali ono što je najbitnije u ovome trenutku jednostavno početi mijenjati klimu u ovoj zemlji. Znači rekoh agencija može pomoći, ne može mijenjati. Treba s druge strane isto tako svim građanima poslati neku poruku radite, imajte, zapošljavajte, plaćajte porez, pa i bogatite se i to treba ljudima jasno kazati. Ne može politika egalitarizma pokrenuti Hrvatsku, što god netko mislio. Treba vratit jednu nadu, treba vratit ljudima jednu vjeru da se isplati radit, da nisu svi koji su u tim privatnim servisima puki kriminalci i lopovi. Ne treba ih opterećivati, ne treba ih plašiti porezom na imovinu itd. Ja se slažem, bilo je puno onih koji su recimo ostavili jednu firmu u zadnje vrijeme, pokrenuli drugu, izigrali radnike,izigrali državu kroz doprinose itd. i to je za svaku osudu i to se neda pravdati. Iako ima nekih koji su to možda radili, a spašavali su i neko radno mjesto koje su prije toga otvorili. Jasno da tu praksu ja osuđujem ako netko to radi, ali opet kažem ni svi od njih nisu lopovi jer u ovim okolnostima kakve vladaju prilike u ovoj zemlji u zadnjih nekoliko godina doista je trebalo pravo umijeće da bi mogli jednostavno u tom gospodarskom svijetu preživjeti. Ono što je sigurno kako ja vidim u ovom Konačnom prijedlogu zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost, najbolje ili najvrjednije to je u ovom članku 3. stavku 2. točci 3. gdje se kaže doslovce, citiram: pustimo sada pomaže u otklanjanju administrativnih barijera, vodi postinvesticijsku brigu, to ne znam da li će se ikad postići, ali je ovo treće, daje podršku primjenu novih financijskih mehanizama za podršku gospodarstvu (jamstveni fond za veliku industriju, fond za potporu velikim investitorima, i sl.). Međutim, ja si postavljam pitanje zašto samo za ovu veliku industriju. Mi smo u Istri, nema ovdje gospodina Lorencina koji je bio na čelu te agencije, možda ma neću reći prije 15 godina možda bih pretjerao, prije 12 ili 13 godina upravo jedan ovakav jamstveni fond pokušali ostvariti i smatram da je to naprosto suština. Onaj mali obrtnik, nije bitno koji otvara trgovačko društvo, koji tek počinje taj nema nikakve imovine, on ne može do jamca ali bi trebao doći nekako do zajma. Njemu ni otac ni roditelji koji su 20, 30 godina odricali se, radili u Italiji, Njemačkoj, Austriji da bi kuću sagradili neće sada kuću staviti pod hipoteku da bi se on "mogao igrati poduzetništva". To je znači bit, kako za veliku industriju tako treba biti i za tu malu industriju, obrtnike itd. Ne samo za velike već i male. Prije je za ovom govornicom ministar Maras govorio otprilike da malo gospodarstvo kako ga zakon definira, ono do 250 zaposlenih otprilike je nekih 90% hrvatskog gospodarstva. Neka me nitko ne ispravlja ako možda nisam ga dobro citirao, da je 90%, možda čak i više je rekao, BDP-a. Ali ja tvrdim da je opet ovim malima najteže. O velikima se svi brinu pa eto sada vidimo i kroz ovaj budući jamstveni fond. O malima se u ovoj zemlji nitko ne brine. Pred 3 godine u Hrvatskoj, gospodin Đuro Popijač to sigurno zna, imali smo 40 milijardi kuna investicije 2010., 2011. 20 milijardi kuna, e sad ćemo vidjeti, privatno i javno, koliko će biti 2012. godine. Ono što je jednako bitno, da se uklone barijere za te nove investicije i opet, pred 3, 4 godine u Hrvatskoj, to je spominjao i gospodin Maras, imali smo 4 milijarde eura investicija, ako se ne varam 2009. oko 2 milijarde, 2010. oko 600 milijuna eura, manje nego mala Crna Gora, 2011. svega 1,2 milijarde eura, ajde to je ipak sada skočilo. Svi nas zaobilaze. Jedine investicije su u bankarski sektor, u supermarkete, zadnjih godina ili ne znam već koliko Greenfield investicija nema, u hotele nitko neće, možda će se nešto dogoditi sa energetikom. Otpor javnosti na svaku investiciju je strašan, medija da ne govorimo, političke opozicije isto tako, nevladinih ugovora ne znam krajnje nedobronamjeran itd., itd. Međutim isto to želim kazati, neke strane investicije nisu se pokazale najsretnijim. Danas dobivam cijelo jutro poruke da opet ovaj … zagađuje. A investirali su 70, 80 milijuna eura, 0,5% imaju hrvatskog izvoza, direktno radi 130 zaposlenih, indirektno 450 ljudi. Bez njih kompletan autoprijevoznički sektor bi naprosto propao u Istri. Znači s jedne strane osuđeni ste na njih, ali s druge strane molim barem neki nadzor kada je riječ o ovim emisijama. Jutros sam rekao da je ministar financija gospodin Linić u Washingtonu izborio se za kamatu pri MMF-u od 6,37%. Neki evo dobit će sada kredite u Hrvatskoj za 4%, znači te subvencionirane kredite da ih tako nazovem. Inače ako država uzima kredite sa 6,4% poduzetnik ne može dobiti kredit ispod 7,5%, 8%, 9% građanin ispod 10%, 11% pa ni za kupnju automobila, a kamoli za nešto drugo. Mi ćemo tek tamo negdje 2013. otprilike znati što i kamo ide Hrvatska. Ja želim vjerovati da ćemo postići određeni rast iako ima onih kao npr. MMF koji kaže da i 2012. Hrvatska će imati negativan rast od 0,5%. U četiri godine mi startamo sa negativnim rastom od cca 10% da valjda ispod toga više ne možemo padati. I želim vjerovati da ovi jamstveni fondovi, da veća kreditiranja, da promjena prilika za ulaganja sve to može eto mijenjati investicijsku klimu i da će se nešto pozitivno dogoditi i u RH. Maloprije je gospođa Dragica Zgrebec, to sam si točno napisao, spomenula da u ovom trenutku u RH radi milijun 479 zaposlenih. Da smo od kraja prošle godine do danas ostali bez 38 tisuća radnih mjesta. Da nezaposlenih pred godinu dana bilo je u istom trenutku 254 tisuće, danas ih je tj. rekla je zadnji službeni podatak 339 tisuća. Znači plus 85 tisuća. Znači 85 novo tisuća nezaposlenih u godinu dana. Što je katastrofa! Ali je daleko bolnije 40 tisuća manje zaposlenih. To je kao da netko npr. izgubi 15 brodogradilišta ala Uljanik. Ja se usuđujem reći da u cijelom jadranskom turizmu, znači u hotelskom sektoru od Umaga dole do Dubrovnika u ovom trenutku nije zaposleno 40 tisuća ljudi. U Istri, a to je 35% hrvatskog turizma, radi u tim postojećim hotelima 7 tisuća ljudi sigurno ne radi, ne računajući jasno sezonce. Znači u jednom ISTRA TOURIST-u u Umagu, u jednoj LAGUNI u Novigradu, u PLAVOJ LAGUNI u Poreču, u RIVIJERI u Poreču, u ARENA TOURIST-u dole u Puli, VAL-ALTI, JADRAN TOURIST-u, Rapcu, ANITA-i znači svi solidni, veliki sustavi ne radi u ovom trenutku više od 6 možda 7 tisuća ljudi. Znači gubitak 40 tisuća radnih mjesta to je naprosto ravno tragediji i ja mislim između ostalog i zbog činjenice što se naprosto vodila politika da se ništa naprosto u zemlji u zadnjih nekoliko godina ne smije ili ne može napraviti. Ali zašto to govorim? Ako ljude ne vratimo na posao da ne bi netko mislio u ovoj sabornici ili hrvatskoj javnosti da će rasti BDP. Ne može sa radnih mjesta rasti BDP u RH. A gdje ti ljudi uglavnom danas u Hrvatskoj rade? 70% ljudi radi u malim tvrtkama. Kada kažem malim tvrtkama mislim na tvrtke koje imaju 2, 3, 5, 10 ma ne više od 20 zaposlenih. I te tvrtke treba sačuvati i zato mi kroz jednu politiku jedne ne znam ove ili neke slične agencije moramo sa jamstvima izaći u susret ne samo velikima, tako se ovdje stoji za potporu velikim investitorima i velikoj industriji, nego malima jer u tom malom sektoru gospodo radi 70% građana RH, proračun pune sa 50% i to je jedino što preko noći tako reći može pokrenuti Hrvatsku. Slažem se ovo što svaki dan slušamo da i država snažno treba investirati, u tom pravcu ide ovo smanjenje proračuna, nije bitno da li 3,4 ili 4 milijarde kuna zavisi kako gledamo i komentiramo. 2010., 2011. bile su izgubljene godine između ostalog i zbog stalnih istraga u tom javnom sustavu. Nitko nema ništa protiv nadzora DORH-a, USKOK-a, inspekcija, revizija, sudova ajde dobro, ali i tu aktivnost je blokiralo bilo koju investiciju jer su ljudi koji su tamo radili bili prestrašeni i naprosto da bi sebe osigurali ništa nisu željeli raditi indirektno na taj način čineći enormnu štetu samoj državi. Znači, izvoz apsolutno da, brodogradnja treba je sačuvati, investicije potaknuti, stečajeve treba kontrolirati na neki način. Događa se gospodarski krah Slavonije, Dalmacije. Te regije treba spašavati, ali ja vam kažem da jedino to možemo učiniti na neki način ako sačuvamo to malo gospodarstvo i zato smatram da je krajnje ovaj pozitivno što je Vlada gospodina Milanovića to ministarstvo uvelo u taj sustav javne uprave ili kako se to zove. Investitori želim vjerovati da će dati šansu Hrvatskoj. Još ih nema na horizontu, valjda će doći. MMF je dao neku šansu Hrvatskoj, sačuvan je kreditni rejting to je dobro. Dobili smo ovaj zajam koji je za europske prilike krajnje nepovoljan, ali za nas je kao brdo, kao planina, kao kuća velik i pozitivan od 6,37%. Znači dobili smo jednu šansu i želim vjerovati da će se nešto u ovoj zemlji stvarno pokrenuti na bolje. U 4 mjeseca nitko ne može očekivati nikakve spektakularne rezultate ali Vlada mora dobiti šansu i priliku, a prilika i šansa Vladi je kako ja to vidim prije svega podrška i vrijeme [[Upadica: Privedite kraju.]] U roku od 100 ili 120 dana, vidim da mi je već isteklo i vrijeme, jasno da se ne može ništa postići.
Hvala lijepa uvaženi kolega Kajin. Pozivam sada uvaženog zastupnika Dražena Đurovića da nam približi stavove HDSSB-a.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospođo zamjenice ministra, zastupnice i zastupnici. Ja bih se kratko na početku rasprave referirao na prethodnu raspravu gospodina Kajina koji je spomenuo u svojoj potpori o osnivanju agencije za investiciju i konkurentnost argumenta da je do sada bilo premalo stranih investicija a da je većina investicija bila u bankarski sektor u trgovinu, trgovinske centre, trgovinsku djelatnost, a da je bilo premalo greenfield investicija. I tu bi se složio. No, ne sjećam se da li smo imali državnu agenciju za potporu uspostave trgovačkih centara ili potporu bankama, pa bez obzira na to su itekako bile investicije upravo u ta dva sektora neovisno o tome što nismo imali baš nikakvu državnu agenciju koja bi davala potporu takvoj vrsti investicija. Pa onda i pitanje jedna ovakva agencija imamo li sada agenciju za potporu greenfield investicijama? Ali evo da se vratim na ovu temu. U prethodnoj točci dnevnog reda bila je rasprava o Hrvatskoj agenciji za malo gospodarstvo i investicije HAMAG Invest ili SDP-ova agencija. U ovoj točci dnevnog reda je rasprava o uspostavi nove agencije, agencije za investiciju za investiciju i konkurentnost ili HNS-ova agencija. Dolazi jedna za drugom ili točka za točkom. Dakle prvo ova SDP-ova agencija onda ova HNS-ova agencija. Ja ću to malo ovako zapravo lagano banalizirati da pojednostavim pojmove ali mislim da to nije predaleko od istine. Sada ova zvat ću ih cijelo vrijeme SDP-ova i HNS-ova agencija iako su to naravno hrvatske državne agencije. Ova SDP-ova agencija čuli smo u obrazloženju u prethodnoj točki dnevnog reda da će manje-više pokriti sada proširen sektor malog i srednjeg gospodarstva i poduzetništva koju čini da li 50, 70, 80 ili 90% ukupnog gospodarstva. I dobro. A sada dolazi nova agencija koja se tek ustrojava koja državni proračun u ovoj godini košta samo 18 milijuna kuna, srećom pa smo novac već pripremili, koja će pokriti što? Ona će pokriti srednje i veliko poduzetništvo, ajde recimo. Ukoliko ova prethodna agencija iz prethodne točke HAGAM invest pokriva manje-više većinu investicija u malom i srednjem gospodarstvu, poduzetništvu, obrtništvu zašto uopće ustrojavamo ovu novu agenciju? Ili da li nam za greenfield investicije koje zapravo trebaju državi uopće treba agencija? E sada kako su te agencije ustrojene? Ova HAGAM Invest iz prethodne točke dnevnog reda nije ustrojena prema Zakonu o ustanovama, dakle ona nema upravni odbor i ravnateljstvo, upravno vijeće i ravnateljstvo već ona ima jedan upravni odbor. Ona je ustrojena rekao bih po jednom egalitarnom modelu dakle ovaj HAGAM Invest. A ova SDP-ova agencija za investicije i konkurentnost ona je ustrojena po jednom metatističkom modelu prema Zakonu o ustanovama. E sada kako izgleda ova HAGAM Invest? Radi usporedbe, same strukture te dvije agencije ova HAGAM Invest tu ima svega pomalo. Dakle u njenom upravnom odboru bit će predstavnici ministarstava, Hrvatske gospodarske komore, Hrvatske obrtničke komore, HUP-a, Saveza zadruga one će surađivati sa županijskim razvojnim agencijama to je ovaj HAGAM Invest SDP-ov. Ova HNS-ova agencija koja je sada na dnevnom redu ona je ustrojena etatistički. Ona je upravno vijeće u kojem je predsjednik upravnog vijeća naravno potpredsjednik Čačić i nalaze se predstavnici gotovo svih ministarstava, u pravilu svih ministarstava dakle jedna mini vlada. Jedino od ministarstava tu nema MORH-a, MUP-a i Ministarstva zdravstva, sva ostala ministarstva su zastupljena u upravnom vijeću ove agencije. Ova SDP-ova agencija iz prve točke ima mandat na 4 godine HAGAM Invest. Ova agencija HNS-ova tu je mandat 5 godina. Agencija za investicije i konkurentnost HNS-ova agencija nema izjave usklađenosti sa stečevinom EU kao što imamo na kraju prijedloga jeli uz ovog HAGAM Investa. No zato ta agencija podnosi izvješće Vladi putem naravno Ministarstva gospodarstva nad njenim upravni nadzor nad njenim radom izvrši naravno Ministarstvo gospodarstva, Hrvatski sabor više nema nakon što mi dignemo ruke i izglasamo tu agenciju mi smo završili s tom agencijom, ona dalje prelazi u nadležnosti u potpunosti Ministarstva gospodarstva. Jedanput godišnje će putem Ministarstva gospodarstva izvijestiti hrvatsku Vladi, a RH će jedino solidarno i neograničeno odgovarati za obveze agencije. To je članak 14.stavak 2. To jedino ostaje RH u trajnu obvezu da trajno i neograničeno odgovara za sve obveze koje preuzme ta agencija. Tako da nemamo problema više. I sada se čovjek pita što sada s tom agencijom? Da li će ta agencija zaista ostvariti, da li mi za pokretanje hrvatskog gospodarstva prije svega i za bilo koji iskorak u toj željno očekivanom otvaranju novih radnih mjesta prvo moramo osnivati kojekakve agencije? Jedanput kada ih oformimo bez obzira koja vlast više se nikada nijedna ne gasi. Ostaju zaboravljene, agencije, centri, kojekakvi savjeti i to se samo dalje na proračunu lagano nakuplja, a mandati se izmjenjuju. Ukoliko se željelo štediti na državnom proračunu pa moglo se pokušati ne znam dva za jedan, gasimo dvije koje ne rade kada pokrećemo jednu. Ne, ne gasimo nijednu ostavljamo sve i otvaramo nove agencije i centra i ustanove i ne znam kako se već zovu. Nemamo mi ništa protiv i bili bi jako sretni kada bi Agencija za investicije i konkurentnost zaista u vremenu koje dolazi pokrenula investicije, ali ne vjerujemo i ne mislim da je prvi korak koji prema investicijama treba biti da se sa 18 milijuna kuna pokreće agencija. Niti otvaranje te agencije i sličnih ustanova koje vrlo često služe za uhljebljivanje svojih kadrova puno koristi i pomaže onim ljudima, broju zaposlenika koji se na web stranicama ovog Zavoda za mirovinsko osiguranje smanjuje svakih sat vremena. Hvala. Prema tome, mi ovakav prijedlog nećemo podržati o ovakvoj agenciji.
Hvala lijepa. Imamo dva ispravka netočnog navoda. Prvo uvažena zastupnica Natalija Martinčević. Izvolite.
Ispravila bih netočan navod uvaženog zastupnika Đurovića da se ovdje radi o HNS-ovim i SDP-ovim agencijama. Ovdje se naravno ne radi o HNS-ovim i SDP-ovim već isključivo o državnim agencijama, o agencijama koje imaju sve države u našem okruženju, države koje su itekako prepoznale da su takve agencije potrebne i nužne, koje su vas daleko pretekle u privlačenju investicija, a nas ostavile na dnu ljestvice konkurentnosti.
Hvala lijepa. I drugi ispravak, uvaženi zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine potpredsjedniče, krivi navod je HAGAM, ne postoji HAGAM, postoji Hrvatska agencija za malo gospodarstvo i investicije koja se zove HAMAG. To je bio krivi navod.
Vrlo korektan ispravak netočnog navoda. Time smo završili raspravu po klubovima i prelazimo na pojedinačnu raspravu. Uvaženi zastupnik Damir Rilje govorit će prvi.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice ministra sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. O Prijedlogu zakona o osnivanju Agencije za investicije i konkurentnost iznio bih sljedeće svoje osobno mišljenje. Dakle uvažavajući razloge temeljem kojih se predlaže osnivanje ove Agencije za investicije i konkurentnost, a to bi svakako bilo ostvarenje većeg društvenog proizvoda u Republici Hrvatskoj, dakle ostvarenje nekakvih profita i mogućnosti za oslobađanje investicijskog zamaha u Republici Hrvatskoj. Volio bih da se ne zaboravi da sama agencija ili bilo koja druga ustanova ne može biti glavni već jedan oda pokretača povećanja konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, kao i gospodarskog rasta i razvoja, dakle može biti jedan od koordinatora. Naime, ustanova sa javnim ovlastima kakva bi trebala biti ova agencija može zajedno sa svim ministarstvima koji imaju direktni utjecaj na stvaranje infrastrukturnih, pravnih, organizacijskih, ekonomskih i drugih okvira biti samo spona koja bi trebala olakšavati dotok svježeg kapitala u hrvatsko gospodarstvo te omogućiti kraće vrijeme ulaganja i brži tijek investicijskih ciklusa. Svakako da bismo cijeneći europsku sektorsku strategiju razvoja zapravo trebali izvući najbolje učinke za naše hrvatske regije, pa tako i lokalne samouprave. Mišljenja sam da bismo svakako trebali osigurati da temelj aktivnosti agencije u smislu koordinacije i pomoći bude već zasnovan na svim razinama administrativnog ustroja Republike Hrvatske svakako na jedinicama lokalne samouprave . Vjerujem da na svim administrativnim razinama imamo vlastite strategije razvoja svi, dakle moramo ih imati po zakonu, dakle i vlastite planove razvoja, a naravno i prostorno planske preduvjete za svaku administrativnu cjelinu ili razinu pojedinačno pa onda imamo i polaznu točku za djelovanje. Ti planovi se svakako mogu provesti uvažavajući ne samo koordinaciju kao zadaću ove agenciju već odgovarajući stupanj decentralizacije samih administrativnih razina u financijskom i organizacijskom smislu. Ako uzmemo u obzir da zapravo i same te administrativne razine, dakle pritom govorim o raznim različitim društveno političkim cjelinama, moraju poslovati kao poduzeća koja se moraju boriti za ostvarenje profita. Naravno da to mogu lakše ostvariti primjenjujući sve dobre prakse gospodarske aktivne tržišne politike, ali i naravno sve pozitivne politike, norme i teorije i prakse intelektualnog kapitala. Uvažajući zajedničko hrvatsko tržište, potrebu za podizanjem njegove konkurentnosti i gospodarskog rasta te potrebe za kreiranjem hrvatskog novog gospodarskog proizvoda koji će biti prepoznat i dostupan na europskom i svjetskom tržištu te osiguranjem održivosti razvoja postojećih gospodarskih proizvoda i usluga, nadam se i vjerujem da bi ova agencija trebala biti servis koji će skratiti prepreke i razriješiti nedoumice i poteškoće koje se pojavljuju danas u investicijskim tijekovima, osobito kada govorimo o javno privatnom partnerstvu, ali i drugim oblicima ulaganja i to na svim administrativnim razinama. Na taj način agencija bi mogla pomoći da se investicije izvršavaju na svim administrativnim razinama, a što još uvijek podrazumijeva potrebu da se promijene odnosi koji su utemeljeni na odgovarajućim zakonskim propisima koji danas podrazumijevaju predugačak put od ulagača do realizacije ulaganja ili investicija u Republici Hrvatskoj. Naravno da bi ovaj prijedlog zakona trebalo u hodu dorađivati i sa pravnog i organizacijskog ustroja. Naime, potrebno bi bilo utvrditi relacije agencije u odnosu na njezin pravni status i predviđeni način financiranja u odnosu na Ministarstvo gospodarstva koje je nadređeno, a to bi značilo da njezinu ulogu treba definirati upravo na način koji još može pripadat, način sustavne koordinacije i servisiranje u investicijskim postupcima svih razina, administrativnih razina u Republici Hrvatskoj, osobito jedinica lokalne samouprave. Podržavam ovaj zakon sa nadom da je on samo jedan od onih u nizu koji će omogućiti lakše i brže i jednostavnije ulaganje na svim administrativnim razinama cijeneći pri tome i mogućnost samih administrativnih razina, dakle u ovom slučaju i jedinica lokalne samouprave koje u ciklusima investiranja nailaze na nepotrebne prepreke i poteškoće. Drugačije ova agencija ne vjerujem da će ispuniti svoju zadaću. Hvala lijepo.
Hvala vama. Riječ sada dajem uvaženom zastupniku Josipu Kregaru.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice, uvažene dame i gospodo. U Saboru se obično i raspravlja, i tako naročito klubovi govore, podržavajući ili osporavajući neku odluku. Ja ću ovdje donekle odstupiti od tog pravila jer ono što mislim reći je zapravo jedno zajedničko upozorenje predlagačima koji se ne tiče konkretno samo ovog zakona koji ću inače podržati. Radi se o upozorenju da je na djelu nešto što u jednom naslovu autorica naziva agencifikacija RH. Ja razumijem taj proces jer 2002. godine u jednoj studiji našao sam da postoji 56 agencija uz Vladu RH. 2006. godine tih agencija je već bilo 75, a trenutno ćemo imati 95 agencija. Taj proces je donekle razumljiv. On je rezultat neefikasnosti sustava javne uprave, on je rezultat velikih birokratskih osobito pravnih prepreka koje se na taj način žele smanjiti te se regulatorna djelatnost u velikoj mjeri prenosi na agencije. Samo moje upozorenje bi se ticalo iskustava koje su drugi s tim imali. 2007. godine OECD, odnosno PUMA njihov institut za javnu upravu posebno na zahtjev Republike Češke izradio je studiju o agencijama u europskim sustavima javne uprave. Dakle to je sigma papers br. 43. 2007. godine. Oni upozoravaju na neke poteškoće i potencijalne probleme kod osnivanja agencije. Ono na što upozoravaju je prvo motiv. Agencije se osnivaju zbog toga da povećaju efikasnost izvršenja inače vladinih i ministarskih odluka. Da zapravo vode više računa o izvršenju nego što to radi klasična državna ili javna uprava. Problematični dio toga po toj studiji je činjenica da se na taj način jedan lijek ili jedno rješenje pretvara u novi problem, a to je pitanje što će jedinice lokalne samouprave što će pojedina ministarstva moći reći ako imaju stavove, očekivanja ili odluke politike suprotne tome? Druga, u ovom slučaju ja mislim da je to sasvim aktualno, druga poteškoća sa kojom se susrećemo, odnosno koju su oni konstatirali u studiji je problem koordinacije. Ovako veliki broj agencija, dakle ne tiče se samo ove agencije nego tog bujanja broja agencija, dovodi do poteškoća u njihovoj koordinaciji. 2002. godine to je bilo istaknuto pa i time da je tadašnji potpredsjednik imao 32 funkcije, većinom u takvim agencijama. Ne bi bilo dobro, sad ih imamo 95, da se taj broj povećava. Jer ono što se ističe je poteškoća koordinacije njihovog rada i činjenica da na taj način zapravo zamjenjuju djelovanje glavnog koordinatora državnih i drugih tijela, a to je Vlada. To je zapravo na neki način pomicanje političkog težišta ili upravnog težišta sa djelovanja klasičnih državnih tijela ministarstava na neklasična, ali slabije koordinirana a to su onda agencije i slične djelatnosti. Ja ograničen vremenom neću o detaljima te studije, iako je vrlo interesantno na koji način je Češka izašla iz tog problema. Više-manje time da su te agencije kasnije uklopljene u sastav ministarstava što je i ovdje bio mogući način rješavanja problema poticanja investicija. Samo to molim nije odabrano, odabrano je nešto drugo za što ja vidim izvjestan rizik. Zaključit ću ovim, mislim da je razumno jer postoji na neki način izvjesna pa ja bih rekao nepovjerljivost prema tijelima lokalne, regionalne i državne uprave da se ovakva tijela koriste kao kraći put donošenja i izvršavanja odluka. Ali moramo biti svjesni toga da je doziranje ono što je kod lijekova najvažnije. Lijek u maloj dozi je lijek, ali u velikoj dozi je otrov. Tako da želim na neki način da predlagači vode računa o tome koja su međunarodna iskustva u pogledu stvaranja novih agencija i kako. Postoji izvjesna gornja granica apsorpcijskog gnoja koju možemo podnijeti. Hvala lijepa.
Hvala vama. Za pojedinačnu raspravu prijavio se i uvaženi, oprostite nisam vidio. Imamo ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Pa evo ispravila bih netočni navod uvaženog zastupnika Kregara da se radi o agencifikaciji u Hrvatskoj. Očito je da način na koji je dosadašnja Vlada funkcionirala zajedno sa svim institucijama nije funkcionirala. Vidimo kakvi su rezultati, vidimo kakvi su pokazatelji i bilo je više nego očito da su određene promjene i uvođenje i novih agencija i više nego potrebno. Ja bih još jedanput ponovila da se ovdje ne radi o agenciji koja je izmišljena sada i od nas, to je agencija koju imaju sve države u Europi. A kad ste naveli Češku, Češka ima ovu Agenciju za poticanje investicija od 1992. godine i ostvarila je 25 milijardi direktnih ulaganja baš putem rada te agencije. Hvala.
Zahvaljujem kolegici Martinčević. Dakle za pojedinačnu raspravu prijavio se i uvaženi zastupnik Mladen Novak.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, predstavnici ministarstva, kolege zastupnici. Ovako, moje je mišljenje da osnivanjem ove agencije definiraju se prvo neke činjenice. Činjenica da Vlada nije koordinirana pa predstavnike raznih ministarstava treba dodatno postrojiti u neko novo tijelo koje se ovaj puta zove agencija. Imali smo primjera centara i ne znam kakvih sve drugih naziva, ovaj puta je to agencija. Agencija će u većini stvari biti ustvari Vlada unutar Vlade samo što u njoj nema aktualnog premijera nego je tu sveprisutni prvi potpredsjednik Vlade. I saborski Odbor za zaštitu okoliša je u svom izvješću s rasprave o prijedlogu ovog zakona napomenuo, citiram, "da se pri osnivanju i definiranju djelatnosti agencija treba voditi računa o nadležnostima pojedinih tijela državne uprave i agencija kako ne bi došlo do preklapanja nadležnosti." Također su primijetili da u projekcijama za 2013. i 2014. godinu nisu planirana sredstva za ove namjene u državnom proračunu. Također jedno mišljenje u ime još nekih odbora se postavlja pitanje zbog čega se neke agencije moraju osnivati zakonom? Dalje, iz ovoga ja zaključujem da se ustvari s ovim se obznanjuje činjenica da je ili ego prvog potpredsjednika Vlade beskrajan ili su njegove stvarne mogućnosti beskonačne. Osim pozicija prvog potpredsjednika Vlade, ministra gospodarstva, člana nadzornih odbora INA-e i Centra za praćenje poslovanje energetskog sektora investiranja on će po svom položaju kao ministar nadležan za gospodarstvo biti predsjednik upravnog vijeća ove agencije. Ovo pretpostavljam nisu ni izbliza sve njegove ne funkcije nego obaveze. Sada mene prvog kopka, a pretpostavljam da velika većina ovdje razmišlja na isti način samo što neki to mogu i u poziciji su da si postave na glas to pitanje, neki ne mogu ili jednostavno nisu zainteresirani, da li netko smatra da itko može kvalitetno odrađivati tolike obaveze, tolike funkcije i to bude stvarno odrađeno da to ne bude proforme ja sjedim tamo i svi moraju znati što ja mislim, što ja želim i podrediti se tome? Što će biti ako ne dao Bog nikome ali što će biti ako zdravstveno stanje našeg prvog potpredsjednika Vlade bude iziskivalo njegovu smjenu? Imali smo takvih slučajeva. Namjerno nisam aludirao na slučaj prometne nesreće iz Mađarske da ne bi bilo da sam zločest pa aludiram na to, ali ovaj slučaj smo već imali, da se netko povlači iz zdravstvenog razloga. Ovdje je definirano mi pišemo odnosno ne mi, nego predlagač piše po osobi. Što će biti ako se to desi dođe netko drugi na tu poziciju pa se dokaže da je samo jedan Supermen, da nitko drugi nije obnašati toliko dužnosti, toliko obaveza, kvalitetno odrađivati što ćemo u tom slučaju? Da li ćemo reći da su svi drugi nesposobni ili ne znam što ćemo onda u tom slučaju napraviti. Kada smo već kod Supermena i Supermenu se dešavaju propusti pa čisto dobronamjerno, čovjek koji je preuzeo tolike obaveze na sebe, koji očito ima povjerenja samo u sebe je tri mjeseca mu je trebalo nepunih tri mjeseca da dobijem odgovor na zastupničko pitanje postavljeno 18. siječnja ovdje na aktualnom satu. 4 dana ako se ne varam nam je falilo da bude puna tri mjeseca. Čisto da podsjetim, zastupničko pitanje je bilo vezano na situaciju u gradu Sisku. Grad Sisak koji definitivno nije s ničim nije zaslužio ovu pokoru koju ima, a ima ju jer propada evidentno i tada sam postavio pitanje da li je dolazak prve dvojice ljudi ove Vlade u grad Sisak na staru godinu da li je to bilo sada ću upotrijebiti izraz koji se meni dosta često s ove strane nabacivao dok sam bio za govornicom, da li je to bilo politikanstvo, da li je to bilo čisto smirivanje tenzija pred referendum o ulasku u EU, ne trebaju nam novi nemiri, tada sam pitao da li je to to ili nije to to. Pa mi je onda rečeno onako sa puno razumijevanja, ne kolega, nema smisla to stvarno vam nije to, mi radimo na spašavanju grada Siska poduzete su silne akcije, dobio sam nakon nepunih tri mjeseca dobio sam odgovor.
Kolega oprostite, možete vi malo i o ovom prijedlogu zakona.
Da, da, to i je to su investicije. Agencija se zove između ostalog u nazivu ima investicije pričamo o investicijama. Pa je između ostaloga bilo oko grada Siska da će se tu spašavati. U međuvremenu kada smo već kod tih investicija u međuvremenu je došlo i do zatvaranja napojne mreže sa plinom pa je dodatnih 27 poduzeća odnosno oko 800 zaposlenih ostalo bez energenta od kojih je nekima to glavni energent za proizvodnju. I rečeno je o.k. idemo interventno u roku od 60 dana će se to riješiti. Međutim 60 dana u ovo vrijeme za privredu nije puno, 60 dana je vječno. To je stvarno ne puno, nego vječno. A problem nije od jučer. I ne kritiziram i ne nabacujem sada to ovoj Vladi, ali činjenica je da se za taj problem znalo puno prije i da se nije reagiralo dok nije došlo ono ne voda do vrata nego preko glave. Vjerojatno tih novih 800 nezaposlenih neće puno utjecati na statistiku na državnom nivou ali za grad Sisak će apsolutno značiti puno. Sada ću vjerojatno ću dobiti opet da ću oko agencije ali ima jedna druga agencija, opet agencija. Agencija za zaštitu za plovne putove koja nakon 15 mjeseci i bezbroj upozorenja nije uspjela doći do rješenja kako proglasiti elementarnu nepogodu sa plovnim putem. Pa zbog toga danas imamo situaciju da je recimo Dunavski Lloyd kao poduzeće praktički pred stečajem, nekih novih 130, 150 obitelji će ostati bez egzistencije. Država je preuzela na sebe obaveze da će 240 dana Savu držati plovnom to se svelo na svega 14% od raspoloživih dana i nikome ništa. To čisto da vam ukažem na to koliko su te agencije ekspeditivne, koliko su učinkovite, koliko ih što veli kolega nabrajamo ih samo ih dodajemo, dodajemo nijednu drugu ne gasimo ali smo eto čuli da postoji novi termin ovdje. Ne usudim ga se ni ponoviti bojim se da ne bi ovaj se zapetljao sa jezikom pa onda prihvaćam onaj termin koji ste vi rekli i slažem se s njim. Primijetio sam isto tako što je i većina kolega prije mene rekla da po mome je to čak na neki način malo i kukavičko jaje. Mandat članova upravnog vijeća traje 5 godina, a ukoliko buduća vlast iz bilo kojeg razloga odlučiti ostaviti ovu agenciju svaka kadrovska promjena će biti političko što je praktički razlog u budućnosti za prozivanje nekih novih. Ali to na neki način daje do znanja da ste svjesni da nećete dobiti ni sljedeće izbore. Sve u svemu u stanovitom dolazi do razumijevanja da se uvede reda i to ne samo u institucijama nego u procedurama i funkcioniranju i omogućavanju provođenja projekata općenito u administrativno birokratskom dijelu koji je definitivno najveći problem. Cijeli postupak ustanovljavanja ove agencije dokaz da ova vlast sve provodi stihijski na stilu bez kvalitetne razrade a imali ste toliko vremena z pripremu praktički, samo naivac je prije dvije godine mogao vjerovati da bi HDZ mogao opstati na vlasti. čak što više čuli smo to i od kolega da su to i oni znali prije dvije godine da će to biti tako. Ovo je po mom mišljenju čak ne radi vladajuće koalicije ovo rade pojedinci u ime vladajuće koalicije. I da nije u pitanju cijela država, da nije u pitanju funkcioniranje države ovo bi bilo samo žalosno, ovako po mom mišljenju to je dosta i opasno. I što je najgore od svega, ja vjerujem da, ne da vjerujem, vidim da dobar dio kolega koji su u toj vladajućoj koaliciji isto sa snebivanjem gledaju neke izjave, neke nastupe i isto tako bi u nekim ajmo reć' privatnim obiteljskim krugovima vjerojatno to drugačije komentirali, ovako u ovoj sabornici moraju poštivat svoju koalicijsku većinu. Hvala vam lijepo.
Na ovo izlaganje imamo jedan ispravak netočnog navoda i jednu repliku. Najprije ispravak, uvažena zastupnica Natalija Martinčević.
Hvala na lijepim željama i brizi za prvog potpredsjednika. I vezano na čuđenje što se tiče njegovih obaveza vjerovali ili ne ima i ljudi koji nešto i rade, a ne samo pričaju. Sada bih ispravila netočan navod. Dakle odnosi se na moguće preklapanje nadležnosti. Nema preklapanja nadležnosti jer su one prije svega ovim prijedlogom zakona jasno definirane. A drugo, vijeće će imati 14 članova iz svih ministarstava upravo da bi se poboljšala koordinacija i komunikacija.
Replika, uvaženi zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Pa evo gospodine Novak, vi ste povukli jedan odličan light motiv na koji sam zaboravio u svojoj raspravi, to je pitanje što ako se ministar Čačić povuče. Ne mislim pritom na njegovo zdravlje ni na ništa već na njegovu javnu izjavu da ukoliko ne budu ostvareni rezultati očekivanog rasta od 0,8%, neka bar ne budemo u pozitivi … [[Ne razumije se.]] povlačenja, a što će onda biti zapravo eto i sa ovom agencijom ili sa centrom za energetiku koji su upravo ustrojeni praktički po njegovoj mjeri i na način i ja sam isto zabrinut kako će se to onda, tko će to preuzet. A također potpredsjednik Sabora nije zamijetio kad sam se javio stvarno na repliku tijekom izlaganja profesora Kregara i htio zapravo podržati. I ja vrlo slično na tom tragu razmišljam glede tih agencija, da jednostavno broj agencija je enormno velik i da smo mi tu, ne treba tu bit ekonomski ekspert, treba jednostavno malo vidjeti kako ljudi žive, što razmišljaju, da se tu politika pomalo izgubila od one društvene matice, od onog društvenog trenutka u kojem se zaista država i društvo nalazi i da tu ipak treba povesti. Lako je iz proračuna nevidljivih 18 milijuna kuna izdvojit i reći evo to je 18 milijuna kuna za neku agenciju, ali 18 milijuna kuna u realnom svijetu, a to jest realan novac, jedna velika velika hrpa novca količinski iz koje se stvara nekakva čudna agencija i to olako. Jest, to je državni novac ali to je zaista i količinski jedan novac, novac ovih poreznih obveznika i lako je na taj način sa državnim novcem po svojoj mjeri krojit ovu agenciju pa onu agenciju pa onu, pa one će ostat, doći će druga vlast, ove će agencije ostat pa ćemo nove i mislim na tom tragu bih jako stvarno podupro izlaganje profesora Kregara. Lako je tako sa javnim novcem samo bujati, to je ona nabujala zapravo dijelom, taj birokratski aparat i državni i administrativni s kojim smo stvarno pretjerali. Hvala.
Evo bila je ovo svojevrsna replika slaganja ne samo sa onim što je izrekao prethodni govornik nego čak i sa izlaganjem gospodina Kregara pa vas moram podsjetit da replicirat možete samo onome tko je posljednji govorio. Ali na ovu oštru repliku vjerojatno ćemo čuti i oštar odgovor kolege Mladena Novaka. Izvolite.
Hvala lijepo. Namjerno nisam spominjao izjavu gospodina prvog potpredsjednika Vlade koji je rekao da u slučaju da ne uspije da će se on povući, ali bi ispalo da ja to nešto zazivam njegovo. Ne pada mi na pamet ni da mu dižem spomenik zbog njegovog rada, ali nisam prozvao ni nikog drugog zbog nerada, iako nitko drugi nije ni približno toliki rekorder po broju funkcija, obveza, samo je upitno koliko ih tko može izvršiti. I činjenica je da je moje aludiranje bilo na primjer koji smo već imali, a imali smo primjer da netko zbog zdravstvenog stanja mora odstupit i definitivno to nitko nikome ne želi. Čisto sam aludirao na situaciju koju smo već imali, a ne nešto što eventualno moglo bi se desit. U svakom slučaju hvala lijepa kolegi Đuroviću. Hvala vam.
Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Na redu je uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovana zamjenice ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Apsolutno podržavam donošenje ovakvog zakona kojim će se osnovati Agencija za investicije i konkurentnost. I treba jasno i glasno reći, ova agencija nije nikakav sajam taštine određenih dužnosnika, ovo je prijedlog Vlade Republike Hrvatske da se što snažnije ide u investicije i konkurentnost. Naravno da me ne začuđuje, ako se samo malo prisjetimo što je bilo do jučer i kakve su posljedice bile toga i gdje se i kako investiralo. Prije svega mjerodavni podaci, posebne i specijalizirane komisije u EU, manivola koji je ocijenio Hrvatsku prije nekoliko godina da je Eldorado za perače novca. Kada bi ti i takvi htjeli investirati u Hrvatskoj sva su im vrata bila otvorena. Međutim, kad bi se javio investitor sa provjerenim izvorima vlastitim koje želi uložiti on je nailazi na silne poteškoće. Jedan od takvih je i emir odnosno država Katar i vlast koja je htjela investirati u Hrvatsku. Prema tome, možemo samo reći za to razdoblje ako je bilo epoha koje su se razlikovale u svojoj koncepciji kako pokrenuti gospodarstvo, moramo reći kako se ova prethodna iskazala samo svojim genijem da je '90.-tih razorila svu našu industriju. Sjetimo se samo televizijskih prijenosa gdje su se rušile tvornice, visoki tvornički dimnjaci uz opće narodno veselje tih istina koji su sutra poslani na burzu rada, a oni su učestvovali u tom jednom velikom narodnom događaju. Naravno da sada razmišljati to je krajnje vrijeme upravo i to vidim da je sasvim razvidno u ovom prijedlogu zakona, da se posebno potiču velike investicije jer i sve ono o čemu smo raspravljali jutros i onaj prijedlog zakona koji govori o poticanju u malom, srednjem poduzetništvu nije moguće ukoliko ne budemo imali i velike investicije tj. ako ne pokrenemo industriju, odnosno reindustrijaliziramo zemlju. Kakva je dosada bila industrija koja se završila, crna industrija, koja nas je i zavila u crno, koja se sva svela i čije investicije su se svele u crnu vreću? I ti i takvi sada sve pokušaje Vlade žele minorizirati. A blagajna i evidencija i računovodstvo takvog poslovanja bilo je zakopano u vrtu. Sada eto kako imamo onu narodnu poslovicu "zaklela se zemlja raju da se sve tajne odaju" pa više o tome i ne bih. Zašto vidim ovdje i kroz ovaj prijedlog Zakona o osnivanju agencije iako su ove primjedbe koje bez obzira iz kojih motiva su rečene jer smo i mi dosada osnivanjem agencija stavimo ruku na srce nismo proslavili. Međutim, ako vidimo i sastav agencije gdje praktički ona ustvari predstavlja osim toga što ima i operativnu funkciju ona u biti predstavlja i na neki način koordinaciju predstavnika najvažnijih ministarstava resora u Vladi koji su zaduženi i odgovorni za investiranje, za rad, za poticanje ulaganja, za omogućavanje investicija i za uklanjanje svih oblika opstrukcije tj. birokratskih prepreka. Naravno da uz sve ovo trebali bi imati i reformu uprave u smislu ne toliko organizacijskom koliko u smislu odgovornosti i transparentnosti ulaska u državnu upravu i napredovanja da glavni moto naše uprave bude kako riješiti predmet, a ne kako silnu energiju utrošiti kako odbiti onoga koji nešto od birokracije traži. I dok god birokracija, zadnji činovnik, od prvog do zadnjeg, ne budu shvatili da su oni tu radi ljudi, da je to njihov klijent i da se zamisle da upravo sami da su u privatnom sektoru i da moraju najlakše odraditi posao i da trebaju doći do klijenta i da budu sretni kad im netko pokuca na vrata i da im bude glavna riječ dobrodošli, a ne dođite sutra. Dakle, to je osnovna pretpostavka da bilo što riješimo. Jer ipak bez obzira koliko će ministara sjediti u ovoj agenciji, odnosno predstavnici ministarstava pa i ministri, koliko će ta agencija biti i operativna ipak ne možemo zanemariti postupanje pojedinih činovnika i uklanjanje i takvih barijera. Ja ću samo reći na jednom primjeru dakle često govorimo o ovome kako plastično predočiti ono i one poteškoće kojima se na koje nailaze ljudi koji imaju zdravo stečeni kapital, koji imaju volju i želju raditi i proizvoditi prije svega da jedno ministarstvo, da dva ministarstva dadu pozitivno mišljenje dadu sve moguće dozvole, ali da neko treće ministarstvo sasvim suprotnu odluku dade. To je veliki problem. Problem su i negdje i jedinice lokalne samouprave. One jedinice lokalne samouprave koje su bile marne i vrijedne one su imale prepreku počesto na državnoj razini. I obrnutih slučajeva imamo. Dakle u jednom malom mjestu, na otoku, prema tome to je posebno osjetljivo naše područje i zauzima našu posebnu brigu kroz brojne zakone je to deklarirano i ustanovljeno da upravo oni koji kad vide takvog jednog, a koji nije spreman dijeliti ni davati mito, e onda to ne može. I čini mu se sve kako bi ga onemogućili. I zato ja vidim veliku, ja se nadam da su moje nade opravdane, da će upravo kroz agenciju jer će na kraju krajeva agencija kome je puno dato od njega se i puno traži. Agencija ima velike ovlasti i agencija je dužna i odgovorna za opstrukciju i neprovođenje u bilo kojem ministarstvu. To ne znači negiranje pozitivnih zakona, ali ako se vidi da neka zakonska odredba ili neki podzakonski akt jeste prepreka takvom ulaganju onda je njezino prvo da reagira e pa treba promijeniti zakon. Pa promijeniti zakon koji je prepreka ništa brže i lakše od toga. Sve drugo mogle bi ostati samo priče. A ja vjerujem da svi oni koji i danas pokazuju velike sumnje da će biti i ja se nadam ugodno iznenađeni. Hvala lijepa.
Hvala vama. Na ovo izlaganje imamo 2 replike. Najprije uvažena zastupnica Ruža Tomašić, izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice Antičević pa glavni razlog što su investitori bježali glavom bez obzira baš su bile te silne neučinkovite birokracije. A ja sam se nadala prije nego što se ova agencija osnuje da ćete uredbama ili zakonima regulirati te silne birokracije da rade svoj posao. Tek onda bi možda moglo imati nekakvog učinka. Ali bez zakona koji će regulirati gdje birokracija radi svoj posao kako je i dosad radila nema nikakvog pomaka. To je kao da otvorite prekrasan restoran na jednom mjestu i onda ga otvorite i spremni ste za biznis i onda ustanovite da uopće niste napravili pristupne puteve. I ne može nitko doći u taj restoran. Hvala lijepo.
Druga replika, uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovana kolegice Ingrid očekivao sam da vi kao pravnica odgovorite na niz dilema koje u ime kluba su bile rečene. Zašto zakonom osnivamo agenciju koja je pod nadležnosti ministarstva, a ne Vlade? Morate priznati da je ovo prvi slučaj u Hrvatskoj da osnivamo zakonom državnu agenciju koja je u resoru ministarstva, a ne Vlade. Ali dobro, to je politička odluka. Što je sa postojećim upravama, uprava za investicije i druga za konkurentnost koje su postojale i postoje u ministarstvu? Jel' se one ukidaju, ulaze u sklop ove agencije ili ostaju? Koliko ja znam ostaju sa 20-ak i nešto zaposlenih svaka. I drago mi je da ste spomenuli situaciju da dva, tri ministarstva daju suglasnost i dozvole za ozbiljne investicije u Hrvatskoj i pojavi se treće koje eto nađe problem to se sad zove antipoduzetnička klima. Pa bih vas molio da mi na jednom živom primjeru objasnite ulogu te agencije npr. Brijuni Rivijera gdje je Vlada raspisala međunarodni natječaj za veliku investiciju Brijuni Rivijera i pojavilo se jedno ministarstvo i jedna uprava u ministarstvu jednom svojom odlukom poremetila i ugrozila jednu investiciju od nekoliko milijardi eura. Dakle, šef te agencije će tada što? Ako mi može tko odgovoriti na pitanje.
Posljednja pojedinačna rasprava bit će ona uvaženog zastupnika Petra Baranovića.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo zamjenice ministra, štovane kolegice i kolege. U ovoj raspravi je bilo izrečeno niz procjena, a isto tako i niz argumenata zašto se osniva ova agencija. Odgovor na pitanje zašto se osniva vrlo jasan svakom onomu koje je bilo osobno pokušao legalizirati nekakav poduzetnički projekt u RH ili je pak kao savjesni službenik ili lokalni dužnosnik pokušavao pomoći da se na određenom području u određenoj domeni nešto konkretno i napravi. Nešto iz svoje osobne prakse kao lokalni dužnosnik mogu prokomentirati u par rečenica, svjedočio sam u posljednje tri godine rijekama investitora stranih i domaćih koji su pokušavali u raznim domenama od turizma, nautičkog turizma, gospodarstva, graditeljstva, poljoprivrede pokušavali započeti određene projekte sudarali su se sa hrvatskom stvarnošću sa pravim stanjem ove zemlje kada je u pitanju funkcioniranje birokratskog aparata. I 90% njih je poslije određenog vremena iscrpljeno puno beznađa napustilo ove prostore i zaboravilo ideju da svoje novce plasira na području RH da pokrene određene gospodarske projekte i da zaposleni određeni broj naših građana koji nažalost nemaju posla. Slijedom toga bilo bi za očekivati da stranke koje preferiraju brigu za pozicijom radnika koje bi trebale brinuti zbog svoje deklarirane socijalne osjetljivosti o nezaposlenima pozdrave svaki napor i pokušaj ove Vlade, budućih vlada da se nešto u ovoj zemlji pokrene nabolje. Koja je prava narav ove agencije? Ova agencija je zapravo neka vrsta amortizera između onoga što očekuju kada ovdje dolaze investitori i kapital koji žele uložiti i onoga što i mi danas slijedom objektivnih ili subjektivnih okolnosti možemo pružiti. To je besciljno lutanje hodnicima razno raznih institucija od lokalne samouprave pa nadalje, to je neprovedivost odnosno sporost u donošenju prostornih planova, to je kontradiktornost pojedinih zakona, pravna nesigurnost za investitore koja proizlazi iz pojedinih zakona. Netko mora voditi računa o onim projektima koji su od posebnog značaja, a svaki je danas obzirom u kakvoj smo situaciji manje-više koji su od značaja za RH. Međutim interesantno je fokusiranje kada se govori o ovakvim problemima koji su opći hrvatski problemi na jedno ime. Interesantno prvi potpredsjednik Vlade gospodin Radimir Čačić je posebna motivacija za pojedine govornike u ovom Saboru. Ja bih dodao jednu šibensku narodnu da se "Za dobrim konjima prašina vije". Mislim da će se mnogi barem u dubini kao što je sebe intimno složiti sa takvom konstatacijom ili će to možda prokomentirati u nekom obiteljskom okruženju ali neće javno u sabornici. Nazivanje ove agencije Čačićevom agencijom povući ću jednu paralelu, jedan od mojih uvaženih kolega, ne znam je li tu, ne, uvaženi gradonačelnik Vinković potpuno opravdano ja ga u to podržavam skoro svako svoje izlaganja u stilu Kartaga mora gorjeti završava sa Đakovačkom ergelom. Nikada do danas mi nije palo na pamet da tu ergelu doživim kao Vinkovićevu ergelu ali mi je potpuno logično da kao gradonačelnik koji je zadužen sa funkcioniranje grada Đakova skrbi o vrijednim komponentama tog grada i taj njegov napor u svakom slučaju pozdravljam. Pa onda neću ići toliko daleko da tu ergelu iz tradicionalne Đakovačke ergele svima nama dobro poznate prekrstim u Vinkovićevu ergelu. Što se tiče zdravlja ima onih koji pretendiraju preuzeti skrb nad državnim dužnosnicima i ne znam kako je to riješeno kod vladinih dužnosnika ali znam da je kod nas u Saboru to riješeno. Imamo mi sistematske pregleda, netko se odazove, netko se ne odazove, nemojmo prejudicirati stvar. Sama rasprava o tome da li je agencija potrebna i postavljanje političkih hipoteza kako će ona raditi je legitimno pravo zastupnika da budu zabrinuti za sve procese koji se događaju u hrvatskom društvu i za sve odluke koje se donose u ovom Saboru. Međutim ima jedna velika istina znate kada naručite u građevinara da vam sagradi kuću ja mislim da nitko od vas nikad nije previše u sebi analizirao jel on doveo 4 zidara jel doveo 6 zidara, da li je doveo mješalice za beton ili jednu. Onaj koji ima zadatak da vam sagradi kuću taj ima pravo odabira alata. Rezultati, pristup onog koji je preuzeo odgovornost i zadatak na sebe će biti vidljiv jer matematika je egzaktna znanost. Zato sva ova prejudiciranja nepotrebne elementacije samo zamaraju hrvatsku javnost, a i auditorij koji bi trebao biti ozbiljan auditorij koji bi trebao znati neke principe kada se raspravlja o ovakvim stvarima o kakvima mi raspravljamo danas. Pravne procjene objekcije o pravnoj utemeljenosti o nomotehnici ovog dokumenta neću uzesti u komentar jer se ne smatram pozvanim obzirom da nisam pravni stručnjak pa dopuštam da su možda neke kolege i primijetile neke nedostatke o tome će se očitovati izvjestitelj predlagatelja odnosno gospođa zamjenica državnog ministra. Ali generalno bi bilo normalno da sve ono što se donosi u ovom Domu kao alat potreban da se obavi zadatak, a zadatak je podignuti razinu konkurentnosti hrvatskog gospodarstva, motivirati investitore, pratiti ih i pomoći da otklone sve ono što ih čeka na putu provedbe projekta, bilo bi dobro da takvim alatima damo šansu bilo bi dobro da onima koji preuzimaju odgovornost damo šansu, a da o konsekvencama ove odluke danas razgovaramo kada ova agencija bude imala svoje prvo godišnje izvješće, kada se pokažu rezultati rada ove Vlade i kada budemo analizirali prve brojke nakon 12 mjeseci o rastu investicija, o razini investicija u Hrvatskoj o razini odnosno o fluktuacijama GDP i svega ostalog. Hvala lijepa.
Na ovo izlaganje imamo tri replike i jedan ispravak. Uvaženi zastupnik Milinković ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Baranović je rekao da ove sve rasprave i ove lamentacije da zamaraju auditorij i hrvatsku javnost. Netočno. Mene ovo uopće ne zamara. Mislim da je dužnost zastupnika raspravljati i upozoravati na određene stvari, a isto tako naravno upozoravati na zdravstveno stanje jer zdravlje je vrlo važno za ostvarenje ciljeva i zadataka jer ako se naruši zdravlje još se ona mješalica potrga koju ste vi spomenuli onda ništa od posla. Onda će biti po onoj pjesmi "Uzalud vam trud svirači". Hvala lijepo.
Slijede replike. Prvo uvaženi zastupnik Dragutin Lesar.
Kolega Baranoviću, doista ste me oduševili svojom raspravom jer ste mi otvorili vidike kako će formiranje ove agencije, ove nove, sad dal je državne ili ministrove agencije pustimo na stranu, uveliko pomoći radnicima jer će se otvarat nova radna mjesta. To je doista originalna misao koju ste u svojoj raspravi izrekli. Ni od jedne agencije, osim onih koji su našli posao u njoj i to najčešće po partijskoj i stranačkoj liniji nitko drugi koristi nije imao pa i od ove neće. I da ne bude zabune, svako tijelo državne vlasti, bilo ono agencija, uprava, zavod, koje će pomagati investitoru i rušiti birokratske barijere naravno da su dobrodošle. Ali ja vas moram podsjetiti da agencija sa 60-tak zaposlenih bi doista trebala bit čudotvorna agencija da riješi probleme redoslijedom koje su ne samo poslodavci hrvatski nego i strani ulagači, a na kraju same predstavnice Europske komisije konstatirali da su problem neinvestiranja u Hrvatskoj. I nitko na prvo mjesto nije stavio agenciju ili nepostojanje agencije nego na prvom mjestu sviju je korupcija. Onda je porezni sustav zbog čestih promjena, dakle nestabilnost poreznog sustava, onda je dostupnost kapitalu i visoka cijena kapitalu, onda je birokracija na svim nivoima. A Europska komisija je prijedlog za osnivanje jedne takve agencije stavila na 7. mjesto u rangiranju onoga što Hrvatskoj zamjera da nije imala. Obaveza svakog zastupnika je da raspravlja i priupituje, izaziva predlagatelje da li su sigurni da je prijedlog najbolji i da upozoravamo da je doista čudno da se agencija osniva zakonom, a odgovara ministarstvu. Nemojte dijeliti lekcije da to zamara hrvatsku javnost jer time zazivate praktički prizivate da se nijednom prijedlogu s tog aspekta ne bi smjelo raspravljati jer mi a priori moramo vjerovati u vaše dobre namjere i čekati rezultate.
Vrijeme. Iduća replika, uvaženi zastupnik Dražen Đurović.
Hvala. Evo gospodin Baranović koji je dogradonačelnik Šibenika dobro je zamijetio brojne birokratske zapreke s kojima se susreću investitori, dobro ih je detektirao, no ne znam da li je dobru terapiju utvrdio, a da je to osnivanje agencije. Mislim postoje valjda i mogućnosti da se one zapreke koje se zamijene otklone i u vlastitom radu, a ne samo da se rješavaju osnivanjem jedne nove agencije koja bi te zapreke trebala otklanjati. Također osporavat pravo rasprave o osnivanju jedne državne agencije koja porezne obveznike godišnje košta 18 milijuna kuna, dakle nije besplatna već 18 milijuna kuna, mislim da nije korektno. Što se tiče rasprave o toj agenciji, ovaj Hrvatski sabor neće imat prilike raspravljat o radu te agencije jer agencija neće podnosit izvješće Hrvatskom saboru, već samo Vladi Republike Hrvatske. I također jedna kratka napomena glede đakovačke ergele, naime ona je odlukom Vlade Jadranke Kosor izgubila pravnu osobnost tako da više ne može biti Vinkovićeva tako pridodana, vi procijenite čija danas može biti ….
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Petar Baranović.
Na repliku ću odgovoriti samo iz potrebe da još jedanput ponovim neke svoje navode. Naravno da nisam uskratio pravo na razgovor, napomenuo sam da je to vaše pravo, ja osobno to doživljavam u nekim segmentima izlaganja kao lamentacije jer rasprava o Čačićevom zdravlju u raspravi o jednoj ozbiljnoj stvari kao što je donošenje ove agencije je po mom sudu nepotrebna lamentacija. Jednako tako i nazivanje ove agencije po bilo kojem državnom dužnosniku, u ovom slučaju gospodinu prvom potpredsjedniku Vlade isto tako smatram nepotrebnim. Osobno mi je žao što je đakovačka ergela doživjela sudbinu koju je doživjela i iz poštovanja prema tradiciji te ergele naglašavam neću je nikad nazvati Vinkovićevom mada primjenjujući neke kriterije koji su se čuli u raspravama mogao bi se zabavljat s takvim trikovima. I u konačnici, naglašavam još jednom, sve što je rečeno su hipotetske političke procjene hipotetskog karaktera. Prije nego što ova agencija proradi i pokaže rezultate mislim da je svaka tvrdnja o njenoj uspješnosti ovog trenutka neargumentirana, ali držim da je potpuno jasno da onaj tko preuzima odgovornost da obavi određeni zadatak ima pravo na alate koje smatra potrebnima za odraditi taj posao. I u tom kontekstu mi trebalo sagledavati ovu odluku, u tom kontekstu bi ljudima koji su startali u dužnost trebalo dati priliku da sa određenim alatima obave zadatak, ukoliko ga ne obave onda će svaka vrsta rasprave pa i ona sa najkritičnijim tonovima imati apsolutnu utemeljenost i potrebitost. Eto toliko. Hvala lijepo.
I posljednja replika, uvaženi zastupnik Branko Vukšić.
Poštovane kolegice i kolege. Ja bih predložio gospodinu Baranoviću da predloži Zakon o zaštiti lika i djela Radimira Čačića pošto ne smijemo govoriti otvoreno o onome što mislimo. Rekli ste da je svakom jasno tko je započeo neki posao, imao problema, zašto se osniva agencija. Da bi jedan čovjek rješavao sve probleme, zato se osniva agencija, a da recimo se pokrene sustav umjesto da proglašavate pojedine ministre nadljudima koji će micati ljude nesposobne, koji će proglašavati zakone suvišnima kao što je rekla gospođa Antičević. Kaže gospodin Baranović da se za dobrim konjima prašina diže. Gospodin Čačić je digao toliko prašine da smo se već počeli od nje i gušiti. Nepotrebne lamentacije umaraju javnost i kaže gospodin Baranović trebao bi nešto znati. Upravo mi koji smo raspravljali o tom zakonu rekli smo zakon o piscima da bi trebali nešto znati i napisati zakon koji bi osiguravao nekakvu izvršnu moć ove agencije. Da, pravo na znanje preuzela je, to nam je već nekoliko puta rečeno i od prvog potpredsjednika Vlade, vladajuća koalicija. Mi ostali nemamo pravo čak ni na lamentaciju. Oni koji preuzimaju odgovornost, kaže gospodin Baranović, trebaju dobiti šansu. Pa zar ćemo podrediti čitav sustav funkcioniranja države jednom čovjeku, jednoj agenciji ili jednom tijelu. I šta ćemo, anulirati demokraciju i vratiti se 20 godina unatrag. Hvala.
Na repliku će odgovoriti cijenjeni zastupnik Petar Baranović.
Pa čujte uvaženi kolega da nismo eliminirali demokraciju to je potpuno vidljivo i stoga što vi imate priliku izreći sve ove sudove i naravno to je vaše legitimno pravo u demokratskom parlamentu da kažete ono što mislite. Međutim, žalosno je da jedna ozbiljna politička stranka raspravu o jednoj ozbiljnoj instituciji koja ima vrlo ozbiljan zadatak opisan u prijedlogu ove odluke zapravo transformira u raspravu o liku i djelu kako ste to nazvali jednog pojedinca pa makar on bio i prvi potpredsjednik Vlade. Ovaj Sabor i ovu Vladu su birali građani RH, izabrali su ovo što jesu znajući vrlo jasno naznačeno u predizbornoj kampanji tko će biti odgovoran za gospodarska pitanja u ovoj Vladi. Prema tome nepoznanice nije bilo. Potpuno je bilo jasno tko će biti premijer, potpuno je bilo jasno tko će biti ministar unutarnjih poslova, potpuno je bilo jasno tko će se baviti gospodarstvom. Inače štovanje lika i djela prepuštam onima koji nisu preboljeli neke stvari u sebi kao saborski zastupnik, a i kao čovjek ne štujem lik i djelo, ali prepoznajem sposobnosti obzirom da sam za razliku od mnogih svoj prvi pečat poreznog obveznika izvadio u 19. godini i 20 godina radio privatni posao prilikom kojeg sam nailazio na zapreke o kakvima se danas govorilo u ovoj sabornici i što me naučilo da u životu prepoznam ljude koji shvaćaju gospodarstvo, poduzetništvo i koji imaju rješenja za njegove probleme. Hvala lijepo.
Za 5-minutnu raspravu u ime kluba HNS-a javio se uvaženi zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažena zamjenice ministra sa suradnicima, uvaženi kolegice i kolege. Možda neka završno je višak, ali nakon ovih pojedinačnih objeda prema pojedincima iz Vlade red je zaista zaključit i završit ovu raspravu sa temom ovoga zakona. Zašto ovaj zakon, zašto agencija? Po rezultatima godišnjaka svjetske konkurentnosti vodećih svjetskih ekonomija u kojima se Hrvatska nalazi već 6-u godinu u 2010. godini bili smo 56 od 58 zemalja koji ulaze u to rangiranje. 2011. godinu završili smo na 58 od 59 mjesta. S ovim rezultatima godišnjaka apsolutno surađuje i naše Nacionalno vijeće za konkurentnost i to je jedna od svjetskih institucija koja obrađuje te podatke. Ulaganje u strana ulaganja u Hrvatsku direktne investicije u 2008. godini bile su 4 milijarde i 200 milijuna eura. 2009. godine 2 milijarde i 400 milijuna eura, to su izvješća HNB-a. 2011. godine procjena je, još nije sve definirano, bit će cca oko milijardu eura. U zadnja tri mjeseca 2011. godine samo je 100 milijuna eura bilo direktnih stranih investicija. U prva dva mjeseca 2012. prema preliminarnim podacima DZS-a izvoz robe iz Hrvatske bio je 1,3 milijarde eura što je 8% manje nego u istom periodu 2011. godine. Prosječna pokrivenost uvoza izvozom u ta dva mjeseca smanjila se sa 63,1 na 56,7%. Od 2008. godine izgubljeno je 176 tisuća radnih mjesta. Svi ukazuju, ne samo analiza rezultata godišnjaka svjetske konkurentnosti koja ima 20 elemenata, ne samo EU, Europska komisija, Hrvatska narodna banka, Hrvatska udruga poslodavaca, poduzetnici što je ključno, svi su jedinstveni u tome da nam nedostaje poslovna legislativa, da nam nisu adekvatne institucije, da je loša poduzetnička klima, da imamo birokraciju, korupciju i da je inercija u pomoći i provođenju poduzetničkih ideja želja investicija. 2010. godine ukinuta je Agencija za promicanje izvoza i ulaganja koju je osnovala Vlada pokojnog premijera Račana 2002. godine. HDZ-ova vlast je u toku 8 godina 4, 5 puta radila izmjene vezane za tu agenciju. Naravno potpredsjednik Vlade za gospodarstvo je bio na čelu te agencije itd., itd. i većina ministara itd. Prema tome nije ništa novo, samo je čudo da su je oni ukinuli s obzirom da nam je tako blagostanje bilo 2010. godine. I sada zašto zakon? Zato što ovaj Hrvatski sabor podupire poduzetničku inicijativu, podupire investicije, podupire da država uzme novu ulogu, da revidira pristup države, državnih institucija u odnosu na poduzetništvo i šalje jasnu poruku svima onima koji žele ulagati da i Hrvatski sabor, a ne samo Vlada, stoji iza agencije i preuzima onu odgovornost koja je vrlo jasna i mjerljiva jer mjerljive su one brojke koje sam izgovorio u početku izlaganja u ime kluba HNS-a. Prema tome Vlada stvara i preuzima, stvara instrumente i alate s kojima će biti prijatelj poduzetnicima, otvoriti prostor rušenju birokracije dok se ne stvore uvjeti da sve normalno funkcionira jer svjesni su da ne funkcionira i da zapinje, već je bilo puno govora. I zato podupiremo ovaj zakon i vjerujemo da će ovaj zakon biti ne samo provediv kroz agenciju, kroz njeno funkcioniranje prvenstveno kroz ravnatelja i one koji će biti zaposleni i da će otvorit prostor Hrvatskoj da ne bude s ovim brojkama s kojima smo
Privedite kraju.
Hvala lijepo.
Pozivam sada i zamjenicu ministra gospodarstva, gospođu Tamaru Obradović-Mazal da zaključno uzme riječ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, ujedno dopustite da zahvalim svim uvaženim zastupnicima i zastupnicama Hrvatskog sabora na ovoj zaista iznimno živoj raspravi, raspravi koja svakako je u najmanju ruku upozorenje i jedan veliki nadzor od strane i Sabora onoga što će buduća agencija raditi. Dopustite mi da izrazim i činjenicu da ste me pomalo i zabrinuli. U međuvremenu sam kontaktirala prvog potpredsjednika i uvjerava me da je dobro. Tako da evo mislim da u tom dijelu možemo pomalo i odahnuti. Međutim vratila bih se na ono što je ranije u ime Kluba zastupnika SDSS-a govorio prof. PUpovac i možda bih svoj završni dio upravo dala kroz ono što je on ispravno primijetio. Niti jedan institucionalni okvir, niti jedna agencija pa niti ova, ni dobre namjere, niti odlučnost, niti odgovornost koja se preuzima i u radu ove buduće agencije u susretu sa investitorima i njihovim iskustvima koja su ponekad zaista teška neće postići učinak ako nije praćena onim što je prof. PUpovac nazvao kvalitetnom investicijskom politikom. Ono što treba komplementarno ovoj agenciji također napraviti i na čemu se radi su u najmanju ruku dopuna investicijskog ciklusa koji je predstavljen na Vladi. Program poticanja ulaganja koji će kako smo najavili biti gotovo do rujna koji ide upravo u onom smjeru o kojem je i on na neki način kroz svoju raspravu ukazao, to je identificiranje s jedne strane onih sektora u koje se zaista isplati ulagati ali i onih sektora u koje mi kao Hrvatska želimo da se dođe isplatiti nekome ulagat. S druge strane dobra strategija to nismo imali do sada na taj način umreženo. Dobra strategija razvoja i inovacija i primjeni inovacija novih tehnologija u industriju i investitoru mogućnost korištenja potpora i olakšica zato što se usuđuje primijeniti nove tehnologije u proizvodni proces. I strategija industrijske politike koja iz sebe generira kasnije strategiju razvoja i tekstilne industrije, drvoprerađivačke, prehrambene industrije, industrije u turizmu, industrije u uslugama. Usluge i turizam su također dio industrija koje ne smiju biti na ovaj način zanemarene. I ako tu na neki način podbacimo i ako tu ne prepoznamo potencijal kroz potpore koje možemo ostvariti iz fondova EU i na neki način postići mulitiplikatorni efekt onda naravno poanta ovog zakona i same agencije i operativaca koji će biti spremni investitoru biti na usluzi i zajedno s njim ruku pod ruku razbijati poteškoće, identificirati ih i rješavati naravno da neće biti ništa. Dakle, može li zakon ovakav kao što je napisan pogoditi bez onoga što sam rekla suštinu? Ne može. Ne može iz još jednog razloga o kojem je nešto govorila zastupnica Antičević-Marinović, a to je zaista samo jedna samokritičnost u tome imamo li dovoljno prijateljsko lice prema svim ulagačima, ne samo prema stranim ulagačima, pa i našim domaćim investitorima koji se dnevno javljaju jer su suočeni sa ovim ili onim rješenjem, sa proturječnim rješenjem ureda gradske uprave i recimo nadležnog odnosno nekog drugog ministarstva. Da li a priori promatramo ulagatelja bilo stranog ili domaćeg kao prijatelja ili smo podozrivi prema legitimnoj ekonomski opravdanoj želji da se ima povrat na investiciju da se zaradi. To mora biti i državi ali i investitoru legitimna želja zbog koje ga nećemo gledati pozitivno nego upravo pozitivno. Ako on zaradi, zaradi i država, zaradi i Porezna uprava, zaradimo svi mi i od tog dijela živimo i u javnom sektoru. Prihvaćajući amandmane koje u unapređenju ovog tekst su iskazali klubovi odnosno odbor, na čemu zahvaljujem uz naravno i one nomotehničke ispravke koje su uočeni za vrijeme rasprave, dakle prihvaćajući ove amandmane koji su više možda usmjereni na nomotehniku dopustite mi samo jedan mali suštinski osvrt. U ponedjeljak mislim sjela sam sa predstavnikom jedne investicijske grupe koja je predamnom otvorila kartu jednog grada uz obalu i rekla sljedeće, mi tražimo dozvolu za ovih 20m pristupne ceste. Imamo jedno rješenje nadležne lokalne jedinice lokalne samouprave. ali znate taj dio je vezan za 6,7 km niže dolje uz cestu, rješavanje zagušenosti jednog prometnog dijela što je grad zapravo rekao nekako je zgodno povezao da ovih 20m, 7km tamo gdje su sve lokacijske i građevinske dozvole izdane pa bilo bi zgodno da onda uz put dok se tako rješava ovih 20m da možda riješimo i 7km niže prometnu zagušenost. Da li je to nešto što se treba od investitora uistinu tražiti? Možda da, možda ne, ali ako imate dva različita rješenja o istoj stvari onda ja očekujem da agencija sutra uzme taj papir, a ne zamjenik ministra, da agencija uzme ta dva papira, stavi odobrene lokacijske i građevinske dozvole na stol i ide istraživati zašto iste stvari možda smo riješili odnosno izdali dva rješenja. Jedno na razini tijela lokalne samouprave, a drugo na razini županijskog ureda. Zaista nije bitno kome i o kojem lokalitetu se radi, bitan je taj efekt koji mi možda sami kao birokracija proizvodimo u investitor. To je ono uvaženi zastupniče Lesar koji ste postavili pitanje jednog plastičnog primjer, to je plastičan primjer frišk otprilike 48 sati koji traje 14 mjeseci, a ukupno do sada je investirano oko 5,5 milijuna eura. Evo zahvaljujem još jednom, uz posebnu napomenu da usvajamo i prihvaćamo predložene amandmane i zahvalu za prethodnom raspravom.
Zahvaljujem zamjenici ministra. Time je rasprava o tekstu zakona završena. Glasat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o osnivanju agencije za investicije i konkurentnost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 59. Rasprava je zaključena. Predlagatelj je prihvatio amandmane koji su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i klubovi zastupnika SDP, HNS,IDS i HSU-a A dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona. Molim tko je za? Protiv? Suzdržan? Mislim da je jedan zastupnik bio suzdržan. Jesam u pravu? Niste bili gospodine Buriću suzdržan? A kao da sam vidio dakle omaškom vidio. Uredu je. Dakle, utvrđujem da je većinom glasova 83 glasa za, 28 protiv, nitko suzdržan donesen Zakon o osnivanju agencije za investicije i konkurentnost u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazim na iduću točku dnevnog reda. To je: - Prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o zajedničkom provoznom postupku ugovora u obliku razmjene pisama između Europske ekonomske zajednice i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske, Švicarske Konfederacije koji se odnosi na izmjenu i dopunu Konvencije od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku ugovora u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i Švicarske Konfederacije koji se odnosi na izmjenu i dopunu Konvencije od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku ugovora u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Islanda, Kraljevine Norveške i Švicarske Konfederacije koji se odnosi na izmjenu i dopunu Konvencije od 20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku i odluka zajedničkog odbora broj 3/79. od 23. srpnja 1997. br. 1/2000. od 20. prosinca 2000., br. 1/2001. od 17. lipnja 2001., br. 2/2002. od 27. studenoga 2002., br. 1/2005. od 17. lipnja 2005., br. 2/2005., br. 3/2005. od 17. lipnja 2005., br. 4/2005. od 15. kolovoza 2005., br. 1/2007. od 16. travnja 2007., br. 1/2008. od 16. lipnja 2008. i br. 1/2009. od 31. srpnja 2009. u izmjenama i dopunama Konvencije o zajedničkom provoznom postupku s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 69 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Obaviješten sam da predstavnik predlagatelja ne želi dodatno obrazložiti prijedlog. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu pa mogu konstatirati da ćemo glasati kad se za to steknu uvjeti.
Sada prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o zajedničkom provoznom postupku ugovora itd. sada da ne čitam sve, predlažem da se P.Z. br. 69 ako ste za? … [[Upadica se ne razumije.]] Dogodilo se to da nakon očito dugo vremena ovih uređaja elektronskih koje ovdje imamo pred sobom koje kao što vidite vrlo otežano funkcioniraju pokušali smo parcijalno evo recimo sa mikrofonima da riješimo stvar što bi nas koštalo oko 20 tisuća kuna što imamo u proračuna, ali 3 milijuna kuna nemamo. Treba izgleda repetirati cijeli sustav elektronski. E zato imamo poteškoća, neki mikrofoni rade, neki ne rade, neki se mogu uključit, neki se ne mogu uključit, to je sada naš problem. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, cijeli sustav treba formirat u ovom pogledu o kojem ja govorim, ali i inače sustav treba reformirati. … /Buka u dvorani, govornici govore u isti glas./… Mi ćemo pokušati, vidjet ćemo ako uspijemo uskladiti i dovesti u red s ovim sada postojećim potencijalima i bazom da radimo ali to ćemo morat uvijek provjerit, na svakoj sjednici jer samo ako jedan ne funkcionira znate i sami da ne možemo odlučivati po Poslovniku. Hvala vam lijepa. Dakle, predlažem da se izjasnimo o ovome konačnom prijedlogu zakona koji je negdje na pola kartice naveden, a označen je pod P.Z. br. 69 ili da ga pročitam? … /Buka u dvorani./… Dobro, hvala. Dakle rasprava je zaključena o zakonu označenom pod P.Z. br. 69 i dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Imate svi pred sobom pa znate o čemu se radi. Tko je protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 114 glasova donesen zakon označen pod oznakom P.Z. br. 69.
Prelazimo na iduću točku dnevnoga reda - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Konvencije o pojednostavljenju formalnosti u trgovini robom ugovora u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i Švicarske Konfederacije koji se odnosi na izmjenu i dopunu Konvencije od 20. svibnja 1987. o pojednostavljenju formalnosti u trgovini robom i Odluka zajedničkog odbora br. 1/89. od 3. svibnja 1989., br. 2/95. od 26. listopada 2006. o izmjenama i dopunama Konvencije o pojednostavljenju formalnosti u trgovini robom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 73. I tu je predlagatelj zakona Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. I tu sam obaviješten da predstavnik predlagatelja ne želi dodatno obrazložiti prijedlog. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Za raspravu se nitko nije prijavio ni u ime kluba ni pojedinačno pa ćemo glasati kad se steknu uvjeti.
Ovaj je malo kraći pa ću ga pročitat. Dakle Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Konvencije o pojednostavljenju formalnosti u trgovini robom ugovora u obliku razmjene pisama između Europske zajednice i Republike Austrije, Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i Švicarske Konfederacije koji se odnosi na izmjenu i dopunu Konvencije od 20. svibnja 1987. o pojednostavljenju formalnosti u trgovini robom i Odluka zajedničkog odbora br. 1/89. od 3. svibnja 1989., br. 2/95. od 26. listopada 2006. o izmjenama i dopunama Konvencije o pojednostavljenju formalnosti u trgovini robom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 73. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je ovaj zakon označen P.Z. br. 73 koji sam pročitao dakle jednoglasno usvojen sa 115 glasova.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda, to je - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2010. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 72. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo i Odbor za zaštitu okoliša. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu za koju se također nitko nije prijavio pa ćemo glasati kad se za to steknu uvjeti.
Idući je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Crna Gora u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2010. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 72. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 115 glasova donesen zakon označen pod oznakom P.Z. br. 72.
Prelazimo na iduću točku dnevnoga reda - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2010. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 74. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo i Odbor za zaštitu okoliša. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu za koju se također nitko nije prijavio pa ćemo glasati kad se za to steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Srbija u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2010. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 74 je iduća točka o kojoj se izjašnjavamo. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno sa 115 glasova za zakon označen pod oznakom P.Z. br. 74 donesen.
Prelazimo na iduću točku dnevnoga reda - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska - Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2010. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 75. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo i Odbor za zaštitu okoliša. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i raspravu i zaključujem jer se na nju nitko nije prijavio. Glasat kad se za to steknu uvjeti.
Iduća točka je Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske komisije o Programu prekogranične suradnje Hrvatska-Bosna i Hercegovina u okviru komponente prekogranična suradnja Programa IPA za 2010. godinu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 75. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je jednoglasno donesen zakon označen pod oznakom P.Z. br. 75 u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
I prelazimo na iduću točku dnevnoga reda, to je - Statut Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga – potvrđivanje Prijedlog akta na potvrđivanje dostavila je Agencija za nadzor financijskih usluga sukladno članku 6. Zakona o Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga. Prijedlog akta primili ste u pretince. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba Hrvatskih laburista - Stranke rada za raspravu se prijavio uvaženi zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Danas je dan agencije očito, evo nas kod još jedne agencije, Agencija za nadzor financijskih usluga famozna HANFA kojoj je zadaća brinuti se sa svim drugim faktorima o stabilnosti financijskog sustava i nadzirati zakonitost poslovanja financijskih institucija. Financijske institucije su banke uglavnom, investicijski fondovi naravno i osiguravajuća društva djelomice, ali uglavnom banke. Po novom zakonu o ovoj agenciji upravno vijeće čini glavni tajnik, upravu agencije čini glavni tajnik i upravno vijeće. Glavni tajnik dolazi iz jednog od investicijskih fondova. Upravno vijeće čine bankari i ljudi iz osiguravajućih kuća. Ova agencija dugo funkcionira i funkcionira više-manje na zadovoljavajući način, međutim čini mi se da smo sad ljubazno pozvali lisca da nadzire rad kokošinjca i da organizira taj rad da bi rad funkcionirao onako kako? Pa kako liscu paše. Dakle, ljudi iz financijskih institucija upravljaju agencijom koja nadzire financijske institucije. Ne čini li vam se to čudnim već u samoj rečenici? Je li to zapravo kontrola ili je to još jedan korak u onoj famoznoj deregulaciji u kojoj se liberalno neoliberalna Europa zaklinje već 10-ak ili toliko godina i koja nas je dovela na dno na kojem jesmo ne samo mi nego i dobar dio Europe. Bankari su nadzirali sami sebe posljednjih 10-ak, 15 godina. Rezultat smo vidjeli. Jedina zemlja koja je uspjela izaći iz toga na grubi način na nepopularan način jest Island. Koja je tu vrstu kontrole jednostavno škarama prerezala i ukinula i rekla e vi nećete, vi to više nećete. No, mi to očito nismo iz tisuću i jednog razloga sposobni napraviti, ali očito nemamo ni političke volje za to. Hrvatska država i ova vlast nema ni političke volje za to. Između ostalog HANFA i FINA recimo su obadvije u nazivu agencije. Obadvije je osnovala država sa određenim nakanama da obavljaju određene poslove. Zašto im je status i način funkcioniranja tako različit? Jel se to slučajno dogodilo razvojem sustava ili postoji neka namjera? Ja u slučajnosti u politici i upravljanju državom uglavnom ne vjerujem. Stvari se ne događaju slučajno i nitko ovdje nije glup. Nitko nema pravo biti glup. Čak ako je nema pravo biti glup. Glupi ljudi ne mogu sjediti i upravljati državom. Prema tome slučajnosti se ne događaju, događaju se nakane. U dosadašnjem upravljanju HANFA-om ljudi su se birali, radili određeno vrijeme tu jel i onda po određenim kriterijima jednom stručnim, a drugi put političkim ali odlazili. Prema sadašnjem statutu glavni tajnik HANFA-e prema članku 21. dolazi i ostaje zauvijek. On je vječan. Hoćemo li imati još jedan nogometni savez, čovjeka koga ćemo nakon 20 godina morati micati nekim čudnim načinima ne znam ali ne mislim da je upravljanje jednom državnom agencijom moguće učinkovito napraviti na taj način osim ako se ne želi imati sve konce u ne jednoj ruci, u dvije ruke, i kao u slučaju ove prethodne agencije ispravljati sve što u državi ne valja jer ja naravno znam najbolje. Hvala.
U ime kluba HDSSB-a govorit će uvaženi zastupnik Dražen Đurović.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, zastupnice i zastupnici. Vi ste gospodine potpredsjedniče Sabora nas zatekli iskreno ovom brzinom kojom smo odradili neke točke dnevnog reda, očekivali smo raspravu o ovoj točci sutra no dobro. Prijedlog, ja sam u raspravi prethodno znači kada smo novi Zakon o HANFA-i donosili i kada smo donosili novi sastav Upravnog vijeća HANFA-e iznio cijeli niz primjedbi i razloga zašto smo mi bili protiv ovakvog ustroja kakav je donesen u HANFA-i i posebno o sastavu upravnog vijeća što je sad u prethodnoj raspravi ponovno navedeno. Nedavno prije nekoliko tjedana je išao prijedlog Statuta HANFA-e i taj prijedlog statuta je povučen iz procedure i sad je ponovno vraćen. Nadao sam se da će ovaj novi prijedlog statuta eliminirati neke nelogičnosti za koje sam pretpostavljao da ih je predlagatelj zamijetio, ali očito nije. Pa evo ja bih sad na njih ukratko ukazao u ovom sadašnjem prijedlogu. Članak 11. stavak 5. – predsjednik i članovi upravnog vijeća, dakle u prvom redu kad je riječ o sukobu interesa članova upravnog vijeća, što smo i naglašavali da je nelogično i što je gospodin Vuljanić prethodno spomenuo da su znači iz predmeta nadzora same HANFA-e na čelna mjesta uprave došli upravo ljudi koji su radili na čelnim mjestima onih institucija koje su predmet nadzora HANFA-e. U većini drugih ustanova to je onemogućeno i na taj način spriječen je sukob interesa. Ovdje je to omogućeno i na taj način smo formirali znači Upravno vijeće HANFA-e. Uz najbolju namjeru tih ljudi i najčasnije nakane postoji određena opasnost od potencijalnog sukoba interesa. Kako je taj sukob interesa definiran ovim prijedlogom statuta? Jedan primjer, članak 11. stavak 5. – predsjednik i članovi upravnog vijeća ne smiju u razdoblju od 1 godine nakon prestanka obnašanja dužnosti u agenciji prihvatiti članstvo u upravi ili nadzornom odboru subjekata nadzora. Dakle, nakon prestanka obnašanja članstva u upravnom vijeću godinu dana ne bi trebali raditi u ustanovama, odnosno institucijama koje su predmet nadzornog rada HANFA-e. Međutim istodobno u stavku 7. im je zajamčeno da će predsjednik i članovi upravnog vijeća imati pravo na naknadu u visini posljednje plaće isplaćene u mjesecu prije razrješenja do novog zaposlenja, a najduže godinu dana od dana prestanka obnašanja dužnosti. Ja nisam zamijetio u kojoj drugoj agenciji, ustanovi, pa i u državnoj upravi se nekome omogućuje nakon prestanka obnašanja dužnosti još godinu dana da prima punu naknadu plaće i to upravo u ovom razdoblju dok se ne mogu ponovno zaposliti u nekoj lizing kući ili osiguravajućem društvu iz kojeg su došli. I ovim prijedlogom znači godinu dana se ne možeš zaposliti u onoj ustanovi u koju se došao ali ćeš primati punu plaću. I kada istekne ta godina dana možeš se zaposliti i fino. Ja ne vidim razloga zašto Hrvatska država tim ljudima koji su svjesno prihvatili taj rad na jedan dugački mandat, zašto im se osigurava još godinu dana puna naknada plaće članovima upravnog vijeća? Kada je riječ o ravnatelja odnosno o glavnom tajniku s obzirom da je to ustanova recimo kada je riječ o glavnom tajniku tu su vrlo restriktivno pobrojane uvjeti pod kojim će on biti razriješen, vrlo restriktivno i dobro. On će između ostalog to je članak 23. stavak 2. podstavak 6. biti razriješen u slučaju pravomoćne osude za kazneno djelo iz oblasti gospodarskog poslovanja ili protiv na tržište kapitala. Ali ista takva odredbe ne odnosi se na članove upravnog vijeća. Oni će biti razriješeni samo u slučaju pravomoćne osude na kaznu zatvora zbog djela iz oblasti gospodarskog poslovanja ili za kaznena djela protiv tržišta kapitala. Dakle, samo za teška kaznena djela kojima je zaprečena zatvorska kazna. Gotovo za nepovjerovat. Kada je riječ o predsjedniku upravnog vijeća ili o njegovom zamjeniku ili zamjenicima, tu je cijeli jedan ovako skup čudnovatih odredbi. To je članak 14. ovog Statuta. Dakle, da se zamjenika predsjednika upravnog vijeća bira upravno vijeće većinom glasova. Zamjenik se bira zamjenik predsjednika upravnog vijeća bira se na razdoblje od 18 mjeseci, a nakon tog isteka će se onda ponovno moći ići reizbor zamjenika predsjednika upravnog vijeća svakih 18 mjeseci. Ja ne znam iz čega proizlazi ovakav model izbora zamjenika. A postoje i zamjenici zamjenika predsjednika. Dakle, to smo već prenormirali. Dakle, predsjednik to je u stavku 5. članak 14. predsjednik upravnog vijeća odredit će drugog člana upravnog vijeća koji će obavljati poslove zamjenika ako zamjenik predsjednika upravnog vijeća iz stavka 1. ovog članka izbiva ili je spriječen. Dakle, imamo mogućnost da postoje i zamjenici zamjenika predsjednika upravnog vijeća. Upravo nevjerojatno prenormirano koje su to dužnosti zamjenika. On zamjenjuje predsjednika, ali zamjenika, zamjenika to je već prenormiranje u svakom pogledu. Što će se događati sa predsjednikom i zamjenikom? S obzirom da osim ako budu osuđeni na zatvorsku kaznu i to pravomoćno do tada neće biti mijenjani ili ako sami zatraže razrješenje. Prema tome, mi predlažemo da se uz ove primjedbe koje smo sada iznijeli, a ima ih još da se ovakav, da tu je također savjet agencije. Da i savjet agencije. Dakle agencija osim od tog upravnog vijeća osim tog tajnika još se dobija ima i savjet. E sada savjet to sada nije kao savjet HNA-a jeli ovo je još nešto što je dodatno daje ovako jednu kvalitetu toj upravi. Ne vidim uopće potrebu za savjetom, uopće koji je to smisao tog savjeta zaista je teško shvatiti. Sve u svemu nadali smo se zapravo da su ove i još mnoge stvari u tom Statutu koje su jako čudne i neuobičajene i koje se ne susreću u drugim statutima da će s obzirom da je statut bio povučen da će sada biti izmijenjen, međutim evo u ovom novom tekstu ih ponovno nalazimo. Pa je zapravo naš prijedlog da se ovaj Statut ponovno povuče jer mi za ovakav oblik tog Statuta nećemo biti. Hvala.
Hvala lijepa. I još jedna rasprava u ime kluba i to u ime kluba HNS-a uvaženi zastupnik Srđan Gjurković.
Uvaženi potpredsjedniče, poštovani članu upravnog vijeća agencije, kolegice i kolege. Dakle u ime kluba HNS-a vrlo kratko ali ponukani smo ovim raspravama prethodnim. Dakle ono što je ključno i za ovaj Statut i za rad Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga, a to je da je ona direktno odgovorna Hrvatskom saboru, da je zabranjen svaki oblik utjecaja na rad agencije koji bi mogao dovesti u pitanje njenu samostalnost i neovisnost i da je jedna od suštinskih agencija u RH u financijskom sektoru za uređivanje tržišta kapitala, investicijskih i drugih fondova, mirovinskih osiguranja itd. Ovaj Statut možemo reći kao nijedan statutu nije savršen, međutim ono što je ključno on donosi mogućnost da se kvalitetnije može raditi, da Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga može obavljati onaj dio posla koji je potreban u Hrvatskoj danas pred ulazak u EU, a i vezan je za onaj dio o kojemu smo raspravljali malo i žučno prije a vezano za investicije. Zato ovim Statutom osiguravamo da to može pravovaljano i kvalitetno raditi uz apsolutnu i potpunu odgovornost svih onih koji su izabrani ili će biti izabrani da rade Hrvatskoj agenciji za nadzor financijskih usluga kako bi ovaj Hrvatski sabor sa svojim instrumentima, svojim odborima, revizijama mogao pratiti i pravodobno reagirati a vjerujem da neće biti potrebe u radu HNFA-e. To je ono ključno što nam ovaj Statut donosi i to je ono ključno zbog čega podržavamo donošenje ovoga Statuta da napokon HANFA i još bolje radi vjerujemo sa stručnim odabranim ljudima. I dobro je da su ljudi iz struke i dobro je da ljudi koji imaju iskustvo dolaze na takva mjesta. Hvala.
Zahvaljujem kolegi Gjurkoviću. Time smo završili raspravu. Odluku o potvrđivanju Statuta Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga donijet ćemo kada se za to steknu uvjeti. A ovo mi se sada čini posve prikladan trenutak da danas prekinemo s radom. Nastavit ćemo sutra u 9,30 minuta točkom pod rednim brojem 13, to je Godišnje izvješće radu Upravnog vijeća HINA-e. Hvala svima.
Sada prelazimo na izjašnjavanje o Statutu Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga – potvrđivanje. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlozima radnih tijela dajem na glasovanje Odluku o potvrđivanju Statuta Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga pa molim da se izjasnimo tko je za. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je odluka donesena većinom glasova, 83 glasa za, 8 protiv i 24 suzdržana.