Dame i gospodo, poštovani gosti sve vas srdačno pozdravljam i otvaram 27. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na današnju sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici Ureda za reviziju institucija BiH, Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH, Agencije za poštanski promet BiH, Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture BiH, Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH, Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina i drugi sud sukladno zakonu Bosne i Hercegovine, te predstavnici međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našeg Doma. Na sjednici je nazočno 13 izaslanika, od kojih 3 iz bošnjačkog naroda, 5 iz hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Pretpostavljam da će se pojaviti i dva izaslanika iz reda bošnjačkog naroda jer nisu pravdali izostanak, tako da vjerujem da će nam se pridružiti, evo, već predsjednik kluba nam stiže. Kao što vam je i naznačano u pozivu za sjednicu, sukladno članku 155. Poslovnika, na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, izaslanicima će biti omogućeno postavljanje izaslaničkih pitanja. Podsjećam da su vam zajedno s pozivom na 27. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi s procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavjest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 27. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućena predsjedatelju Vijeća ministara BiH i Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH. U skladu s člankom 156. stavak (1) Poslovnika najavu za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavio je izaslanik Mario Karamatić za ministra vanjskih poslova BiH, gospodina Igora Crnadka. U skladu s člankom 156. stavak (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara BiH i onom članu Vijeća ministara BiH na koga se pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavjest Javnom radiotelevizijskom servisu BiH radi osiguranja izravnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice u skladu s člankom 155. stavak (1) Poslovnika. Sad možemo početi s postavljanjem usmenih izaslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem izaslaniku Mariu Karamatiću. Gospodine Karamatiću izvolite. 2
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Evo kruži Parlamentarnom skupštinom jedna legenda da je juče uvaženi ministar čak bio u ovoj sali, vjerovali ili ne tako sam čuo. Potvrđeno mi je iz ozbiljnih izvora, iako ja i dalje nisam baš siguran da taj čovjek postoji, pošto ga ja nikad nisam uspio vidjeti, iako sam, prije dan-dva sam gledao tiskovnu konferenciju njega i gospodina Borisa Džonsona, ministra vanjskih poslova Velike Britanije, pa sam čuo i one inteligentne izjave u stilu, ono – Britanija napušta Evropsku uniju al' ne napušta Evropu. Mislim ministar vanjskih poslova to je institucija, znači on bi barem trebao znati da se ne može država izmjestiti s jednog kontinenta na drugi, može se ići prema evropskim integracijama ili ne ići. Takođe sam primjetio da je uvaženi gospodin Crnadak pozvao gospodina Džonsona na skijanje, da ga odvede na Jahorinu, međutim nije mi jasno jesu li za to predviđena sredstva, ko će to platiti. Znam da su već pojedini politički dužnosnici išli na skijanje na račun proračunskih korisnika, istina to je bilo u Austriji, nije bilo na Jahorini, ovo je ipak malo bliže. Ali evo, interesira me bi li to gospodin Crnadak platio ili bi to platile institucije Bosne i Hercegovine, tj. građani Bosne i Hercegovine? I, evo, ja bih zamolio tajnika Doma da u pisanom obliku dostavi Ministarstvu vanjskih poslova upit – Na koliko poslovnih putovanja je do sada gospodin Crnadak bio sa svojim pratećim tijelima, koliko je to koštalo proračun Bosne i Hercegovine, tj. porezne obveznike Bosne i Hercegovine, te koji su benefiti tih njegovih putovanja? Znači, šta je on tako krucijalno napravio za ovu zemlju, za podizanje njenog rejtinga, pošto nam je kreditni rejting u smeću, pošto smo sa 42. mjesta zemalja na bezviznom režimu pali na 52. mjesto u mandatu gospodina Crnadka? Mislim da je njemu najpametnije da sjedi kod kuće, ako postoji taj čovjek, ja još uvijek nisam siguran, da sjedi kod kuće, da ne mrda nigdje i da bi to bolje funkcioniralo. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Karamatiću. Izaslanik Safet Softić dobio je odgovore na pitanja postavljena na 24. sjednici Doma naroda, održanoj 22.11.2016., upućeno predsjedatelju Vijeću ministara BiH, gospodinu Denisu Zvizdiću i ministrici za ljudska prava i izbjeglice BiH, gospođi Semihi Borovac. Izaslanik Dragutin Rodić također je dobio odgovore u pismenom obliku na pitanje postavljeno na 25. sjednici Doma naroda od Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i na pitanje postavljeno na 26. sjednici Doma naroda od predsjedatelja Vijeća ministara BiH, gospodina Denisa Zvizdića. Izaslanica Zdenka Džambas dobila je odgovor na izaslaničko pitanje postavljeno na 26. sjednici Doma naroda od Ministarstva komunikacija i prometa BiH. Izaslanica Ljilja Zovko dobila je odgovor na izaslaničko pitanje postavljeno na 27.(?) sjednici Doma naroda od Vijeća ministara BiH. Jesu li izaslanici zadovoljni dobijenim odgovorima? Evo, kolega Softić kaže da jeste. Gospođa Džambas. Izvolite.
Prvo bih pozdravila sve svoje kolege izaslanike, ministre iz Vijeća ministara i sve ostale, a Vama zaželila sretan rad pošto je ovo Vaša prva sjednica u predsjedanju u novoj rotaciji. 3 Ja sam postavila gospodinu ministru pitanje, gospodinu Jusku, pitanje na koje sam dobila pismeni odgovor, ali pošto sam ja zadovoljna, nije dovoljno da sam samo ja zadovoljna, jer smatram da je to jako važno pitanje, a u Bosni i Hercegovini pažnju privlače samo negativne stvari, pa bih htjela samo zaključak Vaš pročitati, naravno zahvaljujem na odgovoru. Moje pitanje se odnosilo, neću ga cijelog čitati, dakle o parafiranju Ugovora o osnivanju prometne zajednice između Evropske unije i zemalja Jugoistočne Evrope, svih ovih šest dolje, te da se nakon tog parafiranja bi trebao potpisati Ugovor na predstojećem samitu zemlja Jugoistočne Evrope koji će se održati u Rimu na ljeto ove godine, čime će prestati s radom dosadašnji Prometni opservatorij zemalja Jugoistočne Evrope SEETO, te sam ja postavila pitanje – dokle smo mi s tim došli? Vi ste meni to lijepo sve odgovorili, i meni je drago, a ja ću onda radi javnosti ipak pročitati na ovo pitanje vaš zaključak koji glasi: Imajući u vidu evropsku perspektivu Bosne i Hercegovine i naš zahtjev za članstvo u Evropskoj uniji Ministarstvo komunikacija i prometa BiH cijeni da nije u interesu Bosne i Hercegovine da ostane izvan Ugovora o prometnoj zajednici zbog čega je tekst ovog Ugovora nakon što je usuglašen, što je jako bitno, od predstavnika svih ugovorenih strana i parafiran. Obveze koje proizilaze iz navedenog Ugovora pa i predviđena liberalizacija željezničkog sektora biće dio procesa koji uključuje tranzicijsko razdoblje za ispunjavanje predviđenih uvjeta i ocjena ... ispunjavanja istih. To je prigoda da željeznička poduzeća intenzivno rade i ubrzano rade, prije svega u svom interesu, na provedbi potrebnih reformi kako bi se osposobila za konkurenciju na tržištu, a za vlasnike infrastrukture da prioritetno rade na ulaganju u infrastrukturu, što je u intreresu svih u Bosni i Hercegovini i da pritom koriste mogućnosti finansiranja projekata od strane donatora, međunarodnih finansijskih institucija, posebno kroz investicijski okvir za Zapadni Balkan. Prema tome, hvala Vam ministre i ovo će biti jako dobro za Bosnu i Hercegovinu.
Hvala Vama. Ostali izaslanici ne javljaju se, što znači da bi, da su zadovoljni dobijenim odgovorom. Želim vas izvijestiti da je Kolegij usuglasio da se 21. točka dnevnog reda skine, dakle, sa današnje sjednice i da ona bude predmetom rasprave na narednoj sjednici. Radi se o – Stanje i perspektive u sektoru poljoprivrede u Bosni i Hercegovini, sukladno zaključku s 22. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, što znači da ona nije danas na dnevnom redu iako ste vi to tako dobili. Ja ću, sad, dakle, prelazimo na 27. sjednicu, predlažemo, znači, sljedeći: Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 26. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-960/17 od 07.04.2017.; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-958 od 07.04.2017.; 4 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-959/17 od 07.04.2017.; 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-957/17 od 07.04.2017.; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužiteljskim institucijama na razini BiH (prvo čitanje) – skraćeni postupak, predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2617/16 od 11.10.2016. i 14.12.2017., s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2/17 od 26.01.2017.; 8. Zahtjev za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH smjenom zamjenika ministrice obrane Bosne i Hercegovine Seada Jusića; 9. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: “Upravljanje grantovima u institucijama“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-3261/16 od 30.12.2016.; 10. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Planiranje proračunskih rashoda u institucijama BiH“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-29/17 od 04.01.2017.; 11. Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2016. godinu, broj: 05/2-50-19-386/17 od 07.02.2017.; 12. Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2016. godinu, broj: 05/350-19-402/17 od 07.02.2017.; 13. Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2016. godinu, broj: 01,02,03-50-19-331/17 od 31.01.2017.; 14. Izvješće o radu Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, broj: 05/1-50-19-469/17 od 14.02.2017., i Plan rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture BiH za 2017. godinu, broj: 05/1-50-19-467/17 od 14.02.2017.; 15. Izvješća o radu stalnih povjerenstava Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH: a) Izvješće o radu Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02,02/1-50-19-185/17 od 19.01.2017., b) Izvješće o radu Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02/3-50-19-272/17 od 26.01.2017., c) Izvjeće o radu Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02-50-8-321/17 od 31.01.2017.; 16. Izvješća o radu stalnih zajedničkih povjerenstava obaju doma Parlamentarne skupštine BiH: a) Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-14-108-1/17 od 17.01.2017., b) Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom Obavještajno- sigurnosne agencije BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-14-108/17 od 11.01.2017., c) Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj za 2016. godinu, broj: 03/3-50-14-108/17 od 02.02.2017., 5 d) Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za europske integracije za 2016. godinu, broj: 03/4-50-14-108/17 od 03.02.2017., e) Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za administrativne poslove za 2016. godinu, broj: 01,02-50-14-108/17 od 06.02.2017., f) Izvješće o radu Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava za 2016. godinu, broj: 03/6-50-14-108/17 od 07.02.2017.; 17. Izvješće o radu Neovisnog povjerenstva za praćenje uvjeta boravka u zavodima, postupanje i poštivanje ljudskih prava osoba nad kojima se izvršavaju kaznene sankcije i druge mjere koje je izrekao u kaznenom postupku Sud BiH, strani sudovi za djela predviđena Kaznenim zakonom BiH ili međunarodnim ugovorom čija je potpisnica Bosna i Hercegovina ili drugi sud sukladno zakonom Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, broj: 01,02-50-19-542/17 od 21.02.2017.; 18. Izvješće o radu i Financijsko izvješće Agencije za poštanski promet BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-16-1-598/17 od 27.02.2017.; 19. Izvješće o realizaciji preporuka Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH u svezi s Posebnim izvješćem o pristupačnosti radnih prostora zakonodavnih tijela u Bosni i Hercegovini osobama s invaliditetom – podnositelj: Institucija ombudsmena za ljudska prava BiH, broj: 03/6,01,02,03-37-226/17 od 23.01.2017.; 20. Izvješće o primjeni Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine – podnositelj: Ministarstvo pravde BiH, broj: 01,02-02-1-126/17 od 12.01.2017.; 21. Informacija o godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u inozemstvu za 2017., materijal Ministarstva obrane BiH, broj: 03/1-03-2884/16 od 10.11.2016.; 22. Informacija Ministarstva obrane BiH o dokumentu Pregled obrane (prema Zaključku Predsjedništva BiH, broj: 03/1-03-3131/16 od 13.12.2016.); 23. Ocjena provedbe Kodeksa ponašanja zastupnika i izaslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH, materijal Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-50-19-666/17 od 07.03.2017.; 24. Izvješće o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata za izbor četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete – podnositelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta, broj: 01,02-50-14-224-8/17 od 16.03.2017.; 25. Prijedlog zaključka o izmjeni Zaključka o osnivanju Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH; 26. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Republike Albanije, Vijeća ministara BiH, Vlade Republike Makedonije, Vlade Crne Gore, Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Slovenije o formiranju balkanskih medicinskih snaga, broj: 01,02-02-1-2936/16 od 18.11.2016.; 27. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Prvog amandmana na Sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade Švicarske Konfederacije o dodjeli financijske pomoći za „Program vodoopskrbe i otpadnih voda u Bosni i Hercegovini II“ (Obnova i nadogradnja sustava vodoopskrbe i otpadnih voda u općinama Tuzla i Zenica), broj: 01,02-05-2-157/17 od 16.01.2017.; 28. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 1 na Ugovor o financiranju između Bosne i Hercegovine i Republike Srpske i Evropske investicijske banke, zaključen 05.10.2011. u Luksemburgu i 25.10.2011. u Sarajevu – Projekt bolnice u Republici Srpskoj, broj: 01,02-05-2-158/17 od 16.01.2017.; 6 29. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju za izgradnju i opremanje Istraživačkog instituta „Kralj Salman bin Abdulaziz“ na Univerzitetu „Sarajevska škola za nauku i tehnologiju“ između Kraljevine Saudijske Arabije i Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-05-2-3078/16 od 07.12.2016.; 30. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o izmjenama i dopunama Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovenije o zapošljavanju državljana Bosne i Hercegovine u Republici Sloveniji i Protokola o izmjenama i dopunama Protokola o provedbi Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovenije o zapošljavanju državljana Bosne i Hercegovine u Republici Sloveniji, broj: 01,02-05-2-391/17 od 07.02.2017.; 31. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovenije o suradnji u području turizma, broj: 01,02- 05-2-303/17 od 30.01.2017.; 32. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vijeća ministara Republike Albanije o pomorskom prijevozu tereta trgovačkim brodovima, broj: 01,02-05-2-491/17 od 16.02.2017.; 33. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Aranžmana o bespovratnoj pomoći iz programa ORIO za fazu provedbe i fazu funkcioniranja i održavanja izgradnje kanalizacijske mreže i postrojenja za preradu otpadnih voda u gradu Bijeljini, ORI11BA081, broj: 01,02-02-10-524/17 od 20.02.2017.; 34. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Prvog dopunskog sporazuma o financiranju i projektu u vezi s dodatnim mjerama za obnovu nakon poplava i smanjenje rizika od prirodnih katastrofa uz Sporazum o financiranju i projektu od 31.10.2014. između KfW-a, Frankfurt na Majni (KfW), i Bosne i Hercegovine (primatelj) i Federacije BiH (Federacija) i općina Tuzla i Zenica (agencije za izvedbu projekta) u dodatnom iznosu od 2.375.000,00 eura – Program vodoopskrbe i otpadnih voda u Bosni i Hercegovini II. (Projekt), broj: 01,02-02-10-525/17 od 20.02.2017.; 35. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Međunarodne konvencije za zaštitu novih biljnih sorti od 02. prosinca 1961., tekst izmijenjen u Ženevi 10. studenoga 1972., 23. listopada 1978. i 19. ožujka 1991., broj: 01,02-05-2-563/17 od 22.02.2017.; 36. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Međunarodne konvencije o sprječavanju akta nuklearnog terorizma, koju je Bosna i Hercegovina potpisala 07. prosinca 2015., broj: 01,02-05-2-565/17 od 22.02.2017.; 37. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Austrije o suradnji u području kulture, obrazovanja, znanosti, mladeži i sporta, broj: 01,02-05-2-564/17 od 22.02.2017.; 38. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o osnivanju Regionalnog ureda za suradnju mladih zemalja Zapadnog Balkana, broj: 01,02-05-2-612/17 od 28.02.2017.; 39. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Pisma pristupanja Sporazumu o financiranju između Evropske komisije i Vlade Republike Srbije u pogledu izvršenja Akcijskog programa prekogranične suradnje Srbija – Bosna i Hercegovina za 2014. godinu, kojem je Bosna i Hercegovina pristupila 28.03.2016., broj: 01,02-05-2-682/17 od 09.03.2017.; 40. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o financiranju za Iterreg IPA CBC Hrvatska – Bosna i Hercegovina – Crna Gora 2014.-2020. CCI2014TC1615CB004 između Bosne i Herecgovine i Evropske komisije, broj: 01,02-05-2-651/17 od 09.03.2017.; 41. Imenovanje privremenog istražnog povjerenstva Doma naroda radi pribavljanja informacija o vanjskopolitičkom statusu u Bosni i Hercegovini; 7 42. Razmatranje materijala s oznakom „povjerljivo“, akt broj: P-Pov-07-03-10-9-49/16, od 17.11.2016. (Napomena: Materijal za ovu točku dnevnog reda je, zbog povjerljivosti, dostupan isključivo kod sigurnosnog službenika Parlamentarne skupštine BiH i nije ga moguće iznositi. Uvid u materijale možete ostvariti u uredu br.215 (II sprat) svakim danom od 9 do 17 sati). Ovo je, dakle, usuglašeni dnevni red današnje sjednice Doma naroda. Javlja li se netko za riječ, ima li možda prijedlog za izmjenu ili dopunu današnjeg dnevnog reda? Gospodin Mario Karamatić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Evo, ja bih zamolio nekog iz tehničke službe da dođe prijedlog točke dnevnog reda, da dostavi. Znači, sukladno Poslovniku o radu Doma naroda, kao savjestan izaslanik u ovom uvaženom Domu, u komu u članku 11. točci (2) stoji da je izaslanik dužan baviti se pitanjima od političkog i javnog interesa, a budući da sam uvjeren da je međunarodni rejting Bosne i Hercegovine pitanje i od političkog i od javnog interesa, a budući, kao što sam već rekao, i da nam je kreditni rejting na nuli i da je u dvogodišnjem mandatu Bosna i Hercegovina sa 42. mjesta po kvaliteti bezviznog režima pala na 52. mjesto, znači za 10 mjesta, budući da nam je Indonezija prije nekoliko dana ukinula bezvizni režim, znači tu se ne radi o slučajnosti nego se radi o tendenciji koja će se nastaviti. I budući da, evo, već mjesecima nisam u mogućnosti ni ja a ni kolege postaviti pitanje uvaženom ministru vanjskih poslova o bilo čemu, tražim da, sukladno članku 25. Poslovnika o radu, Dom svojim zaključkom osnuje privremeno povjerenstvo, tj. privremeno istražno povjerenstvo koje bi se, sukladno točci 35. bavilo javnim saslušanjem pod točkom 1. radi pribavljanja informacija, sagledavanja stanja u pojedinim područjima, u konkretnom slučaju o vanjskopolitičkom rejtingu Bosne i Hercegovine iz nadležnosti povjerenstva, te pronašlo rješenje za određeno pitanje u ovom konkretnom slučaju, znači, za daljnji pad rejtinga Bosne i Hercegovine. I insistiram da se uvaženi Dom izjasni o mom prijedlogu dopune dnevnog reda. Hvala.
Ako sam ja dobro, evo, informiran Vi predlažete novu točku dnevnog reda imenovanja privremene, privremenog istražnog povjerenstva Doma naroda radi pribavljanja informacija.
Kako se zove tačka ...
A samo recite kojih informacija, da bude .. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] O političkom rejtingu Bosne i Hercegovine. 8
O političkom rejtingu Bosne i Hercegovine?
Da. Dobro, ja pozivam, evo, sad cijenjene izaslanice i izaslanike da se izjasne o dopuni dnevnog reda koji je predložio cijenjeni izaslanik Karamatić. Rezultati izjašnjavanja su sljedeći, dakle – iz Federacije BiH 5 za, 3 protiv, 2 suzdržana. Iz Republike Srpske – 3 za, nije bilo protiv, 2 suzdržana. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, mi smo sad usvojili ovaj Vaš prijedlog.
Pod kojom tačkom ...?
Samo nismo kazali pod kojom točkom dnevnog reda.
Moramo ponovo glasati.
Dobro. To bi bila, znači, posljednja točka dnevnog reda, odnosno prije, pardon, moramo prije jer ćemo morati napraviti stanku. Znači, ovo bi bilo sad 41. točka dnevnog reda. Dobro, hvala vam. Mi sad prelazimo na rad. Dakle, usvajanje, idemo na prvu točku dnevnog reda, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 26. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Ima li prijavljenih povodom Zapisnika? Ako ne, onda ćemo ići odmah na izjašnjavanje. Možemo glasovati. Postoji, dakle, opća većina, postoji entitetska većina. Iz Federacije BiH – 10 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Iz Republike Srpske takođe – 5 za, nitko protiv i nitko suzdržan. Konstatiram da je usvojen Zapisnik 26. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. 9 Prelazimo na točku dva, to je, Ad. 2. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-960/17 od 07.04.2017.
Pa evo, u svakom slučaju da vas sve pozdravim i da Vama poželim uspješan rad kao novom predsjedavajućem. Pa dobro, ovdje nema ništa nejasno, ovo je ono o čemu javnost Bosne i Hercegovine već, evo, priča nekih godinu dana. Čestitam Bosni i Hercegovini i predsjedavajućem na još jednoj agenciji koja je na nivou Bosne i Hercegovine, to je Agencija za bankarstvo. Mislim da idemo mi dobrim putem. I ono što bih želio samo postaviti pitanje, a to je ovo zadnje – za provođenje ovoga Zakona nije potrebno osiguravati sredstva u Budžetu institucija i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine. Moje pitanje je – Kako će se finansirati ova Agencija, odnosno iz kojih sredstava će direktor ove Agencije primati platu, materijalno tehnički uslovi? Znam gdje je sjedište, mislim drago mi je da, da neće biti potrebno, ali evo, čisto mi to malo onako nije logično, mada vjerovatno nisam u pravu. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Babalj. Ispred Vijeća ministara, izvolite, izvolite ministar finansija, gospodin Vjekoslav Bevanda i dopresjedatelj Vijeća ministara. 10
Kolegiju, poslanicima, zastupnicima, je li ovo upaljeno? Jest. Ovako, samo kratko da kažem, ne radi se uopće o novoj agenciji znači, ovo je Zakon o Agenciji za osiguranje depozita u Bosni i Hercegovini i ovaj Zakon je, znači urađene su izmjene i dopune postojećeg Zakona, zna se da je ovim Zakonom propisano ... u programu osiguranja depozita za sve banke koje su dobile dozvolu od, za rad od nadležne Agencije za bankarsvo. Ovim Zakonom se skraćuje rok za isplate deponenata kad se oduzme dozvola za rad u banci članici na 20 radnih dana, uvodi se novi mandat Agencije, učešćem sredstava Fonda za osiguranje depozita u procesu restruktuiranja i zaštitni mehanizmi tog Fonda za osiguranje depozita u procesu ... finansiranja, restruktuiranja su financiranje procesa podrazumijeva da će se za Fond za osiguranje biti isto ili povoljnije učestvovanje u procesima restruktuiranja banka u odnosu na likvidaciju ili stečaj. Za ove ocjene se koriste neovisne procjene imovine i obveza banaka definirana Zakonom o bankama, visina doprinosa Fond za osiguranje depozita ograničena na 50% od ciljanog iznosa Fonda. Mišljenje Agencije o procesima restruktuiranja pogotovo u odnosu na hipotetičku likvidaciju ili stečaj, Upravni odbor Agencije donosi odluku o uporabi sredstava Fonda, u slučaju da Fond za osiguranje depozita pretrpi veće gubitke nego što bi se pretrpio u procesima likvidacije ili stečaja, isti ostvaruje pravo na nadoknadu razlike iz sredstava vanredne premije. Da napomenem samo da su navedena rješenja koja su dio ovog Zakona u skladu sa EU direktivom iz oblasti zaštite depozita i sanacije oporavka banaka, a preostale izmjene Zakona su uređivanje oblasti inforimiranje deponenata, suradnje institucija i tehničke korekcije. Nikada, a ni po ovom Prijedlogu zakona nije predviđeno financiranje na trošak proračuna bilo kog nivoa vlasti i treba reći da je bio pripremljene izmjene i dopune Zakona, međutim Zakonodavni sektor je Parlamenta utvrdio da prelazi 50% onih predviđenih i naloženo je da se uradi novi zakon, tako da je ovo novi Zakon koji impementira sve ovo što sam maloprije kazao. I na konkretno pitanje – nije nova Agencija, i nije predviđeno financiranje iz proračuna bilo kog nivoa vlasti. Hvala.
Hvala Vama, hvala Vama gospodine Bevanda. Ja ću sada zatvoriti raspravu pošto ne vidim više, ovaj, više prijavljenih za raspravu. Ovo je sad trebalo samo o proceduri, međutim evo ima, već smo otvorili raspravu pa, ovaj, idemo sad na glasovanje, znači dakle o tome da, hoćemo li ovaj Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku o skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda. Dakle, sad glasujemo o hitnoj proceduri. Molim vas da se pokrene ovaj mehanizam glasovanja. Glasujte sad. Postoji, dakle, opća većina, postoji entitetska većina. Iz Federacije – 8 za, protiv 1, suzdržan 1. Iz Republike Srpske – 3 za, protiv 2, suzdržanih nije bilo. Dakle, konstatiram da smo zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, usvojili. Eh sad, otvaram raspravu o Prijedlogu zakona, mada je već bilo rasprave, ali ako želi netko od izaslanika još može se sad uključiti. Ne vidim interesa, zatvaram raspravu. 11 Sad glasujemo o Prijedlogu zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda. Iz Federacije Bosne i Hercegovine – 7 za, 1 protiv, 2 suzdržana. Iz Republike Srpske – 2 za, 2 protiv, 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram da smo Zakon o osiguravanju depozita u bankama Bosne i Hercegovine usvojili. Prelazimo na točku tri, to je, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-958 od 07.04.2017. Dobili ste zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Riječ dajem predlagatelju Zakona ukoliko. Nema interesa, dakle dobro. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o proceduri, dakle o tome hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku sukladno članku 124. Poslovnika Doma. Molim vas, pokrenite proceduru. Možete glasovati. Federacija Bosne i Hercegovine – 7 za, 1 protiv, 2 suzdržana. Republika Srpska – 3 za, 2 protiv, nije bilo suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda je usvojen. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Ima li interesa za raspravu? Ne vidim. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma. Možete glasovati. Federacija Bosne i Hercegovine – 7 za, 1 protiv, 2 suzdržana. Republika Srpska – 3 za, 2 protiv i nije bilo suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Zakon o izmjeni Zakona o sustavu neizravnog oporezivanja u Bosni i Hercegovini je usvojen. 12 Prelazimo na četvrtu točku dnevnog reda, Ad. 4. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1- 959/17 od 07.04.2017.
Glasali smo.
A evo, 13
Ne, ne, maloprije je bio postupak, a sad je ...
nije uključen mikrofon
Ponovili smo glasovanje, nije, nije sve perfekcija, evo vidite sami. Dakle, ponoviću samo rezultate. Federacija – 7 za, 1 protiv, 2 suzdržana. Republika Srpska – 3 za, 2 protiv i nije bilo suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, mi smo Zakon o izmjenama i dopuna Zakona o uplatama na jedinstveni račun i raspodjeli prihoda usvojili. Prelazimo na pet, to je, Ad. 5. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-957/17 od 07.04.2017. Dobili ste zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma. Riječ dajem predlagatelju, ako treba oko procedure. Ne. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o proceduri, dakle o tome hoćemo li Prijedlog zakona razmotriti po hitnom postupku, sukladno članku 124. Poslovnika Doma. Možete glasovati. Federacija Bosne i Hercegovine – 7 za, 2 protiv, 1 suzdržan. Republika Srpska – 3 za, 2 protiv, nije bilo suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, sukladno članku 124. Poslovnika Doma naroda je usvojen. Otvaram raspravu o Prijedlogu, ovog, zakona. Ima li interesa? Tko se javio? Gospodin Raguž, izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju, evo i ja se pridružujem čestitkama i želim uspješno vođenje ovog Doma. 14 Pozdravljam sve nazočne i evo kako vrijeme ovo koristimo racionalno, nismo baš puno vremena potrošili na raspravu oko ovog seta zakona, želim reći par stvari, evo minimalno iz onog što smo maloprije čuli iz odgovornosti za javno i političko djelovanje. Ovdje ima nekoliko stvari koje ja osjećam potrebu da treba ovdje znati ili reći ili kazati. Prvo, mi smo kao izaslanici dobili danas drugu verziju ovog seta zakona od strane Vijeća ministara u zadnjih 6 dana ..... Znači, danas smo dobili sa jučerašnje izvanredne sjednice. To može biti dobar pokazatelj da Vijeće ministara u ovim složenim okolnostima djeluje, djeluje, ovaj, fleksibilno i brzo reagira i odgovara na zahtjeve koji stoje pred ovom zemljom, ali isto tako može biti pokazatelj potcjenjivanja ovog Doma i nas izaslanika koji treba o ovako važnim pitanjima djelovati u sekundi i preuzimati odgovornost. Ali hajmo vjerovati da je ovo prvo u pitanju, a pošto je ovo prvo u pitanju, želim da vjerujem da je ovo prvo u pitanju, znači odgovornost za donošenje važnih zakona od kojih ovisi i financijska i gospodarska i socijalna budućnost ove zemlje, onda sam dužan reći nešto o ovom Zakonu. Znači, kad je postavljena svrha donošenja ovog Zakona kao i onog o osiguranju depozita glavni ciljevi za donošenje ovih zakona bili su da se mobilizira vanjsko financiranje za neophodne infrastrukturne projekte u Bosni i Hercegovini i modernizacija bankarskog sektora, što je zaista potrebno Bosni i Hercegovini. I ako uzmemo sada ovu situaciju, dakle, nužnost osiguravanja dovoljnih sredstava za prijeko potrebne infrastrukturne projekte mislim da, da moramo neke stvari ovdje jasno reći. Prvo, stanje na cestama u Bosni i Hercegovini je alarmantno, i evo po posljednjim istraživanjima, najteže u Europi i po pokazateljima smrtnosti, invalidnosti i stradanja civila na tim cestama, jasno je, dakle, da svi odgovorni ljudi trebaju, trebaju podržati svaki korak koji može voditi u poboljšanju infrastrukture, njene kvalitete, izgradnje i to. I to nije sporno i ako pitate većinu građana u ovoj zemlji jesu li za takav pristup, reći će vam da. Ali ako pitate postoji li povjerenje i kako će se ovaj novac utrošiti, kojom dinamikom, kojom kvalitetom, u koje projekte, i na koji način, s kojom monitoringom, pa vidite, vidite gdje smo, vidite da ne trošimo ni sredstva koja su osigurana već više od dvije godine, samo da izvučem jedan konkretan primjer, to je, to su dva lota od Zvirovića do Počitelja i most Počitelj, da ne govorim na sjeveru koliko smo vremena izgubili, dakle taj argument da se ovdje radi o brzini značajno, značano otpada. Ali ni to nije dovoljan razlog da mi odbijemo ovo i ja neću biti jedan od tih koji će sprječavati donošenje ovih zakona, ali da bi pokrili svoju odgovornost za donošenje ovakvih zakona mi moramo znati kakvo je stvarno stanje u trošenju sredstava, kakvo je stvarno stanju u odnosu u parlamentarnoj većini, koja, evo vidimo danas, glasuje dio parlamentarne većine protiv ovih zakona koji trebaju osigurati ovo Bosni i Hercegovini ili, kako čujem od lidera unutar parlamentarne većine, da ih je većina ovo tretira kako tehničko, Vijeće ministara. Pa ne postoji kategorija tehničkog Vijeća ministara ili ste u vlasti ili oporbi ili se ide na izbore, ili se ide na izbore, a ne ono uzet ćemo iz vlasti ono što nam se sviđa, ono što treba biti odgovornost to ćemo, to ćemo fino pretvoriti u tehnički mandat, kao i u prošlom mandatu što je bilo, zavaravat birače i na neki način evo nastavljati ovu agoniju u kojoj se Bosna i Hercegovina nalazi. Znači, ključno je pitanje jel' će li se ostvariti ovi ciljevi? Hoće li građani u ovoj zemlji biti, biti bolje, bolje situirani i hoće li džepovi ovih ljudi, običnih ljudi, biti bolji ako prođe ovaj set zakona, ako budemo imali aranžman sa MMF-om koji ću, podsjetit ću nas, znači za 3 godine 1.100.000.000 KM ili će situacija biti bolja ako se ovo ne usvoji? Ja sam također svjestan da će biti bolja ako se ovo usvoji i ako bude transparentno, odgovorno i kvalitetno trošenje ovih sredstava. I očekujem, dakle, da mi preuzmemo odgovornost, pa ovoj zemlji treba jedan Antonio Alvarez ali ne treći nego prvi, ovaj što je sad u Hrvatsku došao, po lex Agrokoru, ovaj, gdje država donosi zakon da osigura novac, ali će ga Antonio Alvarez raspoređivati. Znači, dragi prijatelji, znači ovdje vidimo ovih dana kako se lobira za donošenje ovog Zakona. Nije sporno, dakle, da mi imamo partnerstvo sa međunarodnim strukturama, Europskom 15 komisijom, ali znar nije posao donošenja ovog Zakona onih koji ga predlažu, Vijeća ministara i Parlamentarne? Ako trebamo mi koji nismo dio parlamentarne većine biti u funkciji europskog puta, a moramo i trebamo, onda to treba jasno reći, nemamo parlamentarnu većinu, treba nam redefiniranje, treba nam dovoljno ruku i trebamo uvesti jedno izvanredno stanje, jer nemamo izvanredne izbore, i djelovati tako da se zna šta je čija odgovornost. Ovako oni koji su preuzeli dio kolača, pozicije, funkcije, direktorska mjesta, fondove, proračunska sredstva za izgradnju ovih infrastrukturnih projekata, nek preuzmu odgovornost i nek polože račun javnosti. Zašto se ne gradi predviđenom dinamikom, zašto se traže nova sredstva koja, za koja nemamo jamstva da će biti izgrađena predviđenom dinamikom i zašto ne preuzmu u konačnici odgovornost za moguće posljednice neusvajanja ovog, ovog paketa zakona, jer vidimo da evo nisu prošla u Zastupničkom domu. Haj nadamo se da ćemo, evo vidimo da smo kreativni, smisliti formulu da to vratimo u Zastupnički dom i da mi danas damo šansu tom Zastupničkom domu, da građani i ova zemlja ne plate cijenu ovakvih manevriranja i ovakvih institucionalnih igara koje objektivno se pokrivaju poslovnicima i člancima, ali u suštini znače da nema jasnog odnosa između izvršne i zakonodavne vlasti, nas kao zakonodavaca i onih koji trebamo svojim rukama valorizirati namet građanima. Ovo je suštinski namet, nemojmo se zavaravati, ali taj namet ako već treba biti, onda nek bude korišten kvalitetno, transparetno, fer, ravnomjerno na svim dionicama, bez politizacije određenih regija i prostora, bez eliminacije najpovoljnijih ponuđača, onih koji su poslali najpovoljnije ponude i to trebamo znati, da je to jedan od razloga zašto 2 godine nemamo cestu. Pa ja želim o tom da govorim i javnost želi o tome, birači žele o tome. Hvala lijepo.
Hvala Vama, gospodine Raguž. Slijedeći se prijavio gospodin Karamatić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Papir je čudo, papir je čudo i na papir kad nešto napiše se to je stvarno. Pazite ovo, kaže - usvajanje predloženih izmjena ne zahtjeva izdvajanje bilo kakvih novih sredstava za provođenje ovog Zakona. Kako smo mi obazrivi prema građanima Bosne i Hercegovine. Znači, mi smo skupili od njih poreze i za provođenje ovih zakona, ne treba, nećemo od tih novaca potrošiti ni feninga, ali ćemo ih zato burazeru oderati 15 feninga za svaki litar goriva, pa će otići gorivo jedno 20 feninga gore, pa će uzročno-posljednično poskupiti kruh, poskupit će maslac, poskupit će mlijeko. E sad pitanje koje bih ja postavio – kome treba povećanje akciza? Kažu iz Vlade Republike Srpske to njima ništa ne znači, sporazum sa MMF-om, da ima dovoljno novaca. S druge strane iz Vlade Federacije kažu da to uopće nije nešto posebno bitno. Međutim, evo svi smo svjedoci neviđenog pritiska pa evo i ovih poslovničkih akrobacija kako ponovo uputiti zakon da bude nov, izbiješ zarez, staviš točku pa to naknadno popraviš i to je novi zakon, da dođe se do tog. A para, para ima, znači za izgradnju, nisam ja protiv autoputeva, nemoj, ne da Bože da me neko pogrešno razumije, znači mi moramo imati autoputeve, sad ja bih postavio tu neka druga pitanja, recimo, po onom starom Zakonu koji nije više u proceduri pa smo dobili i nova mišljenja u kojim, između ostalih, stoji da nisu u potpunosti usklađena s Poslovnikom, ali nije to bitno, Zakon ćemo mi vjerovatno danas usvojiti. Recimo, po podacima Uprave za indirektno oporezivanje dosad nije bilo akciza na biodizel tj. ta biogoriva, koja se prave od kukuruza, od uljane repice itd. i mi smo 2013. uvezli nekih 400 tona biodizela. 2014. smo uvezli preko 2 miliona tona biodizela, a 2015. u 11 mjeseci, znači u dvanaestom mjesecu, još nemam podatke u, kažem, ovi su podaci bili uz prošli Prijedlog zakona, piše da smo mi precizno za 11 16 mjeseci uvezli, pazite sad ovo, slušajte brojke, 10.482.558 kg i 930 gr. E sad ako znamo svi, a ako ne znamo mi zna Google tražilica, specifična težina biodizela je 0,86 i kada se to fino s tim pomnoži, podijeli, doda, oduzme, mi dobijemo 12.189.022 litra biodizela na koji, da napomenem, nisu plaćane nikakve akcize, znači 12.189.000 litara tog goriva. Znači, ovo su podaci Uprave za indirektno oporezivanje koja to zna, koja nam je to poslala. E sada, ko je porezni obveznik, ja vjerujem da i u Upravi za indirektno oporezivanje znaju da je to ili proizvođač ili uvoznik. U ovom slučaju uvoznik nije platio, znači, nikakve dadžbine, a nije ni proizvođač. Pazite, proizvodnja je i kad on saspe u onu cisternu biodizel, pomješa ga s običnim pa to ponovo proda pod obični dizel, dobije extra profit, o kojem ću sad govoriti, i proda lošije gorivo pa nam odu, golf dvojka zato onako dimi ulicom i slično. Sad pazite, znači tu se radi o ovim sredstvima, znači na konačno prodanu cijenu goriva u Bosni i Hercegovini, znači govorim specifično o biodizelu, na tih 12.189.022 litra, da ne preskočim, bi trošarina po starom Zakonu, znači onaj ko je prodao, benzinska pumpa d.o.o. nečija, platio bi trošarinu 30 feninga, putarinu 15 feninga, putarinu za autoputeve 10 feninga, što je ukupno 55 feninga, kada se tom doda 17% PDV-a, to jest još 0,9 feninga po litru goriva je trebalo na to naplatiti 64 feninga, koliko se plaća na benzin, na dizel itd. to je brojka od 7.800.974 marke koja naša Uprava za indirektna oporezivanja nikada nije naplatila, očito je nema nikakvu namjeru naplatiti, znači ovo su podaci za 2015. A ako pratimo progresivno rast znači s 400.000 na 2.000.000 pa na 10.000.000, ja sam uvjeren preko 20 milion da je uvezeno u 2016. Godini, jer je tu neko vodio dobru progodu za zaradu. Znači, novaca ima, što je uvaženi gospodin Raguž govorio, pitanje je raspodjele. Navest ću vam još jedan primjer što se tiče konkretno raspodjele. Znači, Županija Sarajevo je digla kredit za izgradnju sarajevske obilaznice u visini 200 miliona KM, apslutno potrebno, i uistinu je dostojno, i pravedno, i pravo i spasonosno da glavni grad ima obilaznicu, znači da ne moraju kamioni ulaziti u centar grada, 200 miliona, i ljudi su to implementirali i napravili sarajevsku obilaznicu, ništa tu sporno nije. Međutim, sporno je što je Vlada Federacije preuzela taj kredit sad na sebe. Zbog čega Vlada Federacije nije uzela 200 miliona pa napravila most kod Počitelja ili produžila od Zenice prema Banja Luci? Nije to uradila nego je uzela znači kredit Sarajevskog kantona. Ja mogu razumijeti da su pojedinim kolegama, primjerice radi, općina Centar da je bitnija od 10 drugih općina, međutim treba znati da ta općina ima prihode koliko ima 10 drugih općina, treba znati da Županija Sarajevo po raspodjeli PDV-a ima koeficijent puta dva, znači oni imaju novaca. I sad preuzimanjem na Vladu Federacije šta se događa? Događa se da svi građani u Federaciji koji nisu vidjeli sarajevske obilaznice, iz mog Posušja, iz Sejinog Bihaća, iz Zenice, svi plaćaju sarajevsku obilaznicu, a oni sad imaju mogućnost nanovo se zadužiti, dok dotle u drugim krajevima naše jedne i jedine, prolazili smo svi, vidjeli smo kako izgledaju ceste, znači rupa na rupu, to je džek pot vidjeti asfalt ikako. Ovo, postoji li mogućnost, mene neko da uspije uvjeriti, da će ova sredstva biti implementirana tamo gdje trebaju. Postoji li mogućnost, trasa autoputa je nacrtana, ok, ide autopout kuda ide, od onog mosta gore na Savi pa dole dok ne sastavi s Republikom Hrvatskom – ko je vidio taj autoput? Iz mog Posušja nije niko, iz Tomislavgrada nije niko, iz Bihaća nije niko, mi nemamo veze s tim i trebamo to isfinansirati, ok, ali nemojte nam tovariti i ono što su drugi podigli, govorim konkretno o ovom kreditu koji je bio digao Sarajevski kanton. Mislim da novaca ima sasvim dovoljno, mislim da ih pogrešno raspoređujemo zahvaljujući otuđenim centrima moći, mislim da ne naplaćujemo dovoljno ono što bi trebalo naplaćivati sukladno pozitivnim zakonskim propisima, znači letimičnim pregledom, znači letimičnim pregledom, 7.801.000 maraka u 2015. godini je nepovratno nestala. Sada da mi imamo Tužiteljstvo ili Sud koji se bave svojim poslom, a ne time koliki će im biti regres, kako će kome namontirati političku optužnicu, oni bi se vjerojatno o ovom zabavili, ali ne, njih zanima visina njihovog toplog obroka, pa onda tuže Bosnu i Hercegovinu, pa presude u svoju koristi, i to je legitimno, nek rade tako, sve je ok. Sve to, kako je bilo ono u Titovim stazama revolucije ovo nam je naša borba dala, da mi još kažu, 17 kaže, ovo je Reformska agenda. Ja sam čitao tu Reformsku agendu, to je isto spisak želja, mi bi voljeli, mi bi htjeli, mi bi željeli. Ovaj Zakon ni po čemu nas ne obvezuje, bilo kakav zakon Europske unije da mi ovo moramo uraditi. Hoćemo li mi napraviti to, ko će jamiti pare u konačnici, a vjerujem da neko hoće i to grdne, znam ko će biti onaj čija sredstva će otići u ovo, znači to će opet biti građani Bosne i Hercegovine, bez obzira što im ne uvodimo novi namet i ne trošimo njihova prikupljena sredstva, al' sad ćemo ih tek oderati kako Bog zapovjeda. Mislim, u ovako gospodarski naprednoj zemlji stvarno je šteta da imamo gorivo još na pojedinim benzinskim pumpama ispod 2 marke, pa možemo mi to goniti do 3, do 4, pa hajmo biti skuplji i od Brisela ako treba, pa mogu naši. Ovo, ovo mene sve podsjeća na jednu stvar i mislim da će to tako biti i kad bude ova raspodjela sredstava i gradnja, biće opet para na paru, fukara na fukaru, u okruženju Sarajeva ćemo dobiti još dvije, tri obilaznice i još nekoliko novih kolnih traka, a po Hercegovini i po zapadnoj Bosni, po središnjoj Bosni, po istočnoj Bosni opet bez dobrog džipa se neće moći proći ili traktora. Hvala vam lijepa.
Hvala Vama, gospodine Karamatiću. Slijedeći izaslanik, gospodin Rodić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani predsjedavajući Vijeća ministra i članovi Vijeća ministra, uvaženi delegati i delegatkinje, dame i gospodo. Poslije ovih diskusija, a inače sam imao namjeru da kažem nekoliko riječi, ja ovo pitanje ne vidim kao pitanje koje trebamo svoditi na dnevnu politiku i obzirom da već duže vrijeme u Bosni i Hercegovini, a evo vidjeli smo, i na Predstavničkom domu i u pripremi Predstavničkog doma, pa i u samom, ovaj, pripremi Doma naroda, ovo je postalo jedno od najvažnijih pitanja, pitanja svih pitanja u Bosni i Hercegovini. Ali ja želim da podsjetim na nešto drugo, ono što smo mi radili kao Dom naroda i na jedan primjer koji možda u ovoj Bosni i Hercegovini upravo kazuje kako smo došli, evo ja sam maloprije čuo od kolege da je Reformska agenda spisak želja u Bosni i Hercegovini, samo zaboravljamo jednu stvar, da je ta Reformska agenda prošla sve moguće procedure u ovoj Bosni i Hercegovini, da su se usaglasili svi nivoi vlasti u Bosni i Hercegovini, a između ostalog Parlamentarna skupština i ovaj Dom naroda. Ja mislim da je to dokument koji je na neki način napravio u dosadašnjem vremenu, evo da kažem u vremenu ovog mandata, iako ja nisam bio, ovaj, dio skupštinske većine, pa smo često i kritikovali itd. ali ovaj dokument je bio dokument koji je ulijevao nadu kojim to putem Bosna i Hercegovina treba da ide. Iz toga razloga ja ću podsjetiti samo na dvije činjenice, u toj Reformskoj agendi pod tačkom 17. piše ovako – Obavezuju se državni, entitetski, kantonalni nivoi vlasti i Brčko Distrikta da ni na koji način neće osporavati, ometati i blokirati realizaciju aranžmana sa međunarodnim finansijskim institucijama, koji su direktno i indirektno vezani za reformske procese, a koji je određeni nivo vlasti sproveo ili sprovodi u okviru svojih ustavnih nadležnosti. Što se mene lično tiče, postojala je mogućnost da u vrijeme kada smo donosili i usvajali ovu Reformsku agendu svi ustanemo i kažemo mi nećemo nikakve aranžmane sa Međunarodnim monetarnim fondom, Svjetskom bankom, bićemo svoji na svome i tako ćemo rješavati probleme u Bosni i Hercegovini, međutim nismo. Idemo dalje, Dom naroda je u dva navrata ovdje razmatrao planove oko provođenja Reformske agende i Akcijskog plana za realizaciju Reformske agende u Bosni i Hercegovini gdje tačno taksativno nabrojano šta to treba da se uradi, u kojim rokovima itd. Dom naroda je na 18 svojoj sjednici rekao, u jednom trenutku, da to ide sporo, da smo uspjeli da realizujemo samo jednu trećinu Reformske agende, to je bilo u februaru mjesecu 2016. godine, i podsjećanja radi, napomenuću da u Akcionom planu pod rednim brojem 4. stoji – Izmjene i dopune Zakona o akcizama, piše nosilac aktivnosti Vijeće ministara, okvirni vremenski rok, šta će se dešavati po ovome i mi smo svi raspravljali i dali podršku i ovom Akcionom planu. Ja znam da danas ovo što radimo i što raspravljamo na ovome možda nije popularno, u javnosti sigurno nije, evo svi poljoprivrednici su protiv ovoga, ali postoje i druge kategorije stanovništva i ono što ja znam u Republici Srpskoj je neki dan bio sastanak, ovaj, najviših organa vlasti sa poljoprivrednicima i dogovoren je način kako će se refundirati ovaj dio sredstava vezan za plavi dizel itd. Želim da kažem da kao odgovoran čovjek, a bar mislim da sam se tako ponašao ovdje u Domu naroda, vidim da, ovaj, kolega Tadić se, ovaj, malo smješka, ali evo imamo iskustvo, možemo i analizirati rad i, ovaj, to smatram i podrškom, ovaj, ovom mom izlaganju, ali želim da kažem kao odgovoran čovjek, smatram da danas treba glasati za ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama, a ono što u daljem nekom periodu treba isti ovaj Dom i što je rekao gospodin Karamatić, imamo priliku da vidimo, imamo priliku da analiziramo, imamo da na kraju krajeva, ovaj, i na neki način sugerišemo kako će se ta sredstava upotrebiti. Ako razmišljamo dugoročno, kada su u pitanju infrastrukturni projekti i sve ono što možemo u ovom trenutku reći da nije zadovoljavajuće, jel' se sa tim ne možemo zadovoljiti, to je nešto što ovoj Bosni i Hercegovini treba, to je nešto što u budućnosti, u budućnosti generacija omogućava na kraju krajeva i privlačenje stranih investicija i poslovni ambijent, a ako ćemo se baviti samo dnevnom politikom onda nećemo ništa raditi. Iz tog razloga, ma koliko to izgledalo u ovom trenutku, zbog i špekulacija u javnosti i drugačijeg pogleda na ovo pitanje mislim da je ovo trenutak odgovornosti i trenutak u kome, naravno, građani će uvijek reći svoje mišljenje o tome kako je ko donosio odluke i može biti pojedinac kažnjen zbog takvih odluka na izborima, ali to je ono što svako od nas snosi i tako se opredjeljuje. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Rodiću. Za riječ se javio prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege, dame i gospodo, predstavnici Savjeta ministara, gosti, još jedna situacija u kojoj se ponavlja ona stara istina, a to je da je politika čudo i da ako ste političar i ako politički nastupate, možete bilo šta objasniti na način na koji hoćete, međutim taj princip ima jedan ozbiljan feler, a to je da sve što objašnjavate nije nužno i istina i to me podsjetilo da ispričam jednu priču, koja je tragikomična ali govori o nama i o ovoj zemlji i o tome, ovaj, koliko se svjest promjenila. Kažu da, kaže mi prijatelj jedan, ozbiljan pa mu vjerujem, da je u njegovom mjestu Ribniku bio neki čovjek koj je zadužen bio za meteorološku stanicu i iz nekog razloga svako jutro kad se probudi izađe iz kuće i onako da čuju ovi u obližnjoj kafani kaže – dok sam ja ovdje neće Trebinje biti toplije od Ribnika, i vidi Trebinje 19, on javi da je 20 u Ribniku. E sad, zašto ovo pričam? Moj uvaženi prijatelj Dragutin, korektni Rodić, i ja smo očito uvijek na različitim stranama kad je u pitanju glasanje o novcu. Ovo je ista bila diskusija, manje više, kao ona koja je bila svojevremeno vezana za Elektroprenos Bosne i Hercegovine u prošlom sazivu 2014. godine i to je ono što mene plaši, ne plašim se ja ni ovog Savjeta ministara, ni toga da treba graditi puteve, ni toga da će doći nekakva sredstva, ni da su ona kreditna, ni bilo čega 19 dugog, to je sve normalno, ništa to nije novo, pa to je sve u redu, ali ne prati to ona vrsta elementa Reformske agende na koju smo se mi takođe obavezali, a to je da se to radi na način koji nije predmet pogađanja, nego predment efikasnosti i realnog interesa da se nešto stvara, jer je nažalost i ovo pitanje žrtva razoraznih nivoa ucjena. Zašto se ne bi u Republici Srpskoj rješavalo pitanje plavog dizela za poljoprivrednike onako kako bi to trebalo, pa da ti ljudi imaju nekakvu garanciju koja je više sistemska i više trajna nego jedan sastanak u Vladi Republike Srpske. Evo imali su željezničari sastanak na Trgu krajine ili gdje su već bili, pa već prošlo 15 dana ili 7 i postavlja se pitanje, da li su dobro ugovorili posao koji su imali. Upravo zbog tih stvari, da ne bi nas poljoprivrednici za ruku vukli i optuživali upravo Vas gospodine Rodiću i mene, što smo glasali za ovo, što smo mi vjerovali političarima u njihovo ime, jer mi možda za njih i nismo političari, možda nas zaista doživljavaju kad predstavnike naroda, ali one ljude koji su u izvršnoj vlasti oni doživljavaju realno kao političare. I ti isti poljoprivrednici, i u poljoprivrednom Prijedoru i u poljoprivrednoj Banja Luci, što nam je većina stanovništva koje je radno zaposleno upravu o tom sektoru, doći će i reći pa šta ljudi uradiste, glasaste za povećanje ovoga, a nemamo čvrste garancije, tipa sistemske garancije plavog dizela i svega ostalog, da će stvari biti kako treba. Eto to je razlog zašto smo mi htjeli da ovo ide u redovnu proceduru, da se ovo raspravi do kraja i da se, ovaj, ovo, ovo, ovo provede onako kako bi, kako bi, kako bi to trebali. Što se tiče ove procedure, ja se nadam, poslanicima je jasno, javnosti da je jasno o čemu se radi. Znači povučeni su zakoni kojio nisu prošli u hitnom postupku u Predstavničkom domu i dostavljeni su novi zakoni uz neke sitne numotehničke korekcije, usvojeni na telefonskoj sjednici, koliko sam ja razumio, koji su sad novi zakoni, pa kad mi ovo usvojimo, ovo sad ponovo može ići u hitnu proceduru u Predstavnički dom, što znači ono kako su se izjasnili 19 - 19 u Predstavničkom domu ne važi više ništa, to je smisao ove procedure. Pazite, politički to može biti dobro odigrano, ali je bitno da javnost zna da je ovo dijelom vjerovatno učinjeno zbog toga da ono glasanje u Predstavničkom domu kad su 4 poslanika iz SDA glasala kako su glasala, kad su poslanici iz Saveza za promjene glasali kako su glasali, kad su poslanici iz drugih stranaka glasali kako su glasali, da to glasanje više na ovaj način ne važi, da je ono, da je ono anulirano. E sad, što se tiče onom pristupu, ovaj, oko obaveza iz Reformske agende, pa to je potpuno jasno, pa nikom živom ne pada na pamet da osporava nešto što je korisno. Mi smo za to, pogotovo ako je to nešto što je naslijeđeno, prije Reformske agende utvrđeno, potpisano, moraš se ponašati kao legalista, moraš, moraš poštovati obaveze koje se preuzeo za neko pravo koje si prethodno stekao na osnovu nekog sporazuma i to nije sporno. Međutim, ima i neki stvari, kao što je ova, koje su u hodu dogovarane, dorađivane itd. i u tome smislu one same po sebi nisu sporne, ali je sporan naš unutrašnji odnos prema njima. Ne brani niko nama da ovo pitanje za poljoprivrednike rješavamo kvalitetnije nego što je ono riješeno možda na nekom sastanku dobrih namjera i uvjeravanja, a jedina garancija da je to sve kako treba je to što je to objavljeno u radio, u Dnevniku Radiotelevizije Republike Srpske. Dakle, ja tražim kao političar i kao parlamentarac da stvari oko kojih se političari dogovore sa narodom budu objavljene tamo gdje je to zaista zvanično, a to je „Službeni glasnik Republike Srpske“ a ne Radiotelevizija Republike Srpske. Radiotelevizija Republike Srpske je tu da prenosi informacije, „Službeni glasnik“ je tu da objavljuje šta je zakon, šta su prava, šta su obaveze. Kad to bude bilo objavljeno u „Službenom glasniku Republike Srpske“ ja ću reći imate naš glas za sve što se tiče obaveza koje su, koje su prema poljoprivrednicima, ovaj, napravljene. Ne vidim da je bilo šta objavljeno. E sad, u čemu mi još imamo jednu razliku i da privodim, ovaj, kraju ovo, ovo, ovo što govorim. Ova zemlja ima probleme, nedostatak privredne aktivnosti za koju, rekao bih, nije kriv 20 Savez za promjene ili je mnogo manje kriv nego drugi i doveo je do toga da smo siromašni i bez novca za ostvarivanje onih želja koje neki drugi narodi u svojim zemljama u našem okruženju ostvaruju i dobro, to je činjenica i treba se suočiti sa njom. Kad je kriza bila u Portugalu u vezi sa recesijom, onda su oni objavili politiku promjene ponašanja, pa familija koja je imala 3 automobila, imala je jedan, ako je neko imao 3 mobilna telefona sveo je to na jedan, ako je neko imao trošak od 1.000 evra za nešto, sveo ga je na 200, smanjujući svoje troškove na takav način da se odrekne onoga što mu nije nužno. Mi ovdje se ponašamo kao da je sve što smo napravili super, idealno funkconiše i sad nam treba još novca i ne želimo da se ... [[kratko isključen mikrofon]] koje smo, koje nisu nužne, nisu čak ni realne, nego, nego, nego, nego se ponašamo kao, kao da kreiramo nekakve nove nivoe, neke nove oblike luksuza itd. da bismo zadovoljili sebi nekakav osjećaj da živimo bolje nego što živimo, da možemo više nego što možemo i da smo bogatiji nego što jesmo. Zbog toga svaka zemlja treba u ovakvim situacijama da se zapita šta su joj prioriteti. Imamo mi u budžetu stvari koje su realno nepotrebne ovoj zemlji, teško je to izgovoriti ovdje, nećete vi to prihvatiti 90%, ali je to tako. Nama su potrebne potpuno nepotrebne Oružane snage Bosne i Hercegovine, 9 000 ljudi koji ne služe, uz dužno poštovanje njima kao pojedincima, ničemu značajnom, osim sad da mi neko kaže, a kad je bila poplava ti su ljudi spašavali. Pa dobro mislim, u redu hvala i trebali su, svoje su spašavali. Znači, 9 000 ljudi, nije sporno što je 9 000 ljudi, nego što je 290 miliona KM godišnje, znači plaćamo da bi 9 000 ljudi glumilo vojsku. Znači, glume vojsku, plaćamo to 290 miliona KM godišnje. Ja sam ministra, sada, pitao finansija – koliko će se skupiti ovim? Kaže – 314 miliona, od čega ide 78 miliona godišnje za puteve. Mi ćemo se naći u situaciji ukoliko želimo puteve, ukoliko želimo ekonomski razvoj da se moramo odreći nekih stvari koje plaćamo, a ne služe ničemu i nikome u ovoj zemlji osim za zadovoljenje nekog osjećaja da ova zemlja ima i ono što joj ne treba. E tu je, aj da kažem, neka razlika u pristupu Saveza za promjene i nekih drugih stranaka koje stoje iza ove vrste koalicije. Na kraju krajeva, bitno je da postoji većina, sad kakva je većina to je do onoga ko većinu uživa. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Tadiću. E sad imamo replike, gospodin Rodić i gospodin Karamatić, pa ćemo po redu. Gospodine Rodić, izvolite.
Ja ću, ovaj, kratko je, nemam običaj uopšte da repliciram, ali obzirom da je gospodin Tadić direktno pomenuo dva glasanja mene i njega u prošlom sazivu i sad i možda je to spretno ili nespretno rekao kada su u pitanju pare i finansijski izvještaji, nas dvojica se tu razlikujemo. Razlikujemo se mi i po nečemu drugom, evo ja sam do ovog trenutka mislio da je Ognjen Tadić pozicija, a sad ne razumijem uopšte, ovaj, nakon ove diskusije gdje se nalazimo i kojoj grupaciji Ognjen Tadić pripada. S druge strane, razlika je još u nečemu, ja sasvim odgovorno tvrdim, ja dolazim iz Republike Srpske, kao što znamo, nisam predstavnik ribolovnog društva, niti bilo kojeg dobrovoljnog društva, nego me izabrala Narodna skupština i ja hoću i to je moj način rada da poštujem institucije Republike Srpske, i na kraju krajeva i Vi ste uveli praksu kako treba sarađivati sa institucijama Republike Srpske i često to možda kod drugih izaziva iritantni stavovi kada mi kažemo nije dovoljno usaglašeno itd. i u svim ovim glasanjima i teškim odlukama i nepopularnim odlukama ja hoću da se konsultujem sa institucijama. Možda pripadamo različitim političkim, ovaj, opcijama u smislu, ovaj, tamo smo pozicija i opozicija, ovdje smo nešto drugo, ali uvijek nastojim da donesem onu odluku za koju ja i kao pojedinac mislim da je ispravna i da 21 će donijeti, ovaj, na neki način napredak u Bosni i Hercegovini i naravno u Republici Srpskoj. Iz tog razloga nemojmo to svoditi na odnose mene i Vas, kako smo glasali, nego na odnose politika i odnose prema određenim institucijama u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Karamatić, izvolite.
Zahvaljujem. Pa više pojašnjene, ja sam rekao na početku svog obraćanja da ja nisam protiv autoputeva, i nisam protiv autoputeva. Međutim, mislim da je se ovo moglo uraditi drugačije. Tih 314 miliona koji će se prikupiti ovim samo za 2015. za 11 mjeseci sam vam našao 7 miliona, šta je s 2014. godinom, šta je s 2013. godinom, šta je sa 2016. godinom? Institucije Bosne i Hercegovine, entiteta, županija, imaju mehanizme da naplate ono što im pripada po aktuelnim zakonima, zbog čega to ne rade, trebaju li strožije kontrole, o tomu se može razgovarati. Zna li iko ovdje koliko goriva se oslobodi putarine da uđe za rudnike i za željeznice, zna li iko koliko tog goriva završi u slobodnoj prodaji? Ovdje sam vam maloprije govorio, 12 miliona litara koje su uvezene u Bosnu i Hercegovinu, postoji li iko u ovom uvaženom Domu ili ispred TV ekrana ili slušatelja na radiu koji je na jednoj benzinskoj pumpi vidio da se toči biodizel? Što neko treba naplatiti, stvar je da netko nije radio svoj posao - i šta radimo, kako izlazimo iz tog? Izlazimo vrlo elegantno, oni i dalje nek ne rade svoj posao, a mi ćemo prebaciti finansijsku odgovornost na narod u Bosni i Hercegovini. Mislim da to nije način, mislim da institucije trebaju raditi svoj posao, da sve trebamo vratiti u okvire zakonitosti, da Uprava za indirektno oporezivanje ako vidi da je ušlo 12 miliona litara mora konačnom proizvođaču naplatiti to. Kako naplate, ko je vidio plantaže hmelja u Bosni i Hercegovini? Nema ga, nema, znači, nijedan uzgajivač hmelja, ali imamo pivovare. I šta urade, isto ovi s biodizelom što ga razmute s običnim, razmute taj prašak s vodom iz česme i prodaju nam pod domaće pivo i na to se naplati porez i akcize i sve se naplati. Znači, može se kad se hoće. Pitanje je zbog čega ovo netko nije htio uraditi. Pitanje je, kažem, koliko goriva koje je oslobođeno putarine, koje ide namjenski za rudnike i za željeznice uopće ne završi ni u rudnicima ni u željeznicama. Pitanje koliko je goriva ukradeno iz Termoelektrane Gacko itd. da sad ne nabrajam detalje. Znači, primjera ima, novaca ima, a zato, reću vam točan razlog, zato što su politički kadrovi uporno trpani u agencije i jasno da ne znaju raditi svoj posao. Znači, trebaju nam obrazovani, stručni ljudi koji će to odraditi. Evo, cijelo vrijeme govorimo o autocestama, ja se sjećam ovdje, evi i danas ćemo imati jedno glasanje o povjerenju, neću još dugo gospodine predsjedavajući, pola minute, povjerenju zamjenika ministra, ja se sjećam kad ste ovdje u ovoj dvorani hvalili bivšeg zamjenika, bivšeg ministra prometa i komunikacija koji u vrijeme svog mandata nijedan zakon nije donio, nijedan poslovnik, nijedan pravilnik, znači nije uradio apsolutno ništa. Zašto su ga hvalili? Pa zato što su ostali ministri pored njega izgledali kao Formula 1. Danas imate ministra koji radi svoj posao pa se i drugi satraše treba nešto napraviti. Znači, hajmo postaviti ljude koji će raditi svoj posao na adekvatna mjesta, kako u Upravu za indirektno oporezivanje, kako u SIPA-u, kako u ministarstva i onda nećemo imati problema. Hvala. 22
Hvala Vama. Nema više prijavljenih, nema više interesa, ja zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Sad glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuna Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini, po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda. Možete glasovati. Od nazočnih 15 – za je bilo 10, protiv 4. Federacija Bosne i Hercegovine – 7 za, protiv 2, 1 suzdržan. Republika Srpska – 3 za, 2 protiv, nije bilo suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o trošarinama u Bosni i Hercegovini je usvojen. Prelazimo na šestu točku dnevnog reda, to je, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužiteljskim institucijama na razini BiH (prvo čitanje) – skraćeni postupak – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2617/16 od 11.10.2016. i 14.12.2017. s Mišljenjem Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Na prošloj 26. sjednici, održanoj 01.02.2017. godine, Dom naroda nije usvojio negativno mišljenje Povjerenstva za financije i proračun o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužiteljskim institucijama na razini Bosne i Hercegovine, te je sukladno članku 104. stavak (3) Poslovnika Doma naroda, Povjerenstvo zaduženo na izradbu novog mišljenja, imajući u vidu raspravu koja je vođena na sjednici Doma. Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, Povjerenstvo nije prihvatilo načela Prijedloga zakona. Riječ dajem predsjedatelju Povjerenstva, gospođi Zovko, ukoliko cijeni da ima potrebe. Kao u Izvješću. Hvala. Riječ dajem predlagatelju Zakona, ako cijeni da ima potrebe. Nema. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Gospodin Raguž se javio. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se. Evo vidimo da ovo defakto dva puta pada na Povjerenstvu i mislim da je situacija jasna s ovim Zakonom, ali pošto se radi o Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o plaćama pravosudnih 23 djelatnika mislim da mi kao zakonodavci bi trebali imati u vidu nekoliko stvari. Prvo, ova rješenja nisu dobra, iz najmanje 3 razloga. Prvi ću navesti, znači nisu usklađena sa člankom IX točka (2) Ustava Bosne i Hercegovine, koji kaže da se naknada za osobe koje obnašaju službu u institucijama Bosne i Hercegovine ne može smanjivati tijekom mandata obnašanja tih dužnosti, znači to je jedna stvar. Druga stvar, prema članku I točka (2) Ustava Bosne i Hercegovine kaže se da je Bosna i Hercegovina demokratska država. Bosna i Hercegovina kao demokratska država mora osigurati da se izvršna i zakonodavna vlast ne miješaju na neprikladan način u rad pravosuđa, znači to je načelo na ovaj način, na neki način dovedeno u pitanje. I treća stvar je, ova rješenja u ovom Zakonu su protivna članku 1. Zakona o plaćama u institucijama Bosne i Hercegovine, koji sam isključuje primjenu tog Zakona na pravosuđe i kako da se naknada iz radnog odnosa pravosudnim djelatnicima određuju podzakonskim aktom Vijeća ministara donesenim na osnovu Zakona koji isključuje svoju primjenu na njih? To je, dakle, dovoljno razloga da se ovaj Zakon ne usvoji. Šta je rješenje? Ja mislim da je rješenje da Vijeće ministara, odnosno, Ministarstvo pravde otvori izravnu komunikaciju sa nadležnim institucijama u pravosuđu i da kroz jedno uvažavanje, naravno, nadležnosti i respekta rade u pripremi zakona koji se tiču pozicije ljudi u pravosuđu. I to je praksa u suvremenim demokratskim državama i uzeću samo primjer evo susjedne Republike Hrvatske gdje kad se donosi bilo koji zakon, nacrt zakona koji se tiče sudske vlasti, on mora ići na mišljenje tim institucijama. Mislim da je vrijeme da se otvori ta praksa, a da se mi ovdje ne ponašamo na način ako je stanje loše u pravosuđu, a loše je, da mi kroz donošenje zakonskih rješenje reflektiramo svoju poziciju prema jednoj vrlo važnoj, ustvari ključnoj grani vlasti za koju smo mi odgovorni osigurati joj nesmetano zakonsko, materijalno, financijsko i svako drugo poslovanje kako bi zaista mogla se nositi sa izazovima. Tako da, očekujem, dakle, da će nakon neusvajanja ovog Zakona slijedeći koraci biti na tragu ovih načela o kojima sam govorio. Hvala.
... sad se prijavila gospođa Džambas. Ja bih ovako. Obzirom da je naš Kolegij usuglasio da napravimo sad stanku od jedan sat vremena, znači do 13:45, evo pustiću Vas gospođo Džambas da vi kažete, pa ćemo onda napraviti stanku od sat vremena i dolazimo 13:45. Izvolite.
Ja sam članica Povjerenstva za financije i tu su i gospodin Rodić, koji izuzetno dobro radi taj posao, gospodin Babalj, gospodin Podžić i nas dvije i zaista budemo, bude nam nejasno o čemu mi raspravljamo kad je pitanje plaća, odnosno naknada ovih za Sud i Tužiteljstvo, mi nemamo ništa protiv nikoga, da svako ima ta svoja prava. Međutim, poznato je da postoji Zakon o plaćama i naknadama sudija i tužitelja na razini Bosne i Hercegovine koji je donio visoki predstavnik. On je počeo da vrijedi od 01.01.2005. tada je donesena, taj Zakon visokog predstavnika koji niko ne može ni gledati, znači to je visoki predstavnik donio Zakon i tako se zove, plaće i naknade u Sudu i Tužiteljstvu BiH. Kada je prosjek u Bosni i Hercegovini plaće bio 460-470 maraka, donesena je odluka, on je to dao, da se njima zbog težine posla kojeg obavljaju poveća plaća 9,9 dakle 10 puta, 10 prosječnih plaća Bosne i Hercegovine. Kako je to tad bilo 24 prestrašno u 2004. objašnjenje je bilo da je taj, taj, u tom Zakonu stoji sve što pripada sudijama i tužiteljima u toj deseterostrukoj plaći jednog prosječnog građanina BiH. I dok je god tu bio visoki predstavnik nije se na to niko žalio i čim je on sjeo u avion da napusti prostor, oni su se žalili, išli su na ljudska prava, jer postoji drugi zakon, Zakon o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine gdje je razgraničeno što je plaća, što je topli obrok, što je i tako redom, to je jedan sasvim drugi Zakon. Cijelo vrijeme u Povjerenstvu mi pitamo po kom zakonu se radi? Samo da nam to neko pojasni i evo jučer smo imali priliku biti sa revizorima, oni su dali neki primjer sasvim nevezano za ovo i onda sam ja priupitala - dobro kad dođete i radite reviziju u Sudu i Tužiteljstvu po kom, jer su dva zakona, niko nije stavio van snage Zakon koji je donio visoki predstavnik, a imamo ovaj drugi? Onda su oni rekli – po jednom Zakonu radimo sa službenicima u Sudu, a po ovom drugom radimo za Sud i Tužiteljstvo, a za rukovodeće u Sudu i Tužiteljstvu kombiniramo, zakon je se primjenjuje kombinirano. Iz ovog odgovara ovo, iz ovog odgovara ono, jer u Zakonu visokog predstavnika su zaštićeni oni bili, znači pisalo je tad, pričam o deseterostruko većoj plaći, da sve dotle dok plaća, prosječna plaća u BiH ne postigne vrijednost 800 maraka, niko nihovu plaću ne smije dirati, plaću koja se odnosila na sve. Kad prosjek plaće pređe 800 maraka, kao što je to sada, automatski se regulira i povećava njihova plaća. To ništa nije u službenicima i svim ovim koji rade u državnim institucijama. O tom mi govorimo – kada će se i tko je stavio van snage Zakon visokog predstavnika, a primjenjivati Zakon o svim, prema svima? Jer sam ja pitala – dobro, ako mi sebi donesemo i kažemo kod nas nema naplaćivanja u toku radnog vremena, vrijedi li to za Sud i Tužiteljstvo? Ne vrijedi. Dok je ovdje regres bio 1maraka, to je bila odluka, ja se slažem, meni i sad bi bilo to normalno da regres bude 1marka, tamo je bilo pola plaće, dakle 2.300 maraka. Ovim, sad se traži od Vijeća ministara da regres bude 300 maraka, ali su oni rekli u međuvremenu, odmah je tužba spremna. Jer jedni ujutru piju kavu, jednu tuže jedni sude, začas oni to urade, čas posla, završeno je to. Mi smo dobili pismo od visokog, od predsjednika Suda u kom kaže, šta god vi da, praktično kad se pročita, šta god vi da uradite mi smo zaštićeni Ustavom i neće se to primjenivati. Dobijemo pismo i onoga ko treba da brani interese Vijeća ministara i svih institucija, govorim o zamjeniku pravobranitelja Bosne i Hercegovine, koji u svom pismu kaže da su se oni žalili i od 2006. ono kad je otišao visoki predstavnik, pa naovamo je njima isplaćeno, po tim prvim tužbama 2.600.000, trenutno je u razmatranju 30 predmeta, to je nova 3 miliona odštete, plus desetine, ta ovdje tako piše, desetine tisuća maraka za zatezne kamate i sve ostalo. Dok drugi ljudi, koji su također imali pravo na regres, kad se žale godine prođu, onda idu vansudskom pa nema ovih zateznih. Naravno, oni su sudije i tužitelji, oni izganjaju u kompletu sve to što im treba. I sve to neka ide, nemam ja ništa protiv da ljudi, da im nisu zakinuta neka ljudska prava, ali samo tražim da mi neko, eto niko nam ne zna reći kad se ukinuo ovaj i kad vrijedi ovaj i kako idu u kombinaciju. Zbog toga smo mi u Komisiji, stvarno nam nije jasno o čemu, o čemu je riječ. Ni sad ne znam ništa.
Dobro, hvala Vam, hvala Vam na raspravi. Pošto nemamo više prijavljenih, ja zatvaram raspravu, da okončamo ovu točku dnevnog reda. Sad glasujemo o Mišljenju Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda. Molim vas, možete glasovati, samo da nam pokrenu ovaj mehanizam. Možete glasovati. Nazočno je 14 – za je bio 12, protiv 2, suzdržanih nije bilo. Iz Federacije – 7 za, protiv 2, suzdržanih nije bilo. Iz Republike Srpske – 5 za, protiv i suzdržanih nije bilo, postoji opća većina, postoji entitetska većina. 25 Znači, pošto smo prihvatili Mišljenje, ja ću pročitati članak 104. stavak (2) Poslovnika Doma naroda koji glasi – Ako Dom prihvati Mišljenje Ustavno-pravnog ili nadležnog Povjerenstva iz stavka (1) ovog članka, predloženi Zakon se smatra odbijenim. Isto bi bilo da je bilo i suprotno, dakle, ovaj, dva puta negativno mišljenje, tako da, samo bi. Evo, dakle, evo sad imamo sat vremena odmora, odnosno negdje do 13:45 bismo trebali nastaviti, nastaviti naš rad. Recite gospodine, može, može, izvolite.
Ja se izvinjavam, ali čini mi se da bi bilo dobro da sada iskoristimo ovu pauzu i da se izvrše potrebne radnje koje trebaju za tačku 41. ako već to nismo predvidjeli, pa da prva tačka 41. bude u nastavku prva, a potom ostale tačka da idemo. Jer ćemo ponovo doći u poziciju da sat vremena čekamo pauzu.
Ja, pa već smo, evo kao odgovor, naravno da smo to imali u vidu i razmatrali ozbiljno takvu mogućnost, međutim rekli su nam da zapravo, ovaj, poslije toga ne bi mogao niko ući u dvoranu, u ovu našu salu, ovaj, izuzev evo da kažem nas koji smo ovdje.
Ma ko to kaže? Taj ko kaže da ne može poslije, poslije održane tačke ući, to stvarno dajte nek nam izađe objasniti.
Poslije održane da, može poslije održane.
Hajde da nam izađe objasniti tu zaštitu podataka, baš me živo interesuje.
Ništa, mi ćemo angažirati sad, u pravu ste Vi, ovaj, angažiraćemo ih neka naprave pa ćemo prebaciti, ovaj, tu točku. Dobro, razumijem. [[PAUZA]] /kratko nema snimka/ Pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 14 – za je bilo 13, protiv nije bilo, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv nitko, suzdržan 1. Iz Republike Srpske 5 za, protiv nitko, suzdržan nitko. Opća većina postoji, entitetska većina postoji. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o porezu na dodanu vrijednost je usvojen u prvom čitanju. 26 Prelazimo na osmu točku dnevnog reda današnje sjednice, to je, Ad. 8. Zahtjev za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH smjenom zamjenika ministrice obrane Bosne i Hercegovine gospodina Seada Jusića
Ma, nekako mi ovo tako da bi prošlo bez komentara, ja nemam pred sobom ništa što je vezano za Ministarstvo obrane, nemam te podatke, ali ako promatram ovu situaciju kao građanin onda sam se onako pitala, hajde prvo da kažem ja vjerujem u kadar koji je postavio predsjednik stranke, to smo vidjeli i po našem ministru Jusku i po zamjeniku ministra obrane gospodina Jusića, da su to kadrovi koji dobro rade posao. Zahtjev za njihovom smjenom ne bih nikad podržala apsolutno, posebno evo ovako kako je to došlo, ali sam se onako kao zastupnica, odnosno izaslanica koju ljudi pitaju – a šta se to tamo desilo? Nemam pojma, izuzev da se ispoštovala, da je gospodin Jusić ispoštovao odluku i ispoštovao vrhovnog komadantna, u ovom slučaju Predsjedništvo BiH ili predsjednika Predsjedništva BiH, ja ni u taj dio ne bih ulazila, osim što se pitamo – što bi se dogodilo da se nije ispoštovala odluka, da li bi tada posljedice bile daleko, daleko veće od ovih o kojim se priča? I ne bih sigurno nikad pristala ni glasala za smjenu bilo koga od onih koji rade posao onako kako im se naredi, posebno naredi u smislu Ministarstva obrane, ali sam također spremna sada glasati i za ovu smjenu zato što predlaže predsjednik stranke takvu smjenu. Znači, isključivo iz tog razloga što predsjednik stranke, koji je odgovoran za postavljanje kadrova na mjesto ministara i zamjenika ministara, traži to, onda smatram da on to vjerojatno i najbolje zna, ali bi mi bilo žao da to bar nisam rekla.
Hvala Vam. Ima li još prijavljenih za raspravu po ovoj točki dnevnog reda? Ne vidim interes. Zatvaram raspravu. 27 Sad glasujemo o zahtjevu za rekonstrukciju Vijeća ministara smjenom zamjenika ministrice obrane Bosne i Hercegovine, gospodina Seada Jusića. Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. Od nazočnih 14 – za je bilo 8, protiv 5, suzdržan je bio 1. Iz Federcije BiH – 8 za, protiv nitko, suzdržan 1. Iz Republike Srpske – nije bilo za, protiv je svih 5 i suzdržan nije bio nitko. Postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina. Pokrećemo drugi krug izjašnjavanja. Od nazočnih 14 – za je bilo 8, protiv 5, suzdržan 1. Federacija BiH – za 8, protiv nitko, suzdržan 1. Republika Srpska – za nije bio nitko, protiv 5 i suzdržan nije bio nitko. Postoji opća većina, ali ne postoji entitetska većina. Konstatiram da nismo usvojili zahtjev za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH smjenom zamjenika ministrice obrane Bosne i Heregovine Seada Jusića. Prelazimo na devetu točku dnevnog reda današnje sjednice, to je, Ad. 9. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje grantovima u institucijama“, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 02/3-16-1-3261/16 od 30.12.2016. Dobili ste Mišljenje Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda. Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće i predlaže Domu njegovo usvajanje. Povjerenstvo je usvojilo i sljedeće zaključke, te predlaže Domu njihovo usvajanje. 1. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH, Ministarstva financija i trezora, institucija koje su obuhvaćene Izvješćem revizije učinka da u roku od šest mjeseci izvjesti Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH o planiranim i poduzetim aktivnostima na sprovođenju preporuka iz Izvješća, te da o poduzetim aktivnostima upoznaju i Ured za reviziju institucija. 2. Nalaže se institucijama Bosne i Hercegovine iz točke 1. ovog Zaključka da dostave informaciju u tabličnom prikazu tako da u njoj jasno naznače naziv preporuke iz Izvješća, planirane, odnosno poduzete aktivnosti na realizaciji preporuke, nositelja aktivnosti, rokove za realizaciju i stupanj realizacije (realizirano, djelomično realizirano, realizirano u tjeku, nije realizirano) u tom slučaju potrebno je navesti razloge zbog kojih preporuka nije realizirana. Zastupnički dom je na 41. sjednici, održanoj 18.01.2017. usvojio Izvješće. Riječ dajem gospođi Zovko, predsjednici Povjerenstva.
nije uključen mikrofon
Kao u Izvješću, dobro. Hvala. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ako je tu i ako ima potrebe. Nema potrebe. 28 Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ povodom ove točke? Imamo prijavljenog gospodina Novića. Izvolite gospodine Noviću.
Uvažene kolegice i kolege ja se iz dva razloga javljam. Prvo želim da samo dam dvije, tri konstatacije na ovaj revizorski nalaz i drugo povodom zaključka koji se nudi da ovaj Dom prihvati. Ako ste pažljivo, a pretpostavljam da jeste i vi kao i ja, pročitali da institucije Bosne i Hercegovine, da su odredile, dodijelile preko 66 miliona maraka kroz grantove za dvije godine u Bosni i Hercegovini, to nisu tako mala sredstva, a u tačci oko koje smo vodili raspravu i brinuli se o poljoprivrednicima, brinuli smo se o svima, govorili smo šta znači zavlačiti ruke u tuđe džepove, ali očigledno i kad imamo novca zabrinjavajuće je kako ga trošimo. Ne bi ovo meni ništa sporno bilo i čak mislim da je i malo za institucije kojima se sredstva trebaju kroz grantove dodjeljivati, ali me mnogo više brine način na koji su se ovdje sredstva dijelila u svim ovim, ovaj, godinama. Prosto je nevjerovatno ako pogledate da kažu da je Savjet ministara propisao, kao što je to i ranije bilo, vrši se na osnovu javnog poziva. Odlično, ali ova druga stavka je mnogo zabrinjavajuća, za određene grantove je definisano da se jedan dio grant sredstava vrši na osnovu javnog poziva, a drugi dio na osnovu pojedinačno podnesenih zahtjeva. Čista privatizacija sredstava na ovom nivou. Ko je to ko zna za, da treba podnijeti pojedinačan zahtjev? Onaj kome se ili šapne ili zovne, pa de podnesite taj zahtjev. I što ne mogu da vjerujem, ne mogu da vjerujem, što sam i sam, kad sam bio ministar, odbio te dušebrižnike koji su mi to isto nudili, a vidim sada da to ima, pogledajte molim vas, dio sredstava iz grantova u Ministarstvu civilnih poslova za oblast kulture i oblast sporta se ostavlja kao pravo ministru i Ministarstvu da ono na osnovu tih pojedinačnih zahtjeva predlaže i Savjet ministara dodjeljuje. I onako siromašna sredstva koja dajemo toj nesretnoj kulturi pa tako dio sredstava od 1.597.000 dodjeljuje se putem javnog konkursa, a 1.500.000 po odluci na prijedlog Ministarstva civilnih poslova na osnovu pojedinačnih zahtjeva, polovina. Ima li to smisla? Zato se nemojte čuditi i nemojmo se i ne čudim se, kad smo vidjeti ko je dobivao sva sredstva, i pošto je to na sreću objavljeno, pa ste vidjeli, ja neću sada da se vraćam tome, mislim da je to više nego zabrinjavajuće. Nikada ova zemlja neće moći skupiti novca koliko ćemo ga mi moći uludo potrošiti, mislim da je to nedopustivo. A pogledajte i u sportu, putem javnog konkursa 537.000 se dodjeljuje odlukama Savjeta ministara, a na prijedlog civilnih poslova, a na osnovu pojedinačnih zahtjeva, više od te cifre. Ja se divim onima koji to tako hoće da uzmu na sebe tu odgovornost. Posebno me brine što u, konstatuje se od strane revizora koji kažu – da na bazi uvida dokumentacije korisnika grantova utvrđeno da dostavljeni dokazi korisnika ne upućuju na ispunjenost uslova iz konkursa. Zar ovo nije klasična zloupotreba? Ko je taj ko ima pravo, makar se on zvao Savjet ministara ili neko drugi, da mimo konkursa dodjeljuje ta sredstva? Mislim da trebamo konačno sami sebe presabrati i jedni drugima reći šta valja, a šta ne valja. Nije ovo riječ samo o danas, ovo je očigledno problem mnogo dublji i već traje godinama i bojim se da će trajati. Ja zato se ne slažem sa zaključkom koji je ovdje tako formulisan da moram vam reći da me je stid što gledam ovaj zaključak. Mi kažemo – Dom naroda traži od Savjeta ministara i institucija Bosne i Hercegovine koji su obuhvaćeni Izrvještajem revizije učinka da u roku od šest mjeseci izvjeste Dom o planiranim i preduzetim aktivnostima na realizovanju preporuka koje jesu. Pa šta mi to radimo? Za šest mjeseci oni će nas obavijestiti šta planiraju. Naravno, proće, to je već Nova godina, ako Bog da dolaze izbori, oni će i za '18. se isto to dogoditi, pa dajte da budemo bar na minimumu nivoa ovog Doma i zato predlažem, ako ovaj Dom želi, da kažemo – Da u roku od šest mjeseci otklone sve uočene nepravilnosti i realizuju preporuke revizije i o tome izvjeste ovaj Dom. 29 To je moj prijedlog, jer u protivnom mislim da ne vrijedi onda podržati ovakav predloženi zaključak. Hvala.
Hvala Vama. Ima li još? Ne vidim više interesa. Hvala. Zaključujem raspravu. Saćemo se prvo izjasniti o samom Izvješću. Dakle, sad glasujemo o Izvješću o provedenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje grantovima u institucijama“. Možete glasovati. Od nazočnih 14 – za je bilo 12, protiv nitko, suzdžana 2. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv nitko, suzdržan 1. Iz Republike Srpske – 4 za, nitko protiv i 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje grantovima u institucijama Bosne i Hercegovine “ usvojeno. E sad trebamo glasovati o zaključcima Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda, ali imamo sad i ovo što je kolega Nović, dakle, predložio. Ako sam, jeste Vi pratili tajniče, samo da vidimo. /konsultacije predsjedatelja i tajnika/ O ovom što je kolega, možemo li mi, možemo li pomirit ova dva stajališta pa da ako, ako to prihvatite kao Povjerenstvo koje je predložilo? Ovaj, idemo mi izjasniti se o ovome što je kolega, ako prihvatimo, dakle, ovo što je kolega Nović predložio onda neće biti potrebe o prvom zaključku glasovati, ja tako to shvaćam. Pripremite se za izjašnjavanje o ovome, mi smo to tonski zabilježili, o glasovanju, dakle o promjeni ovog prvog zaključka kako je to kolega Nović predložio. Hvala. Od nazočnih 14 – za je bilo 12, protiv 1, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv nitko, 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – 4 za, protiv 1, nitko nije bio suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, sad nema potrebe izjašnjavati se o prvom zaključku obzirom da smo usvojili ovu popravku, tako da kažem zaključka kolege Novića. Pa ćemo se onda izjasniti o Zaključku broj 2 koji je predložilo ovo Povjerenstvo. Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 30
nije uključen mikrofon
Kao u Izvješću, dobro. Hvala. Dajem riječ podnositelju Izvješća, ukoliko je nazočan i ima potrebu. Ne. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Izvješću o provedenoj reviziji učinka o temi: „Planiranje proračunskih rashoda u institucijama BiH“. Pripremite se za izjašnjavanje. Od nazočnih 13 – za je bilo 11, protiv 1 i suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Republike Srpske – 3 za, 1 protiv i 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Planiranje proračunskih rashoda u institucijama BiH“ je usvojeno. 31 11. točka dnevnog reda je, Ad. 11. Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2016. godinu, broj: 05/2-50-19-386/17 od 07.02.2017. Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH, Povjerenstvo nije prihvatilo Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2016. godinu Zastupnički dom je na 43. sjednici, održanoj 23.03.2017. usvojio Izvješće. Riječ dajem gospodinu Podžiću kojeg je Zajedničko povjerenstvo odredilo za izvjestitelja.
nije uključen mikrofon
Nema potrebe. Hvala. Riječ dajem podnositelju Izvješća. Nema potrebe. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ. Nema interesa, nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Izvješću o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2016. godinu. Pripremite se za izjašnjavanje. Od nazočnih 13 – 9 je bilo za, protiv nitko, suzdržana 4. Iz Federacije BiH – 5 za, protiv nitko, 3 suzdržana. Iz Republike Srpske – 4 za, protiv nitko i 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2016. godinu je usvojeno. 12. točka dnevnog reda, Ad. 12. Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2016. godinu, broj: 05/350-19-402/17 od 07.02.2019. Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH, Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2016. godinu. Zastupnički dom je 43. sjednici, održanoj 23.03.2017. usvojio Izvješće. Riječ dajem ponovo gospodinu Podžiću ako ima potrebe. 32
nije uključen mikrofon
Nema, hvala. Podnositelj Izvješća. Nema potrebe. Hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za raspravu? Nema interesa. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2016. godinu. Pripremite se za izjašnjavanje. Od nazočnih 13 – za je bilo 12, bez glasova protiv, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH –
nije uključen mikrofon ... gospodin Babalj, glasanje.
Molim?
nije uključen mikrofon
Možemo, ja vas molim da pokrenemo ponovo izjašnjavanje, uvažićemo, uvažićemo gospodina Babalja. Molim vas pokrenite ponovo, evo možete sad glasovati. Samo vi pritisnite za i biće u redu. Dakle, hvala vam. Od nazočnih 13 – za je bilo 13, bez glasova protiv i suzdržan. Iz Federacije BiH – 8 za, nije bilo protiv glasova, niti suzdržanih. Iz Republike Srpske – 5 za, bez glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika usvojeno za 2016. godinu, naravno. Prelazimo na točku 13. to je, Ad. 13. Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2016. godinu, broj: 01,02,03-50-19-331/17 od 31.01.2017. Dobili se Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2016. godinu. Zastupnički dom je na 43. sjednici, održanoj 23.03.2017. usvojio Izvješće. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ako je nazočan. Nema potrebe. 33 Otvaram raspravu. Javlja li se netko za raspravu? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2016. godinu. Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. Glasujte. Od nazočnih 13 – za je bilo 13, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Republike Srpske – 5 za, protiv i suzdržanih nije bilo. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2016. godinu je usvojeno. 14. točka dnevnog reda, Ad. 14. Izvješće o radu Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, broj: 05/1-50-19-469/17 od 14.02.2017. i Plan rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH kao neovisnog tijela policijske strukture BiH za 2017. godinu, broj: 05/1-50-19-467/17 od 14.02.2017.
Pa ne znam jednio, obzirom kao što ste i rekli, ovaj, da je Izvještaj nije prihvaćen ali Plan rada je prihvaćen, mislim da bi možda morali razdvojiti, ovaj, pitanje glasanja jel'. Drugo nemam.
Hvala Vam. Podnositelj Izvješća, nema potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 34 Dobro. Otvaram raspravu. Je li sad želi netko diskutirati po ovoj točki dnevnog reda? Ne. Zatvaram raspravu. Sad glasujemo o, prvo dakle o Izvješću o radu Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture u Bosne i Hercegovine za 2016. godinu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon (?) Mikrofon. Dakle, radeći u ovom Povjerenstvu vudjeli ste, ako ste pročitali, koliko puta je ponovljen natječaj, a sve se to dešavalo zato što se nisu prijavljivali pojedinci iz naroda, odnosno iz reda ostalih i kad smo nakon više od godinu dana jedva skrpili spisak od 9 imena, a birala su se četiri, tri iz konstitutivnih naroda, jedan iz reda ostalih, a sve se to dešava od trenutka kada je uveden onaj čuveni zakon, gdje i ovo Povjerenstvo je moralo, odnosno ovi članovi Upravnog odbora Agencije za visoko obrazovanje, ... ja osobno smatram izuzetno bitnim tu Agenciju, ne može da radi ili radi već kako sa ... jer mi ne možemo da izaberemo članove zbog one sramne cijene rada njihovog. A to znači ako dođu iz Bihaća, iz Banja Luke, iz Mostara za 475 maraka na tri sjednice u toku jednog mjeseca, ali naravno iza 17:00 sati, a da pri tom postavljamo, mi znamo vrlo dobro koji su to uvjeti da bi neko bio član, dakle to su doktori nauka koji nama kad dostave CV tu imate šta da čitate i gledate šta ti ljudi rade. I imali smo prije po 25 kandidata, da ste mogli da birate, međutim ovdje sad, ja cijenim svakog ovog ko je se prijavio i ne želim umanjiti, ali doista nemate izbora, ljudi se ne javljaju jer je to sramno. Mi možemo pričati da to nekom nije puno, super je 475, međutim za uvjete koji se postavljaju taj broj ljudi je vrlo mali u ovoj Bosni i Hercegovini koji može da ispuni uvjete i prema tome javljaju nam se ljudi koji su tu negdje blizu od istočnog do zapadnog Sarajeva, tu malo gore, dolje, da im se isplati uopće doći, jer naravno sve o svom trošku i putuju, ako noće uvečer moraju sebi platiti to noćenje. Tako da ovo sve liči na to, ponoviću, liči na to da se biraju ljudi odavde. Da, onda imamo umirovljenike, onda kaže čovjek umirovljenik profesor, šta ću imam sramnu mirovinu od 800 maraka i prijavim se na ovo. Ja smatram da to nije razlog da bi neko bio član Upravnog odbora i da vodi ovu visoko obrazovanje koje ima stotinu problema i da zaista ako se treba i dalje inzistirati kod Ministarstva financija da bi evo došao neko otamo odakle dolazi kolega Sead ili ovi iz Banja Luke ili oni iz Bijeljine, odakle već dolaze, da mogu da doprinesu radu visokog obrazovanja. Sve treba napraviti, pritisak na Ministarstvo financija da se, ja samo o ovom Povjerenstvu govorim, o ovoj Agenciji, o ovom njihovom Upravnom odboru govorim, da bi to trebalo vratiti u normalu i da se ispoštuje tako važan posao kojim se oni bave i kakvi teški uvjeti da biste mogli biti član ovakve jedne, ovakvog jednog Upravnog odbora važene Agencije u Bosni i Hercegovini.
Hvala Vam. Otvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. 43 E sad ćemo glasovati, dakle moramo se izjasniti o rang-listi kandidata za imenovanje četiri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete. Pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 14 – za je bilo 10, protiv 3, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 8 za, protiv nije bio nitko, suzdržan 1. Iz Republike Srpske – 2 za, 3 protiv, bez glasova suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram imenovali smo: Momčila Poljića, Sanju Bijakšić, Sanjina Kodrića i Zlatu Kundurović članovima Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete. Prelazimo na točku 25. Ad. 25. Prijedlog zaključka o izmjeni Zaključka o osnivanju Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH od 07.04.2017. Kolegij Doma naroda ja na 44. sjednici, održanoj 07.04.2017. utvrdio Prijedlog zaključka o izmjeni Zaključka o osnivanju Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH, dobili ste Prijedlog zaključka. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zaključka. Pripremite se za izjašnjavanje. Od nazočnih 14 – za je bilo 12, protiv 1, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 8 za, bez glasova protiv, 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – 4 za, 1 protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram usvojili smo Prijedlog zaključka o izmjeni Zaključka o osnivanju Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH. E na dnevnom redu ostalo je još davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, memoranduma, konvencija i amandmana na sporazume. Predlaže se, ja ću pročitati pa ću vam svakako dati riječ, predlaže se da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o točkama, poslušajte me pozorno od 26. do 40. isključujući točku 29. a o kojoj ćemo se zasebno izjašnjavati i glasovati. Ako ste dobro pogodili 29. jer je bilo prenominacija, dobro. Otvaram raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Dame i gospodo kao što ste vidjeli u Mišljenju Komisija nije dala pozitivno mišljenje za ovaj Memorandum, to je neuobičajena situacija i za Dom naroda i za Komisiju. Susreli smo se sa 45 problemom koji nas je naveo da dva puta vodimo raspravu na Komisiji oko ovoga i na kraju smo se preglasavali. Razlozi su i u tome što je neobično da se ovakva vrsta Memoranduma pojavljuje kod nas, možda je i novina neka, možda ćemo se uguduće morati naviknuti, ali glavni razlog zašto nije većina glasala za ovo je da zbog toga što se, je privatna donacija u pitanju država garantuje određene stvari što je, dozvolićete, nedopustivo. Dakle, niko nije imao ništa protiv donacije privatnim kompanijama, ali jeste imao protiv da država garantuje i ima obaveze po tom Sporazumu za tu privatnu donaciju. Zbog toga je ovakav stav Komisije preglasavanjem usvojen 3:2. Hvala.
Hvala Vama. Sad otvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Ima li prijavljenih za raspravu? Nema, nema nikoga. Ja zatvaram raspravu. Dajem sad na glasovanje, dakle glasujemo o davanju suglasnosti na, za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju za izgradnju i opremanje Istraživačkog instituta „Kralj Salman bin Abdulaziz“ na Univerzitetu „Sarajevska škola za nauku i tehnologiju“ između Kraljevine Saudijske Arabije i Bosne i Hercegovine. Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. Ovako, dakle od nazočnih 13 – za je bilo 5, protiv je bilo 7, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – za 5, protiv 3, 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – nije bilo glasova za, 4 protiv, nije bilo suzdržanih. Ne postoji opća većina, prema tome ja moram konstatirati da nismo dali suglasnost za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju za izgradnju i opremanje Istraživačkog instituta „Kralj Salman bin Abdulaziz“ na Univerzitetu „Sarajevska škola za nauku i tehnologiju“ između Kraljevine Saudijske Arabije i Bosne i Hercegovine. Prelazimo na točku broj 41. to je, Ad. 41. Imenovanje privremenog istražnog povjerenstva Doma naroda radi pribavljanja informacija o vanjskopolitičkom statusu u Bosni i Hercegovini Dobili ste prijedlog za imenovanje Privremenog istražnog povjerenstva Doma naroda radi pribavljanja informacije o vanjskopolitičkom statusu u Bosni i Hercegovini. Gospodine Karamatiću, imate li potrebe još obrazložiti svoj prijedlog ili nemate? Nemate. Otvaram raspravu. Jesu imena dostavljena svima? ____________(?) Nisu, nisu. 46