[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,06 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, sve vas najljepše pozdravljam. Prije nego što pređemo na glasovanje nekoliko stvari, sada kad smo se svi okupili još jednom čestitam svim novoizabranim županima, gradonačelnicima i načelnicima i želim im puno uspjeha u njihovom budućem radu. Druga stvar, najavljujem sjednicu predsjedništva za utorak gdje ćemo redefinirati pravila sjedenja u sabornici budući da smo dobili od stožera mogućnost da povećamo broj zastupnika i zastupnica u sabornici, to ćemo i učiniti, ali i da dogovorimo i kvote i sve ono što smo radili i do sada, dakle u utorak će biti ta sjednica. I treća stvar, u srijedu ćemo započeti sa dopunom dnevnog reda, raspravljali bi kao prvu točku rebalans proračuna, tako da se možete spremiti, danas je na vladi i danas ćete najkasnije do navečer dobiti prijedlog rebalansa proračuna da se možete pripremiti. Evo to je to. Sada ćemo sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 7. sjednice sa 6 novih točaka. Dostavljen vam je taj prijedlog dopune elektroničkim putem. Čl. 227. određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku, a čl. 206. određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj, te se o njima ne glasuje. To je točka prva predložene dopune, pa sukladno čl. 206. st. 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 2. predložene dopune? To je točka Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o obveznim odnosima. Predlagatelj je kolega Hrelja. Ako nema primjedbi smatram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205.. Pisanih prigovora na preostale točke dnevnog reda, prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo. Utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 7. sjednice.
Poštovane kolegice i kolege, ja vas molim da zauzmemo svoja mjesta, tko želi ostati, tko ne želi će vjerojatno napustiti. A mi krećemo na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prva će govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovana zastupnica Ružica Vukovac. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Danas ću govoriti o Nacrtu strategije poljoprivredne proizvodnje RH od 2020.-2030.g. Strategija poljoprivrede predstavlja najznačajniji dokument za izradu i planiranje aktivnosti u Agrokompeksu. Agrokompleks u suvremenoj tržišnoj poljoprivredi integrira proizvodnju, preradu, promet i potrošnju poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Strategija treba horizontalno i vertikalno povezivati ove sastavnice i na taj način biti podloga izradi nacionalnog strateškog plana kao dijela zajedničke poljoprivredne politike EU u programskom razdoblju od 2021.-2027.g. Ministarstvo poljoprivrede je dalo projektni zadatak Svjetskoj banci za izradu strategije koja je definirala četiri cilja i 15 potreba sektora poljoprivrede i prehrambene industrije. Namjera je izuzetno pozitivna, no međutim određeni zakoni u sektoru poljoprivrede RH kao što su Zakon o OPG-u i Zakon o poljoprivrednom zemljištu čine strategiju neprovedivom. Prema Zakonu o OPG-u trebalo se, ali nije provesti propis i usklađivanje OPG-a kroz koji bismo dobili egzaktne podatke o strukturi, objektima, mehanizaciji i članovima OPG-a. Zakon o poljoprivrednom zemljištu čini strategiju neprovedivom budući da isti omogućuje jedinicama lokalne samouprave da odrede maksimum zemljišta za zakup i prodaju po poljoprivrednom gospodarstvu što čini gotovo 450 različitih pristupa veličini poljoprivrednog gospodarstva u RH. Prema statističkim pokazateljima 421.000 hektara nije u sustavu evidencije uporabe poljoprivrednog zemljišta, stoga za ove površine ne postoji mogućnost ostvarivanja prava na izravna plaćanja u poljoprivredi i IAK smjera ruralnog razvoja stoga su one gubitak za RH. Ovo je veliki propust agrarna politike, ali također i Strategija razvoja poljoprivrede koje nisu definirale kako ove površine uvesti u ARKOD sustav. Ako uzmemo u obzir površinu od 421.000 hektara i prosječno 629 eura potpora po hektaru iz oba stupa, Hrvatska trenutno gubi iznos od 261 milijun eura na godišnjoj razini. Strategija nije obuhvatila mogućnost sušenja i skladištenja žitarica i uljarica i analizirala postojeće skladišne kapacitete kao i ciljeve i strategije za povećanje do 2030.g. S postojećih 2,5 milijuna tona u Hrvatskoj najmanje nedostaje nam još milijun tona skladišnih silosnih kapaciteta. Strategija poljoprivrede treba obuhvatiti i strategiju poljoprivredne tehnologije čiji sastavni dio su mehanizacija biljne proizvodnje i mehanizacija stočarske proizvodnje. Poljoprivredna mehanizacija je neizostavni dio podizanja razine konkurentnosti poljoprivrede. U Hrvatskoj u 2020.g. imamo 129.694 traktora prosječne starosti 32 godine, sektor stočarstva, posebice osjetljivi sektor i mliječnog gospodarstva, tovnog gospodarstva i svinjogojstvo trebaju imati poseban pristup budući da je na tržištu veliki nerazmjer cijena kukuruza, sojine sačme, suncokreta odnosno stočne hrane i cijene mesa i mlijeka gdje su inputi narasli za 50%, a cijena mesa i mlijeka je zadržana na istoj razini što je ekonomski neodrživo. Stočarima treba omogućiti preradu u finalne proizvode visoke kvalitete i prepoznatljivost te na taj način povećati prihode, a horizontalnim povezivanjem proizvodnje prerađivačke industrije i turizma stvoriti zajednički brend mesa, mlijeka i jaja GMO free. Fiskalna politika odnosno porezna politika treba provoditi uredbu EU o poreznom rasterećenju poljoprivrede. Hrvatska poljoprivreda zahtjeva snažan pristup i konsenzus svih aktera na političkoj sceni. Tu mora postojati suglasje jer se radi o strateškom, nacionalnom interesu. Strategija predviđa udvostručenje poljoprivredne proizvodnje do 2030. što je vrlo ambiciozno ali provedivo u samo jednom slučaju, a to je da politika ima utjecaj samo kada treba jednoglasno u parlamentu prihvatiti strategiju, a sve drugo, dakle vođenje i promišljanje pa i izradu strategije moramo povjeriti struci. Zahvaljujem.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Počet ću sa jednom malom opservacijom o jednom resursu koji je neobnovljiv a kojega tako olako i mi u politici shvaćamo nesvjesni posljedice njegovog neodgovornog trošenja. Riječ je o vremenu. Ako ga ne koristimo racionalno posljedice mogu biti nepopravljive, u nekom drugom vremenu mogu biti silno skupe, mogu promijeniti živote mnogih ljudi, pa čak i mnogih naraštaja. Ovu opservaciju o vremenu vezujem za temu revitalizacije, što će reći obnove života na hrvatskom, na potresom, a prije toga ratovima i nebrigom, neodgovornošću, neznanjem pogođenog prostora Siska i Banije. Naime, ovdje je vrijeme dramatično važan resurs. Svako oklijevanje, nerad ili pak puka birokratska lijenost u revitalizaciji i obnovi mogu i već proizvode posljedice o čijim tragičnim ishodima ne samo za taj prostor nego i za Hrvatsku u cjelini nemam naprosto vremena ovdje govoriti. Podsjetit ću samo da je za oslobađanje tog prostora u Domovinskom ratu izgubljeno na tisuće ljudskih života, tisuće ljudi su trpili ogromnu patnju gubitka svojih najvoljeniji, ranjavanje, raseljavanje, gubitak imovine. Za mnoge ljude Banija je ostala izgubljeni zavičaj i pri tome ne mislim samo na one koji su za vrijeme rata zauvijek napustili taj prostor već i na preko 43000 uglavnom mladih ljudi koji su od 2001. do 2018. napustili taj prostor. Riječ je o 23% ukupnog stanovništva. U tom vremenu da samo kažem Hrvatska je izgubila 5% stanovništva. Napominjem da je riječ o prostoru koji se nalazi u promjeru od sedamdesetak kilometara odavde od Trga bana Jelačića, prostora velikog prirodnog potencijala, vrijedne kulturne baštine i nezanemarivih gospodarskih potencijala koje su znatno bolje koristili u vremenu od prije pola stoljeća nego što ga mi koristimo danas. Taj prostor i takav prostor dodatno je na samo dno razvijenosti u Hrvatskoj prikucala katastrofa krajem prošle godine. Moram reći da sam bio ugodno iznenađen kad je Vlada brzo reagirala i već nakon desetak, petnaestak dana osnovala vladinu radnu skupinu u koju su ušli predstavnici ministarstava, svi mi zastupnici šeste izborne jedinice, stručnjaci itd. a 2. veljače je formirana stručna radna ekspertna radna skupina za izradu Programa revitalizacije Sisačko-moslavačke županije koju je predvodio prof. Čavrag sa Ekonomskog fakulteta u Zagrebu. I sve je kažem u tom trenutku kaosa, ruševina, nedostajućih kontejnera ali moramo reći neviđene solidarnosti ljudi izgledalo kao tračak svjetla u toj sumornoj stvarnosti. Stručna radna skupina je ne za tri godine, ne za 30 milijuna kuna, ne sastavljena od anonimnih navodno tisuću ljudi kao što je to bio slučaj sa Nacionalnom strategijom u samo tri tjedna besplatno i sa potpisom dostavila prvo radnoj skupini, pa potom i Vladi dokument program društvene i gospodarske revitalizacije potpomognutog područja SMŽ pogođenog potresom. Riječ je o sažetom dokumentu šezdesetak stranica zasnovanom na znanstvenoj i stručnoj utemeljenoj analizi i trendova i stanja. Setu od 120 mjera gospodarsku, demografsku, socijalnu, kulturnu obnovu i revitalizaciju. I ne samo to. Taj dokument sadrži vrlo jasni plan za ostvarivanje tog programa, za njegovu cjelovitu realizaciju. Posebnu vrijednost dokumenta čine jasno definirane i načela, pretpostavke te društvene revitalizacije, misija, vizija, ciljevi. Moram reći ima pet glavnih i 25 specifičnih ciljeva. I sad je ono najvažnije. Taj dokument predstavlja potpuno novi koncept, novu razvojnu paradigmu regionalnog razvoja u čemu Hrvatska već tragično zaostaje 30 godina, jer se demografski prazni, ekonomski slabi i generalno zatvara perspektivu cjelokupnog razvoja zemlje što nas je dovelo na samo dno EU. Od 23. ožujka program se nalazi na stolu premijera. Nismo saznali, ne znamo da li taj program ništa ne valja, treba li ga odbaciti u cjelini, treba li ga odbaciti u dijelovima, da li je preskup. On košta samo 10 milijardi, košta pod navodnicima, 10 milijardi kuna koje bi generirale 16 milijardi u 10 godina. To je cijena jedne i pol eskadrile.
Hvala. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Damir Habjan. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici, evo danas ću u ime Kluba HDZ-a osvrnuti se na nastavak isplata potpora za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima koje su pogođene pandemijom bolesti covid 19. Uvodno želim podsjetiti kako je u ožujku prošle godine na početku širenja bolesti covid 19 postojala opravdana bojazan kako će pandemija između ostalog imati vrlo negativne posljedice na ekonomsku sliku Hrvatske kao i na tržište rada od strane određenih zastupnika predviđala se brojka od gotovo 400 000 nezaposlenih do kraja 2020. godine. Brzom reakcijom Vlade RH formirane su potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim corona virusom, a koje su u konačnici spriječile masovno otpuštanje radnika, osigurale fiksne mjesečne iznose za iste, te olakšale poslovanje poduzetnicima koji su zbog mjera sprječavanja širenja corona virusa bili najpogođeniji istima. Od samog početka provedbe mjere očuvanje radnih mjesta, dakle od ožujka 2020. godine do zaključno 31. svibnja 2021. godine u djelatnostima pogođenim corona virusom za potpore je isplaćeno ukupno 10 milijardi 78 milijuna kuna. Ukupno je isplaćeno za doprinose 521 milijun kuna, te je za refundaciju fiksnih troškova isplaćeno ukupno 361 milijun kuna. Ako pogledamo ukupan broj radnika i poslodavaca koji su obuhvaćeni potporama, onda vidimo da se iste odnose na gotovo 120 000 poslodavaca i na gotovo 700 000 radnika. Potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima corona virusom i područja pogođena potresom, dakle za ožujak, travanj i svibanj 2021. godine nastavit će se provoditi i u lipnju kao nova mjera. Naime, Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za zapošljavanje na sjednici održanoj 31. svibnja 2021. godine donijelo odluku o donošenju nove mjere potpora za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim corona virusom kao i posljedicama katastrofe uzrokovane potresom na području Sisačko-moslavačke, Zagrebačke i Karlovačke županije za lipanj. Svi poslodavci koji su registrirali djelatnost, izvršili prijavu u sustav osiguranika HZMO-a do 31. siječnja 2021. godine mogu koristiti mjeru za lipanj i to za radnike zaposlene najkasnije do 31. svibnja 2021. godine. Zahtjevi za potporu za lipanj zaprimat će se od 24. lipnja 2021. godine do zaključno 23. srpnja 2021. godine. Kako bi ostvarili potporu poslodavci će trebati dokazati da su u razdoblju od 1. travnja 2020. godine do rujna 2020. godine imali pad prihoda, odnosno primitaka u odnosu na isto razdoblje 2019. godine i to temeljem predaje PDV obrasca za spomenute mjesece. Alternativno će trebati dokazati da su u lipnju 2021. godine imali pad prihoda, odnosno primitaka u odnosu na lipanj 2019. godine i to temeljem predaje PDV obrasca za lipanj 2021. godine i lipanj 2019. godine. Iznimno poslodavci koji su osnovani prije 1. travnja 2019. a nisu odmah započeli sa poslovanjem u smislu ostvarivanja prihoda te iz tog razloga nemaju podatke za usporedbu po ovim kriterijima trebat će dokazati da su u mjesecu za koji traže potporu imali pad prihoda, odnosno primitaka u odnosu na prvi cjeloviti kalendarski mjesec poslovanje. Kao dokaz poslodavci su dužni dostaviti prvi izdani račun. Važno je naglasiti kako poslodavci koji su zatvoreni odlukama Stožera Civilne zaštite, dakle bilo onog nacionalnog, bilo županijskog ili jedinica lokalne samouprave, te odlukom epidemiologa ne trebaju dokazati da su imali pad prihoda, odnosno primitaka, te mogu koristiti potporu samo za mjesec u kojem su zatvoreni gore navedenim odlukama. Sve to, dakle ove potpore imale su zasigurno i učinak na kretanje hrvatskog gospodarstva. Naime, hrvatsko gospodarstvo palo je u prvom tromjesečju ove godine svega 0,7% u odnosu na isto lanjsko razdoblje što je najmanji pad od početka corona krize i pokazuje da je gospodarstvo na putu oporavka. Također u odnosu na prosjek EU hrvatsko gospodarstvo zabilježilo je isto tako bolje rezultate. Prema sezonski prilagođenim podacima BDP je u prvom tromjesečju porastao 5,8% na kvartalnoj razini, dok je na godišnjoj razini skliznuo 0,9 posto. Ako to usporedimo sa podacima, dakle za EU onda vidimo da je tamo pad u prvom tromjesečju 1,7 posto, odnosno za prethodni kvartal pao je 0,4%. Zaključno nastavak isplate potpora za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenim pandemijom bolesti covid 19 uz sve ostale mjere pomoći gospodarstva koje daje ova Vlada pokazuju kako iste dakako daju vrlo dobre rezultate. Hvala lijepo.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj MOST-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić. Izvolite.
Danas ću govoriti o novom udaru, tihom udaru koji još nije zamijećen u javnosti na džep roditelja koji imaju djecu učenike. Naime, 28. svibnja izdan je novi dokument HZJZ-a koji se zove Mogućnost izvođenja izvan učioničke nastave vezano uz pandemiju Covid-19, odnosno kako i pod kojim uvjetima voditi djecu na maturalac. A taj dokument kaže nešto vrlo zanimljivo. Dakle, postoje određeni kriteriji da bi se moglo ići na višednevna putovanja, među ostalim to su i ovi kriteriji koji su takvi i za Covid putovnica, dakle oni koji su preboljeli ili oni koji su cijepljeni ili oni koji su testirani su oni koji mogu pristupiti takvim putovanjima. A sada dolazi zanimljiv dio. Navedeni dokument kaže da će možebitne troškove, nema možebitnih postoje samo troškovi, organizacije testiranja snositi turistička agencija. I sada ide u zagradi, obuhvatiti cijenom putovanja. Dakle, jesu li roditelji postali turističke agencije? Koliko mi je poznato nisu. Znači navedeno može značiti samo jedno, narasti će cijena putovanja za onoliko koliko koštaju troškovi testiranja ili da prevedemo ako želite da vam dijete putuje vi roditelji morat ćete platiti testiranje za svoju djecu. A dokument vam to nije htio eksplicitno reći nego se vadi na turističku agenciju kojoj sugerira da njezini troškovi slobodno narastu. Pa doista, nakon toga što roditelji nisu mogli dobiti povrat novca koji su uplatiti za maturalna putovanja koja su bila odgođena zbog pandemije sada im se na teret stavlja troškovi testiranja da bi njihova djeca mogla prisustvovati istim tim putovanjima za koja ionako mnogi već jedva skucaju novce. Je li to diskriminacija po socijalnoj osnovi? Odakle pravo uvoditi takve kriterije. Druga diskriminacija koja se u ovom dokumentu događa je diskriminacija profesora odnosno učitelja koji vode djecu na putovanja koja kaže da prednost u sudjelovanju u izvan učioničkoj nastavi kada je to moguće trebaju imati cijepljeni učitelji ili učitelji koji su preboljeli Covid. Odakle pravo na ovakvu diskriminaciju. Ne navode se oni koji su se testirali, dakle ako ste se cijepili odjednom imate pravo na određene društvene privilegije. Hoće li se ovo isto tako primijeniti i na sve ostale aspekte života? Ako neće, odakle pravo da se ovakva diskriminacija uvodi u vođenje učenika na višednevna putovanja. Također, pazite zavrzlame dalje. Za Covid putovnice dovoljna je barem za određeni broj dana jedna doza cjepiva da biste se s njima mogli slobodno kretati izvan Hrvatske u budućnosti ili ući u Hrvatsku. No, ako ste primjerice obični profesor, a ne željeni turist ukoliko ste se cijepili samo jednom dozom cjepiva ipak se morate testirati prije nego što možete putovati s učenicima po Hrvatskoj. Jesu li u pitanju dvostruki kriteriji, diskriminacija ili samo već poslovična šlampavost i nedostatak sustavnog razmišljanja? Dame i gospodo, dokle? I zadnje što želim reći je kada smo već išli s revidiranjem epidemioloških mjera da je potrebno revidirati i epidemiološke mjere tamo gdje je ljudima najvažnije. Za posjete bolnicama ili ustanoviti jasne epidemiološke kriterije kada će oni opet biti mogući. Ljudi koji su bolesni, koji su ranjeni vape za svojim najbližima. Može li za njih, za posjetitelje na primjer vrijediti takva Covid putovnica? Potrebni su zbog raznih i čestih žalbi građana koje nam se javljaju jasni kanali koji će informirati članove obitelji o zdravstvenom stanju hospitaliziranog pojedinca. Građani se uporno tuže da ne mogu doći do svojih najbližih niti su u stanju dobiti informaciju kakvo je njihovo zdravstveno stanje. Kada će se uspostaviti jasni kanali, a ne da se 50 puta zivka bolnicu, opterećuje i medicinske sestre i doktore, da građani znaju kako dobiti informaciju o svojim najbližima? Kada će se uspostaviti epidemiološki kriterij da građani konačno znaju kada mogu i pod kojim uvjetima posjetiti svoje najbliže? Djelovali smo na nekim mjestima, na drugima kao putovanjima djece smo uveli diskriminaciju, a trećima najvažnijima posjetima bolnicama smo potpuno propustili [[Upadica: Hvala.]] pogledati novu epidemiološku situaciju.
Sada će govoriti poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo, prije nekoliko mjeseci su bili lokalni izbori u Bavarskoj, te je unatoč pandemiji izlaznost bila oko 59%. Inače izlaznost na nacionalnoj razini u Njemačkoj u zadnjih 30 godina je između 72 i 85%. U Hrvatskoj je prošle nedjelje izašlo oko 40% birača na birališta. Na zadnjim parlamentarnim izborima njih čak 55% nije vidjelo smisla izaći glasovati, tako da je današnja Vlada izabrana od svega 45% hrvatskih birača. Jasno je i zašto. Ključna područja Hrvatske države od pravosuđa, zdravstva, HNB-a do poljoprivrede su devastirana, te nisu u funkciji hrvatskih građana zbog kojih ti sustavi i postoje, već služe uskim interesnim skupinama. Sve vlade u zadnjih dvadeset godina su tome doprinijele, a mediji toj vrsti politici asistiraju. Političari više ne skrivaju da su samima sebi svrha, a to građani osjećaju primjerice kroz svakodnevne bizarne rasprave koje nemaju nikakve veze sa stvarnim problemima koje tiše hrvatske ljude. Stoga je neizlazak na izbore glasni prosvjed hrvatskih građana upućen svim upravljačkim strukturama u Hrvatskoj. Ima jedna pjesma iz devedesetih godina koja kaže raseliti nas triba da nas manje ima. Upravo to su napravili hrvatski političari, jer njih ne zanima dobrobit hrvatskog čovjeka već njihova vlast. Imamo primjer Ličko-senjske županije. Površina te županije je oko 5000 kvadratnih kilometara, u njoj živi 50 000 stanovnika. Za usporedbu država Luxembourg je duplo manja, te ima 613 000 stanovnika. U toj opustošenoj Lici novi župan vladat će tom županijom s 12000 glasova. Lika dame i gospodo kao i cijela Hrvatska je prelijepa od Gacke do Plitvičkih jezera. Autocestom ste za dva sata u Zagrebu. Po svim kriterijima Lika bi trebala imati pet puta više stanovnika, ali prosperitet ne može živjeti pod istim krovom sa protuzakonitostima i korupcijom. Red i zakoni to su preduvjet prosperiteta. Upravo zbog permanentne korupcije imamo to dramatično pražnjenje Hrvatske. Kod nas ni jedna afera, a one se dobro skrivaju nema svoj zakonski epilog. Imali smo mega aferu Agrokor, a ljudi koji su izravni sudionici te afere guverner HNB-a Boris Vujčić i ministar financija Zdravko Marić ne da nisu odgovarali za svoja djela. Naprotiv, obojici im je produljen mandat kao da se ništa nije dogodilo. Vratimo se na početak. Zašto je u Njemačkoj visoka izlaznost na izborima? Prije godinu dana tamo se dogodila tzv. afera Vajerkard. Riječ je o financijskoj branši, a zbog stečaja nastala je velika šteta za ulagače. Zbog propusta u svome radu šef Bafina, to je njihova Hanfa i cijelo vodstvo moralo je podnijeti ostavku, pa čak i šef Agencije za nadzor revizorskih tvrtki. To se zove odgovornost, te iz tog razloga Nijemac vidi smisao izaći na izbore jer sustav služi svojoj svrsi. Zašto pak Hrvat ne vidi smisla izaći na izbora. Uzmimo slučaj Agrocor. Imamo javno objavljenju korespodenciju koja dokazuje da su pojedini odvjetnici u izravnom sukobu interesa kao i političari i razno razni savjetnici. I što se do danas dogodilo? Ništa. Ovo je sve poznato već četiri godine. Upravo je funkcionalni pravni poredak preduvjet gospodarskog prosperiteta, ali gospodarski prosperitet i pravni poredak su glavni strah hrvatske političke vrhuške. Kada bi sudovi i odvjetništvo radili svoj posao velika većina današnjeg političkog establišmenta ne bi bila na dužnosničkim pozicijama nego bi bili predmet crne kronike. Zato je temeljni cilj hrvatskih vladajućih struktura ne funkcioniranje vladavine prava kao zalog njihovog održavanja na pozicijama i za zadržavanje ne pripadajućih privilegija. Pogledajmo samo svježi primjer Dragana Crnogorca koji u državnoj tvrtki u vlasništvu Plinacro-a prima 15.000 kuna plaću, a ne dolazi na posao. Svakom je jasno da su mu taj kriminalni čin omogućili Plenković i Pupovac, u normalnom sustavu premijer bi zbog ovoga dao ostavku, a Pupovac i Crnogorac bi bili procesuirani zbog korupcije. No kod nas je to tabu tema, ovu zlouporabu nećete pročitati u nijednim novinama ili vidjeti na ijednoj televiziji, to se zove medijski mrak u režiji vladajuće strukture. No mi hrvatski građani, porezni obveznici više ne smijemo šutjeti, moramo tražiti primjenu zakona na koju imamo pravo, ne smijemo dopustiti da nam to bogom dano pravo bilo kakve političke korumpirane strukture konstantno oduzimaju. Nadu mi daje činjenica da veći dio hrvatskih ljudi svojim neizlaskom na birališta poručuje da su prozreli medijsko političko pravosudne manipulatorske muljatore i samo same te brojke dokazuju da je nezadovoljnih puno više nego onih koji su glasovali za ovu trenutačno vladajuću kastu. Hrvatska je dame i gospodo članica EU, Hrvati su stari europski narod i znat ćemo se [[Upadica Reiner: Hvala.]] izboriti za vladavinu prava, a današnje vladajuće strukture moraju znati da će za svoje zlouporabe morati odgovarati.
Hvala. Time ćemo završiti današnji rad, želim vam da ugodno provedete sutrašnje Tijelovo, a ponovo ćemo se vidjeti onda u srijedu kao što je i najavljeno. Đenja. SJEDNICA PREKINUTA U 13:18 SATI
Sada krećemo s glasovanje. Prvo je Izvješće MIP-a o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Rajka Ostojića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Domagoja Price. Rasprava je zaključena, pa dajem na glasovanje odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Rajka Ostojića i prestanku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Domagoja Price. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 132 glasa za donesena odluka kako ju je predložio MIP. Prijedlog zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU u RH, prvo čitanje, P.Z. br. 135. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Prijedlog zakona o institucionalnom okviru za korištenje fondova EU u RH i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona." Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 122 zastupnika i zastupnice, 80 je bilo za, 38 suzdržanih i 4 protiv te je na taj način donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, uvažene dame i gospodo saborski zastupnici. Amandman na čl. 10. Odbora za zakonodavstvo se prihvaća.
On postaje sastavni dio zakona. I drugi je amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se odbija. Prilikom donošenja uredbe potrebno je provesti propisani postupak koji uključuje očitovanje većeg broja tijela te podrazumijeva radnje kojima su rokovi izričito propisani, posebice savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Dodatno, navedeni rok od 60 dana je instruktivne naravi i ne znači da uredba neće biti donesena i prije njegovog isteka nego predstavlja krajnji rok za njeno donošenje. Posebno se ističe da se nova uredba donosi isključivo zbog potrebe formalnog usklađivanja s novim zakonskim okvirom te se ne planira izmjena vrsta iznosa naknada, a do donošenja nove uredbe na snazi je postojeća uredba iz čega ne proizlazi hitnost kao u slučaju predmetnog zakona kojim se ukidaju upravne pristojbe. Hvala lijepo.
Izvolite kolega Bakić očitovanje.
Hvala lijepo predsjedniče. Ovim zakonom dakle kratko rečeno ukidaju se neke naknade, a ostaju dalje važiti neke pristojbe. Zakon smo donijeli u hitnoj proceduri, on je ovdje u proceduru upućen 6. svibnja i u manje od 30 dana mi ćemo ga donijeti. Kao i inače kad smo kad god je riječ o zakonima koji su u korist građana podržat ćemo i ovaj zakon kao što smo i do sad činili u svim takvim situacijama. Međutim, ne vidimo da ima ikakvog razloga osobito s obzirom na hitnu proceduru da ima ikakvog razloga ostaviti rok od čak 60 dana za donošenje te uredbe koja definira opseg i visinu naknada, to tim prije što su nas predstavnici Vlade uvjerili i uvjeravali i na sjednicama odbora i na plenarnoj sjednici da se zapravo visina i sadržaj tih naknada neće mijenjati. Zato dakle mislimo da zaista nema razloga da se ostavlja tako dugačak rok za donošenje ove uredbe i onda ostajemo pri tom svom amandmanu. Hvala vam.
Hvala i vama. Morat ćemo glasovati o amandmanu Kluba zastupnika koji Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 119 je glasovalo i 44 za, 1 suzdržan, 74 protiv dakle amandman nije dobio potreban broj glasova, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o naknadama u području intelektualnog vlasništva. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 123 zastupnika i zastupnice, 122 za, 1 suzdržan i na taj način je donesen Zakon o naknadama u području intelektualnog vlasništva. Izvješće pučke pravobraniteljice za 2018. godinu. Podnositeljica je pučka pravobraniteljica. Rasprava je zaključena sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prima se na znanje izvješće pučke pravobraniteljice za 2018.g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 119 zastupnika i zastupnica, 73 za, 4 suzdržana, 42 protiv, te je na taj način donesen zaključak kako ga je predložio Odbor za ustav, Poslovnik i politički sustav.
g. Predsjedniče molim vas u ime Kluba SDP-a da stavite na glasanje i prijedlog Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina jer on nije kontradiktoran sa ovime što je usvojio HS, dakle prihvaćanje izvješća nije kontradiktorno s primanjem na znanje nego bi to moglo predstavljati jedan apgrejd da se tako hrvatski izrazim ovom izvješću, a omogućili biste i dijelu zastupnika da svojim glasom za izrazi stav o izvješću pučke pravobraniteljice jer zaključak o primanju na znanje ne može u potpunosti obuhvatiti sve stavove koje klubovi imaju. Zahvaljujem.
Mislim donijeli smo ovaj, ovaj zaključak, tako da je ovaj drugi bespredmetan, tako inače činimo kada donesemo jedan zaključak ne možemo donositi i drugi. Izvješće dakle pučke pravobraniteljice za 2019. kao što sam rekao podnositeljica je pučka pravobraniteljica, rasprava je zaključena, pa ponovo sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela Odbora za ustav, Poslovnik i politički sustav dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prima se na znanje izvješće pučke pravobraniteljice za 2019.g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 118 zastupnika i zastupnica je glasovalo, 72 za, 5 suzdržanih i 41 protiv, pa je na taj način donesen zaključak kako ga je predložio Odbor za ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješće pučke pravobraniteljice za 2020.g., ponovo podnositeljica je pučka pravobraniteljica, rasprava je zaključena, sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela Odbora za ustav, Poslovnik i politički sustav dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prima se na znanje izvješće pučke pravobraniteljice za 2020.g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 118 zastupnika i zastupnica, 73 za, 5 suzdržanih i 40 protiv, pa je na taj način donesen zaključak kako ga je predložio Odbor za ustav, Poslovnik i politički sustav.
Sada opet imamo točke a) i b). Prvo a) odnosno Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije i b) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Predlagatelj je Vlada. Rasprava je zaključena. Sukladno članku 12. stavku 3. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji o svakom predloženom članu Upravnog vijeća HINA-e glasuje se pojedinačno. Prvo ćemo, dakle glasovati o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća HINA-e. Prvo dajem na glasovanje prijedlog o razrješenju Slavice Cvitanić. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 121 zastupnik i zastupnica, 77 za, 44 suzdržana, pa je donesena odluka kako je predložila Vlada RH. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o razrješenju Brune Dobronića. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? 119 je glasovalo zastupnika i zastupnica, 77 za, 42 suzdržana pa je i ovdje donesena odluka kako je predložila Vlada RH. Treće, dajem na glasovanje prijedlog odluke o razrješenju Maje Pleskelt. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovao je 121 zastupnik i zastupnica, 77 za, 44 protiv i ova odluka je donesena kako je predložila Vlada RH. I četvrto, dajem na glasovanje prijedlog odluke o razrješenju Romane Bogut. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 119 zastupnika i zastupnica, 76 za, 43 suzdržana. Donesena je odluka kako je predložila Vlada RH. Sada prelazimo na imenovanja članova Upravnog vijeća HINA-e. Prvo dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju Andreja Matijaševića. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovao je 121 zastupnik i zastupnica, 77 za, 44 suzdržana pa je donešena odluka kako je predložila Vlada RH. Drugo dajem na glasovanje prijedlog odluke o imenovanju Slavka Kozine. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 121 zastupnik i zastupnica, 76 za, 45 suzdržanih pa je donesena odluka kako je predložila Vlada RH. Treće, dajem na glasovanje prijedlog odluke o imenovanju Božidara Đereka. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 119 zastupnika i zastupnica, 77 za, 42 suzdržana pa je i ovdje donesena odluka kako je predložila Vlada RH. I zadnje četvrto, dajem na glasovanje prijedlog odluke o imenovanju Suzane Grubešić. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 119 zastupnika i zastupnica, 76 za, 43 suzdržana, pa smo i ovdje donijeli odluku kako je predložila Vlada RH. Na kraju čestitam svim novoimenovanim članovima Upravnog vijeća HINA-e.
Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala, prvo čitanje, P.Z.E. br. 140. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „1.Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu kapitala i 2. Sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona." Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 112 zastupnika i zastupnica, svu su bili za pa je na taj način donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Idemo sada na točku koja ima A i B, prvo i drugo. Prvo A) Prijedlog Odluke o razrješenju članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost i pod B) Prijedlog Odluke o imenovanja članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Pa prvo dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o razrješenju članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 119 zastupnika i zastupnica, 118 je bilo za i 1 je bio suzdržan, pa je na taj način donesena odluka kako je predložila Vlada RH. I drugo dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 120 zastupnika i zastupnica, 77 za, 31 suzdržan i 12 protiv, pa je na taj način donesena odluka kako je predložila Vlada RH.
Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za ugljikovodike, prvo čitanje, P.Z. broj 142. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Agencije za ugljikovodike i drugo sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 122 zastupnika i zastupnica, 76 za, 45 suzdržanih i 1 protiv te je tako donesen zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela. Izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2020.g. Podnositelj je Odbor za predstavke i pritužbe. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se izvješće o radu Odbora za predstavke i pritužbe za 2020.g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je 117 zastupnika i zastupnica glasovalo, 116 za i jedan suzdržani i na taj način je prihvaćeno izvješće u tekstu podnositelja.
Sada idemo ponovo A i B. A) Prijedlog Odluke o razrješenju članice Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije, znam, znam i B) Prijedlog Odluke o imenovanju članice Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Prije glasovanja javila se za stanku poštovana kolegica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Molim stanku u ime Kluba Centra i GLAS-a, dakle mi u Hrvatskoj imamo zakone i imamo različitu primjenu tih zakona i različita tumačenja tih zakona, a glavna osoba koja to tumači je premijer Plenković. Pa smo imali primjer kad je bilo riječ o imenovanju predsjednika odnosno predsjednice Vrhovnog suda, da je gospodin Plenković naš premijer rekao da to nikako ne može ići jer je smisao poštivanja zakona i paralelno s tim imamo slučaj odluke o razrješenju i imenovanju članice Upravnog vijeća HERE. O čemu je riječ? Dakle, član upravnog vijeća se imenuje na 7 godina. Tih 7 godina je prošlo u trenu i evo resorno ministarstvo se nije sjetilo na vrijeme da treba raspisati poziv za novog člana nego je s tim kasnilo. Onda je jednako tako 22. travnja Vlada donijela odluku da se razrješuje član s 15. studenim, dakle 22. travnja s 15. studenim, dala je popis ljudi koji bi mogli biti i na Odboru za gospodarstvo koji o tome treba raspravljati nismo imali čak prilike ni raspravljati, nismo imali čak prilike niti upozoriti ili imati priliku i čuti koji su to novi kandidati nego je bio paket uzmi ili ostavi. Dakle, ako želimo poštivati zakone, a trebamo poštivati i to smo i prisegli u ovom visokom domu, onda to trebamo raditi uvijek. Nedopustivo je da Vlada s 22. travnjem razrješuje nekog s 15. studenim i da pritom ne vidi tu apsolutno nikakav problem. Nedopustivo je da mi na odboru nemamo prilike niti raspravljati, niti čuti koji su ti nego je jednako tako uzmi ili ostavi. Netko može biti saborski zastupnik da je dizač ruke i da je klimavac, netko ne može biti. Prema tome razmislite kakvi ste saborski zastupnici. Hvala lijepo.
Javlja li se još tko? Ako ne, Članak 293b., pa idemo odmah na glasovanje. Prvo, dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o razrješenju članice Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 123 zastupnika i zastupnica, 78 za, 2 suzdržana, 43 protiv, pa je na taj način donešena odluka kako je predložila Vlada RH. Drugo, dajem na glasovanje Prijedlog Odluke o imenovanju članice Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 121 zastupnik i zastupnica, 76 za, 45 protiv te je na taj način donesena odluka kako je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja Viliju Berošu, ministru zdravstva u Vladi RH. Predlagatelj je 41 zastupnica i zastupnik u HS. Rasprava je zaključena. Vidim da ima zahtjeva za stankom. Prva se javila poštovana kolegica Selak Raspudić, izvolite.
Biti ću sarkastična, pa ću na početku reći da smo mi svjesni toga da se djeci ne mogu tek tako oduzimati super heroji, međutim uvodno treba reći osnovu činjenicu. Osnovna je činjenica da smo mi u ovoj borbi s koronom podbacili, brojke su neumoljive, po stopi smrtnosti na svjetskoj razini mi smo u samom vrhu, 15. smo. Netko za to mora odgovarati. Kada je to pitanje postavljeno našem premijeru jučer, on je na to odgovorio da je 8.000 naših građana koje je umrlo nije umrlo od korone nego s koronom. Dakle, nakon što smo godinu dana upravo od ministra i Stožera civilne zaštite uvjeravani da ljudi masovno umiru isključivo od korone, što je kulminiralo time da je jedna majka morala preko medija javno se požaliti na to u splitskoj bolnici da njezino dijete nije umrlo od korone i nije dobila niti ispriku od nadležnih, odjednom saznajemo da ljudi ne umiru od korone nego umiru s koronom. Ministar je podbacio. Odgovor njegov na to je bio da tek sada se revidiraju postupci istraživanja toga tko je od čega umro. Zna li hrvatska javnost išta o tome? Zna li hrvatska javnost išta o tome kako je moguće da je sada potrebna samo jedna doza cjepiva da bismo mogli slobodno putovati, je li nas ministar zdravstva o tome obavijestio ili je prepustio sve u ruke ministra unutarnjih poslova koji je odjednom postao epidemiološki stručnjak? Ministre Beroš, vas premijer Plenković nije sačuvao, on je samo demonstrirao svoju taštinu, a sam će vas riješiti prilikom prvog zavoja.
Hvala vam. Stanka će biti odobrena. Drugi je na redu poštovani kolega Danijel Spajić, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Evo tražim stanku u ime Kluba Domovinskog pokreta jer smo došli do novih saznanja, a to je da Ministarstvo zdravstva odbija pokazati Sporazume o obradi osobnih podataka za koje tvrdi da su sklopljeni s tvrtkama „Erikson“, „IN2“ i „Cuspis“ za platformu „CijepiSe“. Nama je svima jasno da „Cuspis“ sve što napravi ne valja, ali redovno dobije natječaje u Ministarstvu zdravstva, pa me sad zanima ovo što se popravlja, a što je „Cuspis“ uspio napravit, a ne radi, da li ministar Beroš zna da će to ponovo dodatni novac iz Ministarstva zdravstva se morati izdvojit za ove stvari gdje će novac vjerojatno uzet tvrtka „Erikson“ i tvrtka „IN2“. Oni znaju da u Hrvatskoj mogu radit ovo što rade jer je Hrvatska plodno tlo za korupciju ali nikad im ne bi palo napamet da rade to u svojim matičnim zemljama odakle dolaze. Znači opet će biti novi troškovi za Ministarstvo zdravstva i ovim putem opet pozivam ministra Beroša da sam da ostavku, evo šta radi nije normalno. Hvala.
Stanka će biti odobrena. Sada je na redu poštovani kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege u ime Kluba zastupnika SDP-a tražim stanku. Razlog za to je naravno glasovanje koje je pred nama. Glasanje o povjerenju ministru zdravstva u Vladi RH gospodinu Viliju Berošu. U uređenim državama, nazovimo ih normalnim državama kad bolnice ostanu bez lijekova to je trenutak u kojem ministar sam odlazi. U uređenim državama kada se otkrije da je ministar svojim pajdašima, svojim prijateljima, ljudima s kojima je povezan dodjeljivao posao, posao preko reda, posao preko veze to je trenutak u kojem ministar sam odlazi. U isto tako uređenim i normalnim državama kada cijepljenje ne funkcionira, kada se podaci iz sustava Cijepi se, sustavu za izradu kojega je upravo ministar svojim pajdašima dao posao, da se iz tog sustava gube podaci, da se ne zna tko je cijepljen, da se to ne evidentira, da ljudi koji su cijepljeni ne mogu dobiti Covid putovnicu, ministar sam podnosi ostavku. U Hrvatskoj su se dogodile sve tri situacije. Ministar ne da nije podnio ostavku, stranka koja stoji iza njega brani ga i dalje. Brani ga do zadnjega. A tijekom rasprave o povjerenju o tom ministru nije dala niti jedan jedini odgovor kako će situaciju koja se dogodila popraviti. Danas saznajemo da broj cijepljenih, novocijepljenih pada, a mi nemamo ama baš nikakvu strategiju kako sada kada cjepiva napokon ima, cijepljenje promovirati među ljudima. To pokazuje još jedan neuspjeh, još jedno nesnalaženje ministra i Vlade kojoj je čelu Andrej Plenković. Ljudi koji rade u zdravstvenom sustavu u koroni su odradili odličan posao, oni koji vode zdravstveni sustav [[Upadica: Hvala vam.]] ne. Hvala.
Stanka je odobrena, pa je na redu sada poštovani kolega Željko Reiner. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa molim stanku u ime Kluba HDZ-a da malo porazgovaramo o tome kako je glavna stranka koja je pokrenula to pitanje licemjerna. Licemjerna zato jer se usuđuje govoriti o nekim stvarima, a sami su imali primjerice ministra koji je kupovao stol za 90.000 kuna u vrijeme kad nije bilo pod navodnicima novaca za isplatu plaća liječnicima i sestrama, niti povećanje plaća pa su zato imali najveće štrajkove liječnika i sestara u povijesti hrvatske države, kad su imali ministra koji je angažirao privatne detektive da provjere kako informacije sa sastanaka u HZZO-u dolaze do osoba koje nisu bile na njima, kad su imali ministra koji je kad se proglašavala najbolja sestra govorio u najmanju ruku neprimjerene izjave o sestrama i njihovom izgledu itd., za razliku od trenutačne Vlade ta vlada nije našla novca za povećanje zdravstvenim djelatnicima trenutačna Vlada je 25% povećala plaće zdravstvenim djelatnicima. Nije ni to dosta, naravno da bi bilo dobro da bude puno više, ali je povećala. Ona vlada u miru bez ikakve korone, bez ikakvih potresa nije bila u stanju naći ni lipe da se povećaju plaće sestrama, liječnicima nad kojima sada rone suze i kao ih je silno velika briga za to. A ako hoćemo uspoređivati neke novce pa onda primjerice 2004. godine, 2014. godine za vrijeme SDP-ove vlade za posebno skupe lijekove utrošeno 630 milijuna kuna. Ova Vlada u pandemijskoj 2020. izdvojila je [[Upadica: Hvala vam.]] 350% više za posebno skupe lijekove [[Upadica: Hvala kolega Reiner.]] pa govorimo i o tome.
Hvala lijepa, stanka je odobrena. I zadnji tko se javio za stanku je poštovani kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, tražim stanku u trajanju od 10 minuta ispred Kluba Hrvatskih suverenista. Korona kriza je zatekla cijeli svijet i vladajući će se opravdavati da su se dobro odnosili sa krizom, oporba će naći 1001 manu koja je itekako očita. Međutim, jedna stvar je itekako egzaktna, u svim razvijenim demokracijama, zapadnim demokracijama na koje se mi ugledamo, poštuju se, poštivaju se odluke sudbene vlasti. Ovdje konkretno mislim na odluku Ustavnog suda koju kontinuirano ministar Beroš odnosno ministarstvo, njegovo ministarstvo ignorira. Dakle, od 2017. godine postoji odluka Ustavnog suda, čak je napravljeno i povjerenstvo u ministarstvu koje je trebalo donijeti jedan zakon, znate o kojem se zakonu radi. Međutim, to se kontinuirano ignorira, ako postoji razlog za ostavku gospodina Beroša onda je upravo to taj razlog koji nije subjektivan nego jako objektivan jer ponovit ću 4 godine i 3, 4 mjeseca ministarstvo i ovaj naš dom, znači zakonodavni dom ima obvezu donijeti jedan zakon koji ministar Beroš nije stavio u proceduru, nije ga izradio, a mi ga nemamo ovdje na glasovanju. Dakle, korona kriza rekao sam može se gledati iz raznih kutova, ali ovo se može gledati samo iz jednog kuta, a to je nepoštivanje odluke sudbene vlasti.
Hvala. Javlja li se još tko? Ako ne, primijenit ću Članak 293b. tako da ćemo odmah nastaviti s radom i sukladno Članku 252. Poslovnika Hrvatskog sabora za donošenje odluke o iskazivanju nepovjerenja članu Vlade potrebna je natpolovična većina svih zastupnika, dakle 76 glasova za. Dajem na glasovanje Odluku o iskazivanju nepovjerenja Viliju Berošu, ministru zdravstva u Vladi RH. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 133 zastupnika i zastupnica, 57 je bilo za, 1 suzdržan i 75 protiv te na taj način nije donesena Odluka o iskazivanju nepovjerenja Viliju Berošu ministru zdravstva u Vladi RH.
Dobro jutro, nastavljamo danas s radom - Izvješćem o radu Državnog ureda za reviziju za 2020. godinu Podnositelj je glavni državni revizor na temelju Članka 24. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li podnositelj dodatno obrazložiti izvješće? Uvaženi glavni državni revizor Ivan Klešić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici, u skladu s odredbama Zakona o Državnom uredu za reviziju Hrvatskom saboru dostavljeno je Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2020. godinu. Poslovi ureda, vrste revizije, subjekti i predmeti revizije utvrđeni su o Zakonu o Državnom uredu za reviziju, strateškim planom za 2018. do 2022. godine i programom i planom rada za 2020. godinu. U 2020. godini obuhvaćeni su svi subjekti za koje je Zakonom o Državnom uredu za reviziju i Zakonom o financiranju političkih aktivnosti, izborne promidžbe i referenduma propisana obveza obavljanja revizije svake godine, a to su godišnji izvještaji o obavljanju i reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna RH te političke stranke i nezavisni zastupnici. Sve druge revizije planirane su na temelju zakonom propisanih kriterija, a to su procjena rizika, financijska značajnost subjekta revizije, rezultati prijašnje revizije, prikupljene informacije o poslovanju subjekta revizije te drugi kriteriji koji se utvrđuju unutarnjim aktom Državnog ureda za reviziju. Broj subjekata revizije određen je između ostalog i na temelju broja raspoloživih revizorskih timova. Prema programu i planu rada za 2020. godinu bilo je planirano 216 financijskih revizija, 46 revizija učinkovitosti te 3 revizije usklađenosti. Kao što znamo 2020. bila je vrlo specifična godina, obilježena potresima, pandemijom pa se tako i poslovanje ureda odvijalo na neuobičajen način. U skladu s mjerama stožera civilne zaštite organiziran je rad od kuće, a ograničeni su i odlasci državnih revizora u subjekte revizije. Unatoč tim okolnostima zaposlenici ureda su sve zakonom propisane obveze obavili u rokovima. U ovom izvještajnom razdoblju obavljeno je 185 revizija od kojih se 160 odnosi na financijske, 25 na revizije učinkovitosti, a izvješće o obavljenim revizijama koje su započele u 2020. godini završene su u 2021. bit će dostavljene Hrvatskom saboru sredinom ove godine. Revizije su obavljene u skladu sa Zakonom o Državnom uredu za reviziju, međunarodnim standardima vrhovnih revizijskih institucija i kodeksom profesionalne etike rada državnih revizora. Sva izvješća o obavljenim revizijama dostavljena su Hrvatskom saboru i objavljena na mrežnim stranicama našeg ureda. Financijskim revizijama obuhvaćeni su dokumenti i isprave izvješća sustava unutarnjih kontrola, računovodstveni i financijski i drugi postupci te druge evidencije radi izražavanja mišljenja jesu li godišnji financijski izvještaji istiniti i vjerodostojni, a poslovanje usklađeno s propisima i unutarnjim aktima subjekta revizije. U 2020. godini obavili smo financijsku reviziju državnog proračuna i 16 korisnika državnog proračuna, 63 lokalne jedinice i 7 proračunskih korisnika lokalnih jedinica, 20 trgovačkih društava u državnom vlasništvu i vlasništvu lokalnih jedinica, 44 političke stranke i 6 nezavisnih zastupnika te 3 druge neprofitne organizacije. Subjekti obuhvaćeni financijskom revizijom osim državnog proračuna ostvarili su prihode i primitke u iznosu od 16 milijardi 450 milijuna 450 tisuća 983 kune rashoda i izdatke u iznosu 15 itd., a vrijednost imovine ovih subjekata iznosila je 107 milijardi 806 milijuna 891 tisuću i 003 kune. Najčešće nepravilnosti i propusti kod ovih subjekata koje su revizori utvrdili su u računovodstvenom poslovanju 80 subjekata, pri izvršenju rashoda 54 subjekta, prihoda 33 subjekta, u provođenju postupaka javne nabave 43 subjekta i kod planiranja 24 subjekta. Za utvrđene nepravilnosti i propuste subjektima je dano 1359 naloga i preporuka kako bi se nepravilnosti otklonile odnosno kako bi se poduzele aktivnosti da se nepravilnosti ne bi ponavljale. Subjektima revizije izražena su po 2 mišljenja, mišljenje o financijskim izvještajima i drugo mišljenje je mišljenje o usklađenosti poslovanja. Tako je o financijskim izvještajima za 160 subjekata izraženo 78 bezuvjetnih i 82 uvjetna mišljenja, a o usklađenosti poslovanja 83 bezuvjetna i 75 uvjetnih mišljenja, za 2 subjekta izražena su samo mišljenja o financijskim izvještajima to je državni proračun i Hrvatske vode. Revizijom učinkovitosti obuhvaćene su slijedeće teme, prodaja dionica i poslovnih udjela u trgovačkim društvima u državnom vlasništvu, upravljanje intervencijama kod iznenadnih onečišćenja u Jadranskom moru, upravljanjem liste čekanja za postupke magnetske rezonance i spremnost RH za implementaciju ciljeva održivog razvoja iz programa Održivog razvoja do 2030.g. U revizijama učinkovitosti ocijenjeno je jesu li subjekti revizije provodili programe, projekte i aktivnosti u skladu s načelima ekonomičnosti, djelotvornosti i svrsishodnosti. Za 12 subjekata obuhvaćenih revizijama za učinkovitosti dana je ocjena učinkovito pri čemu su potrebna određena poboljšanja, a za 16 djelomično učinkovito. Ovim subjektima dane su 264 preporuke po kojima su obvezni postupiti u skladu s planom provedbe preporuka. Osim toga Državni ured za reviziju provjerio je jesu li subjekti revizije postupili po nalazima i preporukama koje smo im dali u prošlim revizijama. Tako smo u 2020.g. utvrdili da je od 954 naloga i preporuka koje smo dali subjektima u prošlim revizijama 64% provedeno, 15,9% je djelomično provedeno ili je u postupku provedbe, a 14,4% nije provedeno, dok manji broj naloga i preporuka to je 5,7% više nije promjenjiv zbog izmjene zakonskih propisa. Rezultati svih ovih revizija detaljnije su opisani u pojedinačnim izvješćima o objavljenoj reviziji, objedinjenim izvješćima sastavljenim prema grupama subjekata te u Godišnjem izvješću u radu. U skladu sa Zakonom o Državnom uredu za reviziju za sve one subjekte koji nisu postupili po našim nalozima i preporukama kao i za one koji nisu Državnom uredu za reviziju u zakonski propisanom roku dostavila plan naloga i preporuka obavijestili smo naravno Državno odvjetništvo, to je naša i zakonska obveza. Osim poslova revizije godišnjim programom i planom rada za 2020. planirani su i poslovi suradnje s pravosudnim i drugim tijelima te poslovi međunarodne suradnje i poslovi odnosa s javnošću. Što se tiče suradnje s pravosudnim i drugim tijelima, ova suradnja obuhvaća razmjenu dokumenata i izvješća, odgovore na eventualne upite, davanje pojašnjenja i drugih informacija kojima ured raspolaže te sudjelovanjem na organiziranim sastancima u vezi s predmetima revizije. U ovom izvještajnom razdoblju dostavljena su izvješća dokumentacija i dodatna pojašnjenja drugim državnim tijelima za 23 subjekta. Državnom odvjetništvu dostavljena su sva izvješća o obavljenim revizijama te dodatna pojašnjenja i dokumentacija za 104 subjekta revizije, dostavljene su i obavijesti za 19 subjekata koji nisu uredu u propisanom roku dostavili provedbe, naloge preporuka za 22 subjekta koji nisu proveli naloge i preporuke u rokovima navedenim u planu provedbe naloga i preporuka kao i za 30 političkih stranaka i tri nezavisna zastupnika kod kojih su utvrđene povrede Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe i referenduma. Značajna je i međunarodna suradnja koju ured provodi s drugim vrhovnim revizijskim institucijama u cilju razmjene znanja i iskustava. Kao član međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija INTOSAI i njezine regionalne organizacije EUROSAI, Državni ured za reviziju aktivno sudjeluje na međunarodnim kongresima, konferencijama, seminarima i radionicama te u radu različitih strukovnih odbora i radnih skupina radi ujednačavanja metodologije rada s međunarodnim standardima te praćenje suvremenih trendova razvoja revizijske profesije u svijetu. Tako je nastavljeno sudjelovanje u radu EUROSAI Radne skupine za reviziju i etiku te Radne skupine za reviziju općina. Na poziv Europskog revizijskog suda ured je Državnom uredu za reviziju Poljske obavio uvid u etički okvir Europskog revizijskog suda te početkom 2020.g. u Luxembourgu prezentirao rezultate uvida članovima Europskog revizijskog suda. Mislim da je to jedno veliko priznanje našem uredu. Obavljena je paralelna revizija s vrhovnim revizijskim institucijama Bugarske, Latvije, Mađarske, Slovačke te paralelna revizija s vrhovnim revizijskim institucijama Albanije, BiH, Crne Gore, Italije i Slovenije kojem ured ujedno i koordinira. Ured je također nastavio sa sudjelovanjem u radu NATO-ve skupine kompetentnih nacionalnih revizijskih tijela. Osim toga Državni ured za reviziju započeo je kao vodeći partner u suradnji sa Državnim uredom za reviziju Bugarske, provođenje Twinning projekta u Državnom uredu za reviziju Republike Sjeverne Makedonije, tema je Odnos Državne revizije i parlamenta. U cilju što veće transparentnosti ured komunicira sa svim zainteresiranim javnostima, znači HS-om, DORH-om, MUP-om, Ministarstvom financija, sudovima i drugim tijelima državne vlasti te subjektima revizije, predstavnicima medija i sveukupnoj javnosti i to putem mrežnih stranica, elektroničke pošte, konferencije za medije, priopćenja i izjava te odgovorima na upite pravnih i fizičkih osoba. U 2020.g. odgovoreno je na 94 upita pravnih i fizičkih osoba, a zbog panedmije održana je samo jedna konferencija za medije. U medijima je objavljeno 494 objava o uredu od kojih je 96% pozitivnih. Inače samo sam vas htio informirat da prije svakog izvještajnog razdoblja mi održimo sastanak sa medijima kojima uputimo pozive i koji dođu kod nas i tada mogu postavljati sva pitanja vezano za pojedinačne revizije. U skladu s odredbama Zakona o Državnom uredu za reviziju kao sastavni dio godišnjeg izvješća o radu Državni ured za reviziju dao je izvješće neovisnog revizora o financijskim izvještajima ureda za 2020.g.. Mi smo to još predlagali tamo prije 10.g. na Odboru za financije i proračun i tražio od HS da osigura sredstva da možemo raspisat natječaj i odrediti neovisnog revizora koji bi pregledao i izrevidirao naše financijske izvještaje. Drago nam je da je to prihvaćeno, prošle godine i ove godine to je drugi put, to je ujedno i prilog godišnjem izvješću o radu. Ukupni prihod ureda iznosili su 63 milijuna 107 tisuća 957 kuna, a rashodi 62 milijuna 708 tisuća 390 kuna, a višak, višak prihoda na koncu, na koncu 2020. iznosio je 399 tisuća 559 kuna. Vrijednost imovine odnosno obveza iz vlastitih izvora iznosila je 70 milijuna 615 tisuća i 501 kuna. Prema mišljenju neovisnog revizora financijski izvještaji u svim značajnim odrednicama istinito i fer prikazuju financijski položaj ureda na dan 31. prosinca 2020., te financijsku uspješnost ispunjenja posebnih ciljeva poslovanja. Također bi želio naglasiti da poseban izazov za Državni ured za reviziju predstavlja održavanje, održavanje broja zaposlenika odnosno zapošljavanje novih zaposlenika. Zahvaljujemo Vladi RH što nam je osigurao sredstva u proračunu za zapošljavanje novih ljudi s obzirom da imamo jednu smjenu generacije i velike probleme u tom dijelu, tako da upravo ovih dana smo u provedbi natječaja zapošljavanja novih ljudi. Koncem 2020. od 370 sistematiziranih radnih mjesta u uredu je bilo popunjeno 288 radnih mjesta od kojih je 229 državnih revizora. Tijekom 2020. iz ureda je otišlo 16 zaposlenika, od čega 7 u mirovinu, a putem premještaja zaposleno je 9 zaposlenika. Pri zapošljavanju susrećemo se s poteškoćama jer je teško dobiti stručne i iskusne osobe koje su spremne obavljati vrlo složene i odgovorne poslove koji se očekuju od državnih revizora. Ured nastoji stalnom izobrazbom državnih revizora osigurati preduvjete za uspješno obavljanje revizija kao osnovne zadaće ureda. Još bih želio na kraju napomenut da su tijekom 2020.g. počele opsežne pripreme na organizaciji i realizaciji sanacije štete izazvane potresom na poslovnim zgradama ureda u Zagrebu, Bogovićeva i Tkalčićeva ulica. Zbog povećanja opsega poslova koji proizlaze iz novog Zakona o državnom uredu za reviziju, to je HNB, znači, zatim obavješćivanje vezano za subjekte koji ne provode naloge i preporuke Državnog ureda za reviziju. Naravno opseg poslova je veći, a revizora je sve manje, tako da nadam se da ćemo ih zapošljavati barem s obzirom da ćemo ipak dobiti mlađe ljude, to će biti problem dok se oni educiraju, ali eto takva je situacija. Dakle, zbog povećanja opsega posla koji proizlazi iz novog zakona ured treba povećati kapacitete, što podrazumijeva broj zaposlenika, ali i poslovnih prostora. Stoga je u lipnju 2020.g. ured dobio na korištenje poslovnu zgradu u Zagrebu koja je u državnom vlasništvu, a u kojoj se između ostalog nakon rekonstrukcije planira smjestiti edukacijski centar, to je bio samo jedan dio ureda obnove i adaptacija zgrade financirat će se iz EU sredstava i manjim dijelom iz državnog proračuna. Poštovane zastupnice i zastupnici, hvala vam lijepa na pozornosti.
Evo 15 replika, kako me je izvijestila zapisnički stol, prva uvažena zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani glavni državni revizoru, dakle iz vašeg izvješća vidljivo je da je od ukupno 15.917 naloga i preporuka postupljeno odnosno djelomično postupljeno ili u postupku provedbe za 65,2% naloga i preporuka, nije postupljeno po 33,9% naloga i preporuka, konkretno nije postupljeno po ukupno 5.390 preporuka, pa me interesira koje je vaše mišljenje, treba li jačati ulogu ureda za državnu reviziju odnosno koje je rješenje za neposluh? Zahvaljujem.
Poštovana zastupnice, jako dobro pitanje. Ja ću vam pokušati sad odgovoriti što brže budem mogao. Naime, prosječno u razdoblju od 2009. do 2019. postupljeno je prema 65,2%, dok je primjerice prema godišnjem, godišnjem izvješću o radu za 2019. 79,4%, a prema ovom izvješću 85,7%. Dakle, ovo što ste vi postavili pitanje je jako dobro pitanje. Rekao bih da treba jačati kapacitete, mi smo toga svjesni jer jednostavno to nismo u mogućnosti sve napraviti, ali ono što je jako važno ipak je to pozitivni trend. Kao što ste vidjeli raste dakle broj pozitivan u realizaciji provedbe naloga i preporuka samim tim što raste, a došli do 87,5%, to znači da broj nepravilnosti i propusta pada, znači da je to pozitivan trend. Naravno ovo što ste vi rekli to stoji i mi se toga držimo, mi ćemo tu svakako pojačati kapacitete u tom dijelu i to ja sam siguran da ćemo dovest apsolutno u red. Mislim da je to i pozitivan učinak našeg novog zakona …/Vrijeme/…
Vrijeme je isteklo. Imamo drugu repliku, uvažena zastupnica Dragana Jeckov.
Zahvaljujem. Poštovani glavni državni revizoru rekli ste u 2020. iz ureda je otišlo 16 zaposlenika, od čega 7 u penziju, a putem premještaja je zaposleno 9 zaposlenika, od čega 2 državna revizora i 7 viših državnih revizora. To je skoro četvrtina radnih mjesta u vašem uredu. Recite mi što mislite poduzeti kao bi ta radna mjesta postala atraktivnija kako biste ih lakše popunili stručnim kadrovima. Zahvaljujem.
Hvala vam lijepa gospođo zastupnice, rekao bih krucijalno pitanje zato jer to na ovom mjestu to govorim već nekoliko godina. Problem naš, problem u Državnom uredu za reviju je samo jedan, to su plaće ovlaštenih državnih revizora. To je jedan izuzetno težak posao, posao tko je god radio u reviziji, znam da je zastupnica tako bavi se komercijalnom revizijom, to je jedan težak posao, a malo to su velika odricanja rekao bih rudarski rad, a plaće su male. Reći ću vam samo podatak da smo do 2000. godine revizori su imali više plaće za oko 30% nego svi drugi u državnoj službi. Da vam ne govorim sada o kolegama Mađarska, Austrija itd., revizori imaju najveće plaće, kod nas nije takav slučaj. I to je razlog zbog čega ljudi, mladi ljudi ne žele doći. Nadam se da ste zadovoljni odgovorom.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani glavni državni revizore, vezano uz reviziju lista čekanja za postupke magnetne rezonance mi smo na Odboru za zdravstvo dobili naravno detaljnije izvješće i moglo se vidjeti da se po pojedinim ustanovama primjerice jedan KBC čak 10,5 mjeseci je trajala revizija. Dakle, to je zaista jedan opsežan posao, vidjeli smo da su dane 232 preporuke, 7 zdravstvenih ustanova učinkovito upravlja, potrebna su određena poboljšanja, 13 ima djelomično učinkovito uz značajne greške. Međutim imamo tu jedan veliki problem, da bi posložili liste čekanja treba biti bar jedan osnovni preduvjet, a to je BIS, znači informacijski sustav. Nažalost još uvijek ima jedan znatan dio zdravstvenih ustanova koje ga nemaju čak i evo neke i klinike odnosno KBC-ovi, Split je navodno tek nedavno dobio. Dakle, ovo je jedna problem na koji vi ne znam koliko možete utjecati, mi možemo naravno i na Odboru za zdravstvo o tome govoriti, tjerati ministarstvo, a ministarstvo neka tjera onda zdravstvene ustanove da se konačno priključe na, velim na tu osnovu da bi se uopće mogle onda liste čekanja posložiti. Što biste vi još preporučili? Hvala.
…/Govornik naknado uključen./… revizija dakle upravlja listama čekanja za postupke magnetske rezonance i rekao bih i jedna revizija koja je primjer kako mi radimo u uredu. To je bio jedan od najčešćih zahtjeva od vas saborskih zastupnika prije mislim na one u bivšem sazivu koji su upravo tražili tu reviziju. Mi smo dakle, mi to iz analiziramo i vidjeli smo da to treba obaviti. Što se tiče dakle ove revizije, predmet revizije bile su aktivnosti u Ministarstvu zdravstva, HZZO-u, imam malo vremena, te 20 zdravstvenih ustanova koje su koncem 2018.-te imale uređaje magnetske rezonance i naravno da je tu bio problem sa vođenjem liste čekanja i upravljanja listama čekanja. Ono, da sad ne nabrajam sve te nepravilnosti koje smo mi utvrditi to ono u cjelovitom izvješću možete vidjeti, ono što je jako važno ja bi rekao što smo mi utvrdili, a to je i mišljenja smo da se provedbom preporuka koje su revizori dali su se postigla poboljšanja u vezi sa vođenjem lista čekanja, a ono što je jako važno treba osiguranjem, treba osigurati jednaki tretman [[Upadica: Vrijeme.]] pacijenata u pristupu zdravstvenim uslugama što nije bio slučaj.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Ivan Kirin.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani gospodine Klešić sa suradnicima iz vašeg predavanja je razvidno da je Državni ured za reviziju usmjeren prema dobrom upravljanju u javnom sektoru, transparentnost javnoj odgovornosti te djelovanju u interesu građana. Molim vas pošto surađujete sa vrhunskim revizorskim institucijama nekih drugih zemalja, kakvo je stanje revizije kod istih ili sličnih subjekata u tim zemljama i koliko su iste institucije u tim zemljama uspješne u otkrivanju prijevare i korupcije jer ta je pojava prisutna u svim zemljama u manjoj ili većoj mjeri jer javna percepcija je da su drugdje sve pravednici, a ja mislim da je to daleko od istine. Hvala vam lijepa.
Poštovani zastupniče hvala lijepa na vašem pitanju. Jako ste to dobro rekli, reći su vam samo jedan podatak da na razini EU godišnje nestaje korupcijom oko 120 milijardi EUR-a, 120 milijardi EUR-a. Što se tiče Državnog ureda za reviziju dakle mi nismo, mi nemamo te zakonske ovlasti da neposredno se možemo boriti sa korupcijom, ali posredno možemo i obavljanjem naših revizija otkrivamo nepravilnosti, dostavljamo Državnom odvjetništvu, pokušavamo na taj način se boriti protiv korupcije. Hvala lijepa.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani glavni državni revizore između ostalog u svom izlaganju ste rekli i u izvješću stoji da je obavljena revizija i nad 44 političke stranke, između ostalog i HDZ također je imala nadzor vašeg državnog uvjeta i utvrđeno je bezuvjetno mišljenje za 2020. godinu kao i raniju godinu o financijskom izvještavanju i usklađenosti poslovanja. S obzirom da vrlo često se HDZ naziva i pogrdnim imenima i dovodi u pitanje način poslovanja ja vas molim da tu više radi hrvatskih građana kažete kakvo je to, kakav je to bio nadzor i što se utvrdilo odnosno kakva je bila usklađenost sa svim propisima poslovanja HDZ-a i po pitanju financijskog izvještavanja i sveg zajedno. Hvala.
Hvala lijepa na vašem pitanju. Dakle, kriterije za obavljanje revizije u političkim strankama jesu ostvareni prihodi od iznad 100.000 kuna. Što se tiče političkih stranaka, stranka HDZ i stranka SDP su ostvarile najznačajnije ukupne prihode u 2019. godini ili 59,4% ukupnih prihoda. HDZ i SDP kao najveće stranke dobile su bezuvjetno mišljenje i na financijski izvještaj i na usklađenost poslovanja. 4 stranke su dobile uvjetno mišljenje, to su Blok i umirovljenici zajedno, Neovisni za Hrvatsku, Pametno i Živi zid. Što se tiče vaše stranke, ovo što ste vi rekli, vi znate mi radimo reviziju političkih stranaka od 2007. godine i svih ovih godina, dakle te prve godine 2010., 2011. i 2012. HDZ je dobio uvjetno mišljenje, ali to je bilo tada, to je bilo vrijeme kad sustav apsolutno nije bio uređen to je činjenica 2013., pa sve do danas do 2020.g. znači sedam, osam godina vaša stranka je dobila bezuvjetno mišljenje i na financijski izvještaj i na usklađenost poslovanja.
Vrijeme. Imam povredu poslovnika, uvaženi zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Poštovani državni revizore. Drago mi je da ste tako odgovorili, međutim moram skrenuti pozornost i uvaženoj zastupnici i svima ostalima da je i pitanje malo postavljeno tendenciozno jer revizija kontrolira samo ono što je prikazano, ono što je prikazano u knjigama. Ali ono što se nosilo u koferima to se nije prikazalo, to se nije nad tim provesti revizija.
Znači ovo nije bila povreda poslovnika, vi ste zloupotrijebili povredu poslovnika dobivate opomenu. Sljedeća replika uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani g. Klešić. S obzirom da radite ogroman posao imate uvid i u financijskoj reviziji, a isto tako i revizijama učinkovitosti, kažite s obzirom na veliko iskustvo i velika saznanja, što očekujete kao velike izazove koji će se u budućem razdoblju reflektirati na funkcioniranje kako državnog proračuna tako i ostalih korisnika?
Poštovana zastupnice hvala lijepo na pitanju. Dakle, da revizija Godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna je naša zakonska obveza koju moramo svake godine obaviti i dostaviti HS-u. Što se tiče ovoga dijela što ste vi spomenuli, tu bih spomenuo možda tri područja, prvo područje na koje treba skrenuti su činjenice ili pojave koje bi mogle u narednim godinama predstavljati izazov za državni proračun. Prva je financijska održivost zdravstvenog sustava, to je broj jedan, to je naše mišljenje gdje mi to upozoravamo već niz godina na to. To nije problem od danas, od prije godinu dana već niz godina. Mi smo kroz svoje revizije ukazali da na potrebu provođenja odgovarajućih reformi zdravstvenog sustava u cilju postizanja racionalizacije poslovanja i financijske održivosti sustava. Nadalje, sljedeća stvar koja je jako važna je, nemam vremena pa pričam što brže mogu, jedno od važnih područja je također i korištenje sredstava iz fonda EU, što je jako važno da povučemo što više sredstava za strateške razvojne i reformske projekte. I treća stvar je također jako važna, a vrlo aktualna, da mi imamo na raspolaganju i sredstva iz Fonda solidarnosti EU za obnovu potresom oštećenih područja [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] koje se moraju povući u roku od 18 mjeseci, a vrlo malo vremena imamo. Hvala lijepo.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, poštovani glavni državni revizoru. Završili su izbori sada u nedjelju, ono što vidimo po svim portalima znači svi koji su došli preuzeli novu vlast sve što traže, traže u reviziju, traže u reviziju proračuna, prilikom primopredaje vlasti. Znači ono što možemo očekivati je snažan pritisak na Državni ured za reviziju da obavi sve te revizije. Vi ste danas govorili o malom broju ljudi, stvarno i neadekvatnim primanjima za te ljude. Evo pa sad moje je pitanje za vas, a i za javnosti i za sve one koji preuzimaju sada vlast sa tim lokalnim izborima, jel vi nešto morate napraviti zakonski, znači mimo toga što su sad došli novi lokalni izbori i novi zahtjevi za reviziju? Evo pa s obzirom da ti novi načelnici, gradonačelnici očekuju zapravo i nekakav odgovor od vas pa zato molim pitanje, kako možemo i mi ovdje pomoći da riješite taj problem i na koji način mislite uopće servisirati sve te načelnike i gradonačelnike u obavljanju preuzimanja vlasti? Hvala lijepo.
Hvala vama g. Lalovac na ovom pitanju. Kao bivši ministar financija mi smo uvijek jako dobro surađivali, odgovor će biti vrlo kratak. Dakle, u RH imamo 576 jedinica lokalne samouprave sa 240-ak timova koje mi imamo u svakom timu npr. po troje ljudi, baš nemam neki odgovor na to kako to izrealizirati. A mi to možemo napraviti uz jedan uvjet, da radimo samo to i da obavimo dvije stvari koje po zakonu moramo napraviti, koje nas obvezuje naš zakon to je Godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna, revizija godišnjeg izvještaja i drugo političke stranke to moramo napraviti. A ovaj drugi mi možemo napraviti ali ako radimo samo to. Hvala lijepa.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Rada Borić.
Poštovani g. državni revizoru. Djelomično ste odgovorili na pitanje kolegice Jeckov, ali doista bi htjela podsjetiti, a vezano je dakako uz popunjavanje radnih mjesta da dakle već u '19.-oj govori se o tome da od sistematiziranih 370 popunjeno je bilo 291, dakle 21,4% to je gotovo pa jedna četvrtina, ali u '20.-oj situacija čuli smo vi ste govorili o smjeni generacija, govorili ste o neadekvatnim plaćama, ali ono što doista zabrinjava da je u ovoj godini bez obzira i na odlazak ljudi u mirovinu i premještanja i snalaženja da je sada još veći postotak 22,4%. Ono što zabrinjava, a znamo da najveći broj se odnosi na ovlaštene državne revizore, ono što zabrinjava, a imamo ne znam oko 6.000 tijela javnih ovlasti, ono što je moje pitanje je li nekome u interesu da tako je potkapacitiran ured jer se ne može dogoditi ako znamo da je prošle godine, a imate sistematizirana radna mjesta, kome [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] je taj poziv ovdje da se to riješi na drugačiji način?
Poštovana zastupnice. Jako dobro pitanje, a odgovorit ću na njega vrlo jednostavno, na ovaj natječaj koji je raspisan jučer javilo nam se samo 17 revizora, a trebamo 20, samo 17. Od tih 17 pitanja na testiranju koje je provedeno jučer na Ekonomskom fakultetu koliko će ih uopće proći na tom testiranju, možda prođe samo pet, to je odgovor na to pitanje. Rješenja su plaće, niko neće raditi ovaj posao za ove plaće koje revizori imaju, to je odgovor. Hvala.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni revizor. Dakle, vi sad već imate jedno dugogodišnje iskustvo revizija, mi ih dobivamo svake godine o njima raspravljamo, ukazujemo na neke stvari. vi ste u odgovoru na jedno pitanje rekli da ste zadovoljni da ipak u onim preporukama koje dajete se taj postotak poboljšava, to znači da je svake godine ipak nešto bolje. Mene zanima, da li još uvijek postoje neke sistemske greške koje se ponavljaju, da li te sistemske greške koje ste dakle vidjeli da li je tu razlog nesnalaženje, da li je tu razlog nekakvi novi ljudi, pa imate nekakav problem, da li su tu nekakvi zakoni koje eventualno trebamo promijeniti jel vi u preporukama možete i reći da postoje i neki zakoni i neki pravilnici i neke druge stvari koje treba napravit. Dakle, vi imate jedan dobar uvid i dobro iskustvo jer tu ste pokazali od 2009. do 2019.. Dakle, mene zanima da li postoji još uvijek nekakva greška u sistemu koja se ponavlja? Hvala lijepo.
Greške uvijek postoje, uvijek postoje, mi na njih ukazujemo i u nalazima i preporukama inzistiramo da se te greške isprave. Izmjena zakona odnosno donošenje novog Zakona o državnom uredu za reviziju u ožujku 2019.g., onaj čl. 35. bio je izuzetno značajan, to su one prekršajne, prekršajne odredbe gdje se kažnjavaju i novčano oni koji ne provode naloge i preporuke državnih revizora. Zato ovaj podatak od 85,7% provedenih ili u postupku provedbe naloga i preporuka … [[Govornik se ne razumije]] upravo govori da se stvari razvijaju bolje.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS, g. državni revizore. Pa uloga i sprječavanje u otkrivanju prijevare korupcije je vaša osnovna zadaća koju radite korektno i dobro. No međutim postoje prilike i momenti u kojima se vidi da bi trebalo pojačati vašu ulogu, gdje bi trebalo pojačati rad ureda državne revizije sa novim sofisticiranim alatima, jednako tako i metodama jer postoje danas mogućnosti koje su primijećene u određenim trošenjima javnog novca koje se teško mogu uočiti, pa stoga i vi zajedno bez obzira na standarde koje koristite međunarodnih revizorskih kuća najjače i najbolje, ali primijećeno je da ipak postoji mogućnost sofisticiranih prijevara i korupcije koje ne možete ni vi otkriti. Stoga je nužno učiniti još korak više u vašem djelovanju.
Odgovor.
Pa eto g. zastupniče vrlo kratko. Državni ured za reviziju ne predstavlja represivno tijelo, niti imamo zakonske ovlasti vršiti pretrese prostorija i izvršiti obavijesne razgovore sa ljudima. Te ovlasti državna revizija nema, niti otvoriti nam torbu da pogledamo, to mi nemamo. Prema tome, postoje drugi kontrolni mehanizmi koje svaka država ima, to je MUP, PNUSKOK, USKOK, državno odvjetništvo, proračunski nadzor, državni inspektorat itd., pa svako od naših kolega treba odradit svoj dio posla.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Vesna Nađ.
Zahvaljujem. Poštovani glavni državni revizoru, bez obzira što kažete da stvari idu na bolje ipak zabrinjava nedovoljna odazivost subjekata revizije na vaše preporuke, dakle neke djelomično izvršavaju, a neke uopće ne izvršavaju, pa onda vi morate državnom odvjetništvu poslati zahtjev da, da nešto oni poduzmu. E sad, da li vi imate zapravo informacije što je državno odvjetništvo poduzelo i da li smatrate da je to dovoljno s obzirom na ovaj veliki broj postotka ipak koji nije proveden, jel? Hvala.
Evo vrlo radu ću odgovoriti na vaše pitanje. Naime, državno odvjetništvo je neovisna institucija i nije dužan nas obaviješćivati o tome što je učinilo po predmetima koje smo im mi dostavili. Ali upravo ovih dana dobili smo od njih jednu obavijest, ali samo vezanu za političke stranke gdje su, gdje su pokrenuli nekih 23, dakle su podignuli optužnice protiv, protiv onih osoba i stranaka koje smo im mi u našem izvješću prijavili. Ali samo što se tiče političkih stranaka, mi ih to ne možemo niti tražit, to su oni učinili sami.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani glavni državni revizore, prije svega želio bi vam čestitat zajedno sa vašim timom na ovom mukotrpnom radu što ste napravili u zadnjih godinu dana, što se vidi i u samom izvještaju. Dakle, tu je sad iskazano još više bogatih informacija za analizu. Imam jedno konkretno pitanje, mislio sam pitat pitanje za zdravstvo, međutim nešto drugo mi je upalo u oko. Dakle, s jedne strane vidim u vašim izvještajima na stranici 55, dakle problemi oko prodaje dionica poslovnih udjela u Hrvatskim cestama, mislim da je stranica 55, a s druge strane dakle Hrvatske ceste d.o.o. su najveći primatelji barem bili sredstava EU od 2014. do 2020. u Strategiji RH. Vidite li vi tamo propuste, dakle u revizijama dok ste bili u toj firmi iz razloga što i vidite li u čemu je spremnost recimo takvog jednog državnog poduzeća, zaprimit tako velike novce, a s druge strane da se to, da poduzeće kao takvo bude spremno bez nepravilnosti i korupcije itd., unutar samog poduzeća, evo?
Da, na državnoj razini su formirana tijela koja su zadužena za, za borbu protiv korupcije. Svakako da su to ta tijela koja i nadziru takve stvari, dakle tu se radi o ogromnim sredstvima. Pošto mi nemamo ovlasti za ovakove stvari koje u ovdje maloprije spomenute, dakle mi samo možemo obavljati reviziju učinkovitosti i financijske revizije i to je to. Što se tiče zdravstvenog sustava, to ste isto spomenula, što se tiče zdravstvenog sustava, mi smo dali jedan svoj mali obol, a to je upravo kroz ovu upravljanje listama čekanja za postupke magnetske rezonance. Te liste čekanja bili su česti predmet zahtjeva saborskih zastupnika u onom prošlom sazivu jer s obzirom da je ovaj vrlo kratko. Hvala lijepa.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani glavni revizoru, izgleda da ste me krivo shvatili, ja sam reko da vi ne možete raditi reviziju onoga, ja sam reko da ne možete raditi reviziju onoga što nema u knjigama, tako da budimo jasni.
Ispričavam se, sve je u redu, hvala lijepa.
Ovoga, htio bih samo skrenuti odnosno da vas pitam nešto i da mi pokušate nešto odgovoriti. Radi se o, zapravo o lokalnoj samoupravi i poduzećima u vlasništvu JLS-ova. Naime, pa gotovo svakodnevno čitamo o nekakvim većim ili manjim aferama o kojima se piše u novinama, portalima, koje su vezane za državna poduzeća, ministarstva i tako, što je od toga istina to se kasnije utvdi. Međutim, ono što ljudi na što naši građani vide, direktno vide to je funkcioniranje lokalne samouprave i poduzeća koja su u vlasništvu lokalnih samouprava. Svi znamo da tamo postoje nepravilnosti, znamo kako se tamo ovoga prikazuju ti podaci u poslovnim knjigama, vi utvrdite ono što utvrdite i čak kod nekih i utvrdite nepravilnosti. Međutim, što se dešava sa onim lokalnim čelnicima i čelnicima tih javnih poduzeća koja po vašim preporukama ne poduzmu ništa?
Hvala lijepa na pitanju, dakle odgovor je vrlo jednostavan. Mi obavimo poslove revizije, dostavljamo Državnom odvjetništvu ono što smo utvrdili sa pratećom dokumentacijom koja to dokazuje. Dalje je sve na Državnom odvjetništvu da pokrene postupak, podigne optužnicu ili ne. Hvala.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Željko Sačić.
Poštovani glavni državni revizore već smo više puta imali priliku ovdje komunicirati vaš rad, vaša izvješća službe koje predstavljate, svakako da odajemo priznanje tim vrijednim ljudima, marljivim koji skrbe, brinu o poštivanju temeljnih vrednota ovog društva. U svemu što su kolegice i kolege rekle dajemo vam punu potporu da se osnažite kako kadrovski, nije problem izađite pred premijera Plenkovića i ministre i recite da imate unisonu potporu ovog doma za podizanje plaća i svih ostalih beneficija da privučete ljude stručne da skrbe o našem javnom novcu. To su prioriteti. S druge strane raduje me da imate sa Državnim odvjetništvom komunikaciju, dali ste vidim 104 izvješća i obavijesti i to ide, naravno očekujemo i puno više, ali mi recite samo kako vi određujete prioritete da li na vas ima kakav utjecaj kad mediji, istraživačko novinarstvo negdje otkrije određenu aferu o trošenju ili skandala u trošenju javnog novca, kako se vi tu postavite, da li idete tamo, šta, koji je vaš [[Upadica: Vrijeme.]] odabira određenih ovaj subjekata revizije.
Poštovani zastupniče Sačić, hvala lijepa na pitanju. Dakle, to je vrlo jednostavno. Mi imamo kriterij za koji nam služe pri izradi godišnjeg plana rada ureda. Jedan od tih kriterija je upravo ovaj koji ste spomenuli, znači pratimo medije vidimo što se događa i sve ono što je jako problematično mi stavimo u plan i to je to. Hvala.
Slijedeća replika, zadnja, uvažena zastupnica Martina Grmat Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni revizore, da netko postane ovlašteni državni revizor znači osim završenog fakulteta mora imati određeni broj radnog staža, mora proći niz godina edukacije, pa svi su ovdje spominjali da su sporne plaće. Možete li reći kolika je otprilike prosječna plaća jednog ovlaštenog revizora kad znači postane ovlašteni revizor kad prođe godine radnog staža i edukacije, ako nije problem mislim da ste to jednom pa ako možete i sad ponovit, usporedit svoju plaću kao ovlaštenog znači glavnog državnog revizora sa nekim drugim čelnikom neke druge institucije jer s obzirom da ja znam da je vaša plaća jako niska, a posao koji radite je ogroman. I možete li nama reći kao zastupnicima da li postoji način da i mi pripomognemo da te plaće ipak budu veće na način da opseg posla koji vi radite i znanje koje morate imati mora biti adekvatno plaćeno i tu nema nikakvog razloga da to ne bude tako. Hvala.
Hvala vam poštovana zastupnice na ovom pitanju. Dakle, revizori kad polože ispit za ovlaštenog državnog revizora to je kao u pravosuđu kad polože pravosudni ispit oni imaju negdje oko 7, 7.000 kuna, ako je viši revizor možda do 9.000 kuna, načelnici 12.000 kuna, pomoćnici 15.000 kuna. Reći ću vam samo ovo u jednoj Mađarskoj državni revizori imaju daleko, imaju veće plaće npr. nego zaposlenici njihove središnje banke, a guverner ima veću plaću od mene 3 puta. Hvala.
Hvala glavni državni revizore. Idemo sad na raspravu po klubovima, možete vi sjest na svoje mjesto. Prvi je Klub zastupnika SDSS-a, uvažena zastupnica Dragana Jeckov.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi glavni državni revizore sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, pred nama je dakle Izvještaj o radu Državnog ureda za reviziju za 2020. i kako je to već postala svojevrsna praksa, izvještaj ovog državnog ureda je opsežan, sveobuhvatan i iscrpan. A ono što je najvažnije on je vrlo sistematičan pa ga je tako lako pratiti čak i nama koji nismo stručni u ovoj oblasti. Izvještaj već na samom početku sadrži zanimljive desetogodišnje podatke iz razdoblja od 2009. do 2019. o broju obavljenih revizija te naloga i preporuka o prijašnjim revizijama. Tih naloga i preporuka bilo je skoro 16.000, a prošle godine ih je bilo 1.359. Ono što svakako zabrinjava jeste podatak da se u spomenutom desetogodišnjem periodu nije postupilo po čak trećini naloga i preporuka. Valjalo bi doći do pravog razloga zašto pojedini subjekti ne poštuju naloge i preporuke, a svakako utvrditi i tko su ti recidivisti. Upravo iz tog razloga treba spomenuti suradnju ovog državnog ureda s drugim tijelima državne vlasti čime se održava samostalnost i neovisnost ovog tijela. U tom kontekstu ured je surađivao s DORH-om kojem dostavlja sve izvještaje o obavljenoj reviziji i reviziju učinkovitosti, s MUP-om, Ministarstvom financija i sudovima. Navedenim tijelima kao što smo imali prilike čuti iz izlaganja uvaženog državnog revizora jeste da su dostavljeni na zahtjev izvještaji, dokumentacija i dodatna pojašnjenja za 127 subjekata revizije od čega na zahtjev državnih odvjetništava za 104 subjekta, MUP za 14 i Ministarstva financija za 7 subjekata. Ovaj ured obavještava nadležna odvjetništva o nalozima i preporukama koje nisu provedeni te o nedostavljanju plana provedbe naloga i preporuka u propisnom roku za što zakonom postoje sankcije. Tako su u DORH-u dostavljene obavijesti za 19 subjekata koji nisu u zakonom propisanom roku uredu dostavili plan provedbe naloga i preporuka te za 22 subjekta koja nisu proveli naloge i preporuke dane u reviziji u 2019. u rokovima navedenim u planu provedbe naloga i preporuka, što je utvrđeno u revizijama obavljenim u 2020. Također ovaj ured je DORH-u dostavio obavijesti o utvrđenim povredama zakona s cjelokupnom dokumentacijom za 30 političkih stranaka i tri nezavisna zastupnika za koje su obavljenom revizijom u 2020.utvređene nepravilnosti u poslovanju. Moram napomenuti da je stranka kojoj pripadam SDSS također dobila mišljenje o financijskim izvještajima o usklađenosti poslovanja uz napomenu da su oba mišljenja bezuvjetna odnosno da se postupalo po pravilima struke. Jedan od uzroka ovolikog broja naloga i preporuka koje je uvaženi državni revizor iznio u svojem izlaganju za 2020.da je državni ured svakako su i pravne praznine jer za područja koja nisu ili nisu dovoljno normativno uređena ili propisi nisu usklađeni subjekti revizije različito postupaju. I to je jedan od problema ovog velikog broja. Državni ured za reviziju predložio da se ta područja normativno urede, a sad je na nama kao zakonodavcu da iznađemo najbolje moguće rješenje. Ovaj prijedlog ureda, državnog ureda se između ostalog odnosi i na propise o proračunskom računovodstvu. U tim slučajevima ured dostavlja obavijesti o obavljenim revizijama tijelima nadležnim za provedbu normativnog uređenja tih područja. Međutim treba reći meni pripremajući se za ovu raspravu posebno je zanimljiv jedan podatak iz izvještaja, a odnosi se dakle da je uredu o Državnom uredu za reviziju u medijima je objavljeno 494 objave od kojih je čak 96% bilo pozitivno. To je svakako zanimljiv podatak, tek 4% je negativnih objava i svakako da s tim u vezi ovo visoko tijelo treba svakako podržati ovaj izvještaj i ono što je možda još značajnije, kao što sam rekla u svojoj replici, učiniti da se ne popunjena mjesta u Uredu za reviziju popune i da se ta mjesta učine atraktivnijim, a za to ne treba puno mudrosti, za to su neophodna financijska sredstva. Bilo kako bilo Klub zastupnika SDSS-a će podržati vaš izvještaj.
Sljedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani glavni državni revizoru sa suradnicama, kolegice i kolege. Ovo izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2020.g. klub HDZ-a će podržati. Radi se o dobro napravljenom, transparentnom izvješću iza kojeg stoji izuzetno kvalitetan rad ureda. Vjerujem da će kao i izvješće iz prethodnih godina u ovom Visokom domu biti donesen i usvojen bez glasa protiv. Treba još jedanput podcrtati da je Državni ured za reviziju Ustavom određen kao najviša revizijska institucija RH koja je samostalna i neovisna u svom radu. Sve ove godine od 1994.g. kada je započeo sa radom ured izuzetno je uspješan i visoko ocijenjena je kvaliteta njegovog rada. Ono što bi ja tu podcrtala da je uloga ovog ureda značajna u sprečavanju i otkrivanju prijevara i korupcija. Iako nema izravnu zadaću i ovlasti, ali je neizravno uključena u aktivnosti povezane s navedenim područjima čime doprinosi očuvanju i zaštiti javne imovine od nedopuštenih i neprihvatljivih radnji. Praćenje provedbe naloga i preporuka pridonosi unapređenju poslovanja subjekta revizije i smanjenju prijevara i korupcija. Osim toga Državna revizija može djelovati i kao snažni mehanizam za odvraćanje od takvih aktivnosti i za promicanje odgovornosti i transparentnosti u javnom sektoru. Svakom subjektu obuhvaćenom financijskom revizijom čuli smo izraženo je mišljenje u brojnim nalazi i preporuke. Neke od njih provedu se u cijelosti, neki djelomično, neki su u fazi provedbe, a čak 14% nije provedeno. Tu bih istakla i 5,7% naloga i preporuka koje nisu primjenjive i uglavnom se odnose na jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave i tu imamo dosta dvojbi, pa evo i preporuka njima ako je to neprovedivo da im se onda ne piše ili da se utječe na to da se mijenjaju neki zakoni ili pravilnici koji dovode do dvojbenih tumačenja. Tako je npr. svojevremeno velike su dileme bile kad imamo evidentiranje imovine, grad ili općina osigura sredstva za nabavu npr. javnog vatrogasnog vozila pa onda ih daje vatrogasnoj postrojbi na korištenje ili kada se radi o izgradnji komunalnih vodnih građevina iz sredstava gradskog ili općinskog proračuna. Ono što je jako bitno da ured daje preporuke i koje propise treba unaprijediti jer nisu dovoljno dobri i normativno uređeni. Tako da vjerujem da u narednom periodu će biti sve manje, a gotovo bi trebalo i ne biti onih preporuka koje nisu provedive. Novi Zakon o državnom uredu za reviziju u 2019. uvodi kažnjavanje za ne postupanje po nalozima i preporukama koje će ured davati u svojim izvješćima. Nadalje, izvješće o obavljenoj reviziji dostavlja se i nadležnim tijelima kada su utvrđene nepravilnosti koje mogu imati obilježja prekršaja ili kaznenog djela. Time smo dobili na zakonitosti rada kontroliranih subjekata, a i sigurno da je brojka koja je, npr. 2013.g. imali smo 342 neprovedena naloga, a možemo vidjeti u ovom izvješću za 2020. da imamo 137, što je više nego za 50% manje, upravo iz, ja bi rekla na neki način i straha od kažnjavanja. Jer prema čl. 22. Zakona o državnom uredu zakonski predstavnik subjekta revizije odnosno zakonski predstavnik na koji se odnosi nalog ili preporuka u roku 60 dana od dana primitka konačnog izvještaja o obavljenoj reviziji obavezan je dostaviti uredu plan provedbe i tako nadalje da sad ne citiram zakon, do toga da su propisane i sankcije i novčane kazne i to i do 50.000 kuna. Ured obavještava nadležna državna odvjetništva o nalozima i preporukama i obavještava o utvrđenim povredama. I upravo u ovom izvješću po prvi put s obzirom da je taj zakon donesen u 2019.g., pa je tek počeo, tek je stupio i na snagu u ovoj, u cijelosti možemo govoriti kako je i kakva je bila suradnje sa državnim odvjetništvom jer su im dostavljena sva izvješća i obavijesti koje preporuke nisu u roku dostavljene i ispravljene. Tako npr. za 22 subjekta nisu provedeni nalozi i preporuke u rokovima, a također ured i MUP na zahtjev dostavljaju izvješća i dokumentaciju i davao dodatna pojašnjenja, također i Ministarstvu financija za 7 subjekata i sudova za dva subjekta revizije. Poslovanje kao što smo čuli Državnog ureda za reviziju u 2020.g., kao i svih zbog pandemije izazvane bolešću Covid-19 bilo je specifično nesvakidašnje i drugačije. Osim toga i u potresu su oštećene poslovne zgrade ureda u Zagrebu i Sisku. Ured je morao organizirati rad od kuće, ograničiti odlaske državnih revizora u subjekte revizije i izravnu komunikaciju sa zaposlenicima subjekata revizije. Dio poslova je obavljen putem elektroničke pošte i online sastanaka, što je naravno utjecalo i na rokove, ali i manjim brojem revizija. Zbog toga se ja u ovom svom izlaganju i ne referiram na brojke s obzirom da je neusporedivo sa brojkama iz prethodnih godina. Međutim, zbog novog Zakona o državnom uredu za reviziju i 2019. povećan je opseg poslova, te je trebalo povećati kapacitete, što podrazumijeva i povećanje broja zaposlenika, ali i poslovnog prostora. Mogli smo vidjeti što sve ured za reviziju i kakve sve predmete je imao, kaže tu je bila i revizija prodaje dionica društva iz portfelja kapitalnog fonda kojim upravlja Hrvatsko mirovinsko investicijsko društvo, kao i aktivnosti u vezi s prodajom dionica i poslovnih udjela društva u vlasništvu Hrvatskih cesta, obavljena je revizija učinkovitosti upravljanja intervencijama kod iznenadnih oštećenja u Jadranskom moru, zatim upravljanje lista čekanja za postupke magnetske rezonance, do toga da su u JLS-ovima kontrolirana od planiranja i izvršavanja proračuna, računovodstvenog poslovanja i financijskog izvještavanja, prihoda potraživanja, rashoda obveza, javne nabave do imovine i druge nepravilnosti. Iz svega tog vidimo da su subjekti i predmeti revizije izrazilo složeni i zahtijevaju veliku i stručnost i sposobnost kadrova koji moraju konstantno se dodatno educirati. Stoga je potrebna i neophodna podrška upravo i ovog doma i moraju je imati u nama. Opravdano je da je u državnom proračunu za 2020.g. za reviziju osigurano 63 milijuna kuna, što je 4,2 milijuna kuna više nego prethodne godine odnosno vidimo da je 3,5 milijuna kuna osigurano više sredstava za financiranje rashoda za zaposlene iako je sistematizirano 370 radnih mjesta, u 2020. ih imamo svega ja bi rekla 288 odnosno čak troje manje nego prethodne godine. Rad Državnog ureda za reviziju je veoma bitan za funkcioniranje države i svih njenih tijela. Novi zakon i sankcioniranje svih koji ne rade svoj posao je time dobio, ured je dobio još značajniju ulogu, ali naravno i njihov rad je kontroliran. Ovo izvješće za 2020.g. još jedanput ću naglasiti je dobro napravljen, transparentan, pokazuje izuzetan trud i rad ovog ureda i HDZ će ga podržati.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Boris Lalovac.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni revizoru sa suradnicima. Evo ja ću možda početi tamo gdje je završila kolegica iz HDZ-a. Također Klub SDP-a će podržati izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2020.g.. Ne samo evo kažem i zbog tog jednog kvalitetnog rada državnog ureda nego evo, znam da smo bili prije nekoliko su bile ovdje nekakve i preporuke i državnom uredu, vidim da je odmah to usvojio za razliku od ovih nekih drugih jer to je i sam taj vizualni identitet samog tog izvješća jel. Čini mi se da smo i o tome bili raspravljali, evo i sad puno jednostavnije običnim građanima, na jednu vrlo složenu jednu kompleksnu materiju kao što je revizija, nije jednostavno, nije jednostavno je razumjeti vidimo da ono što je zapravo govorio i glavni državni revizor, nije jednostavno ni položiti ispit jel, vidimo uopće naši mladi ljudi koliko se određuju za taj poziv državne revizije, vidimo na fakultetu vrlo mali broj ljudi se javlja za takav obim posla. I onda i oni koji to prođu, vrlo teško i oni koji su u toj materiji to teško polože onda možete zamisliti koliko je to kasnije ovaj kao komplicirana materija i zato u tom kontekstu jedna pohvala s obzirom i na cjelokupni taj vizualni identitet da to građani pročitaju, razumiju i da može zapravo postavljati određena pitanja jel. Vezano, znači ovdje je bilo govora i o plaćama i o strukturi mladih ljudi odnosno za reviziju, pa je ovdje i uvaženi državni revizor spominjao kako neke druge zemlje imaju ne znam 30% veću plaću nego što imaju to u Hrvatskoj za reviziju u odnosu, a vi ste govorilo o prosjeku npr. državne uprave jel. A zamislite koji je omjer onoga što je komercijalan revizija i državnog ureda za reviziju to vam neću ni spominjat kolike ste razlike. Znači vi ovdje, vas uspoređivate sa državnom upravom, zato što ne možete, a se vi se s njima iskreno da se nitko drugi ne uvrijedi jer to nije isti obim posla čak se i ne možete uspoređivati, vi se trebate uspoređivati sa komercijalnim revizijama jer onaj tko uči revizija je revizija jel. Znači revizija je revizija onaj u komercijalnoj reviziji i onaj u državnoj reviziji oni prolaze iste ispite jel, znači samo je drugačiji možda malo fokus stvari, znači kvaliteta financijskih izvještaja, računovodstveni postupci itd., znači to su iste škole. I zamislite neki mladi, mladi student ode na plaću odnosno na plaću odnosno u državnoj, u komercijalnim revizijama gdje su 100% veće plaće, bojim se i više, ne 100% čak i više 200 ili 300%, 2, 3 puta veće nego u državnoj reviziji. S tim se vi trebate uspoređivati da bi mogli odrediti ne s državnim, sa ljudima koji rade u državnoj upravi kažem nikoga ne vrijeđajući jel. Zato što je i tu je onda sad još veći jal da ne ode jer netko će otići u komercijalnu reviziju za 3 puta veću plaću. I to je zapravo standard kad mi trebamo ovdje govoriti kako pomoći Državnom uredu za reviziju da dobiju, da dobiju zapravo kvalitetne mlade ljude. Ja sam ovdje uvodno rekao, posebno apostrofirao lokalnu upravu ali mislim da prije toga ću naglasak staviti i na ovim preporukama koje zapravo glavni državni revizor rekao da se smanjivaju. To je dobra stvar jer u zadnjih 10 godina kažem ponovo i razvijaju se institucije, treba educirati ljude itd., bitan je trend. Nekad sama ta brojka koja danas govori jel nešto 20 il kad vidimo nekakve ovdje iznose od 5000 itd. neprovedenih naloga, bitan je trend. Uvijek vam je zapravo bitan kad upravljate institucijama, kada zapravo želite poboljšati stanje bitan je trend, a ovdje je zapravo rečeno da je trend pozitivan i da je se to sa nekih, prije je bilo, prije 10-tak godina znači 2/3 se tih naloga i preporuka izvršavalo, 1/3 nije. Sada je to više nije 1/3 nego oko negdje 33, 34%, sada je to već palo negdje na 15%. I mi se nadamo da ako kažem vidjet ćemo još kojim instrumentima može sabor, znači zakonskim nekakvim rješenjima poboljšati taj trend pa ako se to dođe do nekakvih 10% mislim da je to nekakva prihvatljiva općenito za rad, da vidimo koliko su zapravo institucije, institucije u tome uspješne. Ono što je činjenica je svakako da je ti brojke kada pokazuju tko bolje izvršava znači nekakve za reviziju vidi se da su napredak učinile koliko god to ovako možda zvučno reći i političke stranke su napravile značaj napredak u tome i napravili su ministarstva odnosno izvršenje državnog proračuna i resorna ministarstva. Ono što je veliki problem, što je veliki problem, a tu ću, zapravo moj je naglasak je lokalna uprava jel. To sad svi otvoreno govorimo jer imamo velik broj jedinica lokalne uprave i samouprave i kod preuzimanja vlasti pitanje je o stručnosti na svim tim lokalnim jedinicama izuzetno komplicirane materije da vi nađete i kvalitetne ljude i u malim općinama, gledajte moramo biti tu potpuno otvoreni, gledajte u nekim malim općinama gdje ljudi iseljavaju, gdje jednostavno su, jednostavno takvi su trendovi pronaći nekog kvalitetnog u računovodstvu, u reviziji da to posloži u tom nekakvom kontekstu nije jednostavna priča. Znači nije jednostavna priča i nije sve ono što zapravo Državni ured za reviziju što su uvijek često miješa, da je to nekakav represivni aparat, da oni sude, da oni pronalaze, da oni upadaju itd., oni analiziraju odnosno što su prema zakonskim propisima isključivo i kao što vidite ovdje u samom izvještaju računovodstvene, računovodstvene ovaj, računovodstvene tehnike odnosno da li su posložene procedure, procesi i da postoje određeni kontrolni mehanizmi jel. Tako da u tom kontekstu ne možete u svako i, svako što netko pogriješi odmah ga tražiti da se to procesuira. Nemojmo brkati nekakve stvari koje ne mogu stati jedne uz drugo. Ovdje je moje zapravo bilo pitanje da li državni ured može izvršiti i danas smo čuli glavnog državnog revizora da će nastojati dati maksimum kod revizije sada lokalnih, prilikom preuzimanja lokalnih jedinica, to je nekakva izvanredna okolnost koji, uz ovaj redovni rad što radi Državni ured za reviziju će im se dodatno nametnuti jer nije jednostavno se oglušiti kada vam gradonačelnici, načelnici itd., putem medijskih ovaj, a ono koliko smo zasad vidjeli su isključivo bilo putem medija, pozivaju državni ured za, da dođe i da im napravi nekakvu reviziju kao nekakav određeni vrsta nekog starta, …/nerazumljivo/… starta iza onoga koji dolazi da to postoji. Vrlo teško, upravo zato u samom izvještaju ako pogledate za 2019. godinu kada se analiziralo 63 jedinice, 9 gradova, 54 općine jel, ponovo kažem nije jednostavno ni napravit takvu reviziju kada je dislocirana, kada je u udaljenim dijelovima Hrvatske, kada morate tamo doći, doći sa timom ljudi, tamo sve izanalizirati, danas još uvjeti korone itd. Covida i da preuzmete zapravo i da mogu nešto izanalizirati i pogotovo ono što je na čemu mislim da mi ovdje trebamo više poraditi kako pomoći je su unutrašnje kontrole u lokalnim jedinicama. Jer ako ćemo mi očekivati da svaki put netko nešto na nekakvom kraju Hrvatske jednom ili drugom ili južnom kraju ili istočnom netko nešto napravi i onda kaže gledajte, zovite državnog revizora da to procesuira, jer takva je određena percepcija. To nije ni posao zapravo i onda jednostavno je to nemoguće napraviti. Najbolji način sprječavanja bilo kakvih su zapravo unutarnje kontrole. To je metoda, gdje onda kašnjenje pomogne reviziji, unutrašnja kontrola. Sami sebe da kontrolirate. Pa zar to nije zapravo glavna bit, da vi imate svoju kontrolu, kontrolne mehanizme koji su neovisni da njih uspostavimo. Onda će zapravo ispustit se pritisak na Državni ured za reviziju. Ne mogu oni jednostavno i zbog nedostatka kadrova i zbog cjelokupnog ovo što je zapravo Državni ured nemoguće obaviti vrlo kvalitetan posao, a vrlo visoki su zahtjevi prema njima, vrlo visoki su zahtjevi. Zapravo maltene da budemo u potpunosti iskreni svak' onaj koji preuzima vlast da kaže e ovaj je sve radio krivo, sad će to doći, vi trebate procesuirati. Znači jednostavno cjelokupni proces je vrlo težak i odgovornost na državnom uredu je onda ogromna. I zato tu trebamo po meni postavljati unutrašnje kontrole na lokalnim razinama. Oni sami sebi zapravo da postavljaju sustave kontrole, ne sami sebi ako želite i u tome dijelu je razdvajanje lokalne vlasti da ono može imati unutarnju kontrolu je napredak i jačanje lokalnih institucija, a ne da netko mora dolaziti iz Zagreba jer nama dolazi netko iz Bruxellesa da nam postavi jesmo li dobro koristili ne znam fondove ili da li smo napravili određene nepravilnosti. Ono što je činjenica u samim uvjetnim mišljenjima koji su dana za lokalnu jedinicu ja ću pročitati nekoliko područja. Mislim da se na tome treba jako puno raditi. Na primjer, kaže u financijskim izvještajima lokalnih jedinica izražena su 45 uvjetnih mišljenja. Vidite puno više u odnosu na bezuvjetnih, 45, 18. To je dosta veliki omjer za uvjetna mišljenja. Kaže nepravilnosti su utvrđene u području planiranja izvršenja proračuna, računovodstvenog poslovanja, financijskog izvještavanja, prihoda i potraživanja, rashoda i obveze, javne nabave imovine. Proračuni nisu doneseni u skladu sa propisima jer nisu uravnoteženi, nisu sastavljeni prema propisanim proračunskim klasifikacijama i ne sadrže vlastite i namjenske prihode proračunskih korisnika, te rashode koji se njima financiraju. Znači ono što zapravo i sama revizija da ne govorim da unutrašnje kontrole u lokalnim jedinicama nisu zadovoljavajuće, jer poslovni procesi nisu u cijelosti definirani unutarnjim aktima. Znači to je ono što zapravo trebaju svi raditi prvenstveno uspostavljanje unutarnjih [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kontrola i tako će se procesi poboljšati. Evo još jednom klub SDP-a će podržati ovo Izvješće Državnog ureda za reviziju. Hvala lijepo.
Sljedeća rasprava je Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani glavni državni revizoru sa suradnicama, cijenjene kolegice i kolege zastupnici. Iako ured, dakle Ured za državnu reviziju ima značajnu ulogu u promicanju kulture dobrog upravljanja zaštita od prijevare i korupcije prvenstveno je odgovornost subjekta revizije i izvršne vlasti. U tome im ured neizravno pomaže obavljanjem revizije čiji rezultat su utvrđene nepravilnosti, propusti, te dani nalozi i preporuke. Podsjetimo se ovdje na neke pokazatelje koji su neizostavni kada otvaramo ovakve teme u Hrvatskom saboru. Dakle u Hrvatskoj čak 97% građana smatra da je korupcija raširena pojava. U prethodnim istraživanjima, dakle 2013. i 2017. godine to je smatralo njih 94%, a njih 69% smatra da se u posljednje tri godine korupcija ipak povećala. Od 100 hrvatskih građana njih 97 smatra da je korupcija ozbiljan i sveprisutan problem. Prema izvješću koje je provedeno u prosincu 2019. godine na temu istraživanja o korupciji u svim državama EU Hrvatska je najkorumpiranija država EU. Usporedno primjerice u Finskoj takav dojam imaju 22 građanina od njih 100. 93% hrvatskih građana smatra da je korupcija prisutna na lokalnoj razini, a njih 87% da je prisutna u tijelima javne vlasti na nacionalnoj razini. Korupcija je uzrok iseljavanja građana iz Hrvatske, te stvara najveću ugrozu za gospodarski, socijalni i društveni napredak. Kada se analizira utjecaj korupcije na poslovni sektor istraživanje pokazuje da je korupcija dio naše poslovne kulture. Također bliska povezanost poslovnog sektora i politike uzrokuje korupciju. To smatra 83% ispitanika. Jedini način za poslovni uspjeh u RH je preko političkih veza to smatra 80% naših građana. 79% hrvatskih građana smatra da korupcija i pogodovanje onemogućavaju poslovno natjecanje. Dobro upravljanje zaustavlja korupciju, dobro upravljanje je ono koje je transparentno, odgovorno, djelotvorno, nepristrano te promovira vladavinu prava. Neovisna preventivna tijela borbe protiv korupcije u Hrvatskoj su povjerenik za informiranje, povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa, Državni ured za reviziju, Državna komisija za kontrolu postupaka javne nabave, ali i neka tijela izvršne vlasti poput Porezne uprave. No naši građani ipak ne prepoznaju ulogu neovisnih preventivnih tijela, jer ih većina smatra da najveću ulogu ipak imaju mediji, mediji koji istina sve češće razotkrivaju korupcijske afere, ali i represivna tijela poput Državnog odvjetništva, USKOK-a i policije. Velika razina nepovjerenja u pravosudni sustav rezultat je dugotrajnih postupaka koji kompromitiraju napore u borbi protiv korupcije. Građani su potpuno svjesni uloge medija u razotkrivanju nepravilnosti, jer se samo na taj način može utjecati na učinkovitost u stvarnom rješavanju nepravilnosti. S druge strane građani smatraju da su zlouporabe prisutne i raširene kod političara, ali i u tijelima javne vlasti. Hrvatska ima dva izazova u borbi protiv korupcije. Prvi je onaj neposredni koji se odnosi na same trenutne antikorupcijske aktivnosti, drugi se odnosi na ukupan društveni kontekst koji bi trebao podizati kapacitete u snažnoj prevenciji i onemogućavanju korupcije. Neposredni izazovi su nizak antikorupcijski aktivizam, niska razina sankcioniranja koruptivnog ponašanja prvenstveno u javnom sektoru, nedostatak stimuliranja za borbu protiv korupcije na razini državne uprave, dojam nesistematičnosti i velikih očekivanja od neovisnih preventivnih i represivnih tijela koja nemaju dovoljne kapacitete. Glavni uzroci korupcije u Hrvatskoj zaslužuju posebnu analizu jer daju moguće odgovore na pitanja zašto su razmjeri korupcije i njezina ukorijenjenosti duboko usađeni u svijest građana i načine ponašanja u svakodnevnom životu. Treba ih promatrati u određenom povijesno-političkom kontekstu i na njima bi trebalo graditi novu antikorupcijsku strategiju. Za godišnji izvještaj o izvršenju državnog proračuna za 2019. izrađeno je uvjetno mišljenje. Revizijom su utvrđene nepravilnosti i propusti u području pripreme i izvršavanja državnog proračuna, računovodstvenog okvira i izvještavanja, računa financiranja i državnih jamstava. Osim navedenog revizijom su utvrđena određena područja koja nisu normativno uređena, nisu dovoljno uređena ili propisi nisu usklađeni, a normativno uređenje tih područja je u nadležnosti Ministarstva financija. Za sve utvrđene nepravilnosti i propise dano je 18 naloga i preporuka čija bi provedba pridonijela transparentnijem i realnijem iskazivanju podataka u godišnjem izvještaju o izvršenju državnog proračuna te pravilnije izvještavanju državnog proračuna i korisnika. Revizijom je također utvrđeno da je od 64 naloga i preporuka dano u prošlim revizijama provedeno 35, a 5 je djelomično provedeno dok su 24 naloga i preporuke u postupku provedbe. Kad govorimo o jedinicama lokalne samouprave ured za reviziju detektirao je slijedeće. Obavljanja komunalnih djelatnosti izravno je povjeravano pravnim i fizičkim osobama bez provedenog postupka javnih natječaja ili prikupljanja ponuda. S izvoditeljima nisu zaključeni ugovori o povjeravanju obavljanja komunalnih djelatnosti. Neki programi održavanja i građenja komunalne infrastrukture ne sadrže propisane elemente. Osim toga utvrđeno je da su od 520 naloga i preporuka danih u prošlim revizijama provedena tek 352 naloga i preporuke. Ured je obavio financijsku reviziju 7 proračunskih korisnika. Revizijom su utvrđene nepravilnosti u području djelokruga sustava unutarnjih kontrola, planiranja, računovodstvenog poslovanja, prihoda, rashoda, ulaganja u vrijednosne papire i javnu nabavu. O financijskim izvještajima trgovačkih društava u vlasništvu lokalnih jedinica izraženo je 12 bezuvjetnih i 5 uvjetnih mišljenja, a o usklađenosti poslovanja 3 bezuvjetna i 14 uvjetnih mišljenja. Revizijom su utvrđene nepravilnosti i propusti također u području sustava unutarnjih kontrola, planiranja, računovodstvenog poslovanja i financijskih izvještaja, rashoda i obveza, javne nabave i drugih nepravilnosti. Društva nisu vodila primjerenu brigu o svojim obvezama u pogledu objava na mrežnim stranicama. Pravilnik o provedbi postupaka jednostavne nabave nije objavljen na mrežnim stranicama društva. Na svojim mrežnim stranicama nisu objavila popis gospodarskih subjekata s kojima je predstavnik naručitelja ili s njim povezane osobe u sukobu interesa ili obavijest da takvi subjekti ne postoje. Društva su poslovala s gubitkom. Kod nekih je gubitak bio značajno veći od visine kapitala. S obzirom na visinu prenesenog gubitka utvrđeno je kako postoji rizik postizanja dugoročno održivog poslovanja. Skupštine nisu donijele odluku o pokriću gubitaka te nisu odlučile o načinu na koji će ga pokriti. Društva koja pružaju vodne usluge imale su neprihvatljivo visoke gubitke vode. Podsjetimo sve to u konačnici plaćaju naši građani. U financijskim revizijama izražena su mišljenja o financijskim izvještajima i o usklađenosti poslovanja. O financijskim izvještajima izraženo je 51,2% uvjetnih mišljenja. O usklađenosti poslovanja izražena su 47,5% uvjetnih mišljenja. Najučestalije pojave nepravilnosti i propusta odnose se na računovodstveno poslovanje i financijsko izvještavanje, a one su utvrđene kod 80 subjekata revizije. Zatim slijede rashodi, nepravilnosti utvrđene su kod 54 subjekta revizije. Javna nabava, nepravilnosti su utvrđene kod 43 subjekta revizije. Prihodi, dakle nepravilnosti su utvrđene kod 33 subjekta, a kod planiranja nepravilnosti su utvrđene kod 24 subjekta. U postupcima javne nabave korisnici su obvezni primjenjivati odredbe Zakona o javnoj nabavi. U pojedinim slučajevima kod jednostavne nabave nisu primijenjeni postupci propisani unutarnjim aktima korisnika. Pojedini korisnici proračuna nisu ustrojili registar ugovora i okvirnih sporazuma, a pojedini nisu izradili ni statističko izvješće o javnoj nabavi. Zaključno, državna revizija može djelovati kao snažan mehanizam za odvraćanje od prijevarnih i koruptivnih aktivnosti samo ako se ulože odgovarajući napori na svim razinama da se isprave i otklone nepravilnosti u prikupljanju i trošenju javnih sredstava. Ako se osigura put i način da se svi nalozi i preporuke revizije provode i to u cijelosti. Zahvaljujem.
Slijedeća rasprava je Klub zastupnika MOST-a, uvaženi zastupnik Troskot, Bulj.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni, glavni državni revizore, poštovane kolegice, poštovani građani RH koji nas pratite putem ekrana, samo bi se malo osvrnuo s obzirom da znam to, dakle početničke plaće komercijalnih revizija i državnih revizija ne razliku se puno, tako da kasnije dolazi do određenih raspona i razlika, ali u početničkim nekim plaća nema velikih razlika. I malo me žalosti da se jako malo ljudi prijavilo na ovaj posao, dakle od 20 da je došlo samo 17 prijava iz razloga što je ovo jako zahtjevan posao, državi prijeko potreban, častan posao u koji se ulaže jako puno truda i rada i mislim da bismo stvarno trebali napraviti ovakvu jednu poziciju dakle atraktivnu mladim ljudima da, da stvarno mogu osjetiti dakle svoj doprinos, dakle i u službi, dakle služenju hrvatskom narodu, a s druge strane i puno naučit jer mislim da je najbolja škola zapravo revizija za sve. Složio bih se i sa činjenicom da bi sve ove lokalne jedinice trebale posložit unutarnje kontrole i to su zadaće lokalnih jedinica. Evo sad će moj kolega g. Bulj imat priliku to napravit u Sinju i to je recimo ta prva linija obrane gdje lokalna jedinica postavlja unutarnji sustav kontrola koji onda eksterna revizija, što je u ovom slučaju državna, dolazi i samo još dodano pregledava. I bez te jedne suradnje, a onda kasnije i koruptivnih organa i bez DORH-a tu nema ne može to sve bit svaljeno na leđa Državne revizije, a meni se čini da ovako sada izgleda. Pitanje zašto sam postavio glavnom državnom revizoru je sljedeće, dakle mi dobivamo 24 milijarde eura klub Mosta se nije složio sa alokacijom tih sredstava i to smo već raspravljali da će jako puno tih novaca iz Nacionalnog programa za obnovu i otpornost otići u javni sektor, što zapravo i pogotovo iz sekcije gospodarstva što ne može dovest do gospodarskog oporavka. A zašto to govorim? Iz razloga prema izvještajima OLAF-a, a to je jedno centralno tijelo za internu reviziju i za korupciju općenito unutar EU je zapravo donijelo jedan izvještaj da će upravo novci EU dakle to je sljedeći kontingent gdje vide najveće rizike korupcije i odvođenja novaca u kanale koji nisu projekti za koje su namijenjeni. U tom smislu mi smo tu, zato sam i postavio za Hrvatske ceste iz razloga što su Hrvatske ceste i HŽ Infrastruktura državna kompanije koje su još u strategiji Vlade RH dobivale sredstva od 2014.-2020. ukupno 800 milijuna eura i upravo će se i nastavit taj trend iz razloga što evo vidjeli smo sada elektronički sustav naplate cestarina, dakle opet Hrvatske ceste će dobit 500 milijuna kuna. E sad, ukoliko su sad imali problema sa prodajom dionica poslovnih udjela itd., a to stoji na 55 stranici izvještaja Državne revizije, to je već veliki pokazatelj da postoje određeni problemi sa unutarnjim kontrolama i veliki je upitnik što nema veze sa Državnom revizijom, mi sad samo ističemo rizike dakle veliki je upitnik da ako tu imaš problem, a to su već prodaje dionice udjela, na koji način misliš dobiti tako velike novce to je pola milijarde kuna. Nadalje, recimo Trg pravde financiran novcima EU, a mi smo ga nazvali malo ovako dosta simpatično trg g. Vladimira Šeksa. Dakle, govorimo o novcu od 700 milijuna kuna, a to je dosta velik novac to je otprilike kao ova žičara u Gradu Zagrebu za koje smatramo da neće dovest do reforme pravosuđa. Dakle, reforme pravosuđa trebaju prije svega bit sadržajne u smislu da ročišta ne traju deset godina i ne smatramo da će takav jedan trg dovest stvarno do reforme. Dakle, to je nešto gdje definitivno stavljamo veliki upitnik i to je veliki potencijal za izvlačenje novaca iz fonda EU koji bi trebao ići na poboljšanje hrvatskog gospodarstva. I također evo još jedna stavka, to je 6 milijuna kuna za kanalizaciju i vodovodnu mrežu, dakle to također neće dovest do gospodarskog rasta kao što je najavila Vlada RH, a potencijalno se to sve svodi na projekt koji će dovoditi do afera za godinu dana primjerice. Evo samo čisto za razmišljanje, ukazujemo na razlike. Vama bi htio čestitat na napornom radu, vidi se po izvještaju da ste stvarno napravili veliki iskorak. A sada bih pozvao svog kolegu i velikog prijatelja gospodina novog gradonačelnika Sinja da nastavi sa izlaganjem.
Nastavlja g. Miro Bulj. Čestitam i ja Miri Bulju novom gradonačelniku Sinja na pobjedi.
Hvala lijepo. Ja bi prije svega pohvalio rad Državne revizije i od kako sam u Saboru o tome sam govorio i učinci u samom izvješću su vidljivi. Ali ono što se događalo po pitanju javnih nabava, korupcije, nepotizma, nenamjenskih trošenja sredstava bilo kojoj grani industrije, primjer brodogradnji nenamjenska trošenja sredstava to je bilo u izvješćima. Međutim tu bi stalo i to je jedan od većih problema, ne sama revizija i rad ureda, dapače triba ga osnažiti, triba zainteresirati mlade ljude koji su stručni i koji imaju volje nastaviti ovaj rad sada ojačati ovaj ured, međutim sve staje, staje sa radom državnog revizora. E tu dolazimo do utjecaja politike koja nije dobra jer očito i kod poticaja, potpora i ostalih stvari tu politika koči taj dio pravosuđa koji bi trebalo odraditi svoj posao jer prema onome sve te nepravilnosti su prijavljene DORH-u i institucijama koje bi trebale biti nadležne. Znači opet nepovjerenje konkurencije, konkurentnosti uništavanje pitanje dovodimo u biti nepovjerenje ljudi koji se bave određenim poglavito ljudi poslovni je u pravosuđe jer se pogoduje određenim ljudima da troše novac nenamjenski. Ako je neko dobio novac za brodove, gradnju brodova onda bi trebao graditi brodove, a ne more raditi ne znam sebi vile. Prema tome, smatram da politika i utjecaj politike u pravosuđu je ključni krivac ovoga što se događa u hrvatskome društvu i na tome tribalo bi mi kao saborski zastupnici poraditi jel pravosuđe u biti ne odrađuje ostatak posla koji je državni revizor iz godine u godinu ponavlja, kvalitetno radi svoj posao. Evo ja osobno kao novoizabrani gradonačelnik Grada Sinja, mene zanima recimo trenutno stanje i financija i ostalog u Gradu Sinju, mene osobno, a i ostalih čelnika koji će preuzet, mene zanima da li zahtjevom prema državnoj reviziji dal će oni doć i obaviti reviziju na dan kako sam ja primio, da li je vjerodostojno, mene, možda je sve najbolje, mene zanima dal svaki lokalni čelnik, županijski, novi čelnici koji su izabrani, nebitno, imaju li tu mogućnost od državne revizije ako mi damo zahtjev sa datumom ili kad ne budem ja više gradonačelnik ili nebitno da s tim danom dože državni, da je to prirodan proces i da na taj način državna revizija, ali nije, ali to bi tribalo bit. To bi bez obzira na obavezu lokalne samouprave da ima unutarnju reviziju, mislim da bi to trebalo uvesti čak i kroz zakon, al opet će nedostajati ljudski kapaciteti i ostali potencijali koje bi tribali imati. Ja mislim da bi na tome tribalo poraditi jel najbitniji su čisti računi, obaveza, dugovanja, sve šta se može naći. Ne mogu ja sad kao čelnik znat što će se dogoditi novi, novoizabrani ili moj nasljednik koji bude poslije ili u drugoj lokalnoj samoupravi. O javnim nabavama posebno tribamo obratiti pozornost, posebna pozornost javne nabave i tu se dosta radi po pitanju kapacitetima koje imate. Javne nabave su uzrok uništavanja konkurencije i ljudi koji su možda konkurentniji, pa i bolji izvođači, bolje radove imaju, ja mislim da bi na tome tribalo obratiti pozornost u RH jel šteta je da takve tvrtke se zatvaraju. Mi danas imamo doslovno uništen građevinski sektor koji je nekada bio strašno jak, samo Konstruktor. Moremo nabrajati brojne tvrtke koje su vani radile komplicirane projekte dok nama danas rade Kinezi most, most, Pelješki most. Znači mi moramo, sad smo došli u fazu da imamo brojne ove aglomeracije primjer i naravno da sada multinacionalne kompanije il velike kompanije iz vana nam diktiraju cijenu na tržištu, imali smo potres, imali smo brojne sve aglomeracije koje će se raditi iz EU sredstava i da će oni sada dizati cijene i dovodit će do upitnosti projekta. Npr. u mom Sinju je doveden [[Upadica: Vrijeme]] [[Govornik se ne razumije]] jel je strateški projekt RH. Ja se ispričavam, hvala lijepa.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Uvažene zastupnice i zastupnici, rasprava o izvješću Državnog ureda za reviziju dobra je, prava je podloga i povod da ponovim ono što sam nekoliko puta istaknula i za ovom govornicom. Dakle, državu čine institucije, prostor i ljudi. Prostor hrvatske države je u tome što nije u 30.g., nismo izgradili dovoljno jake i dovoljno neovisne i dovoljno učinkovite državne institucije koje bi trebale obavljati ono što je po logici stvari u djelokrugu njihovog rada i nadležnosti. Prostor smo devastirali mahom koruptivnim radnjama koje možemo opisati kao proces Kuščevizacije, a ljude smo iselili, ponajviše zbog korupcije koja se ni na koji način ne sankcionira, nije pravodobno, nije učinkovito, nema epiloga velikih koruptivnih kaznenih djela, niti osude, niti sankcije, a ponajmanje vraćanja otuđenih sredstava iz javnog proračuna u privatne džepove, pa onda natrag. Počet ću od onoga što je sam državni ured rekao o sebi, a to je koja je njihova uloga u sprječavanju i otkrivanju prijevara i korupcije. Ističe se da sprječavanje korupcije zahtijeva sveobuhvatnu i trajnu brigu svih institucija u izgradnju etičke kulture uz aktivno sudjelovanje svih građana. I tu se vidi prvi problem u RH, a to je da ne postoji koordinacija i komplementarne ovlasti različitih državnih tijela koje bi se trebale nadopunjavati u svojim ovlastima u sustavu otkrivanja, sprječavanja, suzbijanja i procesuiranja korupcije. Dakle, ne postoji smisleno nadopunjavanje njihovih ovlasti i nadležnosti. Ured za državnu reviziju za sebe kaže da su, kao i drugdje u svijetu, temeljna revizorska institucija i takva institucija je temeljni uvjet za uspostavu odgovornosti u javnom sektoru za zakonito, pošteno i svrhovito upravljanje javnom imovinom. Zastat ću kod ove riječi „svrhovito“. Niti Državni ured za reviziju, niti bilo koja druga institucija ili državno tijelo u RH ne provjerava i ne kontrolira svrhovitost utrošenih proračunskih sredstava i to je prva stvar koju u izmjenama zakona trebamo mijenjati. Nadalje, državni ured za sebe kaže da je jedna od važnijih zadaća svake revizorske institucije, pa tako svugdje u svijetu, pa tako i naše, promicati odgovornost, integritet i transparentnost u javnom sektoru. Ured navodi da nema izravnu zadaću ni ovlasti za sprječavanje prijevare i korupcije, ali je neizravno uključen u aktivnosti povezane s tim područjima čime se pridonosi očuvanju i zaštiti javne imovine od nedopuštenih i neprihvatljivih radnji. Također državna revizija može djelovati kao snažan mehanizam za odvraćanje od prijevarnih i koruptivnih aktivnosti samo ako se ulože odgovarajući napori da se isprave i otklone nepravilnosti u prikupljanju i trošenju javnih sredstava i ako se osigura da se svi nalazi i preporuke revizije provode u cijelosti. Dovoljno je pročitati ovu stranicu i onda analizirati podatke iz ovog izvještaja i onda ćemo shvatiti gdje je osnovni problem. Osnovni problem je u tome što je Državni ured za reviziju sam po sebi kao jedna državna institucija debelo potkapacitiran da obavlja ono što bi se od Državnog ureda za reviziju očekivalo. I jedino, ako ovo izvješće koje je samo po sebi vrlo kvalitetno i vrlo detaljno sastavljeno, ako ga shvatimo kao izvješće koje detektira sve slabosti sustava, svu neizgrađenost i potkapacitiranost institucija, ako ga shvatimo kao podlogu koja će pažljivim čitanjem ukazati na sve što u našem državnom sustavu ne postoji, kako u zakonima, tako i u ovlastima pojedinih državnih institucija što sve ne postoji u stvarnosti i praksi, jedino tada možemo prihvatiti ovo Izvješće, podržati ga. Ali ujedno preuzeti i odgovornost da ćemo sve ono što u ovom Izvještaju zapravo piše da nam u državnom ustroju nedostaje ugraditi kako u Strategiju suzbijanja korupcije, tako i u prateće provedbene zakone. A kada bi trebala argumentirati zašto tvrdim da ovo Izvješće može biti samo detektor svih slabosti institucionalnih i organizacijskih navest ću nekoliko primjera. Dakle, počet ću od broja subjekata koji su u 2019., 2020. bili obuhvaćeni državnom revizijom i tu moram samo istaknuti da mali broj subjekata nadzora sam po sebi nije toliki problem. Dakle, draže mi je da je s obzirom na kapacitet Državnog ureda za reviziju i obavljen manji broj, ali to se onda mora kompenzirati detaljnošću i kvalitetom obavljenih revizija. Dakle, bolje da je malo, ali da je učinkovito i bolje da je Državna revizija strah i trepet u provedbi kontrole i nadzora. Međutim, ono što nedostaje, nedostaje kao što sam rekla sveobuhvatan i nadopunjavajući sustav koji bi nakon što Državna revizija obavi svoj posao dalje nastavio na temelju onoga što Državna revizija utvrdi otklanjati utvrđene nepravilnosti. E toga, toga zapravo u Republici Hrvatskoj nema i to je ono o čemu svjedoči ovo Izvješće. Dakle, nekoliko konkretnih primjera, trgovačka društva u državnom vlasništvu. Ured je obavio financijsku reviziju tri trgovačka društva u vlasništvu Republike Hrvatske i tom revizijom obuhvaćeni su financijski izvještaji i poslovanje za 2019. dakle, tri. Ujedno smo obavili financijsku reviziju za 17 trgovačkih društava u vlasništvu lokalnih jedinica, županija, gradova i općina. Dakle, 3 plus 17, 20 a od tisuću i više trgovačkih društava u javnom vlasništvu. Pa čega bi se onda takva trgovačka društva uopće trebala i bojati? No, od tih 20 kaže se da su se ta trgovačka društva dugoročno zaduživala za nabavu dugotrajne imovine pri čemu nije pribavljena suglasnost većinskog vlasnika odnosno osnivača. Ne treba čitati dalje. Kraj. Kraj sustava učinkovite kontrole svrhovitosti trošenja javnih sredstava i javne imovine. Zatim se kaže, društva nisu vodila primjerenu brigu o svojim obavezama u pogledu objava na mrežnim stranicama. Dakle, čak niti onaj minimum kontrole zainteresirane javnosti i građana ne postoji. Nadalje, društva su poslovala s gubitkom. Kod nekih je gubitak bio značajno veći od visine kapitala. Nadalje, društva koja pružaju vodne usluge imale su neprihvatljivo visoke gubitke vode. U konačnici Državni ured za reviziju kaže: „Za sve utvrđene nepravilnosti i propuste Ured je dao 173 naloga i preporuke čija bi provedba pridonijela postizanju istinitosti i vjerodostojnosti poslovnih knjiga financijskih izvješća.“ Kažem ponovno za samo 20-tak trgovačkih društava u javnom vlasništvu u odnosu na njih preko tisuću utvrdili smo ovakve nepravilnosti. I ono što je najgore, postavljam otvoreno pitanje. Kakva je odgovornost za nepostupanje po preporukama i nalozima Državne revizije u smislu političke odgovornosti i toga da je netko zbog toga izgubio svoju funkciju u tim trgovačkim društvima? To naprosto ne postoji, a znamo kako se u trgovačkim društvima kadrovira. Nadalje, drugi primjer kada govorimo o korisnicima državnog proračuna, Ured je obavio financijsku reviziju za svega 16 korisnika državnog proračuna od kojih su 4 doista proračunski korisnici, a 2 su izvanproračunski i to Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost i Hrvatske vode. Kada govorimo što se tu utvrdilo, primjerice utvrdilo se da u pojedinim slučajevima kod jednostavne nabave nisu primjenjeni postupci propisani unutarnjim aktima korisnika. Pojedini korisnici proračuna nisu ustrojili registar ugovora i okvirnih sporazuma, a pojedini nisu izradili statističko izvješće o javnoj nabavi. Nadalje lokalne jedinice. Od 555 gradova i općina Ured za državnu reviziju obavio je financijsku reviziju za svega 63 lokalne jedinice. Dakle, samo 9 gradova i 54 općine, a tu smo utvrdili primjerice u odnosu na imovinu i druge nepravilnosti da u poslovnim knjigama nije evidentirana dugotrajna imovina, da pojedine lokalne jedinice ne raspolažu točnim brojem poslovnih prostora i stanova, da pojedini poslovni prostori, stanovi i javne površine da su dani u zakup ili najam bez provedenog javnog natječaja. Sve ono što piše u ovoj državnoj reviziji da nedostaje sastavljeno je u Nacrtu strategije suzbijanja korupcije kojeg sam uputila Hrvatskom saboru na razmatranje i usvajanje. I ovim putem pozivam sve zastupnike da pročitaju prijedloge konkretnih mjera koje su tamo sadržane i opisane. Savršeno se nadopunjavaju na sve što u ovom Izvješću piše što je detektirano da u sustavu Republike Hrvatske ne postoji. Hvala.
Slijede pojedinačne rasprave. Prva je uvažena zastupnica Katarina Peović.
Dobar dan svima. Prije svega htjela bih reći da je ovo Izvješće sigurno dobro i pohvaliti ga kao što su ga svi pohvalili, ja bih dala neku širu perspektivu i ne bih voljela da se to shvati kao kritika ovog Izvješća. Ali čisto da stavimo to u jedan drugi kontekst, a to je onaj kontekst antikorupcijskih politika. Prvo treba reći da Državni ured za reviziju nema izravnu zadaću ni ovlasti sprječavanja prijevare i korupcije iako je neizravno uključen u aktivnosti povezane s navedenim područjima čime svakako pridonosi očuvanju i zaštiti javne imovine od nedopuštenih i neprihvatljivih radnji. Kako se kaže u Izvješću, Ured jest čimbenik u otkrivanju i sprječavanju prijevare i korupcije iako to nije izričita odgovornost Ureda. Ured traži otklone nepravilnosti u prikupljanju i trošenju javnih sredstava. U izvješću ćemo tako dobiti broj obavljenih financijskih revizija po grupama subjekata revizije te broj danih naloga i preporukama u revizijama i njihov status. Saznat ćemo recimo da je tijekom 2020. HS-u dostavljeno 185 izvješća o obavljenoj reviziji, a saznat ćemo da ipak samo manji broj subjekata nije postupio po nalozima i preporukama, njih 33,9%. Iako Državni ured za reviziju predstavlja vrlo važno tijelo za sprečavanje korupcije, ipak ured ima ograničene mogućnosti borbe protiv korupcije. Pitanje je li to moguće riješiti s malo više ovlasti ili je korupcija nekakav problem koji je malo dublji i drugačiji? Ono što mi u Hrvatskoj očekujemo i mnogi ljudi očekuju je čarobni štapić gdje će se povećavanjem tih institucionalnih alata korupcija dokinuti, no slabo se govori ili gotovo nikako o sistemskoj korupciji što ćemo, bojim se u narednom periodu i ovom relativnom promjenom ipak vlasti sve jasnije shvaćati. Sistemska korupcija znači da se sistemski i strukturalno društveno prihvatljivo uskraćuje velikom dijelu društva osiguranje temeljnih potreba na račun privilegirane manjine. Standardi antiklijentelistički i antikoruptivni narativ iz kojeg retorički crpi većina opozicijskih pretendenata na vlast, pogotovo onih koji još nisu bili nositelji izvršene vlasti glasi samo nama dajte vlast i sve će biti bolje, strukturalno ćemo urediti stvari i pokrenuti ustvari nabolje riješiti se korupcije. Radi se o pristupu koji uzroke korupcije svodi na problematičan individualni pa i grupni moral trenutnih ili dosadašnjih nositelja vlasti ili recimo onih neracionalnih nositelja proračuna ili stranaka koje su korumpirane i sklone korupciji. Taj pristup podrazumijeva da nisu nužne korjenite promjene već je dovoljno putem izbora u postojećem političkom okviru zamijeniti moralno problematične pojedince i grupacije na pozicijama vlasti s moralno nepotkupljivim pojedincima koji neće prakticirati ili podržavati korupciju i klijentelizam. Većina opozicijskih pretendenata kažem imaju narativ, neki malo drugačiji dakle možemo reći ovi desno orijentirani uglavnom idu na poštenje i moral, a tehnokratski orijentirani više na revoluciju u reformi institucija. No moraliziranje na temu korupcije i klijentelizma je po meni promašeno bez ukidanja sistemskih poticaja za korupciju nema promjene i tu se onda dešava ona moralna i nekakva društvena razočaranost kada dođemo do toga da te sistemske promjene se nisu provele niti su moguće u ovom okviru dakle te standardne antikorupcijske politike u potpunosti izostavljaju šire društvenoekonomske poticaje za korupciju, a ti poticaji proizlaze iz ekonomske nerazvijenosti i nepovoljne pozicije domaće privrede u globalnoj podjeli rada, niske generalne razine zaposlenosti, velikih socijalnih nejednakosti, relativno niskog stupnja zadovoljenja osnovnih potreba kako u ukupnoj populaciji tako i njezinom radnom sposobnom segmentu itd. Korupciju se može riješiti antikorupcijskim politikama, no koje su ukratko jel potpomognute socioekonomskim oporavkom i to je ono što nećemo zadovoljiti samo nekim strukturalnim promjenama i legislativnim promjenama. Do njega pak ne može doći ukoliko pojačavamo neoliberalne mjere deregulacije, fleskibilizacije, privatizacije svega već upravo suprotno, održavanjem socijalne države, sindikalnog organiziranja, borbe za radnike i nezaposlene. Da se nešto kroz ovaj ured može odrediti je li korupcija ili nije, najbolje svjedoči činjenica da je HDZ dobio bezuvjetnu ocjenu revizije. To govori o svemu što moramo znati vezano uz dosege i mogućnosti i borbe protiv korupcije putem ovih alata. To ne znači da reviziju ne treba raditi, no trebamo biti svjesni njezinih dosega i reći ću dobiti bezuvjetnu ocjenu kao stranka ne znači previše kao ni uvjetnu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] utoliko ono što se pokušava postaviti kao korupcijski narativ nije učinkovit.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni revizoru sa suradnicama, zamjenicom. Evo vaše izvješće treba sagledavati u kontekstu svih ostalih izvješća koje tijekom godine radite i koja su vrlo zahtjevna i sveobuhvatna i vrlo kvalitetna. 2020.trebamo gledati u kontekstu isto tako i covid krize i potresa i uvjeta u kojima ste zapravo u neuvjetnim okolnostima radili ogroman posao kada moramo podsjetiti da poslovi Ureda državne revizije su jednim dijelom zadani zakonom, dakle morate svake godine napraviti reviziju državnog proračuna, a isto tako potrebno je svake godine temeljem zakona revidirati i političke stranke i nezavisne zastupnike. Kada pogledamo u obuhvatu vaših poslova što još ste svojim strateškim planom i programom rada za 2020.napravili onda je to iznimno veliki obuhvat financijskih revizija čak 216, 46 revizija učinkovitosti i 3 revizije usklađenosti. Kada to gledamo u kontekstu zapravo to je plan od čega je izvršeno 185 revizija gdje je 160 financijskih i 25 revizija učinkovitosti. Spominjano je više puta koliko je zapravo broj revizora koje imate, a to je ukupno 229 državnih revizora trenutno od ukupno sistematiziranih radnih mjesta koje je predviđeno 370, a popunjeno 288. Dakle, obuhvat poslova koje radite je iznimno zahtjevan i na ovaj način zapravo dokazuje da je Državni ured za reviziju vrlo organizirana i sistematična institucija koja zapravo itekako vodi računa o svim segmentima kontrole i iako ne uspijevate godišnje i to ide zapravo u nekim intervalima kontrola pojedinih gradova ili općina, isto tako i županija, onda vidimo koliko je vaš posao vrlo zahtjevan i nadam se da upravo i ovo što vam je omogućeno da formirate ured, odnosno u zgradi koja je predviđena da imate edukacijski centar, da će omogućiti da se i dalje educiraju i svi pripadnici unutar sustava lokalne samouprave i regionalne samouprave i da onda na taj način edukacijama pomažete da neke tipizirane rekla bih tipizirane pogreške da se ne događaju, da bi onda i vama, a i svima onima koji sudjeluju u svakodnevnom radu bilo zapravo omogućeno što kvalitetnije poslovanje i da ne bi bilo uopće dvojbi upravo ono što je kolegica Branka govorila o nekakvom dvostrukom ili različitom tumačenju nekih zakonskih propisa i da se na taj način omogući što kvalitetnije poslovanje u cijeloj državi.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Tomislav Klarić.
Uvažena kolegice, Državna revizija je odradila ogroman posao kao i svih prethodnih godina. To se vidi i iz izvješća. I svatko tko podliježe komisiji i njihovom preispitivanju treba bit zahvalan u biti na svakom i uvjetnom mišljenju i na svakoj zaprimljenoj primjedbi s obzirom da je to najbolji i najsigurniji put da se ona otkloni, da bude javno dostupna, da bude vidljiva i da na neki način i čelnicima jedinica lokalne samouprave i svim drugim odgovornim osobama pomogne da se te nepravilnosti u hodu isprave. I upravo rezultati svih ovih nalaza do sada ukazuju na to kroz sve ove protekle godine do sad, a slušajući primjedbe da je premalo općina ili gradova … [[Govornik se ne razumije.]] 60 i nešto, to govori netko tko ne zna kako se to radi, koji je to ogroman posao odraditi u nekoj jedinici lokalne samouprave reviziju, pregledat sve moguće dokumente, odluke, račune, sve ono što prođe kroz taj grad ili općinu tako da u svakom slučaju treba pohvaliti i nastaviti sa ovakvim radom.
Odgovor.
Hvala lijepo. Da, jako je to tko god je sudjelovao u bilo kojem postupku onda zna što je to i koliko je to obuhvatan posao. I zaista osobno dugogodišnjim radom to mogu posvjedočiti koliko je to zahtjevno. Ja bih još jednom napomenula, da kada se na jedan način kritizira uvjetno mišljenje kod pojedinih jedinica lokalne samouprave, onda mislim da je to jedna velika stigma jer se iza toga nekada oni koji ne znaju koji je to posao misle da je uvjetno mišljenje nešto nezakonito, nedovoljno transparentno itd. Ali državni revizor mora na jedan način ukazati da postoje određene potrebe za ispravkama i onda je do onog bezuvjetnog mišljenja zapravo vrlo mala stepenica.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i Glasa uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Hvala. Ne bi smjeli dopustiti da sljedeće godine kada ćemo raspravljati o sljedećem u nizu izvještaja Državnog ureda za reviziju samo konstatiramo da borba protiv korupcije zapravo u suštini u sadržaju i rezultatima ne postoji. Ovo izvješće treba tretirati kao dijagnozu, kao nalaz pretrage, a terapija je novi sustav, odnosno nova strategija suzbijanja korupcije. I umjesto da čekamo da takav dokument u saborsku proceduru uputi Vlada koju čini politička stranka osuđena za korupciju, dakle Vlada HDZ-a ponavljam i ističem da se raspravi nacrt strategije kojeg sam izradila i uputila u saborsku proceduru. I da ne bi bilo da nismo čuli namjerno sam iz ovog izvještaja izvukla nekoliko vrlo konkretnih primjera i sada ću u preostale četiri minute pokušati sažeto prikazati barem područja, barem cjeline koju bi nova Strategija suzbijanja korupcije trebala imati. Prva cjelina je puna fiskalna transparentnost svih javih proračuna, dakle kako državnog proračuna, tako proračuna svih jedinica lokalne i regionalne samouprave i svih drugih javnopravnih tijela, a to znači prikaz svih pojedinačnih uplata i isplata ne na način da se u pojedinu tražilicu može upisati ime tvrtke ili OIB, dakle podatak za koji već znate da postoji nego puna otvorenost podataka i tražilica koja vam omogućava da proračun pretražujete po svim mogućim različitim kriterijima. Takva otvorenost zapravo ne postoji ovog trena niti u jedinici lokalne samouprave i ovo je prilika nakon lokalnih izbora da konačno napravimo jedan kvalitetan iskorak. Drugo područje, druga tema je pretvaranje postojećeg Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa u novo tijelo, u jače tijelo dakle od Clarka Kenta ajmo napraviti Supermena, Ured za prevenciju korupcije koji bi imao nove ovlasti i nove nadležnosti sa zadaćama koje trenutno u RH nitko ne obavlja. Jedna od tih nadležnosti bila bi analiza korupcijskih rizika. To bi značilo primjerice čitanje zakona i analiza što u tom zakonu nedostaje ili što ne valja iz čega proizlazi konkretan rizik. Pa nam se ne bi dogodilo da primjerice kod osnivanja Fonda za okoliš imamo situaciju u kojoj ravnatelj fonda nije dužnosnik i ne podliježe obavezi podnošenja imovinske kartice. Treća stvar je ustrojavanje čitavog niza novih javnih registara koji ne postoje. Prvi od njih je registar državne imovine, ali isto tako i registar imovine pogotovo nekretnina svake pojedine županije, grada ili općine. Naglasit ću da mi imamo i Zakon o upravljanju državnom imovinom i strategiju upravljanja državnom imovinom, ništa od toga nije provedeno u praksi i ovo je ponovno prilika i zadatak sada nakon lokalnih izbora da jedinice ustroje registar svoje imovine u kojoj će biti popis svih nekretnina, svih stanova, svih poslovnih prostora ujedno sa podacima o tome tko te nekretnine koristi, na temelju kojeg akta, za koje razdoblje i prateći podatak je li i kada uplaćena, ugovorena zakupnina ili najamnina. Tako se bori protiv korupcije, a da to ne postoji svjedoči i ovo izvješće. Treća stvar je registar svih poslovnih odnosa i svih ugovora kako na državnoj razini tako i na regionalnoj i lokalnoj. U tim ugovorima, u tim registrima bili bi objavljeni dakle konkretni akti bez da ih netko mora tražiti na temelju prava na pristup informacijama. Jednostavnim klikom miša bilo bi vidljivo što u pojedinom ugovoru piše. Treća stvar je uvođenje obaveze da sva državna i javna tijela imaju interna pravila o sprječavanju sukoba interesa i planove integriteta. A planovi integriteta obuhvaćali bi i obavezu provjere svrhovitosti utroška proračunskih sredstava. Ujedno se treba u zakonima propisati i osobna odgovornost odgovorne osobe pa čak do razine naknade štete ako je ugovor potpisan u situaciji potencijalnog sukoba interesa ili povrede nekog drugog internog pravila. Posljednje što treba staviti u strategiju suzbijanja korupcije je teritorijalni preustroj, u praksu smanjenja broja županija, gradova i općina i reformu izbornog zakonodavstva. Takva strategija kada se usvoji onda ćemo moći reći da po pitanju borbe protiv korupcije mislimo ozbiljno. I to vam znači konstruktivna i kvalitetna oporba. Hvala.
Slijedeća završna rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvažena zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa evo u ime Kluba HDZ-a još jedan put bi se osvrnula na ovo Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2020. godinu koju smo svi tu podržali i još jedanput podcrtala upravo njihovu ulogu u sprječavanju i otkrivanju prijevare i korupcije, naglasila da je još Ustavom Državni ured za reviziju određen kao najviša revizijska institucija koja je samostalna i neovisna u svom radu i od '94. godine izuzetno uspješno i visoko je ocijenjena kvaliteta njihovog rada. Također podsjetimo da i 2019. godine smo u ovom visokom domu donijeli novi Zakon o Državnom uredu za reviziju i gdje se uvodi kažnjavanje za ne postupanje po nalozima i preporukama koje ured daje u svojim izvješćima, da je obveza sva ta izvješća dostavljati Državnom odvjetništvu. Vidimo da je upravo iz tog razloga što je stupio na snagu novi zakon i brojka neprovedenih naloga iz 2018. kad su bili 342 takva neprovedena naloga i preporuke, sada imamo svega 137. Propisani su tim zakonom rokovi kao i novčane kazne koje iznose i do 50.000 kuna. Znači sve preporuke, svi nalozi i sve to, o svemu tome su obaviješten je i Državno odvjetništvo. U ovoj godini odnosno u 2020. godini za koju je podnesen ovo izvješće stoji da 22 subjekta koja nisu provela naloge i preporuke u rokovima o tome je obaviješteno Državno odvjetništvo, da je MUP također ima dostavljena izvješća, dokumentaciju i dodatna pojašnjenja, da je Ministarstvo financija za 7 subjekata koja su, koja nisu poslovala u skladu sa zakonom obaviještena kao i sudovi za 2 subjekta revizije. Što se tiče podrške Državnom uredu za reviziju dovoljno govori i podatak koliko je sredstava rezervirano u državnom proračunu. Žalosti činjenica zaista da su osobni dohodci revizora koji je sigurno velika prepreka mladim ljudima za zapošljavanje da su ta primanja iznimno niska. I ja vjerujem upravo i nakon ove rasprave u ovom viskom domu i probleme koje imamo u samom državnom uredu zbog manjka kadrova da će se vrlo skoro ići sa novim nekakvim ili pravilnikom ili podzakonskim aktima koji će to područje urediti i definirati jer rad Državnog ureda za reviziju nam je iznimno bitan za funkcioniranje države i svih njegovih tijela. Ovo sankcioniranje je iznimno dobro što se uvrstilo u novi zakon, a i njihov rad je podložan kontinuiranom kontroli od strane neovisnih revizora i vjerujem da svi mi zajedno možemo doprinijeti da ovaj ured bude popunjen sa još više kvalitetnijih kadrova i kako bi se to moglo reflektirati i na području svih i jedinica lokalne samouprave i svih onih koji su u predmetu kontrole. Hvala.
Sljedeća završna rasprava je u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani glavni revizoru sa suradnicima, kolegice i kolege. Mislim da se iz izvješća vidi koliki je opseg poslova naše revizije i ono što je najvažnije da možemo svi zajedno zaključiti da je to jedno od kvalitetnijih izvješća koje smo dobili u Sabor. Ja sam tu već komentirao sa nekoliko izvještaja koje smo dobili od raznoraznih institucija i pozitivna i negativna, ali mislim da smo se svi složili da je to jedno od kvalitetnijih izvješća i po sadržaju i po temama koje su unutra odrađene i sadržane i ono što možemo reći da ste strane samo pohvale. Jasno nam je da nažalost da kad vi završite svoj posao da nije sve gotovo i to je ono što nas izuzetno smeta jer nakon vašeg posla trebaju slijediti i ostale institucije koje bi trebale odraditi svoj posao, institucije koje zazivaju mnogi političari i čelnici lokalnih samouprava, neka institucije odrađuju svoj posao, međutim te institucije svoj posao ne odrađuju i onda se tu dešavaju veliki problemi vezani za naše građane, za naše sugrađane koji zapravo ne mogu doći do prave istine i ne mogu doći do zadovoljštine. Svi znamo što se dešava kako se dešava, ali ono što sam već rekao u svojoj replici, nažalost vi možete napraviti reviziju samo poslovnih događaja koji se nalaze u poslovnim knjigama, sve ostalo što nije u poslovnim knjigama nažalost to ne možete vi odraditi, to treba raditi netko drugi. I već sam tu govorio nekoliko puta, trebamo osmisliti način kako da povežemo rad svih tih institucija koje bi trebale raditi u istom smjeru, a to je da pratimo što se dešava i u jedinicama lokalne samouprave i u poduzećima koji su u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, a isto tako i u državnim poduzećima pa i u samim ministarstvima. I uvezi trošenja novaca i malih natječaja i javnih natječaja preko 200.000 kuna što nam je izuzetno važno jer taj novac zapravo odlazi evo ovako u vjetar. Tu se ne radi samo o reviziji javnih natječaja naravno, radi se tu i o financijskim revizijama. I mislim da je izuzetno važno da se skrene pozornost i na zakonito praćenje poslovnih događaja, ali ono što je izuzetno važno za sve nas da se pokuša utjecati na te čelnike i lokalnih samouprava i ministarstva i poduzeća koja su u vlasništvu i lokalne samouprave i državnih poduzeća da rade pošteno, korektno i da se ti natječaji koji se raspisuju, raspisuju u cilju dobivanja što je moguće kvalitetnije ponude. To sam već pričao kada smo tu imali druga izvješća, nažalost jako je malo ljudi koji su spremni raspisati natječaj na način da se dobije najkvalitetnija ponuda nego se najčešće raspisuje natječaj na način da se dobije najniža cijena i tu je problem. Tako da znam da imate puno posla, znam da imate problem sa kadrovima, znam da vaši kadrovi kad kod vas ispeku zanat nakon toga odlaze kod privatnih revizora gdje imaju plaću tri puta veću i dok se te plaće neće izjednačiti teško ćete primati ljude preko natječaja jer evo rekli ste i sami trebate 20 revizora, javilo vam se 17 ljudi ili 15 ljudi, od toga će možda pet, šest proći testove, kad dođu kod vas kad nauče poslove i sve ostalo onda će otići raditi kod privatnog revizora jer će imati plaću nekoliko puta veću. Žao mi je zbog toga. Smatramo da posao koji ste odrađivali prošle godine da je urađen korektno, smatramo da je izvješće izuzetno korektno i dobro napisano, čitljivo, svi su podaci lako usporedivi i ono što možemo reći samo čestitam. Hvala lijepa.
S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Sada ćemo napraviti pauzu. Zahvaljujem državnom revizoru, glavom državnom revizoru. Napravit ćemo pauzu do 12,00 sati kad će biti glasovanje. STANKA U 11:41 SATI
I zadnja danas točka za glasovanje Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2020. Podnositelj je glavni državni revizor. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2020.g." Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 115 zastupnika i zastupnica, 112 za i 3 suzdržana pa je na taj način donesen zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor. Ovime smo došli do kraja, sada ćemo nastaviti sa slobodnim govorima pa molim vas oni koji žele pratiti neka ostanu, oni koji ne neka napuste sabornicu. Kao što sam najavio nastavit ćemo u srijedu, idući tjedan raspravom o rebalansu proračuna. Hvala vam lijepa. Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2019.g. Podnositeljica je Agencija za zaštitu osobnih podataka. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. st. 4. Poslovnika HS. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prihvaća se godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu osobnih podataka za razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2019.g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 113 zastupnika i zastupnica, 105 za, 8 suzdržanih, pa je donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo.