Dame i gospodo zastupnici, poštovani gosti, otvaram 71. sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH koji redovito prate rad našega Doma, predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Odsutnost sa sjednice opravdali su zastupnici: Milorad Živković, Petar Kunić, Asim Sarajlić, Senad Šepić, Mirsad Đugum i Emir Kabil. Prema informaciji službe sjednici je prisutno 28 zastupnika. Konstatiram da imamo kvorum za rad i odlučivanje. Kao što znate ova sjednica je sazvana zbog potrebe davanja suglasnosti za ratificiranje prvenstveno Sporazuma o financiranju (Projekt žurnog oporavka od poplava) između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj da bi se omogućilo da se ova sredstva mogu koristiti s obzirom da je Dom naroda već dao suglasnost za ratificiranje ovoga Sporazuma. Kolegij je odlučio da se pored ovog na dnevni red uvrste i svi ostali materijali koji su u međuvremenu dostavljeni u proceduru, a za koje je potrebno dati suglasnost za ratificiranje. Naše Povjerenstvo za vanjske poslove zaduženo je da razmotri materijale i dostavi mišljenja što je i učinjeno, ne znam da li su stigli materijali na sto. DRAGOLJUB
/nije uključen mikrofon/
Tajnik Doma me izvjestio da trebaju stići svaki minut jer je rasprava završena. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Ma neću predlagati izmjene i dopune dnevnog reda jer znam da nema svrhe, ali želim da kažem da je jako nekorektno, prije svega, ovaj Sporazum je stigao prošli četvrtak ovdje kad smo 2 svi bili i znači mogao se, moglo se samo nastaviti i sazvati sledeće sjednice isti dan da se Parlament ne izlaže dodatnim troškovima da se zakazuje još jedna sjednica. Ali kad je već odlučeno da to bude u roku od 7 dana, ovdje smo imali na prošloj sjednici diskusije poslanika koji su tvrdili da podržavaju da ovaj Parlament već na sledećoj sjednici, tj. ovoj evo ispalo je, da razmotrimo sve one revizorske izvještaje s rezervom i mislim da je ovo vrlo neodgovorno ponašanje i od strane Kolegijuma Predstavničkog doma. Hvala.
Ja bih zamolio zastupnike da se koncentriramo na dnevni rad, a da ne proširujemo raspravu van Poslovnika. Nemamo više prijavljenih za dnevni red. Konstatiram da 71. sjednica Doma ima sljedeći D n e v n i r e d: 1. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o financiranju (Projekt hitnog oporavka od poplava) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne asocijacije za razvoj, broj: 01,02-05-2-914/14 od 24.07.2014.; 2. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o slobodnoj trgovini između Bosne i Hercegovine i Evropskog udruženja slobodne trgovine (EFTA), broj: 01,02-05-2-919/14 od 25.07.2014.; 3. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investiciske banke – Distribucija električne energije u BiH/B, broj: 01,02-05- 2-911/14 od 23.07.2014.; 4. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora o financiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investiciske banke – Distribucija električne energije u BiH/C, broj: 01,02-05- 2-912/14 od 23.07.2014.; 5. Davanje suglasnosti za ratificiranje Memoranduma o razumijevanju između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Italije o suradnji u području obrane, broj: 01,02-05-2-920/14 od 25.07.2014. godine. I sada, dakle, za točke od 1. do 5. predlažem da se Dom izjasni o tome da se objedini rasprava o svim točkama dnevnog reda, jer se radi o davanju suglasnosti za ratificiranje materijala. Dakle, molim da se pripremimo za glasovanje. Glasujte sada. Konstatiram da smo sa 29 glasova za i 1 suzdržanim, uz dovoljne entitetske većine odlučili da se objedini rasprava o točkama od 1. do 5. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolegice i kolege poslanici, uvaženi gosti i mediji sve skupa vas pozdravljam. 3 Evo, mogu reći da u ova dva dana od kako smo obavješćeni da je zakazana vanredna sjednica Predstavničkog doma bilo je i malo vemena da proučim ovih pet sporazuma, a u svakom primjeru uspio sam učiniti ono što mogu, bez obzira što ću iznijeti ovo svoje mišljenje, želio bi reći par riječi vezano na Sporazum pod tačkom broj 1. On se sadrži otprilike od nekih 40 stranica A4 izuzetno specifično sastavljenih i složenih, međutim metodološki, lingvistički dosta nejasan pa evo samo kroz legendu koju sam izučavao dolazio sam do riječi koje se često puta ponavljaju, međutim one nemaju jednoznačni smisao. Recimo, kao riječi: dodatni događaji, dodatno povlačenje, dodatno finansiranje u različitim terminima različiti pojmovi se definišu. Mislim da je lektor i prevodilac ovog Sporazuma sa engleskog na bosanskohercegovačke jezike, odnosno na jezike naroda BiH, nije primjerno preveden zato dovodi i u nekim detaljima do zabune. Što se tiče Aneksa II, Poglavlje A, tačka 1.c. Uspostava Upravnog odbora Federacije BiH kao i nekih drugih, rok je 31.08.2014. godine. Mene zanima šta to znači? Da li ćemo Upravni odbor u toku avgusta mjeseca uspjeti uspostaviti koji bi vodio politiku podjele sredstava, praćenje itd. po ovom, ovim sredstvima. Kad je u pitanju grejs period, vidimo da se odnosi na 5 godina, odnosno 25 godina ukupan termin, 20 godina rok otplate i 5 godina grejs period. Dalje, da li se mogu obezbjediti svi opisani elementi iz ovog Sporazuma, dakle garancije u Poglavlju D – Podprojekti, tačka 1. i 2., što se odnosi prije svega na šume, brane više od 3 metra i minirane zone? Zanima me šta to znači, ako ima neko da nam obrazloži, volio bi da ipak mi ovdje poslanici koji ćemo danas glasati o ovom Sporazumu da dobijemo informacije konkretno na što se to odnosi. Kada su u pitanju nabavke roba, tu je obaveza međunarodnih javnih poziva ili nabavki, dakle učestvovaće firme kao i u svim ostalim projektima, moguće koje će, bar tako u Sporazumu piše, da se mogu čak i registrovati nakon eventualnog ulaska u najuži krug izvođača. Kada su u pitanju nabavke u Poglavlju 3., tačka e. – Asocijacija, dakle investitor će odrediti i razmotriti ugovore iz Plana nabavki, što je jako osjetljivo, to treba pojasniti šta je to. Dakle, u svakom primjeru Asocijacija će imati ključno riječ kod svih detalja što moramo biti pažljivi. U Poglavlju IV – Povlačenje sredstava, izuzetno specifično s maksimalnim pravima Asocijacije i smjernicama Svjetske banke iz 2006. godine, mene zanima, ima ovdje poslanika koji su već prethodni mandati bili – Da li iko poznaje pravila Svjetske banke iz 2006. godine, ko to zna i o čemu te smjernice govore kad je u pitanju ovaj Sporazum i ova sredstva od 65 miliona eura? Elementi osiguranja ponude, također moraju biti prihvatljivi za Asocijaciju, dakle u svakom primjeru ukoliko želimo kod nekog subjekta koji želi provoditi Projekat moraju biti, to je vrijeme, a to vrijeme mi ćemo sigurno doći u proceduru i eventualno probleme gdje se sredstva neće moći povlačiti, a zato vrijeme ipak ovim Sporazumom dužni smo plaćati kamate. Ali isto tako kaže se – naknade za kamate. Ja mislim da je tu riječ kamate na kamate, pa je to trebalo moguće i tako reći. Plan otplate kredita je 2019 – 2029. po kamatnoj stopi od 1,65%. A od 2029. do 2039. 3,35%, u prosjeku je to 2%. Što se tiče mog ličnog razmišljanja kreditna sredstva jesu na neki način povoljna, ali me i zabrinjava ukoliko ona ne budu kvalitetno utrošena, ipak je ta kamata ništa nešto specifično ili povoljno. Međutim i to je ostavljeno Asocijaciji da odlučuje i drugačije, a to drugačije može biti daleko za nas nepovoljnije. Pa bi zamolio na kraju svih koji budu nešto htjeli reći o ovom Sporazumu, da nam neko pojasni kako bi lakše digli ruku za ili protiv. U 4 suprotnom ja iz ovog Sporazuma bio bi zadovoljan ukoliko bi ova sredstva otišla u javnu infrastrukturu na pravi način, prije svega na mjesta tamo gdje su najveće poplave, izlivi, krivine, suženja, naplavi itd. da rješimo eventualne sledeće poplave. U suprotnom kada su u pitanju fizička lica, odnosno građani koji su ovom nepogodom pogođeni smatram da bi bilo dobro da se građanima omogući jedan povoljan krediti bezkamatni sa grejs periodom od 3 do 5 godina i naravno na 10, 20 godina uz odgovarajuće garancije isto kao i za svaki kredit što pravna i fizička lica danas u bankarskom poslu koriste. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa evo, ja sam sebe pitam, a pitam i Vas predsjedavajući, Vi ste objedinili raspravu o ovim sporazumima, o ovim točkama dnevnoga reda, čini mi se da ... da bi smo trebali dignuti ruku unutar tri ili pet minuta da zadužimo građane BiH za dodatnih 65, 60, 60 negdje oko 185 miliona eura. Ovo što je govorio kolega Jagodić, ja sam ušao ovdje malo u strukturu i pranalizirao šta piše u ovome Sporazumu i vjerujte mi da mi mnoge stvari od ovoga svega nisu jasne. Očekujem i evo ja sam i član Komisije, znači, za vanjske poslove Parlamentarne skupštine BiH i ovdje imamo Izvješće, znači neposredno pred ovaj Dom, održana je znači i sjednica, ja nisam nazočio i data je suglasnost na toj Komisiji pa mislim da bi o ovim stvarima o kojima je govorio kolega Jagodić o, ovo sam ja otprilke ovako nešto mislio diskutirati, mislim da bi trebao predsjedavajući, evo na kraju krajeva mišljenje, suglasnost za ratificiranje od gospodina Mirze Kušljugića, recimo, da nam on pojasni pojedinačno svaki od ovih sporazuma. Mi smo, čuo sam dio diskusije kolegice Pandurević, gdje smo na prošloj sjednici govorimo o potrebama sazivanja jedne sjednice za analizu revizorskih izvješća pa smo prošli put naveli neka od onih izvješća, ja u principu nisam na strani onih koji po svaku cijenu treba zadužiti ovako prezaduženu BiH, prezadužene građane BiH, a da nismo iskoristili maksimalne unutrarnje rezerve i sredstva građana BiH koji se nalaze na raznoraznim računima, bez ikakvih kamata od tih banaka gdje ta sredstva leže i gdje sam siguran da ova sredstva neće biti uložena ni na pravedan, ni adekvatan način, jer to je do sad pokazalo niz slučajeva. Da je to tako to je pokazala i reakcije od prije desetak dana japanskog ambasadora u BiH koji je rekao da ne vjeruje korumpiranim vlastima u BiH na jedan vrlo nespecifičan, nediplomatski način, ali on je pogodio, rekli bi Dalmatinci ili oni Sinjani, u sridu, je li, mislim pošto će biti Sinjska alka, vidite kako predsjedavajući se smije on to odmah zna o čemu je riječ. Stoga smatram da je formiranje upravnog odbora kako u Federaciji, RS-u i Distriktu Brčko kad je u pitanju ovaj kredit, znači da će se to razvući, a imamo ovo vrijeme ovakvo kakvo imamo i apsolutno bi bio najprimjereniji, najbolji način od lokalne zajednice, županiskih i kantonalnih i entitetskih vlasti da zajedno sa onima, ljudima kojima su direktno pogođeni, znači u ovim poplavama u ovim nesrećama, da to naprave, jer ljudi već sami sobom rade. Čekajući dok se napravi u potpunosti popis, dok dođe građevinski materijal, dok dođu građevinske ekipe na teren oni će dočekati i zimu, ali izvan svojih domova u to sam siguran. Mi nećemo o tome u 11. ili 12. mjesecu raspravljati u ovom sazivu u Parlamentu, hoće neke kolege biti ovdje, ali sam siguran da od ovoga Projekta neće biti ništa u ovo normalno vrijeme, kraj desetoga mjeseca, je li, 5 dok ne počnu jesenje kiše, evo mada ih imamo i sada u osmom mjesecu, i mislim da postoje mnogo bolji i brži i efikasniji načini kako rješiti probleme stradalim građanima u BiH. Druga stvar, kad su u pitanju, kažem, ovi krediti za ove elektroprivrede, mi smo ovdje prije godinu dana raspravljali o ogromnim sredstvima Elektorprenosa, ne znam ni ja, elektroprivreda itd. koja nisu utrošena, koja stoje na raznoraznim računima, zato kažem volio bi da nam neko pojasni što će biti sa ovim sredstvima, što će biti i na koji način će oni biti utrošeni. Ovdje ja toga ne vidim ..., niti nam to Vi možete predsjedavajući, niti ima neko ko je ovaj zakona, evo predlagatelja ako ima neko iz Ministarskog vijeća da pojasni, jer ovdje su i kamere ljudi hoće da čuju zašto smo mi danas digli ruku da zadužimo BiH za 185 miliona eura, to je otprilike koliko sam ja mogao onako ugrubu sračunati da je to toliko. Hvala.
Zahvaljujem. Samo da ja odgovorim uvaženom zastupniku, dakle nisam ja objedio raspravu, vi ste objedinili raspravu 5 točaka. Uvaženi zastupnik Niko Lozančić, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici, uvaženi članovi Vijeća ministara, gosti. Možda je dobra, jedino dobra stvar danas je što po prvi put imamo posebno zakazanu sjednicu na kojoj imamo samo ratifikaciju, odnosno prethodnu suglasnost za ratifikaciju sporazuma. I možda je dobra stvar iako vjerovatno zakašnjela ali nije kasno, nije smak svijeta, biće Parlamentarna skupština i nakon nas ovdje, da malo makar na kraju mandata malo ozbiljnije progovorimo, razgovaramo, istaknemo koji su sve nedostaci u dosadašnjem funkcioniranju ili upražnjavanju naše ustavne ovlasti da dajemo prethodno suglasnost na ... sporazume. Mi smo do sad, kao što je svima poznato, bez obzira koliko je tih sporazuma bilo na dnevnom redu, objedinjavali i raspravu i glasovanje. Evo nemam ništa protiv da se danas objedini rasprava, evo tražit ću jer je tako do sad bila praksa, ako bilo koji zastupnik zatraži pojedinačno izjašnjavanje o sporazumima, da se pojedinačno izjašnjavamo o sporazumima, ja ću tražiti i evo tražim da to bude pojedinačno izjašnjavanje. Ono na što želim isto tako iskazati svoju zamjerku, je očigledno nikakava, neću reći loša, koordinacija između Vijeća ministara, Predsjedništva BiH i Parlamentarne skupštine BiH kad je u pitanju ova problematika, jer da postoji malo više koordinacije mi smo ovo moglo imati na prethodnoj redovnoj sjednici. Među sporazumima koje danas imamo na sjednici je jedan sporazum koji je potpisan prije od prilike godinu dana. Ja moram reći da ne znam šta je razlog da je taj sporazum čekao godinu dana, šta se u toj godini dana promijenilo i zbog čega, evo sad su stvoreni uvjeti da se ratificira, a prije godinu dana nisu bili stvoreni uvjeti da se ratificira, pogotovo što mislim da je ovo jedan vrlo osjetljiv sorazum za koji bi i predlagač trebao ponuditi dobra kvalitetna obrazloženja jer mi olako pristupamo različitim slobodnim trgovinama, potpisujemo sporazume o slobodnim trgovinama a onda kukumačemo kako je naše gospodarstvo ugroženo zbog te činjenice i td. Znači, ja zbog ovog sporazuma tražim da se pojedinačno izjašnjavamo, jer ja morm reći pošto ima previše dilema, ne mogu ga tek tako bjanko podržati. 6 Kad su u pitanju nova zaduženja i priključujem se kolegama koji s pravom upozoravaju na tu činjenicu, nažalost ja ne znam je li pokušan ikakav drugi oblik osiguravanja sredstava za poplavom ugrožena i oštećena područja i građane ili je ovo najlakši bio oblik. Mi smo vidjeli da smo mi kao državna razina, iskazali smo šta mislimo o tome izdvajajući samo 7 miliona i neću se vraćati ponovo na to. Da li je jedini način nova kreditna zaduženja, možda, to sam čuo moram reći od mnogih ljudi u razgovorima, kompetentnih ljudi, je li se pokušalo pregovarati iskim o moratoriju na postojeća kreditna zaduženja u BiH, jer imamo sredstva kojima vraćamo kredite, znači koja su naša operativno ... bez novih kamatnih stopa itd. Ne znam je li se to pokušalo, jer očigledno da je kredit najlakše uzeti, još uvijek, jel'. Druga stvar, mi smo već počeli sa odobravanjem novih zaduženaj, međutim mi zvanično u ovoj Parlamentarnoj skupštini neznamo kolika je šteta ukupno nastala u BiH, koliko je po kojoj sredini, po kojoj lokaciji, po kojoj razini vlasti, lokalnim zajednicama, ta šteta. Koliko je po vrstama šteta, koliko su građani oštećeni, koliko je lokalna infrastruktura, koliko su neke druge stvari koje evo prouzrokuju štete, koliko je gospodarstvo pretrpilo šteta? Mi pristupamo svemu ovome onako na povjerenje nekakvo, eto pričamo. Ja sam čuo iz medija da je ta šteta negdje oko 4 milijarde KM, možda jest, možda nije, ali ne znam drugu informaciju. Interesano je da se niko nije potrudio da nama prezentira tu i takvu informaciju i da imamo mi cjelovit program kako mi mislimo, ne za mjesec dana evo, kako mi to mislimo sanirati te štete? Hoćemo li i narednih, ne znam ni ja, dva tri mjeseca jel', dok traje ovaj naš mandat ili naredne 4 godine ko god bude u tom mandatu, pričati o tome kako su građani nezadovoljni, jer još uvijek nisu sanirane štete koje su nastupile prije godinu dana. Ja sam rekao, kad smo prvi put raspravljali na ovu temu, mi imamo ljude koji su ostali bez kuća prije 20 godina i još ih nismo zbrinuli, ne daj bože da se to ponovi i prema ovima. A kako stvari idu u ovom trenutku, plašim se da im se ne piše bolja sudbina. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Mnogo od ovoga što proizilazi iz svega što smo čuli od mojih poštovanih kolega do sad, ali iz ovih akata koji su nam, kao što reče jedan moj prethodnik, nabrzinu morali da pročitamo, a meni je bilo još tri puta teže da mi na glas neko čita. Ali poenta je važna. Slažem se sa dijelom mnogih od ovih koji su govorili. Ja sam čovjek logike zdravog razuma, pa i najteže ljudske nesreće kao što je ova a kao i ona u kojoj smo, kao što reče gospodin Lozančić, itekako učestvovali i prije 20 godina i sad pamtimo kakve su posljedice i kako smo ih rješavali. Brine me ta dežavi situacija na koju je gospodin Lozančić napomenuo. Logika zdravog razuma mi govori da u normalnoj državi normalno sve i funkcioniše, ali nažalost protivno mojoj logici na kojoj počiva moj život i život ljudi kao što sam ja, počela je da važi ona nesretna gdje počinje BiH prestaje logika. Mene zabrinjavaju dvije stvari koje ću samo napomenuti, kada je u pitanju ova prva tačka dnevnog reda. Vi se vrlo dobro sjećamo svi onih pregovora kada smo čuli oduševljene govore načelu sa gospodinom Lagumdžijom koji je onako oduševljeno bio pred javnošću i pred novinarima kako smo dobili mnogo više sredstava nego što smo očekivali i suma sumaru, ako se ne varam, prelazi 860 miliona maraka koje je dobila BiH. Kao mnogo više nego što smo očekivali. Odma brzopotezni odgovori su bili na to, vraćamo se, 7 idemo da radimo, ova sredstva su odma operativna, mi moramo da samo pripremimo planove i programe i da ih počnemo realizovati. To je prvi dio ove otužne bosanskohercegovačke priče. Drugi dio sam čuo kao i većina od vas, a vjerujem da sad u ovoj predizbornoj kampanji koja odavno traje, vrlo pažljivo pratite naše elektronske medije. Bila je jedna reportaža na svim medijima iz onog najgoreg dijela koji je oštećen ovim poplavama i klizištima, to je onaj nesretni kao da je ... trougao koji se nalazi između Zenice, Žepča i Maglaja, Željezno Polje i naravno ona ostala naselja u tom dijelu. Ankete koje su novinari vršili sa stanovnicima koji i dalje obilaze mjesta gdje više nema kuća ili ona gdje ne smiju da uniđu u njih, glase bukvalno – nitko nikad nije došao da nas pita koliko nas ima, kome su srušene potpuno kuće, kome devastirane i da izvrši procjenu nastale štete. To je gospodo, napominjem, bilo prije 2-3 dana. O čemu mi onda govorimo? Zaduženja. Što se tiče zaduženja to je toliko postala otrcana, izgleda da je kod nas uvedena nova sportska grana, hajmo se takmičiti ko će naše unuke i djecu što više zadužiti dok imamo mogućnost da to uradimo. Tko uradi više veći je junak. Halalosum, što bi rekao naš narod. Ja ne znam kuda ovo sve vodi ljudi. Ja neću to doživjeti i hvala Bogu ja neću vraćati više ni jedan dug, ali moja djeca i moji unuci, a duboko sam ubijeđen i vaši, 100% će debelo, debelo zažaliti zbog onog što su im radili očevi i djedovi. I neka nam to bude na sramotu. Je li ovo dobro ili nije dobro, ne znam, vi dižete ruke a ja ne vidim ko sve diže. Ali se bojim nečeg drugog, da ne prođemo u ovoj situaciji kao ljudi, još gore od onoga, opet se vraćam na svog gospodina Lozančića, 20 godina ima da neki ljudi, neke porodice, neka djeca, još uvijek nemaju krova nad glavom. Ako ovako budemo radili, lijepo pričali na ovom Parlamentu, a tako ružno radili, sumnjam da će i ovi čekati 20 godina gospodo. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovičić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam predstavnke Savjeta ministara, kolege poslanike, gosta je malo. Dakle, nema se ovdje šta puno pričati. Bila je donatorska konferencija, ali iz ovih svih materijala vidimo da se ona trebala nazvati kreditna konferencija. Jer jasno je svima da niko džaba pare ne daje. Ima malo pomoći naravno. Ali ono što svim ovim sporazumima nedostaje jeste digresiju koju ću napraviti sa prošle sjednice i odluci Savjeta ministara koliko će oni izdvojiti sredstava. Savjet ministara je trebao tada da napravi unutrašnju konsolidaciju na svim nivoima, dakle iz svoje nadležnosti i da pod navodnim znacima sreže sve one nepotrebne troškove i ogromno rasipništvo i da stavi u fond, možemo ga nazvati Fond solidarnosti, ali evo nazvaću ga ja Fond pomoći našem nesrećnom i ugroženom narodu i ne bi trebalo danas puno polemike. Mi smo pred dilemom jednom, prihvatiti ili odbiti. Odma da budem jasan ne možemo odbiti. A to što naizgled izgledaju ova sredstva kreditna pod povoljnim okolnostima na duži period, kamata simbolična 1,5% i što uvaženi kolega Bašić kaže i svi prethodnici pa i gospodin Lozančić i Jagodić i gospodin Jurišić, kao da je sad nama važno ovog momenta ko će to nekad vraćati za 15-20 godina. Vraća će. Postavlja se suštinsko pitanje odakle. Privreda u kolapsu, biće još u većem. 8 Dalje, mi danas donosimo i treba da ratifikujemo ove sporazume na nivou BiH, a sve je različito. Opštine se nisu pojavile sa svojim sredstvima i smanjenjem budžetskih troškova i materijalnih i drugih tamo i rasipništvu, pa da znamo koliko to oni ulažu. RS-a, afirmativno ću reći, pojavila se s vaučerima a vidjet ćemo, ali evo i danas vidim u oglasima prodaju vaučere. Pa to je odma krenulo sa švercom. Odma, ne može, nisu ni dobili ali već su dali oglas da prodaju, jer narod vjeruje samo parama, kakva trgovina i kakav vaučer, kome ga nositi. I onaj tramo u trgovini će uzeti neku proviziju i on će ga zapaliti. Dakle, stvari nisu jednostavne da bi ih danas mi prelamali preko koljena, ali mi danas nemamo koljena mi danas moramo da mislimo trezvenom glavom, šta biramo, koje zlo je manje od svih zala koja su nas pogodila. Drugo, ja nisam meteorolog pa da znam šta će biti. Pa zar neko živi u iluzijama da se ne mže ponoviti gora nesreća kao što sam je sinoć gledao u Zadru, Beogradu, nekim drugim mjestima, gdje neki cunami, samo mu oni daju neka nova imena. Šta treba davati i imena takvim nesrećama kad je to nesreća. Nesreća je nesreća i zovite je kako hoćete. Dakle, da ja puno ne bi ovdje dužio, kredit je kredit, neko će ga morat vratit. Vratit će ga naša djeca. Ali od čega, kad ta naša djeca nemaju nikakve budućnosti da negdje rade. To je suština. Lako je nešto vratiti kad se čovjek zaduži i kad ima od čega. Ali ne može vratit kaput ako ima samo košulju, kako će vratit kaput? Logika iz života, a ne iz sporazuma ovih koje imamo. Vidim, Vlada RS-a, što pozdravljam i ministarstva nadležna izjasnila su se pozitivno, da treba ovo prihvatiti. I prošle godine počela je ona, neću reći gužva ali nesporazumi pa su nas mediji razgulili, takav je izraz najbolji, zašto uzimamo mi od naše agencije za elektroprenos 100 miliona pa dijelimo po entitetima. Ja sad pitam, zašto mi ne bi uzeli sve što oni imaju da pomognemo narodu, jer može se pomoći samo avgust, septembar i eventualno oktobar, zima dolazi, šta dalje? Hoće li oni tamo ljudi, kao što sam i gledao u Bijeljini, stajati i čekati vaučer a voda mu još, što bi se reklo, do guše i ne zna ni šta će ni kuće sa onih 5.000 maraka a treba mu za obnovu možda 10 ili 50.000, ne mogu napraviti ja tu procjenu. Dakle, imamo mogućnost da ovo prihvatimo ili ne prihvatimo. Ali ono što sam rekao na početku i moram se osvrnuti, nemamo prijedlog konsolidacije budžeta na nivou BiH i šta mi ulažemo. Zar se nije mogao napraviti moratorij odma, zabranjena kupovina novih auta u svim institucijama za naredne 3 godine, recimo ili 4, zabranjeno odma. Pa odluka stupa na snagu, kad, sinoć, a ne danas. Zabranjeno sve ono i izdvajanje sredstava u neproduktivne organizacije, pa onda racionalizacija raznih agencija, institucija koje su bespotrebne, koje su potrošila sredstva koja ničim ne mogu opravdati. Ali niko se u to neće upustiti. I onda nam dobro dođe, uh mi smo prezadovoljni, ovi nam dali. Šta su nam dali? Koji su nam uzeli, jer moramo vratiti. A to, kad će ko vratit, šta nas briga. Dakle, gospodo draga i prijatelji, mi nemamo drugog izbora nego da ovo prihvatimo, da ratifikujemo. I dobro je rekao kolega Lozančić, mi prvi put ozbiljno razgovaramo o ovim sporazumma i niko živ ne zna koliko smo se zadužili, kod koga, koje su to banke, koje institucije, svak nešto gleda. Nisu nam dali džaba, sve su nam uzeli što su mogli. Prije, jer to sam davno govorio i da ja više ne dosađujem više nikome, neće vam niko ljudi dati upaljač ako vam prije toga ne uzme i kutiju cigara i pepeljaru, jer oni su veće vrijednosti nego upaljač. Kad vam to uzmu onda kao prijatelji vam daju upaljač, kao reklamni materijal jer i tamo piše njihova firma na upaljaču pa da je vi promovišete. E tako vam je i u ovim sporazumima. A šta nam je dilema, uzmi ili ostavi. Danas ću glasati da ovo uzmemo, jer ne mžemo ostaviti, da pomognemo ovom narodu. I mene zaboli, vjerujte nije patetika, zaboli me duša kad vidim otimačinu onu tamo, onaj dobio vaučere onaj nije dobio, onaj ugrožen više od onog koji je dobio nekom protekcijom, a onaj nesretnik ili ona nesretna žena nemaju ni hljeba. Koja je to pomoć? Ko je to tamo otišao pa kaže, čekajte ljudi to je sve naš narod i u Maglaju i u Bijeljini, i u Šamcu i u svim područjima koja su zahvaćena poplavom. Ja nisam razbacivao ni grah, gledao u šolju, a šta ako za 15 dana ili 10, ne daj Bože, ili mjesec, naiđe nova i veća kataklizma, a ovo se može nazvati 9 kataklizmom prirodnom i desi nam se. Šta onda? Nema ni ovih sredstava. Zato, žao mi je bilo što smo 8 godina, barem ja, svaki sporazum koji smo dobili i ovu ratifikaciju od Predsjedništva to proturali kao novine kad mi neko da da ja pročitam a njegove novine pa sam pogledam jedan tekst moram vratiti, jer on mora uzeti novine njegove su nisu moje. E tako vam je i u ovim sporazumima. Zato prijatelji dragi preuzimamo danas na sebe odgovornost i hajmo ovo prihvatiti. Konsekvence kakve će biti, boli nas briga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika ili poslovnička?
Replika. Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, mi nikada do sada, baj ja ne pamtim, smo bili u situaciji da imamo ovako obimnu raspravu kada su ratifikacije u pitanju. Ja mislim da je ovo što radimo mi danas dobro i da mi trebamo i o ratifikacijama da raspravljamo kao i o svim drugim tačkama dnevnog reda, ali ja samo to konstatujem kao činjenicu. Ja sam se javio da kažem jednu drugu stvar i to baš kao repliku, vezano za ponašanje ovoga Doma. Mislim da smo danas u situaciji da nam koleginice i kolege zastupnici, dakle Predstavnički dom, ide šire od ove tačke dnevnog reda i to sasvim opravdano. Sasvim je legitimno i opravdano da kada se govori o ratifikaciji Sporazuma kojim se trebaju pribaviti sredstva da bi se odgovorilo ili ublažile ove negativne posljedice elementarnih nepogoda, da se otvori rasprava u kakvom stanju se danas mi nalaimo, kada je akcija države u pitanju na otklanjanju štetnih posljedica elementarnih nepogoda. I ja dakle imam puno razumjevanje spram tih diskusija, ali mislim da smo mi odgovorni zašto smo u ovom stanju. Mi smo na jednoj od prošlih sjednica zaključili, i to je ono što ja želim da repliciram, kada smo raspravljali na ovu temu, da ćemo na toj sjednici koja je bila prije dvije sedmice, raspravljati tu tačku dnevnog reda, a da ćemo onda do konca tog mjeseca pripremiti posebnu sjednicu Dom na kojoj ćemo samo ovo pitanje raspraviti. Mi to nikada nismo uradili. To do danas nije urađeno, to je obaveza, to je zaključak kojeg je usvojio ovaj Dom. SDA će podržati ratifikacije ovih sporazuma, dakle mi ćemo glasati za ratifikaciju ovih sporazuma. Mislim da sporazume treba odobriti. Ali ja vas molim kao Kolegij, da se, mi imamo zakazanu sjednicu 4. septembra, da se ili prije te sjednice ili na toj sjednici, kako god hoćete, realizira naš zaključak sa jedne od prošlih sjednica. Odgovor BiH svih nivoa vlasti na otklanjanje štetnih posljedica elementarnih nepogoda, mora biti posebna tačka ili posebna sjednica, onako kako smo zaključili i mora biti potpuno jasno šta je država do sada uradila i šta će uraditi i kada će te posljedice biti otklonjene. I to je ono što ja želim danas da kažem. Dakle, to je obaveza i ja vas molim kao Kolegij, da nam date pojašnjenje, zašto do danas nije bilo te sjednice i imate li plan, odnosno imamo li plan, kada će ta sjednica biti? Potrebna nam je dakle, ozbiljna informacija Vijeća ministara na ovu temu. Desila se međunarodna donatorska konferencija, desilo se puno toga. Mi kao Parlament o tome nemamo informacije i potpuno je normalno da ljudi danas, članovi Parlamenta ... 10
Vrijeme. ŠEFIK
o konkretnim tačkama dnevnog reda, hvala vam što ste me u osmoj sekundi upozorili, mislim to je jako precizno od Vas i poštujem to, jako cijenim i očekujem da budete dosljedni i u drugim situacijama kada je ta stvar u pitanju. Toliko, hvala vam.
Repliku ima zamjenik predsjedavajućeg, doktor Božo Ljubić. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege zastupnici. Ja sam se javio da repliciram na dvije rasprave. Raspravu kolege Jovičića i raspravu kolege Džaferovića, odnosno jednu raspravu, drugo repliku. Gledajte, mislim da je dobro da mi danas raspravljamo o ovim ratifikacijama. Radi se o vrlo važnim točkama dnevnog reda, radi se o zaduženjima ove države. Međutim, hvali dosljednosti ovdje među nama, znate. Na prošloj sjednici kada je usvojena odluka da se rebalansom uvjetno rečeno, Proračuna, izdvoji mizernih 7.133.000 iz, sa razine države za poplavljene. Ja sam tada glasovao protiv. Mislim da su bili zastupnici SDS-a, SBB-a i da li je još neko od zastupnika da tako kažem, pojedinačno glasao protiv, kolega Jurišić, a zastupnici SNSD-a, SDA, dakle zastupnici vaši kolega Jovičiću i kolega Džaferoviću, SDP-a, su bili za, da tako kažem. Glasovali smo protiv, zato što smo smatrali da su to mizerna sredstva, smatrali smo da država može i trba više izdvojiti i da može izdvojiti. Dakle, kolega Jovičiću, i od kupovine kola se moglo odustat i od kupovine nekih prostora za institucije, koja i tako i tako neće biti realizirane, jer nikada nisu bile realizirane, prenešeni su u slijedeću budžetsku godinu. I dakle, prije tjedan dana, zapravo se opredjeljujemo na jedan način, danas glasujemo na drugi način. Jasno je da mi, zašto mi nećemo imati vjerojatno sjednicu do kraja mjeseca ili slijedećih mjesec dana, koja će se baviti da tako kažem, ovim poplavama? Pa zato što smo već usvojili, zato što smo, pod navodnicima skinuli s dnevnog reda za tih 7 miliona. Prema tome, mi danas očito ćemo svi glasovati vjerojatno za ovaj Sporazum, jer nemamo drugoga puta, jer nema drugih sredstava. I ovo su, dakle, IDA sredstva Svjetske banke koja su najpovoljnija sredstva, ali tu su i predstavnici Vijeća minsitara, o tome će oni dati neka objašnjenja, na neka pitanja koja su ovdje postavljena. Ja samo sam se javio da repliciram i da nas sve skupa pozovem na doslijednost. Hvala lijepo. Uvaženi zastupnik Šefik Džaferović, replika. Izvolite.
Pa vidite, gospodine predsjedavajući, niste Vi ta osoba koja će kazati da ćemo imati ili da nećemo imati sjednicu, uz puno uvažavanje vašeg kapaciteta kao zastupnika i predsjedavajućeg 11 Doma i poštovanje te činjenice. Mi smo odlučili kao Dom da ćemo imati tu sjednicu i ta sjednica će biti, osim ukoliko drugačije ne odluči ovaj Dom. A što se tiče ovih 7 miliona iz državnog Budžeta, naravno da je to malo, da je to nedostatno, da je to ušteda od onoga što je planirano za funkcioniranje institucija, ali ta sjednica ne treba da obuhvati samo to pitanje. Ona treba da obuhvati sve elemente i sve segmente koji su vezani za otklanjanje negativnih posljedica. Dakle, mnogo, mnogo širi aspekt. I ja vas molim da se insistira kod Vijeća ministara da se pripremi informacija i da se ta sjednica organizira. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, imam potrbu da repliciram na izlaganje kolege Ljubića, zato što nije tačno ono što je rekao. Znači, SNSD nije promijenio stav od prošle sjednice. Mi smo tada glasali i glasali bi ponovo, uz jasan naš stav, kao što su to i mnogi drugi kazali, da to nije dovoljno sredstava ali da je i to bolje taj dan uraditi, jer alternativa je bila ništa ili ništica, ako hoćete. Nije bilo drugog prijedloga ni pokušaja. Oni koji su glasali protiv ništa nisu ponudili i ništa na stolu nije bilo. Znači, mi i dalje stojimo na tome, ponovo bi to uradili i to nešto znači, ali i dalje stojimo na stanovištu, da to nije dovoljno i da treba tražiti i govoriti o iznalaženju novih sredstava o kojima smo mi ovdje govorili, ali o čemu naravno nema konsenzusa i to neće niko da kaže. A ako je u pitanju dosljednost, onda nije dosljedno da hrvatski ministri u Vijeću ministra budu protiv prijedloga gospodina Špirića koji je tražio puno veći iznos, a da ovdje poslanici pričaju da je ovo nedovoljno. To je onda nedosljednost i to nije korektno, znači, ako hoćemo pričati o stvarima do kraja. Ja ne mislim da u ovom Parlamentu sjedi ijedan poslanik koji misli da je to dovoljno, ja ne mislim. Možda se varam, ali ne mislim tako da je tu i ne mislim da iko stoji na stanovištu da ne treba tražiti dodatna sredstva i dodatna rješenja, ali bez usputne demagogije i ovih predizbornih prebacivanja loptica koje su jako providne i potpuno nepotrebne jer je sve to ispričana priča. I završavam time, da kažem mi i dalje stojimo na stanovištu da se u institucijama BiH rasipaju ogromna sredstva, da tu ima ogromnih rezervi, da tu ima nepotrebnih agencija, da tu ima svega i svačega, da ima prostora za izdvajanje puno većeg iznosa, ne samo za poplave nego i za druge socijalne potrebe koje su u entitetima i koje su na grbači lokalnih zajednica i entitetskih i kantonalnih vlada, ali svjesni da oko toga nema u ovom momentu konsenzusa, mi smo glasali i nismo promijenili odluku. Opservacije Slavka Jovičića, on će to naravno bolje reći, stoje i one su na mjestu, ali one nisu uopšte dovodile u pitanje stav SNSD-a, kako na prošloj sjednici, tako i na današnjoj. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Slavko Jovićić, replika. Izvolite. 12
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa uvaženi kolega i šef našeg Kluba Kalabić mi je pomogao da samo nastavim. Maloprije u izlaganju nisam rekao i nije tačno, pa čak smo mi, postoji stenogram, iz SNSD-a bili ogorčeni na simboličnim, tako smo ih nazvali, sredstvima koje izdvaja Savjet ministra. Ali, nisam pomenuo da smo mi na toj sjednici upravo na prijedlog zaključka uvaženog kolege i Boška Tomića, zatražili i obavezali Savjet ministara da još pronađe 20 miliona, koja ne treba zaboraviti. Nisam u izlaganju pomenuo, ne što sam bio zaboravio, nego jednostavno što nije to bila tema ove ratifikacije sporazuma. Ali sam kao digresiju napravio, da je Savjet ministara i institucije BiH, sve, morale da i one imaju na svojim sjednicama, pa da li se to zove Agencija za visoko obrazovanje, pa morali su imati na sjednici te agencije. Jer, mnoge obrazovne agencije su poplavljene. Morali su i oni imati tačku dnevnog reda, pa da kažu – čekajte ljudi, ne može Agencija da potroši za visoko obrazovanje evo da kažem, milion maraka, a imali dvije sjednice. Šta oni ulažu i čega se oni odriču, da bi pomogli da se osposobe škole, vrtići, fakulteti, tamo gdje su stradali od poplava? Dakle, mi smo, postoji kažem stenogram, nije danas da ja nešto branim. SNSD nije mogao da kaže obavezujemo Savjet ministara da pripremi 500 miliona maraka za sanaciju poplava. To je bilo nemoguće, nerealno. Ali smo tada prihvatili ono što su oni predvidjeli, mada i to vidim da nigdje nije još stiglo do krajnjih korisnika. To je problem. Šta će nekome 7 miliona i 70 hiljada maraka i 5 hiljada maraka iduće godine. Njemu trba sada prije zime. To je suština naše i diskusije i nastojanja SNSD-a kako da ubrzamo, jer ako hitno ne djelujemo, nema tih sredstava koja će spasiti narod od zime. Dakle, još ću jednom ponoviti. Ne treba zaboraviti i treba da ostane prijedlog zaključka uaženog kolege Boška Tomića, ide na 20 miliona maraka dodatnih sredstava, plus onih 7 miliona što smo mi usvojili. Sada se pitam ima li Savjet ministara tih 20 miliona, je li ih našao preraspodjelom unutar institucija, gdje su oni gazde, gdje su oni osnivači? Nema. Imamo li mi prijedlog da smanjimo sredstva onim institucijama koje smo mi osnovali, koje Parlament osniva? Nemamo. To je problem ove zemlje. O tome se radi. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mato Franjičević, replika. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedatelju. Javio sam se da repliciram uvaženom kolegi Kalabiću, jer se počela pričati priča o dosljednosti i nedosljednosti. Mi iz HDZ-a smo na prošloj sjednici kod rasprave, kod izjašnjavanja o žurnom postupku onog, eto i ja ću reći pod navodnicima rebalansa, bili protiv žurnog postupka, upravo s namjerom da se stvore uvjeti da se u normalnom postupku, normalnoj proceduri skraćenoj najvjerojatnije, omogući da se amandmanski može djelovati, na onaj prijedlog koji je bio takav da smo verbalno, retorički svi izrazili iz svih političkih opcija, izrazili izražavali unisono nezadovoljstvo, malim iznosom predviđenih sredstava. I, umjesto da dakle, da nas kolega Kalabiću podržite ili da budemo unisoni i jedinstveni i oko toga da se stvore dakle, proceduralni uvjeti da se može amandmanski djelovati, pa tu retoriku, ja ću bez uvijanja reći, tu 13 demagošku retoriku pretvoriti u konkretno, konstruktivno djelovanje, išlo se drugim putem. Pa je onda kolega iz vašeg kluba, inače kolega kojeg ja inaće zaista izuzetno cijenim, predložio zaključak kojeg je sada spomenuo i kolega Jovičić, da se tim zaključkom se predviđa dodatnih 20 milijuna. Jednako tako se mogao predložiti i usvojiti naravno i zaključak kojim bi se predviđalo dodatnih 120 milijuna. I svi znamo kakva će biti sudbina tog zaključka, kao i mora drugih zaključaka, itd., itd. Dakle, evo, svima nama na znanje i ravnanje, koliko smo konstruktivni, a koliko smo zapravo dosljedni i nedosljedni. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Pa evo, dobro je da je druga replika, ja ne vidim u čemu je replika kolege Franjičevića, jer ja sam davao odgovor gospodinu Ljubiću na priči da smo, ako je uopšte moguće biti dosljedan u toj priči, iole bili dosljedni kada smo govorili korektno i nismo dali da to niko izvrće šta se dešavalo. Vi cijelo vrijeme hajde kada pričamo o tome, zaboravljate da niko nije dao drugi prijedlog. Kao što ste sada rekli, ista je sudbina tog zaključka i nekog novog, ista je sudbina i redovne rasprave. Ja mislim da ni ja ni vi, nikoga ovdje ne možete ubjediti da se u roku jedne sjednice ovaj Parlament može dogovoriti o 160 amandmana, koliko bi ih ovdje bilo. I to bi trajalo do nove godine. Mislim, to vi potpuno znate. Na kraju krajeva, predsjedavajući Vijeća ministara, gospodin Bevanda je predložio hitnu proceduru, ako se ja dobro sjećam. E sad, vraćam stvari na početak. Ako je ovo unutrašnja neka turbulencija, ako je ovo upereno protiv gospodina Bevande, ja odustajem. Možda sam uletio u zamku ovih unutrašnjih obračuna sada stranačkih, pa sam neoprezan bio, pa sam oko toga. Ako je to u te svrhe, onda ja, jer vidim da je on sve predlagao, a mene uvelo sad, a sve protiv njega. Znači, odustajem od te priče, vraćam se na realnost i završavam. SNSD je prošli put rekao, uzećemo to, malo je, nedovoljno, nekorektno, predložićemo i zaključak, obavezaćemo Vijeće ministara, raditi i dalje zajedno s drugim u tome, svjesni situacije oko čega se možemo dogovoriti oko čega ne možemo. Naravno, možemo se sada šicati zaključcima od 300 miliona, od 500 od ovoga, od onoga, ali ne mislim da smo u cijelom tom redu poteza se ponašali neprincipjelno, niti smo davali nekakva posebna obećanja nemoguća i da smo i tada imali stavove koji su sigurno konzistentni i danas. I rekao sam na Vijeću, ono što mi znamo, na Vijeću ministara prijedlog gospodina Špirića, inicijalni je bio 15 miliona, on je spušten na 7 i završavam time. Imali smo tu priliku taj dan, ne uzeti tih 7 i u našim jalovim raspravama kojih je bilo ovdje milion i koje su ostale u ladicama i čekaju idući mandat. Ako mislite da je korektno razgovarati o ovim 7 miliona, a ćutati da je naš drugi Dom u kojim sjede predstavnici ovih političkih partija zaustavio Zakon o platama, ako je korektno da su predstavnici nekih političkih partija omogućili da se sa donatorima razgovara da sjede s druge strane ljudi koji primaju plate od 4-5 ili 6 hiljada maraka, ako mislite da je to korektno, ako je to pomoć poplavljenim, nije. Imenom i prezimenom znamo ko je tu šta radio i ko se tu kako ponaša, ali evo, nije to danas vjerovatno tema, to će vjerovatno ostati sledećem sazivu, iako je krajnje nekorektno, to što se desilo. 14
Replika, zamjenik predsjedavajućeg, Božo Ljubić. Izvolite.
Uvaženi kolega Kalabiću, ne stoji konstatacija da je pred nama na prošloj sjednici bila odluka ili 7 miliona ili ništa, zapravo. S druge strane ne stoji konstatacija da zastupnici koji su bili protiv hitne procedure su bili za ništa. Dakle, mi smo bili za to da se ne prihvati hitna procedura, da bismo upravo kroz skraćenu proceduru mogli reagirati na taj sramotno niski iznos i dopuniti ga, odnosno dati Vijeću ministara da u roku 3 dana, tjedan dana, do današnjeg dana, evo do ove sjednice, tjedan dana, predloži da tako kažem, jedan pristojniji iznos, da budem potpuno jasan, koji će se izdvojiti za poplavljene. Jer, svi znamo i svi smo to u raspravama bez izuzetka rekli, da je suviše mali i da postoji prostora da bude veći. Dakle, o tome se radi. Nije istina, ne stoji, ok. ja sam podržao zaključak, ali mi znamo šta biva sa zaključcima takvim i bojim se da će biti i s tim zaključkom slično kao što je bilo do sada sa zaključcima. Ali zapravo naša nastojanja za skraćenu proceduru, je bilo na tragu toga da se u roku tri dana, ... u ponedjeljak, da se sazove nova sjednica ili u današnji dan evo u četvrtak, za tjedan dana. Evo danas sjedimo ovdje, to smo danas mogli završiti. A Vijeće ministara je imalo vremena da to uradi i prije toga. A vi svi, mi zaboravljamo ustvari, da smo mi od Predsjedništva dobili prijedlog nakon tri sata popodne pred sjednicu Doma koja treba sutra početi u 10:00 sati. Dakle, da nije bilo nikakvog načina zapravo da se reagira, jer je bio upućen po hitnoj proceduri. A što se tiče kolege Bevande, nemojte se brinuti za njega, on je na listi, a najmanje ja, kao nezavisni HDZ-ovac bih imao nešto protiv. Uvaženi zastupnik, Zvonko Jurišić, replika. Izvolite.
Malo ću replicirati i nezavisnom HDZ-ovcu. Evo na kraju mandata, to prvi čut čujemo. Ja imam potrebu da repliciram na nekoliko ovih rasprava ili replika, ako govorimo o dosljednosti. Vi uvaženi predsjedavajući, gospodine Ljubiću, ste rekli jedan dio mojih misli sada ovdje za govornicom. Znači svi oni zastupnici koji su bili protiv onoga rebalansa Proračuna koje nam je došlo iz Predsjedništva, gdje sam i ja bio protiv onakoga, što ste rekli, nisu bili za ništa, nego su bili za puno veći iznos. Zabrinjava me jedna činjenica ovdje koju sam čuo i od gospodina Franjičevića i gospodina Kalabića i od vas gospodine Ljubiću, keže – šta će biti sa zaključkom Boška Tomića. Pa čije je Ministarsko vijeće, pa čiji su ovi ljudi ovamo? Pa vaši, vaši gospodine Jovičiću, Kalabiću, vaši gospodine Franjičeviću, vaši gospodine Ljubiću. A recite im da donesu zaključak i da djeluju na temelju ovog zaključka do danas. Do danas, ako ste vi vladajuća većina, da vidimo što kaže kolega Jovičić, da vidimo od onih 7 miliona je li se implementiralo na terenu ili nije. Kada će se implementirati na terenu ovih 65 miliona eura koja su predviđena. Pa neće u ovo vrijeme kada treba. Hoće u 12. mjesecu kada treba ljudima, ljudima će tada trebati šatore, vreće za spavanje jer će ostati vani. Rekao sam u svojoj diskusiji, ljudi će ostati vani. Jer i danas mi ovdje, evo ja ne znam, možda vi znate iz vladajuće većine, koje su stvarne štete u stambenim objektima stanovima, kućama, gospodarskim objektima, štalama, ne znam ni ja, u stoci koja je stradala. Ja sam prošli put govorio, imamo različita izvješća s terena, od da je stradalo 900 grla krupne stoke, do 15 tisuća. E sada to nam svijet i ne vjeruje. I zato govorim što rekao kolega Jovičić, je li ovo bila donatorska konferencija ili je kreditna konferencija. 15 Znači, mi imamo mogućnosti unutarnjih rezervi, da se ne zadužujemo. Ja sam siguran da se ne trebamo zaduživati i moramo biti dosljedni. A ovo što ste vi govorili kolega Jovičiću, ... trebao je Savjet ministara nešto poduzeti da nam oni, da srežu. Šta će oni srezati? Oni su i potrošili sve. Pa prošli put mi nismo stavili revizorska izvješća što je tražila kolegica Pandurević, da kažemo da nam kažu kako su potrošili, a ne da upute sredstva tamo gdje trebaju sredstva naša, građanska sredstva, državljana BiH. Ali im zato mi ovdje trebamo reći da to urade. Mi isto kao da je Savjet ministara, kao da je to neka imaginarna organizacija koja je nedodirljiva, koja ne hoda po zemlji, koja ne jede, koja se ne oblači, koja se ne voza je li, ne trepće tamo s onim autima što iritira i naroda i poslanike, itd.
Vrijeme.
Prema tome, odatle treba iz ovog Proračuna se može uzeti 100 miliona maraka, 100 miliona maraka. Pustite mene, za tri dana nađem vam 100 miliona maraka i neće niko biti oštećen i sve ćemo riješiti tamo probleme. I znači, ako ćemo biti dosljedni, ovo se ne treba zaduživati, ne treba se zaduživati, nego trebamo sve iskoristiti. Pa kada napravimo, ja predlažem predsjedavajući i da se promijeni redoslijed, da zasjedamo u 8. mjesecu, poslije Velike Gospe 17.09. ili 18.09. i poslije 28. tako je, i poslije ove Velike Gospe, a ne ko fol mi na odmoru, umorili se, mi radimo.
Vrijeme.
Pa trebamo vidjeti jesu li se ljudi uselili u kuće. Znači, trebamo na kraju 8. mjeseca reći, uselili smo 500 obitelji u kuće. Vidjet ćete, na kraju Gospe, nijedna obitelj se neće useliti u kuću, niti jedna. Uvjeren sam u to, ovdje. A mi bismo trebali svaki zastupnik da kažemo, od sbe ćemo obnoviti neku kuću, da odemo na teren, da kažemo i vi imate plaću isto i svi direktori agencija državnih, da obnovimo po jednu kuću gdje su te štete, ne treba vaučer davati, nego mi osobno čovjeku da pomognemo. Hvala vam.
Zahvaljujem. I evo, još jedanput zamoljavam zastupnike da se držimo vremena za replike i za rasprave. Uvažena zastupnica Aleksandra Pandurević, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Moja replika se odnosi na diskusiju uvaženog kolege Kalabića koji je nažalost izašao, ali ću nastaviti onda gdje je stao gospodin Jurišić. Ja bih rekla da se ovdje neki ponašaju kao da u Savjetu ministara ne sjede članovi njihovih partija. Ja ne znam da li je Nikola Špirić iz SNSD-a, da li je gospodin Čolak iz HDZ-a, jer vidim oprečna mišljenja, ja stvarno ne znam. 16 Nije tačno da je bilo 7 miliona ili ništa. Ja sam bila na Proširenom kolegiju, bio je i gospodin Ljubić, tamo smo, koliko sam ja vidjela, svi bili za to da se odbije hitna procedura i da se ide u skraćeni postupak. Čak je kolega, uvaženi kolega Prodanović, evo mogu i pročitati njegovu medijsku izjavu gdje je medijima rekao – SNSD će odbiti hitnu proceduru. Šta se u međuvremenu desilo, da li je neko nekog zvao telefonom, ili se možda nekim ovdje kolegama žurilo na godišnji odmor ja stvarno ne znam. Ovdje su jedino poslanici SDP-a na prošloj sjednici bili striktni i hvalili, predložene izmjene i dopune Zakona o budžetu, svi su ostali rekli da su one male, da treba veća izdvajanja, sjećam se da je i kolega Đugum predložio da se zaduži Savjet ministara 5% da se izdvoji iz Budžeta. I kolege iz SDA su bile isto tako kritične, iz HDZ-a, mi s ove strane svi, međutim kada je došlo do glasanja svi su zaboravili šta su pričali i glasali su malo drugačije. Valjda da bi požurili na godišnji odmor, i mislim da je ova današnja sjednica pomutila nekim i taj godišnji odmor. Što se tiče Zakona o platama koji kolega Kalabić potpuno opravdano kritikuje što se nije našao na Domu naroda, ja ću podsjetiti da u Kolegijumu Doma naroda sjedi uvaženi delegat, gospodin Staša Košarac, sjedi lider HDZ-a gospodin Dragan Čović, i njihovo je bilo da to uvrste na dnevni red. Nemojte ovdje nekog drugog kritikovati, neko drugi je kriv. Kažimo imenima – Dragan Čović i Staša Košarac su krivi jer taj Zakon nije usvojen u Domu naroda. Hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Anto Domazet, rasprava. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja bih podsjetio samo na to šta je tema dnevnog reda današnje sjednice i htio bih da kažem da mi imamo kontekst u kome rješavamo pitanje obnove zemlje u vezi sa katastrofalnim poplavama. A taj kontekst je sa stajališta izvora finansiranja sljedeći – sredstva za obnovu treba osigurati iz tri moguća izvora. Prvo – vlastitim sredstvima kojim država, različiti nivoi državni raspolažu, drugo – donacijama i treće – kreditima, odnosno zaduživanjem. Ovaj redosljed odražava u stvari i preferencije koje bi mi trebali da imamo u tom smislu. Dakle, mi danas govorimo o elementu jednom, tećeg načina finansiranja naših intervencija u obnovi koji se odnosi na kredite, odnosno zaduživanje. Nekako me krenulo u zadnje vrijeme da citiram kolegu Jovičića, ali evo žao mi je da ga nema ovdje, on je rekao kredit je kredit. Međutim, žao mi je što ga moram, na određen način, demantirati jer postoji ovaj kredit, onaj kredit i treći, četvrti, peti, a ja bih to rekao ovako malo popularnije – postoje soft krediti, dakle oni koji imaju vrlo povoljne uvjete, pa praktično kad se projiciraju na rok otplate postanu velikim dijelom poklon za primaoca. A postoje i skupi krediti. Hrvatska se zadužuje na svjetskom tržištu za finansiranje svog deficita po 6 - 7%. Mi bismo vjerovatno još više morali plaćati kad bismo izlazili na to tržište. Dakle, kada vam neko dadne kredit kao što je to kredit razvojne agencije Svjetske banke IDA sa kamatom od 1,25 na 25 godina onda smatrajte da je tu otprilike 40% poklona u čitavom tom periodu. To je tzv. koncesioni kredit. Prema tome, bilo bi u ovoj situaciji zaista nerazumno ne podržati takav kredit, tim prije što je to vanredna situacija koja je za BiH respektirana, jer BiH više ne može da koristi te kredite s obzirom da je prešla nivo GDP-a, odnosno bruto domaćeg proizvoda preko, čini mi se, 1.700 dolara. Dakle, mi to ne možemo koristiti, ali ovo je neka izuzetna situacija i s tim u vezi mislim da u stvari imamo jedan 17 izuzetno povoljan kredit. I ako zadužujemo nove generacije zadužujemo ih pod izuzetno, krajnje zapravo povoljnim uvjetima. Kada je riječ o kreditima za elektroprivredu, to su krediti kojima mi ne zadužujemo državu, to će vraćati elektroprivreda. Mi smo ovdje smao jedan, da kažem, nosilac tog kredita. Prema tome ne treba to miješati jedno i drugo. Dakle, ako ima iole, ako imamo u zadnje vrijeme gorčinu zbog toga što se zadužujemo raznim kreditima u ovom slučaju ta gorčina ne bi trebala da nas opterećuje. Naravno, ne mislim ni da je ovo nešto slatko, jer ko se zadužuje vjerovatno, izuzev ako je riječ o razvojnom zaduživanju vjerovatno da je nužda na to, odnosno potreba na to natjerala, ali mislim da u ovom slučaju imamo priliku da sa čistom savješću, dakle dignemo ruke za podršku ovim prijedlozima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, ja vas sve srdačno pozdravljam. Mislim da današnje točke dnevnog reda trebamo podržati. I u tome nije problem BiH, jer evo, gospodin Anto, moj kolega je meni olakšao diskusiju obrazlagajući o čemu se radi danas na ovoj sjednici, o kakvim se sredstvima radi. Ali ono što je problem BiH je što mi još u Parlamentu nemamo kolika je šteta bila, a evo, skoro 3 mjeseca će, skoro 100 dana, ne znamo točno kolika je šteta. Piše se u medijima do 4 milijarde maksimalno da je šteta. Dakle, ta šteta nije ni 50% štete koje Vijeće ministara, ne samo ovo, nego i prijašnja vijeća ministara, naprave svojom lošom vanjskotrgovinskom politikom jer deficit naprave doplo veći svake godine od ove štete. Pa primjera radi u 2011. imali smo deficit -7,3 milijarde, u 2012. -7,39, u 2013. -6,7, a nažalost u 2014. vjerovatno će ova elementarna nepogoda još to ... Dakle, Vijeće ministara je svojom politikom vanjskotrgovinskom samo u protekle 3 godine 21,5 milijardi KM donijelo štete građanima BiH, jer smo više uvezli nego izvezli. E, tu leži ključ BiH, dakle u politikama nismo usvojili mehanizam koordinacija a želimo u EU. Tu gubimo 30 miliona eura, dakle skoro pola ovog današnjeg zaduženja samo zato što nismo formirali Agenciju za platni sustav. Dakle, nismo napravili strategiju energetike na nivou države, nismo napravili strategiju zdravstva na nivou države. Tu leži problem BiH i tu se šteta pravi BiH, a ovo što je elementarna nepogoda bila to je čak puno manja šteta nego ova koju nanosi politika koja je aktuelna i na vlasti u BiH. Dakle, ja smatram da ovo danas trebamo podržati a dati se na rješavanje ovih problema da uspostavimo sustav koordinacije, da napravimo strategije i da krenemo u boljitak jedan gospodarski ka oporavku BiH, jer ja se nadam možda i ovo da nas opomene a i izbori bi trebali na to uticati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Zijad Jagodiš, replika. Izvolite. 18
Zahvaljujem. Ja bih želio samo, evo isto tako što doktor, kolega Domazet je želio gospodinu Jovičiću da malo replicira, ja ću isto doktoru Domazetu da kažem da koliko je jednostavno, tako je doslovice rekao, da ovaj kredit biće skoro 40% grand ili toliko džaba. Mogu vam samo reći, evo ovaj momenat sa 2% kamatne stope nakon 5 godina naša prva mjesečna ... biće milion i 300 hiljada eura, kamata, plus anuiteta 3 miliona i 250 hiljada eura. Kad to sve skupa izračunamo to otprilike dođe oko 10 miliona maraka mi moramo svaki mjesec, a kada izračunamo na 30, odnosno na 20 godina, uzimajući u obzir grejs period, oko 30% mi ćemo platiti na ovo što preuzimamo sada. Tako da ovo što je doktor Domazet rekao mislim da nije pošteno, izračunajmo i doći ćemo do ovog podatka. I to je tako. Tako da ovaj kredit je zaista kredit i on je mala razlika u odnosu na ono, koliko je nama potrebno to je druga stvar, ali ako ga pravilno iskoristimo može biti efekta. Međutim, moramo biti pažljivi jer dosadašnja iskustva su nas malo drugačije učila, itd. Toliko, hvala.
Zahvaljujem. Ne mogu braniti kolegu Domazeta ali možda nije točno, ali ne možemo reći da nije pošteno. Dakle, uvaženi zastupnik Mirza Kušljugić, rasprava. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući. Ne osjećam se prozvan premda me je potpredsjednik Komisije prozvao, trenutno ga nema u sali, da dam neka objašnjenja. Pa evo, kratka objašnja. Pod jedan, Komisija je danas zasijedala i jednoglasno je usvojila da da pozitivne saglasnosti. Ja ne tumačim ničije stavove, nego samo prenosim informacije koje sam dobio. Prvo objašnjenje vezano za sredstva koja daje Evropska investiciona banka, dakle to je razvojno, investiciono kreditiranje koje je uobičajeno u svim zemljama koje mogu da dobiju sredstva Evropske investicione banke. Zaduženja idu prema elektrodistribucijama, elektrodistribucije se nalaze unutar elektroprivreda ali nemaju nikakve veze sa Elektroprenosom. Elektroprenos je posebna kompanija i čitava ta priča oko toga je li Elektroprenos mogao prebaciti pare da ovo ne zadužujemo se je stvar koja ne drži vodu. Mi smo danas imali sjednicu Komisije i postavljali smo pitanja vezano za ovaj kredit razvojne agencije i informacija koju smo dobili je ustvari da je na osnovu saglasnosti Svjetske banke dio tih sredstava već plasiran, što znači biće pokriven. Toliko što se tiče hitnosti sredstava i da li je već nešto iskorišteno od toga. Da li je povoljan kredit ili nije? Pa, kolega Jagodić, možda ekonomisti trebaju da računaju ove kamate, ali evo i mi inžinjeri nešto znamo, postoji nešto u ekonomiji što se zove vremenska vrijednost novca, znači 10 miliona za 5 godina nije 10 miliona danas, i to je prof. Domazet htio da kaže da kada za 25 godina dođe da platite milion, to ako uvažite inflaciju to nije milion, to je jedno 60% tog iznosa. Pošto ga nema morao sam ovo samo da pojasnim. Dakle, njegova računica, njegovo objašnjenje je bilo upravo onako kako stoji. A to su krediti koje smo 19 mi poslije rata dobijali i više ne možemo, i tako nam je rečeno na Komisiji ovo je zadnji kredit koji možemo dobiti pod IDA uslovima, što znači da, mislim da je opravdano da krenemo u brzu sanaciju. I zbog toga smo se danas i sastali. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Boško Tomić, rasprava. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući, poštovane kolege, uvaženi članovi Savjeta ministara. Evo, veoma kratko ću, čak se u nekoliko navrata i moje ime spomenulo, nisam ... namjeru ... da repliciram jer ne smatram da sam imao potrebe, ali mislim da kredit, i pod uslovima pod kojim smo dobili, je veoma dobar i da je prihvatljiv, i da mi to treba veoma brzo da reagujemo. I dobro je što je Kolegij ovako zakazao sjednicu kako bismo mogli da mi pokušamo da ne kočimo proces i da na takav način obezbijedimo da sredstva dođu čim prije. Kada neko dobije ovako kvalitetna sredstva onda bi na neki način trebalo pomalo i biti zahvalan ljudima koji su uspjeli da se izbore, a ne ovamo sad da razgovaramo, jer ovo što je govorio gospodin Kušljugić, neće biti milion maraka ili milion eura biti isto sada i za 10 godina. Inflacija čini svoje, tako da se može reći da je on dosta povoljan. Možda ... nedostaje jedna informacija sa kojom se treba reći ima jedan dio sredstava koja su grant sredstva i to ovog puta ne razmatramo o tome ali je i to jedan od znakova da je EU i da su druge zemlje dale dio tih sredstava. Ovo što se tiče, znači za nas iz SNSD-a ovaj kredit je prihvatljiv i mislim da treba ovaj Sporazum danas da verifikujemo. Ono što je bilo diskusije vezano za zaključak da li je trebao, naš zaključak koji je bio ispred SNSD-a koji sam ja predložio za 20 miliona, ja ne smatram da će on biti ovim eliminisan. Smatram da je zaključak, to je sad zaključak Parlamenta BiH i taj zaključak treba da ide u svoju realizaciju. I u svakom slučaju ja očekujem da će u nekom narednom periodu, ja se još nadam u našem mandatu, da se taj zaključak, da se s tim zaključkom upozna Parlamentarna skupština, da izađe sa konkretnim prijedlozima u kojima će se tačno vidjeti šta je to od onih sredstava koja neće biti utrošena ... će se usmjeriti ovdje. Ovo je jedna od najprečih stvari koju treba da radimo i zbog toga smo i tako brzo išli da onih 7 miliona uzmemo, da idemo sa ovim kreditom, ali nikako se ne smije odustati od zaključka koji je Parlament ovdje donio – da se ide još na dodatna sredstva. Možda će Savjet ministara iznaći rješenja koja će biti veća od onih koja je Parlamentarna skupština usvojila i u tom pravcu treba im dati ohrabrenje i podršku. Jer, objektivno u ovoj situaciji moramo iznalaziti kvalitetna rješenja, da idemo sa što manje zaduživanja, da idemo na vlastite, smanjenje vlastitih troškova gdje je to god moguće. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih za raspravu. Predstavnik Vijeća ministara, uvaženi zamjenik predsjedatelja, ministar vanjskih poslova, dr Zlatko Lagumdžija. Izvolite. 20
Prvo, ja se želim zahvaliti svim zastupnicima, poslanicima koji su danas na ovako kratkom vremenu koje su imali pred sobom, planirane su i druge obaveze a došli danas na zasijedanje ovog uvaženog Doma. Ja sam mislio da će ovo i uz uvažavanje prema vama koji ste, naročito koji ste došli i neke druge obaveze poremetili, a i zbog važnosti teme, smatrao sam da je neophodno da ovdje iz Vijeća ministara imate mogućnost da se odgovori na pitanja koja bi se eventualno mogla postaviti. Moram priznati da sam očekivao pitanja koja se tiču same ratifikacije sporazuma, ali ovdje je bilo i nekoliko drugih pitanja koja su u krajnjem slučaju direktno vezana za ratifikaciju, pa dozvolite, žao mi je što predsjedavajućeg Vijeća ministara nema, ali s obzirom da sam od samog početka bio uključen u pripreme za ono što je i predmet ove ratifikacije i samu Donatorsku konferenciju, dozvolite da kažem nekoliko riječi i dajem odgovore i komentare na pitanja koja ste sami postavili. Prvo, što se tiče same kreditne zaduženosti, činjenice su sljedeće. Duže vremena se u javnosti govori i o tome uvaženi kolega Domazet je govorio o samoj prirodi ovih kredita, ali ja bih želio skrenuti pažnju na činjenicu da procjena koja je napravljena, procjena koju su napravili zajedno po Metodologiji UN-a, koja je primijenjena u sličnim slučajevima širom svijeta, koju su vodili zajedno eksperti UN-a na čelu sa nobelovcem, čovjekom koji je dobio Nobelovu nagradu upravo za ovakve procjene, sa predsjednicima Evropske komisije, predstavnicima Svjetske banke i preko 100 ljudi iz institucija BiH, entiteta, lokalnih zajednica, dakle svih nivoa vlasti u BiH, došlo se do materijala s kojim se otišlo na Donatorsku konferenciju koja govori o procjeni potreba za oporavkom i obnovom BiH, a poplave koje su bile u maju ove godine. Činjenice su da je i Srbija i BiH dobila veliki iznos sredstava u vidu kreditnih aranžmana. Činjenica je također da kreditna zaduženost Srbije i BiH nije ista. Činjenica je da je Srbija dobila više sredstava kao kreditni aranžman nego BiH, između ostalog iz razloga što veći dio šteta u Srbiji se odnosi na ono što se kod nas nekad zvalo društveno danas se zove državno vlasništvo, a kod nas su veće štete u privatnom vlasništvu i onda je primjena različitih, da tako kažem, donatorskih sredstava i uopšte sredstava koja su zaduženost, koja proizilaze iz kredita, različita. BiH spada u najnezaduženije zemlje na planeti po svim parametrima. Zaduženost BiH, ja mislim da ste imali i informaciju svojevremeno pred Parlamentom, zaduženost BiH iznosi oko 1/3 društvenog proizvoda BiH, 1/3 društvenog proizvoda BiH. Zaduženost Hrvatske iznosi blizu 110% društvenog proizvoda BiH ili u apsolutnom iznosu skoro 12 puta više nego što je zaduženost BiH. Zaduženost susjedne nam Srbije koja je na sličnom nivou društvenog proizvoda po stanovniku, ali sa mnogo većim brojem stanovnika je 4 odnosno 5 puta veća nego zaduženost BiH. I to je razlog zašto mi danas možemo govoriti o tome da postoji kapacitet za zaduživanje BiH, ali ne bilo kakav kapacitet nego kapacitet isključivo za kredite koji su razvojnog karaktera, koji su, kako je profesor Domazet govorio, se u finansijskom svijetu zovu poklon krediti. Činjenica je, gospodin Jagodić je potpuno upravu, da su te kamate takve i takve, ali su to krediti koji se svugdje u svijetu, uzmite bilo koji komercijalni kredit pa izračunajte kamatu na ovo pa ćete vidjeti da se ne vraća milion nego da se raća 12 miliona za taj isti kredit kod komercijalne banke sa koateralama koje mi sad ne moramo da dajemo. Dakle, razlika je ogrmna. Meni je žao što i evo ja ću danas do kraja dana vam preko pisarnice uputiti i prevode i sve materijale koje mi imamo, nisam znao zaista da niste imali materijale koji govore o procjeni šteta, biće vam proslijeđen sažetak, upravo da se bolje pripremite jer masa pitanja koja su ovdje 21 postavljena se tu nalaze, sažetak koji govori o procjenama šteta u BiH. Štete u BiH po Metodologiji koja je, po Izvještaju koji je zajednički napravljen od strane naših institucija i međunarodnih institucija, iznosi 2.491.000.000 KM, a gubitci iznose 1.493.000.000, što znači da su ukupne štete i gubitci 3.984.700.000 KM. To iznosi negdje oko 16 procenata društvenog proizvoda BiH. Štete i gubitci u Srbiji iznose negdje oko 5-6 procenata društvenog proizvoda Srbije, ali zbog veličine ekonomije su one takve kakve su. Prevedeno na drugi jezik iznos šteta i gubitaka u ovim poplavama je veći od budžeta koji su usvojeni u ovom Parlamentu u ovom mandatu za sve institucije BiH. I to je razlog zašto fiskalni deficit koji je oboren sa 5,1% na 2 procenta u prethodne 4 godine će zahvaljujući ovome ponovo da ode na nekih 4 procenta fiskalnog deficita, što nas još uvijek čini zemljom sa fiskalnim deficitom manjim od dobrog dijela zemalja EU. Ali bez polava smo bili na standardu za jedan procenat bolji od onog što se zahtijeva za članice EU. S druge strane, rast društvenog proizvoda u ovoj godini je trebao da iznosi 2,2 procenta, a zbog poplava će iznositi negativan, ja ne volim reći rast, neki kažu negativan rast, kad je nešto negativno to teško da je rast, dakle negativnu recesiju ili kako god hoćete, dakle negativnu stopu od 0,7%. U takvoj situaciji danas kad na kreditnom tržištu nemate kredita kakve dobijamo, kakve smo već dobijali, i da krediti o kojima je bilo riječ, koji su krediti sa 10 godina grejs periodom od 20 godina otplatom i kamatom od 1%, to su krediti koji se daju zemljama za koje mi nismo kvalifikovani. To su krediti koji se daju zemljama koje su praktično na nekoliko puta nižem nivou ekonomskog razvoja, a to je nama dato upravo zbog toga i prekršena su ta pravila zbog poplava koje su bile u toku. Dakle, toliko što se tiče kredita. Što se tiče same Donatorske konferencije, mi smo u samom, da tako kažem, na Donatorsku konferenciju otišli sa ovim zajedničkim izvještajem i za BiH se tražilo za urgentne potrebe 1.275.000.000 KM, toliko nam je potreba u ovom urgentnom periodu obnove i rekonstrukcije, za srednjoročni period 1.412.000.000 a za dugoročni 767.000.000. Kad to saberete vidite da su potrebe BiH bile iz ovog izvještaja 3.454.000.000 dakle nešto manje nego štete i gubitci zato što su mnoge stvari koje bi se gradile gradile bi se bolje od kvalitetnijih materijala sa jeftinijim ulaganjima i da ne govorim dalje o tome. Dakle, mi smo na Donatorsku konferenciju krenuli sa ciljnom funkcijom od 640.000.000 eura. Srbija je krenula sa ciljnom cifrom nešto malo većom od nas zato što su štete kod njih bile veće, sa cifrom od 830.000.000 eura, jer su potrebe u apsolutnim iznosima bile veće. Na Donatorskoj konferenciji, to sad želim ovdje da kažem, mnogi su očekivali da će ta konferencija biti krah. Neki su i priželjkivali. Ujutru kad je počela Donatorska konferencija od ciljanih 1.275.000.000 nama je rečeno da ćemo biti sretni ako dobijemo 500 ili 600.000.000 maraka za urgentne potrebe. Činjenica je da je konferencija okončana tako što je BiH dobila 650.000.000 eura odnosno, pardon 830.000.000 eura, dakle 1.660.000.000 KM, što iznosi negdje oko 25 procenata više od onoga što su nam potrebe. Sad se pojavio sljejdeći problem i to se zahvaljujem zato što ste se danas našli. Sad nam je problem hitnosti, hitnosti i danas je zaista fascinantno da se ratificira sporazum koji je praktično nedavno potpisan zajedno sa nekim koji su potpisani prije godinu dana, što znači da smo pokazali odgovornost da možemo hitno nešto da uradimo i mi u Vijeću ministara, i u Predsjedništvu i u ovom Parlamentu. Takođe želim da kažem da je jako važno da ova hitnost se odnosi i to smo zato kao Vijeće ministara juče prebacili iznos od nekih 10 miliona KM entitetima odnosno Distriktu Brčko, koji prije svega treba da ide za ono što smo rekli stranim donatorima da je urgentnost u ovom trenutku, a to je kuće, zapošljavanje i zapošljavanje uključujući i ono u poljoprivredi. Štete, potrebe u poljoprivredi iznose nekih 89.000.000 maraka, za stambeni sektor na nivou BiH 22 836.000.000, a za zapošljavanje i privredu negdje oko milijardu ili da budem precizniji 1.050.000.000. Ono što je bitno reći, a to je da je naša delegacija i uopšte ljudi koji su učestvovali u ovome, da nas je spasila solidarnost i jedinstvo unutar BiH kad je ovo rađeno. I činjenica, takođe, da je napravljena zajednička konferencija sa Srbijom je ocjenjena, da je činjenica da smo mi i Srbija zajedno išli na Donatorsku konferenciju siv su konstatovali da smo imali dvije odvojene konferencije, da na dvije odvojene konferencije ne bi dobili ni blizu onoliko koliko smo dobili zato što smo ponaosob, zato što smo uradili to zajedno i zato što smo bili tu ujedinjeni u tom zahtjevu i nije bilo nikakvog takmičenja između BiH i Srbije. Takođe želim odgovorno za ovom, pred Parlamentom da kažem, da bez obzira na različite, da tako kažem, možda i nekada da je tako izgledalo, ali je bilo izuzetno veliki stepen jedinstva između ljudi u BiH koji su radili i entitetski i kantonalni i Distrikt Brčko i Vijeće ministara pa i lokalnih zajednica kada je u pitanju su procjene i mi smo na Donatorsku konferenciju izašli sa zahtjevom za štete, obnovu BiH pri čemu je jasno precizirano do svake lokalne zajednice na šta se odnosi. Dakle, jasno je da će implementacija šteta u Republici Srpskoj ići kroz nadležne institucije RS-a, odnosno lokalne zajednice, entitetske vlasti, u Federaciji kroz kantone, kroz općine, kroz Federaciju i slično. Ono što posebno želim ovdje još jednom da iznesem, a mislim da je izuzetno važno da budemo što je moguće efikasniji sada, puno toga je sada na nivou, na lokalnim vlastima i mi kao Vijeće ministara možemo vršiti neku vrstu monitoringa onoga što će se dalje dešavati, upravo iz tih razloga smo juče na Vijeću ministara usvojili odluku na prijedlog Ministarstva vanjskih poslova, a to je da se u grupu ili mehanizam nadzora da se uključe i nevladine organizacije po principu koji su poznati u tzv. otvorenom partnerstvu sa vladama iz visoko razvijenih zemalja, da bi se tačno znalo sve i jedna marka kako ide i da budu u to uključene i predstavnici nevladinog sektora. Meni je, dakle žao što niste ovo dobili, samo vam želim skrenuti pažnju da smo mi u Ministarstvu vanjskih poslova na naš web sajt stavili materijale koji govore direktno o štetama, zatim sve i jedoj marki i tačnim iznosima po pojedinim segmentima, dakle od poljoprivrede, obrazovanja, energetskog sektora, zaštite od poplava, zdravstva, stambenog prostora, privrede i zapošljavanja, javnih usluga, sigurnosti i transporta, vodosnabdjevanja i džendera kao po stavkama koji donator je koliko sredstava obezbjedio. I ne postoji, da tako kažem, donacije koje idu na jedan račun bilo koji, nego neka od sredstava idu na račune države, proslijeđuju se u skladu sa našim ustavnim ustrojom na niže nivoe i implementacija se vrši tamo gdje je ko za šta nadležan, a strani donatori dobar dio implementacije rade sami. Navešću vam primjer japanski ambasador, kojeg ste ovdje spominjali, je neki dan rekao da mu fale projekti i da će on direktno implementirati i da mu se žuri. Logično je da se Japancima žuri. Ja sam imao vrlo prijatan razgovor sa ambasadorom i rekao sam mu, naveo sam mu nekoliko primjera, naveo sam primjer da može da požuri u Doboj da se tamo tačno zna šta se treba uraditi, da može požuriti i u Bijeljinu da se tačno dobro zna šta se može uraditi, rekao sam mu da oni su zemlja koja na kuglagerima prave zgrade i jako dobro znaju šta su klizišta i kad se zemlja pomjeri, da u Tuzli u kojoj je 250 kuća otišlo u klizištima, nestalo zajedno sa placevima, da ima jedno, je li, naselje u Tuzli u kojom samo u tom naselju je 500 kuća u opasnosti ukoliko klizište se pokrene sa još 3,5 hiljade potencijalnih opasnosti samo u tuzlanskom kraju od klizišta. Zamolio sam ga da ode što je moguće prije do načelnika Tuzle, jer tamo imaju odličan projekat prevencije, da se pomogne da to klizište, što kažu, se ne aktivira sa prvom većom kišom gdje je 500 kuća ugroženo. Pošto su u Željeznom Polju popravljali školu, ta škola je ruinirana, evo možete odma otići imate iskustva, otiđite odma u Željezno Polje i popravite školu, ako Vam treba brzina ja Vam mogu obezbjediti policijsku pratnju da brže tamo stignete ako je to problem. Ali u svakom slučaju, dakle možemo 23 pomoći ljudima i u brzini. Međutim, nadam se da je čovjek bio u Tuzli, nadam se da je bio u Bijeljini, nadam se da je bio u Doboju i nadam se da je bio u Željeznom Polju. U svakom slučaju projekti čekaju, načelnici na licu mjesta imaju konkretne projekte sa kojima čekaju. U Topčića Polju smo neki dan bili, 91 kuća se može obnoviti za 670.000 maraka. Načelnik je već obezbjedio 200.000 već gledamo kako da se obezbjedi iz ovih sredstava koja ovdje su na raspolaganju narednih 400.000 maraka da se 91 kuća popravi u Topčića Polju. Na kraju će to neko morati uraditi u lokalnoj zajednici, ali mi danas činimo ono što je do nas, da otvorimo mogućnost da ovi 120 miliona eura otprilike koliko imamo na raspolaganju da se one. Ono što vam želim takođe reći da će u januaru iduće godine biti ... konferencije gdje će se vidjeti šta smo uradili, kako smo uradili i gdje će se vidjeti da li će nam se davati sredstva i dalje i zato odgovornost svih nas, hitnost u svemu ovome, transparentnost i nemojte me pogrešno shvatiti, ja znam da je vijest kad nešto nije urađeno, ja znam da je vijest kad neka kuća nije popravljena, ali ne bi loše bilo da vidimo i kad se nešto uradi i kad se nešto popravi. Jer ako ništa zbog tog januara iduće godine, da vide ljudi da nismo samo stručnjaci da objasnimo šta sve nismo uradili i šta je sve ko propustio da uradi, da isto tako smo stručnjaci da neke stvari i uradimo. Ja mislim da to što ljudi rade na terenu da nas obavezuje da se ponašamo malo drugačije. I na kraju zahvaljujući vam se na ovom vremenu koje sam imao na raspolaganju, ponavljam još jednom, žao mi je što predsjedavajući Vijeća ministara nije bio tu, siguran sam da bi i on odgovorio, no ja sam pokušao ovdje pažljivo vas slušajući da dam makar neke odgovore na pitanja koja nisam znao da su na dnevnom redu. Ali potpuno sam saglasan da bi dobro bilo što je moguće prije imati tematsku sjednicu ovog Doma gdje bi mi trebali izaći sa jednom cjelovitijom informacijom o tome koliko smo hitno nešto uradili, koliko smo odgovorno nešto uradili, koliko smo transparentno nešto uradili, koliko smo efikasno nešto uradili i u krajnjem slučaju jesmo li naučili nešto iz ovoga, a to je da, ponavljam, ne bi ni blizu dobili ova sredstva ni donatorska, ni kreditna da se nismo pokazali kao ljudi koji mogu biti ujedinjeni kako u BiH, tako i u, sa našim susjedima u Srbiji. I zahvaljujem se na tome što već vidim da ovdje ima dosta ljudi koji će ovo glasati za ratifikaciju i mislim da je jako važno da entitetske vlasti što brže dođu do ovih sredstava kako bi se moglo krenuti u saniranju šteta isključivo u skladu sa ovim što je utvrđeno kao štete, kao gubici i jasno definisane potrebe i jasno definisani prioriteti, a to su prije svega kuće, posao i posao koji je vezan za poljoprivredu. Ne zanemarujući činjenicu da u septembru djeca moraju krenuti u školu, koje su otišle, da zdravstvene institucije trebaju da budu tu i da transportni sektor i da ne pobrajam šta sve ne, ali ovo su prioriteti i o današnje sjednice zavisi koliko će ti prioriteta imati šansu da se realizira. Eto, zahvaljujem se i izvinjavam se što sam možda odgovarao na stvari koje nisu direktno vezane za dnevni red, ali sam smatrao pošto je direktno Vijeće ministara, pa i ja prozvan ze neke stvari koje su u rubnom području da eto, ova tačka dnevnog reda, nastojao sam da dam odgovore na ta pitanja uz još jednom zahvalnost što ste uspjeli danas da ovdje dođete i što ste pokazali odgovornost koju svak mora da ima kad su ove stvari u pitanju. Hvala vam lijepo gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem se zamjeniku predsjedatelja Vijeća ministara koji je iznio stajalište, dakle i Vijeća ministara i nadam se da su zastupnici dobili odgovore na svoja pitanja i eventualno neke dileme koje su imali. 24 Što se tiče tematske sjednice čim Vijeće ministar dostavi materijal Kolegij će odmah sazvati tu sjednicu i prije i poslije Velike Gospe. S obzirom da smo iscrpili, dakle sve točke dnevnog reda, s obzirom da neki zastupnici koji su bili tu u dvorani sada nisu tu, dajem stanku od 5 minuta prije izjašnjavanja, znači točno u 12:00(?). Hvala lijepo. [[PAUZA]] Molim kolegice i kolege zastupnice i zastupnike da zauzmu svoja mjesta i da bi smo mogli pristupiti izjašnjavanju o točkama dnevnog reda. Na zahtjev Kluba zastupnika SDA još minuta pauza. [[PAUZA]]