Dobro jutro, sve vas srdačno pozdravljam. Cijenjene gospođo i gospodo zastupnici, otvaram 4. sjednicu Hrvatskog sabora. Sve vas srdačno pozdravljam, posebno pozdravljam predsjednika Vlade gospodina Andreja Plenkovića, potpredsjednicu, potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. Zapisnik 3. sjednice Hrvatskog sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Kako nema primjedbi, utvrđujem da smo usvojili zapisnik 3. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo sad na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda, na sjednici vam je podijeljeni i konačni prijedlog dnevnog reda. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. U konačni prijedlog dnevnog reda uvršteno je 5 novih točaka pod rednim brojevima 35., 80., 118., 119. i 122. To su: 35.Konačni prijedlog Zakona o osiguranju radnički tražbina, drugo čitanje, P.Z.E. br. 99., 80.a)Prijedlog Odluke o razrješenju predsjednice i djela članova Nacionalnog vijeća Agencije za odgoj i obrazovanje i b) Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika i dijela članova Nacionalnog vijeća Agencije za odgoj i obrazovanje, 118.Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti utjecaja programske inicijative JASPERS na podnesene projektne prijedloge Republike Hrvatske za sufinanciranje iz fondova EU-a, 119.Izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za 2016. godinu i 122.Izvješće o radu Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa za 2016. godinu. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Molim vas, ponovite. Hvala. Utvrđujem da imamo kvorum te možemo pravovaljano odlučivati. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakone koji se usklađuju sa dokumentima EU-a ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka 4. konačnog prijedloga dnevnog reda prijedlog Zakona o morskom ribarstvu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 142. Sukladno članku 206. stavku 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Sukladno članku 205. Poslovnika odlučit ćemo o prijedlogu zakona za kojem predlagatelj predlaže da se donese po hitnom postupku, to je točka 3. iz konačnog prijedloga dnevnog reda, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama i Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 145. Imali tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Ako nema primjedbi, utvrđujem da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno članku 205. Poslovnika. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red sukladno članku 225. stavak 3. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno članku 225. stavak 4. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv za sjednicu. Ima li tko od zastupnica i zastupnika prigovor na uvrštavanje točaka 35., 80., 118., 119. i 122. konačnog prijedloga dnevnog reda koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste dobili uz poziv za 4. sjednicu? Utvrđujem da su i ove točke uvrštene u dnevni red četvrte sjednice. Gospođe i gospodo zastupnici dnevni red je utvrđen. Sukladno članku 2005. stavku 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red na odgovarajući način. Predlažem ako ste suglasni da ga ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđenim dnevni red onako kako sam ga predložio u konačnom prijedlogu dnevnog reda. Hvala vam lijepa. Gospođe i gospodo zastupnici, prije nego započnemo sa postavljanjem pitanja Vladi još jednom bih zamolio predsjednike radnih tijela da sazovu sjednice radnih tijela kako bi mogli provesti rasprave o zakonskim prijedlozima prema redoslijedu iz upravo utvrđenog dnevnog reda.
Poštovani gospodin predsjedniče. Klub nezavisnih zastupnika i HSU, otvoreno se protivi prijedlogu da se prijedlog zakona 162 pod trećom točkom uvrsti u hitnu proceduru. Očito je da ova izmjena koja se odnosi na penalizaciju pravobranitelja odnosno pravobraniteljice za djecu ukoliko vladajuća većina iskaže rezervu ili negativan stav prema izvješću je politička represija. Izišlo je u posljednja dva dana na vidjelo da prijetite pravobraniteljici za djecu da će biti smijenjena zbog navodnoga političkoga pripadništva, to je nešto što je apsolutno nedopustivo jer takva odredba ne postoji u zakonu koji regulira nijedno pravobraniteljstvo pa ni ovo. U tome smislu molimo ne jurite i ne žurite i ne pokazujte svima ovaj primitivni politički cilj. Pustite da se rasprave izvješća, ako imate argumente protiv njega iznesite ga, ali nema potrebe da se hitnom procedurom unosi jedan institut koji je političko silovanje.
Hvala vam. Nikome ne prijetimo, obratili ste se izravno da neko nekome prijeti, dakle nikome ne prijetimo nego ćemo sukladno proceduri glasovati sada o hitnosti i dajem na glasovanje tko je za hitnost? Vi ste se javili isto, oprostite. Sabina Glasovac.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Klub zastupnika SDP-a također se protivi hitnoj proceduri Prijedloga zakona o pravobranitelju za djecu s Konačnim prijedlogom Zakona. Smatramo također da kroz ovu hitnost procedure se želi provući odnosno otvoriti prostor za hitnu eventualnu smjenu pravobraniteljice za djecu kroz ne prihvaćenje njezinog izvješća. Mislimo da je to nešto što ne biste trebali raditi pogotovo ne na ovakav način usudit ću se reći brutalan način da se obračunavamo sa nepodobnim pravobraniteljima na način da guramo u hitnu proceduru izmjene zakona koji će otvoriti prostor da to napravite vrlo elegantno, a sve u skladu sa zakonom, bez da se zaista gledaju rezultati nečijeg rada i konkretne činjenice iznesene u određenim izvješćima tako da mislim da biste trebali odustati od hitnosti procedure.
Dobro. Kolega Radin izvolite.
Ja bih podsjećao samo na meritum ovoga što se sada predlaže sa hitnom procedurom. Zapravo nešto što je 2003. glasano sada je otkriveno da se mora o tome odlučivati ponovo, a u tom odlučivanju u tom novom zakonu stavlja se opet stavak, stavlja se prekid mandata pravobraniteljice za djecu. Prekid mandata bilo kojeg pravobranitelja u našem slučaju su sve pravobraniteljice je u svakom slučaju čudan čin zato što pravobranitelj je autonoman i nezavisan po definiciji i trebao bi odraditi svoj mandat uvijek i bez obzira na vlade koje se mijenjaju. Zato ja u Klubu nacionalnih manjina zastupnici će glasati o tom prijedlogu hitnog postupka na osnovni po savjesti i po želji, a ja ću biti suzdržan.
Dobro. Dakle mi ćemo sada glasovati o tome jesmo li za. Recite izvolite kolegice STrenja-Linić.
U ime Kluba Most-a nezavisnih lista također tražimo da se o ovako ozbiljnoj temi i sa zakonom priđe nakon izvješća pravobraniteljice za djecu za prošlu godinu, nakon što to raspravimo da ovaj zakon ide u redovnu proceduru da vidimo da li tu ima mogućnosti i elemenata jer ona će biti jedna od rijetkih koja će onda pravobraniteljica za djecu moći biti smijenjena nakon što se ne prihvati izvješće, za razliku od nekih drugih čija su izvješća itekako bila loša pa im nismo zbog toga skidali glavu, a trebali smo.
Dakle dajem na glasovanje tko je za hitnu proceduru u slučaju ovog prijedloga zakona? Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova potvrđeno da ovaj zakon ide u hitni postupak prvo i drugo čitanje. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 4. sjednice? Ako nema, to znači da su točke od 7 do 16 predložene dopune isto tako uvrštene u dnevni red. Sada smo utvrdili dnevni red, dakle dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Dobar dan svima, najprije jedna obavijest, prije nego što nastavimo rad s točkom koju sam sinoć najavio a to je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkim komunikacijama obavještavam vas da neke od točaka planirane za današnji dan i to Prijedlog zakona o dopuni Zakona o referendumu i drugim oblicima osobnog sudjelovanja u obavljanju državne vlast i lokalne, odnosno područne (regionalne) samouprave sa Konačnim prijedlogom Zakona koji je u hitnom postupku, također Godišnje Izvješće od državnim potporama za 2014. godinu i na kraju Godišnje izvješće o državnim potporama za 2015. godinu nemaju uvjete za raspravu pa ih danas nećemo raspraviti. Radi putovanja jel'da tajniče? … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro, jednu točku nije odbor raspravio a drugu točku, za drugu točku nemamo predlagatelja koji je na putu u Dubrovniku. Umjesto njih, naravno raspraviti ćemo točke koje smo jučer preskočili i to ako budu spremne, odnosno ako budu prošle odbor. I također i točku Prijedlog strategije regionalnog razvoja Republike Hrvatske za razdoblje do kraja 2020. godine. Ona je spremna? [[Upadica: Je.]] Ona je spremna. Prije nego što nastavimo, kolega Hajdaš Dončić je tražio. Kolega Maras je tražio riječ. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, nakratko ćemo prekinuti raspravu o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona kako bismo sukladno članku 226. stavku 2. Poslovnika predložili dopunu dnevnog reda 4. sjednice s 3 nove točke: 1. Prijedlog odluke o izboru 3 suca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. 2. Prijedlog odluke o izboru predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Predlagateljica predsjednica Republike Hrvatske. 3. Prijedlog odluke o razrješenju članova Nadzornog odbora HRT-a koje imenuje Hrvatski sabor. Predlagatelj je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Molim vas uključite se radi provjere kvoruma. Utvrđujem da 77 zastupnika je u sabornici, dakle imamo kvorum i možemo pravovaljano odlučivati. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na uvrštavanje ovih točaka u dnevni red 4. sjednice? Ako nema primjedbi ove su točke uvrštene u dnevni red sjednice. Stoga gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena pa nastavljamo sa radom točka Konačni prijedlog zakona o Izmjenama i dopunama Ovršnog zakona.
Izvolite, vi ste imali.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Tražio bih stanku zbog političke situacije i u Saboru u ime Kluba MOST-a 10 minuta.
Dobro. Naravno da ću vam odobriti stanku i kolegi Marasu, on će ponoviti sve ono što je rekao naravno ali naravno da ćemo mu, ne može odmah nego, ja za razliku od vas poštujem Poslovnik, pa ćemo se vidjeti u 15,22. STANKA U 15,07 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,20 SATI]] Evo kolegice i kolege, vrijem stanke je isteklo, pa će prvi u ime Kluba zastupnika MOST-a govoriti uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Uvaženi tajniče Ministarstva, kako da vam se obratim bez većine činjenica je da raspravljamo o vrlo bitnim zakonima. Vidimo u kakvom je stanju Sabor, nemamo većine. Činjenica je da je vrijeme da premijer da ostavku, jer je činjenica da je lagao 41. dan da je raspustao ministre i da jednostavno sada imamo situaciju da nam zakon koji nam trebalo prezentirati i ozbiljno shvatiti o ugljikovodicima predstavlja čovjek koji nema apsolutno nikad nikakav legitimitet, čovjek koji je tu imenovan na način od premijera koji nema većinu. Premijer je obećavao narodu, javno obećavao da ima većinu i da ta većina će biti prezentirana dan nakon izbora. Danas je ovdje bila farsa premijera, malo iznervirana, ali je bio ovdje farsu i bacao je prašinu u oči i nama saborskim zastupnicima i cijelome narodu. Činjenica da u ovom trenutku imamo 4 ministarstva. Ministarstvo unutrašnjih poslova, gdje su nam svjedoci da imamo krizu u Europi tj. nestabilnost, imamo razne terorističke napade, da jednostavno ne znamo tko nam vodi Ministarstvo unutarnjih poslova i tko je dao većinu da vodi i da nas zastupa Ministarstvo unutrašnjih poslova. Premijer Plenković je prevario cijeli hrvatski narod, on je izmanipulirao cijelu hrvatsku javnost, vas kolege iz HDZ-a također, obećao je većinu. Također bilo bi korektno od njega da napravi ono što je napravio i gospodin Vrdoljak koji se isto kleo da ne vodi nikakve pregovore sa HDZ-om. Međutim ispod stola su vođeni pregovori i dovedeno je u situaciju danas da nemamo većinu. Ako u ovome trenutku ili u što kraćem trenutku ne budu predstavljeni ministri ovdje, nema smisla da mi ovdje više sjedimo. Klub MOST-a ovdje sjedi, očekuje da će doći ministar sa svojim prijedlozima za ministra, ministara nema. Ovdje je čovjek koji predstavlja zakon, niti se zna tko ga je imenovao, niti tko mu je dao legitimitet. Imenovao ga je čovjek koji nema, imenovan čovjek predstavlja zakon kojega je imenovao čovjek bez većine, premijer bez većine. Zbog naroda, zbog legitimiteta koji ima ovaj Sabor, zbog nas, zbog pljuvanja po narodu koji nam je dao glasove, do čega nas je doveo premijer Plenković, on bi isti trenutak morao dati ostavku. Jer je prevario narod, uvjeravao je narod da ima većinu. Gdje je ta većina? Pa vas je u HDZ-u prevario, lagao vas je, pa dignite svoj glas. Ne vjerujte faraonima kao dosada, ne budite klimoglavci. Pa ne može raditi se u državi kako šta hoće. Prošlo je vrijeme uhićivanja, lociranja, transferiranja kad se pljačkala država. Premijeru Plenkoviću u ime naroda, daj ostavku jer narod nas je birao, nije ti ovo prčija ni tvoja ni bilo čija. Ovo je narodni Dom di predstavljamo svi građane, netko sa više glasova, netko sa manje. Predsjednik Sabora sa 800 glasova, netko sa 20 tisuća glasova napravio sramotu od ovoga Parlamenta i pozivam ga ispred kluba MOST-a i građana svojih birača 11 tisuća, da podnese ostavku i da se ispriča narodu zbog situacije u koju je doveo RH. Napravio je banana državu od RH, ovo ni Sanader nije radio u onim vremenima kad su klimoglavci slušali ga poslušno a od naravno, orkestrirani od velikog vođe Vladimira Šeksa. E Šeks, neće ti proći. Narod ovo vidi, narod ovo čuje. Moglo je nekoliko puta, a više nećete. Hvala.
Hvala lijepa. Sad će u ime kluba SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici prvenstveno se obraćam hrvatskim građanima koji nas sada gledaju i koji slušaju ove poruke i koji jednostavno su iziritirani stavom Vlade, kolega iz HDZ-a gospodina Plenkovića koji jednostavno drži ovu državu kao mjesto s kojim se može igrati. Kao da je Hrvatska igraonica Vlade Šeksa i Andreja Plenkovića. Ovo je sramota šta se dešava. Pogledajte samo broj prijavljenih za raspravu. Pogledajte da nemamo ministra ovdje 41 dan. Sramota je šta se dešava! I dok to ne shvati gospodin Plenković i dok se ne ponaša onako kako se ponaša, objašnjava sa visoka, govori tko će kako proći na izborima. Pa neka on brine svoju brigu. Naša je briga ovdje da zaštitimo i dignitet ovoga Sabora, da zaštitimo birače koji biraju nas zastupnike u Hrvatski sabor i da jednostavno ne pristanemo na ovakvo poniženje. Mi smo birali Vladu i gospodin Plenković je trebao kao premijer, kandidat MOST-a i HDZ-a po mojem dubokom uvjerenju ponovno skupljati potpise ispočetka jer ono je bila koalicijska Vlada. Ali on ne da to ne radi, on ignorira zdravu pamet, on ignorira i smije se hrvatskim građanima u lice ne samo nama zastupnicima to je najmanji problem. Ljudi će koji su ovdje u Saboru pogotovo koji su se navikli na ovakve situacije sa HDZ-om to izdržati. Ali gospodin Plenković se smije hrvatskom narodu u lice i govori kao da nije bitno kada će, u kojem, roku predložiti ministre i da pokaže da ima većinu. To je neizdrživo. Ja pozivam sve kolege u ovom Saboru da se tome suprotstave. Neka da ostavku, neka vrati mandat Hrvatskom saboru i onda će Hrvatski sabor odlučiti kada će biti izbori. To je jedino pošteno. On je u ovom trenutku uzurpirao vlast. To je naša ocjena, ja sam u to uvjeren i on nema pravo to raditi. Hrvatska stoji, tapkamo u mjestu. Nije moguće više na ovaj način voditi državu. Vidimo situacije od Agrokora do INA-e, do odlazaka mladih ljudi iz Hrvatske, ništa se ne rješava samo zbog toga što se premijer Plenković grčevito drži svojeg mjesta i svoje funkcije. Nema većinu, neka podnese ostavku i neka Sabor odluči šta će ova zemlja raditi u budućnosti. Pa nije ovo njegovo? Kolege iz HDZ-a pa nije ovo od Andreja Plenkovića. Gospodine Culej, ne ovo je od hrvatskih građana. … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Tako je. Nije [[Upadica Reiner: Molim vas nemojmo dobacivati!]] SDP-ovo, nije HDZ-ovo, nije MOST-ovo, nije Plenkovićevo, nego od hrvatskih građana. Pokažite poštovanje prema hrvatskim građanima, pokažite poštovanje prema hrvatskim građanima bez obzira na nacionalnu pripadnost, prema hrvatskim građanima gospodine Culej. I to je ono što morate napraviti kako bi vidjeli šta oni misle o nama, o vama, o svakome od nas. Hrvatska ovo više ne može dopustiti. Zastupnici u ovom Saboru nisu ovdje da bi provodili, dizali ruke po nečijoj volji. Možda neki jesu, ja sigurno nisam. I mi u Klubu zastupnika SDP-a ćemo dobro razmisliti vjerojatno tijekom ovog dana i sutra da li ćemo uopće više sudjelovati u radu Sabora dok se politička kriza ne riješi. Nema pravo Vladimir Šeks i Andrej Plenković držati Hrvatsku u šaki, nema pravo. Ja znam da Vlado Šeks uživa u ovome, ali se ne smije izrugivati sa hrvatskim građanima. A gospodin Plenković nema nikakav više autoritet i mislim kao što sam rekao [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] da je uzurpirao vlast. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa.
Na prošloj sjednici donijeli smo odluku o prestanku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Vlahe Orepića i Slavena Dobrovića, pa predlažem da zastupnici daju prisegu prije početka s radom 4. sjednice. U članku 7. Poslovnika utvrđeno je da se prisega daje na način da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike. Prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ prisežem. Pročitat ću tekst prisege. „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak, te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske“. Pozivam zastupnika Vlahu Orepića.
Prisežem.
Sada bih molio i kolegu Slavena Dobrovića.
Prisežem.
Zahvaljujem se i čestitam zastupnicima na položenoj prisezi i želim im uspjeh u obavljanju časne i odgovorne zastupničke dužnosti. Ako želi, ako kolega Kovačić želi prisegnuti još jednom, ja nemam ništa protiv, pa evo izvolite gospodine Kovačić. Dakle, gospodin kolega Kovačić je već prisegnuo ranije s tog razloga ne treba to ponavljati, tako da mi nastavljamo s radom, a ja još jednom čestitam zastupnicima koji su sada prisegnuli. [[Pljesak.]] A sada započinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika članak 132. do 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Prvi na redu za postavljanje pitanja je uvaženi kolega Vladimir Bilek koji svoje pitanje postavlja ministru Butkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, poštovani premijeru, članovi Vlade RH. Kao što je već rečeno moje pitanje postavit ću ministru prometa gospodinu Olegu Butkoviću. Znamo svi da je za razvoj pojedinih naših krajeva prije svega Zapadne Slavonije bitna izuzetna i prometna povezanost. Prvi korak prema tome naravno je i brza cesta Zagreb – Bjelovar – Virovitica o kojoj smo već ovdje razgovarali, bilo je postavljeno pitanje. Ali tu je za razvoj grada Daruvara, Grubišnog Polja općine Končanica, te ostalih susjednih općina izuzetno bitna povezanost, odnosno Betterment ceste Grubišno Polje – Končanica – Daruvar koji se već duže priprema. Pa moje pitanje u tom smislu glasi u kojoj je točno fazi ovaj projekt i kada kreću radovi? Hvala.
Hvala lijepo gospodine zastupniče na vašem pitanju, poštovani gospodine predsjedniče, zastupnice i zastupnici. Navedena dionica za koju ste postavili pitanje nalazi, sastavni je dio državne ceste DC5 i to dionica Grubišno Polje – Veliki Zdenci i dionica Veliki Zdenci – Daruvar. Za dionicu Veliki Zdenci – Daruvar kompletnu projektnu dokumentaciju spremaju Hrvatske ceste koji su u završnoj fazi. U ovom trenutnom sada, u ovom trenutku se vrši uknjižba postojećeg stanja državne ceste budući da ona nije u katastru provedena i očekujemo u ovoj godini izdavanje građevinske dozvole budući da to je u planu Hrvatskih cesta i ovom četverogodišnjem koji je usvojila Vlada RH očekujemo raspisivanje natječaja u ovoj 2017. godini. Duljina te dionice je 15,2 km, a za ovu prvu dionicu Grubišno Polje – Veliki Zdenci u duljini od 5 km kompletnu projektnu dokumentaciju u ovom trenutku financira i izrađuje grad Grubišno Polje. Nakon što grad Grubišno Polje izradi projektnu dokumentaciju on će je dostaviti Hrvatskim cestama i na isti način onda će se raspisati natječaj i za tih, taj ostatak od 5 km. Znači u ovoj 2017. godini bit će gotova projektna dokumentacija, bit će izdane dvije građevinske dozvole i nakon toga će Hrvatske ceste raspisati natječaj za izvođenje.
Zahvaljujem ministru Butkoviću. Želite li se očitovati?
Hvala lijepo gospodine ministre, zahvaljujem na odgovoru. Već dugi niz godina se priprema i poznato nam je da su problem određeni imovinsko-pravni poslovi, ali meni je drago da ide u tom smjeru i da možemo već reći, nadam se da ćemo na godinu imati završen taj dio dionice i taj dio ceste isključivo iz razloga prometne povezanosti ali i s druge strane iz razloga sigurnosti. Jer znamo da kroz općinu Končanica recimo imamo neadekvatne nogostupe, da djeca idu pješke u školu i jako puno bi značilo i uređenje tog dijela. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na drugo pitanje. Uvaženi kolega Žarko Tušek pitanje upućuje ministru Krstičeviću. Ako ne radi mikrofon, onda dođite za govornicu.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Svoje pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade RH i ministru obrane generalu Damiru Krstičeviću. Poštovani potpredsjedniče Vlade i ministre obrane, svjesni kompleksnih političkih odnosa, sigurnosne situacije u kojoj se Hrvatska nalazi, ugroza i rizika u kojem živimo i djelujemo kako sa aspekta naše regije, tako i sa aspekta globalnih sigurnosnih izazova i prijetnji. I prije nego što ste postali ministar govorili ste o važnosti donošenja Strategije nacionalne sigurnosti. Proteklih dana imali ste sjednicu povjerenstva za izradu Nacrta strategije nacionalne sigurnosti RH i Zakona o sustavu domovinske sigurnosti. Riječ je naime o četvrtom prijedlogu, odnosno završnom nacrtu tih dokumenata. Budući da ste donošenje strategije i Zakona o sustavu domovinske sigurnosti još na početku mandata odredili kao jedan od vaših prioriteta i najavili njihovo skoro donošenje molim vas zbog sveukupne javnosti ključne informacije o tijeku cijelog posla koje ste sve segmente društva uključili u javnu raspravu, jeste li zadovoljni konačnom verzijom izrađenih dokumenata, naravno i zaključno, kada dokumente možemo očekivati u ovom Visokom domu na raspravi. Zahvaljujem.
Hvala zastupniku gospodinu Tušeku na postavljenom pitanju. Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade, gospođo kolege zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora, da mi smo u ponedjeljak, 5.6 imali zadnji šesti sastanak povjerenstva za izradu Strategije nacionalne sigurnosti i Zakon o sustavu domovinske sigurnosti i završili smo taj proces, mi smo izradili novi dokumenat, Strategiju nacionalne sigurnosti. Kao što znamo, postojeća Strategija nacionalne sigurnosti iz 2002. godine. Prema tome 15 godina naša Hrvatska već nema Strategiju nacionalne sigurnosti. Mi smo krenuli u proces već odmah uspostavom Vlade, 3.11. i u ovih 7 mjeseci jednog ogromnog rada. Mi smo završili taj dokumenat i evo dokumenat je tu predamnom, taj dokumenat Strategije nacionalne sigurnosti, Zakon o sustavu domovinske sigurnosti je spreman, on ide sutra na Vladu i ja se nadam sutra na Vladi da će taj dokumenat biti usvojen. Mi smo sa procesom krenuli 3.11., odmah u početku izabrali smo jednu metodologiju, transparentnost, uključivost, inkluzivnost, preko 150 ljudi u Hrvatskoj je sudjelovalo u izradi Strategije nacionalne sigurnosti i kroz jedan proces, kroz jednu uključivost, evo mi smo došli do pozicije da imamo taj dokumenat. Napravili smo jako puno i okruglih stolova, 8 okruglih stolova, od braniteljskih udruga, generalskog zbora, Udruga civilnog društva, preko predstavnika medija, zatim, također jedan okrugli stol sa članicama NATO-a, EU, zatim okrugli stol sa cehom zaštitara i na kraju okrugli stol sa znanstvenom zajednicom. I evo ja još jednom želim se zahvaliti svim ljudima koji su sudjelovali u tom procesu, dobili smo jako puno pozitivnih i prijedloga, komentara, sugestija, tako da možemo reći da sada imamo spremam taj strateški dokumenat, koji će nam pomoći i taj Zakon o sustavu domovinske sigurnosti koji će nam pomoći da iz pozicije države, da se možemo nositi odgovorno sa svim ovim sigurnosnim situacijama, ugrozama, rizicima. Vidimo da imamo jako puno tih izazova, po cijelo Europi i zato nam treba jedan sustav, jer jedino kroz sustav mi se možemo nositi sa tim izazovima. I to je tek jedan početak. Ono što je bitno, strategija, ta naša nova, što donosi? Hrvatska treba partnerstvo za sigurnost. Iz tog partnerstva za sigurnost, treba proizveći sustav domovinske sigurnosti i on mora počivati i na poštivanju ljudskih prava, na transparentnosti na solidarnosti, na toleranciji i dijalogu. Taj naš sustav mora biti moderan, suvremen, racionalan, učinkovit i ono što je najbitnije odgovarati i našoj tradiciji i našim potrebama. I ono što je ključno, u ovoj strategiji smo dali da svaka nova Vlada, znači na početku svog mandata mora iz ažurirati taj strateški dokumenat. I još jedna vrlo bitna stvar, da Hrvatska Vlada, jednom godišnje mora vas, Hrvatski sabor, izvijestiti o provedbi strategije, i sukus cijele priče je da sustav sigurnosti koji poboljšavamo i razbijamo, mora jamčiti da naša Hrvatska u bilo kojem trenutku, može čvrsto, snažno i jasno reagirati na bilo koju ugrozu i rizik s kojima je hrvatsko društvo suočeno. Hvala.
Zahvaljujem se potpredsjedniku Vlade i ministru obrane. Izvolite kolega Tušek.
Ja bi samo htio čestitati ministru Krstičeviću na poslu koji je napravio i zahvaliti na kompleksom i sadržajnom odgovoru.
Hvala lijepa. Treće pitanje, uvaženi kolega Željko Jovanović. Pitanje postavlja predsjedniku Vlade, gospodinu Plenkoviću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pozdravljam sve zastupnice i članove Vlade koji nemaju većinu, koje je pitanje da li aktualni sat uopće ima smisla. Znači gospodine Plenkoviću, predsjedniče Vlade, koji nema više većinu, koji nema 76 ruku u ovoj sabornici, da li ste pratili prosvjed hrvatskih građana koji okupio u Zagrebu više od 20 tisuća ljudi i još 10 tisuća ljudi diljem Hrvatske. Prosvjed koji je tražio bolje obrazovanje za bolju Hrvatsku i prosvjed s kojim je jasno poručeno, da ministar plagijator mora otići, kao i svi otimači reforme koje je okupio oko sebe. Gospodine Plenković, da li vam je jasno da Hrvatskoj treba kurikularna reforma, a ne klerikalna reforma? Da li vam je jasno da hrast u hrvatskim školama može poslužiti samo za parkete i ni za što drugo? Gospodine Plenkoviću, kada ćete otpustiti ministra plagijatora i po kojim kriterijima ste imali ekspertnu radnu skupinu i predsjednicu ekspertne radne skupe za kurikularnu reformu, te 6 članova Nacionalnog vijeća za odgoj i obrazovanje, obzirom da većina od njih dolazi od ultra konzervativnih klerikalnih udruga koji između ostalog podržavaju pozdrav „Za dom spremni“ i negiraju evoluciju. I pitanje svih pitanja gospodine Plenkoviću koliko ruku u ovoj sabornici podržava rad vaše Vlade?
Zahvaljujem na pitanju cijenjeni kolega zastupniče Jovanović. Što se tiče većine, predsjednik Sabora je izabran sa 76 ruku, toga se jako dobro sjećate, apsolutna većina, premda po Poslovniku nije potrebna, dakle o demonstraciji brojeva, mislim da smo tu utakmicu, kolega Maras prošli. Što se tiče pitanja koje je vezano za Strategiju odgoja obrazovanja, za prosvjed kojeg smo vidjeli u Zagrebu i još nekoliko gradova i općenito za reformu obrazovanja. Dakle, u hrvatskom društvu postoje oni koji su otvoreni, uključivi, spremni za dijalog i oni koji su isključivi i apriori, diskvalificiraju druge. Vi se gospodine Jovanoviću, svojim stavovima, po ovim pitanjem ubrajate u ove druge. To je poznato najširoj javnosti, to je poznato i temeljem vaše dosadašnjeg istupanja. Za razliku od vas, moja Vlada moje posebno stručno povjerenstvo na čijem je čelu rektorica Zadarskog sveučilišta profesorica Vičan, ima 11 članova. U tom povjerenstvu su bili ljudi iz različitih stranaka i akademske zajednice i ljudi iz SDP-a, bivši ministar znanosti, profesor sa Splitskog sveučilišta, jedan od kolega profesor Romić iz MOST-a, jedan predstavnik nacionalnih manjina, jako važno za uključivost, gospodin Uzelac iz SDSS-a, gospodin Pero Lučin član HSS-a bivši rektor Riječkoga sveučilišta. Sve to nije bilo u posebnom stručnom povjerenstvu koje je formirao prije nekoliko godina tadašnji premijer Milanović. Dakle o pluralizmu, uključivosti, nastojanju da postignemo konsenzus o temeljnom pitanju za hrvatsku budućnost, a to je obrazovanje. Vi ste isto bili ministar znanosti i obrazovanja, dakle za razliku od vašeg isključivog i diskvalificirajućeg pristupa, pristup naše Vlade, mene kao predsjednika Vlade, ministra znanosti i obrazovanje je uključiv. Što se tiče same procedure, da vas podsjetim, ekspertna radna skupina na čijem je čelu bio gospodin Jokić suprotno pravilima nije biran na temelju javnog natječaja nego na temelju javnog poziva. Za njegovo mjesto bio je tada, gle čuda, samo jedan kandidat, na temelju javnog natječaja sada 11 kandidata, na onom natječaju bilo je po mojim informacijama sve skupa kandidata 37 za radnu skupinu, sada 125. Tada nije bilo niti načela, niti kriterija po kojima će se birati, sada ih je bilo. Dakle za razliku od vašeg modela u vrijeme kada ste vi bili na vlasti ovaj proces bio je transparentan i uključiv u više javnih istupa i ministar i predsjednica posebnog stručnog povjerenstva i novoizabrana predsjednica ekspertne radne skupine izložili su svoje stavove, objasnili proceduru hrvatskoj javnosti i na taj način po meni ispunili visoke standarde koje zahtjeva strategija koju je donio Hrvatski sabor i koju nameće pristup rada i pristup djelovanja kojeg imamo. Za hrvatsku javnost ponavljam, moj stav i stav naše Vlade, obrazovanje mora biti takvo da sva hrvatska djeca nauče ono bitno o našem identitetu, našoj kulturi, našem jeziku i našoj povijesti, da steknu široko opće obrazovanje i opću kulturu, a da im proces školovanja osnovnoškolskog, srednjoškolskog i kasnije visokog obrazovanja bude takav da budu kritičkog stava, da imaju sve sposobnosti i analize i sinteze i da u konačnici budu spremni za tržište rada. To je pristup reformi odgoja i obrazovanja kojeg imamo. Ukoliko želite u njoj sudjelovati dobro ste došli.
Hvala vam lijepa. Izvolite kolega Jovanoviću.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa gospodine Plenković zapravo niste ništa odgovorili. Niste mi rekli po kojim kriterijima je imenovana ova ekspertna radna skupna, kako je imenovana predsjednica tog povjerenstva koja je osobna savjetnica ministra što jasno govori u kojoj mjeri je tu politika uzela u ruke struku. Niste ni rekli da li imate 76 ruku. 75% građana ne podržava više smjer vaše Vlade i to je jasna poruka kao što je jasna poruka 50 tisuća ljudi koji su prosvjedovali protiv ovakve kurikuralne reforme. Prema tome, gospodine Plenković pokažite nam brojke, a ako nemate 76 ruku izvolite raspisati izbore. Prema tome, obmanjivali ste svoju stranku kada ste pričali i lamentirali o većini koju nikad niste imali, obmanjujete ovu sabornicu, obmanjujete hrvatsku javnost. Što se tiče kurikuralne reforme, nakon što je vaš prethodnik Karamarko umrtvio reformu, vi ste je sada pokopali. Pa prema tome, poslušajte građane Hrvatske koji od vas traže da odmah pozovete tajnicu i da zamolite je da razriješi i napiše odluku o razrješenju plagijatora ministra Barišića, također zatražite da se smijeni i gospođa Vican i ponovite postupak za ekspertnu radnu skupinu. Ponovit ću vam, nama ne treba klerikalna reforma, nama treba kurikuralna reforma, a imenovanjem ljudi u Nacionalno vijeće za odgoj i obrazovanje u koju ste uključili ultrakonzervativne, klerikalne skupine „U ime obitelji“, HRAST-a pokazali ste da uopće nemate širinu nego ste predali reformu ključnu obrazovanja u ruke ultrakonzervativnih klerikalnih skupina koji su protiv evolucije, koji negiraju evoluciju, koji podržavaju pozdrav „Za dom spremni!“ što govori da činite sve što je suprotno od onoga za što se zalagali kada ste govorili o nekakvoj vjerodostojnosti. Gospodine Plenkoviću, pokažite nam brojke, ako nemate 76 ruku izvolite na izbore.
Hvala vam lijepa. Iduće pitanje uvaženi kolega Silvano Hrelja. On pitanje upućuje ministru rada i mirovinskog sustava Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre. Kada se sustavi ne valoriziraju i projekcije ne preispituju onda nam se dogodi danas događaji preteknu. Planirali smo imati prve dvostupne umirovljenike 2019. godine kada su trebali prve žene koje su 2002. godine bile mlađe od 40 godina dobiti mogućnost odlaska u prijevremenu mirovinu. Međutim, unatoč našim prognozama i predviđanjima dogodilo se da su ove godine dvojica muškaraca otišla u punu starosnu mirovinu u dobi od 55 godina zato što su 30 godina radili na poslovima sa uvećanim trajanjem 18 za 12, godina i pol za godinu dana staža osiguranja. Dakle nesporno je da su ostvarili pravo na punu starosnu mirovinu prema općem zakonu, Zakonu o mirovinskom osiguranju. Međutim, u odnosu na njihove kolege sa istih radnih mjesta u odnosu na prošlu godinu kada su njihovi kolege imali pravo izbora jednostupne mirovine ili dvostupne mirovine, izabrali su svi naravno veće mirovinsko pravo, njihova je mirovina manja od 900 do 1300 kuna, a to zbog toga što kažem nemaju pravo izbora i nemaju dodatak od 27% na godine uplate doprinosa u prvi stup mirovinskog osiguranja. Moje pitanje glasi, što ministarstvo planira učiniti u ovim okolnostima jer to nisu pojedinci, to je vjerojatno veći broj ljudi i doista ovo nema smisla ovakvo zakidanje i ovakva neravnopravnost od godine u godinu u mirovinskom sustavu?
Hvala. Molim ministra Ćorića.
Zastupniče Hrelja, prije svega hvala na ovom pitanju. Dakle Ministarstvo rada i mirovinskog sustava svjesno je problema u koje mirovinski sustav bi ušao eventualnom nereakcijom na situaciju u kojoj osobe koje su 2002. godine imale manje od 40 godina ostaju bez dodatka od 27%. Prema našim podacima ove godine bi u ovakav tip mirovine trebalo ići oko 15 osoba u RH, mi smo toga u potpunosti svjesni. Međutim, znate i sami da je riječ o iznimnim slučajevima koji su mogli birati ili ne birati odlazak u mirovinu. Ono što svakako želim naglasiti je sljedeće. Dodatak od 27% koji je bio predviđen prije svega za osobe koje su išle samo u mirovinu iz prvog stupa a nakon toga za osobe koje su mogle birati između prvog i drugog stupa, dakle oni upućeniji znaju o čemu se radi. To su osobe koje su 2002. godine imale između 40 i 50 godina. Taj dodatak od 27%, odnosno njegovo izostajanje značilo bi smanjenje mirovine, odnosno manje mirovine za naše građane koje su 2002. godine imale manje od 40 godina kako za osobe ženskog, tako za osobe muškog spola. Značajniji kontingent ovih osoba u mirovinu ide 2019. godine kako ste rekli i biti će riječ negdje oko 400 osoba ženskog spola prema podacima o kojima trenutno raspolažemo. Ministarstvo rada i mirovinskog sustava u ovom trenutku radi analize nekoliko potencijalnih rješenja koja sve idu prema istom ishodištu a to je namirivanje razlike u mirovini između mirovine zaslužene u okviru prvog i drugog stupa u odnosu na mirovine kolegica, u konkretnom slučaju odnosno kolega koje su išle u mirovinu samo prema prvom stupu. Ono što treba imati na umu jeste činjenica da mi u ovom trenutku, dakle da nitko u ovom trenutku ne može točno znati o kojem postotku je riječ, budući osobe koje 2019. godine idu u mirovinu u sljedeće 2 godine tijekom 2017., odnosno 2018. godine boravkom u sustavu kapitalizirane štednje odnosno u dvostupnom sustavu kao takvom će isto tako kapitalizirati svoja sredstva po stopama, odnosno realnim prinosima koji u ovom trenutku nama nisu poznati. Dakle njih ćemo tek doživjeti 2017., odnosno 2018. godine. U svakom slučaju rješenje do kojeg će doći biti će temeljeno prije svega na solidarnosti, odnosno socijalnoj osjetljivosti koja u RH postoji i smjeru u koji zapravo idemo već od početka samog mandata, kojeg smo potvrdili povećanjem minimalne plaće s jedne strane ali isto tako i razvojem socijalnog dijaloga sa našim socijalnim partnerima. Dakle svjesni smo slučajeva koje ste spomenuli, nekoliko gospode koji su zatražili odlazak u mirovinu, svjesni smo činjenice da u ovom trenutku te osobe ne primaju mirovinu koju primaju njihove kolege. Onog trenutka kada se donese zakonsko rješenje a mi to planiramo u drugom dijelu ove godine, tog trenutka će se i te osobe, odnosno zaostatci njihovih mirovina u odnosu na ove razlike biti riješene. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem se. Izvolite kolega Hrelja.
Hvala na odgovoru, gospodine ministre, razumio sam vaš odgovor. Naravno mora se, stalno sustav valorizirati. I tom kontekstu vas podsjećam u ovom mom odgovoru samo na još jedan problem jer koristim za ovo priliku a to je da na čelo jednakosti a ne samo solidarnosti i uzajamnosti mora biti jedno od ključnih načela mirovinskog sustava. Što znači da bi trebalo paralelno s time i razmišljati već za 2019. za one koji neće imati sreće iz dvije mirovine, dakle iz prvog i drugog stupa imati mirovinu kao što imaju korisnici najniže mirovine da im tu moramo osigurati, osigurati jednu zaštitu. Prvi stup će morati preuzeti tu zaštitnu funkciju. I ja osobno ne doživljavam zasebno prvi i drugi stup nego tamo gdje jedan počinje, drugi završava, završava i obratno. I oni su ustvari komplementarni, oni se nadograđuju jedan na drugi. Tko god to razmišlja o dva sustava mislim da griješi. I da jednaku zaštitu što se tiče najnižih mirovina moraju imati korisnici jednostupne mirovine kao i korisnici mirovine iz dva stupa. Zahvaljujem.
Hvala i vama. 5. pitanje, uvaženi kolega Boris Milošević, pitanje postavlja ministru financija Zdravku Mariću, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani i uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani ministri i ministrice. Moje pitanje je upućeno ministru financija i odnosi se na problem plaćanja poreza na dodanu vrijednost, na donacije, dakle na donacijska sredstva za projekte koji se doniraju izvan, dakle EU. Mi imamo brojna naselja na području od posebne državne skrbi, dakle područja koja su zahvaćena ratom, koja imaju ili jako lošu infrastrukturu, komunalnu ili je zapravo uopće nemaju. Dakle stanovništvo živi bez pristupa vodi, bez pristupa struji ili nema ni uređene puteve. Tako da je svaka vrsta projekta koji poboljšava tu situaciju, to stanje je dobro došla i država treba iznaći način da pomogne svakoj jedinici lokalne samouprave koja se nalazi u takvim problemima. Mi sada imamo situaciju da kada jedinica lokalne samouprave pronađe donatora izvan EU, koji financira jedan takav komunalni projekt da mora platiti porez na dodanu vrijednost na tu investiciju i zapravo to plaćanje PDV-a ugrožava taj cijeli projekt. U konkretnom slučaju imamo općinu Ervenik koja je pronašla donatora u SAD-u, koji je spreman financirati, dakle obnovu vodoopskrbne mreže u općini, međutim iznos koji treba platiti za PDV je oko milijun kuna. Općina nema ta sredstva i stoga imamo problem jer općina radi životnih uvjeta svojih građana nema pravo da odbije taj projekt, a smatram da država mora iznaći način kako da takvim projektima i općinama pomogne. Stoga moje pitanje vama upućeno na koji način Ministarstvo financija smatra da može pomoći općinama u realizaciji takvih projekata, da sama država plati ili da se općine oslobode plaćanja PDV-a?
Evo hvala lijepo, gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, hvala lijepo uvaženi zastupniče na pitanju. Moram priznati odmah na početku dakle, izuzeće od bilo kakve vrste oslobođenja PDV-a na uvoz dobara bilo u svrhu donacija, nije specifikum Hrvatske, to je uskladba bila sa direktivama EU-a još direktivom iz 2006. godine, a Hrvatska je istu direktivu implementirala sa izmjenama Zakona o PDV-u još 1. siječnja 2010. godine. Postojala je još jedna odredba koja je bila na snazi, omogućavala oslobođenje PDV-a na donirana sredstva ako su ista bila predmetom međunarodnih ugovora koje su obvezivale Hrvatsku. Međutim, to je vrijedilo samo do 1. srpnja 2013. kada direktiva, ponavljam izrekom zapravo, isključuje ovakvu vrstu oslobođenja od PDV-a. Inače naš Zakon o PDV-u pa i ovaj novi, dakle on je u potpunosti usklađen sa direktivom i članak 44. vrlo jasno i detaljno propisuje i definira sva moguća oslobođenja od PDV-a. Nažalost, u ovom konkretnom slučaju to nije primjer. Međutim, ja ću napomenuti da imamo i nekoliko primjera iz recentne prošlosti, bilo je određenih vrsta donacija vojne opreme Ministarstvu obrane Republike Hrvatske, sjećate se jako dobro, i helikopteri također od Sjedinjenih Američkih Država. Isto tako je bilo i u mom Ministarstvu, Ministarstvu financija donacija određene opreme za detekciju radioaktivnih tvari i općenito radijacija za našu carinsku službu. Dakle, i u jednom i u drugom primjeru, država je u okviru svojih proračunskih mogućnosti pronašla određena sredstva, naravno, kako bi omogućila, ni u kojem slučaju, onemogućila takve vrste donacija. Imali smo jedan i recentni također primjer prilikom donacije vrijedne ja bih rekao ne u smislu samo financijske vrijednosti nego puno, puno šire vrijedne opreme za edukaciju naših učenika osnovnih škola u okviru tzv. STEM revolucije. Dakle, gdje je također država, ova Vlada vrlo jasno pokazala na koji način podupire i takve vrste donacija, a što se tiče lokalne samouprave dakle, ja bih svakako sugerirao da dijalog, ja razumijem da je ovih milijun kuna za navedenu općinu veliki iznos u smislu njihovih fiskalnih kapaciteta, ali mislim da i u dijalogu, centralne, odnosno lokalne države možemo i na tom polju pronaći jedno adekvatno rješenje i sigurno omogućiti da i takve vrste donacije zažive odnosno da budu realizirane. Hvala lijepa.
Hvala, izvolite kolega Milošević.
Poštovani gospodine ministre, nisam u potpunosti zadovoljan s vašim odgovorom, ali shvaćam da razumijete bit problema u kojem se nalaze općine, koje nemaju jak fiskalni kapacitet a imaju dakle stanovništvo koje ima potrebu da za dakle, pristojnim uvjetima življenja u ovom slučaju, dakle pristupu vodi. Mi ovdje imamo problem, porez treba platiti, pa tako i općina koja ima slab fiskalni kapacitet, ali se nadam, da će se u koordinaciji sa drugim Ministarstvima pronaći način kako da se ovaj problem riješi. Jer primjerice, fond, imamo Ministarstvo regionalnog razvoja koje je formiralo fond dakle za sufinanciranje projekata iz EU-a ali dakle, taj fond samo ograničen na projekte iz EU-a koji na neki način sufinanciraju i rješavaju ovakve probleme pa mislim da bi trebalo iznaći načina dakle da se ovakve vrste donacije koje se odnose na komunalne i infrastrukturne projekte, također sufinanciraju iz takvih sličnih fondova. Evo hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na iduće pitanje, to je uvaženi kolega Boris Miletić, pitanje postavlja ministru Tolušiću, izvolite.
Hvala vam predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre, godinama smo u Hrvatskoj ulagali u nasade maslinika. Govoreći o toj temi, govorit ću o našim poljoprivrednicima, obiteljskim poljoprivrednim domaćinstvima, ljudima koji doista žive od svoga rada i stvaraju dodanu vrijednost. Nakon što je, nakon što su brojni maslinici zasađeni nakon što počeli kvalitetom maslinovog ulja biti top destinacija u cijelom svijetu. Sa nestrpljenjem su naši poljoprivrednici očekivali obilu pravilnika iz mjere 4.1. i 4.2., kako bi poput svojih kolega u drugim europskim zemljama mogli koristiti poticaje za svoju djelatnost. Nedavno su ti pravilnici objavljeni i ono što je konsterniralo dakle, poljoprivrednike, govorimo o maslinicima je činjenica da je dakle, ulaganje u njihovu potrebnu infrastrukturu nakon samih nasada maslinika, to su neophodne uljare, da one kao takve su izuzete iz tih mjera i da se ne, uopće ne boduju što ih dovodi u podređeni položaj u odnosu dakle na kolege iz Italije, Španjolske koji obilato koriste europske fondove što je naša intencija upravo u izgradnju potrebnih uljara. Vidjeli smo prošlu godinu koja je bila izuzetno dobra da su bile velike gužve, da nažalost na preradu se čekalo, da je bilo situacija gotovo na rubu fizičkog incidenta. I osim što su uljare izuzete dakle, govorimo o cijelom dijelu Jadrana koji ima mogućnosti uzgajanja masline, vidimo da ste uvrstili indeks razvijenosti kojim našim OPG-ovima u Istri de facto onemogućuju kvalifikaciju na natječaj, odnosno morali bi doista ispuniti maksimum svih bodova da bi došli na onaj granični prag od 40 bodova. Stoga, moje pitanje glasi Hoćete li revidirati postojeći pravilnik i uvažiti vapaj naših poljoprivrednika koji ovo doista doživljava kao diskriminirajuće?
Hvala vam. Molim ministara poljoprivrede, izvolite.
Evo prije svega, lijep pozdrav predsjedniku Sabora, saborskim zastupnicima i zastupnicama, premijeru, ministrima i ministricama, hvala uvaženom zastupniku na postavljenim pitanjima. Evo samo čisto kratka rekapitulacija cijelog programa ruralnog razvoja. Znači dvije zarez, nešto malo manje od 2,4 milijarde eura nam stoji na raspolaganju. Do sad smo raspisali natječaja u vrijednosti milijardu i 140 milijuna eura, znači negdje 47%, ugovorili oko 605 milijuna eura. Znači 25% i do sad isplatili oko 350 milijuna eura, odnosno 15% ukupnih sredstava. Znači, povećava se i iznos sredstava koji raspisujemo. Ove godine 36 natječaja u 7 mjeseci. U zadnje dvije godine 32 natječaja. Mislim da se pomak u svemu tome vidi. Maslinari nisu izbačeni ni iz čega. Sad kad govorimo o preradi su išli natječaji samo za prioritetne sektore. Ići će još natječaji iz mjere 4.2. gdje će biti i naši maslinari, tako da tu nema nikakvog spora. Inače, uspjeli smo ostaviti kad govorimo o maslinarima i poticaje koje su imali po litri ulja, koji su trebali biti ukinuti. Našli smo modalitet da i taj dio ostavimo kao i za duhansku proizvodnju, kao i za mliječne krave i za sve ono što je ove godine trebalo biti ukinuto. Našli smo modus kako te novce i dalje ostaviti našim maslinarima, odnosno uljarima i svima onima koji sudjeluju u tom procesu. Inače kad govorimo o maslinarima ili o Istri ili o Dalmaciji vi znate vjerojatno da dobar dio naših poljoprivrednika se do sad na državnom zemljištu mogao baviti samo poljoprivrednom djelatnošću. Ako je htio raditi nekakve dodatne sadržaje tipa nekakve da li vinarije, kušaonice ili uljare na tom zemljištu nisu mogli. Donijeli smo i pravilnik koji treba biti, stupiti na snagu o pravu služnosti na poljoprivrednom zemljištu gdje će upravo i to moći biti rađeno. Tu je upravo došla inicijativa najviše sa područja Istre. Kad govorimo o indeksu razvijenosti, znači on od maksimalnih 100 bodova nosi 20%, odnosno 20 bodova. 20 bodova za prvu i drugu skupinu po indeksu razvijenosti, znači za najnerazvijenije područje. Treća i četvrta nose nešto manje. Poanta svih europskih fondova je zapravo razvoj nerazvijenih područja. Znači i maslinari ili bilo tko je na području koje je po indeksu razvijenosti četvrta skupina ili peta može se javiti, ali naravno dobit će nešto manji broj bodova nego oni koji su u nerazvijenim područjima. Inače indeks razvijenosti je i do sad bio u sustavu bodovanja kad govorimo i o 4.1. i o 4.2. ali po nekakvim drugačijim kriterijima. Znači, svi se mogu javiti i vjerujem da će oni projekti koji su kvalitetni, takvih sigurno ima puno u istri, da će vjerujem i oni participirati i proći. Hvala.
Hvala vama. Izvolite.
Pa prije svega evo hvala, drago mi je ukoliko ćete revidirati mjeru 4.2. i uvrstiti mogućnost aplikacije i maslinarima koji žele ulagati u svoje kapacitete, odnosno ulagati u izgradnju uljara. Kažem još jednom i sama cijena ulja je porasla upravo zbog toga što nama konkurentne zemlje potpomažu takvu djelatnost i držim da bi mi morali uvijek voditi računa osim same unutarnje razvojne politike unutar države i na to kako to čine nama konkurentne zemlje. Kad govorimo o indeksu razvijenosti, dakle želim biti vrlo jasan. Apsolutno da, trebamo biti solidarni i pomognuti one koji su manje razvijeni. Međutim, držim da je nepravedno diskriminirati one poljoprivrednike koji žive na području sa višim indeksom razvijenosti ukoliko oni doista ne mogu de facto niti ostvariti mogućnost minimalnog broja bodova da bi bili unutar aplikacije. Stoga kažem još jednom, treba biti solidaran, mislim da to činimo. Dolazim iz Istre koja godišnje preko milijardu kuna uplati više u državni proračun nego što se vraća. No, kažem još jednom država bi trebala poticati i one izvrsne, one koji brže trče ne na način da im se polome noge. Možda im da malo više prepreka na putu, ali da i oni mogu istrčati svoju rutu i da oni mogu koristiti sredstva jer su i oni porezni obveznici, rade, plaćaju svoje obveze prema državi i trebalo bi im omogućiti da jednako tako mogu koristiti sredstva iz EU fondova. Hvala vam.
Hvala i vama. Izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepa predsjedniče Sabora bez većine. Mislim da sudjelujemo u farsi. Postavljamo pitanja premijeru koji nema većinu i nemamo 4 ministra. Zbog toga tražim, zbog te situacije, zbog te farse tražim stanku od 10 minuta. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Ja vam na žalost ne mogu odobriti stanku. Sukladno članku 249. to je članak koji definira razloge za neodobravanje stanke. Predsjedatelj neće odobriti stanku za sastanak kluba zastupnika, ako se zahtjev za stanku podnosi i pod a) piše: „Prije utvrđenoga dnevnoga reda i prelaska na dnevni red. Dakle, mi još nismo prešli na dnevni red, jer aktualno prijepodne se tretira kao nešto što dolazi prije dnevnog reda. A pozivam se i na dosadašnju praksu sedmom sazivu, četvrta i šesta sjednica, tada su predsjednici bili Šprem i Leko koji su odbijali stanke i to je postala praksa. Ja ću se te prakse držati. Ako niste zadovoljni slobodno se obratite Odboru za Ustav sukladno članku 236. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Sabora bez većine mi sudjelujemo u farsi. Mi sudjelujemo u farsi gdje četiri ministra nisu imenovana ima dva mjeseca, nemate većinu. Zbog toga tražim stanku, da ovu sramotu prekinemo koju je napravio premijer Plenković bez većine i da se raspusti ovaj Sabor. Jer je vrijeme da se prekine farsa koja je napravljena zadnja dva mjeseca gdje se obmanjuje i laže javnost da ima većine. Većine nema. Ovaj Parlament morate vi čuvati dignitet. Vi morate čuvati da premijer četiri ministra dovede. Ministar policije u ovom trenutku ne postoji. Vi ste dužni da u ovome trenutku zaštite ovaj dignitet Sabora i da premijer ovdje bez većine kaže tko su ministri. Dva mjeseca smo mi bez ministra i molim vas da taj problem riješite, a ne da budete kao uvijek poslušni samo. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Dakle, postoji Zakon o Vladi koji vam jasno kaže da će na prvoj idućoj sjednici Hrvatskog sabora predsjednik Vlade predložiti ministre. Ovo je ta sjednica. To će se na toj sjednici i dogoditi. Dakle, ja ću raditi sukladnu Ustavu, zakonu i Poslovniku Hrvatskog sabora i to je ono što smatram ispravnim. Dakle, mi nastavljamo sa aktualnim prijepodnevom. Sedmo pitanje je uvaženi kolega Ivan Lovrinović, postavlja pitanje predsjedniku Vlade, gospodinu Plenkoviću.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine premjer, jeste li spremni donijeti uredbu o stavljanju iznad sage lex Agrokora, zbog mogućih tužbi kreditora i dobavljača koji bi RH učinili sudužnikom, jer je preuzela odgovornost upravljanja u privatnoj firmi, donošenjem lex Agrokora. Kao zastupnik, moram upozoriti građane, na ovu opasnost, koja je realna.
Izvolite predsjedniče Vlade.
Dakle, cijenjeni kolega Lovrinović, Zakon o izvanrednoj upravi u trgovačkim društvima od sistemskog značaja, donesen je u Hrvatskom saboru, zbog zaštite radnih mjesta, zaštite hrvatskog gospodarstva, zaštite našeg financijskog sustava. Možda ne bi bilo loše da oni koji kritiziraju taj zakon, njegovu primjenu, kažu što bi danas bila alternativa. Kako bi izgledala hrvatska ekonomija da nema tog zakon? Što bi se dogodilo sa 60 tisuća radnih mjesta? Što bi se dogodilo sa 200 tisuća ljudi koji su zaposlenici kod dobavljača? Što bi se dogodilo sa hrvatskim gospodarstvom i hrvatskom ekonomijom? To je pitanje na koje u proteklih nekoliko tjedan i mjeseci ja nisam čuo nikakav suvišan odgovor. Nisam ga čuo ni ovdje u Hrvatskom saboru, nisam ga čuo ni u vrijeme kada smo pripremali zakon, kada smo oporbi ponudili da sudjeluje u konsenzualnom rješavanju jednog od najvažnijih gospodarskih i financijskih problema s kojima je zemlja suočena od njene neovisnosti, a ne čujem ga ni danas. Naprotiv, usvajanjem tog zakona, stvorili smo jedan proces kojim upravljamo, proces koji je spriječio lančane reakcije, koji nije odveo do gubitka radnih mjesta, koji je omogućio prekretnički trenutak novog povjerenja, kada je riječ o poslovanju te kompanije i ono što je najvažnije, omogućuje i svježu likvidnost. Ta likvidnost osigurala je plaće za travanj, osigurala je plaće za svibanj, osigurat će plaće za lipanj. Ta nova likvidnost i povjerenje vjerovnika, osigurava i u ovom trenutku, praktički finalizirajućoj fazi pregovora o novom kreditu, koji će biti pod bitno povoljnijim uvjetima i kamatama, nego što su bila zaduženja kompanije, u kojoj je radila prethodna uprava i vlasti. I svi ti procesi, omogućit će da kroz sljedećih 12 do 15 mjeseci uz najrenoviranije svjetske savjetnike za rekonstruiranje i poslovno i financijsko, uz temeljitu analizu jedne od 4 ključne svjetske kuće za reviziju snimimo realno stanje u kompaniji uz najbolje pravne savjetnike, da pogledamo cijeli kontekst, zamršenih i kompleksnih odnosa unutar i izvan kompanije, da nastojimo naći rješenje koje će dovesti do održivosti poslovanja i koje će dovesti do održivosti radnih mjesta, bez većih udara na hrvatsko gospodarstvo, na naš kreditni rejting i na našu financijsku stabilnost. Stoga je cilj Vlade, temeljem zakona da držimo taj proces, da držimo to kormilo u rukama, da u dijalogu i sa dobavljačima i sa vjerovnicima i sa svim drugim akterima nastojimo naći rješenja koja će biti najbezbolnija i koja će omogućiti i društvima u okviru koncerna da posluju u budućnosti temeljnih svojih prihoda i nakon nagodbe sa vjerovnicima. To je proces u kojeg smo ušli, svjesni odgovornosti, ali smo uvijek i baš uvijek inzistirali da nikada dugovi kompanije postanu dugovi države, odnosno, dugovi poreznih obveznika. I tu je ključ i tu je bit a ujedno i moj odgovor na vaše pitanje.
Zahvaljujem se. Izvolite kolega Lovrinović.
Gospodine premjeru, nisam zadovoljan vašim odgovorom. Zašto? Ukoliko biste donijeli Uredbu o hitnom postupku, time biste vratili upravljanje tvrtkom u privatne ruke, u privatne okvire i spriječili da porezni obveznici, odnosno RH postane sudužnik Agrokora, po svim vrstama dugova koji kumulativno premašuju preko 40 milijardi kuna. Ukoliko se to ne desi, izgledne su tužbe vjerovnika pred domaćim, inozemnom sudovima i arbitraže i prijeti realna opasnost da dugovi postanu dio javnog duga RH, da ga povećaju, da građani prema tome, odnosno porezni obveznici to plaćaju. To će pogoršati poziciju RH, vratiti nas ponovno, aktivirati proceduru prekomjernog deficita, a rejting agencije će nas još više spustiti, time poskupiti zaduživanje Hrvatske u inozemstvu. Želim naglasiti da od trenutka aktiviranja lex Agrokora, za koju su glasovali zastupnici HDZ-a i MOST-a, nije riješeno pitanje vlasništva, struktura članova nadzornih odbora u povezanim društvima, a koncerni pored toga što je ovim zakonom proglašen moratorij, na bilo kakve naplate, potraživanje po kreditima i drugim osnovama, nije u stanju generirati niti keš flou za redovno poslovanje. To ne vidim. Time se suštinski ništa nije promijenilo, na ovaj način. Moglo bi se pokazati točnim upozorenjem jednog ruskog bankara koji je država preuzela upravljanje privatnom tvrtkom, onda mora preuzeti potencijalne obveze i troškove promašaja. To je realna opasnost. Vladajući političari su to sve znali, u kakvom je stanju Agrokor, a i dalje je to tako. To potvrđuje nedavna izjava potpredsjednice Vlade, Martine Dalić, koja je javno rekla i priznala da je znala da Agrokor dobavljačima, omogućuje veće marže, nego što su bile moguće kod konkurencije. Ono što će prije ili kasnije dio čelnih ljudi države morati objasniti jest zašto su se tajno sastajali sa kreditorima Agrokora [[Upadica Jandroković: Hvala.]]
Hvala. Žao mi je vrijeme isteklo. Hvala vam. Osmo pitanje uvaženi kolega Marko Vešligaj. Izvolite, pitanje ide ministru financija Zdravku Mariću.
Hvala predsjedniče Sabora. Kolegice i kolege zastupnici, članovi Vlade, uvaženi ministre. Moje pitanje usmjereno je oko Zakona o financiranju jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave. Naime, izmjenama Zakona o porezu na dohodak i ukidanjem poreza na tvrtke, lokalne jedinice izgubile su više od dvije milijarde kuna. Ministarstvo financija kompenzacijskim mjerama nadoknadilo je dio toga gubitka lokalnim jedinicama, međutim to nije dovoljno. Mi smo danas zamrznuti na situaciju od 2016. godine i nemamo nikakve koristi od gospodarskog rasta. Gospodine ministre, u nekoliko vaših medijskih istupa, a i prilikom donošenja zakona koji su se odnosili na ovu problematiku obećali ste ovdje da ćete pred Hrvatski sabor do kraja petoga mjeseca predložiti novi Prijedlog zakona o financiranju jedinica područne i lokalne samouprave. Ne trebam vas podsjećati što je sve u domeni jedinica lokalne i područne samouprave od komunalne infrastrukture, obrazovanja, podrške gospodarstvu, civilnom društvu, sportu itd. no jedna od najvažnijih je zacijelo predškolski odgoj i obrazovanje po kojem je Hrvatska na samom začelju po obuhvate djece u EU. Moje pitanje usmjereno je naravno kada ćete zbog čega zapravo niste podnijeli pred ovaj Hrvatski sabor novi Prijedlog zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, ne vidim ga ovdje niti u dnevnome redu? Da li ćete također uzeti izvorne prihode po stanovniku koje je jedan od kriterija za ujednačavanje proračunskih prihoda lokalnih jedinica? I zbog čega nema nikakve pomoći za predškolski odgoj i obrazovanje odnosno za udovoljavanje pedagoškim standardima od strane države koja ih je sama propisala za te ustanove? Hvala.
Hvala i vama. Molim ministra financija.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče. U okviru dvaju čitanja paketa zakona porezne reforme jako puno smo govorili o ovoj problematici i to je točno ovo što ste vi rekli kako je bilo i obećano za 2017. godinu, rekli smo da idemo sa jednim prijelaznim rješenjem, odmah smo ga i komunicirali da je to jedno prijelazno rješenje da se po prvi puta nakon nekoliko primjera iz recentne prošlosti kada je promjenama u Zakonu poreza na dohodak lokalna samouprava ostala bez ikakvih kompenzirajućih mjera. Mi smo kao Vlada vrlo jasno komunicirali da ćemo iz državnog proračuna na mjesečnoj razini, to je i predviđeno u Zakonu o izvršavanju državnog proračuna za 2017. kompenzirati taj gubitak na razinu prihoda iz 2016. godine. U isto vrijeme rekli smo da ćemo ovu godinu i dobro ste me citirali, do kraja petog mjeseca predložiti novi Zakon o financiranju jedinica lokalne (regionalne) i područne samouprave. Ja vam ovdje i vama i to sam već nekoliko puta javno rekao i nemam problem sa tim da vrlo iskreno i otvoreno kažem da razlog zašto kasnimo sa zakonom nije zbog toga zato što smo se ne znam, zapustili ili planiramo da to treba odugovlačiti nego zaista radi se o izuzetno kompleksnoj materiji. Dakle i moj tim u Ministarstvu financija, a uključeno je u razgovore i komunikaciju predstavnici Udruge gradova, Udruge općina, zajednice županija koji participiraju također sa svojim vrijednim savjetima, međutim činjenica je da su brojne promjene, a o njima smo pričali također u okviru rasprave oko porezne reforme zaista brojne promjene, poglavito u Zakonu o porezu na dohodak dovele do takvih distorzija sustava koji jednostavno stvaraju mogu reći gotovo gordijski čvor u zakonu odnosno općenito u financiranju lokalne samouprave. I mi nastojimo taj čvor otpetljati odnosno pronaći jedno pravo adekvatno rješenje koje neće biti na tragu onih prethodnih da uvijek netko prođe malo bolje, a naravno lošije prođu poglavito one gospodarski slabije naše razvijene županije gradovi i općine. Želimo nastaviti sa ovim radom, napraviti jedan pravi, transparentni jednostavan, ali u konačnici pravedan sustav koji će jačati fiskalni kapacitet jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave, omogućiti njihovu jaču participaciju u svojim projektima, projektima financiranim iz sredstava europskih fondova te u konačnici poslužiti onoj pravoj svrsi, a to je da fiskalna decentralizacija ide paralelno sa funkcionalnom decentralizacijom između ostalog ovoga što ste vi također spomenuli u svom pitanju, bez obzira bilo da mi govorimo o predškolskom ili školskom odgoju, zdravstvenoj zaštiti, socijalnoj sigurnosti, vatrogastvu ili već kojegod drugom segmentu. Dakle, u svakom slučaju možete očekivati da će tijekom godine u Hrvatski sabor doći ovaj Prijedlog zakona o financiranju jedinice lokalne (regionalne) i područne samouprave. Mi u njemu samome ne stavljamo samo naglasak na razdiobu poreza na dohodak nego i svih ostalih oblika koji su prihodi jedinica lokalne (regionalne) i područne samouprave, pa tako između ostalog i neke koje smo u okviru porezne reforme prepoznali, neke naravno sjećate se i sami da su ukinuti odnosno smanjeni tako da nađemo jedan adekvatan model koji će biti na korist svima nama odnosno svim našim lokalnim zajednicama. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Izvolite, očitujte se.
Hvala predsjedniče. Pa evo poštovani ministra, nažalost ne mogu biti zadovoljan sa vašim odgovorom. Danas je 7.6., koliko je meni poznato peti mjesec je završio, mi nemamo nikakvog dokumenta ovdje shvaćajući kakva je problematika, jest da je kompleksna. Smatram da ste vi trebali, ali i kompletna Vlada posvetiti puno više pozornosti ovome pitanju, a ne se baviti sa raznoraznim povjerenstvima za suočavanje sa prošlošću jer ovdje se radi zapravo o našoj budućnosti. Ja ću se još jedanput osvrnuti na predškolski odgoj koji jest u domeni jedinica lokalne samouprave koji je možda ključan za razvoj ove zemlje, a imamo poražavajuće podatke u nekim lokalnim jedinicama obuhvat djece koja pohađaju dječje vrtiće je manje od 5%, neki roditelji plaćaju 350 kuna dječji vrtić mjesečno, neki ga plaćaju 900 kuna mjesečno. Neke lokalne jedinice izdvajaju po djetetu 20 tisuća stanovnika, neke izdvajaju 350 kuna po stanovniku. To su ključni problemi ove zemlje. Poticanjem lokalnih jedinica da imaju više sredstava, ja sam se ovdje referirao na predškolski odgoj, možete zapravo dati priliku ljudima da ostanu živjeti u manjim lokalnim jedinicama, možete potaknuti i demografiju tamo, možete potaknuti i zapošljavanje. Nažalost ova Vlada nije se time bavila, nije se bavila sa našom budućnošću. Ja vjerujem da ćete vi barem kao tehnički ministar potaknuti još ovo da se ovaj proces nastavi i da ipak u dogledno vrijeme ugledamo taj novi Zakon o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave, da dobijemo zapravo za sve, da dobiju svi jednaku priliku za razvoj jer u ovom trenutku je nažalost nemaju. Hvala.
Hvala i vama, prelazimo na 9. pitanje. Uvaženi kolega Branko Hrg postavlja pitanje ministru poljoprivrede Tomislavu Tolušiću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, sve ministrice i ministri. Poštovani ministre gospodine Tolušić, mene interesira sudbina mjera ruralnog razvoja 722 i 741 dakle, vezano za nerazvrstane ceste i vezano za ovu društvenu infrastrukturu u ruralnim prostorima obzirom da imamo danas jako puno još sela koja nemaju riješeno pitanje uopće moderniziranih i asfaltiranih cesta. S druge strane u vatrogasne, društvene domove je uloženo jako puno novaca u legalizacije, ti domovi sada zahtijevaju naravno puno jače ulaganje, pa me interesira kada bi se moglo očekivati, rezultati znači natječaja koji su provedeni i početak realizacije. Odnosno drugo pitanje ukoliko bi došlo do izvanrednih parlamentarnih izbora što će biti s tim mjerama? Da li će one opet godinu dana čekati, da li će se one opet prolongirati, da li će ta sredstva EU i dalje stajati negdje sa strane a ljudi su uložili u to mnogo truda ili će se oni u ovom nekom tehničkom smislu svejedno moći provoditi?
Hvala lijepa, odgovor ministra poljoprivrede.
Hvala gospodinu Hrgu na postavljenom pitanju. Pa mi smo zadnjih 7 mjeseci raspisali natječaja koji se direktno vežu u jedinice lokalne samouprave, znači općina i mjesta i do 5 tisuća stanovnika, za negdje red veličina oko milijardu kuna. Znači imamo natječaj za vodoopskrbu i odvodnju u ruralnim područjima oko 300 milijuna kuna koji je praktički gotov. Rezultate i ugovore bi trebali potpisivati kroz nekakvih nadam se 10-ak dana možda i prije. Tu govorimo negdje oko novih, 80-ak projekata, znači diljem cijele Hrvatske. I tu na toj mjeri je ostalo još oko 400 milijuna kuna znači za buduće raspisane natječaje. Kada govorimo o nerazvrstanim cestama, natječaj je raspisan 173 milijuna kuna, to je za nekakvih 30-ak projekata. Na toj stavci je ostalo još 250 do 300 milijuna kuna. Tu očekujemo kroz nekakvih mjesec dana rezultate tog natječaja, znači dodjelu novca jedinicama lokalne samouprave i nakon toga naravno novi natječaj. I zadnji natječaj koji je dugo čekao, znači temeljne usluge za lokalno stanovništvo odnosno da to prevedemo na jeziku koji svi razumijemo, znači infrastruktura po općinama i društveni domovi i vatrogasni domovi i trgovi ali i ono što je spominjao gospodin Vešligaj, tu smo vodili pogotovo brigu o demografiji i puno više bodova dali za izgradnju dječjih vrtića. I tu govorimo o natječaju vrijednom negdje oko 390 milijuna kuna, to je nekakvih novih 70-ak projekata od kojih bi, ja se nadam barem pola trebali biti dječji vrtići koje ova država kroz program ruralnog razvoja financira u 100%-tnom izboru. Prema tome daleko smo od priče da država ne vodi brigu o demografiji, o predškolskom odgoju, o mladima i o našoj djeci. Znači, trenutačno imamo natječaja vrijednih oko milijardu kuna, ovaj zadnji će biti, završena obrada negdje otprilike kroz nekakva 2 mjeseca, nakon toga idemo sa novim natječajima, inače smo pojednostavili procedure i trebalo bi biti od dana završetka natječaja, za novi natječaj koji ćemo raspisivati, do dana ugovaranja, negdje trebalo bi proći 120 dana, za razliku od godinu i pol, dvije, koliko je trebalo zadnjih 3 godine, za vrijeme nekih bivših i drugih Vlada. Da li će novi izbori spriječiti realizaciju ovih projekata neće, znači, provođenje natječaja radio agencija za plaćanje u poljoprivredi i ruralnom razvoju ali naravno raspis nekih budućih ovisi o dužni ako eventualno budu novi izbori kada i šta će to sve i kako će završiti. Hvala.
Hvala kolega Hrg, ne želite komentirati, hvala vam lijepa. Prelazimo na 10.-to pitanje, uvaženi kolega Siniša Hajdaš-Dončić, postavlja pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću.
Dragi moj premijeru, maturalac je vaš završen, obišli ste Hrvatsku u 14, 20 dana kao predsjednik stranke, što je opravdano. Dakle to je jednim dijelom i vaš zadatak. S druge strane, šta je vama, koje pitanje vama danas da postavim? Pitanje o INA-i, da će se vratiti u hrvatske ruke? Pitanje o insuficijentnosti vašeg zakona ili zakona vaše kolegice gospođe Dalić o Agrokoru i o nemogućnosti da se kroz roll up kredite možda nešto poboljša? Šta da vas pitam o Zvečevu? Pa neću vam postaviti dakle ta pitanja, nažalost podsjećate me na Sean Penna iz onog filma „Dead men walking“, politički, „Dead men walking“, da ponovim, „Mrtvac hoda“ ali politički, hiperbola, hiperbola, ne vrijeđam. Ili da vas pitam vrlo jasno, nakon neuspjelog preslagivanja jučer kako ste spavali premijeru? Hvala.
Hvala.
… [[Govornik nije uključen.]]
Pa dobro, onda ću odgovoriti, znate kako to ide, tko s djecom lijega, budi se popišan.
A dobro, ja bih vas molio ipak da biramo riječi… … [[Upadica se ne razumije.]] Sve je u redu, sve u redu. Hvala vam lijepa. Prelazimo na pitanje broj 11, to je uvaženi kolega Davor Vlaović, pitanje postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću.
Hvala lijepo. Poštovane kolegice i kolege, predsjedniče Sabora, gospodine premijeru, ministri, državni tajnici, sve vas skupa pozdravljam u ime kluba HSS-a. I evo u ime svih građana Republike Hrvatske postavljamo pitanje što se radi da bi se ostvarilo ono o čemu stalno pričamo? Da nam je interes u prvom planu da svaki građanin Republike Hrvatske ima dostupnu zdravstvenu zaštitu, da je pacijent u prvom planu, a s druge strane imamo situaciju da je danas u Republici Hrvatskoj ugovoreno 2344 tima obiteljske medicine i da trenutno 67 timova je bez liječnika. Slikovito ako znamo da je u Požeško-slavonskoj ugovoreno 38 timova, u Ličko-senjskoj 32, a nedostaje 67, to je znači 2 županije bez obiteljskog liječnika, a znamo da se u primarnoj zdravstvenoj zaštiti treba riješiti najveći dio problema oko liječenja pacijenata, oko zdravstvene zaštite da ne bude pritisak na sekundarnu zdravstvenu zaštitu. Znamo da su dugovi u zdravstvu eksplodirali i da ono gdje se može početi rješavati problem, ne činimo ništa a u prilog tome je da i u Brodsko-posavskoj županiji nedostaje 14 liječnika u timovima a dodatni problem je da je prosjek starosti liječnika obiteljske medicine 52 godine i da ćemo ubrzo ostati bez liječnika obiteljske medicine. Da u ovom trenutku negdje oko 400 liječnika nedostaje Hrvatskoj. I s pravom se pita baka iz Gorice, općini Draganić, gdje će se ona liječiti, kako će ona doći do liječnika obiteljske medicine jer još prije godinu dana je najavljeno raspisivanje natječaja za specijalizaciju u primarnoj zdravstvenoj zaštiti za 175 specijalista i još dan danas nije taj natječaj raspisan. Zašto nije raspisan, pogotovo kada znamo da je trebalo biti financiranje sredstava Europske unije [[Upadica predsjednik: Hvala. Vrijeme, vrijeme je isteklo.]] Znači nije vas briga za zdravstvenu zaštiti ljudi koji žive u ruralnim područjima. Hvala.
Hvala vam lijepa. Odgovor predsjednik Vlade.
Hvala lijepo kolega Vlaović. Dakle, reforma zdravstvenog sustava jedna je od ključnih pitanja u Nacionalnom programu reformi Vlade RH. Ministar Kujundžić, Ministarstvo zdravstva u kontinuiranom dijalogu sa svim relevantnim akterima, partnerima, liječnikom komorom bili su i kod mene na sastanku. Svjesni smo broja liječnika koji odlazi iz Hrvatske, svjesni smo da nedovoljan broj mladih liječnika u biti dolazi na tržište rada. Nakon završenih Medicinskih fakulteta diljem Hrvatske, shvaćamo taj deficit. Ministar ima zadaću da zdravstveni sustav bude dostupan svima, da nađemo rješenja koja bi nastojala smanjiti dug koji postoji u zdravstvenom sustavu, koji bi omogućio kvalitetnu zdravstvenu zaštitu u i gradovima i u ruralnim sredinama, i mislim da ćemo i na tragu vašeg pitanja i na tragu ovoga što ministar radi sa posebnom pozornošću pogledati kakva je detaljno situacija u Brodsko-posavskoj županiji budući da ja nemam napamet podatke o ovim mjestima na koja vi aludirate. Zamolit ću ministra zdravstva da nažalost ne možemo obojica odgovarati, takav je Poslovnik, da vam pismeno dostavi odgovor o detaljima na koje ste vi u ovom trenutku sa opravdanim interesom postavili pitanje. Hvala.
Zahvaljujem se. Izvolite kolega Vlaović.
Hvala na odgovoru, ali evo ne možemo biti zadovoljni u ime svih građana koji trpe problem da nemaju liječnika obiteljske medicine. Jer ima dosta ambulanti gdje liječnik dolazi jednom ili dvaput u tjedan dana, vidite koja je to kvaliteta zaštite zdravstvene. Problem je i nedostatak specijalista na primarnoj zdravstvenoj zaštiti, ginekologa i pedijatara, i dojam je da, zato sam i postavio pitanje vama jer znamo da nemate sve podatke ali očito da vi sa ministrom ili ministar vas dobro ne informira ili ministar ne provodi one politike koje ste mu vi dali u zadatke a kažete da ste mu dali zadatke. Jer nemoguće je da ministar mijenja Pravilnik o specijalizacijama, da na taj način gubi dio liječnika iz primarne zdravstvene zaštite i prelijeva se to u sekundarnu, a da se ništa ne čini, da se popuni taj nedostatak. 400 liječnika trenutno nedostaje, sugerirali smo da se povećaju kvote upisne na Medicinskim fakultetima, ništa nije učinjeno i evo krajnje je vrijeme da se počne nešto na tome raditi. Hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na 12. pitanje, uvaženi kolega Vlaho Orepić pitanje postavlja predsjedniku Vlade.
Gospodine Plenkoviću, iako još niste predstavili novu parlamentarnu većinu koja je nužna za potvrdu novih ministara pa ja ću reći i potvrdu vašeg mandata, u ovom trenutku, je li, također želim da u ovom trenutku potpune političke nestabilnosti koje trebamo biti uistinu svjesni bez obzira na političke pozicije koju ste vi prouzročili, znači tu političku potpunu nestabilnost ste prouzročili, što ste dokazali svojom nevjerodostojnošću nudeći suradnju političkoj opciji koja je potakla smjenu i dovela u pitanje mandat gospodina Marića zbog kojeg ste svoju parlamentarnu većinu, zbog koje ste tu gdje jeste, na onaj način maknuli. No to nije pitanje, bez obzira na sve, želim vas pitati slijedeće. Mi smo značajno velik period bez ministra unutarnjih poslova, i čovjeku je sigurno, državnom tajniku iznimno teško raditi taj posao, sa njemu kao samom državnom tajniku i dvojici pomoćnika jer znam obim posla i znam da u tom ministarstvu minimalno sa 3 državna tajnika, 4 ili 6 pomoćnika i s tim ministrom je to iznimno zahtjevan posao. Da li je gospodine Plenkoviću, neodgovorno s vaše strane uistinu to tvrdim, neodgovorno da jedan tako važan resor u ovom trenutku iznimnih i velikih opterećenja koja se nameću kroz prizmu gledamo, ako gledam kroz prizmu učestalih terorističkih napada, ako gledamo kroz prizmu iznimne frekvencije putnika kroz Republiku Hrvatsku da li je neodgovorno na taj način držati obezglavljeno to ministarstvo. Hvala.
Hvala vama. Molim predsjednika Vlade.
... [[Govornik naknadno uključen.]] neodgovorno bit protiv svog kolege ministra? Kolege s kojim ste gradili godinu i četiri mjeseca bez prethodne rasprave, bez rasprave sa vašim klubom, bez rasprave u Hrvatskom saboru znate kako se to zove? To se zove politička presuda bez da se čuje. Niste ni saslušali. To što ste vi napravili i vaše kolege na toj sjednici Vlade to se nije nikada dogodilo u hrvatskoj političkoj povijesti jer to nije bilo pitanje sektorskog zakona poneka iz MUP-a, neka iz financija, iz obrane, iz gospodarstva. To je bilo prethodno političko pitanje koje se zove lojalnost, iskrenost, korektnost u partnerstvu. Svjedočio sam da sjedite pored kolege godinu i pol dana, imao sam dojam da imate dobar odnos. Treba razgovarat o proračunu hoćemo li se dogovorit hoćemo. Nisam primijetio da ste imali neki problem. Nisam ga čuo. Niste imali nikakav problem. I da vi kažete meni da sam ja prouzročio nestabilnost, a vi ste ti koji ste donijeli političku odluku, političku presudu, diskvalifikaciju, a priornu, bez rasprave i na taj način sami sebe diskvalificirali iz Vlade je zamjena teza koju vi i vaše kolege nastoje plasirati mjesec i pol dana ali vam ne prolazi. Ne prolazi vam ni po tome kakvi su vam rezultati na lokalnim izborima. Evo vam tu župani vaši, su izabrani? Gradonačelnici? Nisu. Prema tome, tu zamjenu teza vi ne možete prodati nikome osim sebi to je jako važno i jako bitno. Što se tiče Ministarstva unutarnjih poslova ono funkcionira normalno, funkcioniralo je i dok ste vi bili ministar, funkcionira i sada po svim pitanjima. Po pitanjima sigurnosti, pitanjima prometa, graničnih prijelaza, rješavanja problema koji se tiču primjerice provedbe revidiranog Schengenskog zakonika. Ja ću tu biti za razliku od vas korektan. I vi ste svojim radom u suradnji zajedno sa vašim kolegama pridonosili da povjereniku Avramopoulosu, da slovenskim kolegama, da mađarskim kolegama objasnimo da smo turistička zemlja, da nam je 18% BDP-a prihoda iz turizma, da ne možemo kao zemlja turističke destinacije dopustiti da nam borba protiv terorizma ostavi redove na granicama od pet sati i surađivati. I vi ste pisali pisma Avramopoulosu. Nakon što vas nije više bilo u Vladi taj posao smo nastavili. Nastavili ga intenzivno u komunikaciji i sa Tooskom i sa Junckerom i sa Avramopoulosom i sa Cerarom i sa Orbanom i na razini državnih tajnika, na razini ministara i uspjeli smo smanjiti gužve. Znači da resor radi, funkcionira. Radimo to u dobroj vjeri. Ja sam siguran da bismo i vi i ja da ste vi bili lojalni prema vašem kolegi ministru i kolegi do kojeg ste sjedili 16 mjeseci zajedno radili na tome i sa vašim državnim tajnicima i sa ostalim kolegama. I tu je ta ključna razlika, dakle pitanje stabilnosti ili nestabilnosti. Ako je netko unio stabilnost, smirenost, uključivost, mir u političku raspravu u ovoj zemlji onda sam to napravio ja i to je narod honorirao 11. rujna i to je narod honorirao i u prvom i u drugom krugu izbora. Pogledajte postotak i rejting HDZ-a. Dakle, moj egoističan pristup bi bio odmah na izbore, hajmo kapitalizirati to i dobiti koji mandat više. Možemo to napraviti sutra zajedno sa vašom potporom. Evo da gospodin Bulj opet dobije šansu da se kandidira na izborima, jer očito vapi za izborima. Bio je uspješan sada. Međutim, moj interes Hrvatska država, hrvatska ekonomija, hrvatska sigurnost, hrvatski financijski sustav i radna mjesta. Sve što radim, a prije svega narod, prije svega narod i to je ključ. Prema tome, kolega Orepić moja suradnja sa vama je bila dobra. Ona nije završena iz nikakvog posebnog razloga nego iz tzv. prethodnih političkih pitanja korektnosti, suradnje i lojalnosti i tu je točka.
Kolega Bulj nemojte dobacivati molim vas! Pustio sam i drugima malo preko. Kolega Orepić, izvolite.
Samo malo, samo malo.
Kolega Bulj, ja vas molim da se držimo. Ne nije, vi ste dobacivali molim vas.
Ovdje je vrlo bitno napomenuti nekakva normalna načela funkcioniranja u demokratskom društvu, znači nekakva tri glasa protiv koja su politička. I pozicija gospodina Marića, ja i dan danas mislim da je politički neobranjiva, jel' u Vladi. O.k. Ali mene zabrinjava jedna druga činjenica vaš uistinu nedemokratski pristup rješavanju odnosa. Vi trebate biti svjesni kao što su svjesni svi ljudi koji se drže zakonskih normi molim vas samo sekundu, da ste uzurpirali vlast Sabora smjenom ministara. Vi ste trebali vaš mandat proizlazi iz ovog Doma kao i mandat svih ministara. Druga stvar, uzeli ste samovoljno na neki način i ulogu mandatara da birate kad će biti izbori, kad ne. I u ovom trenutku uistinu htjeli mi to priznati ili ne, nije bitno bez navijačkih strasti ikakvih upitan je vaš mandat zbog nepostojanja parlamentarne većine ili postojanja koje bi vi trebali predstaviti. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na pitanje broj 13. uvažena kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović postavlja pitanje potpredsjednici Vlade i ministrici gospodarstva malog i srednjeg poduzetništva i obrta Martini Dalić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče Vlade, cijenjene ministrice i ministri i državni tajnici. Svoje pitanje upućujem ministrici i potpredsjednici Vlade gospođi Dalić zato što svakodnevno svjedočimo da je dio javnosti i medijskog prostora kontaminiran određenim netočnostima i spinovima oko slučaja Agrokor. Poštovana ministrice i potpredsjednice Vlade Dalić slušamo i čitamo, kako pojedini ekonomski analitičari, dovode u pitanje, odlučnu reakcije Vlade u slučaju Agrokor, odnosno, nisu suglasni s tim da bi urušavanje koncerna Agrokor, kao vodeće privatne kompanije, imalo znatan utjecaj na ostatak domaćeg gospodarskog sustava. Dakle, s jedne strane imamo tezu, koja dovodi u pitanje reakciju Vlade u slučaju Agrokor, a istovremeno, određeni medijski krugovi, plasiraju drugu tezu, koja tvrdi da raščišćavanje slučaja Agrokor, zapravo i nije u interesu nekim utjecajnim političkim krugovima. Možete li sada i ovdje demistificirati te hipoteze, koje se plasiraju, odnosno, nedvosmisleno povezati, odlučnu reakciju Vlade u slučaju Agrokor, sa zadržavanjem stabilnosti gospodarskog sustava. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvažena potpredsjednica Vlade i ministrica gospođa Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Možda je najplastičniji i najvidljiviji način za odgovoriti na vaše pitanje, pokušati još jednom ponoviti, što bi se dogodilo da Sabor nije usvojio, na prijedlog Vlade, Zakon o izvanrednoj upravi. S obzirom da je sustav Agrokor sa više od 50 kompanija, bio u blokadi, za iznos više od 3 milijarde kuna. Mi bismo danas, da nije donesen zakon, raspravljali o posljedicama stečaja kompanije koja ima više od 30 tisuća zaposlenih i posljedicama stečaja njezinih dobavljača u kojima radi 148 tisuća ljudi. Dakle, da nije donesen zakon, mi bismo danas, raspravljali o izgubljenim radnim mjestima, najmanje 50 tisuća ljudi, o najmanje 50 tisuća obitelji koje ne bi primale plaću. S obzirom, da je zakon donesen, mi danas sve te ljude i sva ta radna mjesta imamo očuvane, mi imamo sustav Agrokor, čije se stanje stabilizira, mi imamo proces u kojem su u završnoj fazi pregovori o kreditu kojim će se isplatiti dodatan dio starih dugova za dobavljače i osigurati normalno poslovanje samoga sustava. A isto tako imamo i mogućnost da kako analitičari, a tako naravno i pojedini zastupnici postavljaju pitanja i brinu se o interesima banaka. Predlažu da se taj i takav zakon povuče uredbom. Što je i pravno nemoguće. Brinu se o tome kako i na koji način i zbog čega su pojedini dijelovi zakona možda manjkavi, možda nedorečeni, možda trebali biti napisani bolje. Upravo zbog stabilnosti hrvatskog gospodarstva, koju je sačuvao ovaj zakon upravo zbog radnih mjesta koji se čuvao, upravo zbog perspektive koju je osigurao za restrukturiranje i samog Agrokora, a isto tako i vremena da se restrukturiraju i svoje poslovanje poboljšaju i oni koji su sa Agrokorom poslovali tijekom vremena, dok je njime upravljao Ivica Todorić. Upravo zbog svih tih razloga, jasno je djelotvorna reakcija Vlade, da je činjenje Vlade bilo ono što je hrvatskom gospodarstvu trebalo i to se na kraju konca pokazalo i tijekom proteklog razdoblja i tijekom lokalnih izbora. Međutim upravo takva djelotvorna reakcija Vlade, upravo takva reakcija Vlade je na korist očuvanja radnih mjesta, na korist očuvanja zaposlenosti, na korist očuvanja poslovanja dobavljača, na korist i interes hrvatske ekonomije, osigurava i prostor u demokratskom društvu i za kritike, osigurava, naravno i prostor za raspravu o tome što to ustvari žele pojedine banke, što to žele ruske banke, što i koji su to možda interesi ugroženi, pa tako vidimo da i pojedine kompanije su spremne i dalje braniti Ivicu Todorića, glasajući za njegov ostanak na čelu nadzornog odbora pojedinih kompanija. Međutim, sve to neće sasvim sigurno ugroziti, niti proces, niti rezultate izvanredne uprave u Agrokoru, jer oni su stabilnost hrvatske ekonomije i omogućavanje da ona raste i dalje i iskorištava, sve kapacitete i potencijale pozitivnih ekonomskih trendova koji se zbivaju oko nas. A oni se poštovani zastupnici i zastupnice ne zbivaju slučajno.
Hvala. Uvažena zastupnice Irena Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Zadovoljna sam s preciznim odgovorom, potpredsjednice Vlade, gospođe Dalić.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će uvaženi zastupnik Damir Felak. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, gospođo i gospodo ministri. Moje je pitanje ide ministru poljoprivrede gospodinu Tomislavu Tolušiću, a tiče se pitanja sigurnosti hrane, posebno vezano za zamrznuto meso. Posljednjih dana i mjeseci smo svjedoci toga, da se sve češće na policama trgovina nalazi meso sumnjive kvalitete, koje je ili zaraženo salmonelom ili mu je vijek trajanja davno istekao, odnosno, puno je stariji od onoga što je deklarirano na tom proizvodu, ako znamo da dugo zamrzavanje hrane, a i samim tim i mesa, dovodi do opasnosti za zdravlje ili barem gubitka kvalitete i teksture. Ako znademo da je pred nama turistička sezona gdje će sigurno, di je sigurno pojačan uvoz mesa, ja vas pitam gospodine ministre, što vaše ministarstvo poduzima po tom pitanju i koje će aktivnosti provoditi u narednom razdoblju?
Hvala. Odgovor uvaženog ministra Tolušića. Izvolite.
Hvala gospodinu Felaku na postavljenom pitanju. Pa mislim da je ova Vlada na čelu sa premijerom zadnjih sedam mjeseci pokazala koliko vodi brigu o zdravstvenoj ispravnosti hrane, o sigurnosti naših građana u kontekstu onoga što jedemo i pokazala ja mislim jednu čvrstinu u borbi protiv uvozničkog lobija u smislu onih koji uvoze iznimno nekvalitetnu i zdravstveno vrlo upitnu hranu u RH. Propisi su nam takvi kakvi jesu. Nažalost, nitko do sada za njih godinu, dvije, tri, pet ili deset nije pokušao mijenjati. Zašto? Morate pitati neke druge, a ne nas, ali je to nešto što mi sada mijenjamo. Znači radimo na novom pravilniku o označavanju svježeg i zamrznutog mesa, a da situacija nije bajna ja mogu reći jedan podatak iz ove godine u kontroli jedne od mesnih industrija u Hrvatskoj. Našli smo preko 100 tona mesa bez deklaracije, bez označenog podrijetla, na nekom od tih komada mesa su bile oznake 2007., 2008., 2009., danas je 2017. To je ono što ja kao ministar poljoprivrede ili premijer ne želimo dozvoliti u ovoj državi i to mijenjamo. Novim pravilnikom koji će stupiti na snagu, nadam se kroz nekakvih petnaestak dana, upravo je završen, izričito će se tražiti i na zamrznutom mesu datum klanja i datum zamrzavanja, naravno plus dodatna papirologija da se to sve poprati. Nećemo dozvoliti da netko truje hrvatski narod, da uvozimo meso iz Brazila, Tajlanda, Kine, Tadžikistana ili ne znam iz koje druge države, a sve da bi netko na hrvatskim građanima zaradio. Znači to je ono što radi hrvatska Vlada uz pojačane kontrole i uz sve one ostale stvari koje ste mogli vidjeti zadnjih sedam mjeseci. Hvala.
Hvala. Uvaženi zastupnik Damir Felak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Zadovoljan sam ovakvim odgovorom jer smatram da briga o zdravlju ljudi je nešto o čemu svi moramo voditi računa, a posebno oni koji su za to zaduženi, jednim dijelom i Ministarstvo poljoprivrede u ovoj svojoj domeni. Isto tako mislim da se na taj način potiče domaća proizvodnja i da što manje hrane se uvozi i to pogotovo ovakve upitne kvalitete. Ona jeste jeftina možda u startu, ali je vrlo opasna za zdravlje ljudi, a imamo domaće proizvođače koji mogu proizvesti kvalitetnu hranu, možda po nešto malo višoj cijeni, ali onda smo sigurni i u porijeklo i u ono što jedemo i ono što ćemo staviti na stol i našim gostima u turističkoj sezoni i dugoročno gledano mislim da bi to sigurno imalo veliki efekat i na cjelokupno gospodarstvo, a posebno na poljoprivredu i proizvođače koji se bave proizvodnjom mesa. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeće pitanje postavit će uvažena zastupnica Grozdana Perić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, uvaženi gospođe i gospodo ministri i ministrice. Evo nakon što je Hrvatska, nakon tri i pol godine izašla iz postupka procesa prekomjernog deficita, moramo svi biti s tim izuzetno zadovoljni i ponosni. Europska komisija je prošlog tjedna preporučila zatvaranje tog postupka, a to je rezultat prvenstveno rada ove Vlade kojim je niski proračunski deficit od 0,8% BDP-a u ovom periodu doprinijelo u tome postupku. Izuzetno moramo prvenstveno naglasiti da je došlo do smanjenja javnog duga, da je došlo do povećanja industrijske proizvodnje, da se broj nezaposlenih nakon 30 godina smanjio ispod 200 tisuća osoba, a u isto vrijeme moramo biti ponosni da se pojavio i jedan postotak zaposlenih, novozaposlenih osoba. S tim u vezi, molim vas, možete li gospodine ministre Mariću nam kazati zbog čega i što očekujete i što kao Vlada radite na tome kako će se sve to odraziti na prosječnog hrvatskog građanina i što će Vlada ako uspije i dalje nastaviti što napraviti da bi se ti pozitivni trendovi nastavili i dalje?
Hvala. Odgovorit će ministar financija uvaženi Zdravko Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvažena zastupnice. Sve je točno što ste rekli u smislu naše odnosno preporuke Europske komisije o izlasku Hrvatske iz procedure prekomjernog deficita koja bi trebala biti sprovedena u konačnom dijelu, možemo reći i tako, tijekom lipnja, nakon evo tri i pol godine od početka 2014. Razlozi, geneza ulaska u proceduru prekomjernog deficita konkretno u taj tzv. korektivni mehanizam je činjenica da smo imali razdoblje jednih visokih proračunskih manjkova koji su rezultirali poprilično visokim rastom u nekim godinama čak i eksponencijalnim rastom javnog duga. Sve je to imalo reperkusije i na hrvatski kreditni rejting odnosno cijenu duga i cijenu kapitala koji plaća kako država, tako poduzetnici, a na kraju građani odnosno svi porezni obveznici. Mi smo kao Vlada prepoznali da je to jedan od ključnih ranjivosti hrvatske možemo reći ekonomske politike općenito makroekonomske slike i od prvog dana pokrenuli proces jedne jake fiskalne konsolidacije gdje smo vrlo jasno komunicirali da je ključ održivosti javnih financija Hrvatske rashodna strana proračuna, da tamo trebamo biti uspješni racionalno i efikasno trošiti proračunska sredstva, staviti kudikamo veći naglasak i veću iskoristivost europskih fondova a na prihodnoj strani proračuna uz efikasno prikupljanje stvoriti uvjete i preduvjete da se ide u porezno rasterećenje i poduzetnika i građana, odnosno ukupnog gospodarstva. I mislim da su i naši prvi potezi kao Vlade a evo možemo reći i rezultati upravo za pokazuju i dokazuju da ono što smo i govorili, obećavali sprovodimo u djelo. Međutim, također treba reći, dakle ovaj izlazak iz tog tzv. korektivnog mehanizma, procedure prekomjernog deficita znači ulazak zajedno sa svim preostalim zemljama članicama u tzv. preventivni koji znači da na tom tragu treba nastaviti raditi. Ja ću samo podsjetiti da je originalna preporuka Europske komisije bila 2,7% prošle godine deficit, mi smo ga spustili na razinu od 0,8% BDP-a što je povijesno najniže od kada ga mjerimo po europskog metodologiji. Po prvi puta smo uspjeli smanjiti udio javnog duga u BDP-u, čak i nominalno ga smanjiti, doduše pod naravno i dobrim utjecajem tečajnih razlika. A mislim da znate i sami da i proračun za ovu godinu te projekcije koje smo napravili u okviru programa konvergencije za iduće trogodišnje razdoblje govore da će Hrvatska na tom tragu nastaviti, sigurno da je ključno pitanje upravo ono što ste na kraju rekli kako će i na koji način će se to odraziti i na hrvatske građane. I dalje smo u razdoblju povijesno najnižih referentnih kamatnih stopa koje je rezultat velikih, monetarnih otpuštanja i možemo reći tako velikih poteza SAD-a, Europske centralne banke u smislu povećanja likvidnosti. To je utjecalo na pad cijene novca, dakle pad kamatnih stopa. Međutim, kada gledamo, naravno ono što građani i poduzetnici, država plaćaju, ukupna kamatna stopa. Dakle uvijek postoji i ona tzv. premija rizika koja ovisi o svakoj zemlji, odnosno o njenim makroekonomskim pokazateljima i svemu onome što ulazi u taj obuhvat. Upravo na tom tragu, zapravo to je taj element gdje kroz ovu fiskalnu konsolidaciju, izlazak iz procedure, popravljanje kreditnog rejtinga trebamo gledati da hrvatski građani u budućnosti trebaju plaćati u usporedbi s drugim zemljama relativno niže kamate, niže troškove, bilo cijena duga, bilo cijene kapitala. To je onaj efekt koji upravo ovaj izlazak iz procedure prekomjernog deficita je sigurno najupečatljiviji a moram reći na kraju da su upravo te napore i rezultate uz Europsku komisiju prepoznale i rejting agencije, prepoznale su i međunarodne i financijske institucije a možemo reći tako naravno i domaća javnost. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Grozdana Perić.
Zahvaljujem gospodinu ministru. Izuzetno sam zadovoljna sa odgovorom i nadam se da će ova Vlada svakako uspjeti i nastaviti sve ove pozitivne trendove. Hvala.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Moje pitanje ide gospodinu Plenkoviću i nalazimo se u jednoj bizarnoj situaciji. Pravite se kao da je sve normalno, kao da stvari funkcioniraju besprijekorno a ništa danas u Hrvatskoj normalno nije, barem u politikom smislu. 41 dan mi nemamo Vladu, vi ne pokazujete većinu, 41 dan. Do kada mislite tako vladati? 4 godine? Hoćete sve ministre posmjenjivati i ostati na državnim tajnicima? Teoretski to je isto moguće na ovaj način na koji to sada radite. Složiti ćete se samnom kao i većina hrvatskih građana da Hrvatska ne ide u dobrom smjeru. Hrvatsko gospodarstvo zbog toga što nemamo Vladu usporava, Hrvatska ne rješava svoje probleme, mladi ljudi i dalje odlaze iz Hrvatske. A što vi radite? Što vi gospodine Plenkoviću radite? Srušili ste Vladu, izazvali političku nestabilnost zbog jednog čovjeka, zbog Agrokora? Šta dalje radite? Želite političkom trgovinom, ne vašim glasovima, nego glasovima koje je dobila SDP-ova koalicija, političkom trgovinom želite osigurati svoju premijersku stolicu. To nitko ne radi. To u politici nije radio ni Sanader, ni Karamarko. Glasovi koji ne žele vas za premijera bi trebali vama osigurati vašu političku poziciju. Hrvatski građani to ne žele, ne žele političku trgovinu, ne žele muljanje ispod stola. Moje pitanje vama, da li vam je zbog toga imalo neugodno što želite političkom trgovinom ostati premijer? Hvala lijepa.
Hvala odgovor predsjednika Vlade.
Vi ste meni najdraži zastupnik, vi to znate kolega Maras. Da li vi mene ovo pitate kao veliki zagovornik i pobornik HGS-a u Splitu, ili vi to mene pitate kao zastupnik SDP-a? Jer moram reći da zadnjih nekoliko tjedana imam nekakav osjećaj da nisam siguran koga u biti vi zastupate i koji su to vaši zastupnici. … [[Upadica se ne čuje.]] Za HGS ili za vas? … [[Upadica se ne čuje.]]
Oprostite predsjednik, … … [[Upadica se ne čuje.]] Ja vas, ja vas molim, samo malo, ja vas molim predsjedniče Vlade. Kolega Maras.
Ne, jako je važno da mi to znamo gdje ste vi to danas. … [[Upadica se ne čuje.]] A dobro, ja pažljivo čitam što vi govorite i što pišete pa onda nekad zbunjujete javnost, birače. Ljudi u Splitu bi htjeli znati gdje je SDP kada već ima takav snažan postotak pa da vidimo da li vi pridonosite tome ili odmažete tome. Dragi kolega Maras, … [[Upadica se ne čuje.]] A je, je, je, pa kao isto onda nije vaša briga pitati mene nešto. … [[Upadica se ne čuje.]]
Ja vas molim, samo malo, ja vas molim sada, predsjedniče Vlade i zastupniče Maras, ja vas molim da se držimo pravila igre, ona su propisana Poslovnikom, nema interakcija, ako želite interakciju možete ju tražiti na drugome mjestu a ne ovdje. Tako da molim da nastavimo raditi sukladno Poslovniku. Izvolite predsjedniče Vlade.
Evo ja sam slušao pažljivo kolegu Marasa, nisam išao u nikakvu interakciju osim u svom vremenu a vi uskačete u moje vrijeme. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, mogu, zašto ne, pa imate retorička pitanja. Važno je ljudi znaju jeste li HGS ili SDP, to bi ja volio da vi objasnite ljudima, ali dobro, to ću pustiti vama. Dakle, kolega Maras, što se tiče trendova ajde budite realni i pogledajte onako realno u oči, da li su trendovi rasta BDP-a, smanjenje javnog duga nikad manjim proračunski manjak, kreditni rejting, izgledi iz negativnih u stabilne, rast industrijske proizvodnje, pad nezaposlenosti, rast zaposlenosti, odlična najava turističke sezone, rješavanje gužvi na granicama, sprječavanje financijskoga kolapsa zbog krize u Agrokoru, normaliziranje političke scene. Slušam vašu retoriku, vi ste u Europskom parlamentu progresivni se zovete, progresivni, to vi čak nekad i koristite vi i vaši kolege, razmišljam o tome koliko ste vi kao progresivni postali isključivi. Dakle kada slušati dobro političku scenu u Hrvatskoj, najtolerantniju, najsnošljiviju, najuključiviju retoriku ima HDZ, a to radi svjesno, radi zato što smo uvjereni da je to dobro za hrvatsko društvo da smanjimo antagonizme, da smanjimo podjele. Ovo što vi radite vraćate se na priču od prije godinu i pol, dvije godine i zadnjih nekoliko godina. To je vaša retorika. Dakle, prateći vaše nastupe vašeg kolege Jovanovića, vašeg kolege Hajdaša Dončića, koji svaki put na aktualnom satu iznosu takve bizarnosti da to stvarno ostaju kao u onom starom vikendu zrnca uz kavu, da se možemo od toga godinama kasnije smijati, ali to je njegova odgovornost. Dakle, vi ste kao stranka slabiji da slabiji ne možete biti. I ako odemo na izbore, bit ćete toliko slabi da će vam biti žao što ste izgubili mandate koje imate od 11. rujna, dakle to narod mora znati. SDP će nakon idući izbora bit najslabiji, barem u ovom tisućljeću i vi ćete tome pridonijeti i to vi znate. I to jako dobro znate. I kada onako iskreno pogledate kome je od vas u vašem klubu biti u interesu ići na izbore, pa date iskren odgovor, nisam siguran da bi ga stavili na vaš Facebook. I to je bit, to je cijela ta bit. Za razliku od vas, moja odgovornost kao predsjednika Vlade puno šira, puno državničkija, puno ozbiljnija i puno pripravnija na djelo, uključivši i HNS, uključivši liberale u Hrvatskoj jer dijalog između narodnjaka i liberala je nešto što je prirodno i normalno i što je dio tranformativnog procesa kojeg svjesno radim zadnjih godinu dana i kojeg ću nastaviti i koji će doživjeti potporu, a vi nećete biti u tome jer se sami isključujete vašom politikom.
Hvala, izvolite kolega Maras.
Hvala lijepo. U životu sam naučio da onaj koji viče ja, ja, ja, ja, koji se postavlja kao da je jak, u biti je najslabiji u društvu. Znači nisam uopće impresioniran ili kako vi to volite reći ne impresionira me taj vaš stav s visoka. Vi ste ti koji se najviše bojite izbora, ne zbog toga šta ste državnici, bojite se vi da… [[Govornik se ne razumije.]] neće imati 10 a ne 3 sad. Tog je vas strah gospodine Plenković. Pogledajte vi istini u oči. Mi nećemo manje glasova, to vas ja uvjeravam, ali vi ćete dobiti sigurno. Dva puta ste srušili vladu HDZ-a, zašto bi hrvatski građani po treći put dali mogućnost HDZ-u da ne napravi ništa? Recite mi je dan objektivan odgovor, po čemu njih Andrej Plenković uvjerava da će treći puta biti uspješan? Prvi put Karamarko nije uspio, HDZ, drugi put Plenković nije uspio HDZ, zašto bi građani sad ponovno Plenkoviću dali povjerenje? Po čemu vi, po čemu vi to građane uvjeravate u stabilnost? Vi ste srušili Vladu zbog jednog ministra, zbog Agrokora, zbog toga što nešto tamo sakrivate. Nemojte se brinuti, gospodine Plenkoviću oko SDP-a, brinite se vi oko HDZ-a. Imate vi dosta briga u HDZ-u, tako da SDP pustite na stranu. Birači koji su glasali za SDP ne žele vas za premijera, a vi ste željeli te glasove kupiti trgovinom i funkcijama i foteljama nudivši je, nudivši ih, našim partnerima pa zar to nije sramotno? Nađite jednu državu u Europi koja na taj način funkcionira i na taj način to napravila. Gospodine Plenkoviću, građani ne žele ovakvu Vladu i ovakav HDZ, niti će vam dati povjerenje da po treći puta ne uspijete [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] Nemojte hvala, ja sam gledao koliko je odgovarao premijer, želim barem takvu minutažu [[Upadica predsjednik: Kolega, kolega Maras ja vas molim…]] Svaki puta, svaki puta [[Upadica predsjednik: Pustio sam i vama 10 sekundi, i nemojte, nemojte biti takvi i nemojte biti nekorektni, pustio sam vas 10 sekundi.]] Dopustite da završim rečenicu [[Upadica predsjednik: Rečenicu završite, ali nemojte se ponašati na način na koji se ponašate, ja vas molim.]] Gospodine Plenkoviću, hrvatski birači niti hrvatske političke stranke ne žele osim HDZ-a, vas za premijera. Raspišite izbore, pogledajte šta će vam tamo reći ljudi i onda se ovdje dođite razgovarati na ovaj način. Hvala lijepa.
Hvala. Prelazimo na 17. pitanje. Ivan Vilibor Sinčić, postavlja pitanje ministru financija Zdravku Mariću. Izvolite kolega.
Hvala vam predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo moje pitanje za ministra financija gospodina Marića, tiče se Agrokora. Drago mi je da je nakon onih mjeseci izuzimanja i bliskog susreta sa političkom smrću, sjećamo se svi 75, 75, pojavio se ovdje da odgovori. Dakle, u svojem pitanju prije svega tražim da se primjenjuju zakonski, dakle uvjeti, jednako za sve, za sve poduzetnike. Što se tiče Agrokora znamo da se tu mnogo pogodovalo, ne samo za vrijeme vašeg mandata, nego unazad 20, pa možda i 30 godina od posebnih kredita, mjenica, bonova, zadnjeg otkupa dionica, posebnih zakona koji su se donosili, ja sam ih nabrojao 19 samo u zadnjih godinu dana, plaćanje uz ogromne odgode, dakle, mizerne koncesije, mogli bi do sutra. Znamo da se pogodovalo, da je ovoj zemlji vrijede dvostruki standardi, i to ću stalno ponavljati. Dok god se ti standardi ne isprave i dok god ne postanu građani jednaki pred zakonom. Evo što se tiče mojih pitanja govorio sam jedan slučaj koji je na tome tragu. Radi se o božićnom kreditu. Dakle, postoje indicije da je božićni kredit koji je dan Agrokoru u programu poticanja izvoza, da je dio novca otišao u Srbiju u lanac IDEA, Todorićev trgovački lanac u Srbiji. Ako danas odete na stranice košarkaškog kluba, zaguglajte košarkaški klub Crvena Zvezda sponzori. Najveći sponzor im je upravo IDEA. Prema tome, IDEA daje novac košarkaškom klubu Crvena Zvezda i onda košarkaški klub dalje angažira kojekakve marketinške agencije koje su opet povezane sa Todorićima. To vam je jedna linija izvlačenja državnog novca preko Srbije van. Prema tome, moje pitanje je sljedeće. Pošto ste nadležni za Poreznu upravu što je ministarstvo do sad napravilo, čini i namjerava učiniti da se ispita imovina šire obitelji Todorić od kud i kako dvorac, helikopteri, tko zna koji i koliki novac, na kojim računima u svijetu. Hvala.
Odgovorit će uvaženi ministar financija doktor Zdravko Marić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče. Pa evo slična pitanja u okviru onih 17 sati rasprave koju smo imali nedavno o povjerenju meni kao ministru financija dosta se doticalo i tog kako ga vi nazivate božićnog kredita Hrvatske banke za obnovu i razvitak koja je u okviru Programa poticanja izvoza i vezanih programa odobrila u 12 mjesecu prošle godine pojedinim kompanijama iz sustava koncerna Agrokor tada kao i sada ponovit ću da ta odluka, naravno je donešena na radnim tijelima i stručnim službama Hrvatske banke za obnovu i razvitak. Svaki od predmeta, to sam vrlo jasno i detaljno elaborirao i u toj banci, pa mogu reći i svim ostalim institucijama koje su u ingerenciji države prolazi određene procedure. I u te procedure nitko, a ja prvi, ne da ne želim niti ću ikome dozvoliti da se upliće. Dakle, svaka kreditna partija prođe najmanje 20-tak referenata unutar banke, dođe na kreditni odbor, dođe na upravu, a Nadzorni odbor je taj koji daje suglasnost. Međutim, isto tako i u okviru tog, a i svih drugih kredita odgovornost je naravno banke kao i bilo koje druge kreditne institucije možemo govoriti o komercijalnima u RH da naravno osigura instrumente adekvatne koji će kontrolirati samo namjensko trošenje sredstava, odnosno tijek toga novca. Ja ne bih išao dalje od ovoga što sam sad upravo rekao, jer zalazimo ipak u sferu onih stvari koje prolaze ipak ja bih rekao elemente koji se tiču samog operativnog funkcioniranja banke. Mislim da je taj kredit i svi ti krediti koji su u 12 mjesecu dani su visoko kolaterizirani. Dakle, postoje i instrumenti osiguranja koje zapravo kompanije morale dati Hrvatskoj banci za obnovu i razvitak kako bi u slučaju eventualno ne vraćanja ili ne naplate bili aktivirani. Dakle, smatramo da je poštivana procedura. To su potvrdile i interne službe banke, a i neke eksterne u okviru revizije i ja dalje od toga zaista ne bih išao. Što se tiče Porezne uprave mislim da je to također bilo dosta raspravljano u okviru Hrvatskog sabora i općenito opće javnosti. Ja ću vrlo jasno i vrlo odgovorno reći kao ministar financija, naravno na čelu Ministarstva financija najveća ustrojstvena jedinica u okviru Ministarstva financija Porezna uprava tamo radi nešto preko 4000 ljudi. U Carinsku službu sigurno naše možemo reći tako perjanice kao službe nadzora, efikasne naplate poreza i svih davanja javnih koje su zapravo izvor sredstava državnog, odnosno lokalnih proračuna. Porezna uprava naravno da uvijek postoji određeni prostor za poboljšanje i to smo između ostalog i u Zakonu o Poreznoj upravi, u Uredbi o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva financija koje je prošli tjedan bilo na sjednici Vlade zapravo i predvidjeli da napravimo određena i organizacijska, ali i upravljačka poboljšanja kako bi se pospješio rad. Međutim, isto tako moram reći, dakle da Porezna uprava odgovorno radi svoj posao. Svi njezini službenici i zaposlenici su vrijedni i marljivi ljudi. Ja neću govoriti o izdvojenim slučajevima kada se dogode nekakvi ekscesi, ali zaista stojim iza cijele službe. Mislim da rade vrlo dobar posao i nema niti jedan porezni obveznik u Republici Hrvatskoj ikakav preferencijalni status. Dakle, ona u okviru svojih operativnih funkcija razgraničuje porezne obveznike bilo da se radi o velikim Agrokor i pojedine kompanije su mahom u tom sustavu velikih poreznih obveznika, ali ne jedine. Postoji čitav niz drugih i prema njima se provode kontinuirane mjere nadzora i kontrole kao i za sve ostale porezne obveznike. Dakle, vrlo odgovorno tvrdim da ne postoji niti jedan porezni obveznik koji ima ikakvu vrstu preferencijalnog tretmana. Hvala lijepo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Ivan Vilibor Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ministre Marić, ja uopće nisam zadovoljan vašim odgovorom. Ja sam vas pitao, dakle ne za sam kredit nego ono sve što je nakon kredita bilo i što je prije kredita bilo, dakle na koji način je stečena imovina. Ozbiljne zemlje rade preko Porezne uprave istraživanje unazad dosta vremena za svoje subjekte. Mi moramo očito dostići taj standard i da, mi jesmo zemlja dvostrukih kriterija. Evo postojalo je u povijesti Hrvatske jedno razdoblje feudalne anarhije kada je država bila slaba i kada su plemići, lokalni feudalci radili što su htjeli, imali svoje vojske, kovali svoj novac, čak uzurpirali središnju vlast do krajnjih granica. Mi imamo takvu situaciju danas i u Hrvatskoj. Mi smo ovdje u feudalnom dobu. Imamo dinastiju Todorić sa grbom, imamo vlastitu valutu bonove, imamo i dvorac da dočaramo malo tu bajku, a na žalost imamo i kmetove. Na žalost to su 10000 radnika koji najčešće rade za mizeriju za Agrokor. I to je današnje naše stanje i naša dijagnoza. Vama i vašoj Vladi ne vjerujem. Tvrdili ste da niste znali za događanja u Agrokoru, to također ne vjerujem. Kad vas gledam i kad vas slušam djelujete mi kao jako inteligentan čovjek kojemu je gotovo sve jasno i mislim da je nemoguće da niste znali pogotovo što ste tamo radili. Što se tiče Vlade gospodina Plenkovića, na tajnom sastanku u Vladi kada nam je najavio kao predsjednicima klubova i oporbenih stranaka, kako će se donijeti lex Agrokor, rekao je da će to biti zid, koji će se koristiti samo u slučaju, ako ovim redom ustav, tržište, zakoni. I onda ponovi ustav, tržište, zakoni, ne odrade svoj posao. Međutim, odmah sljedeći tjedan, još se nije, još se i Alvarez, koji je tada došao nije ni snašao. Krenulo se dakle u lex Agrokor, odmah je došlo na izglasavanje, odmah Narodne novine su čekale u niskom startu da to isprintaju. 6 dana je Alvarez bio ovdje. Ne kažem da bi on odradio dobar posao, ali to su ustav, tržište i zakoni, nisu imali niti priliku. Toliko o tome.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvažena zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane ministrice i ministri hrvatske Vlade, poštovani državni tajnici. Svoje pitanje postavit ću ministru hrvatskih branitelja. Poštovani ministre, kao dio braniteljske populacije, moram konstatirati, da nam je braniteljska populacija, svaki dan sve starija. Pa tako i oni mladići koji su sa 20-tak godina krenuli braniti domovinu, danas imaju blizu 50. Stoga, želim reći da su nam branitelji sve lošijeg zdravlja, što potvrđuje i činjenica da je u 2015. godini bilo oko 3000 umrlih hrvatskih branitelja. Moje pitanje se odnosi na informaciju, stoga vas želim pitati da li je ona točna. Da li ministarstvo organizira sistematske preglede za hrvatske branitelje? Možete li nam pojasniti o kakvim se pregledima radi, na koji način će se oni provoditi, ako će se provoditi? Tko će sve na njih imati pravo? I do kada će se takvi pregledi provoditi? Mislim da to zanima sve hrvatske branitelje. Mnogi od njih nisu u mogućnosti sami si priuštiti takve preglede, a mislim da takvi pregledi trebaju biti omogućeni svima, pogotovo zato što im je zdravstveno stanje iz dana u dan sve lošije. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog ministra hrvatskih branitelja Tome Medveda. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvažena zastupnice, gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Hvala lijepa na ovom pitanju. Ministarstvo hrvatskih branitelja, zbog svega što ste i vi u svom pitanju naveli, u najvišoj razini prioriteta, promatra i odstupa prema ovome pitanju. Naime, zbog stupnja pobola i smrtnosti hrvatskih branitelja, mi smo u suradnji sa Ministarstvom zdravstva, početkom 2017. godine sa 28 zdravstvenih ustanova, potpisali ugovor o provedbi preventivnih medicinskih pregleda, za što smo osigurali 26 milijuna kuna i za što je predviđeno i u skladu sa tehničkom mogućnostima zdravstvenih ustanova u 2017. godini provesti 33 tisuće preventivna pregleda hrvatskih branitelja, sa ciljem ranog otkrivanja tih bolesti. U prioritetu i u našim pozivima, svakako, pozivamo, one hrvatske branitelje, sa najvećim borjem provedenih dana u borbenom sektoru. Ono što su svakako zabrinjavajući podaci i što je pred sve nas stavlja iznimno zahtjevan izazov je odgovor, kako smanjiti pobol i smrtnost hrvatskih branitelja, a oni su zaista zabrinjavajući. Od 1996. do 2017. godine umrlo je 54 tisuće i 440 hrvatskih branitelja. A samo u 2016. godini umrle su 4 tisuće i 73 hrvatska branitelja. Posebno, najugroženija skupina, od 442 tisuće 749 danas živih hrvatskih branitelja je njih 82 tisuće i 889 koji su nezaposleni i nemaju nikakva primanja. Dakle, oni su najranjiviji i najugroženiji i ovom prigodom pozivam sve te hrvatske branitelje da se odazovu i jave na preventivni pregled, kako bismo kroz rano otkrivanje pomogli u njihovom liječenju. Hvala vam lijepa.
Hvala. Uvažena zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Poštovani ministre hvala vam na ovom, zaista hvale vrijednom projektu. Mislim da će svi hrvatski branitelji ga prepoznati i da će biti zadovoljni što će na taj način moći ipak, obaviti sistematske preglede i oni koji to možda nisu sada u prilici. Želim reći još jednom, hrvatski branitelji su zadužili domovinu i domovina im to treba sigurno i na ovaj način zahvaliti. Hvala još jednom.
Hvala. Sljedeće pitanje postavlja uvaženi zastupnik Tomislav Klarić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodo ministri i državni tajnici. Svoje pitanje upućujem ministru turizma gospodinu Gariju Cappelli. Svi smo svjesni, a tako je i navedeno u Strategiji razvoja hrvatskog turizma, da je hrvatski turizam predstavlja jednog od glavnih pokretača ukupnog hrvatskog gospodarstva. Vaše ministarstvo je pak zaduženo da stvara preduvjete za konkurentnost turističkog sektora i RH u cijelosti. Međutim, isto tako smo svjedoci, da imamo izuzeto jaku konkurenciju, koje zemlje ogromna sredstva ulažu i pravo u ciljano tržište Bliskog istoka, Ujedinjenih Arapskih Emirata. I moje pitanje ide upravo u tome smjeru, s obzirom da je vaše ministarstvo to koje na neki način bi trebalo voditi brigu o tome. Što po tom pitanju radite? Što po tom pitanju poduzima vaše ministarstvo kako bi Hrvatska mogla kvalitetno parirati i konkurirati na najzahtjevnijim tržištima, ne samo ovdje na prostoru Europe već i Bliskog Istoka i ono što se u posljednje vrijeme ističe i Emirata. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog ministra turizma Garia CAppellia. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani zastupnici. Gospodine Klariću, hvala na pitanju. Vas je vjerojatno ponukalo to pitanje s obzirom na prvi let ovih dana koji je krenuo iz Dubaija dakle iz Emirata za Zagreb koji će letiti svaki dan, dakle govorimo o svakidašnjem letu Zagreba i Dubaija, Zagreba i Dubaija koji je na prvom letu odmah imao 360 putnika, dakle bio je pun. Ali ja bih prije toga samo rekao da u ovom trenutku Hrvatska bilježi rekorde u turizmu, a to je da ima negdje preko tri milijuna dolazaka i preko devet milijuna noćenja, da je to u ovom trenutku negdje oko 14% više nego prošle godine u isto doba, da je procjena EU da će rast turizma na razine Europe biti oko 3%, dakle vidi se koliki je rast u Hrvatskoj i jasno je da smo iznad svih prosjeka EU koja si je zadala ove godine. Međutim, da nas ne bi ti rezultati uspavali, ako možemo tako reći jer imamo tradicionalna tržišta kao što je Njemačka, Austrija, Italija, Slovenija pa i Poljska koja je već došla na peto mjesto po broju posjetilaca i noćenja, dakle da se ne uspavali i rekli da ćemo rješavati pitanja, da će turisti „možda sami od sebe došli“ jer smo hit ako mogu tako reći na Mediteranu što se tiče dolazaka, broja gostiju i noćenja, mi ipak gledajući Strategiju razvoja kao što ste vi sami rekli turizma RH, Vlada na čelu sa predsjednikom Vlade je dala itekakvu važnost turizmu, vidi se da je turizam negdje oko 18% učestvuje u samom BDP-u. Naravno da smo morali naći soluciju da dođemo u skladu sa Strategijom razvoja turizma do 2020. koja kaže da moramo imati negdje ostvarenih 14,3 milijarde eura od turizma godišnje. Mi smo sada na razini od 10, dakle s ovim povećanjem kojega imamo već tijekom ovih prvih par mjeseci mi ćemo doći negdje sigurno ove godine između 10 i 12% rasta u turizmu što će izazvati novih 800 milijuna eura porasta prihoda od turizma. Dakle idemo iz koraka u korak i do 2020. mi bi sigurno dostigli razinu koja je po Strategiji razvoja, a to je 14,3 milijarde. Da bi to dostigli naravno neće sigurno biti dostojna tržišta koja sam spomenuo pa i povećanje koje imamo ovih dana i iz Francuske, i iz Velike Britanije zahvaljujući letovima koje smo dodatno uveli samo za Veliku Britaniju 20 dodatnih letova, za Francusku negdje desetak, Skandinaviju desetak, dakle iz svih bitnih tržišta koji dolaze u pred i pod sezonu povećali smo letove i zahvaljujući tome je povećanje prometa evidentno. Da bi to isto postigli, a očekujemo povratak na tržište igrača, tržišnih turističkih igrača kao što je Grčka, Turska, Zapadna obala Afrike, Egipat, Alžir, Maroko naravno da se pripremamo upravo za istočno tržište, a to je tržište Kine, Japana, Južne Koreje i cijelog tog bazena. Na prvom letu Emirates bilo je 16 državljana koji do sada skoro pa nisu dolazili iz Dalekog Istoga koji do sada nisu dolazili u Hrvatsku kao što je Indija, Pakistan, Vijetnam, Tajvan itd., itd. stoga preusmjerili smo sve na ta tržišta. Radimo na tome da otvorimo i ured turističke zajednice u Kini, dogovaramo sa partnerima, dogovaramo sa Ministarstvom vanjskih i dat ćemo vjerojatno možda i nekakav konzulat ili nešto slično otvoriti možda u Dubaiju sa partnerima zajedno i mislim da će to biti itekako uspjeh da na novim tržištima ostvarimo ono što se očekuje od nas do 2020. Hvala lijepo.
Hvala ministre. Izvolite kolega Klariću.
… [[Govornik nije uključen.]] ja se nadam da ćete i dalje nastaviti na ovaj način promovirati naše tržište. Možda, budući da ja uvijek volim spomenuti naše Hrvatsko primorje da u okviru vašeg ministarstva i Vlade se počne promišljati i u kapacitetima tipa Haludova na Krku koji je praktički zapušteno, uništeno nekakvim nepromišljenim potezima. Tu imamo i toplice, recimo kada govorimo o široj Hrvatskoj u Velikoj koja je praktički zapostavljeno, a izvrsna destinacija dakle o tim stvarima treba promišljati, kada sam se pripremao za ovo pitanje, možda i taj vid bi trebalo promijeniti koji se odnosi na koncesioniranja primjerice Luke Gruž, zašto da neko drugi naplaćuje na tom prostoru vez kada to mogu i naši operateri. Dakle pokrenuli ste jedan zamašnjak u tome vas podržavam i zahvaljujem se na vašem odgovoru.
Hvala. 20 pitanje uvaženi kolega Damir Mateljan, postavlja pitanje ministru poljoprivrede gospodinu Tolušiću. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine ministre. Moje je pitanje vezano uz program ruralnog razvoja RH odnosno uz mjeru 7, još točnije uz mjeru 7.2.2. odnosno operaciju gradnje razvrstanih cesta. Naime, natječaj za tu operaciju je objavljen u studenom prošle godine, završen je u prosincu prošle godine. Dakle prošlo je šest mjeseci, gotovo pola godine međutim jedinice lokalne samouprave koje su se natjecale u tim natječajima još uvijek nemaju pojma, ne znaju koja je dinamika evaluacije tih natječaja. Lokalni izbori sami po sebi doprinose tome da su nažalost usporeni sustavi povlačenja sredstava iz EU na lokalnim razinama. Trebaju općine i gradovi napraviti rebalanse proračuna, treba osigurati sredstva za predfinanciranje, treba osigurati sredstva za vlastitu komponentu, dakle puno je pitanja, a odgovora nažalost je jako malo, vremena još manje. Jednako ovo što važi za mjeru 7.2.2. važi za mjeru 7.4. odnosno bilo je već riječi ovdje o tome, a to je kolokvijalno o gradnji dječjih vrtića. Dakle ukoliko je ovoj Vladi zaista stalo do demografije onda ova mjera 7.4. ne može čekati narednih 6 mjeseci jer jedinice lokalne samouprave zapravo moraju znati na čemu su. Hvala lijepa.
Hvala molim ministra poljoprivrede da odgovori.
Hvala uvaženom zastupniku na postavljenim pitanjima. Slažem se s vama da mjera koja je vezana uz građenje nerazvrstanih cesta se ne realizira kada govorimo o obradi samih dospjelih … [[Govornik se ne razumije.]] onom brzinom kojom bih ja htio ili koju bi vi htjeli. Nažalost nije neko opravdanje ali ste krivi dobrim dijelom vi jer je vaša stranka radila te procedure koje su katastrofalne, mi smo ih sada promijenili na novim natječajima pogotovo recimo u mjeri 4.1 i 4.2 će biti ovo što sam rekao od dana završetka natječaja pa do ugovora 120 dana. A sada imamo situacije da smo natječaje iz vremena ministra Jakovine rješavali po 2 godine i tek smo ih nažalost riješili u mandatu ove Vlade. To se dešava i s nerazvrstanim cestama ali ovako, vodovodi i vodoopskrba će biti objavljena ili ovaj tjedan ili početkom idućeg a ceste kroz nekakvih 15 kroz 20 dana. Znači tu smo i to pokušavamo riješiti u što kraćem roku. Kada govorimo o, znači o ovom dijelu vezanom uz općine i gradove za uvjetno rečeno društvenu infrastrukturu, domovi vatrogasni, društveni, trgovi, dječji vrtići, školske dvorane. Natječaj je u tijeku, osigurano je dovoljno novaca i za ubuduće i on će biti obrađen u puno bržem roku nego što je to bilo do sada. I napominjem još jednom, da smo fokus ovdje stavili upravo na demografiju, na izgradnju vrtića. Ne kažem da nam ne trebaju biciklističke staze, super je sve to ili ne znam, šumski putevi, odnosno nekakvi putevi vezani uz turizam ali nam je bitnije izgradnja vrtića, školskih dvorana, ono što je vezano uz našu djecu. I tome smo, tim projektima dali veći broj bodova. I očekujem da će upravo velik dio novca, a tu govorimo o ovom natječaju oko 390 milijuna kuna da će biti potrošen upravo na izgradnju vrtića. I još jednom napominjem u 100%-tnom iznosu. Znači RH kroz program ruralnog razvoja financira izgradnju vrtića u rulalnim područjima u 100%-tnom iznosu. Vodovodi i odvodnja, ugovori idući tjedan, ceste kroz dva do tri tjedna a ovo kroz nekakvih otprilike 2 mjeseca. Evo, hvala.
Hvala odgovor. Izrazite zadovoljstvo ili nezadovoljstvo odgovorom ministra.
Hvala gospodine ministre, i to vječito pitanje tko je kriv, tko je kriv. Ako smo za nešto krivi, odmah smo i zaslužni za 90% projekata po kojima dakle i vaša Vlada odrađuje određene stvari pogotovo one koji su najbrojniji financijski najbogatiji. Ja nažalost ne dijelim optimizam da ćemo mi uspjeti povući toliko sredstava s obzirom da ako gledamo dakle da je program ruralnog razvoja koji je težak 2,83 milijarde eura, mi smo do sada povukli ispod 3%. Bojim se dakle da do kraja 2018. kada završava revizija Europske komisije, njezin nalaz baš neće biti zadovoljavajući za našu zemlju i da će … [[Govornik se ne razumije.]] biti neizbježan a to onda s obzirom na trenutačnu nacionalnu situaciju više neće biti gubitak od 120 milijuna kuna nego oko nekoliko milijardi eura doslovce. Hvala.
Hvala kolega Mateljan. Prelazimo na pitanje broj 21. Uvaženi kolega Ivan Šipiš, postavlja pitanje ministru Olegu Butkoviću. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade i ministri. Evo ovako cijenjeni ministre, znamo da je pitanje europskih fondova, tj. povlačenje sredstava iz EU fondova prevažno pitanje za ukupni razvoj RH. Znamo da nismo, isto tako u bliskoj prošlosti bili primjer po povlačenju sredstava iz mnogih EU fondova. Danas čujemo iz drugih ministarstava pozitivne primjere kao što je Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo regionalnog razvoja i EU fondova, Ministarstvo gospodarstva, obrta i poduzetništva. Podaci iz vašeg ministarstva s početka godine kažu da je bilo svega 0,06% ugovorenih projekata koji bi trebali biti realizirani, tj. povućeni iz EU fondova, što nije za pohvalu. Možete li nam reći što radi Ministarstvo u tom smislu da mijenja trendove, koji su aktualni projekti, koji su vam prioriteti? Jer svi EU projekti koje nastoji realizirati vaše i druga ministarstva izravno utječu na razvoj lokalne uprave, lokalne samouprave a samim time i na ukupni razvoj RH? Hvala vam lijepa.
Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa gospodine zastupniče, u pravu ste kada ste rekli da je početkom godine apsorpcija sredstava iz europskih fondova u sektoru prometa bila jako niska. No međutim, moram vas demantirati da je danas situacija s … [[Govornik se ne razumije.]] drugačija nego što je to bilo početkom godine. U posljednjih 2 mjeseca, potpisao sam 7 ugovora ukupne vrijednosti od 3,48 milijardi kuna. Od toga je 2,42 milijarde kuna bespovratno za projekte u sektoru prometa. Neki od tih projekata su, nabrojiti ću ih, razvoj zračne luke Dubrovnik, u unutarnjoj plovidbi izgradnja terminala za pretovar rasutih tereta u Osijeku. U željeznici nastavak financiranja Dugo Selo-Križevci i izgradnja nove pruge Gradec, Sv. Ivan Žabno. A danas naša kolegica, ministrica regionalnog razvoja Gabrijela Žalac preuzima Odluku o financiranju projekta svih projekata, to je izgradnja projekta cestovne povezanosti s južnom Dalmacijom odnosno Pelješkoga mosta. Nakon preuzimanja te odluke slijedeći tjedan ćemo potpisati ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava, a između ostalog, objavljen je i 31. svibnja poziv za nabavu autobusa u javnom gradskom prijevozu ukupne vrijednosti za velike gradove u vrijednosti od 300 milijuna kuna. U pripremi je i objava natječaja za financiranje luka na Jadranu u iznosu od 150 milijuna kuna, a do kraja godine planiramo ugovaranje još sva velika željeznička projekta. Za jedan je raspisan u srijedu natječaj za izvođenje radova, to je obnova i rekonstrukcija pruge Zaprešić-Zabok, i rekonstrukcija i izgradnja pruge Vinkovci-Vukovar. Kad to sve skupa zbrojimo, ovo što smo ugovorili sa Pelješkim mostom i ovim projektima koje sam naveo, do kraja ove godine u sektoru prometa bit će ugovoreno ukupno oko 8 milijardi kuna što je negdje na razini 80% ukupno, od ukupnih sredstava koji su namijenjeni iz operativnog programa konkurentnost i kohezija za sektor prometa. Osim toga, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture je koordinator instrumenta za povezivanje Europe, tzv. CEF-a. Tu smo, na drugom pozivu nam je odobreno 346 milijuna eura za projekte dionice Križevci, Koprivnica, mađarska granica u željeznici, za izgradnju kontejnerskog terminala u Rijeci, Zagrebačko pristaništa, izgradnja mosta Svilaj koji se radi a na trećem pozivu smo prijavili 22 prometna projekta i tražimo, gdje tražimo, ukupno 145 milijuna eura. Tu je najvažniji projekt cesta D403 u Rijeci, nadogradnja infrastrukture Luke Rijeka te izgradnja terminala za prihvat opasnog tereta u riječnoj luci Slavonski Brod itd, itd. Drugim riječima, osobno izražavam zadovoljstvo da smo pokrenuli mnoge projekte a ono što me najviše raduje, je da danas preuzima ministrica Žalac, to je predsjednik Vlade prošli tjedan i obznanio, odluku o financiranju projekta svih projekata, cestovne povezanosti sa južnom Dalmacijom za koji je natječaj za izvođenje radova u drugom stupnju, raspisan je prošlu srijedu i traje do 17. 7. Hvala vam lijepo.
Hvala, ministre. Izvolite kolega Šipić.
… [[Govornik nije uključen.]] Hvala gospodine ministre, zaista ovi podaci koji ste iznijeli su više nego ohrabrujući, pokazuju da i ovo ministarstvo vodi brigu o jednom cjelokupnom ravnomjernom radu Republike Hrvatske od juga, sjevera, istoka jer koliko sam primijetio u vašem izlaganju, kratkom, nabrajanju projekata, to je cijeli niz projekata, a kruna je ovo povezivanje juga i ostatka Republike Hrvatske često puta spominjanog projekta Pelješkog mosta. Za svaku pohvalu je vaš angažman, ali i angažman cjelokupne Vlade. Na kraju samo ću reći, to je to što zanima hrvatske građane, to je, to je to, uz gospodarski rast, razvoj, brigu socijalnu, demografsku itd., to je ono što sve nas skupa iz lokalne zajednice veseli. Ovakvi projekti, ovakvi projekti i će omogućiti da će doći do daljnjeg rasta, ali isto tako i do otvaranja novih radnih mjesta. Jer sami ste rekli, projekat Pelješkog mosta više od 400 milijuna eura, on generira novi rast u tom kraju, nova zapošljavanja. Novi turizam, novu nadu rekao bih juga i cijele Hrvatske. U tom pogledu, nastavite tako kako ste započeli i vjerujem da će sve skupa ostati na zdravim nogama jer to je budućnost a ne populistički i demagoški pristupi što ih se ovih dana u ovom izbornom ciklusu naslušali. Ovo su priče koje ohrabruju i hvala lijepa na ovakvom iscrpnom odgovoru.
Hvala i vama. Pitanje broj 22, uvaženi kolega Slaven Dobrović. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedniče Sabora. Pozdravljam predsjednika Vlade i članove Vlade. Moje pitanje se odnosi na područje zaštite okoliša, dakle konkretno gospodarenja otpadom, međutim, mislim da državni tajnik neće moći odnosno ne bi smio odgovarati pa je ustvari upućeno predsjedniku Vlade. Dakle, u siječnju ove godine smo donijeli Plan gospodarenja otpadom za razdoblje 2017.-2022., značajka tog Plana u odnosu na prethodne je to da je tu građeno dosta odrednica kružnog gospodarstva, dakle, koje ide za tim da se jača sustav ponovne upotrebe, recikliranja a na teret odlaganja, odnosno centara obrade u Centrima za gospodarenje otpadom. Takva politika odnosno taj plan je sasvim u skladu s onim što je Hrvatska potpisala u pristupnom ugovorom jer je propisala ciljeve, isto tako i u skladu sa Zakonom o održivom gospodarenju otpadom koji smo također u skladu sa europskom direktivom o otpadu donijeli prije 3, 4 godine. A i nadalje, u skladu je sa pojačanim naporima za izgradnju resursno efikasnog društva u Europi, odnosno to nazivamo cirkularna ekonomija ili kružno gospodarstvo. Stoga je jasno da je to dobar dokument koji treba slijediti, ono što se sad nedavno desilo da je donesena odluka kojom se ustvari definiraju koraci i daje se u stvari temelj za provedbu dakle, svih onih mjera koje su zacrtane u planu, i mnoge, uglavnom se radi o mjerama sukladne planu. Međutim ono što izaziva jednu moju brigu i zato upućujem pitanje je da su pojedini centri za gospodarenjem otpadom ipak narasli ipak narasli, pa me zanima da li je to znak za odustajanje od koncepta kružnog gospodarenja ili nešto drugo. Evo.
Hvala vam. Odgovor predsjednik Vlade Andrej Plenković.
Hvala lijepo. Zastupniče Dobrović, vi ste radili godinu i pol dana i na planu i na svim drugim odlukama i u dijalogu sa Europskom komisijom sa zainteresiranom javnošću i sa svima koji su uključeni u što mudriji način provedbe koncepcije kružnoga gospodarstva koji je danas trend u Europi. Što se tiče vašeg pitanja točno je, Vlada je donijela odluke o implementaciji plana gospodarenja otpadom, donijeli smo i odluke koje su dogovorene u dijalogu sa Europskom komisijom. Jedan je onaj koji se odnosi na Centar za gospodarenje otpadom Piškornica. Dakle, kada je riječ o tome, a vi to dobro znate da ste sudjelovali u dijalogu koji je bio čini mi se negdje oko 15., 20. travnja gdje je dogovoreno da se ide na koncept koji se odnosi na šest županija. Dakle, regionalni centar. Drugi je potvrđivanje Centra za gospodarenje otpadom u Lećevici. To je isto bilo u dogovoru da Komisijom dok ste vi bili ministar na način da se naravno traži izrada Studije o izvodljivosti. Dodatno kad kažete da li se povećavaju kapaciteti Centara za gospodarenje otpadom ili ne. Jedino što je izmijenjeno, dakle odgovor je ne, ali jedino što je izmijenjeno povećan je udio nečistoća u recikliranim tvarima. Dakle tu se, došlo je do određen korekcije s obzirom na određene procjene koje su bile ranije donešene. Međutim i jedan i drugi dokument potvrdila je Europska komisija. Odlukama koje smo donijeli proteklih tjedana ispunjena su dva ex ante uvjeta koja nam je postavila Europska komisija za povlačenje sredstava kada je riječ o gospodarenju otpadom. A ono što je najbitnije, a o tome smo govorili na sjednici Vlade uvedena je i poticajna naknada. Što je manje trijaže naknada je veća, što je veća trijaža naknada je manja. Dakle i sam plan i sve odluke koje smo donijeli nakon toga slijede logiku ključnih dokumenata koje je Vlada usvojila, koji su na tragu veće zaštite okoliša, kvalitetnijeg upravljanja i gospodarenja otpadom i naravno centara za gospodarenje otpadom koji će biti dugoročno dostatni, održivi, a kada je riječ o financijskom aspektu prihvatljivi i na taj način riješili probleme koje mnoge naše sredine imaju, a o tome ste vi zajedno sa mnom imali niz sastanaka u brojnim dijelovima Hrvatske i vjerujem da ćete kao stručnjak za ovo područje nastaviti davati doprinos. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ja želim upozoriti na jednu stvar da nedostatak ambicioznosti u strogoj provedbi Plana odvojenog prikupljanja otvara automatski prostor za interesne grupe koje vole velike kapacitete Centra za obradu miješanog otpada. Dakle, time se demobilizira javnost za participiranje u sustavu odvojenog prikupljanja. I šta će biti rezultat? Da ćemo i dalje 250000 tona papira isto toliko tona plastike odvoziti na odlagalište, odnosno jednog dana u centre koji će to pretvarati u bezvrijedni RDF. Dakle, moramo ići u suprotnom smjeru. U tom smislu ja potičem sve odgovorne u Hrvatskoj da idu u tom smjeru, da se omogući da nastane transfer tog materijala u korisne sirovine. Jer podsjećam da naši plastičari, naši obrtnici uvoze velike količine reciklata iz Njemačke, iz Austrije jer toga naprosto u Hrvatskoj nema. Nema zato što nismo osigurali način da se to odvoji, da to ide u sortirne linije, dakle reciklažni centri koji bi morali nicati po Hrvatskoj vrlo brzo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na pitanje broj 23. uvaženi kolega Nenad Stazić postavlja pitanje predsjedniku Vlade.
Zahvaljujem. Premijeru Plenkoviću, nastojite okupiti većinu. To je legalno, to je legitimno. Za sad vam ne ide, ali pa i vjerojatno zbog toga što nitko neće sa vama. Nudite ministarstva i ministarske fotelje i to je legalno i potpuno legitimno. To se uklapa u jedan koncept trgovačke demokracije koja vam je bliska. Ali vi za jedan glas u Saboru nudite i novac, ne svoj novac, čak ne ni novac HDZ-a nego državni novac, novac poreznih obveznika, novac svih nas. Vi tim novcem hoćete isplatiti mirovine pripadnicima HVO-a. Koliko će ih biti nitko ne zna. Očekujem da onog trenutka kada počnete isplaćivati te mirovine broj pripadnika HVO-a naraste do neslućenih razmjera. Ovdje nisu radili ni dana, nisu uplatili, uplaćivali u Mirovinski fond, nisu plaćali poreze, ali mirovinu će dobivati. Hrvatski penzioneri koji su ovdje radili 40 godina će sa svojim bijednim mirovinama i dalje kopati po kontejnerima, ali pripadnici HVO-a to neće morati. Oni će dobiti mirovine. Mi ćemo im isplatiti. Moje pitanje glasi, premijeru koliko ćete uzeti hrvatskim penzionerima da biste kupili tu jednu jedinu saborsku ruku?
Hvala. Odgovor predsjednik Vlade.
Dobro, hvala lijepa kolega Stazić. Cijenim vaš interes za dosljednu provedbu međudržavnih ugovora. Pripadnici HVO-a su također sudjelovali u obrambenom ratu i možemo im bit zahvalni za kako bi rekli Damir i Tomo za čuvanje leđa. Hrvatska je 2006. potpisala međudržavni sporazum koji je na snazi, postoji određena obveza i postoje određena dugovanja prema pripadnicima HVO-a. Njih ima 6815, odluke o isplati zaostalih mirovina, donijela je Vlada prije mene, dakle prije moje Vlade, naše Vlade. A ono što smo mi učinili, nema nikakve veze niti sa situacijom nakon 27. travnja, ima veze sa ranije najavim odlukama i pripremama koje je napravio Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, da se krene u isplatu tih zaostalih mirovina. I mi ćemo te obveze sukladno načelu Pacta sunt servanda ispuniti. To ćemo ih ispunit u dobroj vjeri jer smatramo da je to dobro. Dakle, tu kada koristite riječ politička trgovina. Htio bi malo, demistificirati aluzije koje nastojite vi i vaše kolege imputirati u javni prostor, kao da dogovori među strankama, nakon izbora u političkom sustavu, kakav je naš u kojem imate, razmjeran sustav, deset izbornih jedinica i objektivno vrlo tešku zamislivu situaciju, da netko sam dobije 76 zastupnika. Koliko god vi bili snažni ili neki drugi ili uzdali se u vlastiti optimizam, bojim se, a to pokazuje i naša praksa, da vrlo teško netko može doći do 76 zastupnika, samo isključivo na temelju volje birača. Mislim da se oko toga možemo složiti. Da li su po vašem mišljenju, svi razgovori nakon izbora uključivši razgovore o koalicijama koje je i vaša stranka vodila u različitim situacijama, onda predmet političke trgovine. Ja mislim da nisu. Ja mislim da moramo to jasno javnosti reći. Ljudi dobiju mandat, stranke dobiju mandat, imaju određene platforme, programe i onda razgovaraju sa onima s kojima žele surađivati na opću dobrobit. I vi i ja smo izabrani sa istim ciljem, zastupniče Stazić. Pokušavamo vidjeti koja to konfiguracija, koja to većina može funkcionirati. Mislite da je recimo, dogovor o velikoj koalicija u Njemačkoj politička trgovina. Da li je dogovor u Europskom parlamentu između liberala i narodnjaka i konzervativaca, politička trgovina usred mandata, a počeo je prije dvije i pol godine, kao veliki dogovor narodnjaka i socijalista, progresista ako hoćete. Da li je i to politička trgovina? E sada, stavljati u naš još uvijek, ja bih rekao mladi, u smislu demokratskih institucija i tradicija politički prostor, sve razgovore između onih stranaka koje imaju legitimitet od birača u kontekst nekakve trgovine sa pežorativnim predznakom, to nije dobro, jer nije realno da ne pregovaramo, mi u aktualnom sazivu, ni u bivšima ni u nekim budućima. I to je ključ i to ćemo demistificirati. A kada je riječ o mirovinama pripadnika HVO-a, mi jedino, isključivo ispunjavamo našu obvezu i to u dobroj vjeri i u skladu s međunarodnim ugovorima.
Hvala. Hvala vam lijepa. Izvolite kolega Stazić.
Ne premjeru, ja uopće ne mislim da su poslije izbore koalicije politička trgovina. I ja to vas nisam ni pitao. Vi ste išli u ispunjavanje ove, kao što kažete zakonske obaveze, tek onda, kad ste izgubili parlamentarnu većinu i kad su vam bili potrebni glasovi u Saboru. E ja se samo nadam da će onda oni pripadnici HVO-a koji su npr. ubijali žene i djecu u Ahmićima dobiti nešto veće mirovine. Najmlađa žrtva imala je samo 3 mjeseca i predstavljala je veliku opasnost i za Hrvatsku i za Hrvate. Možda je red da ubojice tog djeteta adekvatno nagradite tom mirovinom, tom krvarinom kojom plaćate pokušaj da se domognete saborske većine.
Da, nastavljamo dalje s radom, pitanje broj 24. uvaženi kolega Željko Raguž, pitat će ministra Ćorića. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, hrvatski zastupnici, predsjedniče hrvatske Vlade, ministrice i ministri u hrvatskoj Vladi, ministre Ćoriću. Svi znamo kako je na godišnjoj razini u RH angažirano više desetaka tisuća sezonskih radnika. Među njima je jedan broj iz BIH. Oni rade u poljoprivredi, građevinarstvu, turizmu. Moje pitanje Ćoriću glasi. Koje ste aktivnosti poduzimali ili poduzimate u okviru ministarstva, da poslodavci na hrvatskom tržištu rada, imaju na raspolaganju potreban broj sezonskih radnika. Hvala.
Izvolite ministre.
Hvala na pitanju, zastupniče Raguž. Dakle kao što i sami znate, mi smo općenito u problemu u nedostatka kvalificirane radne snage u RH u prvih 7 mjeseci našeg mandata pristupili kroz više mjera, odnosno više poteza. Prije svega nove mjere aktivne politike zapošljavanja podrazumijevaju i procese prekvalifikacije, odnosno, dokvalifikacije, kojima nastojimo upravo popuniti prazninu koja nastaje svake godine na tržištu rada u kontekstu sezonskog zapošljavanja. Isto tako naše aktivnosti išle su u smjeru povećanja kvote, odnosno uvoza radne snage za 2017. godinu u odnosu na prethodne godine i kvota za ovu godinu bila je preko 7 tisuća osoba. Ono što svakako valja naglasiti je sljedeće. U ovom trenutku u Hrvatsko je zaposleno oko 24 tisuće i 500 osoba na sezonskim poslovima, od čega je negdje oko 15 i pol tisuća u poslovima u turizmu. Mi se nadamo da će do kraja 6. mjeseca taj broj dodatno rasti. Ono što to potvrđuje je činjenica da zapravo svake godine na sezonskih poslovima imamo oko četrdesetak tisuća zaposlenih ljudi, dakle tu postoji prostor za povećanja, a njega bilježimo iz dana u dan. Naglasio bi u odgovoru na vaše pitanje da u ovom trenutku na HZMO-u imamo milijun i 503 tisuće 700 osiguranih osoba, dakle probili smo brojku od milijun i pol zaposlenih i to se zadnji put dogodilo u RH 2010. godine, dakle u zadnjih sedam godina prvi put je to situacija. Ono što želim naglasiti sa smo u okviru aktivnosti za zapošljavanje na sezonskim poslovima, posebice poslovima u turizmu mi u mjesecu ožujku ove godine u suradnji sa HZZ-om organizirali tri sajma poslova u turizmu. Jedan od njih održao se u Osijeku i pokrio je područje Slavonije i Baranje, jedan se održao u Zagrebu, pokrio je područje središnjeg dijela Hrvatske i konačno treći se održao u gradu Kninu i pokrio je područje dalmatinskih županija. Ove sajmove poslova u turizmu posjetilo je više od 13 tisuća osoba pri čemu su im poslodavci iz prije svega hotelijerstva ponudili preko 6900 radnih mjesta. Mi držimo da ovakva kombinacija mjera od mjera aktivne politike zapošljavanja s jedne strane preko dijelom namirenja potreba kroz sajmove poslova u turizmu, ali i sajmove poslova kao takve koji su ove godine održani u osam gradova, te konačno isto tako povećanjem kvote za određena zanimanja, da se ovakvom kombinacijom mjera uspješno može parirati problemu nedostatka radne snage koju Hrvatsku u pravilu zadesi tijekom ljetnih mjeseci odnosno tijekom sezone. Ono što u narednom razdoblju svakako valja pojačati jeste apsorpcija mjera aktivne politike zapošljavanja. Zbog toga smo za 2017. godinu u okviru mjere aktivne politike zapošljavanja odnosno njihove apsorpcije predvidjeli oko milijardu i pol kuna. Dobar dio tih sredstava upravo ide u smjeru prekvalifikacije i dokvalifikacije domaće radne snage, isto tako i za mjeru stalni sezonac koja je vrlo aktualna upravo u sektoru turizma, ali i za sve sezonske poslove kojima se poslodavci, ali isto tako i ne zaposlene osobe stimuliramo da ulaskom u radni odnos u tom radnom odnosu na neki način ostanu i van sezone. Ova mjera se najviše koristi primjerice u Istarskoj županije, ali isto tako sve više i u dalmatinskim županijama koji upravo bilježe tu veliku sezonalnost kod svojih zaposlenih. Dakle čitav niz aktivnosti koje imaju prije svega za cilj namiriti potreba hrvatskog tržišta rada za radnom snagom tijekom sezone odnosno tijekom ljetnih mjeseci. U narednim godinama s obzirom na trendove, s obzirom prije svega iskazane projekcije rasta BDP-a mi očekujemo povećanje potrebe za radnom snagom. Dakle kako ćemo je namiriti? Namirit ćemo je upravo kao što sam rekao dijelom kroz mjere aktivne politike zapošljavanja odnosno najvećim dijelom jer 176 tisuća zaposlenih osoba ukazuje na to da postoji prostor. Hvala vam lijepa.
Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem ministru na sadržajnom odgovoru.
Hvala lijepa. Prelazimo na 25 pitanje, uvaženi kolega Domagoj Hajduković postavlja pitanje predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine Plenković. Čitajući portale i prateći kako mediji prenose ovu našu raspravu ne mogu se oteti dojmu da smo mi kao u jednom balonu od sapunice, da živimo u nekom svom paralelnom svijetu gdje je pitanje na usni svih naših građana, da li imate većinu, da li imate legitimitet u ovom Parlamentu. Pa ja volim citirati pa ću vam citirati recimo jedan naslov „Što čega Plenković neka pokaže ministre i većinu ili prekine ovu farsu“. Ali ovo nije farsa i ja za vas imam jedno bitno pitanje, budući da u vašem mandatu, vaš mandat je uostalom i počeo sa jednom tvrtkom koja je izuzetno bitna za budućnost Hrvatske, druga je Agrokor, a prva je INA. Na Badnjak prošle godine, dakle prije više od šest mjeseci najavili ste preuzimanje INA-e od strane MOL-a, preuzimanje INA-e vraćanje u hrvatske ruke, osnovali ste povjerenstvo, savjet, najavili ste velike planove, ali od tih planova još uvijek niti mi u ovom Visokom domu, niti hrvatska javnost nije vidjela ništa. To je bila velika tema na početku ove godine, no odjedanput se o njoj utihnulo, više se ni ne spominje, INA-u su svi kao zaboravili. Moje pitanje, uz naravno imate li većinu gospodine Plenković je, koliko puta se sastajao Savjet za INA-u, koje su zaključke donijeli, koje su projekcije i planove vaše Vlade za INA-u ako će uopće vaša Vlada opstati? Hvala.
Predsjednik Vlade. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Hajduković, što se tiče INA-e dakle savjet se sastao dva puta, stručne službe svih nadležnih ministarstava koji su uključene u taj proces rade na temeljitoj analizi prije svega modela koji bi se primijenio u trenutku konačnih formalnih odluka o vraćanju INA-e u hrvatske ruke na način da se najprije napravi temeljita analiza i procjena vrednovanja kompanije, da se detaljno ispita pravni okvir s obzirom na određene posebne propise kojima Mađarska država regulira vrijednost dionica države u MOL-u, što je jedno dodatno pitanje koje zahtjeva posebnu analizu. Također rade se i temeljite analize kako i na koji način angažirati najbolje savjetnike koji bi nam pomogli u tom procesu, dakle takva vrsta transakcije mora se raditi uz renomirane međunarodne savjetnike koji bi pomogli hrvatskoj Vladi da iznađe i najbolji model financiranja i da iznađe najprimjereniji način vrednovanja kompanije, a u konačnici i samu cijenu. Dijalog s mađarskom stranom je kontinuiran i o toj temi, a i o nizu drugih tema. Sve što savjet radi, radi u okviru normalnoga funkcioniranja i resora. Kada procijenimo da su okolnosti zrele za daljnje formalne odluke, tada ćemo donositi druge odluke na razini Vlade. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade RH gospodinu Plenkoviću. Gospodin Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine Plenković. Pa ja mislim da se analiza treba raditi prije nego što se najavi neka akcija. Dakle prvo analiza, prvo planiranje a onda najava i onda veliki planovi. Barem bih to tako napravio ja. A dva sastanka u 6 mjeseci, mogu reći samo da se ekspeditivno radi. Vidim vrlo naporno i ekspeditivno budući da evo, kažem konkretno nismo čuli ništa. A nisam čuo konkretno ni odgovor ni na to da li imate većinu zato što znamo odgovor, nemate. I zbog toga ću ja kao veliki Marko Porcije Katon, koji je govorio na kraju svakog svog govore, uostalom mislim Kartagu treba razoriti, dok nam ne pokažete većinu ili ne podnesete ostavku svaki govor u ovom Domu završavati, uostalom, mislim gospodine Plenkoviću da vaša Vlada nema legitimitet, nema legitimitet ovog velikog Doma, prekinite farsu ili pokažite većinu ili putujte smjerom. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Hajdukoviću. Sljedeće pitanje uvaženi kolega Kažimir Varda. Izvolite.
Poštovani zamjeniče predsjednika Hrvatskoga sabora, članovi Vlade. Poštovani predsjedniče Vlade imam pitanje za vas. Naime, potaknut događajima u Vinkovcima o kojima smo govorili prije, ne tako davno, najnoviji slučaj u Puli koji izaziva zgražanje javnosti a radi se o sustavu socijalne skrbi koja na određeni način provodi nadzor, donosi neka rješenja ali ne rješava problem. To će nam se događati i nadalje. Naime, mi već skoro dva desetljeća govorimo o decentralizaciji socijalnih usluga kojom bi se preraspodijelila funkcija središnje razine županija, gradova i općina. Te centralizacijom se predviđalo donošenje razvoja sustava socijalnih usluga koji bi bili usklađeni sa lokalnim ciljevima i potrebama. Prvenstveno je upravo stoga značajna neophodna decentralizacija centara za socijalnu skrb. Nije dovoljno samo vršiti nadzor niti to država može s te razine, niti ima kapacitet da putem inspekcija to pravovremeno i redovito provodi. A od tog nadzora nema ni velike koristi jer se ne bi ponavljali i ne bi bilo recidiva takvih slučajeva da je taj nadzor dobar. Naime, da skratim. Mislim da je vrijeme da usvojimo novu legislativu, nužnu za proces fiskalne, administrativne i funkcijske decentralizacije socijalne skrbi, sustava socijalne skrbi. Pa vam postavljam pitanje, planira li Vlada najavljivanim novim Zakonom o socijalnoj skrbi decentralizirati sustav socijalne skrbi, do koje mjere i koji su daljnji koraci, hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Vardi. I odgovor, uvaženi predsjednik hrvatske Vlade, gospodin Plenković, izvolite.
Zastupniče Vada, suglasan sam s vama u zgroženosti nad slučajem koji se dogodio nažalost u Puli i on je veliko upozorenje funkcioniranju ili nedovoljno dobrom funkcioniranju svih nadležnih institucija pa i sustava socijalne skrbi. Vi ste dobro naveli da je koncept decentralizacije sustava socijalne skrbi s nama u javnom prostoru u zakonskim aktima otprilike od '98. godine, da smo u međuvremenu usvojili i određene zakone i koristili određena europska sredstva u predpristupno vrijeme kako bismo poboljšali sustav socijalne skrbi, kako bismo išli i kroz strategiju razvoja sustava socijalne skrbi usvojenoj 2011. a za razdoblje 2011.-'16.-ta za daljnjom decentralizacijom. Ta daljnja decentralizacija je zasigurno jedan od temeljnih smjerova kojima se vodi ministrica Nada Murganić koja je i na ovaj konkretan slučaj vrlo detaljno reagirala uputivši nadzor i nastojeći do kraja razjasniti i odgovornost relevantnih službi. Za nas je bitno da se u procesu decentralizacije jačaju nadležnosti nižih lokalnih razina i područnih jedinica u socijalnoj djelatnosti, to je jedan od ciljeva strategije. Želimo kvalitetnije planiranje socijalnih akcija u lokalnim zajednicama, veće uključivanje u socijalne akcije aktera civilnoga društva kao i prevladavanje određenih paralelizama i nepovezanosti koje postoje u pojedinim programima sustava socijalne skrbi osobito u većim gradovima. Smatramo da dostupnost socijalnih usluga treba biti na istoj razini svim građanima gdje oni god živjeli. Stoga ćemo u aktivnostima koje su pred nama, prije svega u okviru zakonodavne djelatnosti ali operativnog funkcioniranja povezivati državnu razinu, županijsku razinu, gradsku razinu nastojeći precizno definirati ovlasti, odgovornosti pa i osnivačka prava. A isto tako u kontekstu fiskalne decentralizacije koja je šira aktivnost jačanja kapaciteta upravljanja jedinice lokalne i područne samouprave dati odgovarajuća sredstva koja bi uz ključne ljudske kapacitete omogućila svim centrima na nižoj razini kvalitetno funkcioniranje koje bi prije svega doveli do toga da je sustav dovoljno kontroliran, dovoljno ažuran i dovoljno učinkovit da se izbjegnu tragedije poput ove koju smo imali u Puli. Ja ću zamoliti ministricu Murganić da vam da jedno pismeno, detaljno očitovanje, budući da je riječ o aktualnoj temi koja zavrjeđuje jedan jedan elaboriran stručni i politički stav nadležnog ministarstva. Hvala.
Zahvaljujem predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću. Uvaženi kolega Kažimir Varda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Vlade na tome što osjećam da iz vašeg izlaganja da i vi shvaćate da suvremena i socijalna država je snažna upravo onoliko koliko je uspjela razviti lokalnu socijalnu državu, i zahvaljujem na, unaprijed napisanoj obavijesti, gospođe ministrice Murganić, vezano za slučaj u Puli. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Vardi. Slijedeći za postavljanje pitanja uvaženi kolega Dražen Barišić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, predsjedniče Vlade, gospodo ministri i državni tajnici, evo danas je ovdje u nekoliko navrata bilo govoreno o Agrokoru, o efektima Agrokorove krize, tzv. krize. Rekli smo i sa svoje strane kao zastupnici, primijetili svako na svoj način ono što čujemo, što čitamo, što nam govore ne samo djelatnici, radnici Agrokora nego i oni koji su u sustavu Agrokora kao posrednici, odnosno dobavljači, proizvođači, međutim malo je toga progovoreno o nekim nuspojavama, odnosno o tvrtkama koje, na koje utječe poslovanje odnosno mogući krah Agrokora. Ja ću se danas sa svojim pitanjem odrediti prema jednoj velikoj tvrtci koja se zove Petrokemija, koja je od strateškog interesa za RH, i koja je zahvaljujući ili nezahvaljujući teškoj politici koja se vodila i proteklih desetljeća došla u jako tešku situaciju, sada dakle, čak je bila zaustavljena i proizvodnja međutim ona je brzom reakcijom Vlade RH uspostavljena i ona je ponovno pokrenuta. Međutim, danas imamo situaciju da je ta tvrtka koja je opterećena velikim problemima i dugovanjima, također i veliki mamac za privatizaciju, u njoj naime radi 1650 radnika, ona je i dalje najveći gigant u Sisačko-moslavačkoj županiji, posebice u Kutini, ona proizvodi godišnje oko milijun i 200 tisuća tona gnojiva, od čega 70% izvozi, dakle jedan je od najvećih izvoznika u Hrvatskoj, pa samim tim dakle i predstavlja u jednoj vrlo depresivnoj županiji odnosno u jednom kraju Hrvatske gdje je ratom opustošena, predstavlja dakle i pitanje života. Stoga moje pitanje danas je upućeno ministru državne imovine gospodinu Goranu Mariću. Koje je vaše dugoročno rješenje i što očekujete od planirane dokapitalizacije jer ste nedavno objavili poziv za indikativno iskazivanje interesa dokapitalizacije Petrokemije, te kako Vlada namjerava pomoći ne samo Petrokemiji, Kutini, Moslavini nego cijeloj Sisačko-moslavačkoj županiji odnosno zadržati proizvodnju i spasiti trenutno sada 1650 radnih mjesta u Petrokemiji?
Zahvaljujem uvaženom kolegi Barišiću. Odgovor uvaženi ministar gospodin Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa zastupniče Barišiću. Petrokemija nije na popisu tvrtaka od strateškog interesa na popisu onih 49 tvrtki ali je kao poslovni subjekt itekako važan za gospodarstvo ne samo Kutine i županije Sisačko-moslavačke, nego i za cijelo gospodarstvo Hrvatske. Rijetko je koji grad tako ovisan gospodarski i po broju zaposlenih o jednom poslovnom subjektu kao što je Kutina ovisna o Petrokemiji jer ste i sami rekli, radi više od 1600 zaposlenika. Nekada je Petrokemija unatrag 50 godina bila među 10 najvećih proizvođača umjetnih gnojiva na svijetu. Nažalost, danas je situacija potpuno drukčija. Izmijenilo se i na tržištu ali se puno više izmijenilo u Petrokemiji, već 20 godina Petrokemija je u poteškoćama. Poteškoće su višestruke i različite, one su bile i na političkoj i na vlasničkoj i na upravljačkoj razini. I jedna crta zajednička poveznica tih političkih dosadašnjih upravljačke i vlasničke razine je bila neodgovorno i improvizacija. Ova Vlada je prvi put ozbiljno pristupila tom problemu i ne rješavajući samo onda kad dođe u pitanje isplata plaća ili ugrožavanja isporuke dobavljača plina nego sustavno riješiti taj problem. Nedavno je i to ne u kampanji, nego nedavno je sam predsjednik Vlade, potpredsjednica Vlade i ja, bili smo u posjetu Petrokemiji, upoznali se sa tim stanjem, ilustracije radi, na dvije milijarde kuna prihoda ukupni dug je milijardu kuna. Nema proizvodnog poslovnog procesa koji u ovom djelu Europe plaća na svoje dugove kamatu od 9% kao što to plaća Petrokemija. I nema tog proizvodnog subjekta koji može to izdržati. Kad su kamatne stope na povijesno najnižim razinama a proizvodna poduzeća dobivaju do 1% maksimalno, Petrokemija plaća i 9,5% na svoje dugove, i ne može se to čarobnjaštvom riješiti preko noći jer je to posljedica dugogodišnjeg odnosa prema Petrokemiji. Ono što je sreća, da u Petrokemiji savladavanje tehnoloških procesa, inovacija i praćenje proizvodnog procesa nije nikad došlo u pitanje i to je vrlo brzo moguće prilagodba, a davanje i odobravanje kredita dosada se uvijek smatralo trajnim rješenjem a nikada to ne može biti trajno rješenje, to može biti samo rješenje kao pretpostavka za dugotrajno rješenje Petrokemiji je izlaz i to se već moralo davno ići tim putem dokapitalizacija. Izrađen je model kapitalizacije, bit će ponuđeno stranim investitorima. Sreća bi bila veća da bude više strateških investitora, a ne samo jedan. Ova Vlada pokazuje da joj je stalo do takvih poslovnih subjekata, do zadržavanja proizvodnje i zaposlenosti i da bude Petrokemija vraćena na sretan put i zdrave osnove i da bude to poslovni subjekt koji će biti na dobrobit i samom sebi i zaposlenicima i državi. Ali ova Vlada je pokazala odnosom prema proizvodnji, da itekako se razlikuje gospodarstvo koje štiti proizvodnju. Jer nije jednako trgovati proizvodima koje ste vi proizveli ili trgovati uvoznim proizvodima u trgovačkim lancima ili trgovati dionicama na burzama. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženom ministru gospodinu Goranu Mariću. Gospodin Barišić zahvaljujem. Sljedeći na redu za postavljanje zastupničkog pitanja uvaženi kolega Darko Horvat, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, gospodo ministri, državni tajnici. Pa evo, 2017. svjesni činjenice i u nemogućnosti da na bilo koji način popravimo jednu anomaliju, jednu veliku pogrešku koja se dogodila u Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost mi na našu sveopću žalost još uvijek vraćamo dugove jednog projekta, jednog natječaja koji rekli bismo je saživio ali je producirao takve dugove da institucija koja u ovom trenutku doduše je izvanproračunska institucija ne može tri godine nakon natječaja podmiriti dugove koje je taj natječaj producirao. Pa moje pitanje je pitanje za ministra graditeljstva i prostornog uređenja, ali nevezano sad za to što se nekad zbivalo i događalo u Fondu za zaštitu okoliša, nego upravo je pitanje usmjereno na ono što je predmet rada i intencija i trebala bi biti intencija Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja. Pa mi u ovom trenutku svjesni činjenice da su se otvorila, ja bih rekao i uspješno zatvorila dva natječaja vezana uz energetsku učinkovitost, svjesni činjenice da provodimo akcijske planove koje verificira EU dakle i projekt energetska obnova više stambenih zgrada za koje je namijenjeno gotovo 152 milijuna kuna. I drugi projekt, dakle energetska obnova i korištenje obnovljivih izvora energije u javnim ustanovama koje obavljaju djelatnost odgoja i obrazovanja također sa namjenskim sredstvima u visini od 152 milijuna kuna. Dakle u ovom trenutku natječaji jesu zatvoreni. Pitanje je da li se pripremaju i novi. Što će biti sa onim zgradama i energetskom učinkovitošću koje neće ući u ove projekte. I ono što hrvatsku javnost posebno zanima koji je izvor financiranja za sve ove projekte?
Zahvaljujem uvaženom kolegi Horvatu. Odgovor uvaženi ministar gospodin Lovro Kušćević, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine predsjedniče hrvatske Vlade, kolegice i kolege ministri, državni tajnice, kolegice i kolege saborske zastupnice i saborski zastupnici. Evo zahvaljujem na pitanju. Dobro ste konstatirali u samom uvodu da je neodgovorna politika unatrag četiri, pet godina upravljanja Fondom za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost dovela do blokade rada tog fonda. Naime, ja bih rekao u predizborne svrhe su se sklapali ugovori, obećanja i fond se zadužio do te mjere da ne može provoditi onu politiku koju mora provoditi. Evo ga, mi smo naravno kao odgovorna Vlada sagledali situaciju i da bi izbjegli tužbe koje su nam prijetile i da bi se svi ti projekti nastavili prije mislim dva tjedna na sjednici Vlade Republike Hrvatske donesena je odluka da se produži taj program i osiguralo se novih 160 milijuna kuna za njegovu provedbu. No, kao što ste rekli to su sve bila nacionalna sredstva, sredstva koja smo mi morali plaćati iz proračuna Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Bogu hvala, mi smo sagledali po naputku Vlade i predsjednika Vlade gospodina Plenkovića. Sagledali smo mogućnost kako te programe možemo financirati iz europskih fondova. Evo tu smo našli i dva načina. Jedan je energetska obnova višestambenih zgrada, drugi je energetska obnova zgrada koje se bave odgojom i obrazovanjem. Tu smo predvidjeli za oba dva ta programa 150 milijuna kuna i raspisali smo dva poziva s svaki u vrijednosti 150 milijuna kuna. No, kad smo zatvorili natječaj ugodno smo se iznenadili. Evo ja ću biti slobodan iznijeti neke brojke. Naime, samo za energetsku obnovu više stambenih zgrada zaprimili smo 649 prijava kojim se tražilo 939 milijuna kuna, odnosno 560 milijuna kuna bespovratnih sredstava, a za odgojno-obrazovne ustanove se tražilo 781 milijun kuna, odnosno 348 milijuna kuna bespovratnih sredstava. Odmah smo sjeli sa kolegicom Gabrijelom Žalac, vidjeli da zaista sredstava ima, povećali smo lokaciju i prije nekoliko dana sam ja potpisao Odluku o povećanju te alokacije, a to znači da će svi oni koji su zadovoljili natječajnu dokumentaciju, natječajne uvjete dobit novce, a to vam znači 596 više stambenih zgrada ukupne vrijednosti 930 milijuna kuna i 223 škole i dječjih vrtića ukupne vrijednosti 780 milijuna kuna. Dakle, zahvaljujući ovim projektima u idućih 18 mjeseci će se u RH otvoriti 1000 radilišta, investirat će se milijardu i 700 milijuna kuna od čega će naše ministarstvo, tj. Vlada preko EU fondova financirati sa 900 milijuna kuna. To nije sve. Naravno da ćemo nastavit naše projekte. Naime, prije otprilike dva mjeseca Vlada RH je usvojila Program energetske obnove zgrada javnog sektora gdje nisu samo odgojno-obrazovne ustanove već i sve društvene zgrade. Dakle i općinske zgrade, županijske zgrade, muzeji, zgrade u vlasništvu vjerskih zajednica, vatrogasni domovi i slično. Za tu namjeru smo predvidjeli u prvom pozivu 50 milijuna eura. Nakon što je Vlada usvojila program sada, moje ministarstvo sa fondom za zaštitu okoliša razrađuje dakle natječajne uvijete, tekst natječaja i očekujemo do kraja godine raspisati i taj poziv. No evo, i to nije sve, uskoro očekujemo koncem godina ili početkom iduće godine i raspisivanje poziva za obiteljske kuće. Tu smo osigurali 30 milijuna eura, bespovratnih sredstava, evo sad samo s pregovorima sa Europskom komisijom oko izmjena direktive. Kad se ta direktiva izmjeni, a imamo čvrsto obećanje da će to biti do kraja ove godine, možemo očekivati početkom iduće godine raspisivanje natječaja i za obiteljske kuće, ponavljam u vrijednosti od 30 milijuna eura. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem ministru, gospodinu Lovri Kuščeviću. Uvaženi kolega Darko Horvat. Izvolite.
Poštovani ministre, sve ovo što ste izrekli ohrabruje i ja vam želim sreću i u revitalizaciji građevinske operative, koja će, nadam se ovdje, sa hrvatskom radnom snagom uspjeti sve ovo i izvesti i želim vam puno sreće i uspjeha, a pogotovo sreće u sanaciji proračuna fonda za zaštitu okoliša i energetske učinkovitosti. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Darku Horvatu. Sljedeći za postavljanje pitanje, zastupničkog uvaženi kolega Marko Šimić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade RH, cjenjeni ministri i ministrice u Vladi, državni tajnici, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pitanje ću uputiti ministru znanosti i obrazovanja, gospodinu Pavi Barišiću, a vezano je uz strukovno obrazovanje. Uvaženi ministre, svjesni smo da je neprilagođenost obrazovnih programa tržištu rada jedno od trajnih zamjerki stanju obrazovnog sustavu u RH. Poznato je da preko 70% učenika pohađa strukovne škole. Mene, a siguran sam i širu hrvatsku javnost, zanima što poduzimate da učenici strukovnih škola na tržištu rada dospiju s posebnim i odgovarajućim potrebnim znanjima i vještinama. Zahvaljujem.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marku Šimiću. Odgovor, uvaženi kolega ministar, profesor gospodin Pavo Barišić Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodin potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi saborski zastupnici, poštovani gospodine predsjedniče Vlade i članovi Vlade. Zahvaljujem uvaženom zastupniku na ovom pitanju. Što se tiče strukovnog obrazovanja, ono je svakako jedno od najvažnijih segmenata, koji se odnose na cjelovitu reformu školstva i dobro ste primijetili da je riječ o najviše neprilagođenim programima koji su dobrim djelom zastarjeli i koji nastojimo upravo kroz niz mjera poduzeti ih u sklopu programa razvoja strukovnog obrazovanja u razdoblju od 2016. do 2020. godine koje je donijela Vlada RH, a u prosincu prošle godine donijela je Vlada, također i akcijski plan na temelju toga. Kroz niz mjera nastojimo omogućiti lakše upisivanje u strukovne programe i ono što je posebice važno, učiniti privlačniji programe strukovnoga obrazovanja s obzirom da je primijećeno, kako ste kazali da je u RH, zastupljenost programa strukovnog obrazovanja preko 70%, ali u posljednjih nekoliko godina, ta je tendencija u opadanju, blagom opadanju. Još uvijek je znatno iznad europskoga prosjeka, odnosno prosjeka u EU, koji iznosi 49% ali svakako je potrebno te programe i novirati i u tom sklopu je niz od 26 kurikula, strukovnog obrazovanja koji su do sad bili u uporabi, eksperimentalno od sljedeće školske godine 2017. – 2018., 19 njih se uvodi u redovito stalnu uporabu. Oni time odgovaraju na potrebe tržišta. Kroz niz mjera zajedno sa Ministarstvo gospodarstva, gospodarstva obrtništva smo sa HGK, Hrvatskom udrugom poslodavaca i zajednički u jednom operativnom timu olakšali kako upise, tako i prilagođenost tržištu, tako da se može brže reagirati na potrebne upise. Nedavni primjer je bio, kad smo bili u školi u Glini, gdje je poslodavac tražio i škola je to zahtijevala od ministarstva, otvaranje novoga programa. Ministarstvo je brzo reagiralo i nastojim o time i učiniti i fleksibilnije i cijeli sustav. Htio bih kazati da u tom sklopu smo zajedno sa Europskim centrom za razvoj strukovnoga obrazovanja uključili se u niz od 5 zemalja, koje provode dubinsku analizu razvoja naukovanja. To je dosada centar provodio za Maltu i Litvu, a sada je i Hrvatska među 5 zemalja, koje su surađuju i u tom sklopu imali smo prošli tjedan i posjet direktora toga centra, koji je izrazito pohvalno iskazao se o našim programima, a u tom sklopu je RH za promociju i razvoj strukovnih programa, na raspolaganju iz europskih fondova za regionalni razvoj europskog socijalnog fonda, na raspolaganju milijardu i 117 milijuna kuna. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se ministru na odgovoru. Uvaženi kolega Marko Šimić. Izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru. I drago mi je da Vlada RH, prepoznala probleme obrazovnog sustava i iskreno vjerujem, da ćemo u što skorije vrijeme dati konkretne odgovore i rješenja za njegovo unaprjeđenje, posebice u smjeru prilagođenosti obrazovnih programa tržištu rada, te i na taj način omogućiti poslodavcima i realnom sektoru da zaposli i angažira stručne i kvalitetne radnike, koji će unaprijediti poslovanje svojih poslodavaca i na taj način omogućiti im da sudjeluju u što većem gospodarskom rastu u RH. Hvala lijepa.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Marku Šimiću. Sljedeći je na redu za zastupničko pitanje uvaženi kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Svoje pitanje ću uputiti predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću, naprosto iz razloga što smatram da on može najkompetentnije odgovoriti. Naime, radi se o vrlo sporoj ili nikakvoj realizaciji određenih programa mjera ruralnog razvoja, znači izgradnja javnih sustava vodoopskrbe, izgradnja nerazvrstanih cesta, izgradnja društvene infrastrukture gdje su natječaji objavljeni tijekom prošle godine i još uvijek, prošlo je negdje 4, 6, 8 mjeseci nemamo rezultata. Radi se o europskom novcu, a to su projekti koji su izuzetno važni za ne samo jedinica lokalne samouprave znači i mjera 6 i mjera 7 i za poljoprivrednu proizvodnju. Pogotovo bi stavio akcenat iako znam da je tema izuzetno kompleksna, radi se o Ministarstvu gospodarstva E-impuls. Prošle godine natječaj je bio otvoren od 21. srpnja do 30. rujna, napravljena je administrativna provjera, zatim je sada u tijeku druga provjera gdje se ocjenjuje vjerojatno prihvatljivost prijavitelja projekta itd. kada gledamo datume to traje preko osam mjeseci, teče deveti mjesec. Radi se o određenim investicijama, malih, srednjih poduzetnika, radi se o novim radnim mjestima i ne znam, osobno smatram da bi se određene stvari mogle kvalitetnije napraviti, ubrzati. Pa stoga me zanima predsjedniče Vlade, što kanite vi odnosno Vlada u cjelini sa svojim resornim ministrima poduzeti da se upravo taj europski novac što brže apsorbira odnosno da se pokrenu investicije? Ne treba govoriti, svi smo svjesni činjenice i trenutka koliko to je to izuzetno važno za Hrvatsku. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Miloradu Batiniću. Odgovor predsjednik Vlade uvaženi kolega Plenković. Izvolite.
Hvala lijepa. Cijenjeni zastupniče Batinić. Dakle neovisno o ovih nekoliko programa koje ste spomenuli, jedan od temeljnih ciljeva je ubrzanje učinkovitosti glede apsorpcije sredstava EU, osobito u sredini ove financijske perspektive. Dakle mi smo sada točno na kraju odnosno blizu četvrte godine našega članstva, a tri i pol godine financijske perspektive, njena revizija je u tijeku. Mi smo naravno konstatirali da apsorpcija nije na onoj razini koja bi trebala biti. Jedna od metodoloških inovacija koju smo napravili je da na svakoj drugoj sjednici Vlade, na zatvorenoj sjednici ministrica regionalnog razvoja europskih fondova kolegica Žalac izvješćuje točno po svakom operativnom programu koliki je barometar iskorištenosti sredstava, u kojoj su fazi, u kojoj su fazi projekti, što smo učinili da se procedura ubrza. I na tom tragu smo napravili niz poboljšanja koji se tiču smanjenja koraka unutarnjih koraka na razini administracije za donošenje odluka o realizaciji pojedinih sredstava. Drugo, pomažemo izradu kvalitetnih prihvatljivih projekata, dakle imamo i taj aspekt koji je bitan. A treće je da je ukupna učinkovitost svih nadležnih resora, cijele administracije, svih partnera na lokalnoj i regionalnoj razini kontinuirano povećana u smislu i novih ljudskih kapaciteta. Nekoliko takvih odluka donijeli smo u proteklo vrijeme na Vladi jer se uočilo da pojedina ministarstva nisu dovoljno kvalitetno kapacitirana kada je riječ o ljudima koji bi na dobar način iznjedrio određene projekte. Ponekada ubrzanje te procedure, pa i smanjenje tih koraka nije u skladu sa pravilima koje je Europska komisija vrlo temeljito izradila, baš kako bi mogla kontrolirati na učinkoviti način trošenje europskih sredstava. Ono što mi se čini bitnim baš u svjetlu činjenice da je ministrica Žalac danas u Bruxellesu, da je posebni događaj na kojem je povjerenica za regionalni razvoj Corina Cretu, da je Hrvatska dobila 85% nepovratnih sredstava za financiranje Pelješkoga mosta kao do sada jedinstvenoga u smislu iznosa sredstava, a ja bih rekao i strateškog značaja za Hrvatsku projekta koji će povezati južni dio Dubrovačko-neretvanske županije sa ostatkom Hrvatske, pokazala hrvatskoj javnosti koliko su ta europska sredstva konkretna, koliko su ona dodana vrijednost svim našim aktivnostima. O tome je nešto kazao ministar Butković, a vidjeli ste ovu informaciju jučer o dodatnih 101 milijun eura koji se odnosi na širokopojasni Internet u onim dijelovima Hrvatske gdje ne postoji komercijalni interes za izgradnju infrastrukture. Dakle ta dva projekta vam pokazuju da je to jedan od glavnih fokusa Vlade svih resora. Mislim da su dosta veliki napredak napravila brojna ministarstva, da smo smanjili broj tijela provedbenih po resorima da nemamo jedan … dva nego ako je moguće da bude jedan. Različita je praksa u okviru pojedinih operativnih programa, ali ukupan dojam je da apsorpcijska sposobnost ide prema gore. Nema popusta prema nijednom resoru, financijska perspektiva će trajati još 3,5 godine i pravilo N+3 nam daje obvezu da do 2023. iskoristimo tih 10,6 milijardi eura i na tome ćemo raditi, a svaki konstruktivni doprinos i vas kao zastupnika, jedinica lokalne i regionalne samouprave i drugih aktera je dobrodošao. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru predsjedniku Vlade gospodinu Plenkoviću. Uvaženi kolega Milorad Batinić. Izvolite.
Pa moje je pitanje vjerujem i bila intencija između ostalog, a ne samo pitanje nego i namjera da se učine dodatne mjere i koraci od strane Vlade i vas osobno i resornih ministarstava. Jer kada pogledate po tim mjerama kada se govori o onima koji su prihvatljivi prijavitelji u određenom mandatu, nazovimo ga 4 godine, eventualno uz najbolje uvjete, uz što manje administrativne barijere može se maksimalno kandidirati u prosjeku 1,5 projekt takve vrste naravi, mislim da vrlo dobro znamo što to znači za prijavitelje, stoga velim još jednom vjerujem da ćete uključiti i ostala resorna ministarstva gdje bi trebalo možda i određene zakonske procedure korigirati, korigirati upravo sa ciljem da se što više europskog novca može pribaviti RH, da ne govorim što to znači za realizaciju proračuna, što to znači za BDP i sve skupa. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Batiniću. Sljedeći je na redu za zastupnička pitanja uvaženi kolega Tomislav Panenić. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, pozdravljam predsjednika Vlade, potpredsjednike, ministrice, ministre, državne tajnike. Moje pitanje se odnosi na projekt Slavonija, Baranja i Srijem. I evo zamolio bih predsjednika Vlade ako može odgovoriti na činjenicu da većina projekata koji su navedeni u tablici koja je objavljena na stranici Ministarstva regionalnog razvoja, fondova EU da se tamo nalaze projekti koji su otvaran javni poziv, znači za prijavitelje u vrijeme i Milanovićeve Vlade, zatvarani neki, odluke donose, donošene na određenom broju projekata također u vrijeme iste te Vlade. Brojni projekti su i otvarani javni pozivi u tijeku Oreškovićeve vlade. Pa sada ostaje stvarno nedoumica otkud ti projekti kada je službeno projekt Slavonija vodi se od 18.-oga listopada prošle godine kako su se oni našli na toj tablici. I ono što me drugo zanima, da li Europska komisija je suglasna s time da se projekti koji se financiraju iz operativnog programa konkurentnosti kohezija i programa ruralnog razvoja mogu istovremeno prijavljivati i prikazivati pod nazivom projekt Slavonija, Baranja i Srijem. Hvala lijepo, to je pitanje.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću. Odgovor predsjednik Vlade, gospodin Plenković, izvolite.
Hvala vam. Kolega Panenić vi ste zastupnik iz jedne iz dvije izborne jedinice i predstavljate naše ljude iz Vukovarsko-srijemske županije i vjerujem da ste živo zainteresirani kao i svi naši Slavonci, Baranjci, Srijemci, Podravci da okupimo bez obzira kojoj političkoj stranci pripadali, na kojoj razini vlasti djelovali, sve naše snage za unapređenje stanja u Slavoniji. Vi ste sada odradili jednu kampanju za župana. Ja sam bio dosta puta u Slavoniji i u svih 5 slavonskih županija, raspoloženje je jednako. Što je cilj koncepta projekta Slavonija? Cilj koncepta projekta Slavonija je objediniti baš sve aktivnosti koje radimo na nacionalnoj razini, koja radimo u kontekstu povlačenja sredstava iz EU, koja rade i jedinice lokalne i regionalne samouprave, koje provode agencije za regionalni razvoj u svim županijama i dati mu političku etiketu, dati mu značaj prioriteta. Svi projekti, započeli oni sutra, prije 2 dana, prije 3 godine, 5 godina, ako imaju nekakvu europsku dimenziju a vi to dobro znate, bili ste ministar, ne traju jedan dan, ne traju jedan mjesec, traju jedno dulje vremensko razdoblje. Naš je politički cilj bio u prošloj parlamentarnoj kampanji da u današnje vrijeme na kraju trećeg desetljeća hrvatske neovisnosti moramo staviti akcent na Slavoniju, staviti akcent na istok Hrvatske. Vi ste koliko se ja sjećam sudjelovali na našem prvom sastanku savjeta kao i drugi saborski zastupnici, pozvani su apsolutno svi i biti će pozvani ponovno. Idući sastanak biti će u Požegi, ja očekujem da ćete vi tamo sudjelovati na kojem su, zadnji put je evo bilo čini mi se 11 ministara ili njihovih pomoćnika, državnih tajnika, gdje smo pokazali da nam je jednako bitna i poljoprivreda i regionalni razvoj i okoliš i kvalitetnije upravljanje državnom imovino i gospodarstvo i svi resori koji pridonose razvoju istoka Hrvatske. A vi ste u kampanji negdje nešto govorili o tome da li su neki projekti baš nakon 18.-tog 10. ili su prije, ja mislim da to pitanje nije bitno. Ono što je bitno da i vi kao zastupnik pridonesete realizaciji ovog projekta, pridonesete činjenici da naši ljudi u Slavoniji mogu ostati u svojim krajevima, u svojim gradovima, općinama, na svojoj zemlji, stvoriti gospodarske i socijalne preduvjete za sprječavanje trenda iseljavanja mladih obitelji iz Slavonije jer to je između ostaloga ključni politički cilj. Da bismo to mogli, svi projekti koji će pridonijeti u bilo kojem od resora i sektora koje sam spomenuo, dio su tog okvira koji gradimo i kojeg smo napravili. Da toga nema, niti bismo bili svjesni koliko toga se radi po pojedinim resorima, niti bi naši ljudi u Slavoniji bili svjesni koliko toga se ulaže u Slavoniju. I mi ćemo na tom tragu nastaviti. Ja očekujem da i Hrvatski sabor da tome svoj doprinos kroz participaciju zastupnika. Odlučili smo na onom zadnjem, na prvom savjetu a uoči ovog drugog da njegov drugi sadržaj bude tematski, da odaberemo nekoliko područja koja će biti prioritet i gdje će nadležni ministri i svi ostali i župani i zastupnici i čelnici agencija moći staviti na stol sve što je u ovom trenutku bitno i što rade u pojedinom sektoru. Prema tome, ja od vas i kao bivšeg ministra i zastupnika očekujem da podržite taj projekt i da se u njega aktivno uključite.
Zahvaljujem na odgovoru predsjedniku Vlade, gospodinu Plenkoviću. Uvaženi kolega Panenić, izvolite.
Hvala lijepo ja ne mogu biti zadovoljan sa odgovorom jer na kraju svi skupa bi se mi složili i slažemo se u tome da promemorija, onako kako je napisano, to je zapravo jedini dokument na kojemu se temelji cijeli projekt, ona ima par strana i ja se hvatam za onu prvu stavku koja je i najbitnija svima nama koji dolazimo sa područja Slavonije i Baranje i Srijema a odnosi se da ćemo ili imati posebne bodove na javnim pozivima koji se odnose za određenu temu, ili ćemo imati poseban javni poziv samo za prijavitelje sa našeg područja. Međutim, ne mogu se složiti da iz nekoga općeg poziva, projekti koje je netko ostvario sa područja Slavonije, Baranje i Srijema, postanu sastavni dio nekog trećeg dokumenta, prema tome ne stvaramo jednu dodanu vrijednost koju smo svi skupa podržavajući i osnivanje vaše Vlade usuglasili se da je vrlo bitno. Prema tome, ne dovodim uopće pitanje Projekt „Slavonija Baranja i Srijem“ u onome što je napisano u samoj onoj promemoriji međutim ova realizacija, a gledajući sada i nove javne pozive pogotovo evo na mjerama ruralnog razvoja, gdje ne vidim niti jedan jedini bod koji se isključivo odnosi na bilo kojeg prijavitelja s područja upravo o kojim govorimo. Prema tome, mi iščekujemo da se taj projekt realizira u cijelosti, da bude u svim sastavnicama a ne da to bude projekt kojeg bi mogli stvoriti isto tako i projekt Slavonije, projekt Dalmacije ili bilo čega kad bismo samo grupirali, javne, zapravo, prijavitelje koji su ostvarili određeni projekt na bilo kojem javnom pozivu. Mislim da evo i rekli ste i to sam i slušao vašu izjavu tijekom obilaska sada predizborne kampanje, bili ste u Iloku, kaže doću kad bude najpotrebnije. Vjerujte mi da tamo kod nas je sigurno najpotrebnije ali najpotrebnije da se provede projekt u cijelosti, a ne samo da bude promotivni jedan spin. Hvala lijepo.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Paneniću. Slijedeće zastupničko pitanje uvažena kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče. Ja ću svoje pitanje postaviti ministrici demografije, obitelji, mladih i socijalne politike. Poštovana gospođo ministrice, u ovih nepunih 8 mjeseci rada ove Vlade, učinjeni su pozitivni pomaci u rješavanju problematike osoba sa invaliditetom, npr. dobili smo novu nacionalnu strategiju, stabilnost projekta osobne asistencije, uskoro Pravilnik o pomoćnicima u nastavi, kvalitetnije reguliranje rada i zapošljavanja itd. No kako bi osobe s invaliditetom putem svojih predstavnika mogle sudjelovati u kreiranju određenih odluka, politika, zakonodavnog okvira koji se odnosi na njih, potrebno je osnovati povjerenstvo za osobe sa invaliditetom koje je savjetodavno i stručno tijelo Vlade, a njegova je zadaća da daje Vladi prijedloge, mišljenja i stručna obrazloženja iz područja položaja o zaštiti osoba s invaliditetom i njihovih obitelji te da provodi aktivnosti usmjerene na njihovu dobrobit. Gospođo ministrice, ja znam da je Vlada donijela Odluku o osnivanju povjerenstva, ali vas lijepo molim, možete li reći kada će povjerenstvo početi sa radom?
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ljubici Lukačić. Odgovor uvažena ministrica gospođa Nada Murganić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana zastupnice, upravo ovako kao što ste u svom uvodnom dijelu pitanja i izložili, kada ste se osvrnuli na rezultate koje u ovo kratko vrijeme ova Vlada učinila na promicanju prava i ostvarivanju prava osoba s invaliditetom, istakli ste nekoliko aktivnosti koje se tiču zaista međuresorne suradnje iako je pitanje upućeno, svakako samo meni. Naime, zašto to ističem? Ističem da bi potencirali ulogu ovog povjerenstva Vlade RH za osobe sa invaliditetom, dana 03. 12. 2016. godine na Međunarodni dan osoba s invaliditetom kod prijema, kod predsjednika Vlade zajedno sa dijelom ministra, bili su i predstavnici udruga, saveza i mreža osoba sa invaliditetom, vi kao zastupnica i pravobraniteljica gospođa Anka Slonjšak gdje se zaista razgovaralo o sveobuhvatnoj problematici ove naše kategorije građana i tom prilikom je premijer obećao da će se poraditi osnivanju odnosno donošenju rješenja o imenovanju povjerenstva. Na sjednici 25. svibnja je Vlada donijela to rješenje, imenovana je predsjednica, zamjenici predsjednice, članovi, tajnice i zamjenice tajnice povjerenstva. Naime, to je kao što ste rekli savjetodavno tijelo koje će pratiti, predlagati, davati stručna mišljenja Vladi iz ovog područja, sastavljeno je od 39 članova. Zašto? Zato što su i predstavnici svih resora jer kao što znamo nijedna problematika se ne može provoditi kroz jedan resor i predstavnici akademske zajednice i svakako ono što je zaista najvažnije i važno, predstavnici osoba sa invaliditetom. Prva sjednica je zakazana za 14. lipnja u prostorijama Vlade gdje će biti konstituiranje, donošenje Poslovnika o radu, upoznavanje i dodatno razmatranje već donesene strategije koju ste spomenuli, donošenje i programa razvoja za 2017. godinu. Očekujemo jednu živu aktivnost, rokove sa izvršenjem određenih zadataka, jedan, kontinuirani rad sa ciljem sprječavanja isključenosti osoba s invaliditetom i sprječavanja diskriminacije i ono što je najvažnije, donošenje kvalitetnih zakonskih propisa koji će biti jedna garancija da će se sve te aktivnosti moći i trebaju se provoditi. Mislim da smo svi zajedno na dobrom putu, a tome svjedoči i gotovo jednom tjedni kontakt bilo sa predstavnicima udruga, ili sa pravobraniteljicom. Hvala na pitanju.
Zahvaljujem uvaženoj ministrici gospođi Nadi Murganić. Uvažena kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospođo ministrice na ovakvom detaljnom i iscrpnom odgovoru. Ja sam naravno zadovoljna vašim odgovorom jer ste ovim još jednom pokazali u vašem resoru da je između Vlade RH i osoba sa invaliditetom stvoreno jedno kvalitetno partnerstvo. Ova izvrsna komunikacija predsjednika Vlade, ministara u Vladi, vas osobno i vašeg ministarstva obećava da će ovo partnerstvo biti još čvršće, bolje i kvalitetnije. Jer to je jedini način kao što ste i sami spomenuli da osobama sa invaliditetom izjednačimo mogućnosti, dakle da ne budu isključene te da im život učinimo što boljim i kvalitetnijim. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem uvaženoj kolegici Ljubici Lukačić. Prelazimo na sljedeće zastupničko pitanje, uvaženi zastupnik Stjepan Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predsjedniče Vlade, članovi Vlade. Moje pitanje za ministra znanosti i obrazovanja, evo dok čekam termin kod ministra želio bih ga upoznati sa problemima koje ima naš Centar za odgoj i obrazovanje u Čakovcu. Znači, to je zgrada koja je rađena prije više od pola stoljeća o nekadašnjim standardima i propisima bila je predviđena za 60-tak djece. Danas nju pohađa 180 polaznika, znači djece sva s područja Međimurske županije i grada Čakovca. Taj centar, ta ustanova puca po šavovima i nužno je potrebna izgradnja novog centra, tj. nove ustanove. Grad Čakovec je već do sada evo uložio znatna sredstva, više od 18 milijuna kuna. Mi smo osigurali zemljište, riješili smo imovinske pravne poslove. Također smo osigurali građevinsku dozvolu i kompletnu komunalnu infrastrukturu. Zanima me evo u međuvremenu troje takvih ustanova se napravilo i sva tri su financirana kompletno iz proračuna RH. Kad se donosio proračun za 2017. godinu ako se sjećate ja sam predložio amandmanom da se ubace inicijalna sredstva, da se započne konačno izgradnja toga centra koji je nužno potreban u Međimurju i Čakovcu. Moj amandman nije prihvaćen, pa vas evo sad pitam da li postoji kakvo rješenje kad se možemo naći, da vidimo, da nađemo zajedničko rješenje. Ja vas molim za sufinanciranje. Znači, ne trebate financirati kompletnu izgradnju. I grad Čakovec i županija će se uključiti. Molim vas da se uključite da pokažete i da djeca iz Čakovca iz Međimurja su jednako bitna i važna kao i sva druga djeca s područja Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Stjepanu Kovaču. Odgovor uvaženi ministar profesor Pavo Barišić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi gospodine zastupniče hvala lijepa na pitanju. Prema nalazu revizije, Državne revizije iz rujna prošle godine, dakle nema mogućnosti izravno iz državnog proračuna financirati škole kao što su u ovom slučaju osim u tri slučaja za škole za djecu sa posebnim potrebama, za škole za djecu na jezicima nacionalnih manjina i za one projekte koji su ranije otpočeti. Dakle, upoznat sam sa ovim slučajem i razgovarao sam i sa predstavnicima lokalne vlasti, primio sam ih. Zahvaljujem i na vašem zanimanju i na vašim informacijama o tome. Mogu vas izvijestiti, dakle prvo da u okviru postojećih sredstava mi smo suočeni sa situacijom da niz škola je bilo predviđeno i uložilo svoje projekte za izgradnju ili rekonstrukciju iz sredstava europskih fondova. Međutim, vi i sami znate da u prethodnim mandatima Vlada te škologradnje nije stavila u svoj program tako da smo s tim zatečeni. Mi tražimo sad načina u okviru postojećih sredstava ipak određena sredstva staviti na raspolaganje za tu svrhu, a u tu svrhu smo i sadašnje izmjene i dopune Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama. Ipak ćemo ići sa prijedlogom da se omogući da se ova zabrana koja je sad postojala, da se iz državnog proračuna ulaže u škologradnju, da se ipak u iznimnim slučajevima kao što je ovaj u Čakovcu omogući da se može pomoći onim lokalnim sredinama koje same nisu u stanju isfinancirati svoje potrebe za škole ili predškolske ustanove, da se u takvim ustanovama onda omogući i iz sredstava državnog proračuna. Ja se nadam da će, ako bude prema planu u trećem tromjesečju ove godine te izmjene i dopune zakona budu na snazi, da bi već tijekom ove godine mogli nešto na tom planu ispuniti. Evo ja ću u svakom slučaju učiniti sve da se i taj slučaj sa kojim sam upoznat škole u Čakovcu pokuša riješiti da učenici tamo dobiju zadovoljavajuću mogućnost za izvođenje nastave. Hvala lijepa.
Zahvaljujem na odgovoru uvaženom ministru profesoru Pavi Barišiću. Uvaženi kolega Stjepan Kovač, izvolite.
Zahvaljujem. Pa evo mogu reći da sam djelimično zadovoljan ako će se to riješiti, ako će se ići prema rješenju da se nađe rješenje. Jer kao što ste i sami u svom odgovoru rekli ta ustanova zadovoljava već dva kriterija. To je za djecu s posebnim potrebama s teškoćama, a isto tako 70% te djece je romske nacionalne manjine. Smatram da je definitivno to problem u obrazovanju i da bi vaše resorno ministarstvo se trebalo uključiti da zajedničkim snagama evo riješimo taj problem. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Stjepanu Kovaču. Sljedeći za zastupničko pitanje na redu uvaženi kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, uvažena ministrice i ministri, državni tajnici, kolegice i kolege. Svoje pitanje upućujem ministru zdravstva gospodinu Milanu Kujundžiću. Poštovani ministre, evo prije nego što postavim konkretno pitanje samo da iznesem dvije, tri teze oko kojih ćemo se vjerojatno oba dvojica složiti. Prvo, kada je u pitanju ovakav sustav kao što je sustav zdravstva, koji je jedan veliki sustav, u njemu itekako treba osigurati da svi sudionici u tom sustavu imaju i materijalne, ali i kadrovske uvijete da mogu nesmetano obavljati svoj posao i ono što se možemo isto tako složiti da zdravlje nema cijenu i da svaki čovjek u RH ima pravo na adekvatnu zdravstvenu zaštitu, posebno onda kada mu je najteže. Prošle godine je ministar Nakić donio izmjenu mreže hitne medicine za Virovitičku podravsku županiju. To je nakon 6 mjeseci rada, svih ljudi koji su stručni, koji su takvu mrežu skrojili i to je bilo dobro rješenje. Međutim, ove godine na vaš stol je došlo, vi još to niste potpisali, došao je prijedlog od Hrvatskog zavoda za hitnu medicinu, naravno, to je radio upravni odjel za zdravstvo Virovitičke-podravske županije i Zavod za hitnu medicinu Virovitičke-podravske županije, prema kojemu se u ispostavi Orahovica ukida dva tima, T1. Ostaje samo, imali su 5 timova, taj jedan ostaje dakle, 3 tima T1 i dva tima T2. Hrvatska liječnička komora se o ovom prijedlogu žesto suprotstavila i nanulo liječnici koji su na terenu. Grad Orahovica je na rubu županije Virovitičke-podravske, mahom je to starije stanovništvo i postoji prometna izolacija. Liječnici tvrde da je nemoguće, zapravo preko dana osigurati adekvatnu hitnu medicinsku pomoć, a posebno evo zato što evo i bivši gradonačelnik je iznio podatak da se na Orahovačkom jezeru preko ljeta, bude oko 250 tisuća ljudi posjeti to jezero. Dakle, moje pitanje sasvim jasno glasi, hoćete li provjeriti ove navode i hoćete li zapravo spriječiti da se ovakva izmjena donese, drugim riječima, jednostavno da ju ne odobrite, prije nego što dobro provjerite je li to sve u redu. Hvala.
Zahvaljujem uvaženom kolegi Tomislavu Žagaru. Odgovor ministar zdravstva uvaženi profesor gospodin Milan Kujundžić. Izvolite.
Poštovani kolega Žagar, poštovane kolegice i kolege, dijelimo isto mišljenje zapravo, da određeni problemi postoje u sustavu zdravstva svih nas. Ne ministarstva Vlade ili neke stranke, sačuvati dostupnost i kvalitetu i na tome ćemo činiti. Prošle godine su nastale određene promjene u mreži, koje su bile sa ciljem poboljšanja i uistinu u nekim općinama, odnosno nekim lokacijama je postignuto poboljšanje, a negdje vidi se da i nije postignuto najbolje rješenje. Na tome tragu, naravno da ću provjeriti konkretno, što navodite za Orahovicu, za timove T1 i ako u analizama sada koje imamo, čini nam se da modem prethodni koji je bio, da smo lakše i jeftinije i jednako dobro zatvarali sa sustavom dežurstava. Pa ćemo razmotriti i model dežurstva, jer model dežurstva podrazumijeva samo jednoga liječnika i jednu sestru 16 sati i koji imate u Pulu već postojećih liječnika koji su u mreži obiteljske, odnosno hitne medicine, a sa uvođenjem tima T1, zapravo znači uvesti novih pet ekipa, što osjetno povećava, a bitno ne doprinosi. Dakle, razmotrit ćemo, vidjet ćemo i riješit ćemo na jedan od modela ili T1 ili sa dežurstvom kao što smo na nekim drugim mjestima rješavali, nastojeći sačuvati kvalitetu i dostupnost i ako mi dopustite još par riječi s obzirom da imam još dvije minute, s obzirom da je danas gospodin Vlaović izrekao neke stvari koje hrvatskoj javnosti treba reći. Vjerojatno je u pripremi upita negdje griješio s predumišljajem ili slučajno tko mu je davao savjete. Dakle, specijalizacije za obiteljsku hitnu ginekologiju, pedijatriju su raspisane 175 specijalizacija, odabir je u tijeku, a sredstva su osigurana iz EU, gdje se poziva na pravilnik koji šteti liječnicima, a nadasve pacijentima, nije dobro obaviješten Pravilnikom o specijalizaciji. Prema liječnicima se išlo maksimalno pravično, al nadasve išlo se čuvati interese pacijenata po županijama, gdje će imati osiguranu zdravstvenu zaštitu. I glede dugova, važno je reći hrvatskoj javnosti da su dugovi naslijeđeni. Dakle ukupni dug kojega imamo sada, jednak je ukupnome dugu na kraju 2015. iako je prije toga u sustav uneseno 6 i pol milijardi i povećan dug hrvatskih građana za 6 i pol milijardi a ukupni deficit je ostao isti. Mi smo taj dug stabilizirali. Dakle, uvijek sam za dijalog, uvijek su vrata Ministarstva zdravstva otvorena i uvijek sam za ovakve razgovore, dopune i di je eventualno počinjena pokoja riječ kada ju ispravimo. Hvala vam lijepa.
Kolega Žagar izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre zadovoljan sam u ovom dijelu, kad ste rekli da će se stvar provjeriti. I naravno, kada govorite o posebnoj ekipi, posebnim specijalistima koji bi došli vodit, to je iznimno bitno, jer liječnik koji tamo radi u dnevnoj, svojoj ordinaciji, on ne može, u ovom slučaju on mora napustiti svoje pacijente da bi otišao pružiti hitnu pomoć. Međutim, ta rješenja nisu dobra. Evo baš kod primjera Orahovice, oni sada ostaju bez pedijatra, teško tamo da će se više vratiti pedijatar. Znači, neke stvari koje su kod ovih gradova, općina koje su na marginama, treba poduzet sve da se to što prije riješi. Evo spomenut ću onda kad ste vi malo proširili svoj odgovor, ja ću proširiti svoje pitanje. Evo imamo primjer Nove Bukovice, općine iz koje ja dolazim. Mi imamo novu ambulantu, nemamo liječnika, jer ne možemo skupiti 400 pacijenata. I sad je to problem. Ali nije sad problem samo općine. Trebamo poduzet sve i ja molim vas kao ministra da poduzmete sve, znači da se riješi pitanje i Orahovice i Nove Bukovice, jer su ljudi zaslužili adekvatnu zdravstvenu zaštitu. Hvala.
Hvala. Prelazimo na pitanje broj 35. Kolega Dražen Bošnjaković, pitanje ministrici kulture Nini Obuljen. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana ministrice, svjedoci smo zapravo velike krize o Agrokoru koja potresa Agrokor i cijelo društvo, ali i u sjeni te krize imamo i jednu krizu vezanu zapravo za knjigu. U krizi su nam i nakladnici i vlasnici knjižara i svjedoci smo da se knjižare diljem Hrvatske zatvaraju i na taj način naši nakladnici gube zapravo, distribucijske kanale gdje će plasirat knjigu ali također ove knjižare koje su zatvorene u njima je određeni broj knjiga koje je upitno kako ih ponovno staviti na tržište. Stoga me itekako zanima, a mislim i cijelu hrvatsku javnost koje mjere planira Ministarstvo kulture poduzeti kako bi se ova kriza prevladala i kako bismo izašli iz nje, općenito koju politiku ćemo prema knjizi voditi u budućnosti?
Hvala vam gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. U pravu ste, svjedočimo jednoj ozbiljnoj krizi u području nakladništva i knjižarstva. Ta kriza nije potaknuta samo neposrednom krizom u dvjema tvrtka koje drže oko 40% ukupne distribucijske mreže nego su trendovi prisutni već niz godina. Nepostojanje knjižara u velikom broju hrvatskih gradova, kontinuirani trend pada broja naslova. Štete koje procjenjujemo jednim dijelom odnosit će se na nemogućnosti tih poduzetnika koji su zapeli u teškoće da isplate svoje dobavljače, dakle nakladnike za knjige koje su prodane. Međutim štete gubimo svakodnevno i zbog toga što je u ovom trenutku oko 40% knjižarskog lanca izvan funkcije. Mi smo od početka manda odmah počeli intenzivno razgovarati, prvenstveno sa zajednicom nakladnika i knjižara pri Gospodarskoj komori da bismo osmisli cijeli niz srednjoročnih mjera za pomoć nakladništvu. Međutim naravno da smo zbog ove situacije morali poduzeti i cijeli niz kratkoročnih mjera. Ono što bih istaknula je svakako otkup koji je redovita mjera Ministarstva kulture. Sada ćemo kroz desetak dana objaviti rezultate prvih 4 do 5 milijuna, zatim povećali smo broj stimulacija za objavljena književna djela u prošloj godini dakle sve su to mjere koje idu prema nakladnicima. Još jedna važna mjera biti će u ovoj godini dodatni natječaj za potporu, izdavanju novih knjiga čime želimo izravno utjecati na ovaj trend smanjenja broja novih kvalitetnih naslova. Zatim smo jučer odnosno danas objavili dva dodatna natječaja, jedan natječaj za poduzetništvo, poticanje poduzetništva u kulturi koji je redoviti natječaj Ministarstva kulture, međutim sada smo raspisali dodatni u iznosu od dva milijuna ciljano namijenjen isključivo nakladnicima i knjižarima. Isto tako objavili smo jedan natječaj za izradu oglednih prijevoda hrvatske literature na strane jezike kako bismo naše nastupe na sajmovima koje redovito realiziramo učinili učinkovitijima i omogućili nakladnicima da mogu i na međunarodnim tržištima prodati svoje naslove. Ono što treba naglasiti je da su u pripremi izrade kriterija za definiranje statusa knjižare što će onda omogućiti da kroz Ministarstvo gospodarstva, ali i jedinice lokalne samouprave se intervenira i prema knjižarima, bilo kroz određene potpore, a bilo kroz davanje u najam prostora pod povoljnim uvjetima. Tu se uključio s nama u suradnju osim HGK i grad Zagreb. I na kraju željela bih naglasiti da ćemo krajem lipnja održati ciljani jedan sastanak sa kolegama iz Francuske iz Francuskom nacionalnog centra za knjigu koja je država koja ima najsofisticiraniji sustav mjera za potporu knjizi i nakladništvu i tu ćemo vidjeti u okviru onoga što možemo napraviti u hrvatskom gospodarstvu, ali i sustava državne potpore jer treba znati da su sve ove potpore notificirane kao državne potpore, što još možemo od inozemnih iskustava primijeniti kako bismo intervenirali. Mislim ono što je najvažnije, da se sve mjere dogovaraju i realiziraju u uskoj suradnji sa Zajednicom nakladnika i knjižara. Hvala vam na pitanju još jednom.
Hvala. Kolega Bošnjaković izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] i ove malo dugoročnije mjere i zaista ovaj podatak od 40% knjižara da je na neki način blokiran u sustavu zvuči poprilično loše, ali ove mjere koje vi poduzimate, cijela jedna paleta mjera daje nam nekakvo ohrabrenje da ćemo se iz ove krize izvuć jer doista bila bi velika šteta umjesto da širimo, da u većini gradova i manjih i manjih općina da imamo što više knjižara da ljudi mogu vidjeti naslove, čitati naslove i da su im knjige pristupačne, mi imamo krizu kakvu imamo. Ali ove mjere koje poduzimate mislim da nas vode u dobrom smjeru i bitno ste nas ohrabrili sa ovom svojom paletom svih tih mjera. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pitanje broj 36, uvažena kolegica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Moje pitanje je upućeno Ministarstvu regionalnog razvoja i europskih fondova, ne znam tko je zadužen za odgovaranje. Već u nekoliko navrata ovdje spominjano da na neki način kasnimo i sa natječajima, ali ne samo sa natječajima nego i sa odlukama odnosno sa evaluacijama tih natječaja i projekata koji su kandidirani prema sredstvima EU po pojedinim mjerama i pojedinim programima. Međutim, moje pitanje nije usmjereno na to jer imamo evo neki od nas sreće pa smo na razini lokalne i regionalne samouprave uspjeli u tome da potpišemo ugovor i nedavno je potpisan jedan vrlo značajan ugovor za moju regiju, vezano je za projekat „Putevima Frankopana“, čiji je nositelj Primorsko-goranaka županija ali i nekoliko jedinica lokalne samouprave na čijem području će se taj projekt realizirati. Međutim, evo nakon tog prvotnog veselja, iznenađenje. Naime svi smo očekivali, tako je bilo i najavljeno, postoji fond pri ministarstvu koji omogućuje da se oni koji su investitori znači u projekat mogu javiti za domaću komponentu da im to taj fond sufinancira u određenoj mjeri. To je županija učinila međutim dobila je odbijenicu iz razloga što se tumači Zakon o državnim potporama na način da je ustvari komponenta iz EU a ovdje je ona više desetaka milijuna kuna veća od 7,5 milijuna kuna. I mi zbog toga nećemo moći dobiti apsolutno ništa u onoj domaćoj komponenti. Mislim da će to stvarati veliki problem jedinicama lokalne samouprave u realizaciji takvih malo ipak ambicioznijih projekata. Pa pitam da li se može poduzeti nešto da se, taj pravilnik, odnosno da se u okviru tog zakona ali i pravilnika i kriterija poduzme nešto da se ipak pomogne jedinicama lokalne i regionalne samouprave da realiziraju projekte. Hvala.
Hvala. … [[Upadica se ne čuje.]] Evo bio sam korektan. Predsjedniče?
Evo zadužiti ćemo ministricu koja je baš sada završila ovu cijelu ceremoniju u Briselu da kada se vrati da vam odgovori pismeno za ovaj projekt koji se tiče putova Frankopana. U svakom slučaju fond postoji u Ministarstvu za sufinanciranje projekata. Postoje određena ograničenja o razini državnih potpora, ovo pitanje smo već dijagnosticirali. Ja ću zatražiti i Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova i Ministarstvo gospodarstva i nadležne službe da vide do kolikog iznosa možemo maksimalno ići. Naravno da nam je u interesu financirati a i sufinancirati velike projekte. Prvo to je dobro radi apsorpcije a drugo je korist puno šira nego nekih projekata koje možemo nazvati mikro projektima. U svakom slučaju taj dio koji se odnosi i na kulturnu baštinu stavlja u prvi plan ulogu jedinice lokalne i regionalne samouprave i gradova i općina i županija. U ovom konkretnom slučaju Primorsko-goranske županije. Vjerujem da je jedan partnerski duh koji smo razvili sa svim županijama i gradovima u ovih proteklih mjeseci modus operandi na kojem ćemo inzistirati. Činjenica da ministrica dolazi baš iz jedne od agencija županijskih i u trenutku vidi uska grla svih ovih procesa nam pomaže da smanjimo i broj odluka u procesu i administrativnih i projektnih i financijskih a i ovi okviri pogotovo s obzirom na referencu, nije vas bilo maloprije kada je bilo ono drugo pitanje. Ako danas imamo Pelješki most, ako imamo ovu odluku koja se odnosi na širokopojasni Internet, infrastrukturu koja nije interesantna, komercijalnim ulagačima. Znači postupno dolazimo u fazu velikih projekata a to je najbitnije i najkorisnije i najbolji mogući način da pokušamo do kraja iskoristiti sredstva ove financijske perspektive. Velike zemlje a isto tako zemlje srednje i istočne Europe, osobito Posljska uspjela je kroz velike projekta podići gospodarski nivo svog razvoja, riješiti infrastrukturne probleme koje s ovim sredstvima nikada ne bi bili riješili. I zato je ovaj pristup velikih projekata kroz odgovarajuće procedure, kroz odgovarajuće sufinanciraje po meni jedini ispravan put da 2023. svi zajedno se okrenemo nazad, pogledamo prvih 10 godina članstva i kažemo sve ovo na karti Hrvatske postoji zahvaljujući učinkovitoj apsorpciji sredstava. I u tom smislu ćemo nastojati naći rješenja i za ovo pitanje plafona sufinanciranja. A evo ja ću zamoliti državnoga tajnika, koji isto dolazi sa razine čelnika jedne od jedinica lokalne samouprave da sa ostalim suradnicima u ministarstvu i sa ministricom vam dostave i konkretan pisani materijal kako bi mogli vidjeti što je konkretno sa Putovima Frankopana moguće još učiniti. Hvala lijepo.
Izvolite.
Pa ja se zahvaljujem premijeru na odgovoru i vjerujem da će se poduzeti nešto da ovi projekti krenu onom dinamikom kako se očekuje, vi znate da imamo rokove i da bez novaca a lokalna samouprava je, većina ljudi koji su radili u lokalnoj samoupravi rade i danas kao načelnici i gradonačelnici znaju a i župani znaju da je u više navrata nažalost lokalna samouprava ostajala bez, odnosno smanjivana su joj ustvari, smanjivani su joj porezni prihodi i uistinu su mogućnosti sve manje onog nekog viška kojeg možete plasirati u ovakve projektne investicije. I bojim se da bi se moglo dogoditi da potpuno demotiviramo lokalnu samoupravu, da bude ambiciozna u takvim projektima a ovaj kojeg sam spomenula je nama posebno važan jer je to projekt u kulturi, projekt investiranja u kulturnu baštinu u Primorsko-goranskoj županiju za što vjerojatno mi izvorno kao jedinica lokalne samouprave ni županija mislim ni država nikada toliko sredstava iz vlastitih proračuna ne bi mogla osigurati. Tako da ovakve prilike mislim da ne smijemo propuštati i dovoditi one koji trebaju realizirati te projekte u situaciju da ih ne realiziraju zato jer nismo se dogovorili na vrijeme kako funkcionirati. Evo, hvala lijepa.
Hvala vam. Prelazimo na pitanje br. 37. Uvaženi kolega Peđa Grbin, izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče. Svoje sam pitanje planirao uputiti ministru vanjskih i europskih poslova ali budući ga ne vidim, sukladno članku 136. stavku 1. Poslovnika upućujem ga predsjedniku Vlade RH. Poštovani gospodine predsjedniče, Ministarstvo vanjskih poslova pod ravnanjem gospodina Kovača je 16. ožujka 2016. godine putem našeg predstavnika u UN-a uputilo notu broj 55/2016. svim državama članicama UN-a, dakle i Sloveniji u kojoj je navelo, citiram: „Kako bi zaštitila svoja prava po međunarodnom pravu Hrvatska je pokrenula postupak prestanka Sporazuma o arbitraži, prestala s njegovom primjenom i povukla se iz arbitraže. Slovenija je tome prigovorila i pitanje prestanka Sporazuma o arbitraži rješavat će se bilateralno putem mjera navedenih u članku 33. Povelje Ujedinjenih naroda a kako je predviđeno Bečkom konvencijom o pravu međunarodnih ugovora. Konvencija Hrvatskoj daje pravo koristiti i drugi mehanizam mirenjem kako bi se riješilo pitanje prestanka Sporazuma o arbitraži. Poštovani gospodine predsjedniče, Ministarstvo vanjskih poslova pod ravnanjem gospodina Kovača je u ožujku 2016. godine obavijestilo sve države članice UN-a o mehanizmima koji Hrvatskoj sukladno člancima 65. i 66. Bečke konvencije o pravu međunarodnih ugovora stoje na raspolaganju kako bi Sporazum o arbitraži prestao. Molim vas da mi odgovorite zbog čega te mehanizme prvo gospodin Kovač, a nakon toga i gospodin Stier nisu koristili kako bi od Hrvatske odagnali štetne posljedice. Pojednostavit ću. 2016. obavijestili smo 193 država članica UN-a, dakle i Sloveniju o načinu na koji ćemo rješavati spor sa Slovenijom, a nakon toga i o mehanizmima koje ćemo primijeniti da taj Sporazum o arbitraži prestane. Zašto to nismo proveli? Hvala.
Hvala i vama. Odgovorit će predsjednik Vlade. Izvolite.
Evo potpredsjednik Vlade i ministar vanjskih i europskih poslova kolega Stier je baš u New Yorku. A propos New Yorka cijenjeni kolega Grbin i zastupa hrvatska stajališta o jednoj drugoj važnoj temi, a ona se odnosi na prestanak rada Međunarodnoga kaznenoga suda za bivšu Jugoslaviju. Kad je riječ o vašem pitanju koje moram priznati da reciklirate, dakle dobili ste pisani odgovor Vlade na vaš upit. Znam da ste pravnik, kolega sjedili smo skupa ovdje u nekoliko odbora. Jako ste detaljni, pedantni, gledate po web stranicama ima li nešto u vezi pristupa informacija, ima li mogućnost za neku interpelaciju, za izglasavanje nepovjerenja, za Istražno povjerenstvo. Onako ste jako grickavo orijentirani. To vam govorim zato, pa čak i grintavo zato što sam čitao vaš intervju u Nacionalu. Jako me razočarao i ljudski i kao kolegu. A ovo što ovdje sada radite i što nastojite stvoriti nekakav lažni dojam u hrvatskoj javnosti da hrvatska Vlada, hrvatska diplomacija, ministarstvo, ministar Kovač, ministar Stier nisu nešto poduzeli je onako dosta rekli bi vam ljudi u Dalmaciji škrto, nekonstruktivno, neproduktivno je, netočno je, krivo interpretira konvencije međunarodne, stavlja neku vrstu u javnosti dojma i tereta kao da nismo dovoljno zaštitili naše interese i to mi se moram priznati politički od vas ne sviđa. Mislio sam da ste snažni, da ste malo više orijentirani zaštiti nacionalnih interesa oko tema oko kojih smo stvarno postigli stopostotni nacionalni konsenzus. Vi ste tad bili na vlasti, mi smo bili u oporbi. Reagirali smo kao jedan. Reagirali smo na kontaminiranu, kompromitiranu arbitražu na nedopuštene radnje gdje su i slovenska agentica i slovenski sudac sami od sebe dali ostavke, sami od sebe. Nitko ih nije tjerao. Ako netko sam od sebe da ostavku, onda je cijenjeni kolega Grbin „case closed“ za bilo koga tko to gleda sa strane. I stoga sve aktivnosti u ovoj za nas završenoj priči arbitraže neće, ne mogu ni na koji način neće vezati Republiku Hrvatsku kakva god njihova konačna odluka bila. i to je ono što je bitno i to je jedino relevantno za hrvatsku javnost. Ovo što vi pokušavate nekakvo sitno politikantsko, pa čak bih rekao niti pokušaj profitiranja. U biti ne znam kud idete. Ja sam vas smatrao puno ozbiljnijim u ovim temama i mislim da ste tu jednostavno promašili temu, dobili ste cjeloviti odgovor od vaših kolega pravnika koji su uz svo dužno poštovanje malo dulje proučavali međunarodno pravo, bave sa njim svaki dan, vrlo detaljno i pažljivo u suradnji sa međunarodnim pravnim stručnjacima i sa profesorima sa fakulteta paze na svaki korak u ovako osjetljivom procesu kao što je arbitraža ili kao što je bilo koji aspekt provedbe međunarodnoga prava. Prema tome, Hrvatska je išla u arbitražu u dobroj vjeri. Sve što smo uradili iznijeli sve naše argumente bili su maksimalno potkrijepljeni činjenicama u samoj proceduri od naših predstavnika kolega iz ministarstva, profesora, uglednih međunarodnih pravnika koji su nam pomagali, našega suca u procesu koji je čovjek od sto postotnog integriteta. Vjerojatno je bio i vaš profesor kao što je bio i moj jer sam baš i kod njega magistrirao međunarodno pravo dali su argumente da smo učinili sve. Ovo što vi sad radite je suvišno, samo bih vam to odgovorio kolega Grbin suvišno.
Hvala predsjedniče Vlade. Izvolite kolega Grbin.
Zahvaljujem vam poštovani gospodine predsjedniče i drago mi je da ste pročitali moj intervju, jer ovo kako ste sada nastupili pokazalo je zašto sam i rekao neke stvari koje sam tamo rekao. Jedna od njih je da ste me duboko ljudski razočarali, jer ste još jednom pokazali da nemate niti jedan, odnosno nemate nikakav sustav vrijednosti. Jer da imate ikakav sustav vrijednosti vi bi sada rekli sada je u Hrvatskoj otprilike 2 sata, u New Yorku je negdje oko 8. Kontaktirat ću našeg predstavnika pri Ujedinjenim narodima i zatražit ću od njega da se obrati glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i pokrene postupak mirenja. Zašto vam to govorim? Zato što je primjerice, još jednom ću vam ponoviti ministar Kovač kao ministar vanjskih i europskih poslova u Vladi RH upravo tim Ujedinjenim narodima, upravo svim državama članicama Ujedinjenih naroda ponovit ću još jednom dakle i Sloveniji napisao jedno pismo u kojem je rekao: „Sporazum sa Slovenijom prestaje bilateralno na način naveden u članku 33. Povelje Ujedinjenih naroda u skladu sa Bečkom konvencijom o pravu međunarodnih ugovora. Ako to ne uspije idemo na mirenje. Gledajte, ja vam sada govorim ono što će vam sutra reći gospodin Erjavec. A ja ne želim da se vi dovedete u situaciju da mu ne možete suvislo odgovoriti. I zato vas još jednom apeliram imate telefon. To je danas svatko vidio, cijelo jutro prčkate po njemu, uzmite ga, nazovite predstavništvo RH pri UN-u i zatražite da se sukladno članku 66. Konvencije o pravu međunarodnih ugovora od glavnog tajnika provede postupak mirenja i da nakon toga prestanemo sa sporazumom sa Slovenijom službeno, formalno upravo onako kako je hrvatski Sabor jednoglasno i zaključio. Hvala vam lijepa.
Prelazimo na predzadnje 38. pitanje uvaženi kolega Ivan Kirin postavlja pitanje ministru zdravstva gospodinu Kujundžiću.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani članovi Vlade. U vrijeme svih ministara zdravstva spominju se liste čekanja, odnosno vrijeme dostupnosti zdravstvene zaštite. Spominje se vrijeme čekanja na specijalističke preglede, dijagnostičke pretrage i vrijeme početka liječenja. Sve je to dovodilo i dovodi do nezadovoljstva i pacijente i zdravstvene radnike. Moje je pitanje gospodinu ministru zdravlja. Gospodine ministre Kujundžić što vi mislite postići modelom prioritetnih lista čekanja? Što mislite da li ćete ublažiti probleme i smanjiti liste čekanja? Hvala.
Hvala lijepa doktor Kirin, kolegice i kolege. Doktor Kirin vjerojatno zna problem kad je ciljano postavio ovaj upit. Liste čekanja postoje svugdje na svijetu i nema zemlje koja je puno bogatija i sa puno većim ljudskim, a poglavito sa financijskim resursima koja nema liste čekanja. Na žalost s jedne strane pacijentima je teško čekati kad su najmanje bolesni, a s druge strane nitko ne može riješiti liste čekanja gdje bi one bile ukinute i stoga smo se odlučili za model prioritetnih lista čekanja. Dakle, to stvara malo zabunu u javnosti. To nisu hitne liste. Hitne liste su nešto, odnosno hitni slučajevi su svugdje u svijetu, sva se vrata otvaraju i ordinacije i operacijske dvorane i reanimacije ili CT-a, bilo čega. Dakle, prioritetne liste su liste kojima ćemo riješiti problem da ozbiljno bolesni pacijenti kojima bi odgađanje izraženo u mjesecima ozbiljno moglo ugroziti njihovo zdravlje. Brojni pacijenti čekaju danas u Hrvatskoj i u svijetu, međutim ta čekanja zapravo bitno ne oštećuju hoće li taj postupak biti napravljen za mjesec ili za šest mjeseci. Međutim, postoje stanja, postoje sumnje u bolest koja je zapravo ako se ne prepozna na vrijeme ugrožava ne samo zdravlje, nego ugrožava i život. I stoga smo osmislili i ovih dana ćemo za desetak dana upravo sada informatička kuća isprobava početi primjenjivati, gdje kada bilo tko od nas kao pacijent uđe svome liječniku obiteljske medicine, a ovaj kroz njegovu anamnezu i pregled posumnja da se radi o ozbiljnoj bolesti koja ne može čekati, da je to primjerice prijeteći infarkt, prijeteći inzult, sumnja na tumor mozga, pluća, želuca ili da ne nabrajam sada druge brojne bolesti on u roku 3 dana osigurava pacijentu termin kod nadležnog specijaliste a nadležni specijalist ako potvrdi sumnju onda mu on u narednih dva tjedna osigurava dijagnostičke i terapijske postupke. Na taj način ćemo zapravo ublažiti ono što se ne može riješiti, znači ne mogu se riješiti liste čekanja. Ali sve što će se čekati neće bitno ugrožavati pacijente, a oni ozbiljno bolesni pacijenti koji ne bi trebali i ne bi smjeli čekati biti će zbrinuti u roku tri dana odnosno u roku od dva tjedna. I na taj način mislimo da možemo prihvatiti model koji je u razvijenim zemljama, da ono što može čekati na žalost čeka se svugdje u svijetu. Ali ozbiljni pacijenti ne smiju čekati. Ja vjerujem da će taj pilot projekt krenuti u narednih desetak dana u četiri zagrebačke bolnice, a ako se pokaže dobrim i dotjeramo još u njemu što eventualno može bit informatički loše, za tri mjeseca će krenuti diljem Hrvatske. I mislimo da onda više neće biti potrebe naglašavati, a nekada na žalost i mahati u dnevno-političke svrhe. A usput rečeno, liste čekanja se u Hrvatskoj ne produžavaju u odnosu na prije godinu ili tri godine kad su potrošeni značajno veliki novci i to u krivo su bili potrošeni. Hvala vam lijepa.
Hvala ministre. Kolega Kirin, izvolite.
Hvala lijepa na odgovoru. Jasno je da svuda u svijetu liste čekanja postoje i bogatije i razvijene zemlje nisu to u potpunosti riješile. Ali hrvatski pacijenti njihove obitelji, a i zdravstveni radnici će biti ja vjerujem veoma zadovoljni ovim modelom. Jer model će se zasigurno ja vjerujem pokazati izvrsnim i poslije pilot projekta će se proširiti po cijeloj Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Najljepše se zahvaljujem. I prelazimo na zadnje pitanje danas. To je pitanje Franje Lucića upućeno predsjedniku Vlade. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovane ministrice, poštovani ministri. Moje pitanje vama gospodine predsjedniče upućujem jer ova Vlada daje jedan veliki značaj Slavoniji, Baranji, Zapadnom Srijemu. Dakle, projekt Slavonija šta građani moje županije Požeško-slavonske, Zapadnog Srijema, Baranje općenito mogu očekivati od Projekta Slavonija i da kažete ono najbitnije, a danas ste već o tome govorili koji su to glavni projekti i šta u budućnosti žitelji mogu očekivati u Slavoniji i Baranji i Zapadnom Srijemu od ovako bitnoga projekta za Slavoniju.
Hvala lijepa kolega Lucić. Dakle, već smo u niz odgovora danas i kolega Tolušić i ja i drugi ministri kazali koliko je privrženost ove Vlade, a i svih naših kolega saborskih zastupnika iz četvrte i pete izborne jedinice, svih župana, svih gradonačelnika, načelnika, iskazana za realizaciju projekta Slavonija. Činjenica da imamo 3 ministra u Vladi koji su baš iz tih krajeva, izrazito su relevantni za realizaciju ovoga projekta i ministrica regionalnog razvoja europskih fondova i ministar financija, ministar poljoprivrede, mladi članovi Vlade puni entuzijazma, puni znanja za realizaciju projekata. U niz navrata u proteklih 8 mjeseci posjetio sam sve slavonske županije, razgovarao sa čelnicima tih jedinica lokalne i regionalne samouprave, sa čelnicima razvojnih agencija, sa ljudima i osjetio sam jedno veliko očekivanje. Vi ga dobro znate, dolazite iz Požeško-slavonske županije, jedna od dvije županije koje nemaju dodira sa drugim zemljama, koje imaju dodira samo sa drugim županijama, svjesni ste primjerice pitanja kvalitetnije prometne povezanosti. Kako riješiti problem brzih cesta? Kako riješiti problem poplava, navodnjavanja, zaštite od visokih voda? To je u vašem kraju česta tema. Kako riješiti problem brojnih naših tvrtki, proizvodnih tvrtki koje su iz različitih razloga zapale u poteškoće i koje bez kvalitetnog angažmana Vlade, ministarstva, nadležnih institucija, pomoći u pokušajima da se pronađe strateški partneri ili da se konsolidira određena industrija sa nekim sličnijim i kvalitetnijim, u smislu održivosti, društvima je teško bez ovoga projekta. A činjenica da to možemo ostvariti u sljedećih nekoliko godina je važna i za vas i za sve ljude koje žive u Slavoniji, na način da imamo široki politički okvir, imamo jasno zacrtane ciljeve, imamo europsku, nacionalnu i lokalnu razinu angažmana, doprinos privatnog sektora, doprinos znanosti koja je izrazito važna da nam bude potpora u realizaciji projekata. Vi dolazite iz jednoga manjega grada u Požeškoj-slavonskoj županiji koji se pokazao jedan od najboljih i najučinkovitijih u korištenju europskih sredstava, na način da ste kroz europske projekte vaš izvorni proračun povećali za nekoliko puta. I na vrlo konkretan način pokazali ste kako i mala sredina, ako je dobro organizirana može unaprijediti život svojih stanovnika. Mi ćemo na tragu takvih pozitivnih primjera, u duhu partnerstva, međusobne suradnje, iskoristi sredstva koja su nam na raspolaganju. Logika nam nalaže da preko 2 milijarde eura ode na Slavoniju, u ovoj financijskom perspektivi. Je li to kroz ekskluzivne natječaje ili je to kroz pripremu kvalitetnih projekata, to je manje bitno. Ono što je bitno je realizacija tih projekata. I na tom tragu ćemo nastaviti našu aktivnost. Ja vam se zahvaljujem na činjenici da podupirete Projekt Slavoniju i drago mi je da će upravo idući sastanak savjeta biti u Požegi, da će to biti sastanak drugi sa novoizabranih županima, sa udrugama gradova, udrugama općina i gdje ćemo nastaviti projekte koje smo identificirali u proteklim mjesecima. Hvala vam lijepa.
Hvala. Kolega Lucić izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja sam siguran ne samo u Slavoniji, Baranji i Zapadnom Srijemu, uz realizaciju ovoga Programa Slavonija, ali i sviju drugih programa koji se pogotovo tiču sredstava EU, siguran sam na ćemo otklonit sve one probleme koje danas imamo u cijeloj Hrvatskoj, a prije svega u Slavoniji, jer ovakva realizacija ovakvih projekata daje nam garanciju budućnosti i opstojnosti ljudi u Slavoniji, a pogotovo onih najmlađi koji danas traže svoja rješenja kroz nova radna mjesta u EU. Nadam se, da će upravo ova realizacija, ovoga projekta zadržat sve te ljude u Hrvatskoj na dobrobit sviju nas. Hvala vam lijepo još jednom na trudu i potpori.
Hvala i vama kolega Lucić. Dame i gospode zastupnici, ovime je aktualno prijepodne završeno. Određujem stanku. Nastavljamo s radom u 15,00 sati. Prva točka na dnevnom redu bit će Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisije ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji, te o izmjeni Direktive 2009/16EZ. I druga točka koju ćemo danas raditi je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima. Nastavljamo u 15,00 sati. Hvala vam. STANKA U 14,00 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolegice i kolege, nije da nas ima baš puno u dvorani, ali moramo nastaviti sa radom, pa ćemo sada prijeći na: 1. Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ, drugo čitanje, P.Z.E. br. 73. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal je dostavljen u pretince. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Uvaženi državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Mario Šiljeg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Ovim se zakonom određuju nadležna tijela i to Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, Hrvatska akreditacijska agencija i Hrvatska agencija za okoliš i prirodu svaki u okviru svog propisanog djelokruga za provedbu odredbi ove uredbe te inspekcijski i upravni nadzor i prekršajne odredbe. Uredbom se naime utvrđuju pravila za praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija ugljikova dioksida iz sektora pomorskog prometa te druge relevantne informacije o brodovima zapremnine veće od pet tisuća bruto tona koji dolaze u luke EU, prolaze iz tih luka ili se u njima nalaze i to od 1. siječnja 2018. godine. U obavezu praćenja emisija ugljikova dioksida nisu uključeni ratni brodovi, vojni pomoćni brodovi, vojni pomoćni brodovi, brodovi za izlov i obradu ribe, drveni brodovi primitivne izrade, brodovi koji nemaju mehanički pogon, te brodovi Vlade RH koji se koriste u nekomercijalne svrhe. Uredba sadrži mjere koje imaju za cilj smanjiti emisiju stakleničkih plinova jer oni iznose 4% ukupnih emisija stakleničkih plinova u EU, a do sada međunarodni pomorski promet je bio jedina vrsta prijevoza koji nije bio obuhvaćen obavezama EU za smanjenje emisija stakleničkih plinova. Sustav praćenja, izvješćivanja i verifikacije emisija ugljikova dioksida iz pomorsko prometa temeljit će se na potrošnji i vrsti goriva, te energetskoj efikasnosti brodova kao prvog koraka u sklopu postupanja uključivanja emisije ugljikovog dioksida iz pomorskog prometa u obveze EU u smanjenju emisija, a druge emisije su već u tu obavezu uključene. Prema podacima Hrvatskog registra brodova ovim zakonom bit će obuhvaćeno šest brodarskih kompanija sa 37 brodova koji plove pod zastavom RH. Dio obaveza koje propisuje uredba već je uključen u brodarski plan upravljanja energetskom učinkovitošću. Ova uredba primjenjuje se od 1. srpnja 2015. godine u državama članicama EU. Države članice dužne su obavijestiti Europsku komisiju o odredbama ovog zakona od 1. srpnja 2017. godine prije prvog razdoblja izvješćivanja o emisijama iz pomorskog prometa koji započinje 1. siječnja 2018. godine. Emisije ugljikovog dioksida računaju se kao umnožak mase potrošenog goriva i emisijskog faktora te će prema tome brodari na koje se odnosi uredba u odnosu na brodare u međunarodnom prometu imati obavezu prikupljanja podataka o potrošnji goriva godinu dana prije te obavezu prikupljanja podataka o prevezenom teretu kojeg nema u međunarodnim propisima. Dodatno imaju administrativno opterećenje u smislu izrade plana praćenja i s tim u vezi izračuna emisija ugljikovog dioksida koje će biti potrebno verificirati od strane akreditiranih verifikatora. Vezano za obavezu o izvješćivanju o prosječnoj energetskoj učinkovitosti koju propisuje ova uredba, ona je već u primjeni od 1. siječnja 2013. godine i odnosi se na sve brodove iznad 400 bruto toga što znači da su uključeni i brodovi koji su sada obuhvaćeni ovom uredbom. Napominjemo da nije bilo prijedloga i mišljenja na prijedlog zakona koji se nisu prihvatili. Uzevši u obzir sve navedeno razvidna je potreba donošenja ovog zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Ne znam kako bi se sada vama obratio, sa ministre, vršitelju dužnosti ministra bez većine. Smatram da ova sada tema kada vi ne predstavljate većinu niti ste imenovani uopće nema smisla raspraviti …, niste ministar vi ste dva mjeseca tajnik premda treba govoriti o ovoj temi ozbiljno, ne samo o ugljikovodicima nego o brodovima koji se ispiru u našem Jadranu i stvara se velika mrlja. Međutim je činjenica da u ovome trenutku raspravljamo pred pet, šest, sedam saborskih zastupnika, a znamo da ni vi nemate većinu kao predlagatelj niti premijer koji je bez većine, koji obmanjuje javnost. Prema tome, i ovo sada šta radite, radite bez volje većine i volje građana. Prema tome, bilo bi najpoštenije da se ova sjednica prekine jel je besmisleno bilo kako drugo rasprava sa pet, šest saborskih zastupnika, a vi ne predstavljate više nikoga, vi ne predstavljate većinu. Vi predstavljate tu sami sebe, samo nemojte potpisivati dokumente bez ministra kao što ste u slučaju Lećevica. Hvala lijepo.
Hvala. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Da. Predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče. Ovako kada raspravljamo o ovom zakonu moram priznati da se nisam tužno osjećao u Hrvatskom saboru jako dugo. Besmislenost rasprave i prijedloga novih zakona ovdje kao predsjednik Odbora moram napomenuti je prevelika dok premijer Plenković ne pokaže da ima parlamentarnu većinu i ne imenuje novog ministra. Kao predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode, moram vas upozoriti da sam poslao i otvoreno pismo predsjedniku hrvatske vlade Andreju Plenkoviću 24.5. ove godine i upozorio ga da već 30 dana nema ministre zaštite okoliša i energetike. Danas je evo 41 dan otkada nemamo ministra i jednostavno ne vidim smisao u radu Hrvatskoga sabora dok god predsjednik Vlade ne kaže i ne pokaže da ima većinu i dok god ne vrati mandat Hrvatskom saboru. Ja ovdje sad više ne tražim predsjednika Vlade RH samo da pokaže da ima većinu nego ga tražim da podnese ovaj trend ostavku jer očito je da većine nema. Što se tiče …
Kolega Maras, vi govorite u ime odbora?
U ime odbora, kao predsjednik odbora govorim i imam obavezu kao predsjednik odbora. Gospodine Bukarica, vi jeste u HDZ-u, ali nemojte suflirati molim vas, nemojte suflirati iza mene cijelo vrijeme vas čujem jednim uhom kako suflirate. … [[Upadica se ne čuje.]] Nemojte suflirati, pustite predsjedniku da vodi a vi svoje stranačke aktivizme ostavite za poslije. Još jednom ću reći, ovdje govorim kao predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode. Pozivam, evo opet, Bože sačuvaj, ja vas molim gospodine predsjedniče da upozorite kolegu Bukaricu, molim vas.
Dajte molim vas, ovako, prvo.
Kao predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode … [[Govornik se ne razumije.]] da je prevršilo svaku mjeru da premijer Plenković nakon 41 dana ne predlaže ministra zaštite okoliša i prirode i pozivam ga da podnese ostavku na mjesto premijera u Vladi RH kako bi mogli normalno raspravljati i o ovakvim zakonima koje ću ja reći ovdje da je danas Odbor za zaštitu okoliša i prirode raspravio ovo izvješće zakona i da ga je podržao ali ovo više ljudi moji nema smisla. Dajte većinu gospodine Plenkoviću ili podnesite ostavku. Nitko od vas ne traži da kažete kada će biti izbori ali ako nemate većinu podnesite ostavku i onda će Hrvatski sabor odlučiti kada će ti izbori biti. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ja molim vas ali molim i sve ostale da se držimo teme. Tema je zakon, ovaj zakon, konkretni zakon. Meni je jasno da je politička borba u tijeku ali nemojmo zlorabiti poslovnik, odnosno kršiti Poslovnik, izravno kršiti poslovnik, nego raspravljajmo o zakonu i zakonima koji su na dnevnom redu. Sad možemo nastaviti sa točkom sa kojom smo započeli, pa otvaram raspravu. Za raspravu se javio u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pokušat ću ukratko govoriti o Konačnom prijedlogu zakona o provedbi uredbe 2015/757 koja je u drugom čitanju i jasno reći da klub Hrvatske demokratske zajednice podržava donošenje ovog zakona i implementaciju ove uredbe. Jer ono što je važno reći na početku da smo već kroz Parišku konferenciju koja je bila krajem 2015. godine definirani globalni sporazum kojim se utvrđuje kako je potrebno ograničiti globalni rast temperature na 2% u usporedbi, znači pred industrijskim vremenom i da se nastoji sa svim mjerama taj porast temperature zadržati negdje na razini 1,5 stupanj celzijusa. Priča o stakleničkim plinovima, ugrožavanju klimatskih uvjeta je nešto što nas svih treba brinuti. Ovaj zakon odnosi se onako kako smo čuli od državnog tajnika na Republiku Hrvatsku, tj. na njezine brodare, Jadroliniju, Tankersku plovidbu, Atlantsku plovidbu, Jadroplov, Uljanik plovidbu, na sveukupno 37 brodova. Mislimo da je važan, jer je na neki način korak ispred onoga što je nama bila jedna dvojba na prvom čitanju, znači, zašto se mi trudimo, znači prije ostatka svijeta činiti nešto kada neke stvari tj. neka pravila za nas vrijede prije nego na sve ostale, jer činjenica jest da će se ovaj zakon znači implementirati na području EU, na brodare EU, a da će sva ostala, svi ostali brodari moći to pričekati kako smo čuli jednu godinu danu u smislu kasnije implementacije. Ono što su novosti u odnosu na zadnje čitanje, jasno je da se utvrđuju pravila za točno praćenje emisija ugljikovog dioksida i druge relevantne informacije o brodovima većim od 5 tisuća bruto tona, koji dolaze u luke EU, polaze iz tih luka ili se u njima nalaze, te za izvješćivanje o emisijama i o njihovoj verifikaciji radi promicanja smanjenja emisija CO2 iz pomorskog prometa, na troškovno učinkovit način. Brodovi iznad 5 tisuća bruto tona čine oko 55% brodova, koji pristaju u luke EU i odgovorni su za oko 90% povezanih emisija CO2. Iz ove obveze bili bi isključeni brodovi manji od 5 tisuća bruto tona koji čine oko 40% flote, a doprinose svega sa svega 10% emisija. I drugo, praćenje i izvješćivanje, provodit će prvenstveno na način da brodari za svako putovanje, ukoliko imaju manje od 300 putovanja, tijekom izvještajnog razdoblja izračunaju količinu ispuštenog CO2, odnosno, skupno za sva putovanja, ako ima više od 300 putovanja tijekom izvještajnog razdoblja, kao izravnu korelaciju odnosna potrošenog goriva i ispuštenih stakleničkih plinova. Verifikaciju izvješća o emisijama, te ocjenjivanju sukladnosti plana praćenja s Uredbom, obavlja će verifikacijsko tijelo, a kreditirano od strane nadležnog akreditacijskog tijela država članica, a to je u RH, Hrvatska akreditacijska agencija. Još jednom ponavljam, znači ovaj zakon Klub HDZ-a prihvaća i dignut će ruku sigurno. Hvala.
Hvala. Budući da nemamo nikoga prijavljenoga. Zaključujem time raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvijati.
Idemo dalje. Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji, te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ, drugo čitanje, P.Z. 73. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 115 glasova za donesen Zakon o provedbi Uredbe EU 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji, te o izmjeni Direktive 2009716/EZ.
Sljedeći zakon je 2. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, drugo čitanje, P.Z.E. broj 72. Predlagatelj je Vlada RH, na temelju članka 85. Ustava RH, članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijal vam je dostavljen u pretince, prilozi ih uz izvješće nisu umnoženi, već se nalaze na web stranici Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda, primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave, sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje, znanosti i kulturu. Njihova izvješća ste primili na sjednici, amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Državni tajnik u Ministarstvu znanosti i obrazovanja, uvaženi Matko Glunčić. Izvolite.
Poštovane predstavnici u Saboru i sabornice, radi se o konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopuna Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima. Znači drugom čitanju. Dakle, Vlada RH, podnosi Hrvatskom saboru konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima. Ovim zakonom se zakonodavstvo RH, usklađuje sa Direktivom 2014/26 Europskog parlamenta i Vijeća Europe, od 26.veljače 2014. o kolektivnom ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava, te izdavanju odobrenja za više državnih područja za pravo na internetsko korištenje glazbenih dijela na unutarnjem tržištu. U daljnjem tekstu ću ja to referirat samo kao direktiva i ova direktiva obvezuje države članice EU da donesu njoj odgovarajuće propise. Slijedom navedenog, Vlada RH 12. siječnja 2017. uputila je Hrvatskog sabora redovnu proceduru u dva čitanja prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakon o autorskom pravu i srodnim pravima. Rasprava o prijedlogu u prvom čitanju zaključeno u Hrvatskom saboru, 3. veljače 2017. godine, a zaključak o prihvaćenju prijedloga zakona, donesen je 8. veljače 2017. godine. O prijedlogu zakona raspravljala su dva odbora Hrvatskog sabora, Odbor za zakonodavstvo i Odbor za obrazovanje, znanosti i kulturu kao matični odbor, oba odbora jednoglasno su podržala donošenje ovog zakona, znači u ovom prvom čitanju, pri čemu, Odbor za obrazovanje, znanosti i kulturu, nije imao primjedbi na prijedlog zakona, dok je Odbor za zakonodavstvo iznio novo tehničke primjedbe koje su u cijelosti usvojene i uvrštene u konačni prijedlog zakona. O konačnom prijedlogu zakona koji je Vlada RH, uputila u Hrvatski sabor, drugo čitanje, 13. travnja, 2017., raspravljaju Odbor za zakonodavstvu na svojoj 21 sjednici, te je jednoglasno podupirao donošenje zakona, uz jedan manji nomotehnički amandman, koji se odnosi na izmjenu izraza pod navodnicima osoba s posebnim potrebama u osoba s invaliditetom, kao izričaja koji se u službenoj upotrebi, koji u službenoj upotrebi, što Vlada RH, može prihvatiti. Također, o konačnom prijedlogu rasprave Odbor za obrazovanje, znanosti i kulturu, na svojoj 11 sjednici, kao matični odbor koji je bez primjedbi podržao konačni prijedlog zakona. U konačnom prijedlogu zakona, uz prihvaćanju nomotehničke primjedbe, Odbora za zakonodavstvo iz prvog čitanja uzeti su u obzir i prijedlozi i primjedbe sa rasprave o Hrvatskom saboru o prijedlogu zakona u prvom čitanju, u konačni tekst zakona uvrštene su i određena poboljšanja teksta, odredbi zakona koje je podnijela nadležna, koje su podnijela i nadležna državna tijela, pri čemu su uvrštena poboljšanja teksta prvenstveno formalno, odnosno, nomotehničke prirode. Vezano uz sadržaj zakonskog prijedloga, ističe se da se konačnim prijedloga zakona o izmjenama, dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima sukladno direktivi, unaprjeđuje sustav kolektivnog ostvarivanja autorskih prava i srodnih prava u RH, te se olakšava izdavanja odobrenja iz internetsko korištenje glazbenih autorskih dijela na više državnih područja na unutarnjem tržištu EU. Ovo je jedna novina u tom zakonu. U RH djelatnost kolektivnog ostvarivanja autorskih prava odnosno srodnih prava, trenutno obavlja osam organizacija te će se predloženim zakonom uz formalno ispunjenje obveze implementiranja propisa EU tim i mogućim budućim organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava koje budu djelovale u RH detaljnije nego do sada propisati obveze koje moraju ispunjavati u obavljanju ove svoje djelatnosti. I ja ću sada ovdje nabrojiti pet promjena koje su značajne u ovom novom zakonu, a to su, propisuje se još viša razina obveza prema nositeljima prava koje zastupaju te prema korisnicima predmeta zaštite čije nositelje zastupaju. Drugo, unapređuje se učinkovito alternativno rješavanje sporova između organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i korisnika predmeta zaštite kao i mogućih sporova s nositeljima prava, kao treće, detaljnije se nego do sada propisuju profesionalni standardi u upravljanju organizacija za kolektivno ostvarivanje prava prvenstveno u pogledu financijskog poslovanja, zatim se podiže razina transparentnosti u radu organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i na kraju propisuju se potrebni preduvjeti za odobrenje prekograničnog internetskog korištenja glazbenih djela, što nameće kao potreba u kontekstu postizanja jedinstvenog digitalnog tržišta EU. Donošenjem zakona očekuju se pozitivni gospodarski, socijalni, kulturni i drugi učinci budući da će unaprijeđeno uređenje sustava kolektivnog ostvarivanja autorskih i srodnih prava utjecati na stvaranje boljeg, učinkovitijeg i transparentnijeg sustava te omogućiti bolju dostupnost hrvatskih glazbenih djela na unutarnjem tržištu EU. Očekivane koristi od učinkovitijeg i transparentnijeg sustava imat će nositelji prava kao i korisnici autorskih djela i drugih predmeta zaštite. Naime, očekuje se da će se povećanjem transparentnosti učinkovitosti smanjiti troškovi upravljanja organizacijama za kolektivno ostvarivanje prava u korist raspoloživosti većeg dijela od prikupljenih naknada za raspodjelu nositelja prava. Pri tome će se također povećati transparentnost određivanja visine naknada za korištenje predmeta, zaštitu od strane komercijalni korisnika. Ujedno će se olakšati ukupni nadzor nad zakonitošću rada organizacija za kolektivno ostvarivanje prava i osigurati detaljniji uvid javnosti u njihov rad. I zaključno, ističe se da je RH 21. veljače 2017. godine putem Ministarstva vanjskih i europskih poslova zaprimilo obrazloženo mišljenje Europske komisije, povreda 2016/035/45 u vezi ne prenošenja direktive u nacionalno zakonodavstvo u propisanom roku. Dakle taj rok je bio do 10. travnja 2016. godine, uz zaprimljeno mišljenje Europske komisije sukladno članku 258. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju EU, Europska komisija poziva RH da poduzme potrebne mjere kako bi u roku od dva mjeseca o primitku obrazloženog mišljenja odnosno do 16. travnja 2017., dakle kasnimo dva mjeseca za sada, postupila u skladu s njime. Obzirom na navedeno predlaže se žurno usvajanje ovog zakona kako bi se izbjegle moguće financijsko kažnjavanje RH zbog povrede prava EU. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika HDZ-a uvažena zastupnica Vesna Bedeković. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Evo pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima i kao što je već rečeno u ime predlagatelja. Prijedlog ovog zakona raspravljen je u prvom čitanju i jednako tako konačni prijedlog zakona raspravila su i prihvatila i matična radna tijela Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu i Odbor za zakonodavstvo, naravno i prihvatila uz napomenu da se pri oblikovanju konačnog prijedloga zakona u obzir uzmu sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja koja su iznijeta u raspravi prilikom prvog čitanja i jednako tako da se nomotehnički dorade članci 4., 10., 11., 12., 13., 24., 25., 26., 27. i članak broj 30. Na početku odmah naglašavam Klub zastupnika HDZ-a će Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima koji je dostavljen od strane predlagatelja i prihvatiti. Samo ću ukratko podsjetiti na razloge zbog kojih se ovaj zakon donosi kao i na osnovna pitanja koja se njim rješavaju. Naime, autorsko pravo i srodna prava kreativnim stvarateljima i ulagačima u kreativnim industrijama osiguravaju upravljanje nad upotrebom njihovih autorskih djela i predmeta zaštita srodnim pravima uz pripadajuću naknadu za takvu upotrebu. A jednako tako autorsko i srodna prava predstavljaju značajan čimbenik i gospodarskog i društvenog rasta. Tome u prilog ide i najnovija studija industrije koja se intenzivno koriste pravima intelektualnog vlasništva i ekonomska učinkovitost u EU iz listopada 2016. godine u koju su uključeni i podaci za RH koja pokazuje doprinos tih industrija u EU u iznosu od 5,4% u ukupnoj zaposlenosti i 6,8% u BDP-u. I stoga je i cilj ovog zakona prije svega osigurati poticaj za stvaranje autorskih djela i na taj način poticati razvoj kreativne i kulturne industrije, jednako tako osigurati poticaj za ulaganje u stvaranje autorskih djela i drugih predmeta zaštite, osigurati dakako pristup javnosti autorskim djelima odnosno predmetima zaštite na način da se na naknadama od njihovog korištenja osigura povrat ulaganja u njihovo stvaranje i osiguravanje pristupa javnosti i jednako tako osigurati financijsku osnovu za bavljenje kreativnim djelatnostima i na taj način poticati kreativne industrije. Bitno je pri tom naglasiti da distribucija sadržaja odnosno roba i usluga zaštićenih autorskim i srodnim pravima iziskuje licenciranje tih prava od strane njihovih nositelja. A s obzirom da pojedinačno licenciranje tih prava nije praktično niti je učinkovito kada se radi o velikom obimu korištenja predmeta zaštite za potrebe učinkovitog sustava licenciranja ovih prava, univerzalno je uspostavljen sustav kolektivnog ostvarivanja prava. Organizacije pak za kolektivno ostvarivanje prava u tom smislu komercijalnim korisnicima omogućavaju uređivanje pitanja korištenja prava za velik broj autorskih djela u slučajevima kada bi pojedinačno uređivanje prava sa pojedinačnim nositeljima prava bilo nepraktično i time bi iziskivalo i prohibitivne transakcijske troškove. Jednako tako organizacije za kolektivno ostvarivanje prava imaju ključnu ulogu u zaštiti i promicanju kulturne različitosti i raznolikosti zbog toga što manje i manje poznatim repertoarima omogućavaju pristup tržištu. I upravo ovaj prijedlog zakona u tom smislu detaljno propisuje profesionalne standarde upravljanja ovim organizacijama prvenstveno u financijskom dijelu njihova poslovanja a jednako tako propisuje i standarde transparentnosti u radu tih organizacija. I podsjetiti ću naravno da su u EU prepoznata dva problema vezana uz organizacije za kolektivno ostvarivanje prava od kojih se prvi odnosi na nedovoljno transparentno i učinkovito upravljanje ovim organizacijama uz nedovoljan nadzor nad njihovim financijskim upravljanjem dok se drugi odnosi na nedovoljnu pripremljenost kolektivnih organizacija za internetskom multiteritorijalno licenciranje te nedovoljnu pravnu sigurnost u ovom području. I upravo kako bi se ovi navedeni problemi riješili na razini EU. Europski parlament i Vijeće Europe 26. veljače 2014. godine donio je direktivu o kolektivnom ostvarivanju autorskog prava i srodnih prava te izdavanju odobrenja za više državnih područja za prava za internetsko korištenje glazbenih djela na unutarnjem tržištu. Budući da direktiva obvezuje države članice EU da donesu odgovarajuće zakone i druge propise do travnja, točije 10. travnja 2016. godine, upravo odredbe zakona o autorskom pravu i srodnim pravima je li, ovaj zakon predstavlja ujedno i usklađivanje sa pravnom stečevinom EU. Kao što sam rekla, nakon provedene rasprave u prvom čitanju pri oblikovanju konačnog prijedloga zakona predlagatelj je uzeo u obzir i prihvatio primjedbe matičnih radnih tijela i slijedom toga, dakle slijedom prihvaćenih primjedbi Odbora za zakonodavstvo, konačni prijedlog zakona nomotehnički je dorađen a osobito u člancima 4., 10, 11., 12., 13., 24., 25., 26., 27. i 30. I također predlagatelj je uzeo u obzir i prihvatio napomenu Odbora za znanost, obrazovanje i kulturu da se pri oblikovanju konačnog prijedloga zakona u obzir uzmu sve primjedbe i svi prijedlozi i mišljenja klubova kao i zastupnika koji su sudjelovali u pojedinačnoj raspravi prilikom razmatranja teksta zakona u prvom čitanju. Slijedom toga, u tekst konačnog prijedloga zakona unesene su izmjene kojima se dodatno unapređuju odredbe koje se odnose na kolektivno ostvarivanje autorskih i srodnih prava. I tako je u članku 18. Konačnog prijedloga zakona kojim se mijenja članak 165. u stavku 2. izmijenjena ona odredba koja u smislu načela za određivanje visine cijene naknade za korištenje predmeta zaštite uređuje da će se pri određivanju takve cijene u odgovarajućoj mjeri uzeti u obzir religiozne, socijalne i kulturne potrebe korisnika koje pripadaju osjetljivim društvenim skupinama umirovljenika, djece i osoba sa posebnim potrebama. Također dodatno su precizirane i odredbe koje su vezane uz nadzor nad obavljanjem djelatnosti organizacija za kolektivno ostvarivanje prava kao i neovisnih upravljačkih subjekata u smislu ovog zakona. Također u članku 9. konačnog prijedloga zakona kojim se mijenja članak 158. u stavku 3. precizirano je da ako obavljanje određenih administrativnih, tehničkih ili pomoćnih poslova primjerice kod izdavanja računa korisnicima ili raspodjele pripadajućih iznosa među nositeljima prava organizacija za kolektivno ostvarivanje pisanim ugovorom povjeri drugoj fizičkoj ili pravnoj osobi takav ugovor nema utjecaja na dužnost organizacije za kolektivno ostvarivanje prava, na ispunjavanje svih obveza sukladno ovom zakona. Uz navedeno u kontekstu ovlaštenja inspektora koji nadzire obavljanje djelatnosti organizacija za kolektivno ostvarivanje prava u smislu ovog zakona da sudjeluje na općoj skupštini uvedena je i obveza pravovremene dostave obavijesti o mjestu i vremenu održavanja opće skupštine a ova se odredba nalazi u članu 28. Konačnog prijedloga zakona. Također u članku 30 kojim se mijenja članak 171.b u stavku 5. uvedena je dodatna odredba kojom se uređuje da ukoliko tijelo nadležno za inspekcijske poslove u pogledu djelatnosti kolektivnog ostvarivanja prava zaprimi obrazloženi zahtjev bilo koje osobe koja ima pravni status ili postupak … po službenoj dužnosti stekne spoznaju da neovisni upravljački subjekt kolektivno ostvaruje prava na području RH a bez prethodne propisane dostave obavijesti o tome, nadležno tijelo od tog subjekta može tražiti informacije i dokumentaciju radi utvrđivanja obavlja li isti kolektivno ostvarivanje prava u skladu sa odredbama ovoga zakona. I ovime su svakako stvorene pretpostavke kojima se osiguravaju dodatni mehanizmi za učinkovito obavljanje inspekcijskog nadzora nad djelatnostima kolektivnog ostvarivanja prava. I zaključno, na temelju svega što sam do sada iznijela, Klub zastupnika HDZ-a podržati će konačni prijedlog predlagatelja Vlade RH, Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima. Zahvaljujem.
S obzirom da nemamo drugih prijavljenih, time zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Mi bismo s time završili današnji rad i nastaviti ćemo sutra u 9,30 sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjeni i dopuni Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 145. Ugodno poslijepodne. SJEDNICA JE PREKINUTA U 15,49 SATI
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 72. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman Odbora. Time on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima. Molim glasujte. Utvrđujem da je jednoglasno sa 119 glasova donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o autorskom pravu i srodnim pravima zajedno s prihvaćenim amandmanima.