Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, prisutni predstavnici Savjeta ministara, Kancelarije za reviziju institucija BiH, Centralne izborne komisije, Institucije ombudsmena za ljudska prava i meĊunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija, srdaĉno vas pozdravljam i otvaram 4. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Prije utvrĊivanja kvoruma, molio bih tehniĉku sluţbu da pomognu gospodinu Bećiroviću ... Dakle, na sjednici je prisutno 15 delegata i u punom sastavu svi klubovi naroda. Za 4. sjednicu predloţen je sljedeći dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 3. sjednice Doma naroda; 2. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika, broj 01,02-02-5-6010, od 28. 10. 2010, 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini, broj 01,02-02-5-6410, od 8. 11. 2010. (drugo čitanje), predlagač Savjet ministara BiH; 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije Bosne i Hercegovine, broj 01,02-02-9-5710, od 18. 10. 2010. (drugo čitanje), predlagač Savjet ministara BiH; 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini, broj 01,02-02-9-5810, od 18. 10. 2010. (drugo čitanje), predlagač Savjet ministara BiH; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pečatu Bosne i Hercegovine, broj 01,02-02-5-5110, od 30. 8. 2010. (drugo čitanje), predlagač Savjet ministara BiH; 8. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine, broj 01,02-02-5-5210, od 30. 8. 2010. (drugo čitanje), predlagač Savjet ministara BiH; 2 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prinudne naplate indirektnih poreza, broj 01,02-02-1-1011, od 24. 5. 2011. (drugo čitanje), predlagač Savjet ministara BiH; 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju, broj 01,02-02-7-5510, od 11. 10. 2010. (prvo čitanje), predlagač Savjet ministara BiH; 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu drţavljana BiH, broj 01,02-02-7-5410, od 11. 10. 2010. (prvo čitanje), predlagač Savjet ministara BiH; 12. Izvještaj o izvršenju Budţeta institucija Bosne i Hercegovine i meĎunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2009. godinu, meterijal broj 01,02-16-1-91710, od 13. 7. 2010; 13. Izvještaj o reviziji Izvještaja o izvršenju Budţeta institucija Bosne i Hercegovine za 2009. godinu, materijal broj 01-16-1-112310, od 8. 10. 2010; 14. Razmatranje revizorskih izvještaja za 2009. godinu (od tačke 1. Agencija za drţavnu sluţbu BiH do tačke 62. Izvještaj Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja), (materijal dostavljen 30. 6. 2010.), i to 1. Agencije za drţavnu sluţbu BiH; 2. Agencije za javne nabavke BiH; 3. Agencije za nadzor nad trţištem BiH; 4. Agencije za osiguranje u BiH; 5. Agencije za poštanski saobraćaj BiH; 6. Agencije za unapreĎenje stranih investicija u BiH; 7. Agencije za rad i zapošljavanje BiH; 8. Agencije za statistiku BiH; 9. Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH; 10. Arhiva BiH; 11. Centralne izborne komisije BiH; 12. Direkcije za evropske integracije BiH; 13. Drţavne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost; 14. Generalnog sekretarijata Vijeća ministara BiH; 15. Granične policije BiH; 16. Ombudsmena za zaštitu potrošača u BiH; 17. Instituta za akreditiranje BiH; 18. Instituta za intelektualno vlasništvo BiH; 19. Instituta za standardizaciju BiH; 20. Konkurencijskog vijeća BiH; 21. Odbora drţavne sluţbe za ţalbe BiH; 22. Pravobranilaštva BiH; 23. Regulatorne agencije za komunikacije BiH – RAK; 24. Suda BiH; 25. Tuţilaštva BiH; 26. Ureda koordinatora za reformu javne uprave; 27. Ureda za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH; 28. Visokog sudskog i tuţilačkog vijeća BiH; 29. Agencije za indentifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka; 3 30. Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje; 31. Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta; 32. Centra za informacije i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja; 33. Centra za uklanjanje mina u BiH – BHMAK; 34. Memorijalnog centra Srebrenica; 35. Ministarstva civilnih poslova BiH; 36. Ministarstva finansija i trezora BiH; 37. Ministarstva komunikacija i prometa BiH; 38. Ministarstva pravde BiH; 39. Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH; 40. Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH; 41. Parlamentarne skupštine BiH; 42. Predsjedništva BiH; 43. Sluţbe za zajedničke poslove BiH; 44. Uprave za indirektno oporezivanje BiH; 45. Ureda za razmatranje ţalbi; 46. Ureda za veterinarstvo BiH; 47. Ustavnog suda BiH; 48. Agencije za sigurnost hrane BiH; 49. Direkcije za civilno zrakoplovstvo BiH; 50. Direkcije za ekonomsko planiranje BiH; 51. Drţavne agencije za istrage i zaštitu; 52. Fonda za povratak BiH; 53. Instituta za mjeriteljstvo BiH; 54. Instituta za nestala lica BiH; 55. Komisije za koncesije BiH; 56. Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH; 57. Ministarstva odbrane BiH; 58. Ministarstva sigurnosti BiH; 59. Ministarstva vanjskih poslova BiH; 60. Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH; 61. Sluţbe za poslove sa strancima; 62. Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja; 15. Izvještaj Centralne izborne komisije BiH o sprovoĎenju zakona u nadleţnosti Centralne izborne komisije BiH za 2010. godinu, materijal broj; 01-02-07-297-11, od 12. 4. 2011. godine 16. Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2010. godinu, materijal broj 01-50-19- 33411, od 26. 4. 2011; 17. Finansijski izvještaj Centralne banke BiH za 2010. godinu, materijal broj 01-50-19- 33511, od 26. 4. 2011; 18. Izvještaj o zaštiti ličnih podataka u BiH za 2010. godinu, materijal broj 01,02-37- 51411, od 6. 6. 2011; 19. Informacija o stanju javne zaduţenosti BiH na dan 31. 12. 2009, materijal broj 01,02-16-1-74210, od 4. 6. 2010; 4 20. Izvještaj o radu Odbora za ţalbe graĎana Parlamentarne skupštine BiH za 2010. godinu, od 16. 3. 2011; 21. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2010. i Plan rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2011., materijal broj 062-50-1-51-1211, od 28. 1. 2011; 22. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2010., materijal broj 01,02-50-19-31311, od 18. 4. 2011; 23. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal broj 01-12-34111, od 28. 4. 2011; 24. Specijalni izvještaj o pravima lica sa invaliditetom, materijal Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine, broj 01,02-12-141210, od 16. 12. 2010; 25. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine za provoĎenje procedure za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta (prijedlog Zajedničkog kolegija oba doma); 26. Imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (Prijedlog rang-liste kandidata Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije), materijal broj 01,02-50-1-910-510, od 11. 1. 2011; 27. Prijedlog za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (prijedlog Privremene zajedničke komisije oba doma), materijal broj 01,02-50-1-441-610, od 30. 8. 2010; 28. Prijedlog odluke o imenovanju člana Drţavne regulatorne komisije za električnu energiju iz Republike Srpske (materijal Savjeta ministara BiH), broj 01,02-50-3- 111710, od 7. 10. 2010; 29. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Savjeta ministara BiH i Vlade Crne Gore o saradnji na poslovima iz oblasti geodezije; 30. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Bosne i Hercegovine i Velikog Vojvodstva Luksemburg o socijalnom osiguranju, sa Administrativnim sporazumom o načinu primjene Sporazuma izmeĎu Bosne i Hercegovine i Velikog Vojvodstva Luksemburg o socijalnom osiguranju; 31. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o kreditu za finansiranje projekta nabavke opreme za „Rad“ Sarajevo izmeĎu BiH, koji zastupa Ministarstvo finansija i trezora, i Unicredit Bank Austria AG; 32. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o vazdušnom saobraćaju izmeĎu Savjeta ministara BiH i Vlade Drţave Kuvajt; 33. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o finansiranju izmeĎu BiH i Republike Srpske i Evropske investicione banke – Voda i sanitacija RS; 34. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o garanciji za zajam za MeĎunarodni aerodrom Sarajevo izmeĎu drţave Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj; 35. Davanje saglasnosti za ratifikaciju izmjena i dopuna Ugovora broj 1 za Ugovor o zajmu od 9. 12. 2005. godine (Regionalni ţeljeznički projekat) izmeĎu Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj; 5 36. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Fakultativnog protokol uz MeĎunarodni pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima, usvojen 10. decembra 2008. godine u Njujorku; 37. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju izmeĎu Evropske unije i Bosne i Hercegovine o učešću Bosne i Hercegovine u Programu Kultura (2007.-2013.); 38. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o izgradnji meĎudrţavnog mosta preko rijeke Save kod Svilaja i priključnih graničnih dionica autoputa na Koridoru Vc; 39. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Savjeta ministara BiH i Vlade Republike Hrvatske o načinu finansiranja izrade glavnog projekta, te voĎenju upravnih postupaka za procjenu uticaja na okolinu, pribavljanje lokacijskih dozvola, saglasnosti i graĎevinskih dozvola za projekat „Obnova i modernizacija plovnog puta rijeke Save od Račinovaca do Siska“; 40. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH i ministra poljoprivrede i ruralnog razvoja Republike Poljske o saradnji u oblasti poljoprivrede; 41. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o garanciji za zajam namijenjen preduzeću „Vodovod i kanalizacija“ A.D., Bijeljina, izmeĎu Bosne i Hercegovine i Evropske banke za obnovu i razvoj; 42. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma izmeĎu Savjeta ministara BiH i Vlade Drţave Kipar o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju utaje poreza u odnosu na poreze na dohodak; 43. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o grantu – Opštinski nivo podrške infrastrukturnim projektima – u okviru Višekorisničkog programa IPA 2008. izmeĎu Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke; 44. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum izmeĎu Savjeta ministara BiH, kojeg zastupa Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Vlade Republike Austrije, koju zastupa federalni ministar finansija, o finansijskoj saradnji; 45. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Konvencije izmeĎu Bosne i Hercegovine i Republike Austrije o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u pogledu poreza na dohodak i imovinu; 46. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Evropske konvencije o zaštiti audiovizuelne baštine – Strazbur, 8. 11. 2001; 47. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu izmeĎu Evropske unije, kao zajmodavca, i Bosne i Hercegovine, kao zajmoprimca, i Centralne banke BiH, kao zastupnika za plaćanje zajmoprimca; 48. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora izmeĎu Bosne i Hercegovine i Crne Gore o meĎusobnom sprovoĎenju sudskih odluka u krivičnim stvarima; 49. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Ugovora izmeĎu Bosne i Hercegovine i Crne Gore o pravnoj pomoći u graĎanskim i krivičnim stvarima; 50. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Protokola o zaštiti od poplava uz Okvirni sporazum o slivu rijeke Save; 51. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju za saradnju u pitanjima bezbjednosti izmeĎu Savjeta ministara BiH i Vlade Drţave Katar; 6 52. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Memoranduma o razumijevanju izmeĎu Ekonomske komisije Ujedinjenih nacija za Evropu (UNECE) i Nacionalne institucije učesnice (NPI) – Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine s ciljem realizacije projekta – Finansiranje investicija u energetsku efikasnost za ublaţavanje klimatskih promjena Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda. Otvaram diskusiju o ovom dnevnom redu i pozivam vas da date svoje prijedloge za eventualnu izmjenu dnevnog reda. Ko se javlja za rijeĉ? Ja znam ali ĉekam. Uvaţeni kolega Krstan Simić, molim vas da...
Hvala, gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, u skladu sa ĉlanom 158. u vezi sa ĉlanom 105. i 182. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, Ustavnopravna komisija Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH na svojoj 3. sjednici, odrţanoj 27. 7. 2011. godine, razmatrala je Prijedlog zakona o primjeni rezultata DNK u sudskim postupcima, predlagaĉa Savjeta ministara, i predlaţe Domu da na narednoj sjednici usvoji sljedeći zakljuĉak: 'Dom naroda Parlamentarne skupštine odobrava produţavanje i produţava amandmansku fazu za Prijedlog zakona, tako da amandmanska faza traje najkasnije 48 ĉasova do odrţavanja sjednice Ustavnopravne komisije na kojoj će Prijedlog zakona biti razmatran u drugoj fazi.' Razloge ste dobili i u pismenoj formi a ukratko ću ih ponoviti. Radi se o zakonu koji je već u poodmakloj fazi iz prošlog saziva (usvojen na Parlamentarnoj skupštini). Imao je odreĊenih problematiĉnih pitanja kada je bila procedura u Domu naroda i sada smo u poziciji da nastavimo aktivnosti oko usvajanja ovog vrlo vaţnog zakona, pa stoga smatram da je neophodno i ubrzati i stvoriti uslove da se ovaj zakon donese što brţe ali i da bude kvalitetne sadrţine. Hvala.
Ja se zahvaljujem kolegi Simiću. Rasprava i dalje traje, da li se još neko javlja za rijeĉ? Dobro. Ako nema, ja se zahvaljujem. Dakle, ovo je prijedlog gospodina Simića, bio bi uvršten kao 53. taĉka ovog dnevnog reda. Hvala vam. I, s obzirom da je ovo prijedlog Ustavnopravne komisije, molim tehniĉku sluţbu da pripremi ovo sve što je potrebno da bi se ona notifikovala ovdje u ovom elektronskom izdanju ove sjednice. Hvala. Sada vas pozivam da se izjasnimo o prijedlogu gospodina Simića. Dakle, pokrenuću glasanje. Konstatujem da je po raspravi o dnevnom redu u glasanju ... u prvom krugu od 15 prisutnih glasalo 15 delegata 'za', od ĉega iz Federacije 10, iz RS pet, ĉime su ispunjeni uslovi vezani za 7 opštu i entitetsku većinu, pa je prijedlog gospodina Simića u ime Ustavnopravne komisije Doma naroda usvojen. Sada ćemo u drugom krugu glasanja glasati o ĉitavom dnevnom redu. Rezultati glasanja ... po raspravi o dnevnom redu, ... objedinjenom dnevnom redu uz prijedlog koji je ranije usvojen od strane Ustavnopravne komisije: od 15 prisutnih 15 je glasalo 'za'; iz Federacije 10, iz RS pet. Ispunjeni su uslovi vezani za opštu i entitetsku većinu i konstatujem da je predloţeni dnevni red usvojen. Prelazimo na prvu taĉku dnevnog reda: Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 3. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Dobili ste materijal. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za rijeĉ? Nemam prijavljenih za diskusiju. Hvala vam. Pokrećem glasanje. Glasanju o rednom broju 1. Usvajanje Zapisnika sa 3. sjednice Doma naroda, u prvom krugu: od 15 prisutnih 15 je glasalo 'za'; iz Federacije 10, iz RS pet. Zadovoljena je opšta i entitetska većina. Dostavljeni Zapisnik 3. sjednice Doma naroda je usvojen. Prelazimo na drugu taĉku dnevnog reda: Ad. 2. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja
Gospodine predsjedavajući, gospodo zamjenici, poštovane kolege, ĉlanovi Vijeća ministara, mediji, gosti, ja vas sve srdaĉno pozdravljam. 8 I ja imam jedno pitanje Ministarstvu pravde. Ministar je tu, moţe odgovor i odmah. Ako ne, onda u pismenoj formi. Pitam Ministarstvo pravde BiH: 'Šta ĉini i preduzima da se iz Austrije oslobodi graĊanin BiH Jovan Divjak, ĉije su zasluge za cjelovitost i nezavisnost drţave BiH neizmjerne i šta preduzima u kontaktima sa nadleţnim organima Republike Srbije da se prestane sa ovakvim aktivnostima, na što ih obavezuje meĊunarodni drţavni ugovor?' Hvala.
Hvala vam. Da li ... ministar pravde ţeli da odgovori usmeno ili ţeli pismeno da dostavi izjašnjenje? Dakle, pismeno će biti dostavljeno izjašnjenje o ovom delegatskom pitanju. Hvala. Da li još neko od delegata ţeli da uzme uĉešće u ovoj raspravi? Ne. Ja vam se zahvaljujem. Zakljuĉujem 2. taĉku dnevnog reda 'Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja'. Sljedeća taĉka dnevnog reda je treća taĉka: Ad. 3. Zahtjev Savjeta ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o ministarskim i drugim organima uprave u Bosni i Hercegovini po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika, broj: 01,02-02-5-60/10, od 28. 10. 2010. godine U skladu sa ĉlanom 122. Poslovnika o zahtjevu za razmatranje po hitnom postupku Dom odluĉuje nakon rasprave. Podsjećam da Predstavniĉki dom nije usvojio Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona po hitnom postupku. Prijedlog zakona će se razmatrati po redovnoj proceduri. Amandmani na ovako istaknut prijedlog se ne ulaţu u skladu sa ĉlanom 122. stav (3). Otvaram raspravu o ovoj taĉki dnevnog reda. Za rijeĉ se javio uvaţeni delegat Halid Genjac. Izvolite, kolega Genjac.
Poštovani predsjedavajući, uvaţeni prisutni, mislim da je inicijativa Vijeća ministara dobro- došla, da je izuzetno vaţno da se ovo pitanje što prije riješi i zato podrţavam u potpunosti da se ovaj zakon po hitnoj proceduri usvoji jer, imajući u vidu poziciju u kojoj se nalazimo na putu prema EU i imajući u vidu naše aspiracije, mislim da je dobro da se na ovaj naĉin, ovakvim zakonom što 9 je moguće prije riješi pitanje ove tri institucije, u skladu sa vaţećim i obavezujućim normama EU kojoj stremimo. Dakle, podrţavam hitnu proceduru i usvajanje ovog zakona. Hvala.
Ja se zahvaljujem gospodinu Genjcu na jezgrovitoj diskusiji. Pozivam vas da se javite za uĉešće u raspravi ukoliko ţelite. Ne. Zahvaljujem se. Pokrećem glasanje o ovom zahtjevu. Dakle, glasamo o proceduri, o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po ĉlanu 122. Poslovnika Doma naroda, i to je prvo naše glasanje. Konstatujem da je ... po taĉki 3. Zahtjev Savjeta ministara, u prvom krugu: od 14 prisutnih 'za' glasalo sedam, 'protiv' je glasalo šest, 'uzdrţan' je bio jedan delegat; iz Federacije 'za' je glasalo sedam, 'protiv' su glasala dva delegata i jedan delegat je bio 'uzdrţan'. Iz RS 'protiv' su glasala ĉetiri delegata, niko 'za', niko 'uzdrţan'. Konstatujem da za ovakav zahtjev postoji opšta većina, ali ne postoji entitetska većina, ĉime ovakav zahtjev nije usvjen. Napomena da ovdje kod mene stoji: ako ne prihvati razmatranje po hitnom postupku u skladu sa ĉlanom 122. Poslovnika Doma naroda, Dom odluĉuje da li će zakon razmatrati po ĉlanu 121. Poslovnika ili po redovnom postupku, odnosno trebalo bi doći do usaglašavanja unutar Kolegija ... pa onda drugi krug glasanja. Dakle, nemamo saglasnost oko ovog pitanja. Pokrećemo drugi krug glasanja. Zahvaljujem se. U drugom krugu glasanja, dakle, Zahtjev Savjeta ministara, od 14 prisutnih 'za' je bilo 12, 'protiv' dva. Iz Federacije devet delegata 'za', 'protiv' jedan, iz RS tri delegata 'za', 'protiv' jedan, ĉime je ispunjena opšta i entitetska većina, tako da sada prelazimo na razmatranje ovoga zakona po redovnom postupku. Sada glasamo o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po skraćenom postupku u skladu sa ĉlanom 121. Poslovnika Doma naroda. Kolega Genjac, jasno mi je nego imam za radnim stolom. Kolega Genjac se javio za rijeĉ, izvolite.
Samo poslovniĉka intervencija. Mislim, mi smo izvršili glasanje o tome da li ćemo razmatrati zakon po hitnoj proceduri. U prvom krugu nije bilo entitetske, pa je u drugom krugu postignuta ta kvalificirana većina. Dakle, usvojena je procedura da se zakon razmatra u hitnoj proceduri i mi sada prelazimo na raspravu o zakonu. Hvala. 10
Kolega Genjac, dakle kolega Simiću, jeste li se javili za rijeĉ? Molim da se to... Borjana Krišto, uvaţena kolegice, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, zamjenici, uvaţene kolegice i kolege izaslanici, ĉlanovi Vijeća ministara, uvaţeni gosti, mediji, sve vas lijepo pozdravljam. Evo, budući smo se izjašnjavali o proceduri zakona i, naravno, pred ovim domom nije prihvaćena procedura da se ovaj zakon razmatra po hitnom postupku nego da se razmatra u redovnoj proceduri, znaĉi uslijedilo bi prvo ĉitanje. Sukladno poslovniĉkim odredbama, ovaj zakon mora proći odreĊena povjerenstva da bi se otvorila rasprava o ovom zakonu. Hvala, i nadam se da ćemo se drţati poslovniĉkih odredbi.
Ja bih predloţio nešto što je izlaz iz ove situacije – izuzev ako ne ţelimo da objašnjavamo situaciju koja je proizvod nesporazuma – do kraja ove sjednice, a to je da se ponovi ovo glasanje i da delegati, ukoliko nisam bio dovoljno jasan maloprije, dakle imaju u vidu da se sada po Poslovniku, u drugom krugu glasanja, glasa o tome da li idemo sa ovim zakonom po hitnom postupku, tj. u skraćenoj proceduri. Dakle, mi smo duţni po Poslovniku da se dva puta izjasnimo i drugi put, dakle, izjašnjavajući se na entitetski naĉin. Pa ako se slaţete, ja bih ... Kolega Krstan Simić se javio za diskusiju, izvolite.
Predsjedavajući, oĉito da je nastala odreĊena konfuzija. Mi svi koji smo glasali, glasali smo da li zakon ide u redovnu proceduru, što ste Vi i stavili na glasanje. Ukoliko je to tehniĉka greška ili kuršlus na konsultacijama, predlaţem da se ponovi glasanje.
Hvala, kolega Simiću. Dakle, ja sam rekao da nakon konsultacija u kojima Kolegij nije postigao dogovor ponavljamo glasanje koje je predviĊeno Poslovnikom kao glasanje o entitetskoj većini, takozvanoj. Evo, hvala. Dakle, ponavljamo glasanje o Zahtjevu za hitnu proceduri. Dakle, ko je za hitnu proceduru, taj glasa 'za'. Ko je 'protiv', taj kao ja, glasa 'protiv'. Hvala. U glasanju ..., praktiĉno ponovljenom glasanju, o taĉki 3. dnevnog reda: u prvom krugu od 14 prisutnih 'za' je bilo sedam, 'protiv' sedam. Iz Federacije je bilo sedam 'za', 'protiv' tri. Iz RS su bila ĉetiri 'protiv'. Dakle, nije zadovoljena ni opšta većina, pa samim tim nije zadovoljena ni 11 entitetska većina. Konstatujemo da je odbijen ovaj zahtjev da se ide po skraćenom postupku, odnosno hitnom postupku. Sada se, dakle, po skraćenoj proceduri, evo izvinjavam se, dobro. Sada prelazimo. Ja se izvinjavam, zaista. Priprema ovog podsjetnika ĉesto zna biti razliĉita od ţivota, pa Marin se trudi da da svoj doprinos, što je vrlo korisno, moram vam reći. Dakle, sada idemo u redovnu proceduru o ovom zakonu. Sada glasamo po skraćenoj proceduru, dobro. Ovo je sve radi ovog elektronskog sistema. Vraćamo se na dnevni red. Pokrećemo glasanje o tome da li ćemo ići u skraćenu proceduru, u prvi krug. Hvala vam. ... glasanje o tome da li ide u skraćenu proceduru: u prvom krugu od 14 prisutnih 'za' je bilo sedam, 'protiv' je bilo sedam. Iz Federacije sedam 'za', 'protiv' tri, iz RS ĉetiri 'protiv'. Ne postoji ni opšta ni entitetska većina. Ovaj zakon ide u redovnu proceduru. Konstatujem to i idemo na sljedeću taĉku dnevnog reda. Sljedeća taĉka dnevnog reda, taĉka 4. Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-02-5-64/10, od 8. 11. 2010. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo ĉitanje. U drugom ĉitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma narda. Ustavnopravna komisija je prihvatila Prijedlog zakona u predloţenom tekstu. Predstavniĉki dom usvojio je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u BiH u predloţenom tekstu. Rijeĉ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije, kolegi Krstanu Simiću. Izvolite, ako imate, naravno, ako ţelite.
Gospodine predsjedavajući,
Uvaţeni kolega Simiću, samo da vam omogućim, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaţene kolege, imajući u vidu ĉinjenicu da ste dobili svi pismene izvještaje sa Ustavnopravne komisije, radi efikasnosti, predlaţem da ubuduće imate i 12 pismeni izvještaj i da nam se ne mora podnositi, naravno, da se ostaje kod pismenog izvještaja za svaku taĉku dnevnog reda ..., a ima ih jedno 10. Hvala.
Hvala, kolega Simiću. Konstruktivna diskusija. Dakle, sada dajem rijeĉ predlagaĉu zakona, ako je prisutan. Gospodin Ĉolak ne ţeli rijeĉ. Otvaram raspravu o ovoj taĉki dnevnog reda. Da li se neko javlja za rijeĉ? Na monitoru ne vidim da je bilo ko prijavljen. Hvala vam. Pokrećem glasanje. Konstatujem da je u glasanju ... o taĉki 4. u prvom krugu od 14 prisutnih 'za' bilo 14; iz Federacije 10, iz RS ĉetiri. Zadovoljena je opšta i entitetska većina i konstatujem da je usvojen u identiĉnom tekstu kao u Predstavniĉkom domu Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o polaganju pravosudnog ispita u BiH. Hvala vam. Prelazimo na petu taĉku: Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-02-9-57/10, od 18. 10. 2010. (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH S obzirom da je u pitanju drugo ĉitanje, vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Ustavnopravna komisija je prihvatila Prijedlog zakona sa ĉetiri amandmana. Predstavniĉki dom usvojio je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije BiH sa tri amandmana. Imajući u vidu da je gospodin Simić već rekao svoje mišljenje o tome da li treba uzimati rijeĉ o svakom pojedinom pitanju, sada dajem rijeĉ predlagaĉu zakona, ako je prisutan. Gospodin Ĉolak ne ţeli da uzme rijeĉ. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za rijeĉ? Niko. Zahvaljujem se. Sada glasamo o Prijedlogu zakona. Konstatujem da je glasanje ... o taĉki 5. u prvom krugu: od 14 prisutnih 14 delegata je bilo 'za'; iz Federacije 10, iz RS ĉetiri. Zadovoljena je opšta i entitetska većina i konstatujem da je usvojen Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije BiH. 13 Budući da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji pravnih lica koja osnivaju institucije BiH usvojen u razliĉitom tekstu u odnosu na Predstavniĉki dom, mi sada moramo pristupiti formiranju Zajedniĉke komisije za usaglašavanje teksta. Pozivam šefove delegatskih klubova da delegiraju ĉlanove ove komisije. Redom, gospodine Genjac, moţete li vi? Izvinjavam se, oprostite molim vas. Morate se prijaviti pa da vam omogućim. Gospodin Genjac, izvolite.
Klub Bošnjaka predlaţe Nerminu Kapetanović.
GospoĊa Nermina Kapetanović. Klub delegata hrvatskog naroda. Ja se izvinjavam, zaista, radi zapisnika sve ovo moramo raditi. Uvaţena gospoĊa Krišto, izvolite.
Evo, ispred Kluba hrvatskog naroda predlaţemo gospodina Stjepana Krešića.
Hvala vam. Za rijeĉ se javio u ime Kluba delegata srpskog naroda kolega Košarac. Izvolite.
U ime Kluba će biti predsjedavajući Kluba.
Staša Košarac. Hvala. Prijedloge ste ĉuli. Ima li drugih prijedloga? Ne, hvala. Molim tehniĉku sluţbu da pokrene ad hok glasanje. Hvala vam. Konstatujem da je u glasanju u prvom krugu od 14 prisutnih 'za' bilo 14; iz Federacije 10, iz RS ĉetiri. Zadovoljena je i opšta i entitetska većina te su izabrani ĉlanovi Komisije za usaglašavanje, u sastavu: Nermina Kapetanović, Stjepan Krešić i Staša Košarac. Hvala vam. Prelazimo na šestu taĉku dnevnog reda: Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-02-9-58/10, od 18. 10. 2010. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH 14 Ovo je drugo ĉitanje. U drugom ĉitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Ustavnopravna komisija je prihvatila Prijedlog zakona u predloţenom tekstu. Predstavniĉki dom usvojio je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH u predloţenom tekstu. Gospodin Krstan Simić u ime ove komisije? Ne ţeli rijeĉ. Dajem rijeĉ predlagaĉu ako je prisutan. Ni predlagaĉ ne ţeli rijeĉ. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za rijeĉ? Niko se ne javlja za rijeĉ, zahvaljujem se. Glasamo o Prijedlogu zakona. U ... glasanju o 6. taĉki: od prisutnih 14 u prvom krugu 'za' je bilo 14; iz Federacije 10, iz Republike Srpske ĉetiri. I opšta i entitetska većina zadovoljena. Konstatujem sljedeće: Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH je usvojen u identiĉnom tekstu kao i u Predstavniĉkom domu. Prelazimo na sedmu taĉku dnevnog reda: Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pečatu Bosne i Hercegovine, broj: 01,02-02-5-51/10, od 30. 8. 2010. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH
Bradarić.
Bradarić. Kolega Košarac, izvolite.
... kao u prethodnom, predsjedavajući Kluba.
Gospodin Košarac. 16
TakoĊer ispred Kluba hrvatskog naroda predlaţem ...
Ja se izvinjavam, zaista se izvinjavam, ... ali ja nisam odobrio još uvijek. Izvolite, uvaţena gospoĊo Krišto.
Hvala lijepo. Ispred Kluba hrvatskog naroda predlaţemo gospodina Stjepana Krešića.
Krešića. Da li ima drugih prijedloga? Nema. Ad hok glasanje ponovo, molim vas da ga pokrenete. Hvala vam. U glasanju ... u prvome krugu: od 13 prisutnih 'za' je bilo 13; iz Federacije devet, iz Republike Srpske ĉetiri. Zadovoljena je i opšta i entitetska većina i konstatujem da su za ĉlanove Zajedniĉke komisije za usaglašavanje teksta Prijedloga zakona iz Doma naroda imenovani kolege: Mehmed Bradarić, Staša Košarac i Stjepan Krešić. Prelazimo na devetu taĉku dnevnog reda: Ad. 9. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prinudne naplate indirektnih poreza, broj: 01,02-02-1-10/11, od 24. 5. 2011. godine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je drugo ĉitanje, a u drugom ĉitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa o prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Komisije za finansije i budţet. Komisija za finansije i budţet prihvatila je Prijedlog zakona u predloţenom tekstu. Predstavniĉki dom usvojio je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prinudne naplate indirektnih poreza u predloţenom tekstu. Kolega Simić. Pardon, rijeĉ dajem predsjedavajućem Komisije za finansije i budţet doktoru Draganu Ĉoviću. Doktor Ĉović kaţe da je dovoljan ovaj izvještaj. Sada dajem rijeĉ predlagaĉu zakona, ako je prisutan. Ko je u ime predlagaĉa? ____________(?) 17 /nije ukljuĉen mikrofon/
Nema potrebe.
Nema potrebe, hvala Vam. Otvaram raspravu o ovoj taĉki dnevnog reda. Da li se javlja neko od prisutnih delegata za uĉešće u raspravi? Ne, hvala vam. Sada prelazimo na glasanje o Prijedlogu zakona. Hvala vam. U glasanju ... o taĉki 9. dnevnog reda u prvom krugu: od 13 prisutnih 'za' je bilo 13 delegata; iz Federacije devet, iz Republike Srpske ĉetiri, zadovoljena i opšta i entitetska većina. Konstatujem da je Prijedlog zakon o izmjenama i dopunama Zakona o postupku prinudne naplate indirektnih poreza usvojen u identiĉnom tekstu kao i u Predstavniĉkom domu. Hvala vam. Prelazim na taĉku 10. dnevnog reda: Ad. 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matičnom broju, broj: 01,02-02-7-55/10, od 11. 10. 2010. godine (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH Ovo je prvo ĉitanje Prijedloga zakona i po ĉlanu 100. Poslovnika prvo se vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je predlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda. Komisija je prihvatila principe Predloga zakona. Predstavniĉki dom usvojio je ovaj zakon u prvom ĉitanju. Rijeĉ dajem predsjedavajućem Komisije Krstanu Simiću koji se već izjasnio. Rijeĉ dajem predlagaĉu ovog zakona, ako je prisutan. ____________(?) Hvala.
... dopredsjedavajući, dame i gospodo, predstavnici medija, ţelim da uputim pitanje, koje ću obrazloţiti, predstavnicima Vijeća ministara, odnosno onog resora koji je predlagaĉ ovog zakona. Zanima me u kojoj fazi je drţava BiH vezana za donošenje zakonu o osobnom identifikacijskom broju, koji predstavlja stepenicu više u odnosu na Zakon o jedinstvenom matiĉnom broju. Mi znamo da je BiH potpisivanjem Sporazuma o stabilizaciji i pridruţivanju preuzela obaveze usklaĊivanja domaćeg zakonodavstva sa pravnom steĉevinom EU. Pozitivan primjer je Republika Hrvatska napravila još 2008. godine u maju mjesecu kada je usvojila Zakon o osobnom identifikacijskom broju koji predstavlja 11-znamenkasti broj što je zahtjev, osnovni zahtjev EU; sa 12-znamenkastim brojem ne moţemo komunicirati s njima i razmjenjivati podatke vezane za graĊane i ustanove. Vrlo veliki znaĉaj tog broj je što tih 11 znamenki, 10 je dakle sluĉajno odabrano, jedanaesti broj je ustvari onaj broj koji je osobni broj odreĊene osobe. Ne daje se uvid u privatnost odreĊene osobe kakav sad imamo sluĉaj da imate u jedinstvenom matiĉnom broju, faktiĉki datum vašeg roĊenja, štiti se privatnost osobe. Ali ono što bi bilo za BiH jako interesantno i jako vaţno, kakav je sluĉaj bio s Republikom Hrvatskom, cilj donošenja ovakvog zakona je opća informatizacija javne uprave, povećanje uĉinkovitosti drţavne administracije i stvaranje rasterećenja, administrativnih rasterećenja graĊanima BiH. Osobni identifikacijski broj i takav sistem funkcionisanja tog broja predstavlja najuĉinkovitiju mjeru u borbi protiv korupcije, što je jako znaĉajno za BiH, znajući na kako visokom mjestu je BiH po stepenu korupcije, s obzirom da pruţa bolji pregled nad imovinom graĊana i pravnih lica i kontroliše priliv i tok novca, što je kljuĉan preduslov za transparentnu ekonomiju i sistemsko suzbijanje korupcije, za koju velim da je vrlo prisutna u BiH. Još postoji jedan faktor zbog koga bi bilo znaĉajno da donesemo ovaj zakon, a to je pravedan sistem socijalnih davanja, s obzirom da u BiH imamo pojavu višestrukih korištenja razliĉitih prava po osnovu recimo u sistemu socijalnih davanja, a to je donošenjem ovakvog zakona izbjegnuto. Ako ţelimo da se poveţemo i automatski razmjenjujemo podatke izmeĊu svih, dakle organa koji vode sluţbenu evidenciju, uĉinit ćemo i olakšicu graĊanima BiH, s obzirom da graĊani neće imati više onoliko redova prilikom ĉekanja, imat će manje papirologije i na neki naĉin ćemo rezati njihove administrativne obaveze. Ono što je još najvaţnije za mene kao graĊanku BiH koja snaţno stremi da bude ĉlanica EU BiH – ovim ćemo uskladiti zakonodavstvo, domaće zakonodavstvo BiH sa zakonodavstvom EU. Stoga pitam ovlaštene predlagaĉe: U kojoj fazi je donošenje zakona o osobnom identifikacijskom broju? Hvala. 19
Zahvaljujem se uvaţenoj kolegici Kapetanović. Predlaţem predlagaĉu da ako bude bilo dalje pitanja da se javi na kraju za rijeĉ. Uvaţeni kolega Staša Košarac.
Hvala, predsjedavajući. Uvaţene kolegice i kolege, ja bih ţelio samo da dam jedan input predlagaĉu ovoga zakona. S obzirom da postojeći Zakon o jedinstvenom matiĉnom broju u ĉlanu 5. se odnosi prije svega na nazive opština u BiH, da isti sadrţi dvojne nazive odreĊenih opština u RS, ţelim da vas napomenem da je na poĉetku implementacije CIPS projekta, a prilikom formiranja Centralnog registra – kao osnov za unos naziva opštine u BiH uzet Zakon o jedinstvenom matiĉnom broju koji je u to vrijeme bio jedini propis koji je sadrţavao zvaniĉne nazive opština u BiH. Treba istaći ĉinjenicu da je RS 2009. godine donijela Zakon o teritorijalnoj organizaciji RS, „Sluţbeni glasnik“ broj: 69/09, gdje su taĉno precizirani nazivi opština u RS. Mislim da bismo u tom kontekstu ... vi koji jeste formalni predlagaĉi trebali uzeti u obzir i ovu ĉinjenicu. Naravno, ... isto tako ţelim da napomenem da je Ustavni sud RS prilikom donošenja ovoga zakona u RS-u potvrdio parlamentarnu proceduru u Narodnoj skupštini i u Vijeću naroda RS. Mislim da u tom kontekstu ne bi trebalo biti odreĊenih problema i da naš formalni predlagaĉ itekako vodi raĉuna o ovome. Hvala.
Hvala, kolega Košarac. A mimo diskusije moţda da podsjetim i na odluke Ustavnog suda BiH koje se odnose na Izborni zakona koji takoĊe isto nalaţu, tako da ne bismo dva puta trebali ići na proceduru kod Ustavnog suda. Hvala vam. Da li se još neko od delegata javlja za rijeĉ, uĉešće u raspravi? Koliko vidim, nema prijavljenih. Zahvaljujem se i zakljuĉujem raspravu. Dakle, predlagaĉ, jel' ţelite, niste podigli ruku. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ Dobro, ... ne moţete dobiti rijeĉ ako se ne prijavite za diskusiju. Dakle, ţelite? Izvolite. 20
Poštovano predsjedništvo, narodni poslanici i ostali gosti, ministri, ja sam iz Ministarstva civilnih poslova i u ime predlagaĉa mogu reći da ne mogu odgovoriti konkretno na prvo pitanje. Mislim da se radi na tome, a kad će to biti, u kojoj fazi, zaista ne mogu odgovoriti. Što se tiĉe drugog pitanja gospodina Košarca vezano za implementaciju odluke Ustavnog suda koja već postoji, Sud BiH je ocijenio da nije u saglasnosti Zakon o jedinstvenom matiĉnom broju kao Izborni zakon sa Ustavom jer treba poštovati lex specialis Zakon RS o nazivima opština. Mi ćemo ĉim budemo u situaciji napraviti prijedlog izmjena kojim ćemo implementirati ovu odluku. E, toliko hvala.
Ja Vas molim da ostanete samo na govornici da biste nam rekli ime i poziciju u Ministarstvu.
Šef Odsjeka za drţavljanstvo u Ministarstvu civilnih poslova u Sektoru za drţavljanstvo i putne isprave.
Kako se zovete?
Savo Kojić.
Hvala, Savo, radi zapisnika. Hvala. Da li ima još prijavljenih za diskusiju? Nema, hvala vam. Prelazimo na glasanje o Prijedlogu zakona u prvom ĉitanju. Hvala vam. U glasanju ... o taĉki 10. u prvom krugu: od 14 prisutnih 'za' je bilo 13, jedan 'uzdrţan'. Iz Federacije je 10 bilo 'za', iz RS su tri bila 'za', jedan 'uzdrţan'. Konstatujem da postoji opšta i entitetska većina i konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o jedinstvenom matiĉnom broju usvojen u prvom ĉitanju. Hvala vam. Prelazimo na taĉku 11. 21 Ad. 11. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu drţavljana BiH, broj: 01,02-02-7-54/10, od 11. 10. 2010. godine (prvo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH S obzirom da je prvo ĉitanje, u skladu sa ĉlanom 100. Poslovnika prvo se vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda. Komisija je prihvatila principe Prijedloge zakona i predlaţe usvajanje sljedećeg zakljuĉka: 'Nalaţe se predlagaĉu zakona, Savjetu ministara BiH, da u amandmanskoj fazi precizira i doradi ĉlan 9. Prijedloga zakona, jer je na sjednici ocijenjeno da su te odredbe nejasne i kontradiktorne.“ (Završen citat). Predstavniĉki dom usvojio je Prijedlog zakona u prvom ĉitanju. Gospodine Simiću, da li ţelite da pojasnite ovaj prijedlog zakljuĉka? Rijeĉ ima uvaţeni kolega Krstan Simić.
Ovaj zakon, inaĉe, dame i gospodo, izazvao je veliku paţnju Ustavnopravne komisije, vodila se duga rasprava i vidjeli ste i rijetko se dogodi da na Ustavnopravnoj komisiji nismo imali jedinstveno glasanje. Gospodin Genjac je imao nekakvih primjedbi koje su dosta ovako upitne, i to je još jedna prilika da i kroz njegovo glasanje predlagaĉ razmotri i ta druga pitanja. Smatrali smo ... da odreĊena pravna terminologija i odreĊena rješenja zaista stvaraju konfuziju, tu su svi ĉlanovi Ustavnopravne komisije bili jednoglasni. I zaista ţelimo da zakoni koji dolaze budu kvalitetni i da budu lako ĉitani, jer ako su kod nas koji se bavimo tim poslom izazivali odreĊene rezerve, nejasnoće, kako će tek biti kod obiĉnih ljudi koji nisu u ovom pravcu struĉni i ubuduće ćemo pribjegavati takvoj praksi – gdje god se pokaţe da se tehniĉki moţe unaprijediti, sugerisaćemo da dignemo kvalitet prijedloga zakona koji dolaze pred ovaj parlament. Hvala.
Hvala uvaţenom kolegi Simiću. Rijeĉ dajem predlagaĉu ako je prisutan. Gospodin Savo Kojić, u ime Ministarstva.
Pozdravljam ponovo uvaţeno predsjedništvo, narodne poslanike, ministre. Savjet ministara je prijedlogom ovog zakona ţelio da riješi stvarne potrebe proizašle iz praktiĉne primjene propisa vezane za elektronski potpis. MeĊutim, ovdje su se ţelile uraditi i konkretnije izmjene, a u odnosu na ... konkretne primjedbe iznijete na ĉlan 2. ja samo ţelim da kaţem da se ove izmjene odnose na smanjenje roka prijavljivanja prebivališta u inostranstvu: drţavljanu se skraćuje rok na tri mjeseca 22 nakon kojih je u odreĊenim sluĉajevima duţan prijaviti boravište u inostranstvu, na koji naĉin se drţavljanin ovim putem upućuje na korišćenje usluga DKP-a što je u praksi ĉesto izbjegavano, jer smo tu imali ogromne probleme da praktiĉno naši graĊani u inostranstvu nemaju odgovarajuće kontakte, a onda i naše institucije u inostranstvu ne obavljaju svoje propisane nadleţnosti, pa je ovo bio naĉin da pokušamo da to riješimo. Naravno da je Parlament tu da cijeni koliko smo u tom uspjeli, da izdaje naloge ako treba nešto doraditi. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Kojiću, koji se javio u ime predlagaĉa. Otvaram raspravu. Za rijeĉ se prema mojoj evidenciji javio uvaţeni kolega Halid Genjac. Izvolite, kolega Genjac.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Mi dakle govorimo o principima predloţenog zakona i prvom ĉitanju i ja ću se primjedbama nekakvim ili ovakvim osvrnuti na odreĊene principe ovog zakona, a koliko su upitne, procijenit ćemo zajedno. Ovaj zakon uvodi ĉetiri nova principa, dakle kratak je zakon, radi se o prijedlogu izmjena i dopuna i uvodi ĉetiri ... nova principa. Jedan od novih principa, dakle, prvi princip je elektronski potpis, prijava elektronskim potpisom odreĊenih dokumenata, sasvim uredu, potrebno, vaţno, hitno, podrţava svako. Drugi princip, dakle ostala su tehniĉka pitanja i sljedeća, a osvrnut ću se na krupnije ove stvari, krupnije principe. Drugi princip koji zakon uvodi, novina, u postupku prijavljivanja prebivališta ili boravišta: drţavljani su duţni priloţiti dokaz da imaju valjan pravni osnov za prebivalište na adresi koju prijavljuju. Pa onda nadleţni organ je duţan opet da kod drugih provjeri valjanost tih dokaza itd. Ovo se pravda, opravdano, potrebom da se smanji mogućnost manipulacija ... adresa. Bilo je prijava fiktivnih adresa i umjesto da predlagaĉ ide da se prijavljivanje fiktivnih adresa usmjeri na one ... koji vrše prijavljivanje fiktivnih adresa, predlagaĉ zakona ide prema svim onim koji prijavljuju, odjavljuju, i mijenjaju prebivalište, i onima koji to rade dobronamjerno, pošteno, zakonito; i onima koji to rade nezakonito, na naĉin da se obavezuje pribavljanje pravno valjanih dokaza, i to dosad nije bilo. Spreĉavamo manipulacije jednog broja koji su radili, a ja postavljam pitanje koje su mogućnosti na osnovu dosadašnje prakse kojoj su graĊani izloţeni kod dobijanja matiĉnih brojeva, izvadaka, rodnih listova u raznim uredima, znate, širom Bosne, kojim su sve manipulacijama izloţeni i mogućnostima manipulacije izloţeni graĊani ako ovako ostane. Svi graĊani! Dakle, imajući u vidu naše trenutno stanje koje ne smijemo smatrati normalnim, moramo ga popravljati, al' ono je tako trenutno. Zato je za mene ovaj princip apsolutno neprihvatljiv. Sljedeći princip, novina u ovom zakonu, u ĉlanu 9. 'Drţavljanin koji se stalno nastani u inozemstvu ili u inozemstvu boravi duţe od tri mjeseca duţan je odjaviti svoje prebivalište u BiH', 23 molim vas, i ovo se pravda kao što je predlagaĉ upravo obrazloţio: da bi se komunikacija drţavljana vani i DKP-a poboljšala. Ja ću vam sad navesti barem desetak mogućnosti da poboljšate komunikaciju i predloţiti, a da ne bude to ovo. Dakle, ĉovjek ako ode na duţi godišnji odmor u inostranstvo koji moţe potrajati više od tri mjeseca duţan je odjaviti prebivalište u BiH. Dakle, Eurostat je prošle godine izdao protokol u kome je sve populacijske kategorije definisao: godina dana i duţe od godinu dana je granica rezidentnosti i nerezidentnosti. Ako ste negdje duţe od godinu dana, tu ste; ako ste negdje kraće od godinu dana, tu niste. Ove novine na ovaj naĉin uvoditi u Zakon o prebivalištu u ovoj situaciji, pogotovo kad se radi u vrijeme prije popisa stanovništva, ja mislim da je vrlo neoprezno i nepaţljivo. I mislim da su ovi principi iz ovih razloga potpuno neprihvatljivi i nepotrebni. Zašto tri mjeseca? Gdje to postoji rok od tri mjeseca, ako ste negdje duţe od tri mjeseca vani da morate odjaviti prebivalište u svojoj drţavi? Ja zaista mislim da je nejasno koji je motiv bio da to bude tri mjeseca? Sljedeća stvar koja je izazvala dosta kontraverzi ..., mislim da smo je razjasnili, ali više napreţući se da razumijemo šta je ovaj pisac htio kazati, dakle u ĉlanu, naime, jedan problematiĉan ĉlan ... koji se odnosio ... na pitanje ĉlana porodice i roditelja za dijete, koji mogu dati saglasnost da se i dijete odjavi sa prebivališta. Razjasnili smo to, tehniĉki je bilo nespretno formulisano, stavljena je taĉka gdje ne treba, a nije reĉeno da se tekst nastavlja itd. al' to je riješeno. Ali mislim da zbog ova dva principa u ovo vrijeme i imajući u vidu da se i u Zakonu o izmjenama Zakona o drţavljanstvu uvodi kategorija 'odobrenog prebivališta', dakle 'odobrenog prebivališta', to je potpuna novina, i gledajući sve ovo po pitanju prebivališta i boravišta što se sa ovim zakonom mijenja, ja mislim da su to principi koji pored elektronske prijave koja je sasvim opravdana, a ovo drugo ne vidim nikakvu opravdanost, nikakvu potrebu, nikakvo olakšanje, osim moţda što nekih motiva ima koje ja u ovom trenutku mogu samo pretpostavljati. Hvala vam.
Zahvaljujem se kolegi Genjcu. Za rijeĉ se javila uvaţena kolegica Borjana Krišto. Izvolite, kolegice Krišto.
Hvala lijepo. Evo ja ću nastojati da ne ponavljam ono što su predsjedatelji Ustavnopravnog povjerenstva i naravno kroz naš zakljuĉak a i uvaţeni kolega Genjac ovdje kazao. Ja ću na neki naĉin samo se kroz osvrt na pravnu tehniku izrade, odnosno normativni dio, recimo, ĉlanka 9. osvrnuti se na naĉin da uistinu ukaţemo predlagatelju zakona da se odredbe ovog ĉlanka moraju na neki naĉin izmijeniti, da budu jasne, precizirane, da ne ostavljaju jedan dvosmislen naĉin ili pak zahtjeve za autentiĉna tumaĉenja kada već sutra zakon stupi na snagu i kada ga naši graĊani, odnosno, nadleţene institucije bude primjenjivale. Kada imamo u vidu ĉlanak 3. kojim se mijenja ĉlanak 9., a glasi: 'Drţavljanin koji se stalno nastani u inozemstvu ili u inozemstvu boravi duţe od tri mjeseca duţan je odjaviti prebivalište i duţan je prijaviti mjesto boravka u inozemstvu kod nadleţnog DKZ-a.' Znaĉi, ova norma je imperativna. 24 Imamo drugi stavak, odnosno ovaj prvi stavak: 'Drţavljaninu koji u inozemstvu boravi duţe od tri mjeseca a koji ne namjerava da stalno nastani se u zemlji u kojoj trenutaĉno boravi i ukoliko odrţava efektivnu vezu sa BiH nije duţan odjaviti mjesto prebivališta u BiH, ne oduzima mu se osobna iskaznica, ali je duţan kod nadleţnog DKP prijaviti mjesto boravka u inozemstvu i na temelju tog mjesta ostvaruje sva svoja prava i prava i usluge preko DKP-a.' Naravno, stavak (3), kaţe 'da nadleţno DKP za sluĉajeve iz stavka (1) i (2) ovog ĉlanka provodi postupak i podatke o prijavi boravka dostavlja u evidenciju boravka'. Znaĉi, imamo situaciju gdje normativno gledano imamo jedan imperativni stavak, imamo onaj drugi koji govori o namjeri i o efektivnoj vezi. Ja u ovom trenutku, recimo da se nalazim u situaciji da radim u nekakvoj agenciji itd., ne znam kako bi se ponašala da je ovaj zakon stupio u snagu. Koja, kako i na koji naĉin se dokazuje namjera, a što je to efektivna veza? Da li su prelasci granice itd. iz nekakvih razloga ... Ovo sam ţeljela samo kazati i podrţati raspravu kolege Genjca i kazati da predlagatelj ima u vidu ove primjedbe o kojima smo govorili i na Ustavnopravnom povjerenstvu i danas na ovoj raspravi i da odredbe ĉlanka 3. izmijenjenog zakona koji se odnose na ĉlanak 9. temeljnog zakona izmijeni, a takoĊe i one odredbe koje se odnose na ĉlanak koji govori o prestanku prebivališta prava djeteta. Imajući u vidu da je ovaj zakon stupio na snagu od strane visokog predstavnika, zapravo temeljni, na taj naĉin smo moţda došli u dilemu gdje je nejasno kada se mijenja, imamo nespretnu formulaciju temeljnog zakona, tako da sam ja i predloţila na Ustavnopravnom povjerenstvu da oni ĉlanci koji se odnose na izmjenu prestanka prava djeteta, kad je u pitanju prebivalište u odnosu na zahtjev, i suglasnost roditelja – da ĉlanak ne treba glasiti na onakav naĉin nego da ga trebamo u kompletu mijenjati. Hvala lijepo.
Hvala kolegici Krišto. Da li se još neko od prisutnih javlja za rijeĉ? Ne. Hvala vam. Da li predlagaĉ ima potrebu? Gospodin Savo Kojić u ime Ministarstva civilnih poslova.
Samo par reĉenica radi pojašnjenja. Što se tiĉe efektivne veze u vaţećem zakonu ona je definisana. Efektivnu vezu ima onaj ko ima porodicu, ĉlanove porodice u BiH, ili ako ima kuću, stan, preduzeće u vlasništvu i sl. Budući da je efektivna odreĊena i drugim zakonima na sliĉan naĉin, mislili smo da to ne predstavlja problem. A što se tiĉe razliĉitosti (1) i (2) stava ĉlana 9. mi smo mislili da je jasno kad smo u stavu (2) formulisali ovako kako jesmo, da onaj ko ima efektivnu vezu i nema namjeru da ţivi u inostranstvu da on nema ni obavezu da se prijavi. E toliko, hvala.
Zahvaljujem gospodinu Kojiću. 25 Pa mislim da će inaĉe biti vaţno da uz sve ove materijale koje dobijamo, dobijamo i originalne dijelove zakona na koje se izmjene i dopune odnose. I o tome smo juĉe razgovarali na nekim komisijama. Dakle, nećemo se naravno sad izjašnjavati u formi zakljuĉka o svemu tome, ali dobro bi bilo da to već sad imamo u vidu kao temu o kojoj se moramo opredijeliti. Hvala vam. Zakljuĉujem raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom ĉitanju. Pokrećem glasanje. Hvala vam. U glasanju ... o taĉki 11. u prvom krugu: od 14 prisutnih 'za' je glasalo 10, 'protiv' dva, 'uzdrţana' dva. Iz Federacije šest delegata je glasalo 'za', dva su bila 'protiv', dva 'uzdrţana'. Iz Republike Srpske ĉetiri delegata su bila 'za'. Ispunjeni su uslovi vezani za opštu većinu i entitetsku većinu i konstatujem da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu drţavljana BiH usvojen u prvom ĉitanju. Sada glasamo o Zakljuĉku Komisije. Hoćete vi ad hok, molim vas? U glasanju ... u prvom krugu: od 14 prisutnih 14 je bilo 'za'; iz Federacije i Republike Srpske svi su bili 'za'. Ispunjeni su uslovi vezani za opštu i entitetsku većinu i konstatujem da je Zakljuĉak usvojen. Prelazimo na taĉku 12. dnevnog reda: Ad. 12. Izvještaj o izvršenju Budţeta institucija BiH i meĎunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2009. godinu, materijal broj: 01,02-16-1-917/10, od 13. 7. 2010. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budţet. Komisija je Izvještaj o izvršenju Budţeta institucija BiH i meĊunarodnih obaveza BiH za 2009. godinu primila k znanju, te predlaţe Domu da Izvještaj primi k znanju. Predstavniĉki dom je usvojio Izvještaj o izvršenju budţeta institucija BiH i meĊunarodnih obaveza BiH za 2009. godinu u prošlom sazivu na 83. sjednici, odrţanoj 1. 9. 2010. godine. Rijeĉ dajem predsjedavajućem Komisije doktoru Ĉoviću, ako ţeli? Nema potrebe. Hvala Vam. Otvaram raspravu. Ko se javlja za rijeĉ? Nema prijavljenih. Hvala vam. Sada prelazimo na glasanje o Izvještaju. U glasanju ... o taĉki 12. u prvom krugu: od 14 prisutnih 'za' je bilo 11, 'uzdrţana' tri delegata. Iz Federacije je sedam delegata bilo 'za', 'uzdrţana' su bila tri delegata. Iz RS su 'za' bila ĉetiri delegata. Ispunjeni su uslovi vezani za opštu i entitetsku većinu i konstatujem da je Izvještaj 26 o izvršenju Budţeta institucija BiH i meĊunarodnih obaveza BiH za 2009. godinu primljen k znanju. Hvala vam. Prelazimo na taĉku 13. dnevnog reda: Ad. 13. Izvještaj o reviziji Izvještaja o izvršenju Budţeta institucija BiH za 2009. godinu, materijal broj: 01,16-1-1123/10, od 8. 10. 2010. godine
Uvaţeni predsjedavajući, kolegice i kolege i, naravno, predstavnici Savjeta ministara, ja bih ţelio da prokomentarišem pod taĉkom 23., a to je Izvještaj Regulatorne agencije za komunikacije, i pod rednim brojem 54. Institut za nestala lica BiH, naravno, ne ţeleći ulaziti detaljno u finansijski oblik poslovanja navedenih agencija, ali imam potrebu da Kolegij Doma naroda dodatno informišem i obavijestim o odreĊenim problemima. Naime, Kancelarija za reviziju je konstatovala u 2009. godini da postoji problem u rukovodstvu Regulatorne agencije za komunikacije, odnosno da je neophodno ući u izbor rukovodstva Agencije, s obzirom na ĉinjenicu da je direktoru istekao mandat 2007. godine, a Savjetu Regulatorne agencije 2009. godine. Mi smo danas u 2011. godini i imamo taj problem. S druge strane, mi ćemo sigurno biti akter rasprave o mnogim pitanjima kad je u pitanju javni servis, javni servisi, i ponovo ćemo doći na poĉetnu fazu tumaĉeći da u skladu sa zakonom oni koji su formalni predlagaĉi odreĊenih personalnih rješenja u sistemu i u servisu nisu legitimini jer su im mandati istekli 2009. godine i vrtićemo se ukrug, igraćemo se stolnog tenisa, prebacivaćemo lopticu ko je kad nadleţan. Ja smatram da je u ovom kontekstu Dom naroda i Parlamentarna skupština BiH nadleţna da ovo pitanje uputi Savjetu ministara i da se ova pitanja rješavaju u skladu sa procedurama jer, na kraju krajeva, direktora Agencije za komunikacije imenuje Savjet ministara, a Savjet RAK-a imenuje Parlamentarna skupština BiH i mislim da bi bilo 28 popriliĉno neozbiljno zaobići diskusije po ovom pitanju, jer je revizijskim izvještajem 2009. godine konstatovano da postoje problemi u poslovodstvu ove agencije. I naravno, trend koji će nas sigurno doĉekati poslije ove pauze, a to su rasprave o poslovanjima sistemima servisa, naravno, neimenovanju nekih ljudi u upravljaĉkoj strukturi sistema i servisa itd. I mislim da je ovo prava prilika da se podsjetimo da smo ipak u 2011. godini i da mislim da treba ovaj zakljuĉak, gospodine predsjedavajući, slobodan sam da Vam sugerišem – da mi kao Dom naroda sugerišemo Savjetu ministara da ovo pitanje rješava i da idemo u tom kontekstu da to rješavamo. I ţelim da prokomentarišem i taĉku 54., to je Institut za nestala lica BiH. Ţelim da vas napomenem da u toj instituciji koja je nastala kao proizvod stavova domaće javnosti i meĊunarodne, s obzirom da je Savjet ministara suosnivaĉ, kao i MeĊunarodna komisija za traţenje nestalih – da imamo takoĊe formalnih problema. Imamo Upravni odbor koji je nadleţan za implementaciju Zakona o nestalim u BiH u kome je za dvije trećine ĉlanova mandat istekao. Imamo samo dva legalna ĉlana, odnosno legitimna ĉlana Upravnog odbora koji su u potpunom kapacitetu mandata. Isto tako, kad je u pitanju Nadzorni odbor, moram da vas podsjetim da je i u tu došlo do odreĊenih promjena i da ni taj organ Instituta za nestale osobe nije u funkciji jer su pojedini ĉlanovi napustili i podnijeli ostavke. Molim vas da se Dom naroda obrati Savjetu ministara, Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice sa zahtjevom da se provede u skladu sa zakonom procedura za imenovanje ĉlanova Upravnog odbora i ĉlanova Nadzornog odbora, jer ovo je takoĊe konstatovano u jednom dijelu ovoga izvještaja u 2009. godini da postoje odreĊeni problemi, a sutra ćemo raspravljati za 2010. godinu i ponovo ćemo se vrtiti ukrug. I naravno, isto tako ţelim da kaţem da je neophodno kad je u pitanju ova institucija, veoma vaţna za sve nas u BiH, da ona ima organe koji su u potpunom kapacitetu, a naţalost to sada nije sluĉaj. Hvala vam.
Hvala uvaţenom kolegi Košarcu. Da li još neko od delegata? Kolega Mehmed Bradarić. Prije nego što dam rijeĉ kolegi Bradariću, ja bih zamolio kolegu Košarac da dobijemo ove prijedloge zakljuĉaka u pismenoj formi. Pretpostavljam da ćete imati dovoljno vremena da to uĉinite kako bismo mogli da ih saopštimo, a onda da pristupimo izjašnjavanju o njima. Hvala vam. Uvaţeni kolega Mehmed Bradarić. Izvolite. 29
... /mikrofon nije ukljuĉen/ ... pošto se radi o vrlo starim podacima, 2009. godina je davno bila, i ovi podaci odnosno zakljuĉci koji su tu potpuno su neupotrebljivi. Ali meni je jednostavno ovaj zakljuĉak revizora, revizori su odgovorni ..., odnosno oni izraţavaju mišljenje o onome što su ministarstva, institucije, direkcije uradile itd. Sve one imaju svoje interne kontrole i takoĊer te interne kontrole kreiraju ove izvještaje. I sad imate konstataciju koja kaţe da su finansijski izvještaji prikazani fer i istinito, a kad zavirite tamo u strukturu onih troškova, vidite zaista tamo jedno katastrofiĉno stanje, jedan nered, jedno nepoštenje u kojim nekoliko ministarstava prednjaĉi, kao što je Ministarstvo vanjskih poslova i neka je juĉer dobilo jednicu, ministar, na onoj nadleţnoj komisiji; tako da ovdje su revizori konstatovali da postoji izvjestan napredak, ali kod nekih institucija ne postoji, nejasno je zaista da ljudi ne poduzimaju, a to u preporuci stoji, ne poduzimaju neke mjere da ovo stanje koje nije dobro prevaziĊu. Pa moţda u tom smislu, pošto sad ne vrijedi nikakav zakljuĉak, ali kad budemo razmatrali ove izvještaje za 2010. godinu, ja ću biti malo precizniji, reći ću zaista gdje su ... enormni troškovi. Pa pazite, ljudi imaju prekoraĉenje telefona, odnosno ima neograniĉeno korištenje telefona, i opet to neograniĉeno prekoraĉi i traţi ĉovjek 7.000 maraka iznad prekoraĉenja i dobije bez ikakvog dokumentovanja itd., ili potroši 60.000 maraka za kupovinu zlata za dvije godine; ne znam kome ga dodjeljuje, mislim, to je bruka, sramota, itd., tako da moţda u tom smislu, kad budemo razmatrali ove izvještaje, a da razmišljamo o tome da se obaveţe ministarstvo da u što kraćem roku, a mislim da je to i zakljuĉak Parlamentarne skupštine bio, da propišu pravila procedure ... trošenja ovih budţetskih sredstava na ovakav naĉin i da na kraju krajeva preciziraju materijalnu odgovornost onih koji to rade. Ne mogu vjeĉito to raditi i moraju zaista odgovarati, odnosno mora im se iz njihovog vlastitog dţepa uzeti novac da bi ove gubitke pokrili. Toliko.
Hvala kolega Bradariću. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Krstan Simić. Izvolite.
Predsjedavajući, ja bih se potpuno pridruţio iznijetim stavovima prethodnog kolege, uz jednu napomenu da imam osjećaj, ne samo u ovom domu nego uopšte u radu parlamentarnih skupština i paralamenata i na nivoima entiteta, da se vrlo brzo prelazi preko ovih izvještaja. Ovi izvještaji su vrlo vaţni. Vaţni su sa aspekta, prije svega, naĉina kako se troše budţetska sredstva. Ali drugo, što je moţda još i vaţnije u nekoj kontroli, ko su nam nosioci odreĊenih funkcija, ovlasti, koji su ovlašteni da ova sredstva na ovakav naĉin troše. I smatram da bi i ubuduće i revizija, bez obzira što imamo uvida u naĉin rada revizije i njihova pravila, trebala biti eksplicitnija. Ĉesto su ovi izvještaji tipski, ĉesto daju neke sumarne preglede, ali i mislim da je došlo vrijeme da se otvori pitanje i one sadrţine, odnosno uspješnosti odreĊenih troškova i uĉinka, struĉni naziv uĉinka (ministar Vrankić mi sugeriše to što je taĉan naziv) i da je vrijeme da revizorski izvještaji idu i po dubini kako bismo imali stavove. 30 Mi smo ovdje odgovorni ukoliko imamo ovakve izvještaje iz godine u godinu, a ne traţimo odgovornost. Naši zakljuĉci trebaju ići da zahtijevamo ĉak i smjene u onim institucijama gdje se pojavljuju, jer svaki izvještaj sadrţi sugestije šta se mora otkloniti. Vrlo je lako komparisati izvještaje iz 2009., 2010. koji će biti uskoro, 2011. će biti naši izvještaji koje ćemo mi morati posebno kontrolisati jer smo mi u funkciji radili i jednostavno da poĉnemo izvlaĉiti zakljuĉke, a ne prihvatimo, ne prihvatimo, to proĊe i ide sve po starom. Ovo su vrlo vaţna pitanja i moja je sugestija da ubuduće im se da potpuna paţnja od ovog doma, od komisija koje se bave ovim pitanjima i od revizije koja treba da pokuša nam dati što više podataka. Strašno je kad vi doĊete, dobijete izvještaje od revizije da imate izdvojeno mišljenje. To se dovodi u sumnju, nije danas predmet ove rasprave, to će biti za 2010. godinu. Znaĉi, jedan revizor kaţe - ja ne prihvatam ĉak ni izvještaj revizije, nije taĉno prikazan. Onda se stvara jedna ogromna sumnja šta se dogaĊa i da li moţemo vjerovati i u buduće izvještaje, prošle izvještaje koji su dostavljeni, ako pojavljuju se takvi problemi. To revizija mora riješiti u svom naĉinu radu, a mi moramo zaista posvetiti ogromnu paţnju ovim pitanjima kad je u pitanju rad javnih institucija i trošenje budţetskih sredstava. Hvala.
Hvala, kolega Simiću. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Dragutin Rodić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaţeno predsjedništvo, dame i gospodo, ţelim samo kratko da kaţem nekoliko rijeĉi kada su u pitanju ovi revizorski izvještaji, a tu me je više potaknuo kolega Simić koji je rekao da ne trebamo preko ovih izvještaja tek tako da proĊemo. Ono što je meni osnovno bilo u razmatranju ovih izvještaja je vrijeme kada ih razmatramo i zato i nisam smatrao za potrebno da nešto više o tom kaţem, meĊutim ovaj izvještaj trebamo posmatrati sa dva aspekta. Jedan je aspekt sam izvještaj koji konstatuje ĉinjeniĉno stanja i daje odreĊene ocjene ovih institucija. I drugi dio izvještaja koji je za mene mnogo bitniji jesu upravo one pojave koje su prisutne u svim ovim izvještajima, pogotovo kada su u pitanju odreĊene ocjene o samom poslovanju tih institucija. Ĉinjenica je kada stavimo u kontekst rada glavne sluţbe za reviziju od 2005. do 2009. godine da je jasno da je došlo do ogromnog pomaka u svim izvještajima i u poslovanjima tih institucija. Ali ono što je zabrinjavajuće i što trebamo posmatrati u kontekstu sljedećih godina kada budemo razmatrali ove izvještaje što nam se uvijek ponavljaju iste tipske greške i upravo tu je najĉešće i konstatovano kršenje propisa, a to je prije svega kada je u pitanju planiranje, kada su u pitanju interne kontrole i sve ono što nalaţu zakoni. Iz tog razloga, obzirom da se radi o Izvještaju koji smo mi dobili danas na Dom naroda koji je sveobuhvatan, a Komisija za finansije i budţet je mnogo više tome posvećena i mislim da je upravno ovaj izvještaj Komisije koji smo ĉuli dodirno sve aspekte ovog problema, mislim da sa svim ovim preporukama i zakljuĉcima koje smo ĉuli danas je on prihvatljiv a, naravno, da bude pristup u sljedećem i budućem radu drugaĉiji. 31 Hvala.
Hvala kolega Rodiću. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Hasan Bećirović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Uz dopuštenje predsjedavajućeg Komisije za budţet i finansije, upravo na tragu ovoga o ĉemu su prethodna dvojica kolega govorili, Komisija za budţet i finansije je upravo na svojoj posljednjoj sjednici donijela Plan razmatranja izvještaja o reviziji za 2010. godinu. I taj plan je jako sadrţajan i svi ĉlanovi Komisije su zaduţeni za razgovore sa pojedinim budţetskim korisnicima. Rezultat tih razgovora i tako detaljne analize tih izvještaja će biti izvještaj, nadam se, dostupan ovom domu, tako da ste Vi, gospodine Simiću, apsolutno u pravu i razlog zašto je Komisija ovako prelazila preko ovih izvještaja iz 2009. godine je samo njihovo vrijeme. Zato smo se koncentrisali na 2010. godinu vrlo ozbiljno. Svaki od ovih izvještaja o reviziji će biti razmotren upravo na Komisiji i Komisija će nakon tih svojih završenih poslova podnijeti jedan izvještaj vrlo širok ovom domu. Ja mislim ... da je ovo izuzetno bitna materija i apsolutno ste u pravu da se preko ovoga prelazi tek tako, da će vjerovatno biti inicijativa i oko promjene zakona sa stanovišta pojaĉane odgovornosti za korištenje javnog novca, ali isto tako i za kontrolu uĉinaka što je jako bitno, što je jako bitno, ali ne samo budţetskih korisnika nego, ja barem ću insistirati, i javnih drţavnih korporacija. To je jako bitno, s obzirom da je to ostalo izvan dosega, bar do sada, na naĉin kako je to trebalo biti, a znamo koliko su u tim oblastima prisutne te kolektivne pojave. Toliko, hvala lijepo. Gospodine predsjedavajući, ja sam uzeo sebi za pravo da obavijestim da Vi se ne bi zamarali previše.
Obzirom da predsjedavajući našeg doma gospodin Tadić traţi rijeĉ, ja ga pozivam da se obrati ...
Uvaţene dame i gospodo, u naĉelu se slaţem sa svakom od diskusija koju sam ĉuo ovdje. I one predstavljaju jedan niz dobre volje da se preporukama i savjetima utiĉe na pozitivniji ambijent i odgovorniji rad institucija u finansijskom smislu organa koji su na odreĊen naĉin odgovorni nama, pa i javnih korporacija, evo ĉuli smo. 32 Ali, ne mogu da ne podijelim s vama osjećaj zbog ĉega veliki dio javnosti, a ja se slaţem s tim dijelom javnosti, smatra da su ovi izvještaji pucanj u prazno. I to podvlaĉim, bez obzira na sistematiĉnost koja se prilikom njihove obrade i analize radi na bilo kom nivou, komisijskom ili parlamentarnom, tj. na domovima. Mislim da je razlog zato što ne postoji politiĉka volja kod odgovornih politiĉkih subjekata da sankcionišu neuredno ili nezakonito ponašanje za koje su utvrĊene odgovorne osobe. Parlament nije raĉunovodstvena ustanova i Parlament sigurno nikada, bez obzira na struĉnost svojih ĉlanova, neće ulaziti u pojedinostima u toj mjeri u sadrţaj ovih izvještaja da bi se jednako posvetio svakom izvještaju i da bi o svakom izvještaju dao relevantan sud kakav je eventualno dao neki sud, ili nekakav ovlašteni revizor. Parlament je ovdje da kaţe da li ţeli da preduzme politiĉku akciju, pozivanje na odgovornost onih lica i onih dijelova organa koji su ocijenjeni kao neuredni, kao nezakoniti ili kao neodgovorni. I to ne moţe ni jedan zakon da uredi. Zato već postoje zakoni. Ja shvatam ovu tematiku vezanu za 2009. godinu, shvatam da smo mi i na repu odreĊenih dogaĊaja, ali ako ţelimo da promijenimo nešto ovdje, a ja ţelim da uĉestvujem u tome i, uvjeren sam, i ĉitav Klub delegata srpskog naroda, onda hajde da svaki put kada vidimo, kada nam bude reĉeno da postoji nepravilnost, da tjeramo odgovornost do kraja, bila ona politiĉka, bilo profesionalna, bila prekršajna, bila kriviĉna. Bez toga, sve je ovo pucanj u prazno. I bez toga moţemo da raspravljamo o ovim stvarima koliko hoćete i moţemo da se sloţimo i ne sloţimo i moţemo i da glasamo 'za' i 'protiv', ali suštinski samo konstatujemo odreĊeno stanje poslije ĉega nema ozbiljnih poziva na odgovornost. Da kaţem ima, ako neko nekom nije po volji. Ali ta selektivna primjena zakona, po partijskoj, nacionalnoj, stranaĉkoj, dakle partijsko-nacionalnoj liniji ili ĉemu god hoćete, nas je i dovelo do toga da ovo u jednoj raspravi koja tako ne dodiruje suštinu, rekao bih, prelazi sve ovo. Dobre je volje dovoljno bilo ovdje, svi smo svjedoci, ĉuli smo to milion puta. Ako hoćete da uradimo nešto na tom planu, onda hajde da ova naša komisija svaki put kad se ovako nešto naĊe pred njom kaţe ko je odgovoran i da ovaj dom naroda pokrene postupak odgovornosti kad se sloţi o tome da odgovornosti zaista ima, a siguran sam da ovdje ima i više nego mnogo primjera odgovornosti koje bi trebalo istraţiti i sprovesti do kraja. Hvala vam. Za rijeĉ se javlja uvaţeni kolega Dragan Ĉović. Izvolite, gospodine Ĉoviću.
Hvala lijepo, poštovane kolege. Pa evo, ja sam mislio da ćemo ići nešto ubrzanijim tempom, zbog toga sam i kazao ... ovolike toĉke dnevnog reda gdje se govori o Povjerenstvu za finansije i proraĉun ... jer mi smo uistinu temeljito raspravili Izvješće o reviziji za 2009. godinu i evo dva ili tri ĉlana Povjerenstva su se ovdje javila za rijeĉ i otprilike prezentirala vrlo vjerodostojno ono o ĉemu smo mi razgovarali. Ali kako bismo evo izbjegli mogućnost da o ovome raspravljamo sad satima, mi smo upravo i zakljuĉili na osnovu ovih naših iscrpnih rasprava da prihvaćamo Izvještaj o reviziji za 2009. godinu. Zbog toga sam ĉak i zamolio glavnog revizora da uopće ne otvaramo to pitanje danas, jer ćemo vrlo skoro, a i to smo pokrenuli već juĉer na našem povjerenstvu za proteklu godinu, otvoriti krajnje 33 sadrţajne rasprave: dogovorili metodologiju, usvojili nekih pet zakljuĉaka što će ko toĉno od nas raditi i što će raditi oni koordinatori koji trebaju da brinu o nama, što će nam pomoći sami Ured za reviziju, kako ćemo mi izmeĊu sebe, ĉak smo dogovorili obilazak odreĊenih institucija kako bi uradili sve ovo što sada pomalo otvaramo. S te strane zamolba je evo prije svega, ako ništa drugo, zbog toga što ovi izvještaji stoje u ovom domu više od godinu dana, da ovu fazu završimo, jer mi sada ne raspravljamo o sadrţaju, jer sad kada bi izašao još ovdje predstavnik Ureda za reviziju pa otvorio svako od ova 62 izvješća, onu suštinu problema koji se nalazi u pojedinoj instituciji koja je prošla fazu revizije, bojim se da bi za to trebali jako puno vremena. Zbog toga je prijedlog u Izvješću, i evo još ću ga jednom ponoviti ... – evo moje jednostavno slaganje sa raspravama koje su bile prije mene, pa ĉak i sa zakljuĉcima koji su predloţeni od pojedinih kolega zastupnika – da mi usvojimo Izvješće o reviziji 62 institucije, uz onaj zakljuĉak: da sve ono što ćemo mi kao povjerenstvo raditi za 2010. godinu, svi podaci iz 2009. godine budu takoĊer predmet našeg rada kao dio kontinuiteta onog ĉime ćemo se baviti narednih nekoliko mjeseci. Stoga evo zamolba da ne ulazimo dalje u raspravu oko ovoga, jer ovo moţe jako dugo potrajati i da podrţite Izvješće Povjerenstva za financije i proraĉun ... Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se kolegi Ĉoviću. Da li još ima prijavljenih za diskusiju? Nema. Prije nego što zakljuĉim diskusiju, ja ću proĉitati prijedlog dva zakljuĉka koji su dostavljeni od uvaţenog kolege Staše Košarca. Prvi zakljuĉak: 'Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH zahtijeva od Savjeta ministara BiH i od nadleţnog Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice da pokrene proceduru izbora organa Instituta za nestale osobe BiH kako bi Upravni i Nadzorni odbor Instituta za nestale osobe BiH bio u punom kapacitetu, predviĊenom zakonom.' Drugi zakljuĉak: 'Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH traţi od Savjeta ministara BiH da sprovede proceduru izbora direktora Regulatorne agencije za komunikacije, kao i zakonom definisanu proceduru za izbor ĉlanova Savjeta Regulatorne agencije za komunikacije, kojima je istekao mandat kako se ne bi dovodila u pitanje zakonitost u radu i primjena zakona Regulatorne agencije za komunikacije. Hvala vam.' Da li ima prijavljenih za diskusiju? Nema prijavljenih za diskusiju. Hvala vam. Sada ćemo se prvo izjašnjavati o izvještajima od 1. do 62. koji su predmet ove taĉke dnevnog reda. 34 Konstatujem da je u glasanju .... o taĉki 14. u prvom krugu: od 13 prisutnih delegata 'za' bilo 13; iz Federacije devet, a iz RS ĉetiri, ĉime su zadovoljene i opšta i entitetska većina, te smo tako usvojili Revizorski izvještaj za 2009. godinu za 62 institucije. Sada glasamo o Zakljuĉku Komisije. Molim da se pokrene ad hok glasanje. Konstatajem da je u glasanju ... u prvom krugu: od 13 prisutnih 'za' bilo 12 delegata, 'uzdrţan' jedan; od ĉega iz Federacije osam glasova 'za', 'uzdrţan' jedan, iz RS ĉetiri glasa 'za', ĉime je zadovoljena i opšta i entitetska većina te konstatujem da je predloţeni zakljuĉak Komisije usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o prvom zakljuĉku, prijedlog delegata Staše Košarca. Pokrenite ad hok glasanje. U ... glasanju ... o prvom prijedlogu zakljuĉka kolege Staše Košarca u prvom krugu: od prisutnih 13 'za' je glasalo sedam, a 'uzdrţanih' je bilo šest. Iz Federacije tri delegata su bila 'za', šest je bilo 'uzdrţanih'. Iz RS-a ĉetiri delegata su bila 'za'. Opšta većina je zadovoljena, entitetska većina nije zadovoljena. Mi smo sada duţni da obavimo konsultacije. Obavještavam vas da Kolegij nije usaglasio stav o ovom pitanju, tako da ćemo preći na drugi krug glasanja o prvom predloţenom zakljuĉku. Molim da se pokrene drugi krug glasanja. U glasanju ... od 14 prisutnih delegata: 'za' je glasalo osam, 'uzdrţano' je bilo šest delegata. Iz Federacije su ĉetiri delegata bila 'za', šest ih je bilo 'uzdrţano'. Iz RS su ĉetiri delegata bila 'za', nema glasova 'protiv' i 'uzdrţanih'. Konstatujem, tako meni stoji, da su ispunjeni uslovi iz opšte i entitetske većine, te je ovaj zakljuĉak usvojen. Prelazimo na izjašnjavanje o drugom zakljuĉku, prijedlogu kolege Staše Košarca. Molim da pokrenete glasanje, znaĉi u prvom krugu ponovo. U glasanju ... u prvom krugu: od 14 prisutnih delegata sedam je 'za', 'protiv' jedan, šest 'uzdrţano'. Iz Federacije BiH tri su delegata 'za', jedan 'protiv', šest 'uzdrţano'. Iz RS ĉetiri delgata su 'za'. Imamo opštu većinu, ali nemamo entitetsku većinu. I, prelazimo na usaglašavanje. Vidjeli ste usaglašavanje. Dobićete nadimak Mister No, dobro. Konstatujem da nema sagasnosti unutar Kolegija. I pokrećemo drugi krug glasanja o Prijedlogu zakljuĉka kolege Staše Košarca. Molim vas da pokrenete glasanje. Konstatujem da je u ... glasanju u drugom krugu: od 14 prisutnih delegata 'za' bilo osam delegata, 'protiv' su bila dva delegata, 'uzdrţana' su bila ĉetiri delegata. Iz Federacije su ĉetiri delegata bila 'za', dva 'protiv', ĉetiri 'uzdrţana'. Iz RS-a ĉetiri delegata su bila 'za'. Konstatujem da je uz postojanje opšte i entitetske većine usvojen i drugi zakljuĉak kolege Staše Košarca, ĉime smo iscrpili ovu taĉku dnevnog reda. 35 Prelazimo na taĉku 15. Ad. 15. Izvještaj Centralne izborne komisije BiH o sprovoĎenju zakona u nadleţnosti Centralne izborne komisije BiH za 2010. godinu, materijal broj: 01-02-07-297-11, od 12. 4. 2011. godine Dobili ste Mišljenje Ustavnopravne komisije. Komisija je primila k znanju Izvještaj i predlaţe Domu naroda da podrţi preporuke navedene u Izvještaju. Komisija predlaţe Domu naroda da formira interresornu radnu grupu za realizaciju preporuka iz Izvještaja CIK-a o sprovoĊenju zakona u nadleţnosti Centralne izborne komisije BiH za 2010. godinu. Predstavniĉki dom je usvojio Izvještaj sa Mišljenjem i preporukama Ustavnopravne komisije. Rijeĉ dajem predsjedavajućem Komisije, kolegi Simiću, ako ţeli. Ne ţeli, hvala Vam. Rijeĉ dajem predstavniku Centralne izborne komisije BiH, ako je prisutna i ako ţeli. GospoĊa Irena Hadţiabdić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, uvaţeni delegati, Izvještaj je pred vama, ja ga nemam namjeru obrazlagati u detalje. Smatram da o zakonitom i pravilnom radu Centralne izborne komisije dovoljno govori broj potvrĊenih odluka od strane Apelacionog suda BiH, koji je kada je rijeĉ o izbornom procesu 97%, kada je rijeĉ o Zakonu o sukobu interesa 95%, a kada je rijeĉ o Zakonu o finansiranju politiĉkih partija – sve naše odluke iz prošle godine su potvrĊene. Vi znate da smo imali izbore i ocjena meĊunarodne zajednice je da su izbori uglavnom provedeni u skladu sa meĊunarodnim standardima. MeĊutim, postoje podruĉja koja moramo unapreĊivati i stoga nam je neophodno usavršavanje. Stoga smo mi na 184-oj strani u sintezi zakljuĉnih razmatranja dali preporuke i smatramo da je vrlo znaĉajno da ih ovaj uvaţeni dom danas usvoji. Samo toliko. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospoĊi Hadţiabdić. Otvaram raspravu o dostavljenom Izvještaju. Da li se neko od delegata javlja za rijeĉ? Niko se od delegata nije javio. Izvinjavam se, gospoĊa Krišto? Nemam zaista ovde. Uvaţena kolegica Borjana Krišto. Izvolite, gospoĊo Krišto.
Hvala lijepo. 36 Evo, ja ću uistinu vrlo kratko. Izvješće sam proĉitala, naravno, razmatrali smo ga i na Ustavnopravnom povjerenstvu i uistinu na neki naĉin pohvaliti ovu instituciju koja je prevaţna, naravno, ne samo za ovaj dom nego i za sve narode i graĊane koji ţive na prostoru BiH, zapravo za cijeli demokratski sustav. Na Izbornom zakonu BiH, koji je u nadleţnosti Središnjeg izbornog povjerenstva, poĉiva demokratski sustav BiH. I uistinu, ovo što je rekla predsjedavajuća Središnjeg izbornog povjerenstva da njihov rad, njihova zakonitost najbolje se potvrĊuje kroz njihove odluke koje se kroz prigovore i ţalbe od strane Suda BiH potvrĊuju, najbolje govori u prilog tome koliko su jedna institucija koja u okviru svojih ovlasti radi svoj posao odgovorno, zakonito, transparentno, i to je uistinu za svaku pohvalu. Naravno da tu ima politiĉarenja i nekih drugih stvari. To jasno govori i mi to znamo kakve se odluke donose i na sjednicama, ali naravno nećemo se baviti time. Ono što ţelim ovdje kazati, uistinu je vrijedno napomenuti da je meni osobno ţao što je Središnje izborno povjerenstvo jedna institucija u koju je visoki predstavnik svojim odlukama doveo u pitanje i na takav naĉin doveo u pitanje, da kaţem, cijeli izborni proces u BiH. Mislim da i ovaj dom, a i drugi dom, kome Središnje izborno povjerenstvo podnosi ovo izvješće, mora se oĉitovati oko takvih stvari, jer uistinu na ovakav naĉin nisu doveli u pitanje samo instituciju Središnjeg izbornog povjerenstva nego i Sud BiH kao jednu neovisnu pravosudnu instituciju koja po pitanju ţalbi ovog jednog tijela raspravlja i odluĉuje. Na poseban naĉin, evo i kao ţena, ţelim pohvaliti rad predsjednice kao ţene kojoj uistinu u ovakvim okolnostima i u ovakvim odnosima i prilikama u BiH nije bilo nimalo lako raditi na ĉelu ove institucije. Hvala.
Zahvaljujem se kolegici Krišto. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Halid Genjac. Izvolite, kolega Genjac.
... Kao i obiĉno, Centralna izborna komisija je priredila jedan izvještaj koji obiluje nizom vrlo kvalitetno obraĊenih i upotrebljivih podataka za neka buduća vremena, ali i izvještaj koji u sebi sadrţi zapaţanja koja zaista opterećuju naš izborni proces. Problemi oko Zakona o finansiranju politiĉkih stranaka, problemi oko finansiranja politiĉkih stranaka, problemi oko sukoba interesa i, posebno, što je ove godine u velikoj mjeri ugrozilo integritet izbornog procesa – naĉin uspostave vlasti. Dakle, mi imamo rokove proklamirane u odreĊenim aktima, imamo ĉak i u ustavima i entiteta itd., meĊutim sankcije ne postoje i ne postoje mehanizmi koji bi na efikasan naĉin doveli u red stvari nakon izbora, tako da se i direktni i indirektni izbori odrţe u jednom integritetu, u jednom roku koji će predstavljati zaista integritet izbornog procesa. Ove godine je ozbiljno bilo dovedeno u pitanje da posredni izbori ..../iskljuĉen mikrofon/ .... I zaista postoji mogućnost da jedna ili dvije stranke ili tri stranke u jednom ili dva kantona iz ovih i iz onih razloga, opravdanih i neopravdanih, sa ovakvim zakonodavstom ukoĉe izborni proces i jednostavno da nakon silno uloţenih para, silno uloţene energije – da se izborni proces ne završi. 37 Naravno, to vezuje jedno za drugim, od kantonalnih skupština Doma naroda Federacije i Doma naroda BiH i vezano s tim, dakle, da nemamo uspostavljen sistem izvršne i zakonodavne vlasti, zbog ovih ili onih razloga koji mogu motivirati jednu stranku. Ja mislim zato da ove preporuke koje je dala Centralna izborna komisija na kraju, na 184-oj stranici, su vrlo jasne, vrlo konkretne, lociraju prioritetne probleme zaista i mislim da bi i Dom naroda i Predstavniĉki dom u svom radu što prije trebali na dnevni red staviti imenovanje radnih grupa da se ova pitanja riješe. Tu takoĊer i pored ovih pitanja koja su nabrojana, opravdano, dakle pozdravljam da je Centralna izborna komisija stavila i da se utvrdi taĉan broj lica koja imaju status izbjeglih i raseljenih da bi se zaista i taj proces glasanja odvijao u punom suglasju sa zakonom. Dakle, pozdravljam ove preporuke i mislim da treba po njima što prije postupiti. Hvala.
Hvala, kolega Genjac. Za ovo posljednje će nam pomoći zakon o popisu. Ništa, samo rekao da za ovo posljednje će nam pomoći zakon o popisu.
Da, djelimiĉno.
Hvala vam. Da li ima još prijavljenih za diskusiju? Ovo ja u ime Kolegija, pošto smo mi postigli saglasnost. Da li ima prijavljenih za diskusiju dalje? Nema. Hvala vam. Sada prelazimo na izjašnjavanje. Glasamo o Izvještaju CIK-a, zajedno sa preporukama Centralne izborne komisije i prijedlogom da se formira Interresorna radna grupa za realizaciju, kako je nazvana u ovom prijedlogu. Pokrećem glasanje. Hvala vam. U glasaju ... taĉka 15. u prvom krugu: od 13 prisutnih 'za' je glasalo 12 delegata, 'uzdrţan' je bio jedan delegat. Iz Federacije BiH osam delegata je bilo 'za', a 'uzdrţan' je bio jedan delegat. Iz RS sva ĉetiri prisutna delegata bila su 'za'. S obzirom da postoji opšta i entitetska većina, konstatujem da je Izvještaj Centralne izborne komisije BiH o sprovoĊenju zakona u nadleţnosti Centralne izborne komisije BiH za 2010. godinu usvojen. Prelazimo na taĉku 16. dnevnog reda: Ad. 16. Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2010. godinu, materijal broj: 01-50- 19-334/11, od 26. 4. 2011. godine 38 Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budţet. Komisija je prihvatila Izvještaj i predlaţe Domu njegovo usvajanje. Predstavniĉki dom je usvojio Izvještaj. Rijeĉ dajem predsjedavajućem Komisije, doktoru Ĉoviću, ako ţeli. Nema potrebe. Hvala vam. Rijeĉ dajem predstavniku Centralne banke BiH, ako je prisutan i ţeli rijeĉ. Nema potrebe. Hvala vam. Glasamo, o pardon. Otvaram raspravu o dostavljenom Godišnjem izvještaju. Pozivam vas da se prijavite, ukoliko ţelite uĉešće u raspravi. Nema prijavljenih. Hvala vam. Prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju. Glasanje ... taĉka 16. u prvom krugu: od 13 prisutnih 'za' je bilo 13; iz Federacije devet, iz RS ĉetiri. Postoji opšta i entitetska većina te konstatujem da je Godišnji izvještaj Centralne banke BiH za 2010. godinu usvojen. Prelazimo na 17 taĉku: Ad. 17. Finansijski izvještaj Centralne banke BiH za 2010. godinu, materijal broj: 01- 50-19-335/11, od 26. 4. 2011. godine
Ja ću vrlo kratko. Ţelim da se zahvalim autorima Izvještaja na kvalitetnom Izvještaju, koji ne samo da daje podatke nego je i edukativan. Dakle, to je jedna oblast s kojom se mi susrećemo. Tek je Agencija uspostavljena, ali ono što je u Izvještaju napisano, mislim da je za sve nas korisno, uz jednu sugestiju da autori izvještaja, odnosno Agencija u narednom izvještaju na kraju daju malo konkretnija zapaţanja i konkretnije preporuke šta bi trebalo u ovoj oblasti uĉiniti, ne samo opis stanja nego i konkretnije mjere koje izgleda da ih treba mnogo uraditi. Hvala.
Hvala, kolega Genjac. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Dragutin Rodić. Izvolite, kolega Rodiću.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, dame i gosodo, ţelim da kaţem samo nekoliko rijeĉi, jer smatram da u vremenu u kojem ţivimo ova tema je vrlo znaĉajna i obzirom da se bavimo javnim poslom, mislim da ovom izvještaju treba da posvetimo i duţnu paţnju. Ono što ţelim da kaţem: kada sam prije 30-tak godina ĉitao Orvelovu 84. godinu, nisam ni bio svjestan da ću ţivjeti u vremenu u kojem se sve ovo nama dešava. Iz tog razloga mislim da ova informacija koju danas imamo pred sobom je vrlo sveobuhvatna, sadrţajna i, što kolega Genjac reĉe, edukativna. Mislim da kao delegati treba da damo danas maksimalnu podršku ovom izvještaju, sa preporukom i sa zakljuĉkom da Agencija dalje ukazuje na sve ono što je bitno za ovu oblast, da nam pomaţe kroz razne sektore, jer nema ni jedne djelatnosti u ovoj Parlamentarnoj skupštini koju ne dotiĉu ovi 40 problemi, a da bi sve bilo u okviru zakona i legaliteta vrlo je bitno da nakon ovih analiza ovaj dom da i podršku Agenciji. Hvala vam.
Hvala, kolega Rodiću. Nemam više prijavljenih za uĉešće u diskusiji. Moţemo preći na izjašnjavanje, hvala vam. U glasanju ... o taĉki 18. u prvom krugu: od 13 prisutnih 12 je 'za', jedan 'uzdrţan'. Iz Federacije 10 delegata je glasalo 'za', niko 'protiv', niko 'uzdrţan'. Iz RS-a dva delegata su 'za', niko 'protiv', 'uzdrţan' jedan. Ispunjeni su uslovi vezani za opštu i entitetsku većinu. I, konstatujem da je Izvještaj o zaštiti liĉnih podataka u BiH za 2010. godinu usvojen. Je li nije to bila vaša namjera kolega ...? Sluĉajno greška? Hoćete da ponovimo glasanje? ... Moţe? Evo, na zahtjev kolege Simića ponovićemo glasanje. Molim struĉnu sluţbu da nam pomogne u tome. Izvolite. Hvala vam. Glasanje ... o taĉki 18., dakle ponovljeno u prvom krugu: od 13 prisutnih 'za' je bilo 13 delegata. Iz Federacije 10 je 'za', iz RS tri. Ispunjeni su uslovi vezani za opštu i entitetsku većinu pa konstatujem da je Izvještaj o zaštiti liĉnih podataka u BiH za 2010. godinu usvojen. Prelazimo na taĉku 19. dnevnog reda: Ad. 19. Informacija o stanju javne zaduţenosti BiH na dan 31. 12. 2009., materijal broj: 01,02-16-1-742/10, od 4. 6. 2010. godine Dobili ste Mišljenje nadleţne komisije, koja je prihvatila Informaciju i predloţila njeno usvajanje. Kolega Ĉović? Ne ţeli rijeĉ. Hvala vam. Da li predstavnik predlagaĉa ţeli rijeĉ? Ne ţeli, hvala vam. Otvaram raspravu. Da li se neko od delegata javlja za uĉešće u diskusiji? Nema prijavljenih. Hvala vam. Prelazimo na izjašnjavanje o Informaciji. U glasanju ... taĉka 19. u prvom krugu: od 13 prisutnih 12 delegata je bilo 'za', jedan 'uzdrţan'. Iz Federacije 10 je bilo 'za', niko 'protiv', niko 'uzdrţan'. Iz RS dva su bila 'za', jedan 41 'uzdrţan'. Ispunjeni su uslovi za opštu i entitetsku većine i konstatujem da je Informacija o stanju javne zaduţenosti BiH na dan 31. 12. 2009. godine primljena k znanju. Prelazimo na taĉku 20. Ad. 20. Izvještaj o radu Odbora za ţalbe graĎana Parlamentarne skupštine BiH za 2010. godinu, od 16. 3. 2011. godine
/nije ukljuĉen mikrofon/ Hvala lijepa, ali vi ste već rekli.
Ja bih vas molio, gospoĊo Krišto. Izvolite.
Evo budući ste Vi već jedan dio mišljenja, odnosno zakljuĉke proĉitali, ja ću samo reći ovdje, a odnosit će se uvod i na naredne dvije toĉke, a to je na temelju ĉlanka 47. i 54. Poslovnika Zastupniĉkog doma Parlamentarne skupštine BiH: Zajedniĉko povjerenstvo za obranu i sigurnost je na svojoj 3. sjednici od 20. 7. 2011. razmatralo Izvješće o radu Odbora za ţalbe graĊana i ovom domu u vidu mišljenja dostavilo Izvješće o radu. Zajedniĉko povjerenstvo za obranu i sigurnost je u svojstvu nadleţnog povjerenstva, razmatrajući Izvješće, obavilo raspravu o Izvješću i nakon rasprave Povjerenstvo je pod: 42 a) s osam glasova 'za', bez glasova 'protiv' i s dva glasa 'suzdrţana', prihvatilo Izvješće o radu Odbora za ţalbe za 2010. godinu te ga proslijedilo domovima u daljnju proceduru i pod b) Jednoglasno, s 10 glasova 'za', prihvatilo i predloţilo domovima Parlamentarne skupštine usvajanje zakljuĉaka koje ste Vi maloprije proĉitali i ĉine sastavni dio ovog mog izvješća. Hvala.
Zahvaljujem se uvaţenoj kolegici Krišto. Sada rijeĉ dajem predstavniku Odbora za ţalbe graĊana Parlamentarne skupštine BiH, ako ţeli. Ne, hvala vam. Otvaram raspravu i pozivam delegate da se ukljuĉe u diskusiju, ako ţele. Nemam evidenciju o prijavljenim. Hvala vam. Zakljuĉujem diskusiju. I, prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju. U glasanju ... o taĉki 20. u prvom krugu: od 14 prisutnih 'za' je bilo 14 delegata; iz Federacije 10, iz RS ĉetiri. Zadovoljeni principi opšte i entitetske većine i konstatujem da je Izvještaj o radu Odbora za ţalbe graĊana Parlamentarne skupštine BiH za 2010. godinu usvojen. Sada prelazimo na izjašnjavanje o zakljuĉcima Komisije. Predlaţem da se izjašnjavamo jedinstveno o oba zakljuĉka jer su iz istog akta. Molim struĉnu sluţbu da nam omogući ad hok glasanje. Hvala. U glasanju ... u prvom krugu: od 14 prisutnih 'za' je bilo 14 delegata; iz Federacije 10, iz RS ĉetiri. Zadovoljena i opšta i entitetska većina i konstatujem da su predloţeni zakljuĉci usvojeni. Prelazimo na taĉku 21. dnevnog reda: Ad. 21. Izvještaj o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2010. i Plan rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2011. godinu, materijal broj: 06/2-50-1-51-12/11, od 28. 1. 2011. godine Dobili ste u prilogu Mišljenje Zajedniĉke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Komisija je usvojila Izvještaj o radu i Plan rada te predlaţe Domu njihovo usvajanje. Predstavniĉki dom je usvojio Izvještaj i Plan rada. Ako gospoĊa Krišto ţeli rijeĉ, kao izvjestilac? Uvaţena kolegica Krišto, izvolite. 43
Hvala lijepo. Evo, takoĊer temeljem ĉlana kao i Poslovnika, Zajedniĉko povjerenstvo za obranu i sigurnost je u svojstvu nadleţnog povjerenstva razmatralo Izvješće i Plan rada, obavilo raspravu o ovim aktima i na 3. sjednici od 20. 7. 2011. Povjerenstvo je s osam glasova 'za', dva glasa 'suzdrţana' i bez glasova 'protiv' prihvatilo Izvješće o radu Neovisnog odbora za 2010. godinu te ga proslijedilo domovima na daljnju parlamentarnu proceduru. I pod b): S osam glasova 'za', dva glasa 'suzdrţana' i bez glasova 'protiv' prihvatilo Plan rada Neovisnog odbora za 2011. godinu i proslijedilo ga domovima na daljnju proceduru. Hvala.
Zahvaljujem se gospoĊi Krišto. Rijeĉ dajem predstavniku Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH, ako ţeli uĉešće? Ne, hvala vam. Ovaram raspravu o ovoj taĉki dnevnog reda. Nema prijavljenih. Zakljuĉujem raspravu. I prelazimo na izjašnjavanje. U glasanju ... o taĉki 21. ... o Izvještaju o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2010. godinu i Planu rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2011. godinu u prvom krugu: od 14 prisutnih delegata 14 je bilo 'za', od toga iz Federacije 10, iz RS ĉetiri. Ispunjeni su uslovi vezani za opštu i entitetsku većinu i konstatujem da je Izvještaj o radu Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2010. godinu kao i Plan rada Nezavisnog odbora kao nezavisnog tijela policijske strukture BiH za 2011. godinu – da su usvojeni. Prelazimo na taĉku 22. Ad. 22. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2010. godinu, materijal broj: 01,02-50-19-313/11, od 18. 4. 2011. godine Dobili ste Mišljenje Zajedniĉke komisije za odbranu i bezbjednost BiH. Komisija je usvojila Izvještaj o radu i predlaţe Domu njegovo usvajanje. Predstavniĉki dom je usvojio Izvještaj. 44 GospoĊo Krišto, da li ţelite rijeĉ? Uvaţena kolegica Borjana Krišto, izvolite.
Povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH u svojstvu nadleţnog povjerenstva za razmatranje Izvješća o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2010. godinu je u vidu Mišljenja dostavilo ovom domu nakon provedene rasprave da je zakljuĉilo sa sedam glasova 'za' i jednim glasom 'protiv' i dva glasa 'suzdrţana', tj.prihvatilo Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika za 2010. godinu i proslijedilo ga ovom domu na daljnje postupanje. Hvala.
Hvala kolegici Krišto. Rijeĉ dajem parlamentarnom vojnom povjereniku BiH. Izvolite, kolega Šiljegoviću.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Uvaţeno predsjedništvo, poštovani delegati, dame i gospodo, vrlo kratko ću pokušati par detalja koji nisu sadrţani u ovom izvještaju. Naime, ţelim da pojasnim da ovaj izvještaj nije ocjenjivanje Boška Šiljegovića nego jednog projekta Parlamentarne skupštine BiH iz prošlog saziva o zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda graĊana u uniformi, odnosno profesionalnih vojnih lica. Ovo je istovremeno i ocjenjivanje rada velikog broja drugih institucija ili dijelova institucija Parlamentarne skupštine BiH koje su davale po zakonu podršku radu parlamentarnom vojnom povjereniku, ocjenjivanja jednog broja meĊunarodnih organizacija koje su promovisale i promovišu i podrţavaju ovaj projekat, ocjenjivanje velikog broja pojedinaca i uĉesnika u ovom projektu, na kraju krajeva, bez obzira kako to bude ocijenjeno, ovo je izvještaj prošlog saziva Zajedniĉke komisije za odbranu i bezbjednost, kojom je predsjedavao gospodin Zrno, jer sam ja toj komisiji podnosio operativni plan i podnosio tromjeseĉne informacije. Ovo je izvještaj i sluţbi Parlamentarne skupštine BiH koje su po zakonu davale podršku. Ovo je ocjena dijela rada i Ministarstva odbrane i Zajedniĉkog štaba i zbir tih ocjena je otprilike sadrţan u ovom izvještaju. Ono što nije u Izvještaju: dobili smo snaţnu podršku i cijelo vrijeme od misije OSCE-a u BiH, od Vlade Švicarske, njemaĉkog vojnog povjerenika i njemaĉkog Bundestaga, UNDP-a i DIKAF-a. Vidjeli ste kroz jedan bilten koji sam dostavio svim klubovima i politiĉkim partijama da smo dobili i regionalnu podršku i da smo u tom pravcu imali vrlo snaţnu regionalnu konferenciju. Institucija i predstavnici parlamentarnog vojnog povjerenika uĉestvovali su do sada na tri meĊunarodne konferencije vojnih ombudsmena. Na prvoj je uĉestvovao gospodin Zrno u Berlinu. Zajedno smo bili u Beĉu i na trećoj sam ja bio u Beogradu, dakle MeĊunarodna konferencija vojnih ombudsmena. 45 Sticanje povjerenja kod pripadnika Oruţanih snaga? Vidjeli ste da smo išli jednim metodom dolaska i ulaska u kasarne. U 27 kasarni smo bili, a 40 posjeta smo imali u te kasarne. Dakle, taj boravak kroz noćenje itd., itd., to povjerenje koje smo stekli kod pripadnika Oruţanih snaga je proizvelo da trenutno do 1. 6. ima preko 180 prituţbi u Kancelariji parlamentarnog vojnog povjerenika. Ima problema i teškoća. Zabrinjavajući podatak je da imamo u Ministarstvu odbrane vanrednih dogaĊaja, za prvih šest mjeseci 60, a u poreĊenju sa prvih šest mjeseci 2010. godine gdje ih je bilo 35, dakle, zabrinjava i ovaj broj prituţbi. Ali zabrinjava ako neko zakonsko rješenje konzumira dvije trećine jedne populacije, a jedna trećina tog istog zakonskog rješenja ne konzumira. Nema puno filozofije: ili one dvije trećine nemaju pravo na to zakonsko rešenje, ili je onoj jednoj trećini uskraćeno to pravo. Ali evo završavam. Mi optimizam gradimo na sljedećem: da su sve preporuke koje je parlamentarni vojni povjerenik uputio Ministarstvu odbrane i Zajedniĉkom štabu ispoštovane i realizovane. Svi su se zahvalili na uoĉenom kršenju ljudskih prava i otklonili su te anomalije. Optimizam gradimo i na tome da zadatke dobijamo od Parlamentarne skupštine BiH. Ovo je projekat koji u modernim zemljama i demokratskim zemljama je dobro afirmisan i ja sa zadacima koje budem dobijao od ovog uvaţenog doma i jednog i drugog – siguran sam da ćemo funkciju koju su zamislili ljudi u prošlom sazivu ispuniti. Hvala vam na paţnji i evo ... trudio sam se da što manje vremena vam oduzmem.
Zahvaljujem se gospodinu Šiljegoviću. Otvaram raspravu.
Pozivam predsjedavajućeg ovog uvaţenog doma, gospodina Tadića, da uzme rijeĉ.
Zahvaljujem se, gospodine Ĉoviću. Namjera mog javljanja za rijeĉ o ovoj taĉki dnevnog reda nije da bih ponavljao ono što sam već rekao kao ĉlan Zajedniĉke komisije za odbranu i bezbjednost ili što je rekao neko drugi od ĉlanova te komisije. Stav je jasan i, na kraju krajeva, gospoĊa Krišto je to krajnje korektno u ime ove komisije prenijela, uz ocjenu i informaciju i kako smo se izjašnjavali. Ne bih se ni javio o ovoj taĉki dnevnog reda da nije bilo uvoda koji je naveo uvaţeni gospodin Šiljegović, inaĉe kolega moj i po struci. Teško bi mi bilo da danas odem iz ovog zdanja a da ne reagujem na tvrdnju da je argument nešto ĉemu se daje viši stepen znaĉaja nadleţnosti, pa tako da kaţem i suvereniteta, nego ovom domu. Ja pozdravljam to što je povjereništvo imalo dobre odnose i sa nekim organima ove zemlje i sa nekim vojnim strukturama, pa i sa dijelovima tzv. meĊunarodne zajednice. Ali argument za nas poslanike to nije. Mi ovde odluĉujemo po volji naroda. I mi ne ocjenjujemo projekat nego rad na tom projektu. Kako je projekat ocijenjen, rezultat je postojanje zakona zbog koga i postoji povjerenik. Ali rad po projektu je nešto drugo. Ne bih dalje ulazio u raspravljanje o ovoj taĉki dnevnog reda, ali bih zamolio sve buduće predlagaĉe i izvjestioce da shvate da je ovde argument 46 jedino volja naroda, ni NATO, ni OSCE, ni OHR, ni ova ni ona organizacija, ni ova ni ona zajednica, ni ovaj ni onaj general, ni ovaj ni onaj ministar. Ako nismo u stanju to da prihvatimo, onda su pogrešni ljudi na pravom mjestu, jer mi ovde zastupamo volju naroda. Hvala.
Hvala, gospodine predsjedavajući.
Zahvaljujem se, gospodine Ĉoviću. Za diskusiju se javio uvaţeni kolega Staša Košarac.
Vjerovatno sam ja malo poţurio. Oĉekujem da će i druge kolege da diskutuju. A ako ne bude više prijavljenih, traţim pauzu od 5 minuta.
Traţite pauzu od 5 minuta. Dobro.
... prvo završe diskusije, pa onda.
Nije se niko drugi prijavio za diskusiju. Nemam prijavljenih. Da li je neko pritisnuo taster, a da ja nemam to u evidenciji? Niko. Na zahtjev šefa Kluba delegata srpskog naroda, dajem pauzu od 5 minuta. Pauzu u sali, je li? Hvala. [[PAUZA]] Predlaţem da nastavimo rad po ovoj taĉki dnevnog reda. Na monitoru ne vidim da ima prijavljenih za diskusiju, ali pitam uvaţenog kolegu Stašu Košarca, predsjednika Kluba srpskog naroda, da li ima potrebe da komentariše nešto vezano za pauzu? Nema. Hvala Vam. Prelazimo na izjašnjavanje o Izvještaju. U glasanju ... o taĉki 22. Izvještaj o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2010. godinu, u prvom krugu glasanja: od 14 prisutnih 11 je bilo 'za', 'protiv' niko, 'uzdrţana' tri delegata. 47 Iz Federacije je bilo 10 delegata 'za', iz RS jedan 'za', tri 'uzdrţana'. Imamo opštu većinu, ali nemamo entitetsku. Prelazimo na usaglašavanje na licu mjesta, bez ponavljanja glasanja. Nismo postigli usaglašavanje oko ovog glasanja. Molim da se pokrene drugi krug glasanja. U drugom krugu glasanja ... o taĉki 22. od 14 prisutnih 10 je delegata bilo 'za', 'protiv' niko, 'uzdrţana' ĉetiri delegata. Iz Federacije 10 je delegata bilo 'za', iz RS-a niko 'za', 'protiv' niko, 'uzdrţana' ĉetiri delegata. Uz postojanje opšte i entitetske većine, konstatujem da je usvojen Izvještaj o radu paralmentarnog vojnog povjerenika BiH za 2010. godinu. Hvala vam. Prelazimo na taĉku 23. Ad. 23. Godišnji izvještaj o rezultatima aktivnosti Institucije ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine za 2010. godinu, materijal broj: 01-12-341/11, od 28. 4. 2011. godine
Uvaţeni gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, dame i gospodo, uvaţeni gosti, ja bih kao osoba koja se dugo godina bavila pitanjem problematike osoba sa invaliditetom u BiH ţeljela da ĉestitam predstavnicima Institucije ombudsmena na izradi vrlo jezgrovitog, taĉnog, istinitog izvještaja u kome su oni zastupnicima, odnosno delegatima i poslanicima dali cjelovit ali vrlo koncizan prikaz i presjek stanja osoba sa invaliditetom u BiH. Vodeći raĉuna o ĉinjenici da je BiH ratificirala meĊunarodne konvencije i standarde koji su i sastavni dio Ustava BiH, samim tim je preuzela obavezu usklaĊivanja svojih zakona sa konvencijama kojih je potpisnica. Postoji 49 ĉinjenica i objektivno stanje ... da osobe sa invaliditetom u BiH ţive u vrlo teškim uslovima, da ţive na rubu egzistencije i da postoji jedan pravni nesklad izmeĊu RS, Federacije i entiteta Brĉko i da bi, moţda, i sasvim sigurno pitanje osoba sa invaliditetom trebalo riješiti na jedinstven naĉin u BiH. Intencija u cijelom svijetu je izjednaĉavanje prava osoba sa invaliditetom po osnovu jed- nakih invaliditeta što u BiH nije sluĉaj i samim tim se grubo krše njihova ljudska prava. Osoba koja ima stopostotni invaliditet bez obzira na naĉin nastanka je jednaka u svojim potrebama, a mi te potrebe ne poštujemo. Izmjenama Zakona o osnovama socijalne zaštite, zaštite civilnih ţrtava rata i porodice s djecom je, moram reći, uĉinjena jedna velika nepravda prema cijeloj velikoj i ogromnoj populaciji osoba koji imaju invaliditet od 90% i niţe, pa ĉak i osobama sa 100% invaliditetom druge kategorije, kojima je izbaĉena naknada za tuĊu njegu i pomoć koja ustvari ĉini gro, osnovu tih primanja, jer su veće naknade za tuĊu njegu i pomoć nego za sami invaliditet koji osoba posjeduje, što je jedan nonsens, jedna nelogiĉnost. I ja u ovom trenutku, dakle, reagujem i kao ljekar, a i kao poslanik. Mislim da to nije uredu i mislim da bi prvenstveno Vlada Federacije, govorim primarno o njoj pošto su oni napravili takav previd, a i Zastupniĉki dom je glasao na takav naĉin, morali pristupiti ponovnom puštanju u parlamentarnu proceduru posebnog zakona, dakle koji se zove 'Zakon o posebnim pravima osoba sa invaliditetom' koji je bio u parlamentarnoj proceduri u prošlom sazivu Zastupniĉkog doma. Tim zakonom bi se naroĉito ispravila gruba nepravda koja je nanesena osobama sa mentalnom retardacijom, djeci sa mentalnom retardacijom koja su najviše zastupljena u ovom zakonu. I mislim da bi se samim tim prekinula dugogodišnja patnja i njih i njihovih porodica, s obzirom da njihovi roditelji nisu u situaciji da idu na radna mjesta s obzirom da imaju djecu sa invaliditetom. Potom ţelim da kaţem da je veliki problem u BiH ĉinjenica da nisu ispoštovana prava osoba koji su invalidi rada. U Federacije BiH nije donesen zakon o zaštiti na radu. Preporuke ombudsmena su da se taj zakon mora donijeti. Mislim da ĉinjenica da većina poslodavaca ne pruţa mogućnost uposleniku za prekvalifikaciju ili dokvalifikaciju ili pruţanje mogućnosti da radi na nekom drugom radnom mjestu i daje otkaz osobama koje su preţivjele povredu na radu, većina poslodavaca to tako radi, ĉak ne konsultujući ni Vijeće uposlenika koje po postojećem, istina, lošem Zakonu o radu predviĊa da se konsultuje Vijeće uposlenika prije otpuštanja. Mislim da se i na taj naĉin grubo krše ljudska prava osoba sa invaliditetom, na što je ustvari Institucija ombudsmena i ukazala, ali mislim da i u ovoj Parlamentarnoj skupštini treba da se glasno progovori o tome. Moramo voditi raĉuna o onima koji ţive zajedno s nama i koji su u stanju potrebe za tuĊom pomoći. U Zastupniĉkom domu Parlamenta Federacije je donesen Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i osposobljavanju osoba sa invaliditetom i zakljuĉkom Doma je osnovan Fond za profesionalnu rehabilitaciju i upošljavanje osoba sa invaliditetom. Ali po informacijama koje imamo taj zakon uopće ne funkcioniše i vrlo je upitno da li taj fond radi, da li je osobama sa invaliditetom pruţeno njihovo osnovno ljudsko pravo, a to je pravo na rad. Mislim da bi prema Vladi Federacije bilo vrlo uputno da i ovaj dom uputi akt, Komisija za ljudska prava će to svakako uraditi, sa upitom šta se dešava sa Fondom za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom. 50 Ja bih ukazala u svojoj diskusiji još samo na dva problema. Ĉinjenica da ne postoje specijalizirane ustanove zatvorenog tipa za smještaj osoba sa teškim mentalnim onesposobljenjem, a ove koje imamo mislim da ne mogu da pruţe adekvatan smještaj osobama. Navest ću samo instituciju „Drin“ u kojoj apsolutno ne postoje kapacitativno ispunjeni uslovi za smještaj jako velikog broja osoba sa mentalnim onesposobljenjem koji ţive ispod svakog ljudskog dostojanstva. I bilo bi jako dobro da neko od duţnosnika i mislim da i ĉlanovi Komisije za ljudska prava da doĊu i da vide u kakvim uslovima ţive osobe koje su sa mentalnim onesposobljenjem, meĊu kojima ima i velik broj male djece. Naredni problem je problem forenzike. Mi znamo da osobe koje su poĉinile teška kriviĉna djela, a ... bile su proglašene stanjem neuraĉunljivosti, odnosno imaju teška psihiĉka oboljenja, nemaju baš adekvatan smještaj u ustanove zatvorenog tipa. Mi znamo da u Kazneno-popravnom domu Zenica u svakom trenutku se moţe primiti neka od takvih osoba ali, istini za volju, i ta osoba koja je bila unutar tog zavoda cijenim ... neophodnim da se naprave posebne institucije u koje će se smjestiti zatvorenici, dakle sa mentalnim onesposobljenjem. I ono što je još jako vaţno, dobro bi bilo da se svako od nas osvrne oko sebe i pogleda svaki dan koliko osoba sa paraplegijom i nemogućnošću kretanja sa ekstremitetima te osobe imaju. Jako velik broj tih ljudi je proistekao kako iz prošlog rata tako i postoje osobe koje su osobe sa invaliditetom po svom roĊenju. One imaju strašno velike probleme prilikom susretanja s barijerama s kojima se susreću svaki dan, arhitektonske barijere koje su naroĉito izraţene u cestovnom prometu. Zakon o unutarnjem cestovnom prometu Federacije BiH je amandmanski reagovano i ... donesen je zakljuĉak koji je postao sastavni dio teksta – da sva prevozna vozila, dakle trolejbusi, tramvaji i kombi vozila sa podiznom rampom moraju funkcionirati u svakom gradu, dakle u kojima postoje kao takva prevozna sredstva. Niti jedan takav primjer u BiH još uvijek ne postoji, naroĉito ne u Federaciji BiH. I ja dakle s ovog mjesta postavljam pitanje: Zašto se ne primijeni i konaĉno ne profunkcioniše rad kombi vozila sa podiznom rampom koja bi osobama sa onesposobljenjem omogućila normalan transport i prevoz sa mjesta na mjesto u gradovima, u većim ili manjim gradovima? To se naravno ne odnosi na seoske sredine, ali mislim da se time opet ispunjava njihovo, jedno od njihovih osnovnih prava, jer mi moramo voditi raĉuna o Akcionom planu Vijeća Evrope koji promovira puno sudjelovanje lica sa invaliditetom u društvu i njihovo normalno funkcionisanje. Zahvaljujem se.
Hvala vam, uvaţena kolegice. Nemam evidenciju o drugim prijavljenim za uĉešće u raspravi, imam. Uvaţena kolegica Krišto.
Hvala lijepo. Ja ću vrlo kratko pozdraviti ovo izvješće i preporuke koje je Institucija ombudsmena dala u pogledu zaštite ovih kategorija. Ali ću samo ovako vrlo kratko i pozdraviti sve ono što je kolegica Kapetanović kazala. 51 U svojim preporukama napisali su pod broj '1. Utvrditi obvezu striktnog poštovanja odredbi zakona koji štiti prava osoba sa invaliditetom u BiH'. Mislim da to ne bi bilo dobro, mi smo ipak zakonodavno tijelo, donosimo zakone i ti zakoni se donose da se primjenjuju. Prema tome, ovdje bi preporuĉila instituciji koja vodi raĉuna o primjeni ovih zakona da uistinu ove naprijed pobrojane institucije vlasti od razine lokalne zajednice do razine drţave da su duţne implementirati zakone i donijeti one zakone koji su potrebni za ovu populaciju. Znaĉi, ispoštivati, ne preporuĉuje se, jer kakve bi to mi kao recimo dom ili neka druga ... niţa zakonodavna tijela mogli donijeti, ne znam, odredbu, odluku, zakljuĉak itd. da bi obvezivalo, a već postojeći zakoni koje imamo uistinu se ne poštuju, od lokalne zajednice do ţupanijskih/kantonalnih razina, pa da kaţem drţavne, u smislu njihovih prava koja se odnose i na pravo na rad i na pravo i pomoć druge osobe i tako. Evo, moja preporuka da ovo ne bi trebalo stajati u preporukama Institucije ombudsmena za ljudska prava, nego obveza iz poštivanja postojećih zakonskih rješenja i donošenje onih zakonskih rješenja kojima se reguliraju prava osoba sa invaliditetom u BiH. Hvala.
/nije ukljuĉen mikrofon/ ... nemam evidenciju prijavljenih za dalje uĉešće u raspravi, hvala vam. Sad ćemo preći na izjašnjavanje o Specijalnom izvještaju. Izvinjavam se, jel sad, e oprostite, je li potrebno da ponovim? Nije. Dobro. Hvala vam. Konstatujem da je u glasanju ... o taĉki 24. u prvom krugu: od 14 prisutnih 'za' glasalo 12 delegata, 'protiv' niko, 'uzdrţana' dva delegata. Iz Federacije BiH devet delegata bilo je 'za', jedan 'uzdrţan'. Iz RS-a tri delegata su bila 'za', jedan 'uzdrţan'. Ispunjeni su uslovi vezani za opštu i entitetsku većinu i konstatujem da je Specijalni izvještaj o pravima lica sa invaliditetom, materijal Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH – usvojen. Uvaţene dame i gospodo kolege, mi smo unutar Kolegija imali konsultacije vezane za eventualnu pauzu i nastavak sjednice pa moţda da tu konsultaciju proširimo sa šefovima klubova delegata. Da li ţelite da sad napravimo pauzu pa da nastavimo u primjerenom roku il' da idemo dalje? Idemo dalje, dobro. Hvala vam. Onda prelazimo na taĉku 25. Ad. 25. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĎenje procedure za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta (prijedlog Zajedničkog kolegijuma oba doma) 52 Zajedniĉki Kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH na prvoj sjednici, odrţanoj 7.7.2011. godine, razmatrao je dopis Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta i Zahtjev Savjeta ministara BiH za raspisivanje javnog konkursa za izbor tri ĉlana Agencije, pardon, kojim se od Parlamentarne skupštine BiH traţi da rapiše javni konkurs i sprovede proceduru za izbor tri ĉlana Upravnog odbora Agencije na mandat od tri godine. S obzirom da je ĉlanovima izabranim na period od dvije godine istekao mandat 4.12.2010. godine, u vezi sa navedenim Zajedniĉki kolegijum oba doma Parlamentarne skupštine BiH utvrdio je Prijedlog zakljuĉka o osnivanju Privremene zajedniĉke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĊenje procedure za izbor tri ĉlana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta, koji vam je dostavljen. Predstavniĉki dom je usvojio zakljuĉak i u Privremenu zajedniĉku komisiju oba doma imenovao: Boţu Ljubića, Petra Kunića i Nerminu Zaimović-Uzunović. Pozivam predsjedavajuće klubova naroda da predloţe delegate, predloţe kandidate iz reda delegata za ĉlanove Privremene zajedniĉke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĊenje procedure za izbor tri ĉlana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanje i osiguranje kvaliteta. Evo moţda sad obrnutim redom. Kolega Košarac, izvolite. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/
Nema problema ...
Uvaţena kolegica Borjana Krišto, ... sad Vi sjedite ... neće Vam biti teško, mladi ste. ____________(?) /nije ukljuĉen mikrofon/ 53
U Zajedniĉko povjerenstvo za provoĊenje procedure izbora tri ĉlana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete ispred Kluba hrvatskog naroda predlaţem gospodina Josipa Merdţu.
Hvala Vam. Uvaţeni kolega Halid Genjac. Izvolite.
... gospodin Mehmed Bradarić.
Hvala Vam. Uvaţeni kolega Staša Košarac, izvolite.
... predsjedavajući, mi za ĉlana Privremene zajedniĉke komisije oba doma za provoĊenje procedure za izbor tri ĉlana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete predlaţemo gospodina Krstana Simića.
Hvala Vam, kolega Košarac. Otvaram raspravu o ovoj taĉki dnevnog reda. Prijavljenih nema. Prelazimo na izjašnjavanje o Prijedlogu zakljuĉka. Zahvaljujem se. Glasanje ... o taĉki 25. u prvom krugu: od 14 prisutnih 14 'za'; iz Federacije 10, iz Republike Srpske ĉetiri, postoji opšta i entitetska većina. Konstatujem da smo usvojili Zakljuĉak o osnivanju Privremene zajedniĉke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĊenje procedure za izbor tri ĉlana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta i imenovali u ovu komisiju ispred Doma naroda: Josipa Merdţu, Mehmeda Bradarića i kolegu Krstana Simića. Zahvaljujem se. Prelazimo na taĉku 26. 54 Ad. 26. Imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (Prijedlog rang-liste kandidata Komisije za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije), materijal broj: 01,02-50-1-910-5/10, od 11. 1. 2011. godine U skladu sa Zakonom o Agenciji za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije i odredbama Poslovnika, Komisija za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije utvrdila je Prijedlog rang-liste kandidata za imenovanje direktora i dva zamjenika direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, koju je dostavila Predstavniĉkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH na dalji postupak. Nakon sprovedene procedure Komisija je utvrdila sljedeći Prijedlog rang-liste kandidata: Ramiz Huremagić, Damir Vejo, Sead Lisak, Milan Krulj, Blanka Benković, Dragan Slipac, Vukašin Crnjak, Ismail Sarić, Radoje Badnjar, Izet Nizam, Nermin Mrkaljević, Zoran Đerić, Milanko Renovica, Jasmin Jaganjac, Sreto Pekić. Predstavniĉki dom je usvojio zakljuĉak da se glasa u paketu za direktora Agencije i za dva zamjenika i nakon provedenog izjašnjavanja imenovao je Seada Liska za direktora Agencije, a za njegove zamjenike, i to za prvog zamjenika Dragana Slipca, a za drugog zamjenika Sretu Pekića. Otvaram raspravu, izvolite. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Stjepan Krešić.
Poštovani gospodine predsjedatelju, uvaţene kolegice i kolege, dame i gospodo, ja imam osobnih razloga da komentiram predloţene kandidate, odnosno jednog od kandidata za navedenu Agenciju, pa ću to kratko pokušati i da pokušam bez emocija, da prikrijem emocije kad ovo komentiram. Znaĉi, za ovu Agenciju predloţeni su gospodin Lisak, gospodin Slipac i gospodin Pekić. Ja osobno ću glasovati protiv zbog prijedloga gospodina Srete Pekića, iz razloga što je on po mojim saznanjima bio zapovjednik policije u Sarajevu u vrijeme rata kada je zloĉinac Batko, protiv koga se sad vodi postupak, vršio zloĉine po Grbavici i okolnim naseljima, naselja u Sarajevu, gdje je izmeĊu ostalog izvršen zloĉin nad obitelji Krešić, Miljenka Krešića mog roĊenog strica. Ovom gospodinu stavljam na teret to što je on bio u to doba zapovjednik policije, jer je, po mom mišljenju, trebao poduzeti mjere protiv ovakvih zloĉinaca kao što je Batko i njemu sliĉni. Iz toga razloga ću glasovati protiv ovoga prijedloga. Hvala lijepa. 55
Hvala, gospodine Krešiću. Da li se neko još ţeli prijaviti za diskusiju? Dajem pauzu od 5 minuta, zbog teţine ove diskusije. Pauza. [[PAUZA]] Dobro. Hvala vam za ovo strpljenje vezano za ovu pauzu. Kolega Staša Košaraca u ime Kluba delegata srpskog naroda. Izvolite, uvaţni kolega.
Prije nego bilo šta kaţem o ovim rijeĉima i ovom izlaganju koje smo prethodno ĉuli i o ovim prijedlozima rješenja, ja bih Vas zamolio predsjedavajući da u sali Parlamenta BiH ne afirmišemo neke navijaĉke skupine. Mi imamo svi itekako potrebe da afirmišemo neke naše razliĉitosti, ali ne na jedan, rekao bih, primitivan naĉin i ne nešto u skladu sa Poslovnikom. Ovdje smo ĉuli odreĊenu dozu aplauza onih ljudi koji nisu parlamentarci BiH. Mi smo duboko svjesni jedne ĉinjenice da kada god priĉamo o ratu, kada god priĉamo o ţrtvama u BiH, ne moţemo biti toliko, rekao bih, hladnokrvni, izazivamo naravno prije svega unutrašnje emocije, ima razliĉitih pogleda i mislim da je uopšte priĉa o ratu u ukupnom stradanju u BiH bolno pitanje za sve nas. Nema ĉovjeka u BiH koji nije nekoga izgubio u ratu u BiH. Nema ĉovjeka u BiH kome rat u BiH je donio nešto dobro. Ja bih zaista intimno kao mlad ĉovjek koji ţivi u BiH, koji ima razliĉite vrste simpatija u BiH, volio bih da se to nikad nikom više ne desi u BiH. I ţelim i kroz prirodu posla kojim se bavim i kroz politiĉki angaţman da pokušam da imam univerzalan pristup ţrtvama u BiH. Ja to zaista iskreno tako mislim i mislim da bi bilo krajnje amoralno i perfidno kada bi bilo ko od nas na razliĉite naĉine pokušao i da ţrtve dijeli u BiH, odnosno da koliĉinu zloĉina mjeri po ovom ili po onom osnovu. Zloĉin je zloĉin. I treba da institucije BiH – naţalost, imamo takoĊe razliĉito viĊenje o tome u BiH – da upravo institucije u BiH bi trebale da afirmišu takav pristup da svako ko je poĉinio ratni zloĉin odgovara, bez obzira na ime, prezime, odakle dolazi itd. Mi oĉigledno nismo u BiH toliko sposobni da to artikulišemo na najbolji naĉin za sve ljude u BiH i onda veoma ĉesto to pitanje bude politiĉko pitanje, a ne humanitarno pitanje, i imamo stalno to nešto na jednom stolu gdje se na razliĉite naĉine već kontaminiran odnos u BiH još dodatno kontaminira. Gospodin Krešić je iznio svoj liĉni problem i mi jednostavno ţelimo i da u njegovoj boli uĉestvujemo jer smatramo da nije naravno humano da se takve stvari dešavaju u BiH. I naravno sve institucije RS, svi predstavnici RS osuĊuju svaki zloĉin u BiH. OsuĊuju svakog pojedinca koji je ĉinio ratni zloĉin, ali na osnovu sudskih presuda, ne na osnovu emocije, jer smo svi puni emocija. Ja pokušavam, pošto imam jako dobru komunikaciju sa gospodinom Krešićem, ne ţelim da ga uvrijedim niti bilo koga ovdje u sali jer znam da je svako imao odreĊeno stradanje u BiH. Ne ţelim da amnestiram ni jednog. Ali nemam pravo niti da ga okrivljujem dok konaĉno odluku o tome ne donese sud. Mi imamo o ovim pitanjima koja su bolna pitanja u BiH – moţemo mi da to guramo pod tepih – razliĉita viĊenja i razliĉita mišljenja, imamo razliĉite informacije koje moţda jesu i 56 dobronamjerne i zlonamjerne. Ovdje je mnogo više zabrinjavajuće to što se pozicioniraju, neko je od prethodnika u prethodnim taĉkama dnevnog reda diskutovao o tome što se nekvalitetni ljudi pozicioniraju sa nekih sa dna rang-lista na pozicije. I to je veći problem u BiH. Jasno sam vam rekao da mi nemamo takva saznanja. Imamo mi informacije i podatke o mnogima koji dan-danas obavljaju pozicije u institucijama BiH, u institucijama entiteta, Federacije BiH, kantona itd. i za koje postoji neka tendencija da su bili uĉesnici u eventualno nekom ratnom zloĉinu, ali nemamo presude. Ponajmanje iz odreĊenih politiĉkih razloga ja imam potrebu da nekoga ovdje branim, a apsolutno niti imam potrebu niti ću ikada braniti ukoliko se utvrde istinite ĉinjenice, neĉije postupke u veoma bolnom periodu za BiH. Znaĉi, nikada. Prema tome, mislim, evo, jer i mi imamo informacija o odreĊenim ljudima koji se nalaze na ovom spisku koji treba da se imenuju, ali nemamo presudu suda. Imamo informacije da su ljudi koji su na spisku ovdje bili akteri operativaca, odnosno rada operativaca i SIPA-e, ali nemamo epilog. Ja se još jedanput ţelim da gospodinu Krešiću obratim, ne ţelim da ni po koju cijenu umanjim njegovu bol koja je evidentna, ali evo jednostavno imao sam potrebu da pokušam da prezentujem ovakav univerzalan pristup ovome pitanju. Hvala.
Hvala kolegi Košarac. Za rijeĉ se javio uvaţeni kolega Krstan Simić. Ali to sad nemamo, izvinjavam se. Kolega Simiću, moraćete ponovo pritisnuti taster kojim se prijavljujete za diskusiju. Hvala Vam.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ova taĉka je pokrenula nekoliko pitanja. Prvo pitanje je: zaista, razumijem gospodina Krešića i u ovakvoj situaciji ne treba da prikriva svoje emocije. Emocije su dio liĉnosti svakog ĉovjeka i treba ih pokazati i poslati poruku i drugim licima vezano za te emocije. Drugo pitanje koje je ovdje pokrenuto je za mene kljuĉ. Jeste da stalno funkcioniramo na principu partijskih dogovora oko izbora raznih kandidata i upravo ti dogovori, ti dilovi, da ih tako nazovem, dovedu do toga da nam se ĉesto pojavljuju, govorim univerzalno, lica koja nemaju ni kvalitet struĉni, nemaju ni moralni, i jednostavno ĉesto smo u poziciji da moramo da se identifikujemo i s tim licima za koje slijedeći stav partija iz kojih dolazimo glasaju za njih; moţda se ĉesto identifikujemo sa principom nesposobnosti, neodgovornosti i ostalim nedostacima koje odreĊena lica ĉine nedostatnim za funkcije na koje ih biramo. BiH je bila u jednom ruţnom ratu. U ratu u kome su svi stradali na ovaj ili onaj naĉin, i tu nema nikakve dileme da jedan Veselin Vlahović, kako se tako zove, Batko, da prema medijskim natpisima je zlo ljudskog roda. Za oĉekivati je da sud o tom da svoj konaĉan stav. Ne ţelim ni 57 pomisli stati da branim Veselina Vlahovića Batka. Ĉak mi je drago što nije drţavljanin BiH. Da kaţem, eto, bar nisu naši odavde. TakoĊe, moram napomenuti da upravo ovo što je gospodin Košarac rekao da smo ĉesto se sluţili i koristili i metodama koje nisu poštene; u raznim diskriminacijama, ljudi koji su bili u sistemu vlasti ove, one, ili treće, nije ni vaţno koje, u ratu su bili na pozicijama, mogli su obavljati svoje poslove ĉasno. Ali, neka podjela, neki osnov, evo ja ću vam reći da je gospodina Liska ispitivala i SIPA vezano za neke prijave za ratne zloĉine u Visokom. Da li ta ispitivanja diskredituju gospodina Liska da o njemu danas ne raspravljamo? Po meni ne. Jer jednostavno nemamo ni jednog zvaniĉnog stava organa koji je rekao da u radnjama pomenutog gospodina postoje neke radnje koje bi ga diskvalifikovale na jednoj ovakvoj poziciji. Svjestan sam ja ĉinjenice da u borbama za razne pozicije, ĉak i unutar istih struktura, stiţu raznorazne anonimne prijave gdje se pokušavaju pojedini kandidati diskreditovati. Oĉigledno je da te prijave koje dolaze i gdje daju podatke dolaze s jasnom namjerom: eto, ako je gospodin Lisak u pitanju, to su njegovi protukandidati iz istog naroda koji su ţeljeli eventualno njegovu poziciju. To nas sve dovodi u jednu vrlo sloţenu situaciju da kada odluĉujemo o ovakvim ozbiljnim pitanjima zaista moram dobro mjeriti, dobro procjenjivati, jer te ljude koje mi postavljamo – ti su ljudi dobili našu podršku. Ti ljudi danas-sutra kad rade, oni rade sa našim guranjem u leĊa, jer smo mi rekli radite to. Naravno da ih trebamo kontrolisati. I meni je ovo vrlo, vrlo, isto kao i gospodinu Krešiću, emotivno teško palo, ali šta je tu je. Rat je iza nas. Ali bih apelovao, ukoliko je ikad moguće, da kandidati koji se predlaţu prevashodno budu struĉni, potom moralni, jer oni ovdje rade za sve. Rade za sve. I stoga sam zaista doveden u dilemu kako se postaviti u ovoj situaciji. Kako glasati? Da li glasati na ĉinjenici da je, ne znam ni ja, šef policije u ratu u Sarajevu odgovoran bio za neke postupke, ne znam, pokojnog Ramiza Delalića. Ako prihvatimo taj princip generalnog pristupa, jeste. Ali nije, postoji minimalna odgovornost i ovdje postoji odgovornost koja se veţe za svakog ĉovjeka i stoga ja nisam u poziciji da budem sudija. Ja za gospodina Pekića, o kome govori gospodin Krešić, prvi put sam ĉuo za to ime i za tu liĉnost da postoji tek kad sam dobio ove materijale, tj. da je kandidat o kome trebam da glasam. Meni je tu vrlo teško i glasati. Za gospodina Liska sam ĉuo samo preko medija. Za ovog drugog kandidata nisam ĉuo nikad dok nisam dobio ovaj materijal. Tu nastaje jedan problem da bi mi morali imati moţda i zakonodavne mehanizme koji će obezbijediti da odreĊene komisije – a da budu zasnovane na struci, na propisima, pravilima – zaista one budu te koje će donositi odluke. Evo, sad ja kaţem, ja ne znam ni kakav je gospodin Lisak, ni kakav je gospodin broj 2., ni kakav je gospodin Pekić, a doveden sam u poziciju da moram dati svoj glas. To je problem na koji sam univerzalno ţelio ukazati i kojim se moramo vrlo, vrlo ozbiljno baviti. Hvala.
Hvala. Pozivam gospodina Tadića, predsjedavajućeg, da uzme rijeĉ. 58
Gospodine Krešiću, u ime svakog ovdje ĉovjeka budite sigurni da uţivate sauĉešće u onome što je Vaš bol. I velika je stvar što će odgovorni ljudi za taj bol biti kaţnjeni. E sad, da ja nastavim liĉnu diskusiju, ja bih vam rekao za koje sve ĉlanove moje porodice nikad nije ni utvrĊeno niti se ko bavi time kako su stradali u ratu. Drugo, Dom naroda nije stvorio ovu sitauciju. Ova situacija je došla do Doma naroda. I mi kad se ovdje izjašnjavamo o bilo ĉemu, mi se ne izjašnjavamo ni o Lisku, ni o Slipcu, ni o Sreti, nego o sljedećim ljudima. Lisak Sead, iz biografije: 'Po završetku ĉetverogodišnjeg mandata na poziciji zamjenika direktora Drţave agencije za istrage i zaštitu od 10. 9. 2009. godine u skladu sa zakonom vratio sam se u instituciju u kojoj sam radio prije imenovanja i trenutno sam rasporeĊen na poslovima naĉelnika Centralnog istraţnog ureda u Graniĉnoj policiji BiH u ĉinu glavni inspektor.' Dragan Slipac: 'Nakon ratnih dešavanja '95. razdruţivanje iz postrojbi HVO, upošljavam se u MUP HR Herceg Bosne, Sluţba nacionalne sigurnosti, Centar Vitez, na poslovima operativnog djelatnika, a potom i kao naĉelnik Centra sluţbe nacionalne sigurnosti Centar Vitez. Na ovim poslovima ostajem sve do konca '96. nakon ĉega prelazim u federalno Ministarstvo unutrašnjih poslova na poslovima šefa u Odjelu tehniĉke zaštite u Odjeljenju za kontradiverzionu zaštitu Sektora kriminalistiĉke policije federalnog MUP-a, pa kasnije carina', pa sliĉno. Pekić: 'Glavni inspektor u Inspektoratu Ministarstva bezbjednosti BiH.' To su ljudi koji primaju platu od nas, koji su na najvišim policijskim funkcijama i koji su izašli pred jednu komisiju kao kandidati. Tu je ministar bezbjednosti, moţda bi mogao reći koliko je zadovoljan radom nekog od njih, ako je u njegovoj nadleţnosti. Ima jedan zakon koji nikad nije donesen i vi prvi, svi ovdje koji sjedite, niste spremni da ga donesete – zakon o lustraciji pa da sve priĉe koje trebaju da izaĊu iz onog i iz ovog vremena doĊu na pravo mjesto i da se vidi ko moţe da vodi raĉuna o bezbjednosti graĊana ove zemlje. Sve dok tu vrstu iskrenosti ne pokaţemo, ne mogu tri glavna inspektora ove zemlje koji primaju platu na jednu noć postati crne vrane zato što su ovdje kandidati za nešto. Nemoguće. A ja zaista ne ţelim u bilo kom smislu biti izmanipulisan ni od strane onih koji su za ovakvu opciju, ni od strane onih koji su protiv. Ja samo ţelim ovdje da kaţem: imamo situaciju u kojoj je Predstavniĉki dom donio odluku kakvu je donio. Ta odluka ili se potvrĊuje ovdje ili se ruši ta priĉa. Taj dio priĉe je vezan za zahtjeve Evropske komisije, deset pisama smo dobili od Davidija, ĉlanovi Kolegija to i razmatrali, borili se da ovaj posao završimo. A što se tiĉe politiĉkog ocjenjivanja prvog i zadnjeg na listi, i tu listu su pravili poslanici kao mi, isti, i nekom dali više bodova nekom dali manje bodova. Ovdje sve postoji samo ne postoji obrazloţenje zašto bi bilo ovako ili onako. Znaĉi, moţemo uĉestvovati u ovom procesu i završiti ga na radost EU, moţemo reći da nas ništa od ovoga ne interesuje i proglasiti ljude koji danas primaju platu od ove zemlje ad hok ratnim zloĉincima, za potrebe glasanja na današnjoj taĉki dnevnog reda. Hvala. Nema drugih prijavljenih za glasanje, za raspravu, izvinjavam se. 59 Pokrećem izjašnjavanje o prijedlogu da se Sead Lisak imenuje za direktora Agencije, za prvog zamjenika direktora Dragan Slipac, a za drugog zamjenika direktora Sreto Pekić. Pokrećem glasanje. Konstatujem da je glasanje ... o taĉki 26. u prvom krugu završeno tako što je od 14 prisutnih 'za' bilo devet delegata, 'protiv' jedan, 'uzdrţana' ĉetiri. Iz Federacije 'za' je glasalo šest delegata, jedan je bio 'protiv', tri 'uzdrţana'. Iz RS glasala su tri delegata 'za' i jedan je bio 'uzdrţan'. Konstatujem da postoji opšta i entitetska većina i da je za direktora Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH imenovan Sead Lisak, za prvog zamjenika Dragan Slipac, a za drugog zamjenika Sreto Pekić. Hvala vam. Prelazimo na taĉku 27. dnevnog reda: Ad. 27. Prijedlog za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (prijedlog Privremene zajedničke komisije oba doma), materijal broj: 01,02-50-1- 441-6/10, od 30. 8. 2010. godine U skladu sa Zakljuĉkom sa 80. sjednice Predstavniĉkog doma Parlamentarne skupštine BiH odrţane 30.6.2010. godine i sa 48. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH odrţane 13.7.2010. godine, Privremena zajedniĉka komisija oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovoĊenje procedure za imenovanje dva predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije na 7. sjednici, odrţanoj 25. i 30. avgusta 2010. godine, utvrdila je prijedlog kandidata za imenovanje jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Komisija je jednoglasno usvojila prijedlog da se kandidat akademik Muris Ĉiĉić imenuje u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije kao predstavnik akademske zajednice. Izvještaj Komisije ste dobili. Predstavniĉki dom je imenovao Murisa Ĉiĉića za predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupciju i koordinaciju borbe protiv korupcije. Otvaram raspravu o ovoj taĉki dnevnog reda. Pozivam vas da se ukljuĉite ako ţelite. Nema na ekreanu evidencije o prijavljenim. I dalje, eh sad imam evidenciju, hvala vam. Uvaţena kolegica Borjana Krišto. Izvolite.
Evo, budući je Privremeno zajedniĉko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine trebalo imenovati jednog ĉlana ispred akademske zajednice, odnosno jedan je već popunjen i jedan 60 ispred nevladinog sektora, znaĉi ovo ĉine tri ĉlana, i logiĉno je da su predstavnici sva tri naroda zastupljeni u ovakvom jednom povjerenstvu, mi danas imamo na dnevnom redu prijedlog ĉlana iz reda bošnjaĉkog naroda. Ja, koliko sam upoznata, da je već ranije raspisivan natjeĉaj i uistinu se nije netko od drugih kandidata odnosno kandidata iz reda drugog naroda ispred akademske zajednice ni javljao. Ja u ovom trenutku ţelim reći da ispred Kluba hrvatskog naroda nećemo podrţati prijedlog ĉlana, a ujedno ispred Kluba predlaţem, ukoliko ovaj prijedlog ne dobije potrebnu većinu, da se formira Privremeno zajedniĉko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provoĊenje procedure imenovanja dva predstavnika akademske zajednice i jednog predstavnika nevladinog sektora u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Hvala.
Zahvaljujem se gospoĊi Krišto. Dobro. Da li ima još prijavljenih za raspravu? Nema. Zahvaljujem se. Prelazimo na izjašnjavanje o ovoj taĉki dnevnog reda. Dakle, glasamo o prijedlogu Komisije za imenovanje Murisa Ĉiĉića za predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Hvala vam. Konstatujem da je u glasanju ... o taĉki dnevnog reda 27. u prvom krugu od 14 prisutnih delegata 'za' se izjasnilo tri delegata, 'protiv' devet delegata i 'uzdrţana' su bila dva delegata. Iz Federacije 'za' su glasala tri delegata, 'protiv' pet delegata, 'uzdrţana' su bila dva delegata. Iz RS 'protiv' su bila ĉetiri delegata. Konstatujem da ne postoji opšta većina za ovaj izbor i da nismo imenovali akademika Murisa Ĉiĉića za predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. GospoĊo Krišto, zakljuĉak koji ste pomenuli, da li imate u pismenoj formi ili moţete ...
/nije ukljuĉen mikrofon/
Pauza 5 minuta za pripremanje zakljuĉka, ja se vama izvinjavam. [[PAUZA]] GospoĊo Krišto, da li moţete sada da saopštite tekst zakljuĉka? Izvinjavam se, izvinjavam se, oprostite molim vas. 61
Jesam, jesam.
Izvolite.
Hvala. 'Prijedlog zakljuĉka o osnivanju Privremenog zajedniĉkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provoĊenje procedure imenovanja jednog predstavnika akademske zajednice u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije: Ĉlanak 1. Osniva se Privremeno zajedniĉko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provoĊenje procedure imenovanja jednog predstavnika akademske zajednice u Povjerenstvo za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, u daljem tekstu Povjerenstvo. Ĉlanak 2. U Privremeno zajedniĉko povjerenstvo imenuju se ispred Zastupniĉkog doma tri ĉlana i ispred Doma naroda tri izaslanika.' Ja ovu priliku koristim da ispred Kluba hrvatskog naroda u ovo izaslanstvo predloţim gospodina Josipa Merdţu. 'Ĉlanak 3. Zadaća Privremenog zajedniĉkog povjerenstva je provesti proceduru oglašavanja za ĉlana Povjerenstva i domovima predloţiti imenovanje kandidata naznaĉenog u ĉlanku 1. ovog zakljuĉka, radi imenovanja. Ĉlanak 4. Ovaj zakljuĉak stupa na snagu danom usvajanja u istovjetnom tekstu u oba doma Parlamentarne skupštine BiH a objavljuje se u Sluţbenom glasniku BiH.' Hvala.
Hvala, gospoĊo Krišto. 62 Ĉuli ste tekst ovog zakljuĉka. Shodno predloţenom zakljuĉku, predstavnici klubova delegata ostala dva naroda bi trebali predloţiti po jednog ĉlana iz svojih redova. Kolega Simić, poništili ste ponovo. Ja bih vas molio da ponovo pritisnete taster.
Hvala, gospodine predsjedavajući. U ime Kluba srpskog naroda predlaţem profesora doktora Mladena Ivanića za ĉlana ove komisije.
Hvala Vam, kolega Simiću. Kolega Genjac. Ja vas molim da se prijavite. Izvolite, uvaţeni kolega.
Gospodin Hasan Bećirović.
Hasan Bećirović. Hvala vam na doprinosu. Sada vas pozivam da se izjasnimo o tekstu predloţenog zakljuĉka. Zahvaljujem se. U glasanju ... o taĉki 27. u prvom krugu: od 14 prisutnih delegata 'za' je glasalo 14 delegata, i to iz Federacije 10, a iz RS ĉetiri, ĉime postoji opšta i entitetska većina za ovu odluku, pa konstatujem da je zakljuĉak predloţen od strane uvaţene kolegice Borjane Krišto usvojen u vezi sa ovom taĉkom dnevnog reda. Zahvaljujem se. Prelazimo na sljedeću taĉku dnevnog reda. To je taĉka 28. Ad. 28. Prijedlog odluke o imenovanju člana Drţavne regulatorne komisije za električnu energiju iz Republike Srpske (materijal Savjeta ministara BiH), broj: 01,02-50-3- 1117/10, od 7. 10. 2010. godine Savjet ministara BiH je na sjednici odrţanoj 5. 10. 2010. godine na prijedlog Narodne skupštine RS utvrdio Prijedlog odluke o imenovanju ĉlana Drţavne regulatorne komisije za elektriĉnu energiju iz RS kojom se za ĉlana Komisije predlaţe Milorad Tuševljak. Obavještenje Savjeta ministara BiH, odnosno, Prijedlog odluke dobili ste u prilogu. Dobili ste i Mišljenje Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Komisija je prihvatila Prijedlog odluke Savjeta ministara da se za ĉlana Drţavne regulatorne komisije za elektriĉnu 63 energiju iz RS imenuje Milorad Tuševljak. Predstavniĉki dom je imenovao Milorada Tuševljaka za ĉlana Drţavne regulatorne komisije za elektriĉnu energiju iz RS. Otvaram raspravu i pozivam predsjedavajućeg Komisije ukoliko ţeli da uzme rijeĉ. Nema potrebe. Hvala. Dakle, otvaram raspravu o ovoj taĉki dnevnog reda, tj. o ovom prijedlogu. Da li se neko javlja? Konstatujem da nema prijavljenih. Pokrećem glasanje. Pozivam vas da se izjasnite. Hvala vam. U glasanju ... o taĉki 28. u prvom krugu: od 14 prisutnih 'za' je glasalo 14; iz Federacije 10, iz RS ĉetiri. Postoji i opšta i entitetska većina. I konstatujem da smo imenovali Milorada Tuševljaka za ĉlana Drţavne regulatorne komisije za elektriĉnu energiju iz RS. Na dnevnom redu današnje sjednice ostale su nam praktiĉno još dvije teme, a to je davanje saglasnosti za ratifikaciju više sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma, amandmana na sporazume i prijedlog Ustavnopravne komisije. U vezi sa taĉkama koje se tiĉu davanja saglasnosti za ratifikacije sporazuma, predlaţem da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma, amandmana na sporazum, od taĉke 29. do taĉke 52., ukljuĉujući i taĉku 52. Dobili ste Izvještaj Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije. Predstavniĉki dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovih sporazuma pa vas pozivam sada da se izjasnimo o ovim temama. Rijeĉ, prije svega, dajem predsjedavajućem Komisije, gospodinu Hasanu Bećiroviću, ako ţeli. Uvaţeni kolega Hasan Bećirović, predsjednik Komisije.
Ja se zahvaljujem i mislim da je taj Vaš prijedlog, predsjedavajući, prihvatljiv. Pogotovo, što je Komisija dala Mišljenje Domu naroda da donese zakljuĉak i ratifikuje sve ove sporazume, ugovore i protokole, ali htio sam vas samo obavijestiti da je Parlamentarna skupština u jako velikom zaostatku kod ratifikacije meĊunarodnih sporazuma i ugovora. Prema nekim mojim saznanjima, ukupno je neratifikovanih bilo do ove sjednice negdje oko 70 i nešto sporazuma i ugovora. Mi bi prethodnom i ovom sjednicom otprilike ratificirali negdje oko 40-tak, 40 i nešto. Dakle, ĉeka nas još jako puno ovih dokumenata i trebalo bi ih, po mojoj ocjeni, što je moguće prije ratifikovati. Hvala lijepo.
Hvala, gospodine Bećiroviću. 64 Ono što mogu kao predsjedavajući Kolegijuma da vas obavijestim je da Kolegij ne zadrţava ovaj materijal i da servisira svoje parlamentarne obaveze u skladu sa dinamikom, koju eto odreĊuju prethodne instance, tako da ovaj zakljuĉak Komisije ja mislim da bi trebali mi kao Kolegij prenijeti na prvom sljedećem Zajedniĉkom kolegiju ĉlanovima Kolegija Predstavniĉkog doma, a onda svojstveno tome i predlagaĉima, tj. uglavnom Savjetu ministara. Hvala vam, gospodine Bećiroviću. Otvaram raspravu u vezi sa prijedlogom koji sam dao. Nema. Dakle, sada bi se trebali prvo izjasniti da glasamo jedinstveno o ovim taĉkama dnevnog reda, dakle od taĉke 29. do taĉke 52., ukljuĉujući i taĉku 52. Pokrećem glasanje. Hvala vam. Konstatujem da je u glasanju ... o taĉki dnevnog reda 28. u prvom krugu: od 14 prisutnih delegata 14 delegata glasalo 'za'; iz Federacije 10, iz RS ĉetiri i da postoji opšta i entitetska većina, kojom se odluĉuje da se jedinstveno izjasnimo o ovim prijedlozima. Sada prelazimo na glasanje uz pomoć tehniĉke sluţbe u kome se trebamo izjasniti o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma, amandmana na sporazum, od taĉke 22. do taĉke 52., ukljuĉujući i taĉku 52. dnevnog reda po kome danas radimo. Taĉke 29., izvinjavam se, hvala na sugestiji. Dakle, od taĉke 29. do taĉke 52., ukljuĉujući i taĉku 52. Molim tehniĉku sluţbu da nam omogući izjašnjavanje. Hvala vam. U glasanju ... po više taĉaka dnevnog reda, u prvom krugu, od prisutnih 14 delegata 14 je bilo 'za'; iz Federacije 10, iz RS ĉetiri i postoji i opšta i entitetska većina pa smo tako dali saglasnost za ratifikaciju sporazuma, protokola, ugovora, memoranduma, amandmana na sporazum od taĉke 29. do taĉke 52., ukljuĉujući i taĉku 52. današnjeg dnevnog reda. Prelazimo na sljedeću taĉku dnevnog reda, to je taĉka 53. Ad. 53. Izjašnjavanje o Prijedlogu zaključka Ustavnopravne komisije Ĉuli ste obrazloţenje uvaţenog kolege Krstana Simića, predsjedavajućeg Ustavnopavne komisije, dato u raspravi o dnevnom redu. Ovaj Prijedlog zakljuĉka podijeljen je svim poslanicima i dostupan vam je u radnim materijalima koje sada imate pred vama na vašim radnim površinama. Ja pozivam kolegu Krstana Simića, kao predlagaĉa, da se izjasni hoće li nešto u doprinos svom prijedlogu govoriti? Nema potrebe. Sada otvaram raspravu o ovom zakljuĉku. Da li se neko javlja za rijeĉ? Niko. Zahvaljujem se. 65 Prelazimo na izjašnjavanje. U glasanju ... o taĉki 53. u prvom krugu: od 14 prisutnih 'za' je glasalo 14; iz Federacije 10, iz RS ĉetiri. Postoji i opšta i entitetska većina pa konstatujem da je usvojen zakljuĉak koji je predloţila Ustavnopravna komisija Doma naroda, a u vezi sa taĉkom dnevnog reda 53. o produţenju amandmanske faze za Prijedlog zakona o primjeni rezultata analize dezoksiribonukleinske kiseline u sudskim postupcima. Hvala. Još se jednom izvinjavam za onaj poĉetni meteţ koji smo malo imali vezano za onu, koja je to bila, 2. taĉka dnevnog reda, 3. Eto tako je ispalo. Srećan godišnji odmor. Naravno, budite dostupni, kao što reĉe gospodin Denis Bećirović. Sjednica je završena u 15,17 sati.