Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:03:00]] В залі зареєстровано 371 народний депутат. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні день народження наших колег Мартиненка Миколи Володимировича, якому виповнилося 45 років, і Ременюка Олексія Івановича, якому виповнилось 50 років. Давайте привітаємо наших колег, побажаємо їм міцного здоров’я і успіхів в практичній діяльності. Тепер до вашого відома доводжу інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 11 січня 2006 року. Розглянуто 21 питання порядку денного. За результатами розгляду: прийнято п’ять законів, один законопроект прийнято за основу, два законопроекти направлено дна доопрацювання, чотири законопроекти та один проект постанови відхилено. За результатами розгляду пропозицій Президента України: сім законів прийнято в новій редакції, подолано вето Президента на два закони. Так, перелік питань, визначених для розгляду Верховною Радою України на 12 січня 2006 року у вас є. Оголошується до розгляду питання Про дострокове припинення повноважень окремих народних депутатів України. Доповідач – голова Комітету з питань регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України Матвєєв Валентин Григорович. Будь ласка, Валентин Григорович.
Шановні народні депутати, до Верховної Ради України звернувся з заявою наш колега Гладких Василь Іванович про дострокове складення ним депутатських повноважень у відповідності з вимогами пункту першого частини другої статті 81 Конституції України. Як відомо, Постановою Кабінету Міністрів від 30 листопада минулого року він призначений генеральний директором Державної адміністрації залізничного транспорту. Тому комітет у відповідності з вимогами частини першої статті п’ятої Закону України „Про статус народного депутата України” прийняв рішення і вніс на ваш розгляд проект постанови, яким пропонується припинити достроково повноваження народного депутата України Гладких Василя Івановича, обраного в одномандатному виборчому окрузі номер 179, Харківська області, у зв’язку з особистою заяву про складення ним депутатських повноважень. Прошу, шановні колеги, підтримати.
Шановні народні депутати, вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України „Про дострокове припинення повноважень народного депутата України Гладких Василя Івановича”, реєстраційний номер 8695. Прошу голосувати. [[10:06:38]] За-280 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду питання: про обрання суддів Конституційного Суду України. Онопенко Василь Васильович, будь ласка. Валерій Дмитрович є Мішура? Одну хвилиночку! Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, відповідно до вимог Закону „Про Конституційний Суд”, Закону – Конституції, Верховна Рада має також право формувати склад Конституційного Суду, який складається з 18 чоловік, але, на жаль, в нас сьогодні не заповнена наша відповідна квота від Верховної Ради. Суддею Конституційного суду згідно статті 148 Конституції України, статті 16 Закону про Конституційний Суд може бути громадянин України, який на день призначення досяг 40 років, має вищу юридичну освіту, стаж роботи за фахом не менше як 10 років, проживає в Україні протягом останніх 20 років та володіє державною мовою. Відповідно до зібраних матеріалів комітет з питань правової політики розглянув такі кандидатури: Борденюка Василя Івановича, Вороб’я Петра Адамовича, Голосніченка Івана Пантелеймоновича, Вернидубова Івана Васильовича, Стецюка Петра Богдановича, Литвака Олега Михайловича і Маркуш Марії Андріївни Всі вони відповідають вимогам Конституції і Законам про Конституційний Суд. Відповідно до Закону про Конституційний Суд голосування відбувається таємно і шляхом голосування бюлетенями. Тому якихось правових таких претензій до даних кандидатур немає, питання тільки у тому, щоб зал проголосував за ті чи інші кандидатури до Конституційного Суду. Дякую за увагу.
Так, тоді давайте, шановні колеги, немає, є запитання? Будь ласка, запишіться 3 хвилини, запитання. Так, на табло прізвища народних депутатів. Стоян, фракція „Регіони України”, будь ласка.
Олександр Стоян, фракція Партії „Регіони України”. Шановний Василь Васильович, ну, чомусь дуже так торпедується. Ми розуміємо, що треба, щоб працював Конституційний Суд, треба був щоб повноцінний. А коли ми бачимо, що сьогодні і Президент наш, і деякі наші колеги кажуть, що неправильно прийняли постанову по Уряду і таке інше. І вже звертаються до Конституційного Суду, тобто не вважаєте ви, що зараз просто давлять для того, щоб створити Конституційний Суд і протягнути ті Закони, які їм потрібно? Я думаю, що Партія регіонів на цей раз не буде брати участі в голосуванні по кандидатурах, хоча наша кандидатура є, достойна. Але це питання не на часі. Дякую.
Це питання Верховної Ради призначити чи не призначити відповідні кандидатури від Верховної Ради. Але я хотів би нагадати пану Стояну і всім вам про те, що з’їзд суддів призначив шість кандидатур і Президент. І відповідно до Конституції ми повинні прийняти присягу протягом одного місяця відносно тих суддів. А щодо призначення від Верховної Ради, то це все теж залежить від вас. Є, звичайно, політична складова, але є вимоги Конституції і Закону про Конституційний Суд. І нам потрібно його все-таки формувати
Юрій Соломатін, фракція комуністів.
Шановний доповідачу, існують певні норми і вимоги до представлення кандидатур на посаду судді Конституційного Суду. Одна з цих норм – це надання біографій і інших супровідних документів. Ті кандидатури, які подавалися раніше, ми знаємо і вивчили ці документи. А є ще дві нові кандидатури, і ми про цих людей нічого не знаємо. То виникає така думка, що хтось на вас тисне і дуже добре з тим, щоб за будь-яку ціну відбувся розгляд цього питання. Хоча я, це моя особиста думка, погоджуюся з попереднім виступаючим, який вже надав оцінку ситуації, яка склалася навколо цього питання. А саме, що за тих умов, які сьогодні є, не відбудеться рішення цього питання, бо дуже розбурхана соціально і політично ситуація. Дякую. На першу частину відповідь.
Дякую, Юрію Петровичу. Ніхто на мене і на комітет не тисне. На нас лише може тиснути сам закон і вимоги щодо обрання суддів. Я вам назвав інші кандидатури, крім відомих, які тут розглядалися, це Борденюка, Воробей, Стецюка. Ще весною комітет розглянув ці кандидатури, зібрав відповідні матеріали, біографії, дані. Це достойні люди, так само, які інші наші кандидати на посади суддів Конституційного Суду. І тут жодного тиску немає. Питання лише за тім, щоб Верховна Рада прийняла участь у голосуванні.
Володимир Стретович, будь ласка, фракція „Наша Україна”.
Володимир Стретович, Партія Християнсько-Демократичний Союз, фракція „Наша Україна”. Василь Васильович, ви знаєте, що в нас є цілий ряд суддів, які обрані з’їздами, які призначені Президентом, а не приводяться до присяги? Ви очолюєте Комітет з питань правової політики, свого часу я цей комітет очолював в 94-98 роках, то ви мені скажіть, яка правова політика сьогодні здійснюється в державі? Чи відповідає це Конституції? Чи треба це зробити? Чому ми, записуючи в Закон про Конституційний Суд норму про те, що судді Конституційного суду складають присягу перед Верховною Радою, мали на увазі, це легітимізацію його на присягу народові і представницьких орган є Верховна Рада. Чому сьогодні не здійснюється ця процедура і не приводяться до присяги ті судді, які вже обрані і які по закону повинні приступити до виконання своїх обов’язків? Чому комітет, який ви очолюєте, не ставить це питання перед Верховною Радою, що цю процедуру треба здійснити, оскільки ми, виходить, Верховна Рада, узурпуємо владу і не даємо можливості працювати цій інституції? Дякую.
Дякую за запитання. Відповідно до статті 17 Закону „Про Конституційний Суд” суддя Конституційного Суду України складає присягу на засіданні Верховної Ради України, яке проводиться за участю Президента України, Прем’єр-міністра України, Голови Верховного Суду України не пізніше, як через місяць після призначення суддею Конституційного Суду України. Комітет розглянув це питання, виніс своє рішення, зібрав відповідні матеріали, підготував проект постанови. Скажіть, будь ласка, що може зробити в цій ситуації ще комітет? Ви знаєте, що я ці питання ставити в різних аспектах, але тут повинна бути політична воля відповідних фракцій парламенту.
Так. Василь Васильович, оскільки по першому питанню, шановні колеги, інформація надана, давайте зразу інформація по другому питанню про обрання членів Вищої ради юстиції, а потім попросимо Валерія Дмитровича Мішуру, щоб він розповів про порядок проведення голосування. Нема застережень? Будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Шановні колеги, Вища рада юстиції складається із 20 осіб і виконує надзвичайно важливі функції щодо формування суддівського корпусу, це особливо коли мова йде про призначення суддів на посади на перші п’ять років, а далі це вже прерогатива Верховної Ради України. Відповідно до статті 6-ї Закону „Про Вищу раду юстиції” на посаду члена Вищої ради юстиції може бути рекомендований громадянин України, не молодше 35 років і не старший 65 років, який проживає в Україні не менше, як 10 останніх років, володіє державною мовою, має вищу юридичну освіту та стаж роботи в галузі права не менше 10 років. На сьогодні в комітет поступили матеріали на наших колег на Євдокимова Валерія Олександровича, який вже працював у свій час і членом Вищої ради юстиції і головою Вищої ради юстиції і на Черновецького Леоніда Михайловича, який теж має намір бути обраним до Вищої ради юстиції. Всі матеріали відповідають вимогам Закону „Про Вищу раду юстиції”. Тому є пропозиція внести ці кандидатури до бюлетеня і проголосувати. Дякую за увагу.
Є запитання до. Будь ласка, запишіться, три хвилини. На табло прізвища народних депутатів, що записалися на запитання до Василя Васильовича Онопенка. Катерина Семенівна Самойлик фракція комуністів, ваше запитання, будь ласка.
Шановний Василь Васильович! Як ви вважаєте це нормально чи ні. Ми знаємо, що Леонід Михайлович Чернівецький з цієї трибуни весь час називав, що він голова якоїсь партії там. Більше того, тепер він в іншій партії, входить в інший блок, але постійно називав, що він очолює одну із партій. Зараз тут я читаю, що вдруг Леонід Михайлович напередодні голосування щодо входження до Вищої ради юстиції, обрання, вірніше, від Верховної Ради України став безпартійним. Я так сама собі думаю, ну, скільки вже може бути це святотатства, скільки може бути неправди цієї? Навіщо писати, ти ж весь час кичився, що ти одну із християнський партій очолюєш, а тим більше, що якщо ти християнин в християнській державі, то навіщо писати неправду? Чи це не є підставою взагалі не розгляду кандидатури в зв’язку з недостовірністю даних, які дані в автобіографії претендента на дуже високу посаду?
Я думаю, що це скоріше питання до Леоніда Чернівецького, але сама по собі партійність чи не партійність не перешкоджає бути членом Вищої ради юстиції. Я очолюю Українську соціал-демократичну партію, але я є членом Вищої ради юстиції. Ми цих даних не перевіряли, але я думаю, що це є не перешкода для обрання його членом Вищої ради юстиції.
Андрій Шкіль, будь ласка.
Дякую. Шановний Василь Васильовичу, скажіть будь ласка, які критерії на вашу думку, взагалі які критерії висував комітет кандидатам чи претендентам на ці високі посади? Чи відповідають вони критеріям? І як на мене, я хотів би, щоб все ж таки ви тут озвучили для того, щоб це чули не тільки народні депутати, а й ті люди, які слухають нас по радіо, дивляться по телебаченню. Які є можливості у Вищої ради юстиції, що вона займається тим, щоб люди розуміли, який рівень довіри має бути до кандидатів на ці посади і відповідно до члена Вищої ради юстиції? Дуже дякую.
Ви розумієте, що якщо Вища рада юстиція сформує суддівський корпус і встановлює відповідні вимоги, і фактично навіть в якійсь мірі приймає іспити від кандидатів на посади суддів на перших п’ять років, то до самих членів Вищої ради юстиції надзвичайно високі повинні бути вимоги, крім тих, що зазначені в статті 148 і 16 Закону про Конституцію і в Конституції, і Конституційний Суд, то звичайно це моральні якості, тому що це дуже важливо і всі інші необхідні такі умови. Тому на наш погляд, на погляд комітету, обидва кандидати, вони відповідають цим критеріям, цим вимогам і можуть бути обрані на високу посаду членів Вищої ради юстиції.
Так, Михайло Мельничук, будь ласка, запитання.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, шановний високоповажний Василь Васильовичу! Фракція пропонує перейти до процедури голосування і не обговорювати це питання. Чому ми виходимо з такої позиції? Тому що, щоб надалі не звинувачували парламент, що ми не хочемо затверджувати суддів, або не розглядаємо це питання, або не обговорюємо. Ми пропонуємо все-таки перейти до процедури голосування. Дякую.
Так, час вичерпаний. Сідайте, будь ласка, Василь Васильович. Шановні. Я зараз, бачу. Шановні колеги, я просив би дуже ваш, щоб фракції і народні депутати взяли участь у голосуванні. Якщо вас не влаштовують всі запропоновані кандидатури, будь ласка, виберіть одну, за яку ви будете голосувати. Але Верховна Рада має продемонструвати, що вона рухається, реалізуючи ті правові приписи, які належить їй реалізовувати. Відносно того, хто тисне на Онопенка Василя Васильовича. Я тисну, щоб ми виконували закон і я просив би врахувати це. А зараз, одну хвилинку, не заважайте працювати. Мішура Валерій Дмитрович. Заспокойтесь, будь ласка, голова Лічильної комісії. Не кричіть.
Шановні колеги, я просив би членів Лічильної комісії, народних депутатів Асадчева, Гінзбург, Грязєва, Кальніченко, Кармазіна, Кафарського, Костинюка, Майко, Манчуленка, Миримського, Надрагу, Рябіку, Ситника, Соболєва, Фоменка, Чорновіла, Чічканова і Шевчука зібратися через п’ять хвилин у нашій кімнаті, де ми працюємо. Це перше. Друге. Ми будемо голосувати двома бюлетенями. І третє, ми плануємо, що голосування може відбутися з 12 години. Дякую.
Так, шановні колеги, інформація до вашого відома доведена. Ряд фракцій. Одну хвилиночку. Ряд фракцій звернулися з вимогою надати 30 хвилин для проведення консультацій, Це фракції: Народного Руху України, Партії промисловців і підприємців, Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]], „Регіонів України”, „Єдина Україна” і БЮТ. Так ви будете перерву вимагати чи виступи вимагати? Будь ласка, давайте. Олег Григорович, будь ласка, хто від вас буде? Григорій Омельченко. Ярослав Кендзьор буде, да? Одну хвилиночку, вже я оголосив. Одну хвилинку, я уже оголосив вам.
Народний депутат України Григорій Омельченко, виборчий Блок Юлії Тимошенко. Шановні колеги! Шановні співвітчизники! Я хотів би вас привернути увагу до тих подій, які відбуваються навколо підписаного контракту щодо продажу газу, російського газу в України і те, що торкається швейцарської компанії „РосУкрЕнерго”. Я хочу, щоб всі народні депутати України і громадяни України знали від правоохоронних органів України, хто стоїть за цією компанією „РосУкрЕнерго” , яка сьогодні буде являтися єдиним посередником по експорту газу в Україну як російського, так і туркменського. У засобах масової інформації, а також мною, як заступником голови Комітету з питань боротьби з корупцією, організованою злочинністю, отримана інформація про те, що угода між НАК „Нафтогаз України” та „Газпромом” і „РосУкрЕнерго” була підписана в офісі „Газпрому” 3 січня о другій годині 30 хвилин ночі і трохи пізніше кінцеві її положення і у підписанні цієї угоди був присутній так званий бізнесмен Семен Могилевич, який за повідомленням засобів масової інформації перебуває у міжнародному розшуку, який об’явило Федеральне бюро розслідування. Крім того, ще влітку минулого року голова Служби безпеки України Олександр Турчинов заявив, що діяльність цієї структури швейцарської „РосУкрЕнерго” контролює Семен Могилевич. Зазначу вам, шановні колеги, що за повідомленням, інформацією, якою я володію і яка була опублікована в пресі, Семен Могилевич був двічі засуджений російським судом, являється громадянином чотирьох держав: Росії, України, Ізраїлю, Венгрії, звинувачується Сполученими Штатами Америки у відмиванні брудних грошей і махінаціях на суму понад 150 млн. дол. І, якщо я пам’ятаю, це скандал, пов’язаний з американським нью-йоркським банком 1999 року, через його рахунки пройшли в цьому банку понад 10 млрд. американських доларів. Більше того, влітку минулого року, за заявою Голови Служби безпеки Олександра Турчина було порушено кримінальні справи проти посадових осіб, цих посередників. І мене цікавить питання: яка доля цих кримінальних справ? Адже Україні був нанесений ущерб і не надійшло до бюджету понад 1 млрд. дол. Сполучених Штатів Америки. У мене як народного депутата України і заступника голови комітету виникає запитання: чи відомо Президенту України, хто безпосередньо брав участь у цих переговорах підписання контракту, хто дійсно контролює цю посередницьку структуру – „РосУкрЕнерго”? І яка доля кримінальних справ, які були порушені? І на завершення, шановний пане Голово, 30 секунд, щоб завершити, поки ви.
Дякую. Все. Будь ласка. Будь ласка, все. Так, будь ласка, Кендзьор Ярослав. Будь ласка. Заспокойтесь, шановні колеги, ну, все. Ну все, у нас вже закінчились виступи. Будь ласка, десять секунд, завершуйте виступ.
Так, шановні колеги. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Я прошу вас, прошу вас вважати мій виступ депутатським запитом до Президента України, Голови Служби безпеки, Генерального прокурора про перевірку інформації, яка опублікована в пресі і мною сказана, і дати народним депутатам вичерпну відповідь по цим всім питанням. І я просив би. Володимире Михайловичу, направити це в Службу безпеки і Генеральну прокуратуру.
Дякую. Ярослав Кендзьор від фракції Народного Руху України, промисловців і підприємців України.
Шановний Голово, шановні колеги, народні депутати. Ярослав Кендзьор, фракція Народного Руху України. 10 січня цього року Верховна Рада України під активним сприянням, при активному сприянні Голови Верховної Ради відправила абсолютно незаконно в порушення Конституції і Регламенту уряд України у відставку. Зважаючи на ці явні і свідомі порушення Конституції і Регламенту України, Верховної Ради України, я і мій колега народний депутат України Юрій Оробець підготували і зареєстрували у Верховній Раді проект ухвали про відсторонення Голови Верховної Ради України Литвина Володимира Михайловича від ведення пленарних засідань у зв’язку із. Цей проект постанови розроблений у зв’язку з грубим порушенням статті 87-ї і 115-ї Конституції та статей 5.3.1 та 3.8.7 Регламенту Верховної Ради України Головою Верховної Ради Литвином під час пленарного засідання 10 січня 2006 року. У зв’язку з цим вважаємо, що для подальшої продуктивної роботи Верховної Ради України необхідно відсторонити Литвина Володимира Михайловича від ведення пленарних засідань та доручити йому як народному депутату України віднайти час для вивчення нормативно-правових актів української держави. Проект ухвали звучить таким чином. У зв’язку з грубим порушенням статті 87-ї, 115-ї Конституції України та Регламенту Верховної Ради України, статті 5.3.1 та на підставі статті 3.8.7 Регламенту Верховної Ради Верховна Рада України постановляє: Перше. Відсторонити від ведення пленарних засідань Голову Верховної Ради Литвина Володимира Михайловича. Друге. Доручити народному депутату України Литвину Володимиру Михайловичу віднайти час, вільний від участі у пленарних засіданнях, для вивчення Конституції України та Регламенту Верховної Ради України. Третє. Зберегти за народним депутатом України Литвином Володимиром Михайловичем грошові виплати, пов’язані з виконанням депутатських повноважень та посадових зобов’язань. Фінансове обґрунтування. Прийняття даної постанови не потребує додаткових витрат із Державного бюджету України. І на завершення я хотів би сказати ще одну річ. Володимир Михайлович часто аргументує події 10 січня тим, що колись у грудні він зробив якісь аналогічні речі. Тоді, коли зробив добре для України, його сумління мучить і по сьогодні.
Я прошу, дайте цей проект постанови. Я готовий з Ярославом Кендзьором провести публічну дискусію щодо незнання Конституції і Регламенту. І я хотів би сказати колегам із фракції Партії промисловців і підприємців, коли ви підписуєте заяви, то ви дивіться, що ж ви підписуєте. Будь ласка, тепер право на виступ від фракції Соціал-демократичної партії України [[об’єднаної]] і „Регіони України”. А я поставлю на голосування вашу пропозицію, я не боюся. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги! Шановні співвітчизники! Шуфрич, опозиційний Блок „Не так!”. Ми стали, на жаль, вчора і позавчора свідками брутального введення в оману народу України. Нашу суспільство лякають, що ніби-то через 60 днів наступить якийсь колапс у системі державного управління. Так от хочу нашим горе-можновладцям показати текст Конституції України, який, до речі, виданий Міністерством юстиції України, де у 115 статті, на яку вони посилаються, чітко написано, що у разі відправлення уряду у відставку Верховною Радою України, він виконує обов’язки до призначення і обрання нового складу Кабінету Міністрів. І ніяких обмежень в 60 днів нема. І треба на цьому спекуляції зупинити. Але вчора ми стали свідками, на мій погляд, брутального втручання в діяльність, в тому числі і Верховної Ради України. Хочу нагадати, що з першого січня саме Верховна Рада України стала центральним органом політичної влади в Україні. І говорять, що ми нібито прийняли в порушення вимог пункту 12 статті 85 нової Конституції рішення про відставку. Так от, я зачитую: „До повноважень Верховної Ради України входить вирішення питання про відставку Прем’єр-міністра, членів Кабінету Міністрів”. В який спосіб ми приймаємо це рішення? Це – виключне право Верховної Ради України. І ми ним скористались. Але вчора ми стали свідками заяв, які сьогодні дискредитують Україну в цілому, створюють протистояння між гілками влади, не сприяють нормальному забезпеченню життєдіяльності країни з боку Головатого Сергія Петровича. Він давно відомий у нас в цьому колі, як міністр „Что вы изволите?» Коли він в опозиції, він був в опозиції – нападав на Кучму. Коли він став міністром Кучми, він знищував опозицію. Коли він був в опозиції до Ющенка, він його критикував. Коли він став міністром Ющенка, він принижує опозицію. Згідно із пунктом 12 статті 85 Конституції України я пропоную Верховній Раді України прийняти постанову про звільнення з займаної посади Головатого Сергія Петровича за дискредитацію України. Дякую.
Так от, я хотів би, шановні народні депутати, Ярославу Кендзьору і іншим підписантам прочитати, щоб він спочатку вивчив Регламент. Регламент гласить: „У разі грубого або систематичного порушення Регламенту головуючим на засіданні Верховна Рада на пропозицію, внесену не менш як двома депутатськими групами і фракціями, після скороченого обговорення може прийняти рішення про відсторонення його від ведення пленарних засідань на термін до двох днів”. То треба було спочатку вивчити Регламент, а потім його ставити на голосування. Але, разом з тим, щоб не розводити дискусію, я поставлю на голосування питання про включення до порядку денного проекту Постанови Верховної Ради України „Про відсторонення Голови Верховної Ради України Литвина від ведення пленарних засідань”. Реєстраційний номер 8694. Прошу, визначайтеся. [[10:35:51]] За-67 По фракціях, будь ласка. «Регіони України», комуністів – 0, Н, „Наша Україна» - 29, Народна Партія, Блок Тимошенко, СПУ, Народний Блок Литвина, СДПУ(о) – нулі, Українська Народна Партія – 5 „Відродження” – 5, Народний Рух України – 16, „Реформи і порядок” – 12, промисловці і підприємці, „Єдина Україна” і „Позафракційні” – нулі. Так, будь ласка, по процедурі. Зараз будете ви по процедурі. Будь ласка, Мироненко, мікрофон.
Фракция коммунистов, Мироненко.
А тепер будемо йти по процедурі і по Регламенту. Тоді побачимо, як буде в нас робота.
Комитет по иностранным делам и экономической политике, а также ряд фракций, рекомендовали рассмотреть на пленарному заседании чрезвычайно важные для народа Украины проекты постановлений номер 8432, 8431 – о создании Единого экономического пространства Украины, России, Беларуси и Казахстана, которое обеспечит развитие экономики, повышение жизненного уровня нашего народа, стабильную поставку энергоресурсов по доступным ценам. Дважды эти вопросы вносились в повестку дня. Однако кто-то исключает их. Просьба: разберитесь и накажите виновных. Мы настаиваем на том, чтобы именно сейчас эти чрезвычайно важные для народа Украины постановления были поставлены на голосование. Спасибо. И пусть народ разберется: кто хочет единого экономического пространства, кто желает развития экономики, повышения жизненного уровня народа, тот проголосует за эти постановления. Спасибо.
Що? Одну хвилиночку, шановні колеги, ми, дійсно, це питання обговорювали на погоджувальній раді двічі, чи тричі, воно випало у зв’язку із тим, що дуже багато законопроектів. Ми там будемо у розділі: включено до порядку денного, прийняття рішення, розглянемо і приймемо, якщо Верховна Рада прийме рішення. Асадчев, будь ласка. Прошу ці документи поновити для депутатів секретаріату. Асадчев.
Ну, дійдемо, ну. Я прошу вас.
Шановний Володимире Михайловичу і очолювана вами більшість, я хотів щоб ви хоча би були в цьому питанні коректні. Опозиція сьогодні – це ми, а ви сьогодні більшість. Ви взяли на себе всю відповідальність після відставки уряду і несіть цю відповідальність перед українським народом, майте мужність хоча би нести відповідальність за свої дії. Дякую.
Шановні народні депутати, продовжуємо далі, продовжуємо далі роботу. Знаєте у нас складається так, що є політичні сили, які хочуть влади, а не хочуть мати відповідальність. А є політичні сили, які не мають влади, а несуть відповідальність і несли за неї.
Оголошується до розгляду. Що? Ну, трошки пізніше, ну, зачекайте, будь ласка. Ну, я прошу вас, шановні колеги, я прошу вас давайте працювати. Що ставити у порядку денному? Оголошується до розгляду. Що? Дві фракції – партії „Реформи і порядок” і „Наша Україна” вимагали перерву або заяву. Будь ласка. Одну хвилиночку. Давайте таким чином, шановні колеги. Давайте таким чином. Адам Іванович каже, продовжить засідання, а керівників депутатських груп і фракцій.
Перерва? Будь ласка. Оголошується перерва на 30 хвилин. Керівників депутатських груп і фракцій. Так вам потрібно збирати чи не потрібно збирати? Не потрібно? Ви наполягаєте просто перерву для. Все. Перерва на 30 хвилин, до 11 години 10 хвилин.
Запросіть народних депутатів до сесійної зали, будемо продовжувати нашу роботу. Дві фракції: фракція „Реформи і порядок” і фракція „Наша Україна” брали перерву для консультацій. Будь ласка хто буде виступати за результатами? Жижко, будь ласка. Сергій Жижко, фракція „Наша Україна”.
Заява депутатської фракції Політичної партії „Народний Союз Наша Україна”. На засіданні Погоджувальної ради депутатських груп та фракцій, яке відбулося у вівторок 10 січня 2006 року, депутатська фракція Політичної партії „Народний Союз Наша Україна” внесла пропозицію терміново розглянути законопроекти. Про внесення змін до Закону України „Про статус депутатів місцевих рад” [[щодо особливостей порушення кримінальної справи]], номер 7732-6. Ініціатор внесення - Президент України. Про внесення змін до деяких законів України з питань пенсійного забезпечення. Реєстраційний номер 8445-1. Ініціатор внесення - Кабінет Міністрів України. Мова йде про обмеження максимального розміру пенсій для чиновників та зняття депутатської недоторканості депутатів місцевих рад. Необхідно зазначити, що Президент України визначив ці законопроекти як невідкладні для розгляду. Заперечення проти включення цих законопроектів до порядку денного з боку присутніх на Погоджувальній раді не було. Однак, у розклад засідань Верховної Ради України на цей тиждень ці питання не включені. Необхідність термінового розгляду зазначених законопроектів викликана тим, що за час з дня відновлення депутатської недоторканості депутатів місцевих рад прокурорами всіх рівнів направлено до сільських, селищних, міських, районних та обласних рад 514 подань на притягнення депутатів до кримінальної відповідальності. Однак, лише 73 з цих подань було задоволено, а 326 відхилено. Недоторканість депутатів місцевих рад сприяє тому, що уникають кримінальної відповідальності особи, причетні до вчинення тяжких злочинів. Безкарність зазначених осіб викликає глибоке обурення в суспільстві, призводить до стрімкого падіння авторитету державної влади в цілому. Щодо іншого проекту, то в силу недосконалості чинного законодавства на сьогодні склалася ситуація, коли більшість пенсіонерів отримує мінімальну пенсію в розмірі 332 гривні, в той час, як розмір пенсії громадян, які користуються спеціальними законами, може складати десятки тисяч гривень в місяць. Це ставить в нерівні умови громадян України похилого віку, суперечить статті 24 Конституції України щодо рівності прав і свобод громадян та викликає непорозуміння і справедливе обурення у переважній більшості пенсіонерів. Чиновники мають отримувати такі ж пенсії, як і більшість громадян України, а не по 30-50 тисяч, як це відбувається сьогодні. А особи, які вчинили злочини, повинні відповідати, а не ховатися за депутатською недоторканістю. Ми вимагаємо негайно розглянути зазначені законопроекти, прийняття яких очікують сьогодні від нас мільйони громадян України. Вимагаємо надати можливість суддям Конституційного Суду України, які обрані на з’їзді суддів та призначені Президентом України, невідкладно скласти присягу перед Верховною Радою України і приступити до виконання своїх обов’язків. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, давайте очевидно погодимось з такою пропозицією, що законопроекти, які щойно озвучив. номери цих законопроектів, які щойно озвучив Сергій Жишко, зараз я попрошу, щоб секретаріат їх підготував. І ми в розділ „для включення до порядку денного і розгляду” разом з іншими законопроектами їх розглянемо і приймемо остаточне рішення для того, щоб ми могли далі продовжувати роботу, працювати в конструктивному такому напрямі. Нема застережень? Значить все. Я не зриваю засідання. Заспокойтесь, я знаю, що робити. Давайте, шановні народні депутати, поступимо таким чином. Оскільки зараз ми розглядаємо питання, там є у нас розділ „для включення до порядку денного”, то ми дійдемо до того розділу і там розглянемо питання про включення до порядку денного цього питання. Нема застережень? давайте так. А зараз давайте таким чином, щоб всі заспокоїлись, поставлю на голосування доручення комітету, щоб він розглянув невідкладно цю постанову і все, і далі працюємо. А потім будемо визначитись – включати в порядок денний чи ні. Влаштовує такий підхід, щоб всі заспокоїлись? Я ставлю на голосування пропозицію про доручення комітету з питань правової політики, невідкладно розглянути проект постанови. Реєстраційний номер 8700 про звільнення з займаної посади міністра юстиції Сергія Головатого. Прошу голосуйте. [[11:19:38]] За-228 Будь ласка, комітет збирайте, вивчайте це питання. По фракціях, будь ласка. „Регіони України” – 45, комуністів – 55, „Наша Україна” – 0, Народна партія – 34, Блок Тимошенко – 33, СПУ -2, Народний блок – 21, СДПУ(о) – 19, Українська Народна Партія – 0, „Відродження” – 4; Народний Рух України, „Реформи і порядок” – нулі, Партія промисловців і підприємців України – 2, „Єдина Україна” - 6, позафракційні – 7. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України „Про карантин рослин”. Так, хто буде доповідати? Матеріали роздані з цього приводу? Так, оскільки матеріали своєчасно не надійшли, питання переносимо. Надійдуть матеріали, будемо розглядати. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо протидії торгівлі людьми та втягування в заняття проституцією]]. Маркуш Марія Андріївна, будь ласка. Будь ласка, Марія Андріївна.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто в другому читанні проект Закону „Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо протидії торгівлею людьми та втягування у заняття проституцією”. Всі зауваження, які були подані до даного законопроекту є врахованими, крім одного зауваження поданого мною. Це зауваження стосується того, що минулий раз було виключено із законопроекту про втягування у проституцію. Мною було внесено пропозицію про те, щоб частину 1 статті 149 торгівлею людьми викласти у такій редакції „Торгівля людьми, тобто вербування, переміщення, переховання, видача або одержання людини вчинене з використанням обману, шантажу чи уразливого стану людини з метою експлуатації або купівля-продаж чи здійснення іншої незаконної угоди, об’єктом якої є людина з тією ж самою метою”. Вона була відхилена. І там стосувалося ще питання щодо заняття проституцією, яке, я вважаю, повинно було бути включено у частину першу статті 149 у зв’язку з тим, що там мається, і в цій пропозицій, і декриміналізація цього діяння, якщо людина, займаючись систематичною проституцією, попадає в поле зору правоохоронних органів і активно співпрацює з ними з тим, щоб люди, які займаються торгівлею людьми з цією метою, або організовано втягують в цю злочинну діяльність інших, а, в тому числі неповнолітніх, значить, щоб такі особи при активній співпраці з правоохоронними органами не підлягали кримінальній відповідальності., щоб їх діяння були декриміналізовані. Я хотіла би, щоб ця поправка була підтриманою. Тому прошу поставити її на голосування. Врешті всі поправки законопроекту є врахованими.
Шановні колеги, прошу уваги! Пропозиції, які були подані до проекту Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України [[щодо протидії торгівлі людьми та втягування в заняття проституцією]], практично всі враховані. Комітет пропонує прийняти в другому читанні і в цілому як закон. Прошу уваги, я ставлю на голосування цю пропозицію, про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо протидії торгівлі людьми та втягування в заняття проституцією. Реєстраційний номер 4179. Прошу голосувати. З поправками, які щойно прозвучали від заступника голови комітету. Без, да? Без поправок, в редакції комітету остаточні, прошу голосувати. [[11:24:47]] За-270 Закон прийнято. Я сказав, шановні колеги, в редакції комітету. оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про телебачення і радіомовлення" [[нова редакція]]. Сергій Макарович Правденко, виконуючий обов’язки Голови Комітету з питань свободи слова та інформації.
Шановний Володимир Михайловичу, шановні народні депутати! На сьогодні маємо старий закон про телебачення і радіомовлення зразка 94-го року, який вже застарів і морально, і з усіх точок зору, оскільки давно вже виникли нові відносини і нові технології, в тому числі і цифрове телебачення, кабельне телебачення і так далі, і так далі. Тому комітет з врахуванням переважної більшості поправок, а їх надійшло понад 300, з них майже 250 враховано, підготував на друге читання нову редакцію закону про телебачення і радіомовлення. Концепція закону – повна прозорість стосунків між власниками каналів, творчими колективами, телеглядачами, в стосунках з Національною радою і так далі, і так далі. Ми відхиляли лише ті поправки, навіть хороші поправки, професійно зроблені, які не вкладалися в концепцію, в загальну концепцію цього закону, інакше він би був неточним. Тобто в проекті сформовано прозору та структуризовану систему державного регулювання розвитку Національного телерадіоінформаціного простору, базу якої закладено в новому вітчизняному законодавстві та в міжнародних актах, ратифікованих Україною. Далі й далі можна перелічувати. Я готовий доповідати по відхилених поправках. Думка комітету просити Верховну Раду підтримати в другому читанні і в цілому прийняти як закон.
Шановні колеги, немає застережень щодо пропозиції комітету? Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону „Про внесення змін до Закону України „Про телебачення і радіомовлення” [[нова редакція]]. Реєстраційний номер 3651. Прошу голосувати. Прошу голосувати, шановні колеги. [[11:27:43]] За-218. Шановні колеги, ну закон відпрацьований. Я вношу на голосування пропозицію про повернення до розгляду проекту закону 3651. Прошу голосувати. Голосуємо за. Ой вибачте, я для себе сказав. [[11:28:13]] За-236 Повернулись. Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому, як закон проект Закону „Про внесення змін до Закону України „Про телебачення і радіомовлення” [[нова редакція]]. Реєстраційний номер 3651. Прошу голосувати. [[11:28:44]] За-242 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про виконавче провадження" [[щодо виконання судових рішень]]. Доповідач Василь Васильович Онопенка. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Комітет з питань правової політики розглянув відповідні зміни щодо Закону „Про виконавче провадження” у другому читанні і вважає, що його потрібно прийняти і у другому читанні, і в цілому з таких мотивів. Перш за все, поступило 15 пропозицій народних депутатів, з них, враховано 13 пропозицій, лише дві пропозиції відхилені. Сутність цього питання надзвичайно важливе, оскільки мова йде про те, щоби вдосконалити діяльність органів Державної виконавчої служби, яка підпорядкована Міністерству юстиції. Зокрема, дуже часто поступають нарікання на те, що довгий час не виконуються рішення суду. Ми зараз встановлюємо термін 1 місяць. Натомість, претензія, яка сьогодні являється, як виконавчий документ, вона не може бути виконавчим документом і не відповідає нашому Цивільному кодексу і Європейському законодавству. Тому цю проблему ми знімаємо і виключаємо її, як виконавчий документ. І дуже важливо те, що повторно не потрібно рішення суду на банківські рахунки. Зараз є рішення суду і, скажімо, коли йде виконання, щоб знову списати кошти з банківського рахунку, знову потрібно рішення суду. В якійсь мірі це абсурд, оскільки втрачається час, встигають приховати певні кошти, і втрачається ефективність органів Державної виконавчої служби. Міністерство юстиції, а тут присутній заступник міністра юстиції Микола Миколайович Шупеня, підтримує, на комітеті ми знайшли підтримку. Тобто я вважаю, що це надзвичайно важливий у майбутньому закон і від імені комітету прошу прийняти його і за основу і в цілому. У другому читанні і в цілому. Дякую.
Шановні колеги! Пропозиція комітету до вашого відома доведена. Чи є застереження? Козловський, будь ласка, мікрофон.
Шановний Василь Васильович, у мне застереження. Якщо ми будемо списувати з підприємств без суду кошти, то вони сьогодні всі позабирають, ще не буде ніякого рішення. Ви знаєте, як працює налогова і другі структури. Тому я проти цього. У мене є застереження. Обов’язково через суд.
Яка поправка?
Василь Васильович знає.
Поправки немає, але мова йде: рішення суду, коли є рішення суду. Просто повторно не потрібно рішення суду. А тільки на підставі рішення суду, безумовно, ви тут праві.
Шановні народні депутати, Леонід Черновецький вніс проект постанови про неприйнятність проекту цього закону. Є Леонід Чернівецький? Немає. З огляду на процедуру і регламент я ставлю на голосування першою пропозицію Леоніда Чернівецького у вигляді проекту постанови Верховної Ради України про неприйнятність проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про виконавче впровадження” [[щодо виконання судових рішень]]. Реєстраційний номер 6023/П1. Прошу визначатись. [[11:33:10]] За-44 Рішення не прийнято. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як Закон проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про виконавче впровадження” [[щодо виконання судових рішень]]. Реєстраційний номер 6023. Прошу голосувати. [[11:33:43]] За-145 Рішення не прийнято. Я тоді ставлю на голосування пропозицію, якщо вона співпаде, направити на повторне друге читання. Це пропонує зробити Головне юридичне управління. Немає застережень? Ставиться на голосування пропозиція про направлення на повторне друге читання проекту Закону, реєстраційний номер 6023. Прошу голосувати. На повторне друге. [[11:34:22]] За-276 Рішення прийнято. Шановні колеги, щойно до мене підходив народний депутат Василь Гуреєв, керівник фракції Партії промисловців і підприємців, і повідомив, що голосування, яке відбулося щодо доручення Комітету з питань правової політики, Василю Васильовичу Онопенку, коли здійснювалося, хтось вийняв дві картки із фракційних і проголосував ними. Я просив би шановних народних депутатів не допускати чогось подібного, давайте демонструвати цивілізований підхід. Заспокойтеся! Мухін, будь ласка, мікрофон.
Владимир Михайлович, у меня вообще такой вопрос: как можно подавать тем людям, которые отправили в отставку Правительство, отправлять в отставку еще министра, который входит в это Правительство? Чушь собачья!
Ну, справа в тім, що ми ж дали доручення комітету, щоб він вивчив питання і вніс відповідну пропозицію. Ну, справа в тім, що питання ніхто ще не включив до порядку денного. Просто дано доручення комітету вивчити і висловити свою позицію. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України" [[щодо залучення коштів та строків повернення]], реєстраційний номер 4085. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Олександр Васильович Бондарчук.
Бондарчук, фракция коммунистов. Уважаемый Председатель, народные депутаты, вашему вниманию предлагается ко второму чтению законопроект «Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України”. В ноябре 2004 года мы его проголосовали в первом чтении. За это время нами было рассмотрено, принято несколько законопроектов на это тему. Как законы они были проголосованы. Я напоминаю историю, однако Президентом Украины на эти Законы были наложены вето. И мы сегодня с вами рассматриваем последний законопроект из этой серии о возврате вкладов, которые были внесены в 2004 году. Этим законопроектом, фактически, мы еще раз подтверждаем, что надо указать конкретные источники для наполнения статей бюджета, из которых выплачивается деньги на компенсацию сбережений вкладов. Без такого, детализации таких вопросов, мы можем сталкиваться и дальше с ситуацией, когда у нас будут продаваться государственные предприятия, типа «Криворожстали», за 24 миллиарда гривен и ни копейки, из этих средств, вкладчикам, собственно, эти предприятия, вы знаете, были построены во многом на деньги вкладчиков, не будут возвращаться. Комитет по вопросам социальной политики и труда на своем заседании рассмотрел этот законопроект, ко второму чтению подготовленный, было внесено 19 предложений, из них было учтено 8 частично, 5-6 – отклонено. Отклонялись в основном предложения, которые, ну, уже излишне подробно расписывали процедуру и механизмы перечисления средств. В основном это касается безналичной формы расчетов. За коммунальные услуги, за образование, за услуги медицинских учреждений. Комитет предлагает поддержать во втором чтении предложенные законопроекты, проголосовать его в целом. Спасибо.
Дякую. Шановні колеги, хто із авторів законодавчої ініціативи, який вносив пропозиції, не враховані, наполягає? Немає? Національній банк я не бачу представників. Тут їхній ряд пропозицій не враховано. Так тоді будемо голосувати. Перед голос. Кабінет Міністрів, вибачте, до другого читання вже відношення не має. Я ще раз повторюю, не має Кабінет Міністрів до другого читання відношення. Автором законопроекту вже стає Верховна Рада, а не Кабінет Міністрів, у першому читанні доказуйте що хочете. Тут є ще проект постанови Матвієнка Павла про відхилення. Є Матвієнко Павло? Немає. Але я ставлю на голосування проект постанови про відхилення Закону про внесення змін до Закон України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України”. Прошу визначатися. [[11:39:53]] За-25 Не прийнято рішення. Я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому як закону про внесення змін до Закон України "Про державні гарантії відновлення заощаджень громадян України” [[щодо залучення коштів та строків повернення]]. Реєстраційний номер 4085. Прошу голосувати. [[11:40:27]] За-242 Закон прийнято. По фракціях. „Регіони України” – 55, комуністів – 51, „Наша Україна” – 2, Народної партії – 35, блоку Тимошенко – 24, соціалісти – 29, Народний блок Литвина – 21, соціал-демократи [[об’єднані]] – 12, Українська народна партія – 0, Партія „Відродження” – 1, Народний Рух України – 0, „Реформи і порядок” – 0, Партія промисловців і підприємців – 2, „Єдина Україна” – 4, позафракційні – 6. Слухається проект Закону про внесення змін до Основ законодавства України про охорону здоров’я. Реєстраційний номер 7013-1. Доповідає Сятиня Михайло Лукович, Комітет з питань охорони здоров’я, материнства і дитинства.
Михайло Сятиня, Закарпаття, фракція Народної партії, Народний блок Литвина. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, Комітет Верховної Ради з питань охорони здоров’я, материнства та дитинства відповідно до 4 постанов Верховної Ради України від 29.11.2005 року за номерами 3139-4, 3140 і 3141, а саме щодо пільг пенсіонерам-медикам, що проживають у сільській місцевості щодо оплат освітянам і медикам, що працюють у сільській місцевості щодо безоплатного забезпечення комунальними послугами працівників культури, освіти та охорони здоров’я та щодо підвищення соціального захисту працівників освіти, культури та охорони здоров’я, що працюють у сільській місцевості. Комітет розглянув об’єднаний проект Закону України щодо запровадження єдиних норм соціального захисту працівників освіти, культури та охорони здоров’я, який був доопрацьований у комітеті з урахуванням положень, прийнятих у першому читанні, проектів Законів України за номерами 7013-1, 7013-2, три і чотири. Пропозиції суб’єктів права законодавчої ініціативи та зауважень Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. Метою законопроекту є встановлення єдиних норм соціального захисту для працівників бюджетної сфери, а саме для працівників освіти, культури та охорони здоров’я у вигляді надбавок до посадового окладу за вислугу років в таких розмірах – понад 3 роки – 10%, понад 10 років – 20%, понад 20 років – 30; доплату у розмірі 25% за працю у сільській місцевості; допомоги у розмірі щомісячного посадового окладу на оздоровлення при наданні щорічної відпустки, одержання щорічної грошової винагороди у розмірі місячного посадового окладу за сумлінну працю, зразкове виконання службових обов’язків. Необхідно зауважити, що відповідно до статті 57 Закону України „Про освіту” для працівників освіти запроваджено пільги щодо надбавок до посадового окладу, допомоги у розмірі щомісячного посадового окладу на оздоровлення при наданні щорічної відпустки та одержання щорічної грошової винагороди у розмірі місячного посадового окладу за сумлінну працю. Крім того, законопроектом удосконалюються деякі термінологічні аспекти чинних законів. Шановні колеги! Комітет Верховної Ради вносить доопрацьований та узагальнений проект Закону України „Про внесення змін до деяких Законів України щодо запровадження єдиних норм” і просить Верховну Раду підтримати даний законопроект у другому читанні і в цілому як закон. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі зауваження враховані. Я ставлю на голосування. Я ставлю на голосування. Ваша пропозиція тут є? Я її тут не бачу, депутат Козловський. Якщо буде пропозиція тоді ви одержите слово. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону про внесення змін до Основ законодавства України про охорону здоров’я. Реєстраційний номер 7013-1, давайте допоможемо сільській інтелігенції. Голосуємо. [[11:45:06]] За-244 Рішення прийнято. По фракціях. „Регіони України» - 55, комуністів – 54, „Наша Україна” – 5, Народної партії 37, Блоку Тимошенко – 23, Соцпартія – 21, Народний блок Литвина – 20, соціал-демократи [[об’єднані]] – 12, Українська народна партія – 0, „Відродження” – 1, Народний Рух України – 2, „Реформи і порядок” – 0, Партія промисловців і підприємців – 1, ”Єдина Україна” – 9, позафракційні – 4 Розглядається проект Закону про внесення змін до Основ законодавства України про культуру [[щодо ліквідації діючих закладів]] [[друге читання]]. Реєстраційний номер 8159. Голова Комітету з питань культури і духовності Лесь Танюк. Будь ласка.
Народний Рух України, Лесь Танюк. До проекту Закону про внесення змін до Основ законодавства України про культуру. Насамперед я хочу нагадати, що цей законопроект схвалений парламентом 16 листопада 2005 року в першому читанні розроблено на виконання вже прийнятої нами постанови про недопущення закриття об’єктів соціально-культурного призначення в сільській місцевості від 6 вересня 2005 року. Ми доопрацювали цей законопроект до другого читання. По-перше, не тільки ліквідація діючих закладів, підприємств, організацій культури, які перебувають в комунальній власності, а також і відчуження основних засобів, що перебувають на балансі таких закладів. Підприємства, організації допускаються лише за рішенням загальних зборів або місцевого референдуму територіальної громади, яка є їхнім власником та за погодженням з центральним органом виконавчої влади у сфері культури. Це зроблено для того, щоб не виникали знайомі нам всім ситуації, коли, наприклад, сільський клуб не ліквідовано, але де-факт, він існує лише на папері, бо майно в цій організації культури, воно відчужене на користь інших власників. По-друге, текст законопроекту приведений у відповідність до Конституції України і закону України про місцеве самоврядування, в зв’язку з чим запропоновані процедури розпорядження власністю поширюється лише на майно, яке є в комунальній власності. Ми проголосувати минулого разу це до 300 голосів, я думаю, що ми всі підтримаємо проект про недопущення закриття об’єктів всього цього культурного значення.
Дякую. Пропозиції всі враховані. Я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закон про внесення змін до Основ законодавства України про культуру [[щодо ліквідації діючих закладів]]. Прошу голосувати. [[11:48:04]] За-235 Закон прийнято. По фракціях. „Регіони України” – 17, комуністів – 52, „Наша Україна” – 23, Народної партії – 4, Блоку Тимошенко – 20, Соцпартії – 23, Народний Блок Литвина – 19, соціал-демократи [[об’єднані]] – 6, Українська Народна партія – 17, „Відродження” – 2, Народний Рух України – 14, „Реформи і порядок” – 13, Партія промисловців і підприємців – 9, „Єдина Україна „ – 9, позафракційні – 7. Розглядається Проект Закону про приватну детективну діяльність [[друге читання]]. Реєстраційний номер 5380. Маркуш Марія Андріївна, будь ласка.
Марія Маркуш, фракція комуністів. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності розглянуто законопроект за № 5380 про приватну детективну діяльність. Одним із шляхів забезпечення конституційних прав людини на захист своїх законних прав та інтересів є приватна детективна діяльність, яка використовується в переважній більшості країн світу. На цей час, в Україні офіційно такий вид діяльності законодавством не врегульовано, але її де-факто здійснюють як окремі особи, так і підприємства. Прийняття зазначеного законопроекту про приватну детективну діяльність дозволить легалізувати цей вид діяльності, вивести її із тіні та встановити цивілізовані правила гри. Досвід інших країн демонструє, що наявність приватної детективної діяльності підвищує відповідальність державної правоохоронної системи в регулюванні на потреби громадян та суспільства. Законопроект створений з урахуванням досвіду аналогічних законів інших країн. Він визначає правові засади приватної детективної діяльності, відображає завдання та принципи такої діяльності і визначає суб’єктів приватної детективної діяльності. Проектом закону визначені основні види послуг, що надаються суб’єктами приватної детективної діяльності, методи їх роботи, а також обмеження під час проведення детективної діяльності. Ним також визначена відповідальність за порушення законодавства про приватну детективну діяльність, порядок контролю і нагляду за такою діяльністю. Прийняття цього закону збільшить можливість громадян України у захисті своїх конституційних прав та інтересів і закладає законодавчу базу для створення нових робочих місць, дає можливість збільшити надходження до бюджету за рахунок сплати податків суб’єктами приватної детективної діяльності. Враховано на сьогодні всі зауваження Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України. До цього законопроекту було подано 189 зауважень і пропозицій. Із них 125 враховано. Не враховано 64 зауваження і пропозиції. З них Гавриша одна не врахована поправка, Довгого – вісім поправок, Отрощенка – 12 поправок, Беспалого – 25 поправок, Горбатова – 17 і Шибка одна поправка. Ці поправки всі по суті стосувалися статті 8 цього законопроекту, яка була виключена із нього і таким чином, якщо автори законодавчої ініціативи не настоюють на своїх поправках, то комітет рекомендує прийнятий зазначений законопроект в другому читанні, а якщо не буде застережень, то і в цілому як закон. Дякую.
Дякую, Марія Андріївна. Так! Ні, чекайте, будь ласка. Хто з авторів поправок наполягає на аргументації і голосуванні тих, що відхилені? Немає? Тоді я ставлю на голосування пропозицію профільного комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закону. Прошу визначатись. Закону 5380.
Прошу, шановні колеги, голосувати. [[11:52:15]] За-67
Не прийнято. Тут і Головне юридичне управління пише, що потребує суттєвого змістовного редакційного доопрацювання, можливо, проголосуємо на повторне друге читання. Я ставлю, пропозицію ставлю, хто за те, щоб направити на повторне друге читання прошу визначатись. [[11:52:52]] За-58 Законопроект відхилено. Слухається Проект Закону про внесення доповнення до Кодексу України про адміністративні правопорушення [[щодо відповідальності за відмову пільгового перевезення громадян]] [[друге читання]], реєстраційний номер – 6098. Доповідає секретар Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Мазуренко Володимир Іванович. Немає? Хто від комітету? Так давайте тоді подивимось. Дозвольте, я. Тут було дві пропозиції народного депутата Келестина - вони враховані, тому є підстави нам проголосувати. Я ставлю на голосування про прийняття в другому читанні і в цілому як закону про внесення доповнення до Кодексу України по адміністративні правопорушення щодо відповідальності за відмову пільгового перевезення громадян, реєстраційний номер 6098. Прошу голосувати. [[11:54:07]] За-241 Закон прийнято. Розглядається питання про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України [[щодо касаційного перегляду судових рішень]] [[друге читання]], реєстраційний номер 7088. Заступник Голови Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Маркуш Марія Андріївна. Будь ласка.
Шановні колеги, шановний Головуючий! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності було розглянуто у другому читанні проект закону номер 78. про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу щодо касаційного перегляду судових рішень. Подані до законопроекту зауваження і пропозиції всі враховані. Комітет рекомендує Верховній Раді прийняти зазначений законопроект у другому читанні. А, якщо немає застережень, то і в цілому як закон. Дякую.
Шановні колеги, значить дві були поправки народного депутата Мойсика, вони враховані. Тому я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому як закону про внесення змін до Кримінально-процесуального кодексу України щодо касаційного перегляду судових рішень. Реєстраційний номер 7088. Прошу голосувати. [[11:55:52]] За-253 Закон прийнято. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо захисту особистих прав і свобод людини і громадянина]] [[друге читання]], реєстраційний номер 7183. Доповідає Голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Андрій Шкіль. Будь ласка.
Внесення змін та доповнень захисту особистих свобод і прав людини і громадянина. 7183, так. Все, це друге читання. Комітет слухає, які поправки хоче ще врахувати. Враховано більшість поправок, наскільки я поінформований, і претензій народні депутати, які б хотіли внести ще поправки, не вносили. Тому я пропоную голосувати і все. Прошу, які рішення комітету? Це друге читання. Рішення комітету на третє читання і в цілому. Якби було більше читань воно б не виносилося, панове. Не ганьбіть незнанням регламенту, я вас прошу. Рішення комітету підтримати. Підтримати в другому читанні.
Шановні колеги, значить, поправки враховані. Є серйозні зауваження Юридичного управління, але це зауваження. Поправки враховані, тому я ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо захисту особистих прав і свобод людини і громадянина]]. Реєстраційний номер 7183. Прошу голосувати. [[11:58:10]] За-223. По фракціях покажіть, будь ласка. Зараз. Так, „Регіони” – 25, комуністи – 55, „Наша Україна” – і так далі, ну зрозуміло. Хто за те, щоб повернутися до голосування, прошу визначитись. [[11:58:43]] За-242 Повернулись. Ставлю на голосування про прийняття в цілому як закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо захисту особистих прав і свобод людини і громадянина]], реєстраційний номер 7183. Прошу голосувати. [[11:59:11]] За-256 Закон прийнято. Шановні колеги! Давайте, буквально, ще декілька хвилин ми попрацюємо, тут у нас залишилося декілька законі. І буде перерва, обов’язково буде перерва. Розглядається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про відповідальність підприємств, їх об’єднань, установ та організацій за правопорушення у сфері містобудування" , реєстраційний номер 4112. Доповідає Корж Віталій. Будь ласка, два слова і будемо визначатися.
Віталій Корж, Блок Юлії Тимошенко. Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати України! Комітетом з питань будівництва, транспорту, житлово-комунального господарства і зв’язку розглянуто звернення Кабінету Міністрів України лист від 17 грудня 2005 року номер 113120205 щодо зняття з розгляду проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про відповідальність підприємств, їх об’єднань, установ та організацій за правопорушення у сфері містобудування", реєстраційний 4112 внесеного Кабінетом Міністрів України. Утворення Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства України, а також створення єдиної вертикалі державного архітектурно-будівельного контролю обумовлює появу нових пріоритетів у будівництві та вимагає принципового перегляду низки діючих законів України. На сьогодні Мінбудархітектури України розроблено новий проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який в установленому порядку буде внесений Кабінетом Міністрів України на розгляд Верховної Ради. Враховуючи наведене, комітет пропонує проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про відповідальність підприємств, їх об’єднань, установ та організацій за правопорушення у сфері містобудування” [[реєстраційний номер 4112]] зняти з розгляду як такий, що втратив актуальність. Дякую за увагу.
Так, шановні колеги, зрозуміло? Тоді я ставлю, давайте дружно підтримаємо комітет, зняти з розгляду як такий, що втратив актуальність, проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про відповідальність підприємств, їх об’єднань, установ та організацій за правопорушення у сфері містобудування”. Прошу голосувати. Голосуємо. [[12:02:13]] За-213 Шановні колеги, закон уже втратив актуальність, і комітет справедливо пропонує відхилити, скасувати як такий, що вже втратив актуальність. Я ще раз ставлю на голосування. Голосуємо, будь ласка. Знімаємо з розгляду питання. Голосуємо. [[12:02:46]] За-271 Дякую. Така ж сама ситуація у нас із Законом про національний заклад [[установу]] України. Будь ласка, Володимир Іванович Кафарський. 0939. Одну хвилинку проінформуйте. Зараз буде перерва, зараз. Буде перерва. Ми перерву нещодавно мали на ваше прохання. Мали на ваше прохання перерву.
Шановні колеги, законопроект про національні заклади [[установи]] України був направлений Верховною Радою на друге повторне читання. При опрацюванні цього закону ми дійшли висновку, що все-таки він не враховує наступне. Перше. Надання статусу національного університету в системі освіти далеко не завжди себе виправдовує. З 82 державних вищих навчальних закладів, яким було надано статус національного, деякі на сьогоднішній щень втратили темпи розвитку і мають показники діяльності, що не відповідають вимогам часу. Тому слід переглянути методологію визначення рейтингу і надання такого статусу закладам і установам України. Друге. Університети в Україні можуть бути державними або приватними. Статус державного закладу в усьому світі є вище статусу національного. Національний університет може бути заснований будь-якою національно-культурною общиною: вірменською, єврейською і так далі. Додання до назви закладу прикметника „національний” не може бути свідченням рейтингу: вищий за інші аналогічні заклади, - а також підставою для надання будь-яких пільг. Прийняття Постанови про скасування рішення Верховної Ради про направлення на повторне друге читання проекту „Про національні заклади” дає можливість запобігти прийняттю недостатньо підготовленого закону. Тому комітет просить зняти цей закон з розгляду.
Дякую. Шановні колеги, така ж думка і профільного міністерства, тобто Кабінет Міністрів також нас просить підтримати таке рішення. Я ставлю на голосування: про зняття з розгляду проекту Закону „Про національний заклад, установу України”, реєстраційний номер 0939. Прошу голосувати. Голосуємо дружно. Знімаємо з розгляду це питання. [[12:05:18]] За-279 Рішення прийнято. І така ж доля нас чекає і з проектом Закону „Про деякі заходи щодо соціального захисту осіб, які стали інвалідами внаслідок загального захворювання, отриманого після звільнення з військової служби”, реєстраційний номер 4610. Сушкевич, немає? Петро Степанович, будь ласка, проінформуйте.
Шановні колеги, Адам Іванович назвав документ, проект постанови, який пропонується комітетом. Мотивів для прийняття, для ініціювання цієї постанови два. По-перше, ряд позицій, які пропонувалися цим проектом закону уже вирішені іншими законами, а деякі пропозиції, деякі пільги, які пропонується встановити, вони такі, що перевищують навіть пільги інваліда війни. Тобто певною мірою не відповідають характеру цієї роботи. Тому комітет пропонує прийняти постанову про зняття, скасування рішення про прийняття цього закону в першому читанні. Дякую.
Я ставлю на голосування про зняття з розгляду і скасування рішення по першому читанню, щодо проекту Закону про деякі заходи щодо соціального захисту осіб, які стали інвалідами в наслідок загального захворювання, отриманого після звільнення з військової служби, реєстраційний номер 4610. Прошу підтримати, бо врегульовано в інших Законах уже. Голосуємо, не розслабляйтесь, будь ласка. [[12:06:54]] За-282 Рішення прийнято. Будь ласка, слово для інформації має голова Лічильної комісії Валерій Мішура.
Шановні народні депутати, найперше я просив би членів Лічильної комісії зайняти свої робочі місця, ми зараз проведемо голосування по виборах членів Конституційного Суду України і затвердження члена Вищої ради юстиції. Ви отримаєте біля столів реєстрації два бюлетеня, зробите два підписи про отримання цих бюлетенів. Напроти кандидатур, за які ви голосуєте, зробіть позначку. На голосування у нас відводиться 30 хвилин. Тобто починаємо ми о 12:10, скажімо так, і закінчуємо через 30 хвилин, о 12.
Дякую, Валерій Дмитрович, ну, ситуація зрозуміла. Ми вже не один раз голосували, знаємо практику. Тому я оголошую перерву на 30 хвилин. Засідання розпочнеться у 12 годині 40 хвилин.
Запросіть депутатів до сесійної зали з тим, щоб ми могли продовжити нашу продуктивну роботу. А тепер оголошення. Відповідно до статті 13 Закон України "Про статус народного депутата України” та статті 4.2.2 Регламенту Верховної Ради України інформую про вихід народного депутата України Климпуша Ореста Дмитровича зі складу депутатської фракції Партії „Єдина Україна” та про його входження до складу депутатської фракції Політичної партії „Відродження”. Водночас інформую про входження до депутатської групи Народний блок Литвина у Верховній Раді України Олександра Задорожного. Шановні колеги, оголошується до розгляду питання – про обрання та звільнення суддів. Василь Васильович Онопенко, голова комітету. Хто є від комітету? Добре, тоді будемо читати. Шановні народні депутати, документи вам роздані з цього приводу. Я буду зачитувати прізвища. О, Василь Васильович є. Василю Васильовичу, будь ласка, а то я вже хліб ваш чуть не забрав увесь. І депутатів запросіть до сесійної зали.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги. Комітет з питань правової політики розглянув кандидатури суддів на різні посади – і до Верховного Суду України, до Вищого адміністративного суду, до Вищого господарського суду, до апеляційних, до місцевих судів. У вас є на руках відповідні постанови. І ми рекомендуємо відповідно до Конституції, Закону про статус суддів обрати на ці посади. Там, де були у нас відповідні проблеми по суддям, ми зняли їх з розгляду ще на комітеті, дали доручення Раді суддів України, Верховному Суду, щоб ще раз переглянути ці кандидатури і знову винести на розгляд Верховної Ради. По, відповідно до проектів постанови, будь ласка, зверніть увагу на проект Постанови Верховної Ради 8689. Пропонується обрати на посади суддів Верховного Суду України безстроково Кривенду Олега Вікторовича і Нікітіна Юрія Івановича. Вони мають відповідний стаж, кваліфікацію, рекомендуються Головою Верховного Суду і Вищої кваліфікаційної комісії.
Шановні колеги, немає застережень у вас? Тоді прошу підготуватися до голосування. Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України „Про обрання суддів Верховного Суду України”, реєстраційний номер 8689. Прошу голосувати. [[12:44:49]] За-270 Рішення прийнято. Будь ласка, Василь Васильович.
Дякую. Проект постанови 8690. Відповідно до частини першої статті 85 вноситься проект Постанови про обрання на посади суддів безстроково: до апеляційного суду Київської областіЯворського Миколу Анатолійовича; до апеляційного суду Херсонської області Іванищука Анатолія Петровича; до.
Хорошо, я ставлю позначку. Будь ласка, далі.
до апеляційного суду міста Києва Корчевного Геннадія Валерійовича; місцевого Волноваського районного суду Донецької області Гальченко Ірину Василівну; місцевого Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Кузьміну Олену Євгенівну; місцевого Житомирського районного суду Житомирської області Башинського Станіслава Францовича; місцевого Голованівського районного суду Кіровоградської області Бутенко Ольгу Федорівну; місцевого Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області Гарбуз Ольгу Анатоліївну; місцевого Заводського районного суду міста Миколаєва Андрощука Віктора Васильовича; місцевого Збаразького районного суду Тернопільської області Данилевич Надію Андріївну і Старовойта Григорія Степановича; місцевого Зборівського районного суду Тернопільської області Іваницького Олега Романовича; і місцевого Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Грицака Романа Михайловича.
Шановні колеги! Ми зараз виключаємо поки що прізвища Іванищук Анатолій Петрович і Старовойт Григорій Степанович і ставимо на голосування проект постанови Верховної Ради України про обрання суддів, реєстраційний номер 8690, за винятком двох прізвищ Іванищук і Старовойт. Прошу голосувати. [[12:47:06]] За-286 Рішення прийнято. Іванищук Анатолій Петрович, підійдіть, будь ласка до мікрофону і ввімкніть мікрофон Стретовича Володимира Миколайовича, будь ласка.
Володимир Стретович, партія ХДС, „Наша Україна”. Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Тієї голови апеляційного суду Херсонської області Іванищука на прохання голови комісії тимчасової Мусіяки були предметом розгляду Комітет з питань боротьби з корупції і організованою злочинністю. Зараз ми отримали відповіді з Вищої ради юстиції, з прокуратури про те, що перевірка не закінчена, а скаржники скаржаться на те, що пан Іванищук створив цілу імперію, де обзавів себе потрібними людьми, і фактично керує правосуддям в Херсонській області не з точки зору закону, а з точки зору того, як треба вирішити. В нашому розпорядженні є детальний перелік об’єктів майнових, що належать йому, але, як показала перевірка ради суддів, там члени його сім’ї, а деякі з них вже продані. В такий спосіб ми завалені сьогодні листами громадян Херсонської області про те, що Іванищук не може бути суддею. Хочу зауважити, що саме механізм згоди Верховної Ради є тією противагою для того, щоб очищувати суддівський корпус. Прошу не підтримувати цю кандидатуру.
Будь ласка, позиція комітету.
Володимир Михайлович, може Іванищук скаже.
Будь ласка.
Шановні народні депутати! На початку 2006 року однією із фірм Херсонської області, фірма „Біолог”, було написано ряд скарг на мене, особисто на мою сім’ю про матеріальні ніби-то статки, про якусь продажу, про корупційні діяння, але перевіркою, яка проводилася Вищою радою юстиції, Верховним Судом, прокуратурою України, вони всі перевірені, є відповіді, в судовому порядку вони оскаржені, спростовані і газетами, і нами. Тому це було в березні місяці, на сьогоднішній день ніяких скарг немає. Всі вони закриті, комітетом перевірені і тому така ситуація зараз.
Будь ласка, Василь Васильович.
Шановні колеги, комітет перепровіряв ці всі скарги, давав доручення Вищій раді юстиції, направляли ці скарги до Ради суддів України, до голів комісії. І ці дані не підтвердилися. Про те, що там є відповідна нерухомість, то одна машина належить тещі Іванищука, а друга.
Не було ніколи тещі. не було зареєстровано, немає в тещі ніяких машин, не було ніколи.
Тим більше і цього немає. І наступне, що одна машина на балансі суду. Тобто всі ці факти не підтвердилися, в нас інших даних немає. Тому комітет рекомендує проголосувати за даного суддю, в нього є великий досвід керівника суду, а ви розумієте, бути керівником, це сприймати певний негатив на себе і за всю діяльність суддівської системи в області. Тому, да є відповідна заказуха, але це пов’язано з тим, що якась із сторін чи юридична особа, вона не задоволена тим чи іншим рішенням. Ми вважаємо, що це не є підставою для того, щоб не рекомендувати Іваніщука на посаду судді.
Ярослав Сухий, потім Ткаленко.
Дякую. Ярослав Сухий, Запоріжжя, фракція „Регіони України”. Шановні колеги, я звертаю увагу голову профільного комітету на відверту угодовську позицію, яку останнім часом цей профільний комітет, якому ми довіряємо і віримо, займає. Минулий раз в мене була така сама ситуація, коли я протестував проти призначення на посаду Антоніка, який формує на сьогоднішній день. голова апеляційного суду Федоров для такого самого, що вже наробили в Херсоні. То я би хотів, аби на заяви і на скарги народних депутатів відповідав уповноважений орган, я ж на свою заяву і скаргу отримав від скаржника відповідь як знущання, а ви тоді промовчали ще й мені виволочку на трибуні тут влаштували. Я думаю, ми маємо неодноразово такі речі, коли приходимо до судді, намагаючись після рішення суду, не до, після рішення намагаючись зрозуміти логіку і чуємо відповідь, що ви можете скаржитись, я обраний по-життєво. Щоб цього не допустити, ми повинні тут в цьому залі бути фільтром, який не пропустить те, на що потім нарікають наші виборці. Ось про що мова йде, Василь Васильович. Будьте принциповими.
Пане Ярославе, дайте я дам відповідь. Розумієте, складається ситуація, ви сказали „угодовська” позиція моя і комітету. Коли ви просите один раз за суддю, а другий депутат просить навпаки, підтримати чи не підтримати. Так от позиція комітету ґрунтується на законі і іншої позиції не буде.
Ткаленко мікрофон, будь ласка.
Олександр Ткаленко, Херсон, фракція Народного Руху України. Питання таке. Суддя у нас повинен мати максимум довіри громадськості. У мене два запитання до Анатолія Петровича. У Херсоні уже довгий час на суспільну, політичну ситуацію впливають дві резонансні справи. Це по агропроекту, коли два районні суди взаємо виключаючи рішення приймають і 90 людей викинуті на вулицю, голодують там до цього часу. І друге питання по магазину „Коламбія”, коли є визначення Верховного Суду України щодо неправомірності продажу цього магазину в центрі міста і до цього часу суди в Херсоні ігнорують навіть рекомендації Верховного Суду України. Я вважаю, Анатолій Петрович, що суддя має надзвичайно високий статус і повинен мати абсолютну довіру серед населення.
Будь ласка.
Шановні народні депутати, справа по агропроекту вона передана за нашим клопотанням в інший суд, вона у нас зараз не розглядається, а розглядається в іншій області, враховуючи значимість її і те, що навколо неї такі розвернулися суперечки, ми її передали в інший суд, у нас немає її на розгляді.
Віктор Мусіяка, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, дійсно, до тимчасової спеціальної комісії надійшли матеріали щодо дій судді, які ми направили до Вищої ради юстиції, до Ради суддів України. Ми отримали на них відповідь таку, що в його діях не знайдено якихось протиправних діянь і вони не вбачають можливості його не рекомендувати на цю посаду. Але я маю вас проінформувати про те, що буквально ось 12-го ми отримали нові матеріали, тут кипа різних матеріалів, які надійшли до тимчасової спеціальної комісії, я навіть не встиг це все передати до комітету. Тому я тільки на одне хочу звернути увагу. Як правило, коли з’являються якість матеріали, то ми відкладаємо справу і ще раз звертаємося до тих матеріалів, їх перевіряємо, а потім уже остаточно приймаємо рішення.
Будь ласка, Катерина Самойлик.
Катерина Самойлик, фракція Комуністичної партії України. Шановний Василю Васильовичу, ви бачите уже настрій цього залу, Анатолій Петрович, ви також бачите. Я, звичайно, можу не погодитись з тими претензіями, які висловленні по фірмі „Біолог”, тому що до цієї фірми значно більше претензій чим до судді. Але, звичайно, висловлені і другі пропозиції. І сьогодні, щоб ми не приймали категоричних рішення, а зала на це налаштована, я пропоную відкласти винесення рішення, нехай Комітет Верховної Ради України доопрацює це питання для того, щоб ми уже після розглянули це питання, а сьогодні його не розглядати, Василю Васильовичу. Не розглядати!
Анатолій Оржаховський, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Анатолій Оржаховський, фракція Компартії України, Херсонщина. Я приєднуюсь до думки моєї колеги Катерини Семенівни Самойлик і до колег, які засвідчують, що поданій кандидатурі слід провести додатковий аналіз. Анатолію Петровичу хотів би сказати таке. Мене за чотири роки як народного депутата вразило одне: що практично ті судді, по яким у нас було багато заперечень, ми відчували і могли узнать про недоліки тільки в органах прокуратури і так далі. А від судової адміністрації ніколи жодного матеріалу не отримували. І друге. Я до Василя Васильовича звертаюсь. Василь Васильович, ну, півроку назад колись я просив Володимира Михайловича і Володимир Михайлович вам давав доручення про те, щоб на рівні областей народні депутати були присвячені в ту систему, коли пропонується до затвердження на пожиттєво судді низового рівня і в тому числі обласного рівня. Ну, до сьогоднішнього дня так і
Так, Василь Васильович, будь ласка.
Шановні колеги, ви ж знаєте, що в „Голосі України” ми публікуємо всі списки кандидатів на ті чи інші посади суддів. Крім того, за місяць ми вам роздаємо матеріали додатково тут, в залі. Тому претензій до комітету не може бути, ми виконуємо вимоги закону. А щодо Іванищука Анатолія Петровича, то тут в залі прозвучала пропозиція і Віктора Лаврентійовича Мусіяки про те, що у нього є додаткові матеріали, і Володимира Стретовича. Я прошу тоді зняти кандидатуру для вивчення додатково оцих матеріалів комітетом і повернення для голосування вже після додаткової перевірки.
Шановні колеги, на пропозицію комітету кандидатура Іванищука Анатолія Петровича відкладається, з розгляду знімається до додаткового вивчення всіх обставин комітетом. Старовойт Григорій Степанович, будь ласка, до мікрофону підійдіть. Так, хто мав застереження до? Хто? Жижко, будь ласка, мікрофон.
До мене надійшло ряд заяв з боку громадян міста Збаража про неправомірно дії судді, кандидатуру якого подано на безстрокове призначення, пана Старовойта Григорія Степановича, про недобросовісне виконання ним і тенденційний підхід до прийняття судових рішень у своїх посадових обов’язках. Тому є прохання з боку тих людей, які подали заяви, порушити дисциплінарне провадження проти судді місцевого суду Збаразького району Тернопільської області Старовойта і на час провадження дисциплінарного провадження відкликати подання Вищої ради юстиції з Верховної Ради України про обрання на посаду професійного судді Старовойта. У даному випадку підтверджено документами, і у мене є ці документи при собі. Дякую.
Будь ласка, позиція комітету.
У нас немає жодних матеріалів чи скарги щодо Старовойта Григорія Степановича. Відповідно до статті 97 Закону „Про судоустрій” народний депутата Жижко має право сам ініціювати питання про дисциплінарну відповідальність. Оскільки сьогодні немає жодних правових підстав для того, щоб не голосувати за суддю, я думаю, що іншого виходу, крім підтримати дану кандидатуру, у нас немає. Але це не позбавляє ставити питання про його відповідальність у майбутньому.
Сергій Слабенко, будь ласка.
Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Я хотів би звернути увагу, що ми з вами прийняли Закон „Про порядок обрання і звільнення суддів”. Відповідно є стаття цього закону, яка передбачає, що у випадку, коли при голосуванні виникає питання з заяв народних депутатів, випливає з їхніх скарг, повідомлень, за таких умов розгляд кандидатури знімається, передаються ці документи і ця заява передається на розгляд комітету. Він ще раз перепровіряє і у подальшому вносить відповідне подання, якщо у цьому буде потреба. Тому всі правові підстави на цю хвилину зробити крок для перевірки, у нас є. До речі, так, як це вимагає закон.
Василь Васильович, давайте відкладемо розгляд.
Шановні колеги, тоді прошу, передайте нам ці матеріали в комітет для додаткового вивчення. Але ж потрібно це завчасно робити. Ми ж буквально недавно розглядали ці питання на комітеті.
Розгляд кандидатури Старовойта Григорія Степановича відкладається до додаткового вивчення матеріалів всіх. Позиція комітету, ми ж маємо йти на. Так, будь ласка, наступна постанова.
Проект Постанови 8691. Рекомендується обрати на посади суддів безстроково: до Вищого адміністративного суду України: Амєліна Сергія Єгоровича, Берднік Інну Станіславівну, Васильченко Наталію Володимирівну, Гордійчук Марію Петрівну, Конюшка Костянтина Володимировича, Ланченко Людмилу Венедиктівну, Мироненка Олександра Власовича, Пилипчук Надію Григорівну і Юрченка Василя Васильовича. Відповідні матеріали у вас є на них. Крім того, до Донецького апеляційного адміністративного суду Сухарька Михайла Гавриловича і місцевого Вінницького окружного адміністративного суду Кузьмишина Віталія Миколайовича. Скарг, претензій до них немає.
Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[реєстраційний номер 8691]]. Прошу голосувати. [[13:02:47]] За-327 Рішення прийнято. Так, ідемо далі.
Проект Постанови 8692. Пропонується обрати Карабаня Володимира Яковича на посаду судді Вищого господарського суду України. Він в свій час працював суддею Вищого господарського суду, потім очолював Судову адміністрацію України. Зараз знову має бажання повернутися на роботу до Вищого господарського суду України. Відповідні подання і документи є.
Шановні колеги, вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України про обрання судді [[реєстраційний номер 8692]]. Прошу голосувати. [[13:03:44]] За-331 Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте привітаємо суддів, яких ми щойно обрали на посади безстроково, і побажаємо їм плідного служіння праву. Тепер питання про звільнення суддів. Будь ласка, Василь Васильович.
Відповідно до статті 85 Конституції, 126-ї, статті 43-ї Закону України „Про статус суддів” пропонується звільнити з посад: суддів апеляційного суду Автономної Республіки Крим Белоусову Любов Вікторівну у зв’язку з поданням заяви про відставку, Воробйова Владіслава Валентиновича у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддів апеляційного суду Дніпропетровської області Літвіненко Валентину Олексіївну у зв’язку з поданням заяви про відставку, Шніпову Любов Григорівну у зв’язку з поданням заяви про відставку, Яковича Віктора Костянтиновича у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Черкаської області Павленко Людмилу Олексіївну у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Рахівського районного суду Закарпатської області Пересунька Володимира Семеновича у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Андрєєву Алевтіну Миколаївну у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Київського районного суду міста Харкова Діденка Володимира Павловича у зв’язку з відставкою за станом здоров’я, що перешкоджає продовженню виконання обов’язків; суддю Каланчацького районного суду Херсонської області Одінцову Галину Олексіївну у зв’язку з поданням заяви про звільнення за власним бажанням; суддю Соснівського районного суду міста Черкаси Коршунову Тамару Федорівну у зв’язку з поданням заяви про відставку. Матеріали надійшли до нас від Вищої Ради Юстиції. Ми переперевіряли всі ці дані. Жодного тиску на когось із суддів немає. Це їх є власне волевиявлення. Тому є пропозиція комітету – підтримати проект постанови.
Шановні колеги, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття проекту постанови Верховної Ради України про звільнення суддів, реєстраційний номер 8688. Прошу голосувати. [[13:06:25]] За-288 Рішення прийнято. Так, дякую, Василь Васильович. Яке ще питання? Будь ласка, Самойлик Катерина Семенівна.
Шановний Василь Васильовичу, ви сказали: „Всі подали заяви”. Ви пам’ятаєте, що донедавна мій виступ, щодо судді Одінцової. Відкрито хабарі бере, відкрито принижує людей, у яких за душею крім Закону нічого немає. Я, звичайно, цілу кипу документів надіслала і вам, і в Вищу раду юстиції, і в Вищу кваліфікаційну суддівську комісію. Я хочу сказати, що нам надалі не треба просто так робити висновок: вони подали заяви. Вони подали заяви, тому що були обставини, тому що вони попирали закон, людей – це саме головне. Жаль, що ми за власним бажанням сьогодні звільнили суддю Каланчацького районного суду Херсонської області – Одінцову. Це хабарник, це людина, яка принижує честь нормального громадянина України. Надалі давайте більш ретельно відноситись до цього.
Катерина Семенівна, ми розглядали матеріали, які з Вищої ради юстиції, але ті матеріали. Які поступали до нас, ми їх відправили в ті компетентні органи, які у праві приймати рішення, в тому числі і по тих питаннях, які ви поставили.
Так. З якого приводу? Ми закінчили розгляд питання. Да, сідайте, будь ласка. З яких мотивів? Питань немає з мотивів, шановні колеги. Ну, підійдіть, з’ясуйте це питання. Будь ласка, Мішура Валерій Дмитрович, проінформує про результати голосування з приводу обрання суддів Конституційного суду, а також з приводу обрання Вищої Ради юстиції.
Дякую, Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, дозвольте ознайомити вас із змістом протоколів двох. Протокол про підсумки таємного голосування про призначення на посади судді Конституційного Суду України. У бюлетень для таємного голосування про призначення на посади суддів Конституційного Суду України були включені кандидатури: Борденюка Василя Івановича, Вернидубова Івана Васильовича, Воробея Петра Адамовича, Велосніченка Івана Пантелійовича, Литвика Олега Михайловича, Маркуш Марії Андріївни, Стецюка Петра Богдановича. На підставі результатів таємного голосування лічильна комісія встановила. Кількість народних депутатів України, повноваження яких визнані, 426. Кількість народних депутатів України, які одержали бюлетені для таємного голосування – 109. Відповідно до статей 85 та 148 Конституції України, статті 7 закону України „Про Конституційний Суд України” та глави 3.7 Регламенту Верховної Ради України лічильна комісія вирішила вважати вибори про призначення на посади суддів Конституційного Суду України такими, що не відбулися. І ще один протокол. Про підсумки таємного голосування про призначення на посаду члена Вищої ради юстиції. У бюлетень для таємного голосування про призначення на посаду члена Вищої ради юстиції були включені кандидатури – Євдокимова Валерія Олександровича, Черновецького Леоніда Михайловича. На підставі результатів таємного голосування лічильна комісія встановила. Кількість народних депутатів України, повноваження яких визнані, 426. Кількість народних депутатів України, які одержали бюлетені для таємного голосування, 92. Відповідно до статті 131 Конституції України, статті 8 Закону України „Про Вищу раду юстиції”, глави 3.7 Регламенту Верховної Ради України лічильна комісія вирішила вважати вибори про призначення на посаду члена Вищої ради юстиції такими, що не відбулися. У мене все. Дякую за увагу.
Я просив би лише лічильну комісію, зараз, одну хвилиночку. Лічильну комісію, щоб підготували інформацію і надали Верховній Раді про фракції, які брали участь у голосуванні.
Володимире Михайловичу, зараз така робота відбувається і до 16 годин ви будете мати таку інформацію.
Будь ласка, запишіться, 3 хвилини, на запитання до Голови Лічильної комісії. На табло, будь ласка, прізвища народних депутатів, що записалися. Так. Ярослав Сухий, будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату України Сулковському Павлу Гнатовичу, Рівненщина, „Регіони України”.
Спасибі. Шановний Володимире Михайловичу, і я не настільки доповідача, який на трибуні стоїть, хотів би підняти питання, але хотів до пана Онопенка Василя Васильовича, який попередньо був і давав, звітував нам, доповідав проекти по суддях. Я хотів би спитати чи комітет, Василю Васильовичу, ваш вже провів засідання стосовно розгляду проекту постанови 8700 про звільнення із займаної посади Головатого Сергія Петровича? Ця людина дійсно є провокатор, який провокує на сьогоднішній день на цій посаді суспільство українське. Тому, Володимир Михайлович, треба негайно.
Питання до Голови Лічильної комісії.
просимо вас, щоби повернутись до розгляду цієї постанови. Дякую.
Ну, це не до мене запитання. Я прошу мені задавати.
Михайло Родіонов, будь ласка.
Родіонов, фракція комуністів. Прошу передати слово Матвєєву Валентину Григоровичу.
Валентин Григорович Матвєєв, будь ласка.
Я дякую. Шановний Валерію Дмитровичу, в останній час, ми з вами знаємо про це і чуємо, розповсюджуються чутки від різних державних мужів, які виходять, про те, що Верховна Рада України свідомо блокує формування Конституційного Суду України. Сьогодні втретє проводилося голосування щодо обрання суддів Конституційного Суду і втретє фракція комуністів, я заявляю про це, втретє прийняла учать у голосуванні по виборам суддів Конституційного Суду. Так, будь ласка, все ж таки поінформуйте сьогодні, хто блокує обрання судів Конституційного Суду. Це буде відповідь перш за все Президенту України Ющенко.
Я дякую вам за запитання Валентин Григорович, я на нього хочу відповісти так. Верховна Рада не блокує цей процес. Голова Верховної Ради разом з Першим заступником і із Погоджувальною радою призначаються вибори. Лічильна комісія весь процес технологічний, що стосується виборів виконує. Фракції беруть бюлетені, але є деякі фракції, які свідомо не беруть бюлетені. Абсолютно правильно, до 16 годин ми зараз проводимо таку аналітичну роботу, ми скажемо хто справді блокує вибори Конституційного Суду. Що стосується фракції комуністів, ви правильно сказали, ми постійно беремо участь в голосуванні щодо цих проблем. Дякую.
Сергій Слабенко, „Наша Україна”.
Шановні народні депутати! Ми упустимо риторику деяких фракцій, які мають відмінні кольори. При цьому я хотів би зауважити наступне. Давайте не плутати дві речі, приведення суддів до присяги, яке зараз не може відбутися, тому що є якраз окрема позиція депутатських груп і фракцій. І друге питання. Я хотів би зрозуміти, то у нас було таємне голосування і напевно кожний народний депутат у визначений Регламентом спосіб мав самостійно визначитися чи він приймає участь, чи йому подобаються чи не подобаються конкретні кандидатури, які пропонуються на посаду суддів Конституційного Суду. Я так розумію, що зараз ведеться якась аналітична робота, для того, щоб прив’язати присутність або не присутність окремих народних депутатів до позицій фракції з того чи іншого приводу. Тому я хотів би наголосити на наступному, давайте розділяти ці поняття і будь ласка, що ви за роботу проводите комісія зараз, що це за аналітична робота, комісії, чим вона була передбачена.
Я хочу відповісти вам на таке запитання. Справа в тому, що списки у нас абсолютно легальні, відкриті. Хто бере за кожен бюлетень підписується і тому можна дуже просто визначити, це може в Лічильній комісії є представники всіх фракцій абсолютно. І представники різних фракцій цікавляться, хто як працює в цьому плані. Тому дуже просто визначити, депутати яких фракцій взяли бюлетені, а які не взяли. А що стосується таємності голосування, то тут ви мені вибачте, ніхто не може визначитись, хто як голосував. Мова йде лише про те, хто взяв участь у голосуванні. Точно так же, скажемо, як на виборах народних депутатів, можна визначити, що на цій вулиці проживає 400 чоловік, з них 300 чоловік таких-таких взяли, а інші не взяли бюлетені та і все.
Вікторе Дмитровичу, я дякую вам, сідайте. Шановні колеги, цілком очевидно, що питання ставиться в такій площині, що відкриті списки, депутат отримав бюлетень і розписався. І лічильна комісія проінформує Верховну Раду, скільки і з якої фракції взято бюлетенів. Якщо є сподівання, що буде сформовано суд під когось, було вже 8 кандидатур, будь ласка, вибирайте хоч одну. Якщо ви проти, візьміть бюлетені і проголосуйте проти всіх „проти”, це ваша особиста справа, але беріть бюлетені, це обов’язок Верховної Ради України. І давайте не розводити цю дитячу безпосередність тут в парламенті. Оголошується до розгляду Закон України „Про внесення змін до Закону України „Про спеціальний режим інноваційної діяльності технологічних парків” та інших законів України”, з пропозиціями Президента України від 5 січня 2006 року. Реєстраційний номер 7248. Доповідач заступник міністра фінансів Лісовенко. Будь ласка.
Шановні колеги, народні депутати, Законом України „Про внесення змін до Закону України „Про спеціальний режим інноваційної діяльності технологічних парків”, який був прийнятий вами, Верховною Радою 15 грудня, вводить цілу низку державної підтримки технологічних парків, в тому числі шляхом субсидій, кредитування і інших інструментів. Субсидії в цьому законі, як правило, виражається з боку держави у вигляді звільнення технологічних парків, учасників цих парків, а також спільних підприємств від податків. Мова йде про звільнення від податку на додану вартість, податок на прибуток, а також на ввізне мито. Несплату до бюджету цих податків на нашу думку суперечить цілому ряду законів, а саме, це статті 13, 42 Конституції України. Стаття 27 Бюджетного кодексу, стаття 2 і 3 Закону про систему оподаткування, а також стаття 15 про захист економічної конкуренції. Крім цього, надання пільг з податку на додану вартість він суперечить п’ятирічному мораторію, який був запроваджений саме по цьому податку і ми його порушуємо на жаль, цим законом. Як приклад нашого відношення до цього закону ми можемо навести приклад, яким чином можуть деякі комерційні структури використовувати цей закон для зменшення оподаткування. Наприклад, якщо в умовах введення спец рахунків, те, що пропонується законом по податку на додану вартість учасник технопарку в декілька разів може теоретично завищити ціну продукції, а покупець такого товару він нарахує податкової кредит на ПДВ на збільшену суму. Крім цього, на цю суму у нього зменшиться зобов’язання по ПДВ, або взагалі він може задекларувати повернення ПДВ, яке ніколи не був ніким сплачений. За нашими підрахунками тільки поширення для діючих, існуючих технопарків таких правил приведе до втрат Державного бюджету на 400 мільйонів гривень. Слід зазначити, що обсяг продукції інноваційного характеру вона збільшується. 2003 рік це було 13 мільярдів. 2004 рік це було 19 мільярдів. Дев’ять місяців 2005 року це було уже 18 мільярдів. Ми не проти технопарків. 70 мільйонів гривень уже є державна цільова програма в бюджеті цього року, але ми проти викривлення конкурентного середовища в економіці. Ми рахуємо, що це є надзвичайно небезпечний закон, тому що він по суті дозволяє будь-якій комерційній структурі використовувати цей механізм для зменшення податків на будь-яку суму. Тому є пропозиція Президента України в новій редакції закону вилучити абзац 5 частини 1 статті 7 з цього закону. Дякую.
Шановні колеги, позиція Кабінету Міністрів і позиція Президента до вашої уваги доведена. Я прошу Ігоря Рафаїловича Юхновського висловити позицію комітету.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні депутати! Я взагалі толком не знаю, про що зараз говорив заступник міністра фінансів, він мав би говорити про вето Президента, а не про закон в цілому. Я к ви знаєте, було уже два вето Президента, вони були дуже розлогі і вкінці-кінців останнє вето Президента звелося до одного: зняти пільгу на податок на додану вартість від реалізації продукції. Президент це мотивує такими словами, що при реалізації продукції покупець сплачує податок на додану вартість, і тому звільнення податку на додану вартість кладеться не на продавця, тобто не на технопарк, а кладеться фактично на покупця, і цей податок ми не маємо знімати, бо він не відноситься до продавця, до виготовлювача товару. Комітет розглянув вето Президента і погодився з ним. Таким чином, я прошу вас затвердити варіант, який ми зробили остаточно Закону „Про роботу технопарків”, враховуючи вето Президента. Тобто технопарки мають певні пільги за винятком податку на додану вартість від реалізації продукції. Перше, що я прошу. І друге. Це написано в тому варіанті, який вам сьогодні був розданий. І друге питання. Там сказано, що закон набирає чинності з 1 січня. Але той закон, багатостраждальний закон, він був поданий ще в середині минулого року і довго він тягнувся. Тому ми просимо змінити формулювання прикінцевих положень з тим, щоб закон вступив у силу з 1 лютого 2006 року. Дякую за увагу.
Дякую, Ігор Рафаїлович. Ну, нам треба тоді записати. Ми погоджуємося з Президентом і плюс треба введення передбачити з першого січня 2007 року. Інакше це буде в бюджеті ж не передбачено. Логіки не буде. Ігор Рафаїлович.
Ну, отут є якраз трудність. Ото все тягнулось-тягнулось, тепер ніби за Бюджетним кодексом він має бути введений з 1 січня 2007 року. Закон був дуже давно поданий. Тобто все було в порядку і все-таки я прошу, Володимире Михайловичу, погодитись з пропозиціями Президента – раз, і друге – ввести закон в дію з 1 лютого 2006 року. Технопарки повинні почати працювати.
Будь ласка, з мотивів голосування, зараз будемо голосувати. Запишіться будь ласка. Позиція комітету: врахувати зауваження Президента і відкоригувати дату введення – з 1 лютого 2006 року. Але Президент тільки одне висловив зауваження. Будь ласка, на табло. Олександр Стоян, будь ласка.
Прошу передати слово нашому колезі Павлу Гнатовичу Сулковському, Рівненщина.
Сулковський, будь ласка. Мікрофон, будь ласка, Сулковському.
Сулковському, Сулковському я попросив передати слово.
Мікрофон, будь ласка, Сулковському.
Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Дійсно, слушна пропозиція Ігоря Рафаїловича Юхновського. І я вношу пропозицію його пропозицію дійсно поставити на голосування, підтримати. Дякую.
Георгій Буйко, будь ласка.
Георгій Буйко, прошу передати слово Родіонову Михайлу Кузьмичу.
Михайло Кузьмич Родіонов, будь ласка. Михайло Родіонов
Радионов, фракция коммунистов. Уважаемые народные депутаты и радиослушатели! Относительно этого срока вступления закона в действие. Если мы еще отложим на год, то нам нечего будет инвестировать. Технопарки уже не работают больше года из-за того, что раз за разом накладывается вето на их деятельность. Поэтому просьба поддержать предложение вот с 1 февраля. В противном случае это не имеет никакого смысла.
Юрій Кармазін, мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Ми весь час проголошували, що держава гарантує стабільність спеціального режиму інноваційної діяльності технопарків, ми весь час проголошували, що держава зацікавлена в тому, щоб заводити нові технології, створювати нові робочі місця, і ця програма у тому числі Президента Віктора Ющенка. Тому цей закон треба приймати, писати: з 1 лютого. Ви знаєте, поки маховик розкрутиться у нашій державі, як у нас виконуються закони всі. У нас головна біда цієї держави не у відсутності, а у відсутності виконання законів. У нас на 15 відсотків навіть укази президента не виконуються, І це біда цієї держави, біда цього парламенту, біда цього уряду і цього Президента. Тому давайте голосувати за те, що запропонував зараз Юхновський.
Василь Надра, будь ласка, мікрофон.
Василий Надрага, Народный Блок Литвина. Уважаемые коллеги! Предложение, высказанное нашим коллегой Юхновский, более чем объективное и справедливое и поэтому его надо поддерживать. Более того, иногда слышишь мнение, что это может не состояться в связи с Бюджетным кодексом и всем остальным. Если есть желание у Кабинета Министров, чтобы данный закон начал работать, то своими распоряжениями они все эти нюансы снимут, и он на самом деле может начать работать с 1 февраля текущего года. Посему, во всяком случае, депутаты фракции Народного Блока Литвина будут поддерживать и закон в целом, и предложение коллеги Юхновского. Спасибо.
Шановні народні депутати, вноситься пропозиція комітету про прийняття Закону України „Про спеціальний режим інноваційної діяльності технологічних парків" у новій редакції з урахуванням пропозицій Президента, а також з уточненням, що цей закон набирає чинності з першого лютого 2006 року. Прошу голосувати. [[13:28:51]] За-331 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Закон України "Про житловий фонд соціального призначення" з пропозиціями Президента України від 05 січня 2006. Доповідач – заступник міністра юстиції Єфименко Леонід Васильович. Будь ласка. Підготуватися Валерію Павловичу Пустовойтенку.
Шановні народні депутати, прийнятий Верховною Радою Закон України „Про житловий фонд соціального призначення”, не може бути підписаний через невідповідність Конституції України його окремих положень, що мають концептуальний характер, а саме: Закон передбачає, що житловий фонд соціального призначення формується та утворюється органами місцевого самоврядування. При цьому законом передбачено, що діяльність органів місцевого самоврядування у зазначеній сфері координується центральним органом виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства. Крім цього, на Кабінет Міністрів зазначеним законом також покладається ряд повноважень, пов’язаних із управлінням об’єктами житлового фонду соціального призначення. Поскільки у низці зазначених випадків йдеться про майно, що перебуває у комунальній власності, то це суперечить статті 143 Конституції України, якою встановлено, що територіальні громади села, селища, міста управляють майном, що є у комунальній власності безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування. Друге. За законом однією з умов взяття на соціальний квартирний облік є відсутність іншого місця проживання громадянина. А статті один закону визначає соціальний гуртожиток, як соціальне житло, яке надається громадянам України лише за умови, що воно є єдиним місцем їх проживання. При цьому законом передбачена можливість зняття з соціального обліку громадянина, розірвання з ним договору найму соціального житла та його виселення, якщо середньомісячний сукупний дохід громадян зріс та перевищує встановлену законом межу. Таким чином, відповідні особи, за законом, можуть бути позбавлені єдиного місця проживання, можливості одержання відповідного соціального житла. Третє. За статтею два закону користування соціальним житлом є платним. При цьому плата складається, зокрема, з плати, яка вноситься безпосередньо наймачем. Зазначене положення закону виключає можливість безоплатного користування соціальним житлом, а отже, не відповідає частині другій статті 47 Конституції України щодо можливості надання житла громадянам, які потребують соціального захисту як за доступну для них плату, так і безоплатно. У зв’язку з цим, Президентом запропоновано привести положення Закону „Про житловий фонд соціального призначення” у відповідність із зазначеними статтями Конституції. Дякую.
Дякую вам також. Сідайте, будь ласка. Валерій Павлович Пустовойтенко, голова Комітету. Будь ласка, позиція комітету.
Я дякую. Валерій Пустовойтенко, Блок народно-демократичних партій. Тут перед цим, я вибачаюся, був спір, хто як голосував. Я можу сказати сміливо, що наша фракція голосувала за Леоніда Черновецького, Євдокимова і підтримала всіх голів Конституційного Суду, тому що я вважаю, що Конституційний Суд повинен працювати обов’язково. Шановний Володимире Михайловичу і шановні колеги, для мене було раніше абсолютно несподівано, коли Президент України Віктор Андрійович Ющенко наклав вето на Житловий кодекс, за який ми проголосували 278 голосів, абсолютно безпідставно. Ще більше для мене було несподівано, коли було накладено вето на проект закону, який ми зараз розглядаємо. І можу сказати, що комітет шукав вихід, як це зробити. Можу сказати, що як людина, як громадянин, як народний депутат, я не погоджуюсь фактично ні з одним з семи пунктів тих зауважень, які подав Президент України. От приклад такий, що ми записали в тому законі, який прийнятий, що Кабінет Міністрів повинен встановлювати нормативи для всіх, хто є на території України, хто буде виділяти соціальне житло і ним слідкувати. А в зауваженнях написано, що це повинні робити органи місцевого самоврядування, то єсть кожна сільська, селищна рада. Тому із 7 зауважень, наданих Президентом України, ми врахували 6. Не враховано одне. Прошу послухати: Президент зазнає, що Закон виключає можливість безоплатного користування соціальним житлом, а також не відповідає статтям Конституції 47 Конституції України. Саме це зауваження не враховано. Оскільки частиною другою статті 47 Конституції України визначено, що громадянам, які потребують соціального захисту, житло надається державою а органами місцевого самоврядування безоплатно, або за доступну для них плату відповідно до Закону. Тобто мова іде про надання житла, а не про користування соціальним житлом. Статтею 2 Закону передбачено, що громадянам України, які відповідно до Закону потребують соціального захисту соціальне житло надається безоплатно. Таким чином, зазначена норма повністю відповідає статті 47 Конституції України. Шановні народні депутати, в разі прийняття Закону України „Про житловий фонд соціального призначення” в новій редакції, ми з вами створимо необхідну законодавчу основу для вирішення однієї з найгостріших соціальних проблем сьогодення – забезпечення соціально-незахищених громадян України сучасним і безпечним житлом. Хочу нагадати, що в минулому році комітетом були підготовлені пропозиції до проекту бюджету на 2006 рік в сумі 1,5 мільярди гривень, що до необхідності передбачені відповідні кошти на будівництво в Україні соціального житла. Зазначену пропозицію.
Дайте можливість завершити думку.
Да, відхилені через відсутність законодавчої бази створення, функціонування житлового фонду соціального призначення. Прийняття цього Закону дозволить закласти в проект державного бюджету необхідні кошти для будівництва соціального житла і в наступні роки. Прошу прийняти Закон в новій редакції, з урахуванням тих пропозицій Президента, які я сказав. Дякую за увагу. Проголосувати за всі шість зауважень, за., в цілому як за новий закон.
Шановні народні депутати, комітет пропонує.
Ми знімаємо всі зауваження повністю.
Комітет пропонує прийняти закон у новій редакції з урахуванням пропозицій Президента України. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Про прийняття Закон України "Про житловий фонд соціального призначення” у новій редакції з пропозиціями Президента України. Реєстраційний номер 3386-2. Прошу голосувати. [[13:36:29]] За-267 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. „Регіони України”. Я прошу заспокоїтися, шановні колеги. „Регіони України” – 53, комуністів – 0, „Наша Україна” – 26, Народна партія – 37, блок Тимошенко – 31, СПУ – 0, Народний блок – 22, СДПУ(о) – 18, Українська народна партія – 9, „Відродження” – 13, Народний Рух України – 16, „Реформи і порядок” – 11, Партія промисловців і підприємців України – 10, „Єдина Україна” – 10, позафракційні 11. Шановні колеги, на вимогу двох фракцій – фракції Соціалістичної партії України і Народного блоку, вони вимагають перерву на 30 хвилин або право на виступ. Слово має Дмитро Рудковський. Шановні колеги, я вибачаюся. Ми не могли ставити питання про подолання вето, оскільки пропозиції Президента зводилися до того, щоб врахувати їх концептуально його пропозиції. Комітет погодився з пропозиціями Президента. То у нас залишається одне – приймати у новій редакції. Коли Президент України вимагав відхилити закон, тоді ми перше голосували пропозицію не залежно від позиції комітету про відхилення. Будь ласка, Дмитро Олександрович.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, я звертаюся особисто до вас. Звертаюся до Кабінету Міністрів, до Президента. У цьому залі 20 грудня ми з вами з великими потугами проголосували бюджет держави. І ви знаєте, одним із пунктів цього голосування було те, що вводиться з 1 січня цього року закон про дітей війни, поетапний. І було передбачено 100 мільйонів на безоплатний проїзд і Людмила Супрун оголосила, що є 500 мільйонів на те, щоб ввести 25% знижку для дітей війни на комунальні послуги і житло. Після того як Олександр Олександрович Мороз виступив по цьому питанню, ще було враховано 200 мільйонів, того 700 мільйонів. Уже в бюджеті, який підписаний Президентом статтею 51 передбачено, що проходить фінансування за рахунок субвенцій, які передаються місцевим бюджетам, але 77 статтею цього ж бюджету призупинено введення в дію закону „Про дітей війни” по комунальним послугам. Хочу сказати, це або шахрайство, або якась помилка. Я прошу вас дати доручення, і ви вчора це давали доручення, про ведення службового розслідування. І щоб обов’язково винні були покарані. Друге, це, розуміючи, що розслідувати це не 1 день, а завтра вже останній день сесії, я просив би вас включити і розглянути закон, проект закону про внесення змін до Закону України „Про Державний бюджет України на 2006 рік” щодо соціального захисту дітей війни. Проект внесено встановленим чином і зареєстровано, № 8683 від 11.01.2006 року. Дякую за увагу.
Я прошу зараз секретаріат терміново підготувати інформацію, бо ми проголосували кошти, виділення, 700 мільйонів, якщо не помиляюся. І це рішення повинно бути. Я увагу звертав при підписанні бюджету на це бюджетного комітету, наших юридичних всіх служб. Вони запевнили, що все відбулося відповідно до тих рішень, які проголосовані Верховною Радою. Я просив би негайно розібратися, на вечірнє засідання дати відповідну інформацію, будь ласка. Так, шановні колеги, нам треба зараз включити до порядку денного і прийняти рішення з ряду питань. Ті, які були раніше передбачені, і ті, про які ми домовлялися. Тому я просив би, щоб ви зараз оперативно працювали. Вноситься на голосування пропозиція про включення до порядку денного проект Закону про внесення змін до Сімейного кодексу України щодо Центру усиновлення дітей. Реєстраційний номер 8680. Прошу голосувати, включення до порядку денного.
Відмініть, будь ласка, голосування. Будь ласка, Катерина Самойлик. Шановні народні депутати! Ви зараз виступите, заспокойтеся. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Не можна, ми по суті не заперечуємо проти цього закону, але справа в тім, що він вчора тільки о 12-ій годині поступив в комітет для розгляду, комітет, а там не тільки мій йде, Онопенка, Самойлик і ще чотири комітети. Жодний комітет, навіть комітет Василя Васильовича, не розглянув цей законопроект. Я не розумію навіщо це так поспішати? Проблема є, дуже серйозна. Більше того, я думаю, ми його приймемо цей закон. Ми не тільки приймемо цей закон, я думаю, що ми створимо комісію, яка розслідує, як цих дітей іноземці наших дітей усиновлювали, кого, вибачте, на запчастини пустили і таке інше. Але поспіхом робити справу, коли о 12-ій приходить законопроект, це не до лиця Верховній Раді України.
Шановні народні депутати! На Погоджувальній раді не було заперечень щодо розгляду цього питання. Це перше. Друге. Йдеться не про всиновлення дітей, а йдеться про наведення порядку в усиновленні дітей. Оскільки прийняте рішення, згідно з яким питання усиновлення дітей забирається від Міністерства освіти і науки і передається до Міністерства з питань дитинства, материнства, спорту і таке інше. Зараз створився вакуум, ніхто цим питанням взагалі не займається. По великому рахунку Кабінет Міністрів мав би прийняти відповідну постанову, але оскільки Кабінет Міністрів цього не зробив і зараз взагалі заблоковано розв’язання цього питання, то Верховна Рада своїм рішенням доручає міністерству виконувати ці повноваження і доручає Кабінету Міністрів створити відповідний урядовий орган, який займався, от і все. Це технічне питання. Давайте включимо в порядок денний, потім обговоримо його, що ми будемо говорити. Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту Закону „Про внесення змін до Сімейного кодексу України” [[щодо Центру усиновлення дітей]]. Реєстраційний номер 8680. Прошу голосувати. [[13:43:54]] За-316 Рішення прийнято. Будь ласка, Василь Васильович Онопенко.
Шановні колеги, там питання не складне, комітет його розглядав, Верховна Рада підтримала. Зараз мова йде тільки про перенесення терміну на кілька місяців, тільки в цьому загвіздка. Тому ми дійсно, як каже Катерина Самойлик, не встигли розглянути на комітеті, вчора поступило. Але я думаю, що Верховна Рада може прийняти самостійні рішення відповідні і тут грубого порушення, навіть взагалі порушення не буде. Дякую за увагу.
То що, проголосуємо це рішення? Шановні колеги, ну відпрацьований документ, там технічне питання фактично, але ми загальмували цей процес зовсім. Так, Мусіяка, будь ласка, мікрофон. Потім Сергій Шевчук, потім Ліля Григорович і будемо голосувати.
Шановні колеги, я тільки хочу додати до того, що сказав Василь Васильович, що в даному випадку мова йде про те, щоб перенести введення в дію на 1 травня цього року. У нас прийнято в законі „з дня опублікування”. Чому перенесли на 1 травня? Тому що цей орган ще не утворено. Але підкреслюю наступне, що до створення цього органу облік тих осіб, які хочуть усиновити дітей і дітей на усиновлення має продовжувати Центр усиновлення дітей при Міністерстві освіти і науки України, щоб не розірвати цей момент. Оце просто ми зберігаємо діючий механізм, поки буде створений спеціальний орган. Дякую.
Дякую. Сергій Шевчук, потім Лілія Григорович.
Сергій Шевчук, фракція Блоку Юлії Тимошенко. Шановні колеги, дійсно ми зараз знаходимося в процесі створення нового органу при новому міністерстві, але держава має піклуватися інтересами дітей, що можуть бути усиновлені навіть в процесі встановлення нової державної бюрократичної структури. Ми не можемо перервати цей процес. Тому законопроект є досить своєчасний і фракція Блоку Юлії Тимошенко просто просить аби ми його розглянули і проголосували.
Лілія Григорович, будь ласка, мікрофон.
Лілія Григорович, фракція Віктора Ющенка „Наша Україна”. Ну, що, шановні колеги, дійсно, від вчора до сьогодні законопроект розглянути в комітетах не встигли. За те, ми дуже блискуче встигли 10 січня не погодивши нічого на Погоджувальні раді, давши зранку заяви про те, що на війні армію не знищують, відправити уряд у відставку. Тому ми багато чого встигаємо того, що не слід і на превеликий жаль, не встигаємо того, що слід. Права дитини на право мати сім’ю, безумовно, не повинні бути порушені. Одночасно я би хотіла нагадати, що спішучи розумно з вирішенням цього питання ми повинні враховувати в тому числі, і в пропонованих змінах, що все ж таки Центр по усиновленню сьогодні підпорядкований Міністерству сім’ї і молоді і він повинен продовжувати, безумовно, працювати в такому підпорядкуванні.
Шановні народні депутати, я хочу ще раз пояснити, що оскільки законом передано цю справу до міністерства, центру не створено і зараз не має право займатися відповідна структура при Міністерстві освіти і науки. Тому треба зараз відтер мінувати час для створення цієї структури при Міністерстві молоді і спорту, дітей і туризму, а на цей час дати доручення виконувати ці повноваження Міністерству освіти. Я думаю, що четвертого числа, коли ми так печемося про цей закон, то його можна було б розглянути, в тому числі і в вашому комітеті. Немає застережень, щоб поставити на голосування? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому. Відмініть голосування, будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін і Сергій Слабенко, ми просто вважали, Володимире Михайловичу, хотіли вам допомогти. Суть цього закону дуже проста, це всього два доручення, які даються уряду до 1 травня і зараз ми покладаємо обов’язки, щоб не було пустоти на Центр усиновлення при Міністерстві освіти і, крім цього, даємо доручення уряду до 1 травня створити урядовий орган, маючи на увазі, що у нас є дійсний уряд, який ми у відставку не відправили, тому що не відправили, бо порушена Конституція, порушена 115, 87 і посилання на 85, пункт 12 є не зовсім чинно. Тому правильно ми запишемо так як тут зараз записано і треба приймати, як сказав Володимир Михайлович, і в першому і другому читанні – це перше і друге. Тут написано, що до приведення законодавство у відповідність із Сімейним кодексом чинні акти застосовуються в частині, що не суперечать цьому закону. Тобто ми показуємо верховенство цього закону.
Дякую за додаткове роз’яснення, Юрій Анатолійович. Шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу і в цілому як закон Проект Закону України про внесення змін до Закону України „Про внесення змін до Сімейного кодексу України щодо Центру з усиновлення дітей”, реєстраційний номер – 8680. прошу голосувати. [[13:50:10]] За-303 Закон прийнято. Я вам дякую. Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного Проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо забезпечення касаційного оскарження рішення суду]], реєстраційний номер – 8497. Прошу голосувати. [[13:50:47]] За-122 Рішення не прийнято. Так, ідемо далі. Ідемо далі. Тепер нам треба розглянути питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій України" [[щодо утворення Вищого цивільного суду України та Вищого кримінального суду України]]. Реєстраційний номер 4588-1. Будь ласка, Козловський з мотивів. Відмініть голосування.
Шановний Володимире Михайловичу, закон 8191 півтора року ходить по Верховній Раді. Працівники сільського господарства Миколаївщини ждуть його, і ми не можемо. Ми все включаємо кожен день і включаємо нові закони. І сьогодні знову його поставили останнім, щоб він не пройшов. Півтора року по Верховній Раді. Є телеграми на ваше ім’я, на мене все, і ніхто нічого не приймає. Я дуже прошу, давайте ми його приймемо цей закон. Люди ждуть! Чекають! Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій України" [[щодо утворення Вищого цивільного суду України та Вищого кримінального суду України]]. Реєстраційний номер 4588. Прошу голосувати. Прошу голосувати. Іде голосування. Прошу голосувати. [[13:52:36]] За-194 Шановні колеги, ми ж не створюємо суд, ми ж просто ставимо на голосування про розгляд цього питання. Хто за те, щоб повернутися до розгляду питання про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про судоустрій України" [[щодо утворення Вищого цивільного суду України та Вищого кримінального суду України]]. Реєстрацій номер 4588-1. Прошу голосувати. [[13:53:16]] За-244 Рішення прийнято. Василь Васильович Онопенко, будь ласка. Це ж ми повернулися до включення. Тепер я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону реєстраційний номер 4588-1. Прошу голосувати. [[13:53:46]] За-258 Рішення прийнято. Будь ласка, Василю Васильовичу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Перш за все проблема виникла у зв’язку з тим, і чому виникає необхідність внести зміни до Закону „Про судоустрій” [[щодо створення Вищого цивільного суду і Вищого кримінального суду]]. Ви знаєте, що кілька років тому, у 2003 році, Конституційний Суд не дав можливості створити Касаційний суд України. Склалася сьогодні у судовій системі така ситуація, що є, скажімо, рішення загальних судів, місцевого, оскаржується в апеляційний суд і потім Верховний суд сьогодні розглядає у якості касації цивільні і кримінальні справи. І якщо більш-менш у судовій палати по кримінальних справах ситуація незагрозлива, то у цивільній палаті Верховного суду сьогодні зібралося 60 тисяч цивільних справ. Щоби дійшла черга до розгляду якоїсь конкретної справи, може пройти 2, 3, 5 років. Фактично передбачені Конституцією права громадян на касаційне оскарження рішень суду не виконуються. Тому мова йде про створення оцих двох вищих судів. Але це питання, ця проблема пов’язана з іншою, з тим законопроектом, за який сьогодні ми не проголосували щодо включення до розгляду Верховною Радою. 60 тис. справ цивільних лежить в Верховному Суді, коридори завалені, судді не встигають розглядати, тому що весь час в геометричній прогресії збільшується кількість справ. Тим проектом закону, який ви не підтримали щодо змін до Закону „Про судоустрій”, вносилася пропозиція в якості виключення тих справ, які надійшли до Верховного Суду, направити в апеляційні суди, і щоб вони в якості касації розглянули справи, щоб люди не чекали роками. Ось до чого зводився минулий законопроект. Ви його не підтримали. На рік. Але за цей час Верховний Суд не перестає діяти як касаційна інстанція. Тому розглядати це питання треба в контексті з минулим законопроектом, ви розумієте? Чому ми внесли разом два законопроекти? На жаль, очевидно, зал цієї ситуації не зрозумів. Тому я пропоную, крім того, щоб проголосувати за основу зміни до Закону „Про судоустрій”, все-таки повернутися до того законопроект, який ми не включили, 8497, і щоб дати можливість повноцінно працювати судовій системі. По спеціалізованим судам такої проблеми нема, бо є Вищий адміністративний, Вищий господарський суд, і далі поступають справи до Верховного Суду. Тут ситуація склалася надзвичайно складна, катастрофічна! Тому.
Дайте можливість завершити думку.
Тому прошу проголосувати в першому читанні за створення Вищого цивільного, Вищого касаційного. Це як перспектива в кінці коридору, як альтернатива вирішення цієї проблеми. Але повернутися до того законопроекту, який ми сьогодні не підтримали, це просто неможливо тоді буде працювати судовій системі. Дякую за увагу.
Так, запитання, шановні колеги. І продовжимо нашу роботу до завершення розгляду цього питання. Нема застережень? Запитання. Запишіться, будь ласка, три хвилини. Запишіться, будь ласка. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Григорій Калетнік, будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Григорій Калетнік, фракція Партії регіонів. Василь Васильович, я хотів би звернутися до вас, до голови комітету, до людини, яка має вже досвід у цих питаннях. Ви скажіть, а чому ваш комітет не хоче взагалі проаналізувати ситуацію? Чому стільки скарг? Чому стільки касацій? Чому стільки апеляцій? Потрібно вже питати за якість роботи. Ми ж йдемо на небачені витрати бюджетних коштів. Ми від того, що в нас такі черги в людей на лікування, ми з вами не збільшуємо за державний кошт лікарів, державне забезпечення медичним обслуговуванням, а ось давайте, значить, ми будемо створювати тільки суддів, суддів, суди, суди. Ми вже переходимо на що?. Тому я хотів би внести пропозицію, щоб до цього законопроекту ви все-таки доповнили статтями щодо якісної діяльності суддів, аби менше було касацій.
Григорій Михайлович, ми аналізували цю ситуацію. І вже немало зробили. Але ситуація є об’єктивна. Якщо в 2000 році суди розглянули два мільйони справ приблизно, то вже в минулому році – шість мільйонів справ. Величезна кількість справ росте і звернення до судів. Відносно того, що ми зробили, то ми прийняли, скажімо, Цивільно-процесуальний кодекс, який передбачає, що справа, яка розглянута місцевим судом, вона, якщо скасовується рішення, не направляється в місцевий суд апеляційним судом, а апеляційний суд сам приймає рішення. Тільки п’ять відсотків від шести мільйонів справ оскаржуються до касаційного суду. Але є об’єктивні причини. Я ж сказав, що не прийняли, не створили касаційний суд три роки тому. І оскільки не створений касаційний суд, всі ці справи автоматично пішли у Верховний Суд України. І тому це з об’єктивних причин, люди просто не витримують, самі судді в Верховному Суді. Ми і пропонуємо, щоб в якості касації попрацювали рік як експеримент апеляційні суди, але з Вінниці направляти в Львівський апеляційний, зі Львова – у Вінницький, щоб це не було в одному і тому ж самому суді. А через рік, чи протягом року, створити вищій кримінальний, вищій цивільний суди і, щоб судова система запрацювала. Ви ж багато хто не хочете просто мене слухати. Ви кажете судова система погано працює. Так я вам кажу: чого вона погано працює. Вона й буде погано працювати, якщо ви не підтримаєте і цей законопроект і той, який сьогодні вже не підтриманий в цьому залі.
Давайте коротше на запитання відповідати. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Василь Васильович, ви добре знаєте, що зараз в судовій системі створився тромб. І тромб створився в тому числі через цю залу і через комітет. ЧСому7 тому що 4 роки одна палата із 19 чоловік розглядала справи. Там зараз 60 тисяч справ лежить у Верховному Суді. Де зараз голова Верховного Суду? В списку, він вже давно не працює, він в списку. Де голова Вищого господарського? В списку. А в Франції 9 палат по 7 чоловік і весь час працюють 150 чоловік на всю Францію і вирішують ці питання. Тому стратегічна помилка була тут допущена. І не треба, треба проаналізувати. Вас правильно запитують, чи про якість запитували, а це зараз обслуговування називається, а не вирішення судової проблеми і судової реформи. Коли я пропонував як це робити, ви не захотіли тоді створювати ці речі, не захотіли.
Юрій Анатолійович, на відміну від вас, я шукаю не причини даної ситуації, хоча знаю краще ніж ви, а я шукаю вихід із даної ситуації і пропоную його сьогодні цьому залу. Тому прошу підтримати.
Сідайте, будь ласка, Василь Васильович. Будемо обговорювати? Будемо. Давайте 9 хвилин відведемо. Кармазін, будь ласка. За ним, Кармазін, мікрофон Кармазіна, потім Мельничук. Мікрофон Кармазіна ввімкніть.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, ми зіштовхнулися з ситуацією, коли вона у нас абсолютно не керована. У Верховному Суді зараз величезна кількість справ, в тому числі через те, що ми з вами пішли на призначення пожиттєво цих суддів, пожиттєво, хоча цей інститут себе не виправдав. Хоча ми сьогодні кожен третій лист отримуємо від громадян України зі скаргою на те, що пожиттєва система призначення суддів не виправдовує себе. Ми не аналізуємо причини, не аналізуючи причин, які будуть наслідки. Дивіться, що ми зараз створили. Ми створили Вищий адміністративний суд, 60 осіб. Плюс Вищий господарський – 90 осіб. Плюс майже сто у нас існує Вищий Верховний суд. Зараз нам треба створити не менше 150 чоловік для Вищого цивільного суду і не менше 90-100 чоловік – для Вищого кримінального суду. Тоді давайте подивимося, а де у нас такі розрахунки є про створення, про внесення змін до судоустрою. Ми готові до того, щоб касаційною тільки інстанцією займалися у державі 500 чоловік? Ми готові? Який народ якої держави прогодує таку кількість людей? Давайте подивимося на тому рівні, на якому у нас пропонується. Я й кажу, що треба спочатку вивчити і той же досвід тієї дуже не маленької країни, як Франція, яка на всю країну має 150 чоловік, які розглядають касаційні справи. Давайте подивимося і в спрощенні процесу, і в інших питаннях, як ми можемо полегшити роботу, щоб не возилися от тими тоннами ті справи, їх вже немає де зберігати, вони вже закидані всі у Верховному суді. Тому я вважаю, що внесення от так зразу зараз до порядку денного і зразу ставити питання про прийняття рішень без обговорення, без обґрунтування, у тому числі фінансового обґрунтування таких серйозних речей є зараз, на жаль, передчасним. І все це робиться на скінченні повноважень парламенту України. Дивно виглядає абсолютно, що сьогодні замість того, щоб розв’язувати ці проблеми, кинулися в депутати. Що, більше користі тут буде? Ми вже, нажаль, послухали таких керівників судової гілки влади і маємо той закон зараз, який маємо. Це якраз вони тоді шантажували Кучму, що буде Мельниченко депутатом. І ми прийняли той закон, який довів до цього колапсу. Ось чому це сталося. Тому, шановні друзі, давайте отримаємо.
Перед законом всі рівні і кожен має право, якщо він відповідно до закону, балотуватися в депутати. Це право громадян. Не позбавляйте їх цього права. Мельничук Михайло, будь ласка, мікрофон.
Михайло Мельничук, фракція Соціалістичної партії України, Чернівецька область. Шановний Адам Іванович, шановні колеги, безумовно, що фракція буде підтримувати. Я би не сказав, що це настільки важливо, але буде підтримувати прийняття цього законопроекту. Але я хотів би підтримати Василя Васильовича і ще раз запросити Адам Івановичу, щоб ми повернулися до законопроекту 8497. Мова йде про те, що більше 60 тисяч сьогодні знаходяться сьогодні касаційних справ. Вони не розглядаються ні Верховним Судом, направляються на місця. І ми би прийняттям цього закону безумовно дали можливість розглянути ці справи. А зараз, маючи ще по регламенту час, прошу передати слово народному депутату Черновецькому.
Черновецький, дві хвилини.
Уважаемые народные депутаты, Адам Иванович и те, кто нас слушают. Я хочу обратить внимание на следующее. Главное сегодня, конечно те законы, которые предложил Василий Васильевич, они являются важными, но главное сегодня – освободить наших людей от того кошмара, в котором они оказались, находясь в руках непорядочных многих судей. Это очень большая проблема и начать судебную реформу, я полагаю, нужно с того, чтобы мы немедленно, еще в этом созыве, сделали первые три года пребывания судей на своем кресле выборными, как только мы решим этот вопрос, тогда мы будем уверены в том, что в следующие судебные инстанции в судьи будут попадать те люди, кому доверяют и пенсионеры и рабочие, и многие другие. Ведь, что сегодня происходит, мой закон о том, чтобы финансирования местными органами власти судебных инстанций, к сожалению, не находит своей поддержке в парламенте. Я считаю, что он еще важнее чем те, которые мы сегодня обсуждали. Администрация и бюрократия строят, дают квартиры, все что угодно делают, с ними никто не может судиться ни из рабочих, ни из служащих ни по поводу горячей воды, ни по поводу тепла в доме, ни по поводу мусора, ни по поводу чего. Избрали его, он негодяй делает все, что угодно, это имеется в виду бюрократ. И, к сожалению, он находит поддержку во многих судах. Поэтому я считаю, что до того времени пока мы не решим вопрос с избранием судей, мы кардинально подходить к вопросам изменения судебных властей вообще-то не должны. Такое мое мнение. И спасибо выдающемуся социалисту за то, что дал Мельничуку, мне возможность выступить с этой высокой трибуны. Спасибо за внимание.
Соломатін Юрій, будь ласка. З місця мікрофон.
Дякую. Юрій Соломатін. Уважаемые коллеги! Мы с вами являемся свидетелями того, как совершается разделение властей, ветвей властей на законодательную и исполнительную и судебную. И сейчас происходит обустройство капиталистических судов. Хотя кто-то может быть скажет, что не может быть суд социалистическим или капиталистическим, а он должен руководствоваться только законом. Но законодательная база у нас типичная капиталистическая, и она служит его препохабию капиталу и тем трем стам миллионерам депутатам, которые сидят в Верховной Раде Украины и на следующий раз в составе капиталистической партии сине-белых или оранжевых снова будут рваться сюда. Поэтому мы должны понять одну простую вещь: судебная власть будет обслуживать народ и будет действовать во имя народа только тогда, когда власть будет принадлежать самому народу и ни как иначе. А до тех пор, пока будет существовать капитализм в нашей стране, до тех пор, пока будет существовать продажное чиновничество и продажное судейство, никогда простому украинскому гражданину, вот тому маленькому украинцу не видать справедливости и справедливого судейства, как своих ушей. Поэтому я прошу всех нас, которые являются народными избранниками, а также тех радиослушателей, которые нас слушают, понять одну простую вещь. Справедливое судейство возможно только при восстановлении советской власти и социализма в Украине. Спасибо.
З мотивів, Надрага, одна хвилина. Будь ласка, мікрофон.
Я прошу передать слово Кармазину. Спасибо.
Мікрофон Кармазіна увімкніть, будь ласка.
Дякую Василю Івановичу Надразі. Юрій Кармазін. Я виставлю спільну з ним точку зору. Шановні народні депутати, задумайтесь, що ви хочете створити, Вищий кримінальний суд, тобто бандитський суд ви хочете створити. Якщо ви навіть й створюєте, то треба казати „Вищий суд в кримінальних справах”. Це перше. Друге. Давайте замислимось, як ми реформуємо Верховний Суд? Ми залишаємо його повністю в тому складі, в якому він є, без реформування, а функцію його забираємо. Це питання риторичні, питання, на які ми мали б відповідь до голосувань, цю структуру, весь кошторис, це обґрунтування. Ми мали заключення зараз мати, пані Супрун як виконуючого голови бюджетного комітету. Нічого цього немає, а нам пропонують. із складу вищих судів в 38-й статті змінити. Так от я вас запитую: яке ж це реформування.
Так, Шевчук Сергій, будь ласка, хвилина.
Спасибі, Адаме Івановичу. Я хочу передати слово Онопенко Василю Васильовичу. Дякую.
Мікрофон Онопенко, будь ласка.
Дякую. Я хотів би сказати, що, звичайно, коли будемо створювати ці два вищих суди, ми будемо реформувати і маємо намір реформувати Верховний Суд України, однозначно і надати йому лише функції щодо виключеного впровадження розгляду справ. Крім того, уже підготовлені відповідні законопроекти до Цивільного процесуального кодексу, Адміністративного процесуального кодексу і інших щодо встановлення відповідних фільтрів, щоб не кожна справа автоматично попадала в Верховний Суд і завантажувала його, а лише та приймалася до розгляду, де порушені норми матеріального і процесуального права, так як про це говорилося у багатьох інших країнах. Тому ми розглядаємо це питання в комплексі. Але ми повинні рухатися крок за кроком. Не зробимо зараз крок, не буде наступного. Тому вам приймати рішення.
Так, будемо визначатися, шановні колеги. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про внесення змін до статті, про судоустрій України щодо утворення Вищого цивільного суду України та Вищого кримінального суду України. Йде голосування. [[14:14:25]] За-176 Можливо на повторне читання? Хто за те, щоб на повторне направити читання, прошу визначатися. [[14:14:48]] За-170 Рішення, на жаль, не підтримано. Відхилений. Так, шановні колеги, ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. Перерва до 16 години.