Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:02:53]] Зареєструвалися картками в сесійній залі 354 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Валерія Писаренка. Прошу привітати нашого колегу, побажати йому успіхів. [[Оплески]] Шановні народні депутати, інформую вас про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданнях 7 липня 2011 року. Розглянуто 19 питань порядку денного. За результатами їх розгляду: прийнято 7 законів та 59 постанов, один законопроект та один проект постанови відхилено. Шановні народні депутати, звертаю вашу увагу на те, що відповідно до Регламенту Верховної Ради України у п’ятницю проводиться "година запитань до Уряду". Але у понеділок на Погоджувальній раді ми прийняли рішення не проводити сьогодні "годину запитань до Уряду", щоб використати цей час для прийняття необхідних рішень. А при закритті цієї сесії буде присутній Кабінет Міністрів України. Шановні колеги, у нас дуже багато питань визначено до розгляду на п’ятницю, на цей завершальний день. Я просив би фракції обмінятися думками щодо того, як нам організувати нашу роботу. По одній хвилині, будь ласка. Олександр Єфремов, ваша пропозиція.
Уважаемый Владимир Михайлович, прежде всего мне хотелось бы поблагодарить всех депутатов, которые и вчера, и сегодня утром работали активно над законопроектами, которые мы рассматривали. И мы приняли очень важные для нашего государства, для движения вперед документы. И просьба ко всем народным депутатам поддержать ту договоренность, которая была нами достигнута на Погоджувальной раде в понедельник, и отработать сегодняшний день без перерыва до окончания рассмотрения повестки дня. Спасибо.
Так. Дякую. Володимир Каплієнко, будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Депутатська група "Реформи заради майбутнього" повністю підтримує тезу, яка була опрацьована на Погоджувальній раді. Якщо ми прийняли рішення про те, що сьогодні о 13 годині ми хочемо в урочистій обстановці закрити цю сесію, то давайте працювати без перерви. Дякую за увагу.
Дякую. Володимир Яворівський, будь ласка.
Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко". Я хочу сказати нашим виборцям, що закриття цієї важкої, виснажливої сесії, на превеликий жаль, відбувається в дуже гнітючому настрої. Вчора вночі, звичайно, прийнято антинародний закон. Сьогодні пенсіонери ще, мабуть, не всі ще знають, що їм належиться і як їм належиться жити, і тим, хто вийде пізніше на пенсію. Ну, але залишається ще одне, можливо, все-таки Президенту Януковичу вистачить мужності і сили волі для того, щоби його не підписати. Дякую.
Шановні колеги! Хто ще від фракцій наполягає? Валентин Матвєєв, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Думаю, якщо нам і йти по запропонованому розкладу засідань на сьогодні, то тут, дійсно, достатньо іще до далекого й далекого вечора сьогоднішнього дня. Тому необхідно, якщо буде виконуватися знову ж таки Закон про Регламент Верховної Ради і будуть розглядатися запропоновані законопроекти для розгляду у другому читанні, так як це і повинно бути, тому нам необхідно буде визначатися по ходу. Якщо ми все-таки думаємо завершити роботу і закрити роботу цієї сесії у пленарному режимі о 13 годині, то необхідно корегувати і запропонований розпорядок денний сьогоднішнього засідання. Дякую.
Так, Олег Зарубінський, будь ласка. Будь ласка, мікрофон Зарубінського.
Вибачте. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Фракція Народної Партії налаштована на роботу. І сьогодні це п’ятниця, це робочий день, єдине, щоб ми думали, що той порядок денний, який запропонований, може бути певною мірою від корегований в плані того, щоб ми розглядали ключові важливі законопроекти. І можливо так ієрархію побудувати, щоб так воно йшло, і щоб ми дійсно завершили сьогодні сесію. А працювати ми будемо стільки, скільки це потрібно. Фракція буде працювати повний день. Дякую.
Шановні народні депутати! Оскільки сформовані. Будь ласка, Руслан Князевич. Немає питань. Нам потрібно зараз буде голосувати.
Шановний Голово! Шановні колеги! Це от якраз дуже яскраве свідчення того, що абсолютно незрозуміла була вчорашня логіка. Треба було до ночі гнати незрозуміло всліпу законопроект. Ніхто не знає, за що хто проголосував, ніхто не розуміє, які поправки пройшли, які не пройшли, ніхто не розуміє, яка остаточна редакція законопроекту, щоб сьогодні ставити в порядок денний абсолютно такі другорядні прохідні законопроекти. Чи не можна було б у спокійному режимі сьогодні, при потребі завтра, адже ж було сказано, якщо треба то можна й кілька днів розглядати, розглянути, справді, доленосний законопроект, а не так, як вчора було його прийнято? Я не кажу вже по суті законопроекту. Ви побачите, що у вас невдовзі саме життя підштовхне до необхідності проведення позачергових засідань щодо зміни цього законопроекту ще от в найближчій перспективі. Тому давайте може сьогодні все ж таки подивимося ще раз на той законопроект і не будемо для видимості ставити законопроекти, які точно зараз не печуть ні українське суспільство, тим більше Верховну Раду. Дякую.
Шановні народні депутати! Ми обмінялися думками. Нам треба прийняти рішення щодо пропозиції, щоб ми продовжували нашу роботу до завершення питань, визначених розкладом на п’ятницю, і після того закрили сесію, щоб потім не проводили позачергову сесію, як про це говорив наш колега Руслан Князевич. Я ставлю на голосування цю пропозицію про роботу Верховної Ради України в пленарному режимі до завершення розгляду питань, визначених розкладом на п’ятницю 8 липня. Прошу голосувати. [[10:10:16]] За-234 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, відповідно до Регламенту, а саме: до статті 25 Регламенту в п’ятницю відводиться 30 хвилин для виголошення депутатських запитів. Дозвольте оголосити депутатські запити. Володимира Яворівського до Президента України про надання пояснення, за які професійні та особисті заслуги суддю Родіона Кірєєва було переведено з Березанського міського суду Київської області до Печерського районного суду міста Києва, який маючи мізерний суддівський стаж, уповноважений вести найбільш резонансні справи в державі. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:11:13]] За-35 Запит не підтримано. Геннадія задирка до Президента України стосовно ситуації, що склалася навколо Всеукраїнської радіомережі "Мелодія" у питанні позбавлення права на користування каналами мовлення. Ставлю на голосування про підтримку запиту. Прошу голосувати. [[10:11:44]] За-57 Запит не підтримано. Олега Надоші до Президента України щодо захоплення державного підприємства Міністерства оборони України "Укроборонпостачальник". [[10:12:18]] За-208 Запит підтримано. Ставлю на голосування пропозицію про направлення запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[10:12:39]] За-211 Рішення не прийнято. Комітету Верховної Ради України з питань соціальної політики та праці, до Президента України щодо збереження трудового потенціалу в гірничо-металургійному комплексі України. Ставлю на голосування про підтримку запиту. [[10:13:12]] За-252 Запит підтримано. Ставлю на голосування про направлення запиту до Президента України. [[10:13:32]] За-252 Рішення прийнято. Запит направляється до Президента України. Групи народних депутатів [[Бондик, Прутнік та інші]] до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Генеральної прокуратури України, Міністерства юстиції України, Державної виконавчої служби України стосовно необхідності проведення всебічної перевірки щодо довготривалого невиконання судового рішення про стягнення аліментів на утримання малолітньої дитини Середи Ірини, 2003 року народження, що істотно впливає на забезпечення її потреб. Групи народних депутатів [[Шустік, Боднар, Шкіль]] до Голови Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, Генерального прокурора України про вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності судді Печерського районного суду міста Києва за віддання явно злочинного наказу та працівників органів внутрішніх справ і спецпідрозділів "Беркут" та "Грифон" за неправомірне застосування сили у судовому засіданні щодо народних депутатів України і представників засобів масової інформації. Валентина Матвєєва до Прем’єр-міністр України щодо необхідності відновлення на вимогу громадян раніше діючого графіку руху дизель-поїздів на дільниці Олевськ - Коростень Південно-Західної залізниці. Володимира Карпука до Прем’єр-міністра України щодо вирішення нагальних питань, пов’язаних з викладанням предмету "Трудове навчання" у загальноосвітніх навчальних закладах та оплати праці окремих категорій працівників системи освіти, зайнятих на роботах із шкідливими умовами праці. Володимира Лещенка до Прем’єр-міністра України щодо відновлення роботи колективного підприємства "Семенівський цегельний завод" Чернігівської області. Володимира Лещенка до Прем’єр-міністра України щодо термінів утилізації ядохімікатів, що накопичені у місті Бобровиця Чернігівської області. Євгена Царькова до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України щодо чергового акту вандалізму біля Вічного вогню у парку Слави міста-героя Києва. Євгена Царькова до Прем’єр-міністра України, Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України щодо захисту прав мешканців гуртожитків та ініціативи з підготовки положень, що спрямовані на вирішення житлових питань мешканців гуртожитків та продовження терміну дії мораторію по відчуженню гуртожитків. Ігора Шарова до Прем’єр-міністра України щодо розробки та втілення загальнодержавної програми створення та облаштування мережі велосипедних доріжок, з метою поліпшення екологічної ситуації та якості життя міст України. Лілії Григорович до Прем’єр-міністра України щодо ліквідації українських класів у Луганській середній загальноосвітній школі № 22. Миколи Деркача до Прем’єр-міністра України щодо вжиття заходів для відселення жителів села Новоселівка Дніпропетровської області, які мешкають в зоні зсувних процесів. Олександра Васильєва до Прем’єр-міністра України щодо фінансування будівництва об’єктів соціальної інфраструктури у містах Українськ та Селидове Донецької області. Олександра Васильєва до Прем’єр-міністра України щодо фінансування будівництва об’єктів соціальної інфраструктури у Мар’їнському районі Донецької області. Олександра Чорноволенка до Прем’єр-міністра України, Віце-прем’єр-міністра України, міністра інфраструктури України, міністра фінансів України, голови Київської міської державної адміністрації щодо необхідності врахування в стратегії розвитку міста Києва, концепції стратегічного розвитку міста Києва, Генеральному плані міста Києва, в Державному бюджеті України та бюджеті міста Києва на 2011-2012 роки завершення будівництва Куренівсько-Червоноармійської лінії, а також будівництва Лівобережної та Подільско-Вигурівської ліній Київського метрополітену. Оксани Білозір та Анатолія Матвієнка до Прем’єр-міністра України про надання інформації про виділення коштів на видання шрифтом Брайля газети "Заклик". Олександра Чорноволенка до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, голови Державного агентства земельних ресурсів України, Голови Київської обласної державної адміністрації, Білоцерківського міського голови щодо незаконного рішення Білоцерківської міської ради Київської області про припинення терміну дії договору оренди земельної ділянки для ведення садівництва громадянки Олени Троцької. Павла Мовчана до Прем’єр-міністра України щодо функціонування та відновлення обсягів Державного ліцензійного мовлення Головної редакції мовлення українською мовою Всесвітньої служби радіомовлення України. Сергія Гордієнка до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ України про необхідність збереження державного підприємства Дослідної станції лікарських рослин Інституту луб’яних культур та фітофармацевтичної сировини [[село Березоточа, Лубенського району Полтавської області]], надання державної підтримки та недопущення рейдерського захоплення. Сергія Терещука до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів з державного бюджету на реконструкцію водопровідної мережі села Поташ, Маньківського району Черкаської області. Сергія Терьохіна до Прем’єр-міністра України щодо відсутності реагування Міністерства закордонних справ України на факт грубого порушення усталених правил дипломатичних зносин, допущений міністром оборони Російської Федерації Анатолієм Сердюковим, та про направлення звернення Президенту Російської Федерації з цього питання. групи народних депутатів [[Комара, Омельнович та інші]] до Прем’єр-міністра України щодо покращення медичної допомоги громадянам України з тяжкими вадами серця та здійснення нового кроку в розвиток вітчизняної кардіохірургії. Групи народних депутатів [[Маньковського, Комара, Андроса]] до Прем’єр-міністра України щодо утилізації боєприпасів, розташованих на території військової частини А 1479 в Ічнянському районі Чернігівської області. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, Радника Президента України - Керівника Головного управління з гуманітарних і суспільно-політичних питань Адміністрації Президента України щодо вжиття невідкладних заходів з перепоховання останків більше ніж 150 загиблих воїнів в місті Червоний Лиман, такої ж кількості залишків загиблих воїнів, які знаходяться на зберіганні у приватних осіб в районах міст Шахтарськ та Сніжне, перевірки фактів цинічної, відвертої та зухвалої зневаги до пам’яті та останків воїнів, які полягли під час Великої Вітчизняної війни, нецільового використання бюджетних коштів, ймовірного привласнення, розтрати або заволодіння бюджетними коштами директором приватного підприємства «Схід-Захід» Анатолієм Дермайнером, невиконання зобов’язань цього підприємства щодо пошукових робіт з метою встановлення імен загиблих і тих, хто пропав безвісти, перепоховання останків воїнів, які полягли під час Великої Вітчизняної війни та інших заходів, неналежного нагляду за використанням бюджетних коштів, вжиття відповідних заходів реагування з усунення порушень законодавства України та притягнення винних осіб до відповідальності. Сергія Гриневецького до Кабінету Міністрів України щодо надання інформації. Групи народних депутатів [[Томенка, Крайнього та інших]] до Прем’єр-міністра України щодо фінансування реконструкції покрівлі Музею історії запорізького козацтва Національного заповідника "Хортиця" в місті Запоріжжя. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України, Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України щодо вжиття невідкладних заходів реагування з метою недопущення порушення посадовими особами Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Укрбудінвест", майнових та житлових прав інвесторів 148-квартирного житлового будинку № 94/1 "В", розташованого по вул. Проспект Миру в місті Хмельницькому, відновлення будівництва вказаного нерухомого об’єкту та притягнення винних осіб до відповідальності. Валерія Баранова до віце-прем’єр-міністра України – міністра соціальної політики України стосовно доцільності запровадження адресної допомоги окремим категоріям громадян замість пільги щодо безоплатного проїзду міським та приміським транспортом. Миколи Ккульчинського та Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, міністра екології та природних ресурсів України, голови Одеської обласної ради про вжиття невідкладних заходів щодо недопущення катастрофічного забруднення акваторії Чорного моря, що призводить до порушення екологічної рівноваги та грубого порушення конституційних прав мешканців Одещини та прилеглих територій на екологічну безпеку та проведення незалежної екологічної експертизи за наслідками побудови глибоководного випуску для скидання каналізаційних та стічних вод із станції біологічного очищення "Північна" в Одеську затоку потужністю 400 тисяч кубометрів на добу, кошторисна вартість якого складає 585 мільйонів. Валерія Бондика до Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Київської обласної державної адміністрації, Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області стосовно необхідності перевірки фактів, викладених у зверненні інваліда Великої Вітчизняної війни Матвія Бабенка, 1922 року народження, який має право на соціальні пільги відповідно до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" та потребує поліпшення житлових умов у розумні строки. Василя Петьовки до міністра охорони здоров’я України щодо факту закриття стаціонарного відділення Тересвянської міської лікарні Закарпатської області. Вікторії Дем’янчук до міністра екології та природних ресурсів України щодо необхідності проведення комплексної та об’єктивної перевірки екологічної безпеки в морських портах Євпаторії та Скадовська. Володимира Каплієнка до міністра екології та природних ресурсів України щодо надання інформації про стан та обсяги проведення процедури функціонального зонування територій природно-заповідного фонду. Миколи Шершуна до Міністерства екології та природних ресурсів України щодо будівництва малих гідроелектростанцій Березнівського району Рівненської області. Олега Зарубінського до міністра внутрішніх справ України щодо забезпечення на практиці громадян України конституційною свободою вільного вибору місця проживання. Олега Зарубінського до Міністра юстиції України щодо неправомірного обмеження прав сімей інвалідів та виконання вимог законодавства про безоплатну передачу у їх власність наданої гуманітарної допомоги. Олексія Плотнікова до Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Київської міської державної адміністрації стосовно необхідності перевірки фактів, викладених у зверненнях мешканців Святошинського району міста Києва, а саме учасника Великої Вітчизняної війни, ветерана праці Костянтина Ошевського, інваліда Великої Вітчизняної війни першої групи Павла Безхмельницького, інваліда другої групи Ніни Стасюк, які мають право на соціальні пільги як інваліди і ветерани праці та Великої Вітчизняної війни, але знаходяться у складних життєвих обставинах і потребують поліпшення житлових умов у розумні строки. групи народних депутатів [[Геращенко, Кондратюк та інших]] до Міністра внутрішніх справ України щодо з’ясування обставин незаконного використання логотипу газети "Дзеркало тижня. Україна" та розповсюдження газети без вихідних типографічних даних. Сергія Гриневецького до Міністра екології та природних ресурсів України щодо шкідливого впливу олійно-жирового терміналу на здоров’я мешканців села Малодолинське Одеської області. Сергія Власенка до Голови Конституційного суду України щодо неприпустимості перевищення строків провадження у справі за конституційним поданням. Володимира Даниленка до Голови Вищої ради юстиції стосовно порушення суддею Білопільського районного суду Сумської області Юлією Свиргуненко присяги судді та прийняття упереджених рішень, які дискредитують судову владу та руйнують довіру громадян до судової системи. Сергія Власенка до Голови Вищої ради юстиції щодо наявності в діях судді Печерського районного суду міста Києва Родіона Кірєєва ознак порушення присяги. групи народних депутатів [[Шустік, Боднар, Шкіль]] до голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про встановлення фактів, що свідчать про порушення присяги суддею Печерського районного суду міста Києва Родіоном Кірєєвим та вжиття заходів щодо звільнення його з посади судді. Юрія Одарченка до Голови Державної судової адміністрації України щодо перевірки неупередженості автоматичного розподілу справи Юлії Тимошенко. Андрія Шкіля до голови Державної служби з питань національної культурної спадщини щодо неналежного реагування на порушення пам’яткоохоронного законодавства під час проведення будівельних та земляних робіт у історичному ареалі міста Львова. Василя Чуднова до голови Державної фінансової інспекції України стосовно законності продажу будівель споживчого товариства в селі Космач Івано-Франківської області. Сергія Гордієнка до Генерального прокурора України, голови Державної виконавчої служби України щодо захисту прав і інтересів будівельно - споживчого товариства "Проектбудмонтаж", місто Полтава, пов’язаних з невиконанням окремими господарюючими структурами договірних умов, рішень судів України і ухиляння від оплати за виконані роботи та надані послуги. Василя Кравчука до Генерального прокурора України щодо законності передачі газорозподільних мереж міста Шепетівка Хмельницької області. Валерія Баранова до Генерального прокурора України щодо перевірки фактів штучного доведення до банкрутства Державного науково-дослідного і проектного інституту титану у місті Запоріжжі. Василя Шпака до Генерального прокурора України стосовно вжиття заходів прокурорського реагування до подій, що відбуваються з акціями Відкритого акціонерного товариства "Хмельницький комбінат хлібопродуктів. Андрія Шкіля до Генерального прокурора України, Міністра екології та природних ресурсів України щодо шкоди, яка завдається природі полісся в ході автопробігу "Юкрейн Трофі 2011". Володимира В’язівського до Генеральної прокуратури України про надання інформації про будівельну компанію, що здійснювала капітальний ремонт приміщення прокуратури Печерського району міста Києва. Євгена Волинця до Генерального прокурора України щодо перевірки дотримання законодавства України у справі про банкрутство відносно Товариства з обмеженою відповідальністю "Інформікс Трейд". Володимира Даниленка до Генерального прокурора України стосовно неналежного реагування прокуратурою Автономної Республіки Крим на депутатське звернення та невжиття належних заходів щодо захисту законних прав та інтересів мешканців гуртожитку по вулиці Погранична, 1 у селищі Роздольне шляхом подання позову щодо витребування зазначеної будівлі у комунальну власність громади. В’ячеслава Кириленка до Генерального прокурора України стосовно невиконання припису Головного управління контролю за благоустроєм Київської міської держадміністрації щодо демонтажу споруд, незаконно встановлених біля фундаменту Десятинної церкви. В’ячеслава Кириленка до Генерального прокурора України щодо спроби незаконної забудови в зоні зелених насаджень по проспекту Курському, 41-43 у місті Суми та необхідності перевірки Генеральною прокуратурою України дій Сумської обласної та Сумської міської прокуратур, які призвели до зростання соціальної напруги у місті Суми. Зої Шишкіної до Генерального прокурора України щодо неналежного розгляду скарги Альбіни Веселової стосовно законності забудови Труханового острова. Євгена Добряка до Генерального прокурора України про порушення чинного законодавства при здійсненні геологорозвідувальних робіт Товариством з обмеженою відповідальністю "Доломіне" на території Раковицької сільської ради Радомишльського району Житомирської області. Зої Шишкіної до Генерального прокурора України щодо неналежного розгляду прокуратурою Хмельницької області звернення Вікентія Бучківського стосовно неправомірних дій службових осіб Відкритого акціонерного товариства "Термопластавтомат" та Приватного виробничо-торгівельного підприємства "Алмаз" міста Хмельницький при відчуженні під’їзної залізничної колії. Костянтина Бондарєва до Генерального прокурора України про проведення перевірки фактів незаконної передачі земельних ділянок у приватну власність та вжиття термінових заходів прокурорського реагування. Миколи Ковзеля до Генерального прокурора України щодо об’єктивності та неупередженості розгляду законності закриття дитячого будинку сімейного типу в місті Ківерці Волинської області. Олега Тищенка до Генерального прокурора України про численні та систематичні порушення, гарантованих Конституцією та законодавством України, прав і свобод громадянок України Любові Слісаренко та Лідії Красулі. Олега Тищенка до Генерального прокурора України щодо проведення додаткової перевірки скарги голови Броварської міської організації Партії Народної Дії "Надія" В’ячеслава Сілукова стосовно підробки його підпису у поданні Броварської міської організації партії на виконання обов’язків членів дільничної виборчої комісії, її голови, заступників, членів та секретарів на виборах депутатів до Броварської міської ради, Броварського міського голови та виборах депутатів Київської обласної ради 31 жовтня 2010 року. Олександра Стешенка до Генерального прокурора України про зловживання владою головою Сватівської райдержадміністрації та головою Сватівської районної ради Луганської області при ліквідації Сватівської гімназії, звільненні директора цієї гімназії Лідії Кривошеї та її політичних переслідуваннях з боку зазначених керівників. Олени Бондаренко до Генерального прокурора України щодо відсутності реагування на депутатське звернення та ненадання відповіді на нього. Сергія Мошака до Генерального прокурора України стосовно злочинної недбалості лікарів, що потягло за собою трагічні наслідки. групи народних депутатів [[Деньковича, Сорочинської-Кириленко та інших.]] до Генерального прокурора України стосовно неналежного розгляду депутатських звернень щодо затягування розгляду кримінальної справи по розкраданню державних коштів посадовими особами Товариства з обмеженою відповідальністю "Корпорація колійні ремонтні технології". групи народних депутатів [[Шмельвої, Бевза та інших.]] до Генерального прокурора України щодо усунення кричущих фактів порушення земельного законодавства та прав жителів села Софіївська Борщагівка, Києво-Святошинського району Київської області посадовими особами, органами виконавчої влади та місцевого самоврядування, потурання цим порушенням з боку правоохоронних органів. Андрія Павловського до Генеральної прокуратури України, Фонду державного майна України, Міністерства аграрної політики та продовольства України щодо порушення Міністерством аграрної політики України законодавства про роздержавлення колгоспів і радгоспів, що призвело до позбавлення працівників сільськогосподарського комплексу "Совки" - структурного підрозділу державного підприємства агрокомбінату "Пуща Водиця" прав на створення окремої юридичної особи. Юрія Литвина до Генеральної прокуратури України, Міністерства екології та природних ресурсів України, Державного агентства водних ресурсів України щодо термінового вжиття заходів реагування та перевірки фактів грубого порушення водного та природоохоронного законодавства, незаконного риборозведення, порушення прав громадян на користування природним об’єктом, норм Конституції України, Земельного кодексу України, Водного кодексу України, забезпечення збереження та відновлення природного водного ресурсу та бездіяльність причетних до цього посадових осіб - Ульяновської районного державної адміністрації Кіровоградської області, Ульяновського відділу охорони навколишнього природного середовища та притягнення винних до відповідальності. Вадима Столара до заступника Генерального прокурора України - прокурора міста Києва щодо вжиття невідкладних заходів реагування з метою недопущення порушення містобудівного та земельного законодавства України стосовно об’єктів будівництва в місті Києві. Василя Чуднова до Голови Івано-Франківської обласної державної адміністрації стосовно незадовільних умов функціонування Делятинського психоневрологічного інтернату. Володимира Яворівського до голови Київської міської державної адміністрації щодо бажання Президента України Віктора Януковича мати власний міст, який буде проходити від вертолітного майданчику до вулиці Михайла Грушевського, в той час коли за межею бідності в Україні перебуває більша частина населення. Юрія Одарченка до Херсонського міського голови щодо обставин будівництва торгівельно-розважального центру "Оскар" Товариством "Гармонія ЛТД" у місті Херсон, що призведе до знищення скверу імені Героїв Сталінградської битви і пам’ятного знаку "Героям Сталінграду". Володимира Каплієнка до начальника Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи щодо надання інформації про кількість повторних звернень до Одеського обласного бюро судово-медичної експертизи працівників органів внутрішніх справ, які звертались до лікарні з поліклінікою відділу медичного забезпечення для проходження медичного огляду з метою отримання медичної довідки для дозволу на об’єкт дозвільної системи. Таким чином, шановні народні депутати, виголошено 111 депутатських запитів, один з них направляється для відповідного реагування до Президента України. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду питань, визначених розкладом на сьогодні. Тут нам треба вирішити питання ще про включення до порядку денного одного законопроекту, щоб комітет міг працювати. Прошу уваги. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо бюджетних програм Міністерства інфраструктури України]] [[реєстраційний номер 8765]]. Прошу голосувати. [[10:37:21]] За-221 Рішення не прийнято. По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 171, "БЮТ – "Батьківщина" – 0, "Наша Україна – Народна самооборона" – 5, комуністів – 0, "Реформи заради майбутнього" – 20, Народна Партія – 19, позафракційні – 6. Шановні колеги, я останній раз ставлю на голосування про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного. Визначайтесь, будь ласка. [[10:38:07]] За-244 Повернулися. Ставлю на голосування про включення питання до порядку денного. Це проект 8765. [[10:38:28]] За-244 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, 4 фракції, то есть 3 фракції і 1 депутатська група звернулися із заявою, це фракції Партії регіонів, Народна Партія, депутатська група "Реформи заради майбутнього" і "Наша Україна – Народна самооборона", щоб повернутися до розгляду питання про включення до порядку денного законопроекту 8777. Зважаючи на таке звернення, я ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проекту закону 8777. Прошу голосувати. [[10:39:21]] За-241 Повернулись. Я ставлю на голосування про включення до порядку денного проекту закону (реєстраційний номер 8777). ([[Шум у залі]]) Все про футбол. [[10:39:47]] За-240 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту [[реєстраційний номер 7252]]. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань прав людини національних меншин, міжнаціональних відносин Юрій Васильович Гнаткевич. Будь ласка, Юрій Васильович.
Шановні колеги, я вам нагадаю, що 2 червня цього року ми з вами тут прийняли в першому читанні Закон про біженців та осіб, які потребують додаткового тимчасового захисту. Хочу також нагадати, що ми прийняли його, незважаючи на те, що Науково-експертне управління рекомендувало повернути його на доопрацювання Кабінету Міністрів. Ми ж поступили з вами мудро: прийняли в першому читанні, поклавшись на наш комітет, який добре його доопрацює. І ми справді дуже уважно поставилися до роботи над доопрацюванням цього законопроекту після першого читання. Ми співпрацювали з Міністерством юстиції. Чекали багато зауважень. Розглянули його в підкомітеті і на засіданні комітету. Ми з нетерпінням очікували зауважень від наших колег і дуже вдячні нашим колегам Яворівському, Шишкіній Еліні, Толстенку. З нетерпінням чекали зауважень Зарубінського і Кармазіна. Чому Зарубінського? Тому що він найближче співпрацював із Міністерством юстиції і вніс 15 пропозицій. Що стосується Кармазіна, він вніс 16 поправок, з яких 8 враховано. Всі зауваження голови комітету Зарубінського враховані також. Ми одностайно схвалили його до другого читання і щоб його прийняти як закон в цілому. Я повинен зауважити, що той матеріал, який ще надійшов від Головного експертного управління, ну, скоріше нагадує, в нього немає висновків, що його не рекомендувати, він скоріше нагадує типову рецензію, де завжди в рецензії потрібно щось знайти, на що можна було б звернути увагу. Я взагалі рекомендував би, Володимире Михайловичу, його без особливого зараз обговорення поставити на голосування і прийняти його в другому читанні і остаточно.
Шановні колеги, давайте зараз по поправках, які хтось наполягає, будемо йти. Поправка 4-а. Юрій Кармазін наполягає на ній? Є Юрій Кармазін. Мікрофон ввімкніть, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я вдячний комітету, що він серйозно підійшов до цього питання. Це, дійсно, потрібний закон. Тільки я думаю, що після сьогоднішньої ночі у нас пів-країни думає, як стати біженцями, Володимир Михайлович. Після маразматичного закону, прийнятого в маразматичний спосіб, очевидно, порожніми кріслами в порушення Регламенту. совість має бути дуже нечиста. І сьогодні, Володимир Михайлович, ще 20 питань поставити, 22 питання в порядок денний до обіду – це надзвичайно. А я пропоную в цьому законопроекті зараз слова "країни своєї громадянської належності" замінити на слова "країни своєї національної належності". І чому це кажу? Тому що в Конвенції про статус біженців 1951 року.
Шановний Юрію Анатолійовичу, я, по-перше, дякую за високу оцінку роботи нашого комітету. Ви пам’ятаєте, що слово "національний" після проголошення Незалежності в Україні набуло трошки іншої семантики, тому що в Конвенції 1951 року поняття "національної належності" офіційно перекладається як "громадянської". І щоб не плутали люди, де "громадянська", а де "національна" належність, ми вважаємо можливим захистити термін громадянської належності. Ну, колись слово "національний" і "нація" боялися, зараз – не боїмося, але щоб люди не плутали, ми пропонуємо так.
Ставиться на голосування 4 поправка. [[10:44:36]] За-15 Поправка не підтримана. Поправка 12. Толстенко, наполягає на ній? Ні. Так, Толстенко, 14 поправка. Ні. Шишкіна, 16 поправка.
Не наполягає.
Володимир Яворівський, 17 поправка, 23 сторінка.
Зараз, зараз, зараз, шукаю.
Ми, практично, всі зауваження Яворівського, тільки цю.
Володимире Михайловичу, вона, фактично, врахована, вона врахована, через те я не буду коментувати.
Дякую. 18-а, Толстенко.Не наполягає. Юрій Кармазін, 19-а. Наполягаєте? Ні. Так, поправка 25 Кармазіна. Наполягаєте на ній? Ні, не наполягає? Дякую. Толстенко, 26-а? Ні. Володимир Яворівський, 32-а. Не наполягаєте на ній? Кармазін, 34-а? Наполягає? Мікрофон.
Юрій Кармазін. Я пропоную в статті 10 частину восьму доповнити реченням другим наступного змісту: "відповідь на заяву надається в місячний строк". В редакції законопроекту не розглядає. не вказується термін розгляду заяви". На практиці це може призвести до того, що строк розгляду звернення буде затягнуто і відповідно затягуватиметься з’ясування необхідної інформації органом міграційної служби, утруднюватиметься з’ясування достовірності інформації, поданої заявником, необхідної для встановлення справжності і дійсності поданих заявником документів. Я прошу, щоб ми поставили в межі відповідні державні органи – це раз. І друге. Володимир Михайлович, звертаючись до вас, бо у нас сьогодні немає ні уряду, нічого, все. більшість вважає, що не треба уряду ні про що звітувати, вчора Тігіпко свою справу зробив, я звертаюсь до вас: не підписуйте явно неконституційний документ про пенсії, не підписуйте, бо його.
Ставиться на голосування поправка 34-а. Будь ласка, позиція комітету з цього приводу.
Я хочу пояснити. Шановні колеги, справа у тому, що поняття "місячний строк", як кажуть наші брати-росіяни, "растяжимое понятие": буває 28 днів, 30 днів, 31. Тому була б кращою поправка 30 днів, що є абсолютно. Його поправка, практично, збігається, тільки наша уточняється.
Ставлю на голосування поправку 34 Юрія Кармазіна. [[10:47:55]] За-12 Поправка не підтримана. 39 поправка, Кармазін, ви наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Володимир Михайлович, Юрій Кармазін. Я все-таки звертаюся до вас, Володимир Михайлович: не підписуйте той закон, який вночі сьогодні був протягнутий у неконституційний спосіб з порушенням прав громадян. Не підписуйте, тому що його не можна зробити до кінця, не вчинивши посадовий злочин. Хтось в комітеті, хтось в апараті має вчинити. там не співпадає все, це поки що всі не бачать цього. Там треба тільки вчинити посадовий злочин, щоб зробити той закон. Тепер щодо цієї поправки: я пропонував у статті 11 вилучити частину третю через те, що, по суті, ця частина повторює зміст частини восьмої статті 10 законопроекту. Подивіться, будь ласка. Я знаю, що ви врахували багато моїх поправок. Але, подивіться, не треба нам зайвих дубляжів, якраз можна вилучити було ту частину восьму і статті 10. Дякую.
Будь ласка, Юрію Васильовичу.
До речі, ця поправка абсолютно збігається з 38-ю поправкою Толстенка. Ми з ним обговорили цю тему. Справа в тім, що цю інформацію, про яку йдеться, збирають органи міграційної служби на місцях. А в статті 11 етап прийняття рішення центральним органом виконавчої влади теж міграційною службою. Центральний орган перед прийняттям рішення також може звернутися до органу і виконавчої влади за додатковою інформацією. Тому ми. немає смислу.
Ставлю на голосування 39-у поправку. [[10:50:02]] За-5 Поправку не прийнято. 43-я поправка, Юрій Кармазін. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я звертаюся знову до вас з приводу того, щоб ви не підписували закон про згубну для України пенсійну, так звану, реформу. Реформу імені Тігіпка, після якої він сам учора був незадоволений і не думав, що парламент і "тушки" зроблять це, у більшості "тушки" це зроблять. Хто там вважає себе "тушкою", я хочу, щоб показалися. Я прошу в статті 12 вилучити слова "іншого органу державної влади". Бо получається, що будь-який орган державної влади може брати участь у процесі втрати статусу біженця. Діяльність органів державної влади врегульована законом України, і вони не можуть суб’єктами зазначеного клопотання, оскільки це не узгоджується з нашою Конституцією. Через це дуже проста пропозиція: вилучити слова "іншого органу державної влади" у статті 12.
Юрій Васильович, будь ласка.
Шановні колеги, справа в тому, що йдеться про всього-на-всього клопотання. А клопотання може внести і так будь-який орган державної влади, якщо має підстави для внесення такого клопотання. Він може його внести, тому вносити сюди цю проблему не потрібно.
Ставлю на голосування 43 поправку. [[10:51:55]] За-10 Поправка не підтримана. Поправка 51, Юрій Кармазін. Наполягаєте на ній?
Юрій Кармазін. 51 поправка передбачає, щоб у статті 13 частині другій після слів: "бути оскарженим" вставити слова: "до суду протягом року". Тобто я акцентую увагу, куди саме може оскаржуватися рішення щодо статусу біженця і додаткового захисту. І, звертаючись до вас, Володимире Михайловичу, прошу вас не підписувати антиконституційний закон, прийнятий антиконституційний спосіб, який порушує встановлені Конституцією права громадян на належне пенсійне обслуговування. Я вам скажу. Що належного пенсійного захисту і так люди не мали, а зараз ще будуть інфаркти після ночі сьогодні. Вже кількість викликів на швидкій значно збільшилась. Це, щоб ви знали, по всіх містах сьогодні України. Дякую.
Ставиться на голосування поправка 51 Юрія Кармазіна. [[10:53:25]] За-9 Поправка не підтримана. Всі інші поправки враховані, або автори від них відмовились. Юрій Васильович, будь ласка, надихніть нас.
Шановні колеги, я бачу, що проблема вдосконалення діяльності міграційної служби у нас вдосконалюється, покращується, і ми стали на цей шлях, і тема ця дуже актуальна. Комітет дякує вам за підтримку.
Будь ласка, мікрофон Яворівського.
Володимир Яворівський, "Блок Юлії Тимошенко". Пропустили 48 мою поправку.
48-у?
Да. Вона врахована частково. Я все-таки хочу, щоб було поставлено на голосування, щоби ці люди, які люди без громадянства і біженці, або ті, які не мають статусу біженців, щоб все-таки був дуже конкретний термін розгляду їхніх питань. Інакше це може тягнутися роками там і тому подібне. Давайте зафіксуємо все-таки в законі про те, що на протязі 30 днів. І останнє, що хочу сказати. Сьогодні люди, українці прокинулися вранці зовсім в іншій країні, ніж були вчора. Ця країна стає набагато біднішою, і протистояння між найбагатшими, які стануть ще багатшими, і найбіднішими, які стануть ще біднішими, неминуче і може просто привести нас до катастрофи. А на голосування поставте.
Юрій Васильович, будь ласка.
Ну, та мажорна нота, на якій закінчив Яворівський, вона перекрила мою мажорну ноту і подяку від нашого комітету. Але оскільки ця поправка все-таки врахована частково, я просто поставив би її на голосування та і все.
Одну хвилиночку. Якщо вона врахована частково, і зараз ставимо на голосування в цілому, вона не підтримана, тоді ми можемо зруйнувати ж там, чи не зруйнуємо ми?
Ну, поставте її на підтвердження.
Ну, так ми ставимо на голосування в цілому поправку, вона врахована частково. Можемо ставити, да? Ну, я вимушений ставити відповідно до Регламенту. Я ставлю на голосування поправку 48 для врахування її в цілому. [[10:55:51]] За-7 Рішення не прийнято. Залишається частково врахована поправка. Шановні народні депутати, прошу уваги! Доводжу до вашого відома ще раз висновок комітету: прийняти законопроект в другому читанні і в цілому як закон. Головне юридичне управління має певні зауваження, з якими не погоджувався комітет. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про біженців та осіб, які потребують додаткового або тимчасового захисту [[реєстраційний номер 7252]]. Прошу голосувати. [[10:56:49]] За-302 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, оголошую до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо врегулювання правових відносин між кредиторами та споживачами фінансових послуг [[реєстраційний номер 7351]]. Доповідач – голова Комітету з питань фінансів та банківської діяльності, податкової та митної політики Хомутиннік Віталій Юрійович.
Дякую. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! При підготовці законопроекту до другого читання в комітеті за участю Національного банку України та народних депутатів опрацьовані чисельні пропозиції та зауваження, що надійшли від суб’єктів законодавчої ініціативи. Значна частина зауважень врахована. В той же час частина зауважень має взаємовиключаючий характер, і тому не могла бути врахована. В цілому в своїй роботі комітет спирався на необхідність забезпечення в проекті балансу між нормами, які захищають законні права кредиторів та нормами, які захищають споживачів фінансових послуг. До другого читання надійшло 92 поправки, з яких враховано 36 та відхилено 56 поправок. Відповідно ми готові розглядати в другому читанні і йти по поправках.
2 поправка, Толстенко. Не наполягає? Ляпіна, 3-а. Ні. Кармазін, 4 поправка. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний пане головуючий, я звертаю вашу увагу, що цей законопроект грубо суперечить нормам Конституції України і є порушенням статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Цей документ відкриє шлюз для подальшого пограбування народу України. Зверніть, будь ласка, увагу на зауваження Науково-експертного управління. Він вважає, що він не може бути прийнятий і підлягає системному доопрацюванню. Воно вважає, що 116-а порушена, порушена Конституція. В 4 поправці я прошу виключити частину четверту, а саме: особливості припинення банку як юридичної особи, а також відчуження його майна, прав та обов’язків в процесі виведення банку з ринку встановлюється законом. Дякую.
Так, 4 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[10:59:48]] За-9 Не підтримана поправка. Поправка 7. [[Шум у залі]] Поправка 7, Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, я вас прошу, ви взагалі сьогодні не мали б ніхто розглядати цей закон, якщо він суперечить статті 116 Регламенту. Що це за така вибірковість? Ви розумієте? Ми, коли хочемо, то ми закони не виносимо, якщо вони проти народу, то тоді – нормально, тоді ми його, будь ласка, влаштовує всі. Я прошу, щоб ви ще раз глянули зауваження головного юридичного управління, яке визнає, що там грубі порушення є Закону про Регламент і Конституції. Щодо того, не зовсім суттєвого, то я пропонував у в частині четвертій виключити словосполучення "а також відчуження його майна. Прав та обов’язків в процесі виведення банку з ринку". Дякую і прошу зреагувати на системні порушення і зняти цей закон з розгляду.
Дякую. Юрій Анатолійович, дякую, те, про що ви говорите – це 6 поправка, вона врахована, а я ставлю на голосування 7 поправку, яка відхилена Кармазіна. Прошу визначатися. [[11:01:18]] За-6 Не підтримана. 8-а, Ляпіна. Ні? 9-а також. 12-а, Кармазін. Будь ласка, мікрофон.
Юрій Кармазін. Я знову звертаюся до Голови, до головуючого у даному випадку: шановний Адам Іванович, цей закон суттєво порушує права громадян, цей закон порушує Конституцію, внесений всупереч статті 116 Регламенту, через це я вважаю, що він має бути зараз знятий з розгляду. І у вас є всі підстави його зараз зняти. Для чого ми продовжуємо його розглядати? Що ми хочемо просто тягнути час – це одне питання. Я пропоную у поправці 12-й частину другу і з другої по четверту виключити як такі, що є шкідливі. Дякую.
12-а голосується поправка. [[11:02:38]] За-5 Не підтримано. 14-а, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний пане головуючий, я знаю, що в нас сьогодні є кількість кнопок, які достатні для прийняття будь-якого рішення, щоб змінити з дня на ніч, чи день з ночі. Але, тим не менше, я наполягаю на знятті цього законопроекту з розгляду, він антиконституційний. Що стосується точечних поправок, то, будь ласка: у частині другій абзац другий викласти пропоную у такій редакції: якщо рішення про виділ прийняв суд, він у своєму рішенні визначає учасника юридичної особи або вищий орган юридичної особи, які зобов’язані скласти та затвердити розподільчий баланс. Чіткі зобов’язання суду мають тут бути записані. Дякую.
14-а ставиться на голосування. [[11:04:02]] За-6 Не підтримано. 15-а Ляпіної. Не наполягає. 16-а, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, наголошую, закон містить масові порушення статті 116 Регламенту, порушує Конституцію. Має бути знятий з розгляду. Щодо точечної поправки, то 16-а поправка стосується пропозиції, щоб виключити із статті 110 частину третю у зв’язку з тим або викласти її в такій редакції, я пропоную іншу редакцію: "Якщо вартість майна юридичної особи є недостатньою для задоволення вимог кредиторів, до юридичної особи застосовуються процедури, встановлені Законом про відновлення платоспроможності або визнання банкрутом". Це я вношу для того, що відповідно до Закону про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом застосовуються різного роду процедури, які являють собою певну сукупність дій. Дякую. Або виключаємо, або таку редакцію.
16-а поправка голосується.
Пояснення комітету, хвилинку. Адаме Івановичу!
Комітет своє слово сказав у таблиці. [[11:05:33]] За-5 Не підтримана. Царьков, 17-а. Не наполягає. Ляпіна, 18-а. Ні. Кармазін, 20-а. 19-у, да?
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, я звертаюся до вас. Будь ласка, не повторюйте нічну практику. Практика заключається в дуже простому: ви позбавляєте права народного депутата почути відповідь-аргументацію, чому треба врахувати чи не треба врахувати поправку. Ви позбавляєте голову комітету, до речі, талановитого дуже чоловіка, позбавляєте права висловитися, розумієте, обмінятися думками. А саме це написано в Законі про Регламент Верховної Ради. Вчора це пройшло вночі. Але це не значить, що це має бути системою. Або міняйте закон, або давайте діяти по цьому закону. І я пропоную в статті 1054 в частині третій слова "встановлені законом" замінити на "встановлюються законодавством", оскільки некоректно в законодавчих актах виражати бланкетні норми у минулому часі. Це по-перше. І тут ніде немає причини обґрунтування, хоча написано: "висновки і обґрунтування". А написано просто відхи.
Я можу прокоментувати, якщо безумовно є потреба. Щодо 20 поправки. Вона відхилена, оскільки ця пропозиція звуження положення щодо відповідальності фізичної особи за надання завідома неправдивої інформації.
Юрій Анатолійович, погодьтесь, що "встановлені законом" краще ніж "встановлені законодавством".
Я не погоджуюся.
Ну, не погоджуєтесь. Тому 20-а ставиться на голосування. [[11:07:32]] За-9 Не підтримана. Ксенія Михайлівна, 19-а? Так, будь ласка, Ляпіної.
21 поправка.
А, 21-а?
Ксеня Ляпіна, партія "За Україну!". Шановні колеги! Я буду наполягати лише на тих поправках, які найбільш суттєві, і на мій погляд, просто впливають на зобов’язання і права громадян. Ця поправка стосується того, що цей закон вводить так називаєму плаваючу ставку, шановні колеги, не фіксовану – один раз при укладанні договору, а плаваюча. [[Шум у залі]] Так, але з’являється плаваюча ставка. Але хочу звернути увагу на те чи не зважаючи на те, що у світі плаваючі ставки використовуються, але в даному випадку це трошки фальшивий варіант, не такий як в світі. В світі плаваюча ставка не залежить не від банку, не від отримувача кредиту. Наприклад, прив’язується до ставкиLIBOR чи ще до яких ставок там національного відповідного банку, тобто обидві сторони однакові відносно такої плаваючої ставки. В нашому варіанті плаваюча ставка фактично буде залежати від банку, він буде передбачати Іїї перегляд і буде передбачати можливість її перегляду.
Дякую. Я прокоментую цю позицію. По-перше, це стосується умов договору. Може бути договір, як з плаваючою ставкою, так із фіксованою ставко. Це залежить від того, яка домовленість між банком та клієнтом. І безпосередня норма, яка є, вона чітко виписана: що в плаваючому договорі, якщо збільшується ставка, то банк має право збільшити, якщо вона зменшується загальна ставка і загальний індекс зменшується, то банк зобов’язаний зменшити цю ставку. Тобто в разі зменшення, він зобов’язаний. І далі прописано чітко "відповідно до умов і в порядку установлених кредитним договором". Тому я вважаю, що достатньо тут чітко всі ці речі прописані.
21-а ставиться на голосування. [[11:09:57]] За-18 Не підтримана. Сербін, 22-а, не наполягає. Кармазін, 23-я.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, я звертаю вашу увагу, що в цій таблиці в графі "обґрунтування" жодних обґрунтувань нема. Крім всього іншого, я знову повертаю вас до заключення Головного науково-експертного управління, яке вважає, що цей закон не може навіть розглядатися. Шановний Адам Іванович, а ми його розглядаємо. В статті 1056-1 я пропонував в частині першій після другого речення доповнити новим реченням, третім наступного змісту: "у випадку, якщо сторони в договорі не вказали тип процентної ставки, вважається, що вони дійшли згоди про встановлення фіксованої процентної ставки". Це для того, щоб попередити можливі спори між сторонами кредитного договору у майбутньому.
Так, 23-я ставиться на голосування.
Дякую. Знову ж таки тут виписано все коректно і чітко.
Ви в попередній пояснювали це. [[11:11:24]] За-3 Не підтримано. 28-а, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, я все-таки наполягаю, щоб ви провели консультації зараз, доручили юридичному, експертному управлінню отримати їхню думку, чи можна подалі розглядати цей законопроект, який є абсолютно лобістський з точки зору банків, який абсолютно не є таким, що відповідає інтересам громадян України. Поправка ж до статті 1056-прим., 28-а, пропонується в частині четвертій в другому реченні після слова "індексу" через кому доповнити словами "який не може перевищувати індекс, встановлений Національним банком України у відповідності до частини п’ять цієї статті". Це дуже важливо, з огляду на ті речі, які на нас насуваються на вересень, жовтень з огляду на ту фінансову неспроможну політику, яку.
28-а ставиться на голосування. Прошу, визначайтесь. [[11:12:53]] За-7 Не підтримана. 29-а, Кармазіна мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, я знову звертаюсь до вас, щоб ви все-таки доручили Апарату Верховної Ради України сказати, які ризики несе на собі прийняття цього закону. Його треба було зняти зараз з розгляду через те, що він порушує і обмежує конституційні права громадян, передбачені статтею 64 Конституції. В точечних поправках, про які ми зараз, ви нас звернули на точечні поправки, не хочете дивитись на глобальні речі, які підривають взагалі конституційні устої в державі. Будь ласка, частину п’яту я пропоную в першому абзаці, після слова "ставки" вставити, добавити слова: "встановлюються Національним банком України". І тут не написано, чому це відкинуто, пропозиція. Мені не зрозуміло. Дякую.
28-а ставиться на голосування поправка. Прошу визначатись. [[11:14:21]] За-13 Не підтримано. 29-а, Кармазін.
29-ту ви відхилили.
Ми голосували 28-у. А зараз 29-а.
Адам Іванович, ви все одно відхилили. Добре. Я.
Ви не наполягаєте?
Ні, ні, наполягаю. Адам Іванович, я наполягаю і буду наполягати, поки буде порушуватись Конституція і регламент. І буду наполягати, щоб ви все-таки зібрали, дали доручення зараз зібратися фахівцям. Тому що це непрості речі, про які я зараз заявив, розумієте? Потім буде так, як з Податковим кодексом, повірте мені. В статті 1056 Прим. я пропоную в частині четвертій в другому реченні після слова "індексу" через кому доповнити словами: "який не може", почекайте. В частині п’ять, оце так уже трошки бачу, бачите, зір ви псуєте. У частині п’ять у першому абзаці після слова "ставки" вставити слова: "встановлюються Національним банком України".
29-а голосується поправка. [[11:15:51]] За-13 Не підтримана. Наступна, 33-я. Кармазін.
А Ляпіна, а, врахована. Юрій Кармазін. Пропоную в поправці 33 статтю 222 залишити в чинній редакції. Це мова йде зараз про Кримінальний кодекс України, шановні народні депутати. Для чого в банківському законі фахівцям з банківської справи лізти в механізми, які абсолютно незрозумілі в цьому комітеті? Через це я пропоную залишити в такій редакції, а саме: надання громадянином-підприємцем або громадянином-засновником, або службовою особою суб’єкта господарської діяльності завідомо неправдивої інформації органам державної влади, органам влади Криму чи місцевого самоврядування, банкам або іншим кредиторам з метою одержання субсидій. Ці зміни треба виключити в зв’язку з тим, що ці діяння відносяться до злочинів у сфері господарської діяльності, а тому.
33-я голосується. У вас буде ще можливість, Юрій Анатолійович. [[11:17:24]] За-14 Не підтримана. 34-а відхилена, Толстенко.
А наступну 34 поправку я просив би поставити на підтвердження і переголосувати. Ми щойно мали розмову з Національним банком і домовились про те, що рішення мають визначатися тільки щодо житлових приміщень, які надаються особі, яку виселяють, має визначатися тільки за рішенням суду, буз постанови прокурора. Тому прохання переголосувати і підтримати колегу Толстенка.
Тобто, комітет 34 поправку відхилив, а ви пропонуєте її підтримати, так?
Так, так, прохання підтримати.
Я ставлю 34 поправку на голосування. ([[Шум у залі]]) [[11:18:27]] За-248 34 поправка прийнята.
35-а аналогічна, Кармазіна Юрія Анатолійовича, також врахована. Я вітаю вас.
35-а. Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я вам не випадково говорив, що закон порушує. Так от, слава Богу, що хтось там додумався. А ви відхилили мою поправку 35, написали, комітет. І всупереч статті 47 Конституції України право примусового позбавлення житла дозволялося не за рішенням суду, а у тому числі вже за постановою прокурора. Через це, якщо ми зараз проголосували цю поправку, а моя поправка саме цього стосувалася, тому треба автоматично врахувати, зафіксуйте це у протоколі, що і моя поправка вважається врахованою. Ви розумієте? Але, якби вона була раніше врахована, то, можливо, я менше трошки сивого волосся мав на голові. А не можна пробити комітет, неконституційні речі коли проносять.
Дякую. Юрію Анатолійовичу, сивина вас облагороджує, не переживайте. 35 поправка, оскільки ми 34-у проголосували, то 35 поправка Кармазіна також автоматично врахована.
Юрій Анатолійовичу, я хотів би вас запросити принаймні хоч раз прийти до нас на засідання комітету і відстояти там свою позицію.
Я перепрошую. А для чого мені приходити, як є Конституція. Я вам пишу, не порушуйте Конституцію. Це перше. І друге. Я даю зміни до всіх законів, якщо я одночасно піду на всі комітети, вони всі починаються в один час, то з мене навіть шнурків не залишиться. Ви це добре розумієте, що це фізично я не можу. Хіба клонуватися зможу, ну, клонуватися поки не можу. Дякую за запрошення. Тепер щодо 38 поправки. Адаме Івановичу, в абзаці третьому реченні другому слова: "після прийняття кредитором рішення" замінити прошу словами: "в разі позасудового врегулювання на підставі договору питання" і далі за текстом. Пояснюю. Це я роблю для того, щоб уточнити положення і унеможливити зловживання з боку іпотекодержателів, порушення прав громадян. Адже мешканці повинні бути виселені не з моменту прийняття кредитором рішення про звернення.
38-а ставиться на голосування. [[11:21:18]] За-16 Не підтримана. Ляпіна, 40-а. Не наполягає. Кармазін, 41-а.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! В Законі України про банки і банківську діяльність у статті 62, в частині п’ятій після слів "за простроченими кредитами" доповнити через кому словами: "в обсязі, необхідному для відступлення права вимоги". І прошу, щоб ви підтримали цю пропозицію. І, можливо, пане Віталій, ви без нагадування з Нацбанку приймете рішення і скажете, да, це треба проголосувати. Спасибі.
Ця пропозиція відхилена, оскільки це загальна світова практика такого інформування фінансовими установами.
41-а ставиться на голосування. [[11:22:33]] За-10 Не підтримана. Кармазін, 43-я.
Юрій Кармазін. Поправка 35, 43-я. У статті 35 у частині першій 3 речення пропоную викласти в такій редакції: "Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель має право прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору або звернутися до суду про звернення стягнення на предмет іпотеки". Прошу підтримати.
43-я голосується. [[11:23:38]] За-10 Не підтримана. Так, наступна поправка Кармазіна 46.
Юрій Кармазін. 46 поправка. Шановний Адам Іванович, я все-таки наполягаю, щоб ви зібрали зараз кращих фахівців, порадилися з регламентним комітетом. Я бачу Саса тут зараз в залі, я звертаюсь до нього як до посадової особи, першого заступника голови комітету. Цей закон внесений з порушенням статті 116 Регламенту. Він порушує в багатьох частинах Конституцію. Зараз одну річ ми таку видалили, але їх ще багато. В точній поправці 46 я передбачаю, щоб в статті 40 в частині другій в першому реченні після слів: "на підставі договору" доповнити словами: "та в разі позасудового вирішення на підставі договору питання про звернення стягнення" і далі за текстом. Дякую.
46 голосується поправка. [[11:24:56]] За-15 Не підтримана. Юрій Анатолійович, може ми розминку провели і досить, чи ще ви будете наполягати на поправках? 53-я, Ляпіна. Не наполягає. Яка? 49-а? Будь ласка, 49-а.
Дякую. Ляпіна, партія «За Україну!». Шановні колеги, це також важлива частина, це фактично поширення можливості звернення стягнення на громадянина за виконавчим приписом нотаріуса, тобто вже не за рішенням тільки суду, а за виконавчим приписом нотаріуса. Шановні колеги, ну, ви ж розумієте, що нотаріус – це не суд, він не досліджує докази сторін, він не проводить змагання сторін. Він покладається, власне кажучи, повністю на інформацію, надану банком. І він не може встановити, чи правильно відповідні санкції вирахувані, які виконувались обов’язки, чи не виконувались обов’язки позичальникам. На мій погляд, така норма призведе реально до того, що буде просто погіршено права громадян.
49-а голосується поправка. [[11:26:16]] За-14 Не підтримана. 53-я, Ляпіна. Не наполягаєте, Ксенія? Ні. Так у вас 54-а, а я казав про 53-ю. Будь ласка, Кармазін, 54-а.
55-а.
55-а? Давайте.
Адаме Івановичу, шановний, 55-а відхилена. 54-у вони, слава Богу, врахували. 55 поправка. Адаме Івановичу, я наголошую, що ви як головуючий маєте вжити заходів – це ваш обов’язок по Закону про Регламент – про зняття з розгляду закону, в якому є порушення Закону про Регламент і Конституцію. Ви цих заходів не вживаєте. Я роблю вам зауваження як народний депутат України, Адаме Івановичу. Запишіть: 11 годин 27 хвилин. Це для Конституційного Суду я говорю. А тепер, у статті 11-й частину п’яту пропоную викласти в такій редакції: "З метою виявлення всіх кредиторів та осіб, які виявили бажання взяти участь у санації боржника, суддя у підготовчому засіданні виносить ухвалу та офіційно оприлюднює її. Текст ухвали має містити повне найменування боржника, його поштову адресу, банківські реквізити, зобов’язання заявника.
Ви мене критикуєте, тому я Регламент не буду порушувати. 55-а ставиться на голосування. [[11:28:06]] За-19 От дивіться, ви вже зростаєте сьогодні. Наступна поправка Аржевітіна, 64-а. Будь ласка. Яка?
Адаме Івановичу, а 61-у можна я дещо.
53-я. Ксенія, на жаль, ви були зайняті, я її оголошував. Ну, добре 53-ю, будь ласка, будь ласка.
Шановні колеги, 53 поправка є дуже важливою. Тому що, фактично, якщо ї не врахувати, то фактично виявляється таким чином, що банки будуть примушувати всіх підприємців фізичних осіб підписувати договори просто як фізична особа, а не як підприємець, бо вийде так, що фізичну особу підприємця можна обанкрутити, відповідним чином підвівши різку під їх зобов’язаннями, а фізичну особу просто, не підприємця, згідно ваших припису не враховується як банкрутство він несе пожиттєво свої зобов’язання. Таким чином банку не вигідно видавати кредит підприємцю фізичній особі, бо можуть статися обставини коли він не виконає всі звої зобов’язання, буде обанкрочений там, лише якусь частину буде приписано банку. Таким чином ми просто втратимо можливість для малого бізнесу отримувати прозорі кредити і все перейде в споживче кредитування. Ми це вже мали, ми, як наслідок потім мали банківську кризу, масове тільки споживче кредитування просто прикрива.
Так 53 голосується поправка. [[11:30:01]] За-12 Не підтримана. 61-ша, Аржевітін.
Шановні народні депутати, 61 і 63 стаття враховані по суті. Я хотів зробити коментарі, тому що далі по тексту це дуже часто зустрічається. Мова йде про те, що ми випадково в першому читанні до споживчих кредитів віднесли нерухомість. Нерухомість – це не є за класифікацією, за трактуванням споживче кредитування. Тому ми вилучаємо із споживчого кредитування тему нерухомості. Тому що це не є споживчий кредит, це раз. По-друге, я хотів би наголосити, що надання споживчих кредитів в іноземній валюті від сьогодні, з дня прийняття цього закону забороняється. Тому, звичайно, поширювати цю норму на нерухомість теж нелогічно. Тому моя пропозиція врахована, в зв’язку з тим, що Національний банк вилучив взагалі тему із тексту закону, що стосується нерухомості по відношенню до споживчого кредитування. І, шановні, не спекулюйте навколо теми виселення людей. Виселяти громадян із свого помешкання за цим законом і за діючою нормою можна тільки за рішенням.
Так, я зрозумів, що ви не наполягаєте на голосуванні. Ляпіна, 66-а.
Дякую.
Так, 62-а, будь ласка, тоді. Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Адам Іванович! Я задоволений тим, що ви бачите, що збільшується число тих, хто голосує, як Кармазін, і на вашу фразу, що я зростаю, я хочу, щоб і ви також зростали, Адам Іванович. Через це пропоную вам прочитати четвертий аркуш зауважень юридичного управління. А там написано, цитую: "Всупереч вимогам статті 116 Регламенту Верховної Ради, за якою пропозиції і поправки до законопроекту, який готується до другого читання, можуть вноситись лише до того тексту законопроекту, який прийнятий Верховною Радою, а також Закону "Про відновлення платоспроможності", були внесені статті, які не були предметом розгляду Верховної Ради у першому читанні". Це пункт 7-й зауважень, щоб ви знали. Так от, Нацбанк вніс пропозицію: вилучити статтю, яка називається, 11-у, "Права споживача в разі придбання ним продукції, нерухомості або оплату послуг у кредит". Я проти врахування цієї поправки. Прошу поставити.
62-а поправка ставиться на підтвердження.
Прошу проголосувати на підтвердження рішення комітету. [[11:33:04]] За-233
Підтримано. 64-а поправка, Аржевітін.
Шановні народні депутати, я, просто мені важко слухати, коли спекулюють на очевидних речах. У нашому законопроекті для того, щоб саме не було спекуляцій з боку банківських установ, а я наголошую, для мене що банк, що клієнт – це рівні суб’єкти. Ми цим законом відпрацювали чітку процедуру, як врегулювати цінову політику. Ми запровадили для клієнтів право обрати або фіксовану ціну на весь період дії договору, або плаваючу ціну. Це не свідчить про те, що банк завтра буде направляти свої пропозиції. Плаваюча ціна – це погоджені норми відповідно до графіку зміни індексу. Ці індекси обчислюються по певній формулі, це індекси публічно банківськими установами озвучуються. І моя поправка пов’язана з тим, що коли банк приходить. клієнт приходить в банк, банк повинен йому показати весь розрахунок тієї ціни, тобто всю ціну сукупного. сукупна ціна за кредитом. І тому, шановні, не спекулюйте. Зараз клієнти мають право бачити все, як формується ціна на кредит.
64-а ставиться на голосування. Не наполягає.
Він знімає.
Зніміть голосування. 66-а, Ляпіна. Будь ласка.
Дякую. Ляпіна, партія "За Україну!". Шановні колеги, от я змушена не зовсім згодитися зі своїм колегою. На мій погляд, якщо е буде врахована моя поправка, то, власне, і далі по тексту тут ще є кілька таких пасажів. Фактично легалізуються певні додаткові побори, які банки вводять паралельно з кредитною ставкою. Сьогодні практикується така, як би, практика, як наприклад, плата за ведення кредитної справи. Друзі мої, та банк працює якраз тому, що отримує кредитну ставку. І саме всі його дії банківські мають вкладатися в цю кредитну ставку. Ніяких додаткових послуг не має бути надано банком. І коли тут іде перелічення реєстратора, нотаріуса, страховика, оцінювача – це все правильно, але це витрати, які фактично пов’язані з укладанням договору, а не з одержанням кредиту. А от одержання кредиту – це вже певна дія операційна відносно банку. Якщо залишається.
66-а голосується.
Ксеніє Михайлівно, ви хотіли б залишити так, як є. Сьогодні баки можуть поставити будь-яку послугу, будь-яку додаткову послугу і передати це споживачу. Цим законом прописуються чіткі речі, ви ж розумієте це. [[11:35:56]] За-7
За-7. Не підтримана поправка. Сербін, 70-а. Аржевітін, 71-а.
Шановні, 71 поправка. Мова йде про те, що коли клієнт приходить у банківську установу, він отримує повну ціну за його кредит: і за обслуговування, і страхування, і оцінка, і нотаріальні послуги, тобто все, клієнт бачить як формується ціна. І далі ця ціна, якщо клієнт погоджується, він підшиває цю ціну погоджену підшиває у кредитний договір і це буде на весь період дії кредитного договору зафіксовано така процедура. Моя поправка була пов’язана лише з тим, щоб цю ціну зафіксувати на момент укладання договору. Чому? Наприклад, клієнт підшиє до себе у папочку по кредитам розрахунок ціни, наприклад, по автомобілю і страхування. Він застрахувався в цьому році за одну ціну, в наступному році страхова кампанія висуне третю ціну. Це не є фактор, який залежить від банківської установи. Тому якби я пропонував, що на момент укладання договору. Але наполягати не буду для того, щоб прискорити розгляд цього питання.
Так, дякую. 74-а, Ляпіна.
Дякую. Там ще є низка таких самих поправок, я вже на них не буду наполягати, я розумію, що не враховується. Але я хочу просто вступити в дискусію. Шановні колеги! Я також за те, щоб була прозора і зрозуміла ціна. Але в даному випадку так виходить і от пан Аржевітін якби дотично підтвердив мої слова. Так виходить, що насправді, ми просто легалізуємо додаткові послуги. І якщо там є припис в новому законі, що нікчемними вважаються умови, які не передбачені законом, то ми беремо і законом передбачаємо додаткові послуги, щоб вони вже ці умови нікчемними не вважалися. Тобто мені здається, що тут якраз хитрість певна. І от тому я пропоную мою 74 поправку все ж таки поставити на голосування.
Так 74-а ставиться на голосування. [[11:38:20]] За-5 Не підтримана. Кармазін, 84-а.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, я все-таки наполягаю, щоб ви зібрали зараз консиліум, яка кажуть у лікарів, і все-таки зробили серйозну нараду. Ми поки що з вами виключили тільки одне антиконституційне положення, де забиралося житло. А далі ми ще нічого не зробили. Через це я прошу, щоб ви дали команду, і щоб ми серйозно підійшли до цього, що зробити з цим законопроектом. Я вважаю, що він має бути направлений на третє читання, вже хоча би із-за тої поправки одної. Тепер, пропоную у частині, це точечна поправка, у частині десятій в пункті 1 виключити слова ".та за споживчим кредитом на придбання житла". Дякую.
Так, 84-а голосуємо. [[11:39:41]] За-12 Поправка не підтримана. Шановні колеги, ми завершили розгляд проекту закону. Що ні-ні? Яка? Мікрофон Ксенії Ляпіної.
Дякую. 91 поправка не врахована. Я б хотіла озвучити. Я розумію, що не підтримають. Але, мені здається, що це дуже важливо. От дивіться, тут мова йде про передачу фактично кредиту іншій установі, іншій особі. Я кажу, що такий правочин щодо зміни кредитора у зобов’язанні з договору про надання споживчого кредиту, вчинений без згоди споживача є нікчемним. Інакше, якщо цього припису не буде, то можна буде, не зважаючи на те, що там декларативна заборона, порушити цю заборону, а оскаржити це і визнати нікчемним такий правочин буде неможливо. В інших випадках комітет врахував такі мої поправки, і це правильно, частково врахував в редакції, що все ж таки дати підставу визнати правочин таким, що нікчемний. А в даному випадку чомусь відхилив. Мені здається, що це якраз вписується в логіку того, що ви запропонували.
Так, Віталій Юрійович, будь ласка.
По тексту, по тексту всі ці норми виписані, виписані з урахуванням всіх положень. І я вважаю, і комітет вважає, що текст нормальний. Тому комітет не підтримує цю поправку. І після голосування по цій поправці я хотів би ще додати до "Прикінцевих положень" одне речення, прошу дати мені слово.
Давайте ми зараз поправку проголосуємо. 91-а голосується поправка. Потім в Станіслава Аржевітіна є якісь питання. [[11:41:43]] За-14 Поправка не підтримана. Станіслав Аржевітін, мікрофон.
Шановні народні депутати, ще раз, виселення людей можливо тільки за рішенням суду. Будь ласка, не говоріть інші фрази. Тільки рішення суду. Друге. В "Прикінцевих положеннях" ми запишемо про те, що цей закон буде діяти тільки на нові кредити і не буде поширюватись, які вже видані. Це два. І третє. Хто хоче чітко з’ясувати як зараз зручно клієнту буде визначати і обирати банк для кредитування, почитайте ще раз, будь ласка, текс закону. Ми надали клієнту право обирати той банк і ту цінову політику, яка його влаштовує. Це підшивається в догорів і на протязі дії всього кредитного договору є незмінним. Будь ласка, почитайте текст. Щодо моєї поправки, я пропонував, щоб ми пільгу щодо віднесення на витрати і зменшення відсоткової ставки поширили не тільки на поганих клієнтів, які зробили реструктуризацію, а і на хороших клієнтів. Якщо клієнт нормально працює, то, можливо, і він як суб’єкт повинен скористуватись нормою на зменшення щорічне зменшення на 0,5 відсотків процентної.
Давайте таким чином, по поправках треба йти, бо це виступи. Поправки закінчили ми обговорювати. Будь ласка, Віталій Хомутиннік.
Шановні, шановні колеги, Володимир Михайлович, дійсно, необхідно дописати це речення, що цей закон діє на ті договори, які будуть зареєстровані після набуття чинності цим законом. Тобто все, що сьогодні всі договори між банками та споживачами, які існують, вони мають бути, мають регулюватися тими нормами, які існували до прийняття цього закону. Тому в прикінцевих положеннях прошу дописати. Це позиція комітету, знову ж таки, погоджена і з Національним банком, з Кабінетом Міністрів та Юридичним управлінням Апарату Верховної Ради. Прикінцеві положення, пункт 3: "Дія цього закону не поширюється на договори, які укладені до набуття чинності цим законом".
По поправках? Будь ласка, Володимир Яворівський. Яка поправка?
Володимире Михайловичу, шановний! Є просто пропозиція. Оскільки закон дуже суперечливий і в багатьох місцях не зовсім зрозумілий, є пропозиція. Давайте все-таки по хвилині обміняємося перед голосуванням позиціями фракцій. Я думаю, це буде розумно.
Якщо вона враховується, ця поправка, так треба.
Ні, ні. Це додаткове речення, яке, напевне, треба підтвердити.
Так що, комітет рекомендує? Нема заперечень. Ми її просто враховуємо, та і все. Шановні колеги! Від фракцій по хвилині, будь ласка. Будь ласка, до 92-ї. Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Подивіться, вчитайтесь в прикінцеві положення. Я візьму, зараз вам процитую до цього, що вам написало науково-експертне, вірніше юридичне управління. Пункт 1 розділу III, за яким цей закон набирає чинності з дня, наступного за днем опублікування. Потребує узгодження статей 58 Конституції України зі статтею 5 Цивільного кодексу України, відповідно до яких закон і інші правові акти не мають зворотної дії в часі. Зважаючи на характер новацій, цей розділ проекту необхідно доповнити формулюванням такого змісту: "Дія цього закону не поширюється на кредитні договори, укладені до набрання ним чинності". Ви розумієте? Якщо ми цього не запишемо, то сьогодні людина, яка має якісь відносини з кредитною установою, їй скажуть, а ви знаєте, а уже ось після цього закону ваше становище змінилося. Через це і інше зауваження, яке стосується до 92-ї. Ми.
Віталій Юрійович, поясніть, будь ласка. Одну хвилинку, у нас же нема такого. Віталій Юрійович, поясніть, будь ласка, що ваша пропозиція, яку ви виголосили, вона врахована. Ще раз цю пропозицію проголосіть, будь ласка, в прикінцевих положеннях.
Ще раз, для стенограми, якщо треба поставити на підтвердження. "Прикінцеве положення" добавити пунктом 3: "дія цього закону не поширюється на договори, які укладені до набуття чинності цим законом." Крапка. [[ГОЛОС ІЗ ЗАЛУ. (]] [[Не чути]] )
Ну, так ми узгодили, узгодили цю позицію. Давайте, шановні колеги, щоб зберегти чистоту рядів, прошу уваги, проголосуємо цю пропозицію, яку щойно запропонував Віталій Хомутиннік щодо поширення дії цього закону.
Поправка Кармазіна.
Ну це поправка Кармазіна, да, і комітету. [[Шум у залі]] Прошу голосувати. [[11:47:07]] За-228 Поправка прийнята. Будь ласка, одну хвилиночку. Від Нацбанку, да? Мікрофон, будь ласка. _______________. Я прошу пробачення. Якщо ми приймемо цю поправку, то наші дії по прийняттю цього закону будуть нівельовані. Ми враховували, що дії, в частині застосування відсоткових ставок фіксованих і плаваючих будуть стосуватись тільки тих договорів, які будуть укладені після вступу даного закону в силу. Стосується відсоткових ставок, підкреслюю, відсоткових ставок.
Так, можемо додати в частині відсоткових ставок, да?
Можемо додати в частині відсоткових ставок.
Одну хвилиночку. ([[Шум у залі]]) Якщо інше формулювання, то ми будемо. Я прошу вас заспокоїтись. Якщо ми будемо, то будемо ставити на голосування те, що ми врахували.
Є хвилювання щодо договорів фіксованих чи плаваючих. Тому, можливо, коректніше було прописати, що це стосується тільки в частині питання, яке стосується відсоткових ставок по процентах.
Шановні народні депутати, прошу уваги. Ми проголосували поправку, яку запропонував комітет, яку озвучив Юрій Анатолійович Кармазін і яка міститься у рекомендаціях Головного юридичного управління, а саме, дія цього закону не поширюється на кредитні договори, укладені д набрання ним чинності. Крапка. От тепер ставлю на голосування прийняття закону в цілому. Прошу голосувати, реєстраційний номер 7351. [[11:49:27]] За-226 Закон прийнято. Шановні колеги, я розумію, що всі розслабляються, але давайте ще попрацюємо. Дві фракції: фракція "БЮТ – "Батьківщина", фракція "Наша Україна – Народна самооборона" звернулися із вимогою оголосити перерву для проведення консультацій і виголошення заяви. Арсеній Яценюк, будь ласка.
Шановний народ України, вчора провладна більшість прийняла закон, за яким у всієї України відібрали право на працю, відібрали право на пенсію і відібрали право на майбутнє. Я хочу звернутися до Президента України Януковича з вимогою накласти вето на цей неконституційний закон – це може хоча би якось виправити ситуацію. Друге. У тому випадку, якщо президент не заветує даний закон, опозиція прийняла рішення спільно подати до Конституційного Суду подання про визнання цього закону неконституційним. Ми виграємо цей суд, якщо суд не буде під тиском Адміністрації Президента. І третє. В опозиції сьогодні залишився єдиний механізм контролю над тим, як виконується бюджет, і контролю над тим, щоб провладна більшість не розкрадала державний бюджет, це Рахункова палата України. Сьогодні опозиційні фракції внесли спільне подання про призначення на посаду голови Рахункової палати України Петра Олексійовича Порошенка. Ми вимагаємо передачі Рахункової палати опозиції як інструменту контролю за цією провладною більшістю.
Так, Микола Томенко продовжить виступ.
Шановні колеги! Я хочу підтвердити, що логіка дій опозиції стосовно Закону про пенсійну реформу є спільною. І ми оцінюємо вчорашнє рішення як хибне з точки зору стратегії, антинародне за змістом і цинічне за характером обговорення. Кілька місяців проходило так зване всенародне обговорення, в результаті якого жодної поправки ветеранів, чорнобильців, профспілок освітян, пересічних громадян не було враховано. Ще більш цинічно це виглядало вчора, коли комітет, працюючи вдень і вночі, врахував дуже важливі поправки, які були всі до однієї не підтверджені. Тому ми вважаємо, що з точки зору легітимності даний законопроект не має суспільної легітимності, оскільки за всіма дослідженнями його підтримують кілька відсотків громадян. Але найважливіше, що з правової точки зору ми так само вважаємо його нелегітимним. І це аргументи для вето Президента, в разі його підписання аргументи для Конституційного Суду. Я хочу вам заявити про те, що у відповідності до офіційної реєстрації вчора із 248 народних депутатів, які нібито проголосували за пенсійну реформу, а це Партія регіонів – 188, Народна партія – 20, "Реформи" – 18, позафракційні – 11, НУНС -11, були зареєстровані і реально присутні 143 народні депутати. Таким чином, за пенсійну реформу голосувало менше 150 народних депутатів. Мені, звичайно, приємно, що не голосувала вся Президія. Голова Верховної Ради Володимир Литвин не голосував, а Перший заступник Адам Мартинюк і Микола Томенко голосували "проти". Я думаю, це аргументи теж для того, щоб визнати це ганебне рішення неправовим і незаконним. І будемо робити все, щоб ця пенсійна реформа, яка була проголосована вночі, не була підписана і не діяла на території України.
Шановні народні депутати, беремо інформацію до відома. Відносно пропозиції, яка оформлена у вигляді вимоги, чи ультиматуму, про призначення на посаду голови Рахункової палати, я нагадаю, що відповідно до Регламенту, відповідно до Конституції, відповідно до закону про Рахункову палату кандидатуру на посаду голови Рахункової палати подає Голова Верховної Ради. Тому я пропонував би нам вести діалог, знаходити спільну позицію, бо я слово "вимагаю", "закликаю" не сприймаю. І кандидатура цікава – давайте будемо обговорювати. І коли ми вийдемо на те, що в нас буде 226 бюлетенів, підемо на прийняття відповідного рішення. Але лише в процесі такого спільного, спокійного діалогу. Я думаю, що треба припинити оці взаємні звинувачення, що хтось щось розкрадає. Можливо, у людей є величезний досвід у цьому плані і ностальгія, що немає такої можливості, треба дочекатися просто – і все буде нормально у нас. А то вже набридло оці крики і стогони, і прокльони. І всі погані. Так ми всі відповідаємо за те, що погано. Шановні народні депутати, оголошується до розгляду проект Закону України про особливості забезпечення громадського порядку та громадської безпеки у зв’язку з підготовкою та проведенням футбольних матчів [[реєстраційний номер 7137]]. Доповідач – Василь Грицак, голова підкомітету Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Комітетом з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності підготовлено до повторного другого читання проект Закону України про забезпечення безпеки та громадського порядку під час проведення масових спортивних та фізкультурно-оздоровчих заходів [[закон 7137]]. Закон чітко визначає такі положення: визначення термінів, основні принципи, безпека спортивних споруд, особливості забезпечення громадського порядку та громадського та громадської безпеки у зв’язку з підготовкою до проведення футбольних матчів, суб’єкти забезпечення громадського порядку та громадської безпеки у зв’язку з проведенням футбольних матчів, розподіл сфер відповідальності, порядок взаємодії суб’єктів забезпечення громадського порядку та громадської безпеки, права та обов’язки глядачів, обмеження доступу на територію спортивних споруд. Мається на увазі: заборона пронесення ряду предметів, зброї алкоголю і так далі. Я вам скажу, шановні народні депутати, це досить тяжкий був законопроект, він тяжко проходив в комітеті. Ми пройшли перше, друге читання, тепер вийшли на повторне друге читання. Цей закон двічі піддавався експертизі Кабінетом Міністрів, ми врахували майже всі зауваження наших юристів провідних. Хочу сказати, що надійшло 77 поправок народних депутатів, з них враховано повністю, або частково 71, відхилено лише шість поправок. Це досить складна робота і я думаю, що ми її успішно завершимо сьогодні позитивним голосуванням. Дякую за увагу. Прошу підтримати цей законопроект.
Шановні колеги, прохання по поправках. Даниленко, 9 поправка. Наполягаєте на ній? Ні? Ні. Грицак? Ні. Так, зараз, зараз, зараз. Комітет попрацював дуже гарно, практично, все враховано. Зараз ми йдемо до поправки. 46-а, да? Поправка 46. Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я хочу відзначити дуже продуктивну і конструктивну роботу комітету і відповідно комітету, від імені якого Василь Михайлович доповідає. І з моїх трьох поправок дві враховані і одна врахована частково. Мої пропозиції стосувалися того, що цей непростий період проведення міжнародного рівня змагань, і не лише Євро, а, скажімо, такого порядку завдань, мусить бути спільна відповідальність органів місцевої виконавчої влади і органів місцевого самоврядування, вони повинні діяти як злагоджений механізм і у відповідності до своїх повноважень і чинного законодавства. До другого читання комітет знайшов цей баланс, і тому я задоволений рішенням і не наполягаю на голосуванні моєї 46-ї поправки. Але натомість хотів би сказати, що нам сьогодні важливо, можливо, і комітету провести таке спеціальне якесь зібрання чи круглий стіл, щоб не чекаючи проведення чемпіонату, пройтися по низці проблемних питань. Одне з таких проблемних питань – це виконання законопроекту, яким я був автор, і Верховна Рада мене підтримала, Президент підписав, про продаж, споживання алкоголю і слабоалкогольних напоїв. Мусять бути чіткі єдині стандарти. Не кожне місце повинно придумувати, де можна продавати і що продавати, а єдиний стандарт на всій території України. І це – важливе питання, бо я вже бачу, що одні міста йдуть на виконання нашого закону, одні не йдуть. І друга тема, думаю, спільно з комітетом спортивним нашим треба провести якусь нараду, оскільки я отримую, це, може, не зовсім, з законом, отримую дуже багато сигналів, стурбованості про те, як будуть працювати із квитками, щоб не допустити спекулятивних і інших речей сьогодні у продажу і поширенні квитків. Тому я вважаю, що комітет активно відпрацював, і я буду підтримувати даний законопроект.
Дякую. Шановні колеги, всі інші поправки враховані або автори тих, які не враховані, відмовилися. Комітет, судячи з усього, оперативно і ґрунтовно попрацював, Головне юридичне управління висловило певні зауваження, які комітет вважає неприйнятними для себе. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону "Про забезпечення безпеки та громадського порядку під час проведення масових спортивних та фізкультурно-оздоровчих закладів", реєстраційний номер 7137. Прошу голосувати. [[12:00:36]] За-276 Закон прийнято. Пропоную вашій увазі, шановні колеги, проект Закону про судовий збір. Доповідач – голова Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики Віталій Хомутиннік. Доповідач! Шановні колеги, давайте законопроект зараз. Одну хвилиночку. Доповідач зараз буде у сесійній залі, відкладемо 7530, 8062. Я прошу Хомутинніка запросити до зали. А йде вже.
Шановні колеги! Будь ласка, Віталій Юрійович.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Дозвольте нагадати, що прийняття проект Закону про судовий збір обумовлено необхідністю законодавчого врегулювання питання справляння судового збору, яка вже передбачена низкою законів, зокрема Цивільно-процесуальним кодексом України, Кодексом адміністративного судочинства України, Господарським процесуальним кодексом України. До другого читання надійшло 66 пропозицій від народних депутатів України, з яких 43 враховано, 23 відхилено. Тому ми готові розглядати проект Закону про судовий збір.
2-а поправка. Одарченко наполягає на ній? Ні. Шевченко, 6-а поправка. Мікрофон, будь ласка.
Колеги, я хочу привернути вашу увагу до цієї поправки і вашу, пане голово комітету. Дивіться, у 2033 році, коли Микола Томенко очолював Комітет з питань свободи слова, разом із журналістами він добився дуже простої речі: тоді встановили мінімальну планку для судового збору при позовах проти журналістів та засобів масової інформації. Яка була логіка? Якщо ти вимагаєш мільйон гривень як компенсацію за моральну шкоду, то внеси спочатку 100 тисяч застави і тоді вже йди в суд. Дивіться, що зараз цей законопроект пропонує? Зараз ця планка знімається. І у нас вийде так, що людина яка вимагає навіть багатомільйонного відшкодування, їй треба буде всього-на-всього заплатити я розрахував 2 тисячі 800 гривень. І цього достатньо, щоб вимагати 10 чи 100 мільйонів гривень компенсації за моральну шкоду. Ця така логіка суперечить і загальній логіці законопроекту. Ми ж думали, як нам краще наповнити бюджет судів. Тому я попросив дуже уважно поставитись, ми не можемо так залишати цю позицію, треба нижня планка у позовах проти журналістів та ЗМІ.
Будь ласка, Віталій Юрійович.
Ця пропозиція відхилена з наступних підстав. Ми не можемо ставити ставки для певних професій різні ставки. Тут мають бути загальні ставки. Є виключення щодо, скажімо там, соціально не захищених верств населення та інших. А щодо професій таких підходів не робили.
Будь ласка, Микола Томенко.
Шановні колеги! Я хотів тут звернути вашу увагу, що ми живемо сьогодні за умови чинності такої норми з 2003 року. Тобто рівно 8 років ця норма працює. Я хочу вам з гордістю сказати, що завдяки такій нормі ми не допустили закриття десятків газет. Тому що норма ця приймалася по одній простій причині. Пам’ятаєте історію, наприклад, з першою версією "ВВ". Коли вони надрукували, що Шевченка продають за велику суму. Київське "Динамо" звернулося, що вони образили їх. Вони розорили газету, газета закрилась. Потім, до речі, Шевченка продали ще більшу суму. Андрія, я маю на увазі. Значить, якщо виникне така ситуація, то сьогодні ми відкриваємо "ящик Пандори". Значить місцевий чиновник сьогодні за будь-яку на себе критику він буде подавати на районну газету, наприклад, 100 тисяч, і 100 тисяч – газета закрилася, її не існує. Друзі, тому оця планка яку ми запропонували дає можливість трошки стримувати апетити. Бо для чиновника, що важливо – вибачення важливо, моральна важлива компенсація, а не закриття газети, які так сьогодні на регіональному рівні ледь животіють. Тому я просив би Віталія Юрійовича залишити діючу норму, яка вже 7 років працює. І якщо комітет не погоджується, я наполягаю на тому, щоб поправку Шевченка ми ще раз проголосували і продемонстрували своє ставлення чи ми цінності свободи слова цінуємо, чи ні.
Віталій Юрійович, будь ласка.
Позиція комітету вона відображена в таблиці. Ми можемо піти дальше по поправках, і зараз просто проконсультуватися ще в робочому порядку. Я просив би погодитися.
Шановні колеги, ну, давайте ця поправка надзвичайно чутлива. Тому пропозиція така: ми давайте пройдемо далі всі поправки і повернемося до цієї поправки.
А в кінці повернемося.
А ви, шановні колеги, подумайте, як треба поступити. Я пропоную поправку Шевченка підтримати і зняти цю тему. Але давайте повернемося при остаточному голосуванні цієї поправки. Так, 10 поправка, Станіслав Аржевітін. Вона врахована частково. Мікрофон, будь ласка.
Шановні народні депутати, я хотів тільки ще технічно зазначити, що в лівій частині тексту у нас іде 15-а і 16-а, пункт, а в правій частині – це технічно, навпаки – 16-а, потім - 15-а. Це просто, щоби поправили, не забули. Що стосується моєї поправки, то мова йде про те, що коли громадянин звертається, має рішення Третейського суду і хоче отримати виконавчий лист, то сьогодні він не сплачував нічого за це. В першому читанні ми прийняли рішення про те, що він повинен сплачувати 960 – у загальних судах або 1920 - у господарських судах. Моя була пропозиція, щоб зняти не один розмір мінімальної зарплати, люди сплачували, а 0,1. Тобто в межах 100 гривень. Але в зв’язку з тим, що була прийнята пропозиція Хомутинніка – 0,2 відсотка, а це десь близько 200 гривень, я думаю, що це посильна ноша. І тому я думаю, що в зв’язку з цим моя правка рахується врахованою.
Так, дякую. Йдемо далі тоді. Станіслав Аржевітін, ваша поправка 19-а, да? Ну, будь ласка.
Шановні, 13-а правка стосується того, що громадяни України, коли вони отримали рішення третейського суду, звичайно, мають право оскаржити це рішення. І для того, щоб не платити високу ціну за це оскарження, враховуючи, що 90 відсотків – це споживчі, як правило, кредити у третейських судах, то я запропонував, щоб сплачувати не один розмір мінімальної заробітної плати, тобто 960 гривень, а щоб сплачувати у межах 100 гривень. Але у зв’язку з тим, що комітетом було прийнята поправка 0,5 відсотків, тобто 450 гривень за оскарження, то я враховую, що моя поправка по суті врахована. Дякую.
Дякую. У вас поправка не врахована 19-а. 19-а відхилена. Ви наполягаєте на ній? Мікрофон Станіслава Аржевітіна.
Що стосується 19-ї поправки, то мова йде про ставку судового збору уже не з фізичних осіб, а з юридичних осіб. І я пропонував теж зменшити із двох розмірів мінімальної заробітної плати, тобто платити не 2 тисячі, десь 2 тисячі за те, що юридична особа буде оскаржувати, пропонував теж в розмірі 0,1 або 0,2, але комітет прийняв рішення і зменшив-таки ставку судового збору до 1,5. Тому, враховуючи, що це юридичні особи, я думаю, що це сума посильна, в межах півтори тисячі сплатити за. судового збору, то я не наполягаю на підтвердженні моєї поправки.
Ну, і аналогічно тоді 22-а поправка, вона аналогічна, там, ну, про одне і те ж саме йдеться. Так. Поправка Юрія Кармазіна 26-а. Наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную в підпункті 1 пункту 4 частини два статті 4 розмір ставки судового збору за повторну видачу копії судового рішення змінити з 1 гривні за кожний аркуш копії на 60 копійок за кожен аркуш копії. Справа в тому, що нам виставить цих коштів, якщо ми приймемо цей закон, але сьогодні для людей, для тих, хто малозабезпечений, це дуже-дуже суттєва різниця буде. І через це я прошу, щоб ми все-таки не гралися такими цифрами. І якщо ми і розраховували на поступлення, то пам’ятали, що судовий збір, це тільки додаток до того, що вже з податків у людей беруть на утримання судової влади. А не ми зразу хотіли все повісити на людей.
Ставиться на голосування поправка 26-а Юрія Кармазіна. [[12:11:11]] За-9 Поправку не підтримано. Поправка 28-а Юрія Кармазіна. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Дуже жаль, що не підтримали поправку. Очевидно, якщо не будуть підтримуватись мої поправки, я визначусь щодо цього закону негативно. Поправка 28-а стосується підпункту 3 пункту 4 частини два статті 4 "Розмір ставки судового збору за роздрукування технічного запису судового засідання". Змінити з 5 гривень за кожен аркуш тексту на папері формату А 4 на 2 гривні за кожен аркуш тексту на папері формату А 4. Вдумайтесь! П’ять гривень за один роздрукований аркуш! Ви що?! Він що, у вас на золоті написаний чи що?! Та згадайте, подумайте! Сьогодні ви зробили вночі пенсійну реформу. Тепер ви, ви зробили недолугу судову реформу. Попереджав вас, дав альтернативний проект свій! Сказав, що пройде рік. Вчора були роковини вашій судовій реформі! Сьогодні, після роковин ви хочете ще зробити, ще раз пограбувати людей?
Ставиться на голосування 28-а поправка Юрія Кармазіна. [[12:12:49]] За-8 Поправку не підтримано. Поправка Юрія Кармазіна 32-а, мікрофон.
Юрій Кармазін. Я не наполягаю на 32-й поправці.
Так, ідемо далі тоді. Ні, нам треба повернутись буде до 6-ї поправки. Лук’янов – 42-а. Не наполягає Лук’янов на своїх поправках? Так, Круць? Ні. Так, Толстенко – 51-а? Ні. Кармазін – 54-а. Наполягаєте, Юрій Анатолійович? Ні. Так, тепер нам треба, шановні колеги, повернутися до. Да, будь ласка, я ж запитував. Мікрофон, ваша поправка 54-а.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу, я пропоную в Господарському процесуальному кодексі у статті 45 "Судовий збір" після слів "Верховним Судом України" доповнити словами "заяв про видачу виконавчого документа на примусове виконання рішення третейського суду, заяв про скасування рішення третейського суду" і далі за текстом. Чому? Тому що це також ідуть витрати і я просив би також це записати. Дякую, прошу підтримати.
Юрія Кармазіна 54-а поправка ставиться на голосування. [[12:14:44]] За-3 Поправка не підтримана 64-а поправка – Юрій Кармазін. Ви наполягаєте на ній? Ні. Да. Шановні колеги, тоді повертаємося до 6-ї. Ну, 64-а, Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. Я пропоную частину другу статті 10 доповнити новим пунктом наступного змісту: "У Податковому кодексі України частину 9.1 статті 9 доповнити пунктом 9.1.19 такого змісту: "Судовий збір". Частину 9.2 статті 9 після слів: "регулюються митним законодавством, якщо інше не передбачено цим кодексом" доповнити реченням наступного змісту: "Розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюється законом, якщо інше не передбачено цим кодексом". Надзвичайно важливо, щоб саме законом був встановлений цей розмір і надзвичайно важливо, щоб це було записано саме у Податковому кодексі України. Дякую вам.
Ставлю на голосування поправку 64-у Юрія Кармазіна. [[12:16:19]] За-3 Поправка, на жаль, не підтримана. Шановні колеги, ми домовлялися з вами зараз розглянути поправку 6. Поправка 6-а Андрія Шевченка. Він аргументував цю поправку, і Микола Томенко аргументував. Я поставлю на голосування про врахування поправки, яку комітет відхилив. Прошу підтримати. Ставиться на голосування, прошу уваги, поправка 6-а для врахування. Прошу голосувати. [[12:17:06]] За-85 Поправка не врахована. Будь ласка, Віталій Юрійович.
В принципі, ми пройшли по всіх поправках і готові голосувати за закон в цілому. Верховна Рада не визначилась по цій поправці.
Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проекту Закону про судовий збір [[реєстраційний номер 7530]]. Прошу голосувати. [[12:17:52]] За-238 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, тепер переходимо до другого проекту Закону про внесення зміни до статті 19 Закону України "Про Єдиний митний тариф" [[щодо звільнення від сплати мита товарів для будівництва і оснащення аеропортів, які є об’єктами чемпіонату]]. Доповідає знову ж таки Віталій Хомутиннік. Будь ласка.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, я нагадую, що проект закону був розроблений з метою реалізації Державної цільової програми підготовки та проведення в Україні фінальної частини Чемпіонату Євро-2012 та задля того, щоб зменшити вартість будівництва аеропортів, особливо в тих містах, в яких буде проводитися чемпіонат. Тому до другого читання єдине, що комітет запропонував, це об’єднати з іншим законом тих самих авторів, в якому вносяться зміни до Податкового кодексу, які стосуються ПДВ, і одночасно на ті самі позиції, які перелічені в цьому законопроекті, відповідні коди прописані, ми пропонуємо як знизити мито, так і податок на додану вартість.
Ну, там все враховано, так давайте голосувати.
Так, все враховано. Прохання підтримати в цілому.
Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проекту Закону реєстраційний номер 8062 про внесення зміни до статті 19 Закону України "Про Єдиний митний тариф" [[щодо звільнення від сплати мита товарів для будівництва і оснащення аеропортів, які є об’єктами чемпіонату]] [[реєстраційний номер 8062]]. Прошу голосувати. [[12:19:50]] За-250 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення зміни до статті 151 Земельного кодексу України щодо спрощення процедури надання земельних ділянок для потреб, пов’язаних з користуванням надрами. Доповідач – голова Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Григорій Калетнік. І давайте одразу по поправках.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет розглянув. До цього законопроекту до другого читання було всього 11 поправок. Одну поправку за номером 7 відхилено, оскільки запропонована пропозиція містить уже діючі норми статей 123 та 149. Тому прошу проголосувати законопроект в цілому як закон.
Поправка одна не врахована, Шпенова. Наполягає на ній колега наш? Ні. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення зміни до статті 151 Земельного кодексу України щодо спрощення процедури надання земельних ділянок для потреб, пов’язаних з користуванням надрами [[реєстраційний номер 8209]]. Прошу голосувати. [[12:21:14]] За-239 Закон прийнято. Оголошую до розгляду проект Закону про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів [[реєстраційний номер 8554]]. Доповідач – Григорій Миколайович Калетнік, голова комітету.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! При підготовці законопроекту надійшло 170 пропозицій. Це пропозиції Сідельника, Кармазіна, Перестенко, Семиноги, Шпенова, Коржа. Вони всі враховані, відхилено всього 23 поправки. Поправки Семиноги відхилені у зв’язку з тим, що вони в деяких випадках враховані опосередковано шляхом приведення викладених у проекті норм у відповідність до чинного законодавства України, зокрема законів "Про охорону навколишнього природного середовища", "Про тваринний світ", "Про дозвільну систему", "Про Державне агентство рибного господарства України" по Положенню Указу Президента України від 16 квітня № 484. Враховано більшу частину пропозицій депутата Кармазіна. Пропозицію щодо статті 23 відхилено тільки у зв’язку з врахуванням пропозицій Сідельника про вилучення такої статті. Якщо хтось наполягає, прошу поставити. Начебто все було узгоджено.
11-а поправка. Юрій Кармазін, будь ласка.
Юрій Кармазін. По-перше, я дякую комітету за серйозну роботу над поправками і багато поправок моїх врахували. Залишились, можливо, якісь дрібні поправки. Через це я на 11-й поправці не наполягаю. Дякую.
Так, йдемо далі. Поправка 18-а, Кармазін, наполягаєте на ній? Мікрофон.
Да. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, мова йде про поправку, яка говорить про переробку водних біоресурсів, що це зміна первинних властивостей і так далф. Шановні, я хотів би, щоб ви подивилися, що сьогодні робиться з природою. Природа просто знищується, а ми пишемо: переробка водних біоресурсів. Там додумалися трубу, зараз пів мільярду закопують туди і все туди піде і пів мільярда туди піде коштів і не до кінця очищена вода, тут все. Тому я пропоную, замість переробки водних біоресурсів замінити словами "переробка продуктів лова". І я прошу голову комітету зараз сказати, що це треба зробити, саме так треба записати, це буде правильною. Я розумію, що пропозиція йде від Кармазіна і він в опозиційній фракції, але тим не менше, це по-божому. Дякую.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Справа якраз не в тому, від кого вона йде. У вас багато було по суті поправок. Я вже сказав, що більшість ваших поправок враховані, а ця поправка, вона зовсім міняє суть, вона звужує саме спосіб отримання водних біоресурсів і виключно ловом, тому ми в комітеті, розглядаючи, все-таки прийшли до висновку більшістю голосів, що в даному випадку наданий період її необхідно відхилити. Тому, якщо ви наполягаєте на підтвердженні, можна ставити на голосування, хоча.
18-а ставиться на голосування. [[12:25:26]] За-2 Не підтримана. 21-а, Кармазін.
Поправка 21-а пропонується в абзаці двадцять сьомому статті 1 розділу І термін "промислове рибальство" змінити на слово "рибальство". Але якщо комітет дав своє пояснення, я хочу сказати, Адам Іванович, що подивіться, на відміну від попередніх законів, тут є обґрунтування, то я з цим обґрунтуванням погоджуюсь і не наполягаю на голосуванні. Дякую.
33-я поправка, Кармазін.
У 23-й поправці я також погоджуюся із обґрунтуванням.
Не у 23-й, а у. А, 23-я, дякую.
Я зараз говорив про 21-у поправку, про 23-у, Адаме Івановичу, щоб зекономити ваш час.
А 33-я?
Но ви хочете, щоб я по п’ять сторінок за секунду читав? Я ж не Тимошенко, який пропонується по 4 тисячі в день читати. Ви розумієте?
Та ви на дві голови вищий!
Через це у 32-й поправці є якраз.
Третя, третя.
У 39-й поправці, вибачте, Адам Іванович, якраз я пропоную річ, яку просив би комітет підтримати мене зараз, і більшість прошу підтримати мене, тому що у статті 2 після слів "Водного кодексу України", а мова йде про законодавство про рибне господарство, доповнити словами "Закон України "Про рибу, інші водні живі ресурси та харчову продукцію з них", і далі за текстом. Воно вам не шкодить, а воно абсолютно говорить про те, що складає законодавство про.
39-а ставиться на голосування. [[Шум у залі]] Ви готуйтеся до 51-ї поправки. [[12:27:35]] За-3 Не підтримано. 51-а поправка заслуженого рибака Кармазіна.
Спасибі, Адаме Івановичу. Юрій Кармазін. До вашого відома, я не є заслуженим рибаком. Я, коли вдається, закидаю вудку, ніколи не ловлю сіткою, нічим іншим. Так от, я пропоную, дуже жаль, що ви не дослухались до мене у попередній статті. Що з опозиції тут присутні тільки три чоловіки, інші меркантильними інтересами займаються. Очевидно, тому, Адаме Івановичу, що ви забрали у нас прав і на обід також, перерву ви забрали у нас. Тому люди, очевидно, на обід пішли. У статті 6 після слів "державні адміністрації" пропоную [[це мова йде про державне управління і регулювання у галузі рибного господарства]] доповнити через кому словами "Верховна Рада Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські, районні, сільські, селищні, міські, районні у містах ради". Прошу доповнити це цими.
51-а голосується. [[12:29:02]] За-3 Юрію Анатолійовичу, може ви далі не наполягатимете на своїх поправках? Ні? Мікрофон Кармазіну, будь ласка.
Я, Юрій Кармазін, я от зараз, ми обговорили з колегою Лук’яновим ці поправки, які зараз говорилися. І у мене є ще тут поправки, по яким треба було сказати. Але в цілому я хочу сказати, що у цього комітету можна повчитися, як треба робити висновки, обґрунтування, коли відмовляються, і це на багато відрізняється від того, що ми сьогодні бачили. Через це я вважаю, що закон може бути прийнятий. На всіх інших своїх поправках я наполягати не буду, Адаме Івановичу. А ви мені будете дати винні час по іншому законопроекту, який я зараз зекономив, одну десяту дасте мені часу. Дякую.
Юрію Анатолійовичу, дякую. Я вам дам 2 хвилини зайвого часу. При свідках кажу. 170-а поправка, Перестенко, будь ласка.
А, мікрофон. Дякую. Шановний Адаме Івановичу, при надрукуванні порівняльної таблиці технічно поправка Перестенко відхилена, її потрібно підтримати. Я хотів би попросити зал підтримати 170-у поправку. Дякую.
Я ставлю на голосування пропозицію про підтримку 170-ї поправки колеги Перестенко. Прошу голосувати. [[12:30:53]] За-251 Підтримана. Таким чином, шановні колеги, ми пройшли всі поправки. Є можливість поставити на голосування пропозицію щодо прийняття Закону про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів [[реєстраційний номер 84540]]. Прошу голосувати. [[12:31:29]] За-254 Закон прийнято. Шановні колеги! Я думаю, ми зробили добрий подарунок до професійного свята рибалкам, який будуть відзначати наступної неділі.Дякую, комітету і Юрію Анатолійовичу за розуміння, що треба прийняти закон оперативніше. Ми зараз маємо розглядати слухається питання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвідомчості господарським судам справ за участю органів Антимонопольного комітету України [[реєстраційний номер 7143]]. Мірошниченко, мікрофон, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні колеги! Справа в тому, що це надзвичайно важливий законопроект і він вимагає ще узгодження позицій між всіма зацікавленими сторонами. Тому я попросив би перенести розгляд цього законопроекту на наступну сесію. Ми узгодимо за цей час і я думаю, що тоді виважене рішення ухвалимо. Дякую вам за увагу.
Так, нема заперечень? 7143 переноситься на сьому сесію, на наступну сесію. Розглядаємо питання: проект Закону про впорядкування обігу нафтопродуктів [[друге читання]] [[реєстраційний номер 7484]]. Хомутиннік Віталій Юрійович. Так, Віталій Юрійович, будь ласка.
Шановний Адам Івановичу, шановні колеги, дозвольте довести позицію Комітету з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політик щодо проекту Закону про запобігання обігу нафтопродуктів, який ми сьогодні розглядаємо в другому читанні. До законопроекту надійшли пропозиції від суб’єктів законодавчої ініціативи, від народних депутатів. Фактично в основному це пропозиції автора проекту Полянчича, народного депутата Полянчича. Тому до другого читання текст підготовлений і ми готові його розглядати в другому читанні та в цілому. Практично всі пропозиції тут враховані.
Так, Шановні колеги, хто із авторів поправок вносив і вони не враховані, наполягає. Хоча є не бачу.
В мене є питання.
Зараз, Юрій Анатолійович, зараз, зараз, Юрій Анатолійович. Не бачу. Хто наполягає на врахований поправках, щоб ми їх розглянули? Також – ні. Будь ласка, Кармазіна мікрофон.
Адам Іванович, ну, цей закон також у нас виходить за межі 116 Регламенту. І я б хотів би, щоби зараз голова комітету сказав, для чого було вносити зміни до статей, до яких не вносилися зміни в першому читанні? І саме через це моя поправка, пункт 1 статті 1 виключити, тобто я хотів би, щоб ви, шановний Адам Іванович, поцікавилися і щоб ми дивилися, для чого ми влазимо в ті норми, які не були предметом розгляду. Це грубе, брутальне порушення статті 116 закону про Регламент, Адам Іванович.
Дякую, Юрій Анатолійович. Я вам дякую за пильність, я вам дякую за пильність і попереджую голову комітет і того, хто присутній на трибуні, і наступних, давайте все-таки ми будемо тут сумлінніше відноситись до 116 статті. Зауважень немає. Таким чином я, шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону щодо впорядкування обігу нафтопродуктів [[реєстраційний номер 7484]]. Прошу голосувати. [[12:36:07]] За-277 Дякую. Закон прийнято. Шановні колеги, нам треба розглянути в другому читанні законопроект за номером 7293. Це проект Закону "Про туризм" [[щодо обов’язковості встановлення категорій об’єктам туристичної інфраструктури]], пов’язаний із Євро-2012. Я запрошую до слова Заца, будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги, целью разработки данного законопроекта является содействие ускорению категоризации гостиниц и других объектов туристической инфраструктуры. При обсуждении законопроекта комитет пришел к выводу, что статья 18 закона, которая касается стандартизации и сертификации, и была исключена в первом чтении, должна быть оставлена без изменений, на чем настаивали наши коллеги. Эта статья направлена на урегулирование такого важного вопроса как обеспечение безопасности в сфере туристической деятельности. Для средств размещения приоритетом является безопасность при оказании услуг, а подтверждение безопасности о предоставлении услуг осуществляется именно в рамках процедуры сертификации. Также в комитет поступило много обращений с просьбой не изымать из Закона Украины "О туризме" статью 18. В завершение следует отметить, что принятие данного законопроекта вызвано необходимостью внедрения действенных механизмов с реализацией права потребителей на достоверную информацию об услугах, а также защиты от недобросовестной конкуренции. Прошу поддержать данный законопроект.
Дякую. Шановні колеги! Тут поправка друга Чуднова була, яка врахована комітетом, щоб виключити статтю 18. Є пропозиція поставити цю поправку на підтвердження і залишити 18 статтю. Залишити. Прошу проголосувати про підтвердження, точніше, не підтвердження. Ставиться друга стаття на голосування щодо підтвердження. Але прошу її не підтверджувати. Друга поправка голосується. Михайло Васильович. [[12:38:23]] За-70 Таким чином, друга поправка Чуднова про вилучення 18 статті не підтримана. 18 стаття залишається у тілі закону. Так, шановні колеги. Решта поправок, ніхто не наполягає? Тут вони в основному враховані. Тому я ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому Закону про внесення змін до Закону України "Про туризм" щодо обов’язковості встановлення категорії об’єктам туристичної інфраструктури [[реєстраційний номер 7293]] із включенням статті 18 закону. Прошу голосувати. 18-ї, да. Прошу голосувати. [[12:39:13]] За-273 Дякую, закон прийнято. Шановні колеги! Для чистоти експерименту нам треба ще з вами прийняти одне рішення. Вчора, коли ми розглядали проект Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо узгодження з положеннями чинних законів [[це реєстраційний номер 8545]], на цей законопроект оперативно, так, як належить по 48 статті Регламенту, надійшло зауваження і проект постанови Юрія Кармазіна. Юрія Кармазіна про те, що було допущено порушення Регламену, з тим, щоб скасувати рішення з приводу голосування цього закону. Юрій Анатолійович, є у вас бажання представити, чи будемо голосувати з приводу вчорашнього законопроекту 8545 вашого подання про скасування рішення по закону.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я зареєстрував лист до. депутатське звернення до Голови Верховної Ради щодо вжиття заходів із поновлення конституційних прав народних депутатів України на здійснення законотворчої діяльності у зв’язку з недотриманням Головою Верховної Ради вимог Регламенту при прийнятті у другому читанні і в цілому проекту Закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України і деяких інших законодавчих актів України щодо узгодження з положеннями чинних законів [[це номер 8545]]. Шановні народні депутати, я вам нагадую, тим, хто може не пам’ятає, що по цьому закону зараз, який було прийнято всупереч з Регламентом. По цьому закону депутати позбавляються передбачених Конституцією прав. Я показав, що всупереч Закону "Про Регламент", де написано, що нам мають бути і роздані і маємо ознайомлені бути з матеріалами не пізніше як за 10 днів, це вимоги частини першої статті 117 Закону України "Про Регламент", і це порушило право законодавчої ініціативи народних депутатів, створило умови для неповного вивчення і розгляду поправок народних депутатів. І, незважаючи на явні порушення закону, Голова поставив цей законопроект на голосування для прийняття його в другому читанні і в цілому. Тому рішення Верховної Ради про прийняття в другому читанні і в цілому, вважаю, що прийнято з грубим порушенням процедури його прийняття. На пленарному засіданні я звертався до головуючого з проханням припинити порушення норм Регламенту, але цього не зробили. Шановні народні депутати, якщо ми зараз. Я попросив Голову Верховної Ради, на підставі закону, 48-ї Регламенту, не підписувати цей закон і через це сьогодні пропоную вам скасувати голосування за цей закон, як такий, що прийнято з грубим порушенням вимог Конституції, Регламенту Верховної Ради України, по-перше. І, по-друге, як такий, що порушує конституційні права народних депутатів, а значить і народу України, який ми з вами представляємо в цій сесійній залі через те, що не маєте права подавати поправок до другого читання, не можуть це робити комітети. Закону про бюджет – це страшні речі, ніколи ще парламентаризм до цього не доходив. Я прошу, звертаюсь зараз до коле із більшості, тому що опозиція сьогодні знаходиться у суді, ви знаєте, що там відбувається, і для того, щоби був все-таки спокій у державі, держава має.
Дякую, Юрію Анатолійовичу. Віддайте мені мої папери. Шановні колеги, зрозуміла суть. Тому я з вашого дозволу ставлю на голосування проект Постанови про скасування рішення Верховної Ради України від 7 липня про прийняття у другому читанні та в цілому як закону проекту Закону України про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік". Прошу визначатись. [[12:44:16]] За-12 На жаль, хоча Юрій Анатолійович багато в чому правий. І я, користуючись тим, що ми зачепили цю тему, шановні колеги, особливо керівники комітетів, я вас закликаю, прошу, умоляю, поменше втручайтесь у Регламент і у те, що належить Верховній Раді. Якщо ми такі добрі хочемо бути для Кабінету Міністрів і все йому віддати, то давайте ми внесемо зміни у Конституцію про те, що парламент непотрібний, хай все вирішує Кабінет Міністрів. Тому що до комітетів, ясно, міністерства і відомства підходять, їм легше працювати з комітетами ніж з Верховною Радою, і комітети дуже собі дозволяють багато. Це був останній випадок, коли ми допускаємо щось подібне із Регламентом. Переходимо до розділу повторного розгляду з пропозиціями Президента України. Слухається Закон України "Про амністію в 2011 році" з пропозиціями Президента [[реєстраційний номер 7400]]. Є пропозиція, шановні колеги, заслухати його за скороченою процедурою і попросити, щоб 2 хвилини доповідач, і будемо визначатись. Нема заперечень? Я ставлю цю пропозицію на голосування. [[12:45:50]] За-229 Підтримана. Будь ласка, представник Президента Мірошниченко Юрій Романович.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, представник Президента України у Верховній Раді України. Ви, шановні колеги, знаєте предмет розмови по цьому законопроекту, оскільки амністія на 2011 рік була ухвалена нашим з вами спільним рішенням. І цей закон надійшов на підпис Президенту, але виник цілий ряд правових обставин, які унеможливили підписання Президентом цього закону без врахування деяких зауважень, які, я сподіваюсь, сьогодні Верховна Рада зробить. Ідеться про ті як процесуальні моменти, так і моменти, пов’язані з матеріальним правом, які в деяких моментах є суперечливими, а в деяких моментах є такими, що порушують права наших громадян. Тому Президент сформулював дуже конкретно, які саме статті цього закону необхідно нам з вами удосконалити, і тоді амністія в 2011 році як черговий крок до гуманізації життя українського суспільства і в сфері пенітенціарної системи буде реалізований. Дякую вам за увагу. З тим, щоби ми не витрачали час, я пропоную піти вже по пропозиціях Президента і голосувати. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, від комітету – Малишев Володимир Степанович. Будь ласка.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые коллеги! Три недели назад этот закон я докладывал, доложил, поэтому нет необходимости его повторять. Я бы хотел сказать, что амнистия будет применена в отношении прежде всего беременных женщин, несовершеннолетних и стариков. Дальше. Хочу всех предупредить наших. не предупредить, а, как бы говоря, сказать, чтобы они успокоились: амнистия не будет применена в отношении особо опасных преступников. Наш комитет рассмотрел все предложения Президента, с ними согласился и просит Верховную Раду принять данный законопроект. Спасибо за внимание.
Шановні колеги, комітет пропонує врахувати пропозиції Президента. Я ставлю першу пропозицію Президента. Прошу підтримати. [[12:49:03]] За-263 Підтримана поправка Президента. Таким чином, шановні колеги, друга поправка Президента ставиться на голосування. Прошу голосувати. [[12:49:30]] За-259 Підтримана. Третя поправка Президента. Прошу проголосувати. [[12:49:49]] За-258 Підтримана. І 4 поправка Президента, прошу голосувати. [[12:50:06]] За-262 Підтримана. Таким чином ми маємо підстави, шановні колеги, всі поправки Президента підтримані. Яставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону "Про амністію в 2011 році" [[реєстраційний номер 7400]] з врахуванням пропозицій Президента. Прошу голосувати. [[12:50:44]] За-274 Прийнято. Слухається питання: Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань державних закупівель з пропозиціями Президента України від 31 грудня 2010 року [[реєстраційний номер 7532]]. Мірошниченко – доповідач. Є пропозиція: за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[12:51:25]] За-228 Підтримана. Будь ласка.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко – представник Президента України у Верховній раді України. Шановні колеги, це аналогічний законопроект. Ви знаєте, скільки часу зусиль, інтелектуальних, емоційних ми витратили на ухвалення закону про державні закупівлі і це закон, який потрібний українській державі. Саме тому Президент дуже ретельно вивчив його і ті норми, які порушували Конституцію і призводили до внутрішніх неузгодженостей, він виокремив, звернув нашу увагу. Я сподіваюсь, що ми зараз їх розглянемо і підтримавши пропозиції Президента, ухвалимо цей закон. Я прошу теж не витрачати час на довгі промови, а перейти до розгляду поправок Президента. Дякую. Точніше, пропозицій.
Так, від комітету – Плотніков Олексій Віталійович.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Закон України про внесення змін до деяких законодавчих актив України з питань державних закупівель номер 7532 був прийнятий Верховною Радою України 17 травня. 14 червня Президент України повернув у Верховну Раду України проект із своїми зауваженнями. Представник Президента у Верховній Раді України досить подробно висловив саме зміст цих зауважень, що стосується і позицій щодо участі підприємств державних чи які мають відношення до держави щодо страхування і інших позицій. Розглянувши пропозиції Президента України до зазначеного закону, комітет на своєму засіданні 5 липня цього року прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти даний проект в цілому з урахуванням пропозицій Президента України. До цього додається відповідна таблиця з поправками. Усього повністю враховано 16 пропозицій Президента. Спасибі.
Так, шановні колеги, доповідь є, завершена. Таким чином, 1-а поправка Президента ставиться на голосування. Прошу підтримати. [[12:54:09]] За-250 Підтримано. 2-а поправка голосується, прошу проголосувати. [[12:54:25]] За-254 Підтримана. 3-я поправка голосується. Прошу голосувати. [[12:54:42]] За-247 Підтримана. 4-а поправка голосується. [[12:54:59]] За-255 255, підтримана. 5-а поправка. Прошу голосувати. [[12:55:16]] За-249 Підтримана. 6-а поправка голосується. [[12:55:34]] За-256 Підтримана. 7-а поправка голосується. Прошу голосувати. [[12:55:51]] За-256 Підтримана. 8-а поправка голосується. Прошу голосувати. [[12:56:08]] За-258 Підтримана. 9-а поправка ставиться на голосування. Голосуємо. [[12:56:26]] За-257 Підтримана. 10-а поправка голосується. [[12:56:42]] За-258 11-а поправка голосується. [[12:56:58]] За-259 Підтримана. 12-а поправка голосується. Прошу голосувати. [[12:57:15]] За-258 Підтримана. 13 поправка голосується. [[12:57:33]] За-259 14 поправка голосується. Прошу голосувати. [[12:57:50]] За-256 Підтримано. 15 поправка голосується. Прошу голосувати. [[12:58:07]] За-259 Підтримана. 16 поправка голосується. [[12:58:24]] За-262 Так, підтримана поправка. Таким чином всі поправки Президента враховані. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань державних закупівель з урахуванням пропозицій Президента [[реєстраційні номер 7532]]. Прошу голосувати. [[12:58:58]] За-263 Закон прийнято. Дякую. Переходимо до останнього розділу нашого – це законопроекти в першому читанні. Розглядається проект Закону про внесення змін до деяких законів України з питань врегулювання заборгованості за електричну енергію [[реєстраційний номер 8717]]. Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[12:59:34]] За-224 Підтримана пропозиція. Доповідач – член Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу Глущенко Ігор Миколайович, будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати! Проектом закону, що розглядається, пропонується запровадити механізм вирішення проблем боргів, що накопичились між підприємствами паливно-енергетичного комплексу, у розмірі близько 500 мільйонів гривень, шляхом списання заборгованості по ланцюгу: казенні підприємства, в тому числі казенні підприємства, які були такими станом на 1 січня 2011 року, далі енергопостачальні компанії, ДП "Енергоринок", виробники електричної енергії, державні агентства з резерву України. Борги, про які йдеться, утворились за спожиту електричну енергію казенними підприємствами через їх недофінансування. Аналіз можливості погашення зазначеної заборгованості не дав підстав сподіватися, що її погашення грошовими коштами, що стало підставою розробки цього проекту закону. Як механізм контролю з боку держави передбачається, що обсяги списання заборгованості підлягатимуть затвердженню Міжвідомчою комісією з погашення заборгованості підприємств паливно-енергетичного комплексу з метою недопущення погіршення фінансового стану виробників електроенергії протягом передбаченого списання їхньої заборгованості перед Державним агентством резерву України за поставлене в минулих періодах паливо, що є реструктуризованою до 2023 року відповідно до рішень уряду. Комітет з питань ПЕК за результатами обговорення на своєму засіданні прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект в першому читанні та в цілому як закон, і просить підтримати цю пропозицію. Дякую за увагу.
Так, дякую. Доповідь завершеною. Сідайте. Це була і від комітету доповідь. Не будемо обговорювати? Ні. Тоді я ставлю пропозицію, якщо ніхто не заперечує, про прийняття Закону про внесення змін до деяких законів України з питань врегулювання заборгованості за електричну енергію [[реєстраційний номер 8717]].
В цілому. В цілому.
ні, ні, в цілому я заперечую. Адам Іванович, в цілому я заперечую. [[13:02:26]] За-228
За-228. Закон прийнято.
Адаме Івановичу, дайте слово, це незаконно.
Юрій, зараз я по наступному дам. Слухається питання - проект Закону про внесення.
Так не можна, ну, ви ж зловживаєте.
Юрій Анатолійович. Слухається проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[реєстраційний номер 8718]].
Адам Іванович, ви зловживаєте своїм.
Прошу підтримати пропозицію про скорочену процедуру.
[[Не чути]]
Юрій, ви абсолютно праві, ну, але вже поїзд, потяг пішов.
[[Не чути]]
Ми не можемо відмінити рішення Верховної Ради. Дякую. [[13:03:10]] За-223 Є. Доповідає народний депутат Глущенко. Підготуватись Баранову.
Адам Іванович!
Мікрофон Глущенка ввімкніть.
Дякую, Адам Іванович. Даний законопроект розроблено для забезпечення погашення енергогенеруючими компаніями заборгованості перед держбюджетом за сплатою з подання державних гарантій та платою за користування субкредитами, наданих на впровадження проекту розвитку ринку електроенергії, погашеної, як і передбачалось у 2010 році. Метою прийняття законопроекту є врегулювання питання погашення енергогенеруючими компаніями вказаної заборгованості за субкредитами перед держбюджетом на суму 162 мільйони гривень, а також перерахування цих коштів підприємствами вугільної галузі за бюджетною програмою реструктуризації вугільної та торфодобувної промисловості для погашення заборгованості за спожиту електричну енергію. Реалізація проекту закону дозволить частково врегулювати питання погашення енергогенеруючими компаніями заборгованості перед держбюджетом за субкредитами, а також підприємствам вугільної галузі заборгованості за спожиту електричну енергію. Рішення комітету, пропонується прийняти його в цілому як закон. Дякую.
Валерій Баранов, голова бюджетного комітету, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! Комітет з питань бюджету сьогодні розглянув законопроект за номером 8718 на своєму засіданні. Законопроектом пропонується збільшити на 162 мільйона гривень обсяг бюджетних призначень спеціального фонду державного бюджету за програмою реструктуризації вугільної та нафтобудівної промисловості Міністерства енергетики. Джерелом покриття додаткових видатків пропонуються кошти від плати енергогенеруючих компаній за надання державних гарантій та за користування субкредитами, наданими на впровадження проекту розвитку ринку електроенергії. Слід зауважити, що віднесення плати за надання державних гарантій до доходів спеціального фонду державного бюджету суперечить пункту 39 частини другої статті 29 Бюджетного кодексу. Згідно якого, така плата включається до доходів загального фонду державного бюджету. Крім того, збільшення обсягу надходжень за запропонованими джерелами є необґрунтованими та нереалістичними, оскільки, за оперативними даними Казначейства, за 6 місяців поточного року планові показники за такими джерелами не виконані і становили 65 процентів. Законопроект розроблено без врахування змін до Закону про державний бюджет на цей рік, внесений Законом від 14 червня. Таким чином, прийняття законопроекту N 8718 призведе до невиконання планових показників, розбалансування доходів та видатків загального і спеціального фонду державного бюджету. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради у своєму висновку зазначає про необхідність отримання висновку уряду щодо цього законопроекту та висловлює свої зауваження. Міністерство фінансів не підтримує цей законопроект та висловлює аналогічне зауваження до нього. Підсумовуючи, зазначимо, що прийняття законопроекту в запропонованій редакції призведе до розбалансування показників бюджету. За підсумками розгляду, сьогодні Комітет з питань бюджету прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді цей законопроект відхилити. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, пропозиція зрозуміла, будемо приймати рішення? ([[Шум у залі]]) Ні, ну, я маю на увазі, виходити на прийняття рішення? Будь ласка, запишіться. Прошу прізвища народних депутатів. Володимир Каплієнко і Станіслав Аржевітін.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Ми, коли знайомилися з цим законопроектом, коливалися, в який же бік нам піти. Безумовно ми підтримуємо висновок голови профільного комітету про те, що порушується стаття 116 Конституції, яка передбачає обов’язковий висновок Кабінету Міністрів України відносно впливу на державний бюджет поточного року. Це, до речі, протирічить і 27 статті Бюджетного кодексу України. Також звертаємо увагу, що відсутнє фінансово-економічне обґрунтування цього законопроекту, а також в проекті відсутні розрахунки тих об’ємів, об’ємів на витрати на забезпечення бюджетної програми, яка має назву "Реструктуризація вугільної та торфодобуваючої промисловості в приложених об’ємах", що протирічить статті 91 частині три Регламенту Верховної Ради України. Але, з огляду на те, що цей законопроект потрібен державі, і з огляду на те, що ці зауваження можна виправити до другого читання, ми будемо голосувати за прийняття його за основу.
Станіслав Аржевітін передає право на виступ Андрію Парубію, будь ласка.
Шановний пане головуючий, зважаючи на те, що сьогодні немає "Різного", я прошу вашого дозволу оголосити коротку заяву. Заява щодо створення міжфракційного об’єднання на підтримку незалежності та демократії в Білорусії. Ми, народні депутати України, відповідно до статті 60 Закону України "Про Регламент Верховної Ради України" оголошуємо про створення міжфракційного депутатського об’єднання на підтримку незалежності та демократії в Білорусії. Створення цього об’єднання зумовлене нашою стурбованістю різким погіршенням стану демократії та дотримання громадських свобод в сусідній та дружній нам Білорусії. Зокрема йдеться про брутальні переслідування політичної опозиції, ув’язнення політичних опонентів та масові арешти громадських активістів. ([[Шум у залі]]) Дану заяву підписали: від "Нашої України" – Парубій, Шкутяк, Карпук, Стойко, Кульчинський.
Я прошу вас, виключіть мікрофон. Шановні колеги, ну, в нас не час же для заяв, я прошу вас. Дякую. Уже виступи від фракцій. Кирило Куликов, репліка, будь ласка.
Ми, Володимир Михайлович, і ви вчора відстоювали ситуацію щодо Регламенту прийняття законів бюджетним комітетом, і це вірно. Сьогодні ми приймаємо той закон, який подали депутатам сьогодні, і сьогодні в період засідання Верховної Ради цей закон розглядався. Рішення негативне, ми не можемо приймати те рішення, що протирічить і Бюджетному кодексу, і логіці політики, що направлена на економію бюджетних коштів. А зараз те, що ми робимо, ми збільшуємо ще раз борг і порушуємо всі зобов’язання. Ми не можемо приймати ні в першому, ні за основу цей закон. Він протирічить і законодавству, і логіці економічної політики. Дуже дякую.
Шановні колеги, цей законопроект перебуває у Верховній Раді 15 днів, тому ви не вчора. Комітет свої рекомендації виклав, з урахуванням обговореного, будемо приймати рішення. Шановні колеги, комітет пропонує відхилити законопроект. Управління висловило зауваження до законопроекту. Разом з тим, відповідно до Регламенту Верховної Ради України я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону реєстраційний номер 8718. Прошу голосувати. [[13:11:24]] За-236 Рішення прийнято. Шановні колеги, ну, скільки ж, уже ми прийняли за основу, а мова йде тут тільки про цифри, тут якби в першому, в другому читанні не читав, то ж нічого вже не переставиш їх. То я ставлю на голосування про схвалення проекту Закону реєстраційний номер 8718. Прошу голосувати. [[13:12:02]] За-235 Рішення прийнято. Шановні колеги, пропоную вашій увазі проект Закону про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо нафти та нафтопродуктів]] [[реєстраційний номер 8727]]. За скороченою, да? Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:12:37]] За-229 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат України Ірина Горіна. Співдоповідач – голова підкомітету Олексій Плотніков.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Суть данного закона состоит в следующем. Вы все прекрасно знаете, какая ситуация сложилась у нас социально-экономическая на рынке бензина. И мы прекрасно помним ту сложную ситуацию, в которую попало правительство, и было вынуждено идти на ряд мер, для того чтобы координировать и опускать цены таким образом, чтобы и посевная, и, безусловно, стоимость бензина и перевозок лежит в себестоимости любой продукции, для того чтобы снижать эти цены. Правительство пошло на то, что опустило акцизы на бензин, и правительство пошло на то, что вело переговоры с нефтетрейдерами и с представителями, которые торгуют на рынке бензином, для того чтобы удерживать и опускать цены. Это не рыночные механизмы, это сложно. И поэтому наше предложение состоит в том, чтобы из-под действия Закона о государственных закупках для одной компании – НАК "Нафтогаз" – вывести нефть и нефтепродукты, для того чтобы сделать государство действенным и сильным игроком на этом рынке. Мы все прекрасно понимаем, какие идут колебания при продаже нефти: каждый день котировки меняются. И, пользуясь Законом о государственных закупках, по полной процедуре - 75 дней, если закупка у одного покупателя - 40 дней, государство не может покупать нефть и быть конкурентным игроком частным компаниям, которые, было установлено, в данный момент просто проводили картельный сговор, и Антимонопольный комитет это выявлял, наказывал, но ситуация сильно не менялась. Поэтому согласно. буквально там два предложения, которые есть в этом законе, позволит НАК "Нафтогаз" в этом году купить по выгодной цене, согласно соглашению между президента Азербайджана и нашей Украины до пяти.
Завершуйте, будь ласка.
До пяти миллионов тонн нефти, переработать, наполнить государственной мощности Лисичанский завод этим объемом и рабочие места будут, и государство будет не ручным механизмом, а рыночными, имея сеть своих заправок, имея дешевый бензин, регулировать рынок нефти и нефтепродуктов. Наше предложение: принять закон в первом чтении и в целом как закон для того, чтобы как можно быстрее урегулировать этот вопрос. Спасибо.
Олексій Плотніков – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики.
Шановний голово, шановні народні депутати, Комітет з питань економічної політики на засіданні 5 липня 2011 року розглянув поданий народними депутатами Горіною, Ляпіною, проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо нафти і нафтопродуктів]] [[реєстраційний номер 8727]]. Ціллю законопроекту є внесення змін до Закону "Про здійснення державних закупівель" [[щодо нафти та нафтопродуктів]]. Є регулювання проблем, що виникають при здійсненні державних закупівель нафти сирої та нафтопродуктів, і заважають залученню системних інвесторів для розвитку промисловості України. З огляду на викладене, Комітет з питань економічної політики прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект за основу і в цілому. Спасибі.
Шановні колеги, є потреба обговорювати питання?
Якщо хто наполягає, запишіться. Ну, не буде, тоді будемо бачити, я почув, попробуємо. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Катерина Ващук, мікрофон.
Шановні колеги, я хотіла підтримати автора законопроекту. Все-таки зараз така гаряча пора і жнивна, а цей законопроект дасть добрий сигнал, аби не росли ціни на ринку нафтопродуктів. Люди скаржаться на ціни, якщо вони ростуть. Зараз більш-менш стабілізував ситуацію уряд, і цей закон тільки допоможе тримати цю ситуацію. Тому фракція підтримує і ми закликаємо Верховну Раду теж підтримати. Це – закон для людей. Дякую.
Шановні народні депутати, комітет пропонує прийняти законопроект за основу і в цілому. Немає застережень? Я ставлю на голосування цю пропозицію [[реєстраційний номер законопроекту 8727]] про внесення змін до Закону України "Про здійснення державних закупівель" [[щодо нафти і нафтопродуктів]]. Прошу голосувати. [[13:18:11]] За-265 Закон прийнято. Шановні колеги, зараз пропонується вашій увазі проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо тимчасового зменшення ставок акцизного податку]]. Я з цього приводу попрошу, щоб надав інформацію Віталій Хомутиннік, оскільки потреба в цьому законі вже відпала, проекті закону.
Шановні колеги, мова йде про те, щоб залишити знижені ставки на акциз на нафтопродукти, який ми прийняли тимчасово і які діють три місяці до 1 серпня. В цьому законі мова йде про відтермінування на 1 січня наступного року. Але цю саму пропозицію ми врахувати у проекті Закону 8217 і погодили з урядом, що понижена ставка на нафтопродукти буде діяти тільки до 1 вересня. Тому це питання врегульовано, і прохання цей проект відповідно зняти з розгляду.
Шановні колеги, пропозиція доведена до вашого відома, і вона стосується того, щоб зняти з розгляду проект Закону реєстраційний номер 8731. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Прошу голосувати. [[13:19:51]] За-261 Рішення прийнято. Оголошую до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення спільної діяльності [[реєстраційний номер 8721]]. Ставлю на голосування пропозицію від депутатів про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:20:24]] За-228 Рішення прийнято. Доповідач – Ксенія Ляпіна. Співдоповідач – Юрій Воропаєв.
Дякую, шановні колеги. Цей закон насправді дуже лаконічний і, у першу чергу, спрямований на те, щоб розблокувати роботу Закону, який ми всі з вами тут приймали "Про державне приватне партнерство", який сьогодні фактично заблокований деякими положеннями Закону "Про управління об’єктами державної власності". Що, власне, корегується? Корегується кілька позицій. Перша корегується позиція про необхідність затвердження типового договору про спільну діяльність, що фактично сьогодні є неможливим і зупиняє можливість залучити системних, я підкреслюю, не авантюрних, а системних інвесторів особливо у таку складну і важливу для України сферу, як видобуток нафту і газу, що сьогодні ми розуміємо, як важливо для України. Тому що типовий договір неможливий по всіх питаннях спільної діяльності і по всіх питаннях державного приватного партнерства. Тому ми і пропонуємо це вилучити. Для того, щоб ні у кого не було думки, що це може призвести до якихось зловживань, нагадаю рішення про спільну діяльність і про укладання договору приймається не господарюючим суб’єктом, а органом управління, тобто державним органом. І Кабінет Міністрів має всі можливості проконтролювати цей державний орган на рахунок коректності і державних інтересів при укладанні цього договору. і це значно краще можна зробити без затвердження типового договору, який просто обмежить можливості. Друге, на що ми наголошуємо і де просимо врахувати відразу зауваження науково-експертного управління, стосується 18 пункту підпункту "м" даного закону, а саме, тут передбачено, мабуть, у зв’язку з помилкою, раніше передбачено було, що проведення аукціонів із залученням інвесторів державними підприємствами. Шановні колеги, на аукціонах щось продається. Залучити партнера на аукціоні неможливо. Безумовно, що партнер залучається на конкурсі. Тому ми пропонуємо підтримати редакцію, яка тут була, єдине зауваження науково-експертного управління з цього приводу, проведення конкурсів із залученням.
Мікрофон, будь ласка.
І буквально я закінчую. Ми як автори ще пропонували скоригувати 141 статтю Господарського кодексу України, але провівши, власне консультації з урядом, зокрема з представниками Міністерства економічного розвитку, ми як автори знімаємо цю поправку. І просимо у зв’язку з цим, тому що тоді не залишається уже зауважень, і науково-експертного управління ми врахували єдине зауваження, прийняти цей закон в першому читанні і в цілому без корекції Господарського кодексу. Тобто тільки зміни до Закону України "Про управління об’єктами державної власності". Дякую.
Дякую. Юрій Воропаєв, заступник голови Комітету з питань економічної політики.
Уважаемые коллеги, данный законопроект рассмотрен на нашем комитете 5 июля этого года. И решение комитета – единогласное. рекомендовать Верховной Раде Украины принять этот законопроект. При этом, учитывая выводы экспертного управления, они внимательно рассмотрены на комитете, мы считаем они объективные, правильные, и с учетом замечаний экспертного управления принять его в целом.
Все у вас? Дякую, сідайте. Одну хвилинку. Слово просить заступник міністра Бандуров. Будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Стосовно пропозицій народного депутата Ксенії Ляпіної до Закону України "Про управління об’єктами державної власності" частина друга пункту 2 статті 13. Ми пропонуємо викласти цей пункт в такій редакції: "під час укладання договорів про спільну діяльність розмір частки державних підприємств, установ і організацій, а також господарських товариств у статутному капіталі, яких частка держави перевищує 50 відсотків, має становити не менше як 50 відсотків спільного майна учасників спільної діяльності". Дякую за увагу. В усьому останньому ми згодні з пропозиціями.
Шановні колеги, немає заперечень щодо такої поправки? Аавтор не заперечує і комітет? Ні. Шановні колеги, можна з урахуванням цього доповнення, уточнення поставити на голосування, як рекомендує комітет, прийняти за основу і в цілому законопроект? Не бачу заперечень. Ставлю на голосування цю пропозицію, а саме: про прийняття за основу і в цілому з зарахуванням уточнень і доповнень, яке щойно озвучив заступник міністра, і погодилися автори з цим доповненням, проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо здійснення спільної діяльності [[реєстраційний номер 8721]]. Прошу голосувати. [[13:25:52]] За-251 Закон прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Оголошую до розгляду проект Закону про особливості оренди чи концесії об’єктів паливно-енергетичного комплексу, що перебувають у державній власності [[реєстраційний номер 8705]]. Ставлю на голосування пропозицію, яка щойно пролунала із зали, про розгляд питання за скороченою процедурою. [[13:26:27]] За-234 Рішення прийнято. Доповідач – народний депутат Ігор Глущенко, від комітету буде виступати Віктор Турманов.
Дякую. Шановний головуючий! Шановні народні депутати! На ваш розгляд пропонується повторно проект Закону України про особливості оренди чи концесії об’єктів паливно-енергетичного комплексу, що перебувають у державній власності [[реєстраційний номер 8705]]. Внесений народними депутатами України, членами Комітету з питань паливно-енергетичного комплексу і ядерної політики та ядерної безпеки Миколою Мартиненком, Ігорем Глущенком та Павлом Коржем. Метою прийняття даного законопроекту є підвищення конкурентоспроможності вугілля як товарної продукції на внутрішньому та зовнішніх ринках, поліпшення фінансово-економічного стану підприємств паливно-енергетичного комплексу. Він сприятиме зниженню витрат державного бюджету на вугільну промисловість, залучення інвестицій та здійснення технічного переоснащення підприємств. Проектом передбачено підвищення соціальних стандартів, упорядкування заробітної плати шахтарям, недопущення її заборгованості та погашення існуючої заборгованості без залучення коштів з державного бюджету. В редакцію законопроекту, що пропонується для прийняття у повторному першому читанні, також внесені наступні зміни. На комитете в момент дискуссии по некоторым позициям было в тексте проекта закона стоит дата термін оренди пропонується виписати від 2 до 25 років. Я вношу цю пропозицію з голосу під стенограму. І друге. Внесені зміни, це дата набрання чинності, а саме цей закон вступає в дію не через 30 днів з дня його опублікування, а через 60 днів. Це бажання, рішення комітету. Прошу прийняти цей закон за основу та в цілому. Дякую.
Дякую. Віктор Іванович Турманов, від комітету, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги, я хочу вас проинформировать, что последние 5 лет еще раз показали, что при рассмотрении бюджета в целом по стране, значит, что касается финансирования угольной отрасли, последние годы постоянно не хватает финансов для угольной отрасли. Поэтому намеченная программа Президент по реформированию угольной отрасли, мы впервые сегодня выносим в этот зал такие законопроекты, которые очень важны для угольной отрасли. Мы закрепляем здесь и сторону инвестора, права и обязанности, и сторону трудовых коллективов. Я хочу сказать, что этот законопроект очень нужен, так как у нас процессы эти уже пошли, есть предприятия, которые взяты в аренду, и есть предприятия, которые взяты в концессию. Поэтому, чтобы узаконить этот процесс, мы отработали этот законопроект. Министерство энергетики, угольной промышленности поддерживает этот законопроект, правительство также поддерживает. Поэтому для того, чтобы поправить и финансовое, и экономическое, техническое состояние угольной отрасли, я просил бы сегодня всех депутатов поддержать этот закон и проголосовать, как в первом чтении, так в целом как закон. Он очень важен и нужен для угольной отрасли. Решение комитета сегодня мой коллега сказал. Прошу поддержать данный законопроект. Спасибо.
Шановні колеги, хто наполягає на виступі, запишіться, будь ласка. Ну, може наполягає, ну, я ж не знаю. Будь ласка. Тарас Чорновіл.
Шановний Володимир Михайловичу, шановні колеги, народні депутати, не буду забирати багато часу сьогодні, вже коли закінчення сесії, хочу тільки нагадати, що наша депутатська група належить до тих, які ніколи не голосують за законопроекти, доки детально їх не проаналізують і не дійдуть висновку в тому, що вони корисні. Перший раз ми відмовилися голосувати за цей законопроект, коли, як пригадуєте, він невідомо звідки появився. Сьогодні ми його детально вивчили і можемо стверджувати, що він дійсно потрібний України. Він знімає цілий ряд колосальних проблем, які сьогодні лягають на державу, про постійні вливання в вугільну галузь, він дає можливість перекласти це на нові нормальні форми управління і створити ту систему адміністрування, управління, яка дійсно буде ефективною. Тому наша депутатська група закликає всіх підтримати даний законопроект.
Так, Олександр Пеклушенко, 1 хвилина, будь ласка.
Уважаемые избиратели! Уважаемые коллеги! Мы должны четко понимать, что уголь для Украины, это просто, это не просто полезное ископаемое. Это то, что дает возможность работать сотням тысяч людей, и как бюджетообразующий десятков городов. Поэтому сегодняшний законопроект, это первый законопроект в системе, которая позволит действительно реформам придать стартовые позиции. Поэтому данный законопроект, повторяю, первый. Мы уверены, что аналогичная философия коснется не только вопросов, связанных с углем. Но металлургия, авиастроение. Поэтому просим поддержать данный законопроект, который является локомотивом для экономики.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування пропозицію, якщо немає заперечень, з уточненням і поправкою, яку вніс доповідач. Про прийняття за основу і в цілому проекту Закону, [[реєстраційний номер 8705]] про особливості оренди чи концесії об’єктів паливно-енергетичного комплексу, що перебувають в державній власності. [[13:33:23]] За-251 Закон прийнято. Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України [[щодо вдосконалення правового регулювання забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків]] [[реєстраційний номер 8678]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:34:00]] За-238 Рішення прийнято. Доповідач – заступник Голови Комітету Ігор Лисов. Де доповідач? Будь ласка, Горбатюк. Майборода, будь ласка.
Проект Закону України розроблено народними депутатами України, членами профільного Комітету Верховної Ради України із залученням представників Мінрегіону, Мінфіну, Фонду держмайна, Київської держадміністрації, а також ряду громадських організацій, створених мешканцями гуртожитків. Необхідність прийняття законопроекту обумовлена складнощами реалізації мешканцями гуртожитків наданого їм права приватизації своїх житлових приміщень відповідно до Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків". Законопроект спрямований на суттєве удосконалення правового регулювання в даній сфері шляхом внесення необхідних змін до Житлового кодексу Української і Російської Радянської Соціалістичної Республіки, Закону України "Про забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків" і Закону України "Про приватизацію Державного житлового фонду". Законопроектом зокрема пропонується. Перше. Уточнити, що приватизація житла в гуртожитках стосується усіх житлових приміщень [[житлових кімнат, житлових блоків, житлових секцій]]. Друге. Збільшити строк передачі гуртожитків у комунальну власність з 3 до 6 років. Третє. Продовжити строк дії мораторію на виселення мешканців з гуртожитків та на відчуження гуртожитків незалежно від форм власності з 3 років до 6 років. Змінити принцип приватизації житла в гуртожитках, які були передані до статутних фондів організацій, створених у процесі приватизації чи корпоратизації колишніх державних і комунальних підприємств, а саме: встановити, що якщо держава є власником більш 50 процентів статутного капіталу таких організацій, тоді гуртожитки вилучаються із статутного капіталу та передаються у комунальну власність на безкомпенсаційній основі; б) Встановити, що якщо держава є власником менше 55 процентів або не має частки у власності статутного капіталу таких організацій, тоді гуртожитки вилучаються із статутного капіталу та передаються у власність територіальних громад на компенсаційній основі. При цьому компенсація законним власникам таких гуртожитків не може перевищувати розміру, розрахованого з урахуванням залишкової вартості гуртожитків.
Завершуйте, будь ласка.
відповідно до порядку, що затверджує уряд. Прийняття законопроекту створить умови для реалізації житлових прав близько 400 тисяч громадян, які не мають іншого житла та вимушені проживати у гуртожитках, та значно знизить рівень соціальної напруги у суспільстві. Прошу підтримати прийняття цього законопроекту у першому читанні.
Шановні колеги, хто наполягає на виступі? Будь ласка, запишіться. Прошу записатися. Прізвища народних депутатів. Калюжний, фракція Партії регіонів, Куликов, потім Володимир Яворівський. Калюжний, будь ласка. Відмовляється. Куликов Кирило.
Дуже дякую, шановні колеги. Я вважаю, що прийняття цього законопроекту може, дійсно, вплинути на вирішення багатьох питань. Зараз держава приватизувала багато об’єктів, наприклад у моєму рідному місті Києві. Багато гуртожитків, в яких люди мешкають вже десятиріччя, у них сім’ї, у них діти. Приходить новий власник і виганяє цих людей на подвір’я. Тому є питання щодо врегулювання цієї проблеми. У мене лише єдине запитання до авторів цього законопроекту. Чи вирішує це питання тих гуртожитків, тих об’єктів, що вже приватизовані, що вже пройшли процедуру? Це не стосується лише нових? Якщо це стосується всіх об’єктів, то це слушне рішення, державне рішення і давайте його приймати чим найшвидше, тим краще. Дякую.
Володимир Яворівський. Мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, шановні наші виборці! Це питання справді дуже запущене і дуже у багатьох моментах доведено навіть, у певних моментах, ще раз підкреслюю, до трагедій. Я особисто займаюся у Кіровограді по вулиці Героїв Сталінграда, 13, який належав колись радіозаводу. Скажімо, цей гуртожиток не підлягав, у першій хвилі приватизації гуртожитки не підлягали приватизації, але пізніше просто фальшувалися документи. І сьогодні справді тьма тьмуща людей, які нічого більше в житті не мають, тільки оцю кімнатину одну-єдину в гуртожитку, і їх, скажімо, звідти абсолютно безпардонно викидають. Через те, хоч цей законопроект і внесений, скажемо так, політичним опонентом, ми його абсолютно підтримуємо, тому що він справедливий, він розумний. Єдине, що я просто боюся, що якщо він справді, оскільки закон не має зворотної сили дії, то я просто боюся, що все основне, що можна вже було вкрасти і викинути людей з гуртожитків, воно вже зроблено. Через те, нам би варто було б якось би подумати справді про те, щоби. Я розумію, як.
Та, ні. Що ж Сухий піднімає руку, 1 хвилина в нього є.
Дякую. Володимир Михайлович, я відразу з конкретною пропозицією. Шановні колеги, котрі переді мною виступали, правильно ставте тему. Так я вам пояснюю. Цей закон іде вдогонку того, пам’ятаєте, попереднього закону, який ми з вами тут в залі довго приймали і прийняли, і дали дозвіл жителям, мешканцям цих гуртожитків приватизувати свої кімнати. Але що сталося? Оцей поділ "законні" та "правомірні мешканці гуртожитків" привело до того, що перед приватизацією кімнат в гуртожитках людей почали виселяти без надання житла згідно рішення судів. Цей закон цю проблему вирішує, в статутному фонді, не в статутному фонді гуртожиток передається територіальній громаді з можливістю людям, котрі там живуть, приватизувати і, таким чином, приймати рішення щодо подальшого життя. Це, шановний Володимир Олександрович, не тільки в Кіровограді, але і в місті Запоріжжі, особливо там, де робітничі селища, такі випадки мають місце. Тому я прошу, Володимире Михайловичу, поставити цей закон для голосування в цілому.
Володимир Каплієнко, будь ласка.
Щиро дякую, Володимире Михайловичу. Дуже хотілось виступити по цьому законопроекту. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" навіть не коливається на сьогоднішній день про те, що цей законопроект потрібен, мало того, підтримує ініціативу пана Сухого про те, що треба приймати його в цілому. Я, ви знаєте, нещодавно повернувся з Запоріжжя і хочу вам сказати, що те, що я там побачив щодо порушення прав тих людей, які проживають в гуртожитках, виходить за рамки всього, що я бачив в житті. Я думаю, що цей законопроект, по суті, вирішує два питання, самих головних – це продовження мораторію до 2014 року, що унеможливлює взагалі зловживання в цьому напрямку [[я хотів би нагадати, що 1 вересня цього року право мешканців гуртожитків виходить]], і друге – що врешті-решт через передання гуртожитків до територіальних громад ми, в принципі, надаємо можливість реалізувати права тим людям, які на сьогоднішній день житла свого не мають. Ми будемо підтримувати і в першому читанні, і за основу.
Володимир Лещенко, да? Мікрофон, будь ласка.
Володимир Лещенко, фракція Комуністичної партії України, Чернігівщина. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні виборці! Комуністи підтримують питання про удосконалення правового регулювання забезпечення реалізації житлових прав мешканців гуртожитків. Це питання вже давно перезріло. До нас звертаються маса виборців, які не мають оцих прав, про які тут йдеться. А ті новоявлені власники уже, дійсно, викидають жителів з гуртожитку або вважають, що це їхня вотчина. Але я хотів звернути увагу ще й на наступне. Справа в тому, що до статутних фондів, частини закритих чи відкритих акціонерних товариств потрапили і відомчі житлові будинки. Тому потрібно вирішувати і це питання. Я пропоную цей проект закону прийняти сьогодні в цілому. Дякую.
Шановні народні депутати, всі виступили? Я хочу ще раз нагадати, що, власне, комітет попросив прийняти за основу, щоб він мав можливість його доопрацювати, щоб потім ми не отримали вето. Тому давайте тут будемо поспішати повільно, щоб був результат. Шановні народні депутати, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу проекту закону реєстраційний номер 8678. Шановні колеги, я ставлю за основу, комітет просив прийняти за основу, щоб була можливість доопрацювати документ, щоб не отримати вето. Якщо нам треба вето, давайте отримаємо. Йде голосування, будь ласка, за основу. [[13:44:12]] За-285 Рішення прийнято. І доручення комітету, шановні колеги, на перше засідання наступної сесії розглянемо його, це 6 вересня, зафіксуємо для протоколу. Шановні народні депутати, нам зараз треба прийняти дві Постанови про урочисті заходи, так би мовити. Проект Постанови про відзначення 60-річчя Української Ради Миру. Якби ви не заперечували, Володимир Олександрович, ми поставили б на голосування. Одну хвилинку. З дорученням тільки юридичному управлінню, провести його технічне редагування, бо там є деякі русизми, щоб він відповідав змісту. [[Шум у залі]] Я ставлю на голосування проект постанови [[реєстраційний номер 8604]] – про відзначення 60-річчя Української Ради Миру. Прошу голосувати. З відповідним дорученням юридичному управлінню. [[13:45:20]] За-283 Постанову прийнято. Друга постанова, шановні колеги. Проект Постанови про відзначення на державному рівні 555-річчя заснування міста Борщева Тернопільської області [[реєстраційний номер 8608]]. Прошу голосувати. [[13:45:50]] За-278 Постанову прийнято. І останнє питання – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" (щодо готелю"Спорт"). "Євро", щоб нас не звинувачували, що ми нічого не зробили. [[Шум у залі]] Будь ласка, за скороченою процедурою прошу розглянути це питання.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги.
[[13:46:26]] За-223 Рішення прийнято.
Шановні колеги, це коротенький, в принципі, законопроект, але важливий. Ми сьогодні. в найближчому майбутньому будемо мати стадіон в Києві, в столиці, європейського зразку, але поряд з ним ми маємо гостиницю "Спорт" яка ще з радянських часів у такому стані, який далекий від належного. Тому є пропозиція прийняти закон, щоб виключити із списку об’єктів, що не належить до приватизації, цей об’єкт. Дякую. А кому разрешить, це вже Фонд держмайна буде визначати. Прохання в першому і в цілому проголосувати з урахуванням того, що тут дві строчки.
Шановні колеги, будь ласка, Андрій Шевченко.
Колеги, я просто коротко хотів звернути увагу. Я думаю, що повинні ж бути якісь рамки пристойності в плані дотримання Регламенту. Дивіться, сьогодні ми проголосували за законопроект 7293, якого не було у розкладі засідань, у нас сьогодні ухвалили закон в цілому, по якому були зауваження у колеги Кармазіна. Зараз у нас з’являються два нових питання, які ми включили до порядку денного сьогодні. Я зараз не хочу обговорювати питання по суті, може, і треба його підтримувати, але що заважало нормально по людській процедурі пройтися?
Шановні колеги, якщо є потреба обговорювати, давайте обговорювати. Процедура ж дотримана. Ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття за основу і в цілому проекту закону [[реєстраційний номер 8777]]. Прошу голосувати. [[13:48:31]] За-242 Рішення прийнято. Шановні народні депутати, відповідно до календарного плану проведення восьмої сесії Верховної Ради України шостого скликання, 8 липня передбачено завершення пленарної роботи на восьмій сесії Верховної Ради України. Прошу, сідайте. Шановні колеги, на пленарному засіданні Верховної Ради України присутній Перший віце-прем’єр-міністр України, міністр економічного розвитку і торгівлі Андрій Петрович Клюєв та члени Кабінету Міністрів України. [[Оплески]] Шановні народні депутати! Отже, ми фактично завершили роботу восьмої сесії Верховної Ради України шостого скликання у пленарному режимі. Наступний тиждень – робота в комітетах. Для того, щоб довершити ту роботу, яку потрібно довершити. Ми мали 43 дні пленарних засідань. Обговорено і прийнято відповідних рішень з 973 питань. А якщо брати ті, що ми розглянули сьогодні, їх значно буде більше – майже тисячу. Проведено 7 парламентських слухань. Я повинен сказати, що попри критику, у тому числі і справедливу, і насамперед справедливу серед депутатського середовища, ми проробили колосальну роботу за цю сесію. Прийняли низку системних законів. Ми прийняли рішення загалом на цій сесії щодо 1049 законопроектів. У тому числі прийнято 215 законів. З урахуванням останніх їх буде майже 220. Схвалили у першому читанні 66. Із урахуванням сьогоднішнього дня – ще більше законопроектів. 768 законопроектів повернули на доопрацювання, відхилили або зняли з розгляду. З них 105, власне, відкликали суб’єкти права законодавчої ініціативи. При цьому, шановні колеги, привертаю вашу увагу до такої обставини. Якщо у попередній період середня тривалість перебування законопроекту у Верховній Раді складала від 6 до 12 місяців, сьогодні тривалість перебування законопроекту у Верховній Раді до винесення рішення складає місяць-півтора. Із 18 законопроектів, визначених Президентом як невідкладні, 14 прийнято як закони, 2 прийнято за основу і направлено до підготовки на друге читання, ще 2 готується до розгляду в першому читанні. У розрізі суб’єктів права законодавчої ініціативи розглянуто: 27 законопроектів, внесених Президентом України, 156 – Кабінетом Міністрів України, 2 – Національним банком і 864 – народними депутатами України. За тематичною спрямованістю це питання насамперед галузевого розвитку і економічної політики та правової проблематики, що є цілком виправданим. Із числа прийнятих законів на кінець цієї сесії підписано і введено в дію 164 закони, з них 16 з питань ратифікації міжнародних угод, 123 – про внесення змін до актів чинного законодавства, в новій або оновленій редакції введено в дію майже 30 законів. Ще 30 законів з числа прийнятих можуть бути введені в дію після їх підписання Президентом України або за наслідками їх повторного розгляду Верховною Радою України. Частину з них ми сьогодні розглянули. Шановні народні депутати, крім того, ми прийняли 505 постанов організаційно-установчного і процедурного характеру. Шановні колеги, на даний момент у комітетах перебуває на опрацюванні 829 законопроектів, з них 125 готується до другого читання. Тому я прошу голів комітетів на наступному тижні, на засіданнях ретельно проаналізувати, що перебуває в законодавчому портфелі кожного комітету і визначити план того, як комітет буде їх розглядати. Шановні народні депутати! За цю сесію у нас в сесійній залі відбувалося все: і дискусії, і намагання найтісніше обняти один одного задушити в обіймах. Але разом з тим, шановні колеги, я сподіваюсь і вірю, що ми вийшли на порозуміння того, що все потрібно вирішувати, намагаючись налагодити діалог. Я розумію і представників опозиції, і представників більшості, бо більшість бере і взяла на себе відповідальність за непрості, непопулярні рішення, які, зрозуміло, на даному етапі не додадуть певного авторитету. І я розумію опозицію, у якої є привілей говорити і критикувати. Я переконаний, що це дозволяє уважно аналізувати, що ж ми приймаємо і що буде на виході, як це буде сприйнято суспільством. Я переконаний, що нам цей діалог потрібно буде утвердити і примножити. Я вдячний Кабінету Міністрів України за те, що ми ведемо не простий, але ведемо діалог. Я розраховую, що з наступної сесії буде розуміння і з боку Кабінету Міністрів України місця, призначення і ролі Верховної Ради України. Я переконаний, що не буде того, що ми мали в останній час, коли деякі міністри не вважали за потрібне приходити, доповідати відповідні законопроекти. Ми домовилися з керівництвом Кабінету Міністрів України, що, якщо немає цікавості працювати з Верховною Радою, нам також нікуди поспішати. Ми будемо поступати аналогічно. Я просив би, щоб ми цей конструктив поширили на всі складові нашої співпраці. Я переконаний, що Верховна Рада України зробила все, щоб підтримати ті ініціативи, які пропонував Президент України. Я переконаний, що всі сьогодні мають шанс для того, щоб зреалізувати своє бачення облаштування країни. Я переконаний, що всі ми повинні разом спільними зусиллями, шановні колеги, дати шанс країні почати більш-менш нормально і прогнозовано жити, але для цього потрібні рішення і практичні дії. Я дякую вам за розуміння. І дякую вам, шановні колеги, що ви терпіли мене і на цій сесії. Можливо, я був інколи емоційний і реагував не так, як потрібно реагувати Голові Верховної Ради. Я думаю, що ви з розумінням сприймете усю складність, в якій перебуває президія під час наших гарячих дискусій. Шановні народні депутати, восьму сесію Верховної Ради України шостого скликання оголошую закритою. [[Лунає Державний Гімн України]] Шановні народні депутати, дозвольте нагадати вам, що наступного тижня народні депутати працюють в комітетах і фракціях, групах та комісіях. Відповідно до статті 83 Конституції України чергова дев’ята сесія Верховної Ради України шостого скликання розпочне свою роботу у вівторок 6 вересня 2011 року. Так, дякую вам, шановні колеги.