Слава Україні! Шановні народні депутати, відповідно до прийнятої нами Постанови "Про деякі питання організації роботи Верховної Ради України дев’ятого скликання під час проведення дев’ятої сесії в умовах дії воєнного стану" сьогодні ми продовжуємо наше пленарне засідання. Шановні колеги, звертаю увагу, що згідно із прийнятою Верховною Радою України постановою усі присутні на пленарному засіданні не повинні поширювати інформацію щодо його початку, перебігу та прийнятих у парламенті рішень раніше ніж через годину після оголошення перерви у пленарному засіданні. Тому прошу всіх колег поважати прийняте українським парламентом рішення та відповідально поставитись до забезпечення безпеки єдиного законодавчого органу нашої держави. Шановні колеги, у разі повітряної тривоги буде оголошено перерву в пленарному засіданні, і ми всі маємо перейти до безпечних місць відповідно до схеми укриття, яка розміщена на робочому місці кожного з вас. Шановні народні депутати, за парламентською традицією розпочнімо роботу з виконання Державного Гімну України. [[Лунає Державний Гімн України]] Шановні народні депутати, сьогодні триває 433-й день незламного спротиву України широкомасштабній рашистській збройній агресії, не вщухають запеклі бої по всій лінії фронту. Російська держава-терорист продовжує здійснювати артилерійські обстріли мирних міст нашої держави, завдавати підступних ракетних ударів по житлових будинках українців, вбивати ні в чому невинних цивільних громадян, серед яких жінки і діти. Невимовний біль за втраченими життями наших співвітчизників в Умані, в Дніпрі, Миколаєві, Павлограді і інших містах і селах України. Ми віримо, що настане день, коли зло неминуче буде покаране і кожен рашист буде нести справедливу кару за злочини проти українського народу. Українські воїни на полі бою відважно відбивають атаки ворога, завдаючи значних втрат особовому складу окупантів та військовій техніці. На жаль, через війну Україна втрачає найкращих. Я прошу вшанувати хвилиною мовчання світлу пам’ять всіх полеглих у боях за незалежну і суверенну Україну та всіх мирних громадян, які загинули від злочинів російської держави-агресора. [[Хвилина мовчання]] Сідайте, будь ласка. Прошу сідати. Шановні народні депутати, якщо дозволите, декілька хвилин інформації про те, що відбувалося в цей період. Хотів би вам повідомити про підсумки свого робочого візиту до столиці Чеської Республіки міста Прага, де Верховна Рада України вперше брала участь у щорічній конференції голів парламентів держав-членів Європейського Союзу та кандидатів. Участь в цій конференції була максимально використана для досягнення трьох стратегічних цілей: спонукання наших друзів і партнерів до продовження і збільшення всебічної допомоги Україні в умовах протистояння російській збройній агресії, підтримка європейськими парламентами майбутнього членства України в ЄС і ухвалення державами-членами рішення про початок передвступних перемовин з Україною вже цього року. І третє. Запрошення України на майбутньому Вільнюському саміті НАТО до вступу до Альянсу з визначенням чіткого алгоритму, зокрема часових рамок приєднання. Впродовж двох днів ми провели майже 40 двосторонніх зустрічей, під час яких інформували, переконували, домовлялися. Окремо хочу відзначити надважливі перемовини з президенткою Європейського Парламенту Робертою Мецолою, з якою ми накреслили дорожню карту подальшої співпраці. Шановні народні депутати, окремо хочу акцентувати увагу на діяльності нашої постійної делегації у Парламентській асамблеї Ради Європи, яка, без перебільшення, зробила фантастичну роботу під час квітневої сесії ПАРЄ. Парламентська асамблея прийняла надзвичайно важливу резолюцію "Депортація та насильницьке переміщення українських дітей та інших цивільних осіб у Російську Федерацію або тимчасово окуповану територію України: створення умов для їх безпечного повернення, припинення цих злочинів і покарання винних". Це великий успіх нашої парламентської дипломатії, за яким стоїть щоденна кропітка робота. Тому давайте подякуємо наших колегам на чолі із Марією Мезенцевою за такий вагомий внесок у досягненні нашої перемоги. [[Оплески]] Також, вельмишановні колеги, я хочу поінформувати вас, що з 27 по 29 квітня у Польщі, у місті Люблені, проводився восьмий етап зустрічей у форматі Діалогу Жана Моне – унікальної платформи, яка сприяє досягненню міжфракційного консенсусу задля здійснення інституційної реформи Верховної Ради України. У підсумковому документі керівництво Верховної Ради України, представники депутатських фракцій і груп наголосили, що і надалі працюватимуть задля досягнення перемоги України над агресором, вдосконаленням діяльності українського парламенту в напрямку якнайшвидшого набуття Україною членства в ЄС та НАТО. Тому давайте подякуємо Першому заступнику Голови Верховної Ради України Олександру Сергійовичу Корнієнку, заступниці Голови Верховної Ради України Олені Костянтинівні Кондратюк і представникам депутатських фракцій і груп за активну діяльність на цьому важливому заході задля успішного впровадження інституційної реформи Верховної Ради України. Шановні народні депутати, на Погоджувальній раді ми домовились перед початком розгляду питань порядку денного надати по 3 хвилини для виступів уповноважених представників депутатських фракцій та груп. Тому я прошу представників фракцій та груп записатися на виступи. Слово надається народній депутатці України Яні Вадимівні Зінкевич, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Петру Олексійовичу Порошенку.
Будь ласка, Порошенко Петро Олексійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, дорогий український народе! Безумовно, країна переживає найважчі часи: трагедії в Умані, в Павлограді, в Дніпрі, в Київській області. Сьогодні нас налаштовують на рішучі дії про підтримку Збройних Сил України і про перемогу. Країна живе в очікуванні нашого контрнаступу, і кожен з нас має зробити все можливе для того, щоб зробити дії Збройних Сил ефективнішими. Я хочу подякувати Верховній Раді України за дуже мудре рішення, яким Верховна Рада забезпечила збереження 30-тисячної надбавки для військовослужбовців. Дякую представникам кожної фракції. Ще одне дуже важливе. Після цього почалось шельмування Верховної Ради з того, що нібито це популістичний крок. Друзі, я хочу наголосити, Верховна Рада не додала, а Верховна Рада не дала забрати у військовослужбовців гроші, які були запроваджені Указом Президента від 24 лютого 2022 року і введені в дію розпорядженням Уряду від 28 лютого 2022 року. І на сьогоднішній день, якщо в країні немає грошей на це, так скорочуйте і забирайте в усіх. Як це ви зробили, що ви забрали, пропонуєте забрати тільки у військових, а всі решта залишаться отримувати свої захмарні зарплати, журналісти телемарафону будуть любити Україну за гроші, за 2 мільярди платників податків, і продовжиться корупційно орієнтоване дорожнє будівництво? Я вітаю сьогоднішнє рішення, коли у Верховній Раді були присутні керівництво Збройних Сил і силових блоків. Ми збираємося взяти активну участь для того, щоб робочій групі доопрацювати всі пропозиції військових, вилучити звідти тих, хто не заслужив цього додатку, але захистити українських військовослужбовців. Вони зараз захищають Україну, вони захищають Європу, вони захищають глобальний світ, вони є нашою гордістю. Слава Збройним Силам України! І Слава Україні!
Героям Слава! Будь ласка, "Платформа за життя та мир", Павленко.
Шановний пане Голово, шановні колеги, вісім місяців тому на підпис Президенту був направлений законопроект 7087, який проголосований був в цьому залі більш як 300 народними депутатами, щодо розмежування функцій органів державної влади та органів місцевого самоврядування з питань захисту прав дітей у зв’язку з утворенням Державної служби України у справах дітей. Були проголосовані і враховані всі зауваження і пропозиції Президента України, натомість до сьогодні законопроект не підписаний. Крім створення центрального органу виконавчої влади Держдіти, цей закон важливий тим, що передбачає і низку надважливих дій з боку держави по захисту дітей. Найперше – це відповідальність кожного голови громади за кожну дитину, яка втратила батьків, врегулювання проблем відповідальності місцевих органів влади за виявленням та захистом дітей, які втратили батьківське піклування, зокрема і внаслідок війни. За ці вісім місяців Міністерство соцполітики не лише не створило відповідного органу, а, навпаки, ліквідувало структурні підрозділи, які займалися питаннями дітей. Із положення міністерства всупереч законодавству викреслено всі повноваження щодо дітей. Все це призводить до погіршення захисту прав дітей не лише через війну, яка дійсно сьогодні вбиває десятки, сотні українських дітей, але і через некомпетентність конкретного Міністерства соціальної політики. Сьогодні немає жодного органу влади в системі уряду, який несе відповідальність за захист і забезпечення прав дитини. А що ж відбувається натомість? Натомість ми бачимо, що за минулий рік скоротилася кількість дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування. За нашими оцінками, із 50 дітей, які щодня сиротіють в країні, лише 50 відсотків береться на облік і які отримують належну, і передбачену законом підтримку і захист. Скорочується усиновлення, скорочується виявлення дітей, які посиротіли. Діти влаштовуються в сім’ї без належної фінансової і іншої допомоги, і підтримки з боку держави. Втрачена база даних призвела до скорочення усиновлення, скорочується кількість прийомних сімей і дитячих будинків сімейного типу, в країні починає наростати безпритульність. На жаль, продовження бездіяльності Міністерства соціальної політики прикриває її небажанням працювати. Кожен день впливає на долю конкретної дитини. Прошу вважати моє звернення як звернення до Президента України. Дякую.
Слово надається народному депутату Бурмічу Анатолію Петровичу, депутатська група "Відновлення України". Будь ласка.
Прошу передати слово народному депутату Гнатенку Валерію Сергійовичу.
Валерій Сергійович Гнатенко, будь ласка.
Шановний пане головуючий, дорогі колеги, шановний український народе! Триває невпинна боротьба українського народу з широкомасштабним наступом. Буквально за декілька останніх днів ми пережили дві масові ракетні атаки. Союзники та партнери вже забезпечили Україні безпрецедентну допомогу в обсязі панд 100 мільярдів євро. Однак ми мусимо бути свідомими, що це економічне становище на планеті далеко від ідеалу. За прогнозами МВФ, світова економіка зростатиме менше ніж на 3 відсотки щороку протягом наступного п’ятиріччя, і це є додатковим стимулом для України робити ставку на розвиток власного сектору економіки. Ми успішно завершили опалювальний період. Енергетичний сектор економіки витримав і ділова активність наша зростає. Але будемо відвертими, що немає часу для радості, і такий попередній результат нас має мотивувати на наступні подальші дії. Потребують вирішення системні виклики для наших експортних галузей – агарної сфери та металургії. Існуючі домовленості щодо відновлення як імпорту, а також експорту продовольства, зазнають різного роду перешкод. Мова іде як про роботу "зернового коридору", так і обмеження для українського збіжжя в Європейський Союз. Надважливе питання – це розширення державних програм підтримки українського підприємництва. Варто провести повний аудит ефективності діючих програм, провести повний аудит роботи: такий як "єРобота", програму релокації, "Доступні кредити 5-7-9%" та вдихнути у ці ініціативи нового життя. Ключовим аспектом для розвитку економіки в нинішніх умовах є необхідність запуску механізмів страхування від воєнних ризиків вітчизняних та іноземних підприємців. Депутатська група "Відновлення України" вважає, що комплексна та якісна відбудова нової держави має ґрунтуватися саме на відродженні економічного потенціалу. Дякую за увагу і підтримку.
Дякую. Будь ласка, слово надається народному депутату Цабалю Володимиру Володимировичу, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати Олександрі Устіновій.
Олександра Устінова. Олександра Юріївна, будь ласка.
Шановні колеги, хочу розказати вам про те, як Тимчасова спеціальна комісія, яку я очолюю, по моніторингу зброї, яка надходить в Україну, минулого тижня відвідала Сполучені Штати. Я хочу розказати вам про звіт, тому що ви маєте почути. І ви, мабуть, будете здивовані, але наш звіт абсолютно співпадає зі звітом Пентагону, який говорить, що ніяких порушень у використанні Україною зброї нема. Насправді є зараз величезна довіра до нас, і ми як парламент своєю єдністю, яка зараз існує і в Конгресі Сполучених Штатів, маємо її далі підтримувати. Ми провели зустрічі на досить високому рівні із Пентагоном, з Державним департаментом, з Конгресом, зустрічалися з комітетом розвідки, з комітетом оборони. І всі запевнили нас в подальшій підтримці України Сполученими Штатами. Але в першу чергу я хочу звернути увагу зараз всіх, хто займається парламентською дипломатією, на те, що зараз ключове і кричуще, про що ми говоримо в Сполучених Штатах і що я прошу кожного з вас робити, - це просити нам допомоги з літаками. Ми зараз знаємо, що це номер один питання, яке обговорюється в світі. І повірте, коли вам говорять, що цього ніколи не станеться, це брехня. Ми це чули і з приводу "хаймарсів", що "ви не вмієте ними користуватися і ніколи не навчитеся". Ми це чули з приводу танків, і ми вже маємо "леопарди", і скоро приїдуть "абрамси". Ми це чули з приводу "петріотів", які вже стоять в Україні і захищають наше небо. Я дуже прошу кожного голову групи співдружби, кожного, хто зараз працює з будь-якою країною: нам потрібно створити коаліцію за F-16 для України. Як ми зробили свого часу танкову коаліцію, така в нас зараз має бути коаліція по літаках. І ми як комісія, яка займається обліком зброї, я вас можу запевнити, перші, хто цю ідею просуває. Крім того, надаючи всю інформацію нашим партнерам про те, як зараз ведеться облік зброї. Щоб ви знали, Україна - перша країна, яка за декілька місяців запустила натівські системи логістики і обліку зброї, які є не у всіх навіть країнах НАТО. В нас запущена система бар-кодів, коли зброя, яка приїжджає в Україну, сканується, і наші партнери знають, куди вона далі їде. Такого не було ніколи в жодній війні. Ми зі свого боку зараз маємо це презентувати і це розказувати кожному з наших міжнародних партнерів, і просити зараз нам закрити небо. Тому що лише системами ПВО це зробити неможливо. І якщо ми зараз як парламент не будемо тиснути на парламенти інших країн, щоб вони тисли свої уряди, то, на жаль, у нас не буде закрите небо і нашим хлопцям буде дуже важко на фронті. Дякую.
Будь ласка, слово надається народному депутату Бакунцю Павлу Андрійовичу, депутатська група "Довіра".
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати, дорогий український народе! Звичайно, що збереженню незалежності України і кожного сантиметра нашої землі ми сьогодні завдячуємо Богу і нашим найвідважнішим Збройним Силам України. Звичайно, що розвиток нашої України в родині європейських держав відбудеться вже найближчого часу завдяки Збройним Силам України. Навіть те, що сьогодні над нашою будівлею майорить синьо-жовтий, жовто-синій стяг – це теж завдяки Збройним Силам України. Від генерала до наймолодшого солдата, від механізованих бригад, ТрО до прикордонників, день яких ми відмічали цих вихідних, – все це, звичайно, завдяки їм, що ми маємо можливість сьогодні перебувати у більш-менш нормальній безпеці і, власне, працювати. І тому їхня заробітна плата повинна бути гідною, особливо тих, хто воює на передку. Тому сьогодні я дякую вам, Голово Верховної Ради, за те, що, власне, запросили на зустріч, на цю важливу нараду з нашими легендарними захисниками, на якій був присутній легендарний генерал Залужний, який, власне, також пояснив, що ці люди, котрі перебуваються зараз в окопах, потребують ще більшої винагороди. І це всіма розуміється. І тому правильно є, власне, робити цю робочу нараду, зробити правильною збалансованою заробітну плату, цю мізерну річ, яку ми можемо надати тим, хто ризикує найдорожчим – життям, аби ми разом з вами мали країну і мали взагалі можливість жити. Тому я дякую, я вірю, що ми прийдемо до правильного збалансованого рішення, збалансованого і з нашими міжнародними партнерами, які зараз надають нам важливу допомогу, і, власне, це буде правильним кроком на підтримку тих, хто заради нас сьогодні працює набагато більше і ризикує в тисячі разів більше ніж кожен разом взятий тут, в цьому залі. Це дуже важливо. І відверто треба сказати про те, що сьогодні підтримка нашим Збройним Силам є не лише в нашій країні. Ми дякуємо волонтерам, кожному українцю-платнику податків, а й міжнародній спільноті, які це розуміють. І в Конгресі США це розуміють, і в асамблеї, власне, Ради Європи, це розуміють, і парламентарі Європарламенту, тому ми дякуємо всьому світу, віримо, що наші захисники в скорому часі здобудуть для всього українського народу перемогу і мир для всієї Європи і світу. Слава Збройним Силам України! Слава Україні!
Героям слава! Будь ласка, Юлія Володимирівна Тимошенко, фракція "Батьківщина".
Шановні колеги, з цієї трибуни кожне засідання лунають слова вдячності нашим героям, які сьогодні воюють на передовій, які захищають нашу країну. В той же час наша команда проїхала зараз по прифронтовим лікарням, в яких надають допомогу нашим пораненим, це Краматорськ, Дружківка, Слов’янськ і так далі. Ми просто побували в багатьох лікарнях, госпіталях, які лікують наших поранених. Що я хочу вам сказати? Чому добрі слова, які виголошуються з цієї трибуни в підтримку наших воєнних, абсолютно ніяк не відбиваються на тих рішеннях, які потрібні, щоби підтримати наших героїв, в тому числі і в першу чергу поранених. Що ми побачили в лікарнях? В пакетах НСЗУ, які фінансують лікування наших військових, немає достатнього харчування, немає достатньої оплати медикаментів, які потрібні для того, щоб надавати медичну допомогу нашим пораненим. Чому там закладені найнижчої якості протези, які практично розвалюються через три-чотири місяці їх використання, або такої низької якості, що світ вже давно по якості протезів пішов вперед? Скажіть, будь ласка, чому в цих лікарнях немає всіх необхідних розхідних матеріалів, немає МРТ, ангіографів, немає УЗД, нічого немає? Чому це так? Я розумію, що цей зал навряд чи це цікавить, цікавить подерибанити землю, подерибанити майно, ліквідувати підприємства і трошечки поживитися на біді країни. Це в цьому залі цікавить, а допомогти нашим пораненим - ні. І тому, що зробила наша команда? Ми в суботу провели великий аукціон разом з благодійними фондами і зібрали 7 мільйонів гривень для того, щоб купити обладнання в ці лікарні. А що, бюджет не здатний? Ми зібрали творчих людей, підприємців, які сьогодні допомогли. А що, держава не може на це звернути увагу? Я закликаю зараз депутатів прийняти спеціальний закон для спеціального фінансування лікування і реабілітації наших поранених, прийняти спеціальні видатки, які на 300 відсотків забезпечують потреби в лікуванні поранених. Приведіть в порядок госпіталі. Найгірша якість взагалі приміщень лікарень – це госпіталі. Чому? І тому я хотіла би, щоб ми були в цьому однодумцями, з цим законопроектом ми підійдемо до кожної фракції і зберемо єдність в тому парламенті щодо підтримання лікування наших поранених.
Будь ласка, Федієнко, я так розумію, передає слово Арахамії, правда? Арахамія Давид Георгійович, фракція "Слуга народу". Будь ласка, 3 хвилини ваші, Давиде Георгійовичу.
Шановні колеги, у нас сьогодні вранці була зустріч з усіма представниками силових органів. У нас є лист, який підписаний всіма нашими військовими, тими, хто зараз керує армією. Вони всі погоджуються з тим, що система, яка працювала до прийняття цього законопроекту, недосконала. Є питання строковиків, є питання курсантів, є питання людей, яких поза штатом виводять, які отримали бойові поранення і не отримують. фактично отримують 650 гривень на місяць. Є питання також технічного характеру, такі як, наприклад, праворульні автомобілі, які не стоять у штаті, і військові вимушені їх утримувати за власний кошт. Багато питань, так званий, ми назвали це "військовий пакет". За дорученням Голови Верховної Ради сьогодні створюється робоча група. І ми хочемо на протязі 7-10 днів напрацювати вже рішення з цифрами з Мінфіном і після того повернутися з цим "військовим пакетом" до сесійної зали та проголосувати. Тому я прошу всіх зараз утриматись від популістських дій і разом напрацювати зі всіма фракціями, потім підписати цей законопроект головами всіх фракцій та груп і після того рухатись єдиним фронтом, як ми завжди це робили на протязі і з початку війни, демонструвати єдність в парламенті і разом допомагати нашим військовим напрацювати ті рішення, які і вони поділяють, і які захищають інтереси всіх людей, які зараз воюють на фронті. Дякую.
Дякуємо, Давиде Георгійовичу. Слово надається Тарасу Івановичу Батенку. Шановні колеги, після цього переходимо до розгляду питань порядку денного. Будь ласка, Тарас Іванович Батенко.
Я погоджуюся з тими нашими колегами, які кажуть, що паралельно із так званою танковою коаліцією має народитися, дуже швидко народитися і повстати коаліція по наданню Україні F-16, тому що ми максимально повинні захистити своє небо, і готуючись до контрнаступу, і захищаючи свої населені пункти. Тому що ракетні обстріли, на жаль, тривають. І останні ракетні обстріли, які зазнали населені пункти в Україні, говорять про те, що війна безжально забирає життя і агресор не збирається зупинятися перед жодними цивільними об’єктами в Україні. Тому фактично для нас, для українців, увесь російський народ є співучасником чи учасником цього злочину, який армія Путіна здійснює вже другий рік в Україні, як в повномасштабній війні. Мовчки не підтримувати – це теж бути співучасником злочину, прирівняного до геноциду. Дехто в світі і Європі, на жаль, прагне, щоб ми шукали можливості переговорів, щоб ми шукали якогось діалогу з російським громадянським суспільство. У мене питання, де це російське громадянське суспільство, коли воно народилося чи коли воно померло? Росія не була і не здатна бути в своїх нинішніх кордонах країною з громадянським суспільством. І Кара-Мурза чи Каспаров і Невзоров – це ті одинаки в тюрмах чи еміграції, і не більше. Тому віра в іншу Росію, цивілізовану для нас це пуста віра, поки Росія залишається імперією, поки Росія не покарана за вчинені злочини. І сподіваємося, що таке ж розуміння Росії як імперії і її намірів залишиться для цивілізованого світу. Тому міжнародний трибунал. Ми про це говоримо на різноманітних симпозіумах і містечках, ми це говорили у Вашингтоні в рамках роботи нашої тимчасової спеціальної комісії, ми про це говорили на Парламентській асамблеї Ради Європи злочинці. Терористи мають бути покарані, тому існуючий політичний режим Росії – це рашизм, який дорівнює нацизму, і відповідну постанову ми прийматимемо сьогодні. Тридцять тисяч гривень, про які так активно говоримо. Ми підтримуємо ідею, яка викладена в листі Головнокомандувачем Збройних Сил України генералом Залужним про справедливу компенсацію. Генерал Залужний мотивовано це довів на зустрічі голів фракцій депутатських груп сьогодні. Тому нам треба не розхитувати державу і зберегти державу, і досягти максимальної справедливості в цьому питан6ні. Робоча група, яка має напрацювати "військовий пакет", де врахувати всі потреби з огляду на збільшення нових бригад і так далі. І насамперед треба знайти кошти, додаткові кошти для тих, хто знаходиться в окопах, хто в поті і крові воює за нашу незалежність, за нашу свободу. І це буде справедливо. Слава Україні!
Героям слава! Шановні колеги, ми завершили виступи. Я бачу, я бачу, я зараз вам надам слово. Ми зараз просто проголосуємо, щоб бачити, скільки людей в залі. Шановні народні депутати, відповідно до статті 28 Регламенту Верховної Ради України перед початком розгляду питань пропоную провести сигнальне голосування. Нагадаю, необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути зелену кнопку "За" та утримувати ці дві кнопки одночасно до завершення голосувань, тобто до появи результатів на табло. Шановні колеги, я прошу вас взяти участь у сигнальному голосуванні. Сигнальне голосування. Будь ласка, голосуємо. [[12:36:00]] За-230 9 – проти, 3 – утримались. Все, як завжди. Дякую. Шановні колеги, я так розумію, все-таки Олексій Гончаренко хоче взяти слово з процедури. Будь ласка, пане Олексію.
Олексій Гончаренко. Шановні друзі, я звертаюсь до всіх вас. Сьогодні багато разів ви вже сказали "Героям слава!". Так я прошу вас не просто казати, а робити це. Тому я вимагаю поставити на голосування питання, щоб ми сьогодні розглянули ганебну Постанову 8312-П, якою заблоковано повернення виплат нашим військовослужбовцям, всім тим нашим героям, про яких ми говоримо кожен день, кожну секунду з трибуни. Але давайте не говорити, а робити. Прямо зараз ставимо на голосування цю постанову. Провалюємо цю ганебну постанову. Розблоковуємо шлях до підписання закону відповідного спікером і Президентом. Це від нас чекають сотні тисяч людей. Це саме головне питання сьогоднішнього дня. Хто як проголосує, дізнаються.
Дякую, Олексій Олексійович. Шановні колеги, просто ще раз підкреслю. Сьогодні у нас зранку була нарада між керівництвом Верховної Ради, керівництвом фракцій і груп разом з усім військовим вищим керівництвом держави. Для того, щоб ми зважено приймали рішення, я просто зачитаю оцей лист, якщо ви дозволите. Ми так домовлялися на засіданні фракцій і груп. "Голові Верховної Ради України Стефанчуку Руслану Олексійовичу, копія – Президенту України Зеленському Володимиру Олександровичу, Прем’єр-міністру України Шмигалю Денису Анатолійовичу. Шановний Руслане Олексійовичу, 10 квітня 2023 року Верховною Радою України був прийнятий законопроект №8312 від 27.12.2022 року про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення правового регулювання питань, пов’язаних із здійсненням заходів правового режиму воєнного стану. До зазначеного законопроекту була внесена депутатська пропозиція щодо виплати у розмірі 30 тисяч гривень військовослужбовцям, особам рядового та начальницького складу, служби цивільного захисту, поліцейським незалежно від покладання на таких осіб завдань чи районів проходження служби. За нашою спільною думкою, зазначена пропозиція не може бути прийнята у запропонованій редакції, виходячи з такого. Пропозиція не вирішує зазначене коло проблем, пов’язаних з грошовою винагородою військовослужбовців, вирішення яких є нагальним, зокрема щодо винагороди особам, призваних на строкову службу, курсантам вищих військових навчальних закладів Міністерства оборони України та інших силових відомств. Текст норми не враховує особливостей проходження служби в тому або іншому регіоні та складності, покладених на військовослужбовців завдань. Переконані, що підхід до оплати має бути більш диференційованим та розробленим спільно з представниками військовослужбовців та командуванням. Ще більш важливо, аби справедлива система оплати існувала не тільки на папері, але і була б забезпечена відповідними видатками, адже розчарування військовослужбовців черговим актом популізму може мати негативні, фатальні для країни наслідки. З огляду на зазначене просимо розглянути можливість створення робочої групи із представників Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України та Генерального штабу Збройних Сил України для швидкої розробки змін до діючого законодавства, які б врегулювали зазначені питання. Зазначений законопроект має бути внесений до зали Верховної Ради до кінця травня. До цього часу просимо не розглядати на пленарному засіданні Верховної Ради України проект Постанови №8312-П від 11.04.2023 року. З повагою, міністр оборони України Резніков Олексій Юрійович, міністр внутрішніх справ Клименко Ігор Володимирович, Головнокомандувач Збройних Сил України Залужний Валерій Федорович, начальник Генерального штабу Збройних Сил України Шаптала Сергій Олександрович, Голова Державної прикордонної служби України Дейнеко Сергій Васильович, командувач Національної гвардії Лебідь Юрій Анатолійович, Голова Служби безпеки України Малюк Василь Васильович". Сьогодні я інформую, що ми зібралися, така група буде створена найближчими днями і вона займеться цим. Але я мушу поставити пропозицію, яку попросив Олексій Олексійович. Суть пропозиції, я ще раз кажу, все-таки включити до порядку денного цю блокуючу Постанову №8312-П і розглянути її на сьогоднішньому засіданні. Зрозуміли позиції, да, позицію одну і позицію другу? Маємо проголосувати. Прошу визначатись та голосувати. [[12:40:56]] За-99 Рішення не прийнято. Дякую. По фракціях, покажіть, будь ласка. Ідемо далі, шановні колеги, переходимо до порядку денного. Дякую. Наступне наше питання – це питання 9259. Це проект Закону про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні". Ми домовилися проголосувати це питання без обговорення. Тому я одразу ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" (реєстраційний номер 6259). Прошу народних депутатів голосувати. 9259, я ж так і сказав, 9259. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:42:00]] За-324 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступний законопроект, теж ми домовилися без обговорення, 9260 – це проект Закону про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку проведення загальної мобілізації". Тому я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку проведення загальної мобілізації" (реєстраційний номер 9260). Прошу народних депутатів голосувати. [[12:42:47]] За-333 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Наступний законопроект 9244. Це проект Постанови про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Бердянському, Василівському, Мелітопольському та Пологівському районах Запорізької області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану". Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:43:30]] За-324 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:43:52]] За-269 Рішення прийнято. Шановні колеги, можемо без обговорення? Ні, з обговоренням, добре. Тоді прошу записатися: два – за, два – проти. Устінова Олександра Юріївна, фракція "Голос".
Бобровській передайте, будь ласка, слово. Дякую.
Соломія Анатоліївна Бобровська, будь ласка.
Шановні колеги, ви знаєте, ми фактично на кожній сесії розглядаємо питання про військові адміністрації і про здійснення ними повноважень в певних населених пунктах. Але у нас всіх залишається одне питання стратегічне: а що відбувається з Маріуполем? Чому в Маріуполі не вводять військову адміністрацію? Зате ми всі розуміємо, для чого вводять сьогодні в Бердянському, Василівському, Мелітопольському, Пологівському районах Запорізької області, але всі мовчать про місто, яке стало трагедією на весь світ, і ніхто не розуміє, яким чином, окрім міської ради, де лишилися кілька людей, які, напевно, виконують свої повноваження і десь розсипані чи то по Україні, чи то по світу, але де немає військової адміністрації і де є маса запитань. Власне, це питання моє, зокрема, і до спікера: чи це піднімається питання на РНБО і чи піднімається це питання до Президента? Буду вдячна за відповідь.
Будь ласка, Штепа Сергій Сергійович, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Віталію Безгіну.
Будь ласка, Віталій Безгін.
Доброго дня, колеги! Я думаю, що немає сумнівів, що треба підтримати відповідну Постанову щодо надання повноважень військовим адміністраціям населених пунктів в Запорізькій області. Але я хотів би звернути у вагу ще на одну постанову, яка так само суміжна до цих, бо стосується цієї області, яка дійсно перебуває в складному становищі. Це президентська Постанова 9118, яка стосується, власне, Запорізької обласної ради та, власне, Запорізької обласної військової адміністрації щодо передачі відповідних повноважень. Давайте будемо відверті, той інструмент, що верифікує подібне рішення парламенту, він правильний і виправдав себе. Але в той же час в Запорізькій області активні бойові дії, території великий шмат під тимчасовою окупацією, а обласна рада Запорізької області відверто не виконує свої повноваження і відверто порушує регулярно Закон про місцеве самоврядування в частині регулярності свого зібрання. Більше того, варто зазначити, що 40 відсотків складу цієї ради наразі є депутати від заборонених партій, що теж має бути критерієм щоб підтримати президентську ініціативу 9118. Ну, і як останній аргумент, колеги. Чому варто, крім цієї постанови, на наступне засідання виносити вже згаданий мною акт, це те, що досі, якщо зайти на сайт Запорізької обласної ради у вкладку "депутати", ви побачите там пана Євгена Балицького – гауляйтера, який зараз очолює окупаційну адміністрацію і співпрацює з російськими окупантами. Тому прошу підтримати цю пропозицію Президента. А на наступному засіданні парламенту розглянути пропозицію щодо надання повноважень Запорізькій обласній військовій адміністрації. Дякую.
Будь ласка, Геращенко Ірина Володимирівна, фракція "Європейська солідарність".
Прошу передати Олексію Гончаренку слово.
Гончаренко.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Важливе рішення, безумовно, треба підтримувати. І ми, на жаль, маємо приймати такі рішення, тому що частина території нашої держави до сих пір є окупованою, велика частина, 20 відсотків території. Кожна назва, кожне село – це біль для кожного українця. Але яким чином ми будемо все це повертати? Це саме головне сьогодні для нас питання. Ми приймаємо технічні рішення, як, що робити в цій ситуації, але перемога в руках одних людей – тих, хто з ранку до ночі сьогодні воює за нашу державу; тих, хто в окопах; тих, хто там по пояс в крові, в багні захищає нашу державу. І я абсолютно шокований результатами голосування, яке відбулося тільки що: 99 голосів "за". Ви ж всі голосували тільки буквально три тижні тому за Закон про повернення виплат нашим військовим: 277 голосів "за". Що трапилося? Куди ділися 178 голосів? Що відбулося за ці три тижні? Невже Офіс Президента такий страшний? Невже так вам лячно прийняти рішення, щоб реально підтримати наших військових, не на словах – на ділі? Давайте повертати. Кажуть, потрібні робочі групи. Будь ласка, давайте, поки ми би сьогодні провалили цю ганебну постанову. Ганьба цій постанові, якою заблоковані виплати! Далі був би час, поки спікер підпише, поки Президент підпише. Можна було б будь-яку робочу групу зібрати, будь-що вирішити, якщо є бажання. А якщо бажання нема, продовжується знущання з наших героїв – тих, хто має звільнити нашу землю і перемогти. Це реальна ганьба! І кожне ім’я буде відомо, і ви зробили не просто помилку, а злочин.
Нестор Іванович Шуфрич, будь ласка, "Платформа за життя і мир".
Дякую, шановний пане Голово, шановний головуючий. Відповідні повноваження чітко передбачені частиною другою статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану". І я абсолютно переконаний, що такі законопроекти мають, такі проекти постанов мають обговорюватись швидко, а бажано було б взагалі приймати рішення без обговорення. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ми завершили обговорення, переходимо до прийняття рішення. Прошу зайняти місця. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про здійснення начальниками військових адміністрацій населених пунктів у Бердянському, Василівському, Мелітопольському та Пологівському районах Запорізької області повноважень, передбачених частиною другою статті 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" (реєстраційний номер законопроекту 9244). Прошу народних депутатів голосувати. [[12:51:29]] За-329 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Наступний законопроект 9206. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" щодо імплементації норм європейського законодавства у національне законодавство України шляхом імплементації окремих положень acquis ЄС у сфері аудіовізуальної реклами (Європейської конвенції про транскордонне телебачення, Директиви Європейського парламенту та Ради 2010/13/ЄС про аудіовізуальні медіа послуги від 10 березня 2010 року зі змінами, внесеними Директивою (ЄС) 2018/1808 від 14 листопада 2018 року) та до деяких інших законів. Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:52:29]] За-318 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[12:52:51]] За-262 Рішення прийнято. Шановні колеги, з обговоренням ми домовлялися. Будь ласка, Микита Русланович для представлення законопроекту, і після цього йдемо: два – за, два – проти. Ви і від комітету, і від авторів, тому 4 хвилини, будь ласка, Микиті Руслановичу.
Дякую. Шановна президія, шановні колеги, цим законом ми закриємо наші зобов’язання по 6 пункту умов щодо початку переговорів про членство України в Європейському Союзі. Ми з вами прийняли, зробили велику справу, Закон "Про медіа", це значно менший обсяг роботи, але цим законом ми остаточно імплементуємо в українське законодавство норми відповідної Директиви про аудіовізуальні послуги Європейського Союзу. Коротко зупинюся на головних новелах цього законопроекту. По-перше, повністю гармонізується термінологія рекламна з європейським законодавством, запроваджується поняття користувацького контенту – це контент, який створюють самі користувачі в соціальних мережах і так далі, і реклами, яка там буде, може бути розміщена. Вперше вводиться термін і регулювання продакт-плейсмент, у нас він перебував до цього в "сірій" зоні, була відсутня повністю термінологія. Встановлюються критерії, за якими реклама вважається такою, що потрапляє під юрисдикцію України, звужуються вимоги щодо обов’язковості оплати в Україні розповсюдження реклами на території України, прямо передбачаються саморегулювання та співрегулювання в сфері реклами, це стосується в першу чергу кодексів, якими буде регулюватися рекламний контент, спрямований на дітей, щоб там нічого, скажімо, зайвого або шкідливого для дітей не було, розширюється заборона вміщувати в рекламі твердження та зображення, які є дискримінаційними, розпалюють ненависть. Відповідно до європейських квот переводяться квоти на рекламу в телевізійному, радіоетері. Воно принципово не змінюється, просто там трохи по-іншому будуть визначатися часові проміжки. Значить, забороняється обробляти персональні дані дітей, які можуть бути використані з комерційною метою. Важлива новела – запроваджується регулювання реклами на платформах спільного доступу. У нас зараз, ви знаєте, онлайн-кінотеатри, інші платформи спільного доступу, там повна анархія, можна рекламувати все, що завгодно. Ми ставимо в цьому крапку. Ми переносимо повністю всі норми, які стосуються заборони тютюну, тютюновмісних, значить, всяких сполук і так далі, а також приладів в цей закон, значить, щоб всі норми зберігалися, які ми з вами разом в 19-му році приймали. Так що, значить, тут не йдеться жодним чином про послаблення якихось рестрикцій, які охороняють українських громадян від шкідливих різних речей. Уточнюється поняття соціальної реклами. Зокрема, дозволяється показ зброї, у нас заборонений зараз показ зброї в рекламі, наприклад, ЗСУ, Національної гвардії і інших сил оборони. Це дико, звичайно, під час повномасштабної навали. Робимо суттєвий крок в боротьбі з піратством. Значить, будемо боротися з тими, хто розміщує рекламу на піратських сайтах. Ось в цілому, колеги, такий закон, значить, там є певні речі, які потребують доопрацювання до другого читання, ми це зробимо. Вони важливі, але не аж такі, з якими ми не впораємось за два тижні, які у нас будуть до другого читання. Дякую вам дуже за увагу. Прошу підтримати цей важливий євроінтеграційний законопроект.
Дякую, Микита Русланович. Я так розумію, що ми не ставимо пропозицію про скорочення строків. Дякую. Будь ласка, шановні колеги, я прошу записатися: два – за, два – проти для обговорення цього законопроекту і будемо голосувати. Будь ласка. Будь ласка, Євгенія Михайлівна Кравчук, фракція політичної партії "Слуга народу".
Шановні колеги, сьогодні ми розглядаємо законопроект з дуже довгою назвою, тому будемо його називати 9206. Він дуже важливий для повного виконання шостого пункту із семи, які потрібні для початку переговорів про вступ до Європейського Союзу. Він стосується змін до рекламного законодавства. Це не лише осучаснення національного законодавства, але й імплементація відповідної директиви про аудіовізуальні медіа. Ми синхронізуємося, як технологічно, так і сутнісно з європейським законодавством через чіткі критерії для ідентифікації реклами. Окрім того, нам треба мати інститути саморегулювання та співрегулювання у сфері реклами, як це є у Європейському Союзі. Наші ліцензійні та дозвільні алгоритми мають відповідати практиці ЄС, і наш законопроект повністю це вирішує. Також ми пропонуємо вдосконалити регулювання соціальної реклами. Ми впроваджуємо поняття "користувацького контенту" і реклами у ньому вперше, а також вперше регулюємо рекламу на платформах спільного доступу, у месенджерах, у ботах, у віртуальній та доповненій реальності і так далі. Також суб’єктам у сфері медіа забороняється обробляти персональні дані дітей з комерційною метою. Це дуже важливо. І принагідно я хочу подякувати колегам із Комітету з питань здоров’я нації за те, що вони підтримали цей законопроект. Там ми повністю усуваємо технічні неузгодженості, і всі зміни до законодавства щодо заборони реклами тютюну, які ми прийняли в 2019 році, вступлять у силу так, як і проголосувала Верховна Рада. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Будь ласка, Ар’єв Володимир Ігорович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Княжицькому Миколі.
Будь ласка, Микола Княжицький.
Дякую. Шановні колеги, це, очевидно, загалом позитивний проект, тому "Європейська солідарність" буде його підтримувати в першому читанні. Але я зупинюсь на деяких питаннях, які необхідно буде врегулювати до другого читання. По-перше, законопроект, звичайно, дає визначення соціальної реклами, але не дає наступні відповіді: чи можна, наприклад, вважати соціальними ролики Служби безпеки України або ролики з закликами підтримати армію, або ролики волонтерів і кошти на військові гуманітарні цілі, які розміщають всі наші медіа. Закон їх не вводить в поняття соціальної реклами. Це означає, що навіть з податкової точки зору всі вони мають бути оплачені за ринковою ціною. Очевидно, це несправедливо і ми будемо це виправляти до другого читання. Наступне. У нас створюються нові органи регулювання відповідно до нового Закону "Про медіа". І виходить так за цим законом, що органи регулювання, тобто люди з бізнесу, наприклад, ІТ, будуть регулювати зміст реклами на транспорті. А це треба виписати в такий спосіб, щоб там був створений свій орган регулювання і вони займалися цим регулюванням виключно профільно. Є досить багато питань по термінології. Наш шановний спікер багато займався авторськими правами і в нас є термін "знак для товарів і послуг" в цьому законі, а він вже декілька років як замінений на термін "торговельна марка", натомість в законі використовуються старі терміни. Очевидно, треба краще прописати розмежування спонсорства новин, яке забороняється, і спонсорство програм про поточні події, тому що в чинному законі це одне й те саме. Закон в статті 20 забороняє в рекламі, між іншим, і тут я посперечаюся з шановним головою комітету, колегою, він забороняє рекламу зброї. І я думаю, що принаймні на час військового стану особливого періоду, встановленого законом про оборону, треба це зняти. Те саме стосується використання Державного Гербу, прапору і гімну. В усьому іншому це позитивний закон, підтримуємо і.
Дякую. Будь ласка, Павленко Юрій Олексійович, депутатська група "Платформа за життя і мир". Шановні колеги, і після цього голосуємо, дуже важливий законопроект. Будь ласка, Павленко.
Шановні колеги, підтримую всіх в тому, що даний законопроект є надзвичайно важливий, над ним тривала серйозна робота в профільному комітеті. Ми підтримуємо даний законопроект. Переконаний, що до другого читання можна буде врегулювати всі неточності, певні дискусійні питання. Тому закликаю колег проголосувати і підтримати даний законопроект в першому читанні.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Я прошу народних депутатів зайняти свої місця. Ми переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу" щодо імплементації норм європейського законодавства у національне законодавство України шляхом імплементації окремих положень acquis ЄС у сфері аудіовізуальної реклами (Європейської конвенції про транскордонне телебачення, Директиви Європейського парламенту та Ради 2010/13/ЄС про аудіовізуальні медіа послуги від 10 березня 2010 року зі змінами, внесеними Директивою (ЄС) 2018/1808 від 14 листопада 2018 року) та до деяких інших законів (реєстраційний номер цього проекту Закону 9206). Прошу народних депутатів голосувати. [[13:03:58]] За-320 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Йдемо далі. Наступний законопроект 92. Покажіть по фракціях. Ось так ми і голосуємо за європейські закони. Дякую усім за єдність. 9240, це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо розміщення Національного військового меморіального кладовища у місті Києві. Я ставлю пропозицію включити. Це 9240. Ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:04:47]] За-322 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію визначити цей законопроект невідкладним, скоротити строк внесення альтернативних законопроектів до початку розгляду питання та розглянути на цьому засіданні. Це щодо законопроекту 9240. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:05:18]] За-316 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:05:39]] За-272 Рішення прийнято. Шановні колеги, ми його будемо приймати за основу і в цілому, але з обговоренням, тому прошу записатися: два – за, два – проти для обговорення цього питання. Будь ласка, слово надається народній депутатці Пуртовій Анні Анатоліївні, фракція політичної партії "Слуга народу". Будь ласка.
Шановні колеги, майже щоденно Президентом України приймаються укази про удостоєння державними нагородами та високим званням Герой України військовослужбовців, захисників та захисниць, які, проявляючи особисту мужність і героїзм, лишаючись вірними військовій присязі, загинули внаслідок зіткнення з ворогом. Пам’ять героїчно загиблих героїв має бути належним чином вшанована. Питання про гідне місце поховання та вшанування загиблих воїнів на сьогоднішній день стоїть дуже гостро у суспільстві та, зокрема, серед сімей загиблих воїнів. У травні 2022 року Верховною Радою України було покладено початок та прийнято Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо Національного військового меморіального кладовища" та на законодавчому рівні закріплене поняття Національного військового меморіального кладовища та особливості його правового статусу. На реалізацію даного закону Кабінетом Міністрів України спільно з Міністерством у справах ветеранів України напрацьовано план-графік створення військового кладовища та з урахуванням пропозицій зацікавлених сторін визначено місце його розміщення на проспекті Броварському у Дніпровському районі міста Києва. Дев’ять років війни, багато загиблих. На жаль, зараз гинуть наші захисники і захисниці. Україна має гідно вшановувати пам’ять загиблих воїнів з належним церемоніалом, як це відбувається в інших країнах світу. Реалізація цього проекту матиме позитивний вплив на інтереси захисників та захисниць України, сімей захисників, які загинули в боротьбі за незалежність, суверенітет і територіальну цілісність сучасної України, а також сприятиме консолідації та розвитку української нації, її історичної свідомості. Наразі головне швидко дати практичну можливість поховати полеглих. Це наша спільна історія і спільний біль. Прошу вас підтримати цей законопроект за основу і в цілому. Це буде найменша реальна вдячність замість тисячі слів.
Дякую, Анна Анатоліївна. Слово надається народному депутату Кубіву Степану Івановичу, фракція "Європейська солідарність". Геращенко Ірина Володимирівна, будь ласка.
Шановні колеги, мені здається, що зараз ми обговорюємо той законопроект, який потребує уваги і поваги, тому що гідне вшанування пам’яті загиблих героїв, а, на жаль, мова йде про тисячі українських воїнів, чоловіків і жінок, – це наша з вами відповідальність. Я хочу подякувати Київраді, нашій команді там, які вже прийняли відповідне рішення. І, очевидно, що сьогодні Верховна Рада має створити Національний меморіал пам’яті. Дуже правильно обране місце. Биківнянські могили, Биківнянський меморіал, де так само покояться сьогодні останки вбитих енкаведистським режимом Сталіна, якого сьогодні повним послідовником є Путін. І, власне, дуже важливо, що наша команда свого часу створила алею пам’яті на кожному цвинтарі, на жаль, нашої країни. Але мова сьогодні йде про таку кількість героїв, що має бути створено цей меморіал Але, друзі, вшанування пам’яті героїв – це не тільки їх гідне поховання і можливість перепоховати героїв на цьому меморіалі, це і нагородження. Ми хочемо вшанувати хвилиною мовчання в тому числі загиблих депутатів Верховної Ради України. Це колишній "свободівець" пан Марченко і наш колега Олег Барна, який загинув на Донеччині кілька тижнів тому. І дуже важливо, щоб вони були нагороджені державними нагородами, так само як Юра Каракай, так само як всі члени усіх команд, які воювали під одним прапором "За Україну!". Ми звертаємося до Президента України із закликом відзначити державними нагородами всіх солдатів і всіх офіцерів, які "на щиті", як герої, загинули на цій війні, незалежно до якої команди вони належали, і, звичайно, колишні депутати Барна і Марченко мають бути в цьому списку. Вічна пам’ять Героям!
Слово надається народному депутату Павленку Юрію Олексійовичу, група "Платформа за життя і мир".
Шановні колеги, приєднуюся до кожного слова попередніх виступаючих із цієї трибуни. Ще раз хочу вшанувати пам’ять кожного українського героя, який поліг, поклав своє життя, поклав своє здоров’я, захищаючи суверенітет і незалежність нашої держави. Переконаний, що Верховна Рада одноголосно підтримає дану ініціативу, створення національного кладовища, національного меморіалу. І тут дуже важливо, щоб пам’ять, вона не обмежувалася виключно одним меморіалом, щоб ми сьогодні в кожному своєму рішенні пам’ятали про солдата, який зараз знаходиться на фронті, щоб ми кожним своїм рішенням пам’ятали того, хто поранений і проходить зараз дуже непросте лікування, проходячи від одного лікаря до іншого або ж лікарі борються за його життя, щоб ми пам’ятали тих, хто сьогодні захищає, забезпечує перемогу в тилу. Це і є вшанування, і підтримували їхні сім’ї, і це і є наш обов’язок у вшануванні кожного українського героя, який своїм життям, своїм здоров’ям сьогодні захищає країну. Дуже важливо, щоби на кожному кладовищі, в кожному куточку країни було належне ставлення до могили солдата. На жаль, ми бачимо і знаємо непоодинокі випадки, коли могили руйнуються, розмиваються, а міські влади чекають, коли ж настане тепла погода і не роблять це оперативно і швидко. Тому ми голосуємо за це рішенні, і я впевнений, що парламент має ще забезпечити контроль за кожним похованням військових. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Прошу підготуватися до голосування. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розміщення Національного військового меморіального кладовища в місті Києві (реєстраційний номер 9240). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[13:13:48]] За-308 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розміщення Національного військового меморіального кладовища в місті Києві (реєстраційний номер 9240). Прошу народних депутатів голосувати. [[13:14:30]] За-322 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Шановні друзі, наступний законопроект 8095.Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення якості вищої освіти. Це друге читання. До мене надійшла заява від народного депутата Кириленка, який просить замість усіх його поправок дати 5 хвилин виступити, і після цього ми голосуємо закон в цілому. 5 хвилин, будь ласка, Іван Григорович Кириленко.
Дякую, шановний пане Голово. Хочу перш за все сказати велике спасибі нашим і моїм колегам по комітету за невтомну роботу по вдосконаленню освітнього процесу, особливо в цей тяжкий для всієї освіти, та й не тільки для всієї освіти, воєнний час. І свідчення цієї невтомної роботи – це те, що в цьому залі абсолютною більшістю голосів голосуються всі законопроекти, які вносить наш комітет. На жаль, в даному випадку ми не можемо підтримати цей законопроект, цю законодавчу ініціативу, тому що, на жаль, в своїх пошуках удосконалення процесу контролю якості вищої освіти ми переступили поріг дозволеного: порушили чотири статті Конституції. І на це чітко вказало і науково-експертне управління, і Головне юридичне управління. Нагадаю, що цей закон пропонує уточнити процедури формування складу Національного агентства із забезпечення якості вищої освіти, встановити його структуру, визначення порядку проведення акредитації закладів вищої освіти та їх послідуючого моніторингу. Де порушення Конституції? На порушення вимог статті 19 Основного Закону України пропонується врегулювати повноваження органів державної влади та органів місцевого самоврядування на підзаконному рівні або взагалі надати дискреційні повноваження. Це недобра практика, друзі, цього допускати не можна, бо це буде прецедент. Законопроект містить норми, які порушують принцип правової визначеності (стаття 8 Конституції), що не сприятиме їх однозначному правозастосуванню. І це теж шлях до зловживань на місцях, цього допускати теж не можна. Порушується стаття Конституції 95, бо джерелами фінансування діяльності Національного агентства є кошти, отримані як плата послуг з акредитації у розмірах, що визначаються Національним агентством. Друзі, це дуже серйозне порушення, бо бюджетне законодавство у нас жорстко відрегульовано, і там не треба влазити, бо може закінчитися недобре і навіть криміналом. Встановлюється виключення із загального правила по відношенню до певної категорії осіб, які мають однакові права і обов’язки, що прямо суперечить вимогам статті 24 Конституції України. Отже, і освітянське середовище, і ми на фракції у своїй експертній оцінці пропонуємо наступне. Державі не слід розширювати функції та повноваження дозвільних бюрократичних органів контролю за роботою закладів вищої освіти, бо ми ж виступаємо за автономію вищих навчальних закладів, а це одна з головних вимог Європейського Союзу. Нам не варто збільшувати витрати вищих навчальних закладів на акредитацію освітніх програм та дозволяти здійснювати оплату таких послуг за рахунок видатків із загального фонду бюджету на підготовку фахівців наукових та науково-педагогічних кадрів. Тобто простими словам, замість спрямовувати кошти на підготовку фахівців та кадрів, законопроектом пропонується платити за сертифікати про акредитацію – ну, не зовсім комільфо. Наступне, нам не бажано і державі не слід безпідставно надавати завищені державні статуси керівникам та працівникам таких установ. Я думаю, що у нас була б можливість іще більше удосконалити цей потрібний закон, але на жаль, для фракції партії "Батьківщина" порушення Конституції єсть табу. Ви знаєте, що ми по всіх законопроектах, де є порушення Конституції і де є вимоги науково-експертного і Головного юридичного управління доопрацювати, ми погоджуємося з такою позицією. Ми – найвищий законодавчий орган, нам цього робити не можна. Дякую. На жаль, ми цей закон не можемо підтримати.
Дякую. Шановні колеги, ми обговорили це питання. Переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, займіть свої місця. Переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення якості вищої освіти (реєстраційний номер 8095). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів голосувати. [[13:20:18]] За-277 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги. Наступний законопроект 6203. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки. Це також друге читання. Це також друге читання. Я запрошую голову підкомітету Комітету з питань екологічної політики та природокористування Мандзія Сергія Володимировича. Скажіть мені, будь ласка, ми говорили, що буде одна поправка від "ЄС" і буде декілька поправок від "Батьківщини". Правильно я розумію? Будь ласка, почнемо тоді з "ЄС", а "Батьківщина", якщо можна, підійдіть. Хто, Артур, хто від вас буде? Яка поправка, який номер? Одна хвилина просто виступити, да? Будь ласка, Фріз Ірина, одна хвилина.
Дякую, пане Голово. Шановні колеги, насправді ми маємо ситуацію, коли до першого читання надійшов законопроект, який містив корупційні ризики, про що був відповідно висновок профільного антикорупційного комітету, де ми наголошували на необхідності прибрати дискреційні повноваження ДСНС, які були закладені в тексті законопроекту. Наразі ми маємо ситуацію, коли я маю подякувати профільному комітету за те, що була врахована підготовлена нашою фракцією правка авторства Ростислава Павленка та Артура Герасимова, яка знімає цю дискрецію з повноважень ДСНС, і закликаю колег демонструвати конструктив та єдність, адже коли ми чуємо один одного, то ми будемо ухвалювати законопроекти, які будуть далекі від декларацій, але будуть дійсно оновлювати систему і полегшувати життя громадянам і бізнесу. Дякую.
Дякую, пані Ірино. Будь ласка, ми ще домовились тоді замість поправок Михайло Михайлович – 2 хвилини і ми голосуємо, шановні колеги. Будь ласка, Михайло Михайлович Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні колеги, насправді комітет до другого читання дещо удосконалив цей законопроект, але все-таки залишилися дуже ризиковані речі. Це, наприклад, те, що Державна служба з надзвичайних ситуацій матиме право без керівника і уповноваженої особи приходити на підприємство, установу і проводити перевірку. Уявіть собі, що це буде за перевірка і яка її об’єктивність. Це корупційний ризик. Наступне. Після усунення недоліків, які були виявлені чи комісією, чи уповноваженим представником Державної служби з надзвичайних ситуацій, для того, щоб відновити роботу підприємства, увага, після усунення недоліків, знову потрібно ще одну таку комісію, перевірку. Тобто це неприпустима річ, коли на одне і те саме порушення служба приходить двічі. І ще декілька зауважень суттєвих, які, на жаль, не вдалося усунути шляхом доопрацювання до другого читання і наші правки не врахували. Також додаткову перевірку встановлено за рішенням суду. Тобто, крім тих обставин, які передбачені законодавством, вноситься ще одна норма – позапланова перевірка за рішенням суду. Це суперечить уже діючому законодавству і, на жаль, не вдалося до другого читання цю норму удосконалити. Через те фракція "Батьківщина" не може проголосувати цей законопроект. Але, користуючись нагодою, я хочу подякувати всім працівникам державної служби, всім рятувальникам за ту роботу, яку вони сьогодні.
Дякую, Михайле Михайловичу. Приєднуємося до ваших поздоровлень і привітань працівників цієї служби. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Ми переходимо до прийняття рішення щодо нього. Прошу народних депутатів зайняти свої місця. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки (реєстраційний номер законопроекту 6203). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів голосувати. [[13:25:32]] За-275 Рішення прийнято. Законопроект прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Наступний законопроект 8149. Це проект Закону про об’єднання сільськогосподарських товаровиробників (реєстраційний номер 8149). Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:26:05]] За-245 Рішення прийнято. Шановні колеги, два – за, два – проти давайте і голосуємо. Будь ласка, два – за, два – проти. Будь ласка, слово надається народній депутатці Короленко Валентині Юріївні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Марині Вікторівні Нікітіній.
Будь ласка, Марина Нікітіна, Марина Вікторівна.
Шановні колеги, дуже важливий євроінтеграційний законопроект, який надає більш дієві механізми репрезентативної функції об’єднанням сільськогосподарських товаровиробників, який допоможе їм більш дієво відстоювати, захищати свої права і інтереси як перед органами державної влади місцевого самоврядування, так і в подальшому вступити у відповідні асоціації і об’єднання європейських вже товаровиробників аграрної продукції, і гідно представляти Україну як аграрну країну на ринку Європейського Союзу. Прошу дуже всіх підтримати. І нагадую, що цей законопроект імплементує норми європейських регламентів, європейського права в наше національне законодавство і виконує частину Угоди про асоціацію з ЄС. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую вам. Будь ласка, Степан Іванович Кубів, фракція "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово, колеги, прошу передати слово Артуру Герасимову.
Артур Володимирович Герасимов, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги, про об’єднання сільськогосподарських товаровиробників. Метою є виконання євроінтеграційних зобов’язань України в частині визначення правових та організаційних засад, визнання державою об’єднань сільськогосподарських товаровиробників і так далі, і так далі. На перший погляд, дуже правильний закон, треба це робити, але є декілька "але", які нам не дозволяють проголосувати за нього в першому читанні. Тому в першому читанні ми утримаємось, але якщо це буде виправлено до другого, звичайно, ми цей законопроект підтримаємо. Перша річ. Коли ми говоримо про цей законопроект, то він виписаний таким чином, що об’єднання сільськогосподарських товаровиробників підпадають під дію Закону України "Про громадські об’єднання". І не тільки ми про це говоримо, а про це говорить Головне науково-експертне управління. Але, разом з тим, такий підхід у повній мірі не корелюється з конституційно визначеними засадами реалізації права громадян на об’єднання згідно статті 36 Основного Закону України. Це треба якимось чином виправляти. Друга історія. Варто сказати, що в цьому законопроекті ми делегуємо частину повноважень від держави саме цим об’єднанням сільськогосподарських товаровиробників. Чесно кажучи, згідно Конституції такі механізми не передбачені. Тому, якщо ми вже хочемо це зробити, нам треба це виписувати так, щоб не було порушень Основного Закону України. І наостанок. Дивіться, у нас в проекті закону пропонується внести зміни до статті 103 Регламенту Верховної Ради України, де ми доручаємо, точніше, доповнюємо наш регламент, що об’єднання сільськогосподарських товаровиробників мають давати експертизу на законопроекти профільного комітету. По-перше, це вже є в обов’язках профільного комітету, я не вважаю за потрібне це додатковим чином прописувати. І це є третій момент, який ми вважаємо має бути виправлений. Дякую за увагу.
Дякую. Слово надається народному депутату України Вороньку Олегу Євгеновичу, депутатська група "Відновлення України".
Добрий день, шановні колеги. Прошу передати слово Бурмічу Анатолію Петровичу.
Анатолій Петрович Бурміч, будь ласка.
Шановний Голово, шановні колеги, група "Відновлення України" буде підтримувати цей законопроект. На наш погляд, ми впевнені, що цей закон не тільки. не просто він євроінтеграційний, цей законопроект він сприятиме розвитку сільського господарства, більш поглибленій переробці продукції і таке інше. Такі об’єднання будуть сприяти концентрації капіталу, що в свою чергу буде сприяти вирішенню питань більш глибокої переробки сільськогосподарській продукції і сприянню експорту вже з більшою добавленою вартістю. Крім того, представники об’єднання зможуть приймати участь в засіданнях комітету, висловлювати свої побажання для прийняття законопроектів, які будуть більше захищати їх, цих виробників сільськогосподарської продукції. Крім того, не дивлячись на те, що передача повноважень в такі об’єднання державою, держава повинна посилити і посилює свій вплив саме в напрямках застосування хімічних різних добавок, таких як гербіциди чи пестициди, а також буде посилювати свій вплив на навколишнє середовище, щоб продукція наша була якісна і гарна. Група "Відновлення України" підтримує цей законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Євтушок Сергій Миколайович замість Кириленка.
Дякую, пане головуючий. Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, ми сьогодні почули від Голови Верховної Ради повідомлення про те, що група представників від кожної фракції працювала у Польщі по Діалогу Жана Моне. Якраз ми, шановні панове демократи, говорили про те, що як тільки ми бачимо, що з’являються в сесійній залі законопроекти під грифом "євроінтеграційний", ми чітко повинні розуміти, що це наша ціль номер один всієї країни, не тільки всього парламентського залу, а також ми чітко повинні розуміти, що ми довіряємо суб’єкту законодавчої ініціативи, довіряємо і готові голосувати всією залою сесійною, аби підтримати наш вступ до європейської сім’ї народів. На жаль, фракція "Батьківщина" не може підтримати такі нововведення, які зараз ми розглядаємо на порядку денному у вигляді законопроекту, який стосується сільгосптоваровиробників, оскільки, з одного боку, ми бачимо позитивні євроінтеграційні речі, а з іншого боку, ми бачимо ряд нововведень, які межують з величезними питаннями стосовно появи корупційних складових з ухваленням цього законопроекту. Створення реєстру об’єднань сільськогосподарських товаровиробників потребує додаткових витрат з бюджету України не тільки для створення таких органів, але, власне кажучи, і для потім утримання. Також існує ймовірність утворення об’єднань, які будуть лобіювати інтереси своїх членів перед органами державної влади, інші сільгосптоваровиробники постають перед загрозою опинитися в нерівних ринкових умовах. Саме тому фракція "Батьківщина" утримується від голосування. Просимо парламент, без виключення всіх суб’єктів законодавчої ініціативи, якщо це.
Дякую, Сергій Миколайович. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту, переходимо до прийняття рішення, прошу підготуватися до голосування. Я ставлю пропозицію прийняти за основу, з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про об’єднання сільськогосподарських виробників. Реєстраційний номер цього законопроекту 8149. Готові голосувати? Я прошу народних депутатів голосувати. [[13:35:27]] За-236 Рішення прийнято. Закон прийнятий за основу з доопрацюванням положень відповідно до Регламенту. Йдемо далі, шановні колеги. Наступний законопроект, це друге читання, 7532. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення правового регулювання вчинення нотаріальних та реєстраційних дій при набутті прав на земельні ділянки. Ми говорили, що там буде декілька поправок від "Батьківщини". 5 хвилин, заміна замість правок. Будь ласка, Цимбалюк Михайло Михайлович. І ми голосуємо в цілому цей законопроект. Будь ласка, Цимбалюк, 5 хвилин, Михайло Михайлович, ваш час.
Дякую. Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Дякую, шановний пане Голово, президія, народні депутати. Насправді, законопроект має позитивні норми, який удосконалює вирішення окремих питань, які пов’язані з набуттям права власності на земельні ділянки сільськогосподарського призначення. Але є ті небезпечні норми, які не вдалося удосконалити шляхом внесення правок до другого читання, і я хотів би зосередити увагу саме на них. Змінами до частини другої статті 89 Земельного кодексу України встановлюється, що всі права та обов’язки власника земельної ділянки переходять до довірчого власника, тільки якщо відповідно до закону права власності особи, яка передала своє майно у довірчу власність, припиняється. Таким чином порушуються права кредитора або довірчого власника по забезпеченню зобов’язання боржника за кредитним договором, договором позики, а це стаття 597 Цивільного кодексу України. Встановлюється обмеження при користуванні довірчим власником земельної ділянки, можливо, передавати в оренду, тільки якщо право власності особи, яка передала цю ділянку у довірчу власність, припиняється. Є ще одна дуже небезпечна річ. Цим законопроектом скасовується (увага!) обов’язковість експертизи землевпорядної документації при передачі земельної ділянки інвестору зі значними інвестиціями. А це може призвести до неефективного виконання функцій держави по забезпеченню належного використання та охорони земельних ділянок, і зрештою це ставить у нерівні умови всіх інших власників. При визначенні максимальної площі земельних ділянок сільськогосподарського призначення, що може бути у власності громадянина, а це 10 тисяч гектарів, якщо вона належить на правах спільної власності подружжю, буде враховуватися тільки за тим членом родини, за яким зареєстровано право власності. Таким чином створюються умови для концентрації земельних ділянок сільськогосподарського призначення в окремих родинах, що категорично заборонено вже діючим законодавством. Положення про те, що перевірка набувача або власника земельної ділянки сільськогосподарського призначення не здійснюється, зміна до частини четвертої 130 статті Земельного кодексу України, зокрема щодо максимальної площі земельних ділянок, що може бути у власності, при набутті у власність земельних ділянок сільськогосподарського призначення, а це для садівництва 0,25 гектарів, для ведення особистого селянського господарства 2 гектари, може призвести (увага!) до концентрації земельної ділянки у осіб з порушенням вимог щодо максимального обсягу землі, що може бути у власності одного громадянина. Тобто цей законопроект суперечить діючому вже закону, і це може бути колізія або може стати причиною щодо оскарження цього законопроекту у разі ухвалення у Конституційному Суді України. Виходячи із наведеного, враховуючи і позитивні речі, про які я наголошував, дуже прикро, що комітет на своєму засіданні і в ході робочої групи не врахував ті правки, якими ми пропонували удосконалити цей законопроект і зняти ці ризики, які я вище озвучив, фракція "Батьківщина" не може підтримати його в цілому і в другому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту, пройшли всі правки. Переходимо до прийняття рішення. Перед тим, як приймати рішення, я все-таки прошу всіх суб’єктів законодавчої ініціативи, які знаходяться тут, навіть попри те, що приймаються гарні закони ваші, будь ласка, ми домовилися: через годину після завершення цього засідання. Це стосується всіх і кожного, і кожної. Домовились, колеги, так? Ідемо далі. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення правового регулювання вчинення нотаріальних та реєстраційних дій при набутті прав на земельні ділянки (реєстраційний номер 7532). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[13:41:47]] За-257 Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Вітаю, колеги. Йдемо далі. Наступний законопроект 8137, альтернативний до нього 8137-1. Я ставлю пропозицію розглянути ці законопроекти за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[13:42:16]] За-246 Рішення прийнято. Шановні колеги, два – за, два – проти записуємося, будь ласка. Будь ласка, Кубів Степан Іванович, "Європейська солідарність".
Шановний пане Голово, слово прошу передати пані Ніні Южаніній. Дякую.
Будь ласка, Ніна Петрівна Южаніна.
Шановні колеги, не уявляла собі, що народні депутати під час війни будуть продовжувати турбуватися про власників офшорних компаній, а не про Збройні Сили України, ні про кожного воїна, ні про родини загиблих. Два роки тому саме ви тут звільнили від сплати податку на доходи фізичних осіб таких власників при ліквідації контрольованих іноземних компаній. Цим ви дозволили – на сьогодні вже відомі цифри офіційні, – українському бюджету недоотримати 45 мільярдів гривень, ці гроші залишились у власників компаній таких, офшорних, а місцеві бюджети недоотримали 8 мільярдів гривень. І ви хочете сказати, що ми шукаємо зараз з вами спільно гроші для Збройних Сил України? Шановні колеги, серед вас теж знаходиться багато людей, які зацікавлені в подальшому послабленні оподаткування контрольованих іноземних компаній. Але майте совість, досить цинічно приймати закони на свою користь, при цьому не зважати на те, що зараз найкривавіший період нашої широкомасштабної війни, не нашої, а проти України Російської Федерації. Тому розширення чергових послаблень щодо власників КІКів я не сприймаю взагалі і прошу вас все ж таки не робити наступних кроків. Закінчиться війна, якщо насправді ви продовжите наповнювати кишені таких власників, робіть це, але точно не зараз. Тому що ви, коли виводите з-під звітності, зараз намагаєтесь з-під звітності вивести тих, хто не розподілять прибуток, а це великі адвокатські компанії, це консалтингові компанії, які в тому числі із-за війни відкрили величезні офіси, це великі компанії, які будуть працювати за межами України з офшорним статусом. І ми навіть не хочемо знати, що це за компанії і скільки їх знаходиться за межами.
Дякую. Будь ласка, шановні колеги, я просто одразу, коли запитав, що ми переходимо, заперечень не було, тоді в мене прохання: ми виступимо всі, а тоді надамо ще слово двом авторам законопроектів. Тому що ми на Погоджувальній раді домовилися тільки два – за, два – проти, але автори законопроектів наполягають. Тому я запрошую Гринчук Оксану Анатоліївну, фракція політичної партії "Слуга народу". Я так розумію, Данило Олександрович буде замість неї, да? А потім ви ще виступите по своєму законопроекту. Будь ласка.
Шановні колеги, зради як завжди немає. Ми з вами прийняли в 20-му році в січні вперше в історії України антиофшорний закон, яким обклали доходи контрольованих іноземних компаній, які розташовані за межами України. Пам’ятаю, що нас критикували тоді за цей закон ті, які зараз критикують за деякі зміни механізму. А про що закон, який зараз розглядається? Протягом цього періоду часу був напрацьований досвід, який показав деякі недоліки в тому механізмі, який ми з вами прийняли. Механізм ми приймали вперше, тому, безперечно, певні помилки були допущені. Наприклад, що ми пропонуємо зробити в цьому законопроекті? Уточнюємо, в яких випадках та щодо якої інформації платники податків можуть надавати запити на вимогу Державної податкової служби. Уточнюємо підстави для проведення документарних позапланових перевірок. Уточнюємо, що юридичний чи фізичний контроль контрольованих іноземних компаній визначається на 31 грудня. Визначаємо особливості оподаткування прибутку від операцій з цінними паперами, визначаємо дефініції, поняття трасту та фідуціарного обов’язку. Визначаємо особливості включення до звіту про КІК неприбуткових та благодійних організацій. Таким чином ми враховуємо ті моменти, технічні моменти, про які нас просить бізнес, про які нас просить податкова, які не були враховані в тому законопроекті, який, ще раз повторюся, вперше за історію нашої держави ми з вами прийняли в січні 20-го року. Дякуємо вам за те, що на сьогодні інститут антиофшорного законодавства відбувся. Він працює, але потребує деяких змін, які я прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Совсун Інна Романівна, фракція "Голос".
Прошу передати слово Ярославу Железняку.
Будь ласка, Ярослав Іванович Железняк.
Шановні колеги, давайте я поясню як з’явився цей законопроект. Після голосування нашим парламентом і нашим скликанням дуже важливих змін по в тому числі антиофшорному законодавству, так званих BEPS, був час для того, щоб податкова, Міністерство фінансів і залучені ними експерти OECD, і інші європейські експерти напрацювали зміни в закон. Це закон, який погоджений податковою і Міністерством фінансів. Коли приймали зміни про офшори, я пам’ятаю, що багато колег виступали проти них. Так ось те, що зараз пропонується, вирівнює багато запитань, які обґрунтовано виникали тоді, виникали у бізнесу і опонентів законопроекту. Тому, як правильно сказав попередній оратор, зради немає. Якщо є бажання щось виправити, можна це зробити до другого читання. Я був присутній на трьох робочих групах, де були представники податкової, Мінфіну і бізнес-асоціацій. Текст, який зараз вийшов, він є компромісним. Тобто те, що просив бізнес, але не підтримав Мінфін, виключили. Те, що просив Мінфін, але не підтримав бізнес, теж виключили. Тому, якщо ми хочемо зробити нормальні умови роботи в Україні, а особливо під час війни, напевно, цей законопроект точно можна прийняти в першому читанні. Якщо є бажання підвищити штрафи, посилити контроль, то це бажання можна реалізувати через поправки до другого читання. Але законопроект точно вартий розгляду в першому читанні, про що просять всі провідні бізнес-асоціації, ви можете це перевірити, забивши номер закону в гугл по новинам. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Іван Іванович. І після цього ще виступлять два автори законопроекту – Гетманцев і Разумков, і переходимо до голосування.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Ми проаналізували цей законопроект разом з нашими експертами і під час засідання фракції. Фракція "Батьківщина" не може його підтримати, оскільки його аналіз свідчить про те, що підходи, які закладені в цьому законопроекті, суперечать зокрема тим позиціям і вимогам, які існують, наприклад, в таких організаціях, як FATF. Крім того, зауваження до цього законопроекту в нас наступні. Фактично зупиняються та пом’якшуються прийняті раніше норми Податкового кодексу про трансфертне ціноутворення. Суперечливим є і визначення контролера, який володіє контрольованою іноземною компанією, який набуває обов’язку звітувати за результатами звітного періоду. Проект встановлює, що то буде лише той контролер, який володіє часткою станом на 31 грудня відповідно календарного року, що теоретично відкриває шлях до шахрайства. Власник контрольованої іноземної компанії, до прикладу, може набути контролю власності майже увесь рік часткою і втратити його перед завершенням звітного періоду. Наразі для визначення частки контролера в контрольованій іноземній компанії необхідно підсумувати частки, які йому належать спільно з будь-якими іншими пов’язаними особами. Водночас проектом коло таких осіб обмежується пов’язаними особами першого ступеня спорідненості, тобто дружиною і дітьми. Строки проведення перевірки контролюючої особи не можуть перевищувати шість місяців, натомість до нього не зараховується строк, на який зупинено перебіг строків, що може призвести до того, що перевірки будуть тривати роками. Таким чином, цей законопроект в першому читанні підтримувати ми не можемо, але давайте доопрацьовувати його до другого читання і все-таки встановлювати однакові правила для всього бізнесу і для тих компаній, які працюють в Україні, і для тих компаній, які тут визначені як контрольовані іноземні компанії. Треба, щоб правила були однакові для бізнесу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми обговорили цей законопроект. Давайте ще дамо можливість виступити авторам законодавчих ініціатив. Данило Олександрович, потім Дмитро Олександрович, і переходимо до голосування.
Власне, ми обговорили і обмінялися думками щодо цього законопроекту. І з цього обговорення зрозуміла його необхідність і зрозуміла сутність його, яка полягає виключно у виправленні тих технічних моментів, які були озвучені з цієї трибуни. Єдине, що я хотів би додати до обговорення, це те, що практично всі асоціації, великі бізнес-асоціації звернулися до кожного голови фракції з листами підтримки щодо цього законопроекту, це і Європейська Бізнес Асоціація, це і Американська торгова палата, це Українська рада бізнесу і багато-багато інших структур, які публічно офіційно просили нас за те, аби ми з вами підтримали цей законопроект. Це важливий законопроект і тут точно немає ані політики, ані зради. Дякую.
Дякую, Даниле Олександровичу. Дмитро Олександрович Разумков, будь ласка.
Дякую, Руслане Олексійовичу. Шановні колеги, Верховна Рада вже раз провалила цей законопроект і направила його на доопрацювання. Дійсно, він став трохи краще. І наш альтернативний законопроект передбачає на багато більше корисних норм, аніж основний, який був підтриманий комітетом. На жаль, законопроект "Розумної політики" не підтриманий комітетом. Однак, давайте говорити відверто. Коли ми сьогодні розповідаємо, що немає грошей для української армії виплачувати по 30 тисяч, виплачувати по 100 тисяч, у нас є дефіцит, ми даємо можливість виводити кошти в офшори, ми даємо можливість ухилятися від сплати податків в Україні. Коли ми зараз починаємо говорити про те, що ми будемо скасовувати пільги на податки з 2 відсотків і піднімати до 5 з обороту і даємо, з іншого боку, можливість офшорним компаніям працювати легше, коли ми говоримо, що ми повертаємо перевірки для українського бізнесу, то цей український бізнес піде в офшори і не буде працювати в нашій державі, не буде працювати тут, не буде чим платити нашим Збройним Силам, не буде ні 30 тисяч, ні 100 тисяч. І далі будемо просто блокувати далі постановами будь-які ініціативи, які повертають ці виплати. Давайте пригадаємо, що автори цього законопроекту основного повертають тиск на малий і середній бізнес. Давайте все ж таки підходити розумно, виважено і давати можливість українському бізнесу розвиватися на території нашої держави, а не шукати кращої долі будь-де по світу. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цих законопроектів. Прошу зайняти місця, приготуватися до голосування, переходимо до прийняття рішення. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення оподаткування контрольованих іноземних компаній (реєстраційний номер законопроекту 8137). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів голосувати. [[13:56:23]] За-241 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Йдемо далі. Наступний законопроект 6529. Це проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій). Я ставлю пропозицію розглянути це питання 6529 за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:57:01]] За-238 Рішення прийнято. Шановні колеги, два – за, два – проти, можемо одразу, чи голосуємо без обговорення? Тоді з обговоренням. Буде виступати, Данило Олександрович? Тоді два – за, два – проти, будь ласка. Будь ласка, Федієнко Олександр Павлович, фракція політичної партії "Слуга народу". Шановні колеги, не розходьтесь. Тільки дві особи записалися, тому ми швидко перейдемо до голосування.
Слово передаю Гетманцеву.
Гетманцев Данило Олександрович, будь ласка.
Шановні колеги, так само законопроект, в якому немає жодної зради, про що він. Насправді на сьогодні склалася ситуація, за якою особи, які віднесені до санкційного списку, не можуть сплачувати податки, бо санкціями заборонено їм здійснювати фінансові операції. Ну, це несправедливо, по-перше, а, по-друге, це нерозумно, тому що ми повинні приймати податки від всіх осіб, в тому числі і підсанкційних. Крім цього, щодо цих осіб немає жодних особливостей в податкових відносинах. Так їм на загальних підставах відшкодовується ПДВ, наприклад. Але чи відшкодовувати підсанкційним особам ПДВ? Ну, напевно, це питання, що найменше, треба обговорити або навіть зняти як таке. Бо я б, чесно кажучи, підсанкційним особам не відшкодовував би ПДВ. Крім цього, законопроектом передбачається оприлюднення податкової інформації про таких підсанкційних осіб, особливості проведення перевірок щодо них та звірок, та анулювання реєстрації платником єдиного податку. Тобто цей законопроект про підсанкційних осіб у податкових відносинах, аби, з одного боку, держава змогла отримати належне від них, а з іншого боку, ми передбачили певні обмеження діяльності таких осіб в сфері оподаткування. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую, Данило Олександрович. Слово надається народному депутату Саврасову Максиму Віталійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Прошу передати слово Ніні Петрівні Южаніній.
Будь ласка, Ніна Петрівна Южаніна. Шановні колеги, після цього голосуємо. Будь ласка, Ніна Петрівна.
Шановні колеги, ми сьогодні ще будемо говорити з вами про Закон "Про санкції", він не такий простий і не такий однозначний, як щойно вам доповіли. Тому що, коли ви визначаєте додаткові санкції, які будуть стосуватись податкового законодавства, вносяться в Податковий кодекс, то не забувайте, що в цьому законі ще є ряд дій, які мають санкціонуватися, в тому числі ВАКС, в тому числі проходити визначення через судові органи. Наразі у нас і так податкова служба перетворена повністю в каральний орган. Тому, оскільки в Законі "Про санкції" є такі можливості в РНБО накладати санкції як невідкладні заходи із розв’язання кризових ситуацій, що загрожують національній безпеці України, сюди можна віднести любого підприємця, любе підприємство, про яке буде так вважати політичний орган РНБО. Послухайте уважно. Всі норми Закону "Про санкції" дозволяють робити, про що сказав тільки що єдиний автор законопроекту, який ми зараз розглядаємо, єдиний. 19 січня 2022 року, накануне війни, який говорить про те, що треба такі види санкцій внести в Податковий кодекс. Я маю великий сумнів, що це норми, які спрямовані на покращення адміністрування податків. Я чомусь точно впевнена, і навіть якщо ви зараз сумніваєтесь, то пам’ятайте, що норми законодавства використовуються так, як вигідно політичній силі, і тут буде використано саме проти бізнесу ця норма. Тому прошу, не підтримуйте в першому читанні. До речі, жаль, що ви попередній закон цинічно підтримали.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту, будь ласка, займіть місця. Займіть місця. Я ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів щодо застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій). Реєстраційний номер законопроекту 6529. Готові голосувати? Шановні колеги, я прошу народних депутатів голосувати. [[14:02:40]] За-235 Рішення прийнято. По фракціях покажіть. Шановні колеги, наступний законопроект ми домовилися одразу голосувати без обговорення, це законопроект 9014-1. Це проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо використання митних декларацій та електронної транзитної системи, передбачених Конвенцією про процедуру спільного транзиту, для здійснення транзиту на умовах цього кодексу. Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:03:24]] За-276 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо використання митних декларацій та електронної транзитної системи, передбачених Конвенцією про процедуру спільного транзиту, для здійснення транзиту на умовах цього Кодексу (реєстраційний номер 9014-1). Прошу народних депутатів голосувати. За основу, так-так. [[14:04:05]] За-291 Рішення прийнято. Є така пропозиція, я можу її поставити, скоротити наполовину строки подачі пропозицій, поправок для підготовки до другого читання законопроекту 9014-1. [[Шум у залі]] Я перепрошую, шановні колеги, є така пропозиція, я її ставлю, ми ж її не обговорюємо, вона буде підтримана або не підтримана в залі. Будь ласка, я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 9014-1. Прошу голосувати. [[14:04:51]] За-236 Рішення прийнято. Шановні колеги, дякую. Наступний законопроект, теж без обговорення, 9184. Це проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо приведення кодів УКТЗЕД у відповідність із Законом України "Про Митний тариф України". Я ставлю пропозицію включити це питання до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:05:26]] За-288 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо приведення кодів УКТЗЕД у відповідність із Законом України "Про Митний тариф України" (реєстраційний номер 9184). Прошу народних депутатів голосувати. [[14:05:54]] За-289 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо приведення кодів УКТЗЕД у відповідність із Законом України "Про Митний тариф України" (реєстраційний номер 9184). Прошу народних депутатів голосувати. [[14:06:26]] За-266 Рішення прийнято. Іван Іванович, ви були на засіданні, всі рішення, які тут, ми всі проговорюємо. Шановні колеги, йдемо далі. Наступний законопроект. Я перепрошую, Іван Іванович, ще раз кажу, все, що ми на засіданні Погоджувальної ради погоджуємо, я тільки це виношу. В кінці я перечитую ще раз для того, щоб ми всі підтвердили. Ну, будь ласка, колеги, давайте будемо. 9107-1, це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедури виведення з ринку банку в умовах воєнного стану. Шановні колеги, тут це друге читання. Я розумію, що тут буде поправка 86 від фракції "ЄС" ставитися, так? 5 хвилин – Ніна Петрівна, і голосуємо, да? І Юлія Володимирівна, 5 хвилин, так? 5 хвилин – Ніна Петрівна, 5 хвилин – Юлія Володимирівна, і тоді голосуємо за законопроект в цілому. Будь ласка, Ніна Петрівна Южаніна, потім Юлія Володимирівна Тимошенко, і тоді голосуємо.
Шановні колеги, замість [[Не чути]]поправок я прошу послухати нашу позицію, оскільки нам довелося довго працювати над цим законом і саме наша фракція абсолютно чітко стоїть на виконанні норм Закону "Про санкції", бо він приймався в 2014 році, усвідомлюючи потребу невідкладного та ефективного реагування на наявні потенційні загрози національним інтересам і національній безпеці України. Але є одне "але". Цей закон передбачає не тільки підстави та принципи застосування санкцій, він передбачає ще і види санкцій, в які ви щойно додали, не пов’язані з цією головною метою, податкові санкції, але ще і є особливості застосування або скасування та внесення змін до санкцій. Так-от якраз, коли ми вже дійшли зараз до внесення змін до Закону про Національний банк, ми абсолютно точно. "Про банки і банківську діяльність", вибачте, будь ласка. Ми чітко зараз маємо врегулювати питання, а як же будуть застосовуватися санкції відносно власників істотної участі банків, які не мають, наприклад, жодного. які мають виключно громадянство країни Україна і не мають жодного іншого громадянства, інших країн. Адже тут, в Законі "Про санкції", передбачено щодо винесення любих рішень, любих видів санкцій щодо таких громадян України, виключно громадян України, ще раз повторююсь, певні особливості. Певні особливості полягають у тому, що застосування санкцій таким політичним органом, як Рада національної безпеки і оборони, має відбуватися під контролем Вищого антикорупційного суду України. І це передбачено зараз законодавством, пришвидшений як би термін розгляду таких рішень, для того щоб вони насправді були ефективні. Але в даному проекті закону наш головний регулятор банківської сфери – Національний банк України – наділяється виключними повноваженнями, які є неконституційними і суперечать Закону "Про санкції". Ми намагалися співпрацювати з усіма авторами: і з Міністерством юстиції, і з Національним банком України - для того, щоб довести, що зараз рішення, які будуть прийматися, вони мають бути конституційними і легітимними. Ми не говоримо про ті невирішені питання після прийняття багатьох наших законів, які, ми сподівалися, є робочими для Національного банку, але тих норм виявилося недостатньо, про виведення неспроможних системних банків із ринку. Зараз мова йде про виведення системно важливих спроможних банків з ринку. Але тут з’явилася ще одна біда: зобов’язали Національний банк приймати рішення про ліквідацію маленького українського банку, який не є системним, але відносно бенефіціара, істотного власника, якого прийнято рішення РНБО. Тому я сподіваюся, що відносно саме несистемних банків, які для Національного банку, з їх слів, взагалі не є суттєвими, вони тільки будуть додавати роботи для Національного банку і не сприяти розумному витрачанню коштів з Фонду гарантування вкладів чи державного бюджету, що, скоріше за все, потрібно, щоб таке відкликання банківської ліцензії, ліквідація такого банку розглядалася, могла розглядатися, не була обов’язковою, а могла бути за рішенням Національного банку. І щодо визначення таких власників, як громадян України, які не мають більше жодного громадянства, також має бути скоригований цей проект закону. Тому, на жаль, ми не можемо його зараз підтримати, хоча ми одні серед тих, хто якраз ініціював цей закон і має бути, і продовжує наполегливо боротися проти всіх тих власників, які фінансують нашу країну-агресора, які раніше фінансувати. І про це навіть є сліди в банківській сфері, але от щодо них чомусь не вистачає доказів для судів у Національного банку, як нам пояснили. Тому ми утримаємося при голосуванні, сподіваємося, що ми доведемо цей закон для того, щоб усі норми були конституційними наступного разу, і не будемо затримувати голосування його в залі, тому що розуміємо, що.
Будь ласка, Юлія Володимирівна Тимошенко, 5 хвилин. І після цього голосуємо, шановні колеги. Будь ласка, Юлія Володимирівна.
Шановні колеги, ви добре розумієте, що мова йде про те, що системні банки, у яких є засновниками підсанкційні фізичні або юридичні особи, що ці банки не мають права працювати на території України. По цьому закону вони націоналізуються і далі управляються в інтересах нашої держави. Але друга частина цього законопроекту – це несистемні банки, які мають у засновниках підсанкційні особи. І тут якраз мова йде про те, що ці банки несистемні, вони будуть, по суті, прибиратися з ринку, ліквідовуватися. Але в кожному такому банку є українські клієнти, тобто є ті, хто користався послугами цього банку, хто зберігає там депозити, у кого там є застави, у кого є рахунки. І тому ми ні в якому випадку не маємо права прийняти такий закон, який клієнтів українських фізичних, юридичних осіб наказує тільки тому, що вони тримали свої гроші або рахунки в цьому банку. Саме тому ми пропонували, щоб несистемні банки, які мають засновниками підсанкційних осіб, щоб вони також націоналізовувалися, а потім приватизовувалися і продовжували вже жити як українські банки. Але ця наша пропозиція не пройшла і, на жаль, в співпраці з Міжнародним валютним фондом Національний банк зобов’язаний виводити ці банки з банківського ринку України, що є неправильним. Але в той же час, якщо неможливо було врахувати цю нашу пропозицію, ми звернулися з правкою відносно того, щоби всім клієнтам таких банків несистемних, які виводяться з ринку, відшкодовувалися всі збитки за рахунок Фонду гарантування вкладів. В цьому законі цього не було. І я хочу подякувати Голові Національного банку і відповідним фахівцям Національного банку, а також голові комітету пану Гетманцеву, які пішли назустріч і включили правку про компенсацію збитків клієнтів банків, які виводяться з ринку, які мають засновниками підсанкційних осіб, щоб їм компенсовувати їх збитки з Фонду гарантування вкладів. Дуже важливо, що по таким дуже чутливим речам ми здатні, влада, опозиція, знаходити порозуміння. І хочу сказати, що завдяки цьому нашому порозумінню клієнтам цих банків, які реально мусять бути виведені з українського банківського ринку, будуть відшкодовані фінансові ресурси. Це дуже важливо. І хочу також звернутися до голови комітету з вдячністю за те, що ви заради цієї правки зібрали позачергово комітет, провели цю правку, і ми досягли компромісу. Саме тому ми як перший раз голосували за цей закон, так і другий раз ми знімаємо всі інші наші правки і голосуємо за цей закон. Дякую за співпрацю.
Дякуємо. Шановні колеги, це прекрасний консенсус. Дякую усім, хто досяг цього консенсусу, - і голові комітету, і опозиції, які ґрунтовно попрацювали заради блага України. Шановні колеги, я запрошую народних депутатів до зали, переходимо до прийняття рішення. Всі колеги висловились по своїх поправках. Ви хочете пару слів, да? Подякувати теж, мабуть. Будь ласка, Данило Олександрович.
Шановні колеги, насправді цей законопроект є прикладом того, як має співпрацювати опозиція і влада у Верховній Раді і з регулятором, і з виконавчою владою щодо досягнення тих цілей, які стоять перед країною. Дійсно, законопроект дуже непростий, дійсно законопроект викликав і побоювання, викликав і дискусії, і, власне, ми приділили багато часу для того, аби їх владнати. Однак той компроміс, який сьогодні ми спостерігаємо в залі, є результатом нашої спільної роботи. Ми, власне кажучи, досягли, мені здається, оптимального механізму, який дозволить нам націоналізувати, не виводячи з ринку, системні банки, власники яких є в підсанкційному списку. А з іншого боку, якщо банк є маленьким, то ліквідувати його таким чином, аби не заподіяти жодної шкоди їх вкладникам, аби вкладникам отримали всі сто відсотків тих вкладів, які мають. З огляду на зазначене, прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Дякую, Данило Олександрович. Прошу народних депутатів приготуватися до голосування. І я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення процедури виведення з ринку банку в умовах воєнного стану (реєстраційний номер законопроекту 9107-1). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів голосувати. [[14:18:43]] За-212 Рішення не прийнято. Шановні колеги, покажіть по фракціях, будь ласка. Повторне друге, шановні колеги. Будь ласка, я прошу підтримати і направити цей законопроект на повторне друге читання. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:19:25]] За-264 Рішення прийнято. Дякую, колеги. А можна було б і з першого разу. Йдемо далі. Далі ми домовилися три законопроекти без обговорення. Це 4573. Це проект Закону про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та Кримінального процесуального кодексу України стосовно удосконалення державної політики управління об’єктами державної і комунальної власності. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону № 4573. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:20:14]] За-243 Рішення прийнято. Закон прийнятий за основу. Далі наступний законопроект 7651. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про внутрішній водний транспорт" щодо судноплавства під час введення воєнного або надзвичайного стану. Ми теж домовилися без обговорення. Я ставлю пропозицію прийняти цей законопроект за основу. Законопроект 7651. Прошу голосувати. [[14:20:53]] За-261 Рішення прийнято. Наступний законопроект – це законопроект 0193. Це проект Закону про ратифікацію Рішення № 1/2022 Спільного Комітету, утвореного згідно з Угодою про вільну торгівлю між Україною та Республікою Македонія, щодо заміни Протоколу В до Угоди про вільну торгівлю між Україною та Республікою Македонія та Рішення №2/2022 Спільного Комітету, утвореного згідно з Угодою про вільну торгівлю між Україною та Республікою Македонія, щодо заміни Протоколу С до Угоди про вільну торгівлю між Україною та Республікою Македонія про визначення поняття "походження товарів" та методів адміністративного співробітництва. Я ставлю пропозицію прийняти законопроект 0193 за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:22:00]] За-279 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Наступний з обговоренням 0191. Це проект Закону про припинення Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Сирійської Арабської Республіки про торговельне судноплавство. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою і прошу народних депутатів голосувати. [[14:22:33]] За-254 Рішення прийнято. Будь ласка, шановні колеги, записуємося: два – за, два – проти.
Ковальчук, "Слуга народу", будь ласка.
Прошу передати слово Яременку Богдану Васильовичу.
Богдан Васильович Яременко.
Шановні колеги, закон, який ми зараз розглядаємо, пов’язаний з необхідністю перегляду всього комплексу відносин з Сирійською Арабською Республікою, що викликано рішенням цієї держави про визнання тимчасово окупованих територій України в якості державних утворень. Це рішення Сирійської Арабської Республіки призвело до розриву дипломатичних відносин між нашими державами. І на сьогодні Україна здійснює планомірну роботу по перегляду договірної бази і політичних відносин. Це потрібно зробити. Це наша діяльність, спрямована, одна з форм протидії збройній агресії Російської Федерації. Дякую.
Будь ласка, Ірина Володимирівна Геращенко, "Європейська солідарність".
Будь ласка, Олексію Гончаренку передайте слово.
Олексій Гончаренко "Європейська солідарність".
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". Абсолютно правильне рішення розривати всі відносини з цією Сирійською Арабською Республікою, тому що фактично вона окупована Росією, де править ще один такий же тиран і людожер, як Путін, це Башар аль-Асад. Абсолютно треба це голосувати, немає жодних сумнівів. Питання в тому, друзі, а чого ми розглядаємо Сирійську Арабську Республіку, розірвали дипвідносини, все правильно, а з людожером Лукашенком ми далі підтримуємо дипломатичні відносини. Вже в Парламентській асамблеї Ради Європи наша делегація, мав честь бути першим автором правок, але інші колеги теж були, разом добивалися, ми внесли, що Лукашенко причетний до геноциду українців. Відповідне звернення пішло в Міжнародний кримінальний суд. То скажіть мені, ми будемо підтримувати дипломатичні відносини з людожером, який причетний до геноциду, самопроголошеним узурпатором Білорусі? Скільки це ще буде тривати, друзі? Давайте нарешті займемо жорстку позицію. У Верховній Раді зареєстрований проект постанови нашого депутатського об’єднання "За демократичну Білорусь", яке передбачає визнання Білорусі окупованою, розрив всіх відносин, робити, щоб видалити лукашенківську Білорусь з усіх міжнародних організацій і інституцій. Чого ми чекаємо? Кожен день звідти прилітають ракети, дрони, вбивають нас, а у нас Лукашенко, ми посла нарешті відкликали. Так якого посла? Розривати відносини і крапка. Оце те, що треба робити негайно. І така жорстка позиція має бути щодо усіх. Але тепер я кожен свій виступ буду завершувати словами: поверніть доплати військовим. І ще раз, поверніть доплати військовим! Дякую.
Дякуємо, Олексію. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про припинення дії Угоди між Кабінетом Міністрів України і Урядом Сирійської Арабської Республіки про торговельне судноплавство (0191 реєстраційний номер). Прошу голосувати. [[14:27:06]] За-264 Рішення прийнято. Закон ухвалено в цілому. Переходимо до наступного законопроекту, ми домовлялись без обговорення. Проект Закону про припинення дії Угоди між Урядом України та Урядом Сирійської Арабської Республіки про торговельне, економічне і технічне співробітництво (реєстраційний номер 0195). Ставлю на голосування пропозицію прийняти за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками. Прошу голосувати. [[14:27:48]] За-268 Рішення прийнято. Закон ухвалено в цілому. Наступний законопроект з реєстраційним номером 9060, ми домовлялись з обговоренням. Проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до парламентів усіх іноземних держав, Європейського парламенту та Міжнародного агентства з атомної енергії щодо накладення санкцій на російську державну корпорацію з атомної енергії "Росатом" та запровадження заходів для зменшення співпраці з Російською Федерацією в сфері ядерної енергетики. Нам потрібна низка голосувань. Ставлю на голосування включити до порядку денного сесії даний законопроект (реєстраційний номер 9060). Прошу голосувати. [[14:28:39]] За-278 Рішення прийнято. Закон включено до порядку денного сесії. Пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. [[14:29:01]] За-246 Будь ласка, від авторів – Інна Романівна Совсун.
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, про що ця постанова? Ця постанова – це звернення до наших колег з інших парламентів, до МАГАТЕ, про те, аби вони нарешті визнали про те, що Росія є країною - ядерним терористом. І головною зброєю, яку вона використовує в цій битві, це є Росатом. Росатом і пов’язані з ним компанії здійснюють військову окупацію найбільшої в Європі атомної електростанції – Запорізької атомної електростанції. Вони взяли в заручники працівників електростанції, намагаються підключити станцію до російської енергосистеми. В руках окупантів так званий мирний атом став ядерною загрозою усьому світові. Але не тільки в сфері ядерної енергетики Росатом є загрозою. Росатом так само сьогодні постачає технології та сировину для російської армії, за допомогою яких вони виготовляють паливо для ракет, якими потім убивають нас у наших домівках, і Путін робить це так само руками Росатома. При цьому російська ядерна компанія досі отримує іноземні інвестиції в сумі на 140 мільярдів доларів, що більше ніж уся міжнародна підтримка України у цій війні. Але, разом з тим, Росатом до сьогодні, на сьогодні, обходить будь-які санкції. Чому? Тому що, на превеликий жаль, для великої кількості країн, в тому числі наших партнерів в Європейському Союзі і в Північній Америці, це вигідно. Чому? Тому що Росія займає майже половину виробки, обробки та збагачення урану, в тому числі і в таких країнах, як Сполучені Штати, Франція, Канада. І, на превеликий жаль, на сьогодні більшість країн не готові активно говорити про те, що Росатом потребує на те, аби вони були включені до санкційних списків. Тому я дуже прошу колег підтримати цю ініціативу для того, аби, з одного боку, накласти санкції вже зараз, обмежити вплив Росатома на світову політику і зупинити побудову нових атомних електростанцій, які Росатом продовжує будувати по світу, розширюючи свій політичний вплив. Дякую.
Дякую, Інна Романівна. Від комітету, будь ласка, Богдан Васильович Яременко.
Дякую. Шановні колеги, Комітет з питань зовнішньої політики та міжпарламентського співробітництва на своєму засіданні 20 березня 2023 року розглянув проект Постанови Верховної Ради України про Звернення Верховної Ради України до парламентів усіх іноземних держав, Європейського парламенту та Міжнародного агентства з атомної енергії щодо накладення санкцій на російську державну корпорацію з атомної енергії "Росатом" та запровадження заходів для зменшення співпраці з Російською Федерацією в сфері ядерної енергетики. І ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти цей проект постанови за основу і в цілому з урахуванням техніко-юридичних правок та із запропонованими комітетом змінами і доповненнями до назв, і текстів проектів постанов та звернень, які додані до подання комітету. Метою проекту постанови є об’єднання зусиль світової спільноти і міжнародних організацій для запровадження системи заходів з метою припинення ядерного терору Російської Федерації шляхом запровадження санкцій та інших комплексних заходів для посилення ядерної безпеки у світі та обмеження співпраці з державою-спонсором тероризму у відповідній сфері. Прошу вас підтримати, шановні колеги.
Дякуємо. Прохання записатися: два – за, два – проти. Будь ласка, Гнатенко, "Відновлення України", Валерій Сергійович.
Прошу передати слово Морозу Володимиру.
Будь ласка, Мороз.
Доброго дня, шановні колеги. Росатом для Росії – це такий самий геополітичний інструмент, як і Газпром у сфері постачання блакитного палива. Мова не йде про чисту економіку, наука тут теж виходить на другий план. Запровадження санкцій проти Росатома у світі дозволить продемонструвати ширшу стратегію зменшення впливу Росії на світову арену та забезпечення міжнародної безпеки. Без сумніву, обмеження для російської ядерної сфери стануть болючим ударом для російського федерального бюджету, це звузить можливості Росії продовжити війну проти України. Сьогодні саме Росатом разом з російськими військовими відповідальні за те, що світ стоїть на порозі значно страшнішого, ніж Чорнобиль. Ситуація на Запорізькій АЕС стає складнішою, фактично це ядерний терор на рівні з прогнозами застосування ядерної зброї. Депутатська група "Відновлення України" підтримує прийняття даного звернення парламенту. Світ має показати свою рішучість та послідовність. Дякую за увагу.
Дякуємо. Будь ласка, "Довіра", Сухов Олександр Сергійович. Добре. Далі тоді Максим Аркадійович, "Слуга народу", Бужанський.
Прошу передати слово Андрію Герусу.
Андрій Михайлович Герус, будь ласка.
Шановні колеги, західний цивілізований світ вже ввів досить багато санкцій на енергетичні ресурси походження з Російської Федерації, це і на вугілля, і на газ, і на нафту. І залишається ще один великий сектор, який поки що не покритий санкціями, – це саме компанія, корпорація "Росатом", група "Росатом", куди входить дуже багато різних підприємств, які працюють в тому числі і у військових цілях. Останнім часом ми бачили, вже були введені перші санкції проти окремих посадових осіб, проти окремих підприємств цієї групи "Росатом". Але потрібно щоб це набрало тотального, великого масштабу для того, щоби вся компанія "Росатом" була покрита відповідними санкціями, і для того, щоби російський окупаційний режим поніс відповідальність за ті всі дії, які вони вчиняють, в тому числі і з об’єктами атомних електростанцій, зокрема Запорізькою атомною електростанцією. Тому фракція "Слуг народу" буде підтримувати відповідну постанову, і прохання всіх також підтримати цю постанову. Дякую
Будь ласка, Фріз Ірина Василівна, "Європейська Солідарність".
Прошу передати слово Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Іванна Орестівна Климпуш-Цинцадзе, будь ласка.
Шановні колеги, в минулому столітті Російська Федерація і російська окупація України, власне, спричинили найбільшу в історії ядерну катастрофу. І ця катастрофа завдала великої і непоправної біди як Україні, так і, власне, всій планеті. Недавно ми з вами вшановували пам’ять жертв Чорнобильської катастрофи, яка отруїла наші землі, ліси, ріки і погубила багато невинних душ. Але тоді радіація забруднила не лише наші території. І це приклад того, що від варварів неможливо відгородитися і почуватися в спокої. Варварів не можна ігнорувати, відстань і кордони не врятують від їхньої безвідповідальності. А теперішня російська окупація нагадала світу про ці небезпеки тоді, коли росіяни вдерлися в Чорнобильську АЕС, розрили "Рудий ліс", коли нагнали військову техніку у Запорізьку АЕС, коли їхні ракети пролітають над Південноукраїнською АЕС. І, зрештою, зараз ці нелюди почали шантажувати ще більше планету, всю планету ядерною зброєю, просуваючи і посуваючи межі дозволеного до прірви. Весь світ має відповісти їм "ні", весь світ, ми маємо закликати весь світ і отримати його допомогу в тому, щоб не дати Росії становити таку серйозну загрозу для нас і для світу. І шантаж Росії має наштовхнутися на планетарну солідарність. І тому ми підтримуємо цю постанову і вважаємо, що і Росатом, і суміжні організації, і Інститут Курчатова мають бути ізольовані і покарані за свої злочини в Україні і за шантаж світу. Дякую.
Дякую. Від "Батьківщини" Михайло Михайлович Цимбалюк, будь ласка, одну хвилинку. І збираємось на голосування.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний головуючий, шановні колеги, насправді дуже важлива постанова, і фракція "Батьківщина" буде за неї голосувати. Сьогодні Російська Федерація використовує Росатом для впливу не тільки на європейську спільноту. Ми бачимо, що і в Туреччині Росатом завершив будівництво атомної, як вони впливають на сусідню Угорщину та ще ряд наших європейських держав, які сьогодні є партнерами України. Цим проектом постанови ми демонструємо свою позицію з вимогою до міжнародної спільноти щодо санкційного тиску, бо Росатом, мова не тільки про МАГАТЕ, Росатом – це постачання складових для зброї, яку виготовляє сьогодні Російська Федерація від світових виробників. Цього слід не допускати і припинити, голосуємо – за!
Шановні колеги, да, поки ми збираємося на голосування, запросіть, будь ласка, колег, я хотів би нагадати, що 26 квітня, ми з того часу не збирались, були роковини нашої трагедії – Чорнобильської атомної трагедії. І зараз якраз Російська Федерація країна-агресор робить усе для того, щоб знижувати ядерну безпеку на іншій атомній станції нашій. І хотів би, щоб ми вшанували також пам’ять усіх ліквідаторів, згадали їх хвилиною мовчання і подякували тим ліквідаторам, які присутні в залі Верховної Ради. Юрій Григорович Кісєль – один з ліквідаторів Чорнобильської трагедії. Давайте подякуємо, а потім вшануємо хвилиною мовчання всіх ліквідаторів. [[Оплески]] [[Хвилина мовчання]] Дякую. Приготуйтеся до голосування, будь ласка. Ставлю на голосування пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови з реєстраційним номером 9060 про Звернення Верховної Ради України до парламентів усіх іноземних держав, Європейського парламенту та Міжнародного агентства з атомної енергії щодо накладення санкцій на російську державну корпорацію з атомної енергії "Росатом" та запровадження заходів для зменшення співпраці з Російською Федерацією в сфері ядерної енергетики. Прошу голосувати. [[14:41:19]] За-298 Рішення прийнято. Постанова ухвалена в цілому. Руслан Олексійович.
Дякую, шановні колеги. Наступний законопроект у нас 6504 – це проект Закону про службу в органах місцевого самоврядування. Це друге читання. Ми домовлялися, що там тільки 449 правка Власенка, його немає в залі, тому можемо переходити одразу. Правка ще буде? Хто буде? Павленко Ростислав, будь ласка. Який номер поправки?
Шановний Руслане Олексійовичу, номер поправки 66. Шановні колеги, звертаю вашу. Я прокоментую її, не наполягаю на голосуванні по поправці. Шановні колеги, прошу звернути увагу, цей законопроект передбачає, крім іншого, ще досить сумнівне положення щодо того, що службовці місцевого самоврядування втрачають право на членство в політичних партіях. Ці службовці місцевого самоврядування таким чином не можуть висловлювати свою політичну позицію, навіть якщо є при цьому депутатами відповідних рад. Це ми вважаємо суттєвим обмеженням їх конституційних прав, дуже прошу звернути на це увагу. Дякую.
Дякую. Юлія Володимирівна, ви піднімали руку щось. Будь ласка.
Поставте правку Власенка, це була домовленість.
А правка Власенка, її тільки Власенко може поставити за Регламентом. У вас є лист від Власенка, да, я так розумію? Добре. Передасте мені лист від Власенка, добре? Тоді, шановні колеги, 449 поправка Власенка. Є лист в них. Лист, так? Добре. Шановні колеги, 449 поправка Сергія Власенка. Вона комітетом відхилена. Автор наполягає на її врахуванні. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:43:50]] За-125 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про службу в органах місцевого самоврядування (реєстраційний номер 6504). Прошу народних депутатів голосувати. [[14:44:28]] За-263 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, йдемо далі. Наступний законопроект 9101 ми домовилися з обговоренням. Я ставлю спочатку пропозицію включити його до порядку денного сесії. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:45:01]] За-272 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[14:45:22]] За-234 Рішення прийнято. Записуємося: два – за, два – проти. Правильно, колеги? Будь ласка, два – за, два – проти. Будь ласка, слово надається народній депутатці Гринчук Оксані Анатоліївні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Подгорній Вікторії.
Будь ласка, Вікторія Подгорна.
Шановні колеги, вже 433 дні Україна протистоїть жорстокому ворогові. Буча і Оленівка, Маріупольський драмтеатр, концтабори в підвалі Ягідного, розстріляні цивільні авто з написом "діти", катування і звірячі вбивства беззбройних полонених. Сьогодні ми отримуємо нові докази того, що воюємо зі справжнім злом – злом відомим нині як рашизм. Термін "рашизм" все частіше лунає у світі, зокрема публікаціям відомих науковців таких як Тімоті Снайдер. Рашизм став символом абсолютного зла. А щоб перемогти зло, необхідно назвати його справжнє ім’я. Понад пів року народні депутати всіх фракцій, експерти, науковці працювали над цією постановою. Робоча група всебічно дослідила це питання. І сьогодні ми пропонуємо визначити рашизм як новий різновид тоталітарної ідеології та суспільно-політичних практик, які використовуються режимом, сформованим Російською Федерацією за часів Путіна та ґрунтується на традиціях російського шовінізму й імперіалізму, практиках комуністичного режиму сталінської доби та німецького націонал-соціалізму. Найважливішими ознаками рашизму, які визначають політику путінської Росії є: систематичне порушення прав і принципів міжнародного права, суверенних прав інших держав, самовозвеличення Росії за рахунок насильницького пригнічення та заперечення існування інших народів, застосування з метою експансіоністської політики держави Росії ідей "русского мира", використання заборонених методів ведення війни та систематичне вчинення воєнних злочинів. Ми стверджуємо, розв’язана проти України жорстока, кривава, несправедлива війна є прямим наслідком ідеології і суспільно-політичних практик рашизму. Рашизм є прямою загрозою світовому порядку і безпеці. Ми закликаємо міжнародне співтовариство визнати діючий політичний режим Російської Федерації, який використовує цю ідеологію рашизму, як злочинний, а Російську Федерацію державою-терористом. Рашизм має бути поза законом у світі. Це важливий крок до відновлення справедливості і притягнення.
Будь ласка, В’ятрович Володимир Михайлович, фракція "Європейської солідарністі".
Щоб перемогти хворобу, потрібно точно встановити діагноз. Щоб перемогти у двобої зі злом, важливо називати речі своїми іменами. Цією постановою український парламент на законодавчому рівні офіційно визнає, що в основі російського режиму лежить новий різновид тоталітарної ідеології та практики – рашизм. У заяві Верховної Ради йдеться про те, що рашизм ґрунтується на традиціях російського шовінізму і імперіалізму, практиках комуністичного режиму СРСР та німецького націонал-соціалізму. Це дуже важливо для розуміння природи зла, з яким зіткнулася Україна і весь цивілізований світ. Тому що нинішня війна – це не просто війна Путіна, ідеологією рашизму глибоко просякнуто все російське суспільство. І хоча рашизм наслідує світогляд і естетику гітлерівського і сталінського режимів, його коріння набагато глибші. Рашизм міцно настоявся на особливостях російської державності і культури, задавнений у соціальній ненависті неподоланих імперських амбіціях і агресивному реваншизмі. Засуджуючи рашизм, ми констатуємо, що розв’язана проти України війна є його прямим наслідком і закликаємо світову спільному об’єднати зусилля для подолання загроз, які рашизм несе, для миру і безпеки всього людства. Підтримуючи цю постанову, Верховна Рада зробить важливий крок для поширення у світі розуміння суті й причини цієї війни, а, отже, і до наближення перемоги в цій війні. Слава Україні!
Героям слава! Будь ласка, Бобровська Соломія Анатоліївна, фракція "Голос".
Соломія Бобровська, фракція "Голос". Ви знаєте, цією постановою і цим голосуванням у нас сьогодні Верховна Рада приймає, напевно, одне з найісторичніших рішень з початку великої війни 24.02.2022 року. Чому? Тому що ми фактично в підручники наші, світові підручники, вводимо абсолютно новий термін, яким немає тотожних, близьких, інших феноменів, політичних течій, ідеологій. Ми забудемо, нарешті, порівняння з нацизмом, фашизмом. Але, на жаль, так рідко ми згадували більшовизм і комунізм, який в Україні був засуджений аж лише в 2016, якщо я не помиляюся, році. Ми виросли на цих паростках, які гноїли нашу націю. І, на жаль, ті, хто їздить, або ті, хто з тих областей, Луганщини, Донеччини, Півдня, Запоріжжя, Дніпропетровської області, Кіровоградської, яка таки зрештою буде перейменована ця область, – це все те, що ростило нам фактично підґрунтя, давало це приємне болото з заходу росіянам в ті місця, і навіть не знищення пам’ятників, куди можна класти квіти за умов окупації. Це те, що трапилося з Луганщиною, і те, що трапляється сьогодні з Донеччиною. Саме тому те, що відбувається сьогодні з нами всіма, те, як повторюється в черговий раз, підручники історії, те, що ми вчили, спогади, катування, вбивства, депортація, ґвалтування, заборона мати українці своїх діток українців і дітей, в яких забирають минуле, а відтак майбутнє, - це все насправді має жахливішу назву ніж просто рашизм. Але на сьогодні треба давати чітке ім’я – це просто рашизм, унікальний у світі злий, злосний режим. Дякую.
Будь ласка, шановні колеги, ще Крулько Іван Іванович і потім Білозір Лариса Миколаївна, і потім голосуємо.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фашисти майбутнього будуть себе називати антифашистами. Ці слова належать Вінстону Черчиллю, і вони є пророчими, які дуже добре характеризують якраз російський режим, який постійно апелює до того, що вони борються з фашизмом. Насправді самі мають всі ознаки тієї авторитарної жахливої системи, яка чітко сьогодні може називатися рашизмом. Фракція "Батьківщина" буде голосувати за цю заяву. І, дійсно, ми переконані, що цей злочин не тільки має бути засуджений як ідеологія, але і має відбутися новий трибунал, трибунал над тими злочинцями, воєнними злочинцями, які вчиняють військові злочини проти українських громадян, які здійснюють наругу над пам’яттю, які абсолютно перетворилися на звірську ідеологію, котра.
Будь ласка, Білозір Лариса Миколаївна.
Шановні колеги, шановні українці, сьогодні у ХХІ столітті до сих пір існує фашизм, і зараз він ще більш кровопролитний, нищівний і людиноненависницький. Коли ми переможемо, постане фундаментальне запитання: яким чином покарати військових злочинців? І я впевнена, що коли всі будуть виконувати свій обов’язок, коли ніхто не буде нехтувати ним, тоді кожен злочинець отримає своє покарання. Я повторюю, кожен злочинець буде покараний і ми зробимо все для найшвидшого досягнення поставленої мети. Шановні колеги, саме від нас залежить, яким чином світова спільнота буде ідентифікувати російський режим. І нам потрібно називати речі своїми іменами: Росія – це держава-терорист; російський режим – злочинний, це російський фашизм.
Шановні колеги, будь ласка, приготуємося до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про Заяву Верховної Ради України "Про визначення існуючого в Російській Федерації політичного режиму як рашизму та засудження його ідеологічних засад і суспільних практик як тоталітарних та людоненависницьких" (реєстраційний номер 9101). Прошу народних депутатів голосувати. [[14:55:36]] За-281 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Наступний законопроект 9154 – це проект Закону про внесення змін до статті 70 Основ законодавства України про охорону здоров’я (щодо роботи військово-лікарських комісій). Це друге читання, шановні колеги. Михайло Борисович, будь ласка, запрошую вас сюди. Ми домовлялися, що поправка 15 Геращенко, і ми голосуємо. Правильно? Будь ласка, Геращенко Ірина Володимирівна, 15-а.
Шановні колеги, зараз ми обговорюємо надзвичайно важливий законопроект, мета якого – це дійсно вдосконалити і спростити створення військово-лікарських комісій, які сьогодні перевантажені. Але дуже важливо, щоби цей законопроект працював. І тому 15 поправка стосується ключового – грошей, звідки будуть фінансуватися ці військово-лікарські комісії. Ми пропонуємо з колежанками наступну поправку, я дуже прошу її підтримати, що комісії можуть створюватися в межах коштів , передбачених в державному бюджеті, місцевих бюджетах при державних і комунальних закладах охорони здоров’я в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів. Ми переконані, що ця поправка є ключовою, вона наповнить законопроект змістом, хто має фінансувати ці ВЛК. Щоб не було такого, що на папері їх створили, ми тут молодці, а насправді вони просто не будуть фінансуватися. Тому що, як ви знаєте, і в профільному комітеті як найкраще, в медицині багато коштів.
Будь ласка, позиція комітету, Михайло Борисович.
Правка відхилена не тому, що вона погана, вона гарна, але в кінцевій редакції закону, який схвалив комітет до другого читання, є така фраза: "Військово-лікарські комісії також можуть створюватись при державних та комунальних закладах охорони здоров’я". А це подразумевает, що в НСЗУ вже зроблений і затверджений урядом пакет, який буде сплачувати саме за послуги військово-лікарських комісій. Тому правка відхилена не тому, що вона погана, а тому, що вона є в законі.
Ірина Володимирівна, ви наполягаєте все ж таки, да? Наполягаєте. Я ставлю 15 поправку авторства Ірини Геращенко. Комітет свою позицію пояснив, він її відхилив і вимагає, щоб вона залишилась відхилена, а автор наполягає, щоб її врахували. Ставлю 15 поправку на голосування. Прошу голосувати. [[14:58:16]] За-116 Рішення не прийнято. Шановні колеги, переходимо до прийняття закону в цілому. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до статті 70 Основ законодавства України про охорону здоров’я (щодо роботи військово-лікарських комісій)(реєстраційний номер 9154). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[14:58:59]] За-287 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступний законопроект 9158, теж друге читання, теж пов’язаний з роботою у медичній сфері. Ми домовлялися так: у нас три поправки Ірини Геращенко, враховані частково, вона просить із заміною на 3 хвилини і поставити поправки 1 і 52. Далі буде дві, три поправки від фракції "Батьківщина" і 47 поправка від Радіної, і після цього голосуємо. І одна поправка від Гончаренка, так? Олексій, поки давайте я дам 3 хвилини Ірині Володимирівні, а ви підійдете і скажете, який номер поправки. Ірина Володимирівна, 3 хвилини, будь ласка, ваших.
Дякую. А можна в іншому порядку, я спочатку поставлю поправки на голосування, а потім візьму три хвилини?
Та ні, Ірина Володимирівна, треба обговорити, як ми можемо голосувати без обґрунтування поправок ваших.
Дякую. Шановні колеги, отже, що є в тілі законопроекту про внесення змін до Статуту внутрішньої Служби Збройних Сил України щодо удосконалення питань оформлення документів і лікування військовослужбовців під час дії воєнного стану. Дуже важливо усвідомлювати, що до сьогодні, враховуючи кількість поранених, наші шановні герої змушені днями стояти в цих принизливих чергах, навіть ті, хто має ампутовані кінцівки, для того щоб отримати довідку відповідну щодо інвалідності, щодо каліцтва, контузії і поранення. І, власне, мета цього законопроекту – це спростити отримання цих документів, прибрати оці черги. Ми готували альтернативний законопроект з колежанками, який мав високу оцінку практикуючих військових лікарів для того, щоби. Пане Потураєв, можна вас попросити сісти для того, щоби. Пане Потурєв.
Шановні колеги, займіть свої місця, будь ласка. Будь ласка, Ірина Володимирівна.
Ви знаєте, я хочу взагалі звернути увагу головуючого що, ну, в цілому ми обговорюємо дуже серйозні законопроекти, весь час бачимо дуже велику неповагу сесійної зали до інтелектуальної праці колег. Можна, щоби ви як головуючий звертали увагу на поведінку колег у залі. Мені неприємно розмовляти зі спиною, а не з президією і з колегами. Дякую. Отже, ми зараз обговорюємо законопроекти, які стосуються спрощення отримання довідок військовослужбовцями. І, власне, ми вважаємо, що, на жаль, ті поправки, які запропонувала наша команда, не були враховані комітетом. А, отже, попри всю важливість цього законопроекту, залишаються ризики зловживань, тому що тут забирається з цього законопроекту, наприклад, питання розслідувань того, за яких умов військовослужбовці отримали травму, контузію чи каліцтво. Хоча ми вважаємо, що за певних обставин це має перевірятися відповідним розслідуванням, і ми закладали ці поправки. Адже дуже важливо, щоби ми прибрали тут весь бюрократизм, але в той же час щоб не було такого, що в нас у військових госпіталях сьогодні немає комплектації військових лікарів, в той час, коли у ВЛК у нас черги стоять лікарів безкоштовно там працювати. І ми розуміємо чому. Тому що, на жаль, в цих комісіях є не тільки волонтерство, а й корупційна складова. І ось в такому варіанті, як в цьому законопроекті залишаються певні ризики, ми вважаємо, що будуть зловживання. І тому просимо врахувати наші поправки щодо того, що є можливість для цих комісій залишити розслідування і скасувати його там, де йдуть дійсно бойові дії і.
Шановні колеги, Ірина Володимирівна виступила 3 хвилини. Зараз я поставлю 1-у і 52 поправку на голосування, вони обидві комітетом відхилені, тому прошу приготуватися. Ставлю 1 поправку авторства Ірини Геращенко на врахування. Комітет їх відхилив, автор наполягає на врахуванні. Голосуємо, 1 поправка, будь ласка. [[15:03:30]] За-87 Рішення не прийнято. 52 поправка авторства Геращенко. Комітет також її відхилив, автор наполягає на врахуванні цієї поправки. Ставлю 52 поправку. Прошу голосувати. [[15:03:58]] За-87 Рішення не прийнято. Дякую, Ірина Володимирівна. Йдемо далі. Далі в нас три хвилини Цимбалюк замість своїх поправок. Будь ласка, Михайло Михайлович Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановний пане Голово, президія, шановні колеги, ми сьогодні розглядаємо дуже, надзвичайно важливий законопроект, і саме життя підказало, яким він має бути. Я дякую комітету за фахову роботу щодо розгляду цього законопроекту. І важливо, що саме ним ми уточнюємо щодо видачі довідки про отримання поранення, травми військовослужбовцем. Дуже важливо, що цим законопроектом військовослужбовці Збройних Сил України і інших військових формувань не змушені будуть їздити після лікування знову у військову частину, де буде проводитись службова перевірка. Це є надзвичайно важливо, бо ці довідки будуть, в тому числі, вже цифровізовані і в електронній формі. Це також той позитив, яким цей законопроект полегшує життя як і військовослужбовцям, так і лікарям, які працюють у військово-лікарській комісії. І дуже важливо щодо соціального захисту військовослужбовців. Це важливий політичний момент, що сьогодні держава таким чином підтримує всіх тих, які ціною свого здоров’я, а інколи й життя боронять мир в Україні. Я пропоную колегам не затягувати час, проголосувати цей законопроект. І, пане Голово Верховної Ради, просимо, щоб ви його підписали і скерували Президенту – Верховнокомандувачу на його підпис. Дякую. І слава всім тим, які сьогодні боронять наш мир і спокій в державі, і слава Україні!
Героям слава! Будь ласа, далі Радіна. 47 поправка, вона врахована частково. Я так розумію, Анастасія Олегівна буде наполягати на повному врахуванні. Будь ласка, Анастасія Олегівна.
Доброго дня, шановні колеги. Прошу врахувати поправку 47, врахувати її повністю в редакції поправки, бо наразі комітетом вона врахована лише частково. Що ми маємо зробити цим законом? Припинити знущання над пораненими військовими, ми маємо припинити змушувати їх їздити по всій країні з медичними документами, наче вони якісь кур’єри. Ця поправка чітко фіксує, що обов’язок передати медичні документи лежить на територіальних центрах комплектування або на медичних закладах. Дуже прошу, колеги, цю поправку підтримати. Дякую дуже.
Яка позиція комітету? Олександр Сергійович, я перепрошую, я попросив комітет.
Так, поправка була врахована частково в силу того, що ми не можемо через Статут Збройних Сил визначати завдання закладам охорони здоров’я. Але враховуючи суспільний резонанс і те, що також пані Радіна пропонує визначити завдання щодо відповідальності за оформлення документів і територіальним центрам комплектування та соціальної підтримки, особисто прошу цю поправку врахувати. Вона дасть можливість пришвидшити реформу ВЛК. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, зрозуміли позицію. 47 поправка, вона врахована частково. Тільки що Анастасія Олегівна обґрунтувала, чому вона просить врахувати її повністю. Позицію комітету ви також почули. Тому я ставлю 47 поправку з пропозицією врахувати її повністю. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:08:10]] За-266 Рішення прийнято. І, я розумію, ще Олексій Гончаренко просить замість всіх своїх поправок три хвилини. Так, Олексій? Будь ласка, Гончаренко.
Так. І голосування після цього.
Номери тоді скажіть одразу.
Так, будь ласка. Це поправка номер 2, це поправка. Треба зараз всі перелічити? Номер 2, номер 12, номер 53 і номер 22, номер 21. І номер 21.
Дякую.
Шановні друзі, по-перше, хочу повідомити, тут є така новина: рішення Верховної Ради щодо того, що ми звідси викинули депутата Гео Лероса, відмінено як незаконне. Вітаю всіх, хто за це голосував, ви голосували за незаконне рішення. А насправді серйозно я вітаю весь парламент, тому що це означає, що все-таки хоч якісь ще баланси є, Верховну Раду вже повністю контролює пан Єрмак, Верховний Суд, я так дивлюся, ще не повністю, хоч це. Добре, це радує. Друге. Я щодо цих правок і взагалі питання, військово-лікарські комісії – це питання принципове. Ми сьогодні говоримо про виплати військовим, я сказав, що буду всюди це казати, поверніть виплати військовим, і те саме тут. Тому що ми говоримо – героям слава, слава, слава, а насправді вся наша повага до військових, підійдіть до будь-якої ВЛК і подивіться: стоять люди, хтось без ноги, хтось без ока, поранені, стоять в чергах – це просто якесь знущання над людьми. Їм кажуть, щоб зробити копію, йдіть кудись через дорогу, зробіть ксерокс. Він іде з цією ногою, з цією рукою, поранена людина, скільки питань. В мене працює гаряча лінія для військовослужбовців, ви не уявляєте, що там відбувається. Сотні звернень на день і дуже багато питань і скарг на роботу військово-лікарських комісій. Людину непридатну – кажуть обмежено придатна. А окрема історія, коли визнають непридатною, людину виводять за штат і далі людина отримує місяцями тільки за звання, тільки йому дають 700 гривень платять чи 800 гривень, більше нічого. З армії не відпускають, не демобілізують, але при цьому нічого не платять, – просто катастрофа. Це питання про неповагу до наших військових, до тих героїв, про яких ми говоримо кожен день і яким клянемося в славі і в повазі. Друзі, давайте це терміново виправляти. Цей законопроект, його, безумовно, треба голосувати. Я прошу підтримати мої правки, вони тільки на це направлені, щоб полегшити. Але, друзі, цього недостатньо, цього замало, нам треба все це переводити в електронну форму, нам треба виділити туди ресурс для того, щоб це все відбувалося в нормальних умовах з повагою до військового, щоб ми не знущалися з людини, що в нього ще рука відросте, господи прости, чи ще щось відбудеться, коли ганяємо по десять кругів ада. Тому, друзі, терміново це треба виправляти і повертати.
Шановні колеги, зараз я поставлю чотири поправки Гончаренка. Ви аргументацію почули, зараз ми ще попросимо, щоб комітет висловився з приводу них, і потім будемо ставити законопроект в цілому. Будь ласка, позиція комітету по поправці 2, 12, 21 і 53 авторства Гончаренка.
Дані поправки були враховані частково або редакційно, взагалі ми максимально старалися збалансувати законопроект. Що стосується повноважень, які мають бути виконані на рівні Кабінету Міністрів, то відповідно це врегульовується, уже підготовлені підзаконні акти, які активізують реформу ВЛК щойно Президент підпише цей законопроект. Тож немає сенсу визначати те, що має бути опрацьовано Кабінетом Міністрів на рівні закону, що і було зроблено. Цей закон – це рамка для реформи ВЛК, далі справа за Кабміном.
Шановні колеги, я тоді почергово буду ставити всі ці чотири поправки. Поправка 2, комітетом відхилена, вона авторства Гончаренка, Гончаренко наполягає на її врахуванні. Ставлю на голосування, позиції ви почули. [[15:12:51]] За-85 Рішення не прийнято. 12 поправка. Комітетом вона відхилена, аргументи почули, це авторства Гончаренка, він просить поставити на врахування. Прошу голосувати. [[15:13:17]] За-71 Рішення не прийнято. 21 поправка авторства Гончаренка. Комітетом відхилена. Автор просить поставити на врахування. Я прошу голосувати. [[15:13:39]] За-67 Рішення не прийнято. Я всі поставив поправки ваші? Всі, так? Дякую. Шановні. 53-я, я просто. 53-я, да? 53 поправка. Для чого? Ви вже все висловились. 53 поправка авторства того ж Гончаренка. Вона комітетом так само відхилена, автор так само просить врахувати. Прошу голосувати. [[15:14:19]] За-72 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми пройшли всі поправки. Переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до Статуту внутрішньої Служби Збройних Сил України щодо удосконалення питань оформлення документів та лікування військовослужбовців під час дії воєнного стану (реєстраційний номер 9158). Готові голосувати? Прошу народних депутатів голосувати. [[15:15:03]] За-291 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Вітаю, колеги, і дякую вам. Йдемо далі. Далі ми домовились наступний законопроект без обговорення, будь ласка, не виходьте. Тому я одразу ставлю пропозицію, це 9152, включити до порядку денного сесії законопроект 9152. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:15:36]] За-277 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення зміни до частини другої статті 4 Цивільного кодексу України щодо удосконалення законодавчої процедури (реєстраційний номер 9152). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:16:05]] За-282 Рішення прийнято. І я ставлю завершальну пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення зміни до частини другої статті 4 Цивільного кодексу України щодо удосконалення законодавчої процедури (реєстраційний номер 9152). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:16:39]] За-283 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Закон прийнятий в цілому. Це дуже важливе рішення. Відтепер і зміни до Цивільного кодексу ми оформлюємо окремими законами для того, щоб їх не ховати по різних законодавчих актах, як це ми вже робимо в Кримінальний, Кримінальний процесуальний і інші кодекси. Дякую Ігорю Фрісу за цю блискучу ініціативу. Йдемо далі. Шановні колеги, 8244. Це проект Закону про внесення змін до Кодексу законів про працю України щодо правонаступництва у трудових відносинах. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:17:31]] За-233 Рішення прийнято. Шановні колеги, є необхідність обговорювати, да? Чи давайте без обговорень. Ні? Тоді два – за, два – проти запишіться. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я не проти, але ми домовлялися з обговоренням, тому що є фракції, які хочуть це обговорити, і це їхнє святе право. Прошу, запишіться: два – за, два – проти. Записуються тільки ті фракції, які хочуть обговорити. Будь ласка, народний депутат Швачко Антон Олексійович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Добрий день. Прошу передати слово Галині Третьяковій.
Будь ласка, Галина Миколаївна Третьякова
Шановні народні депутати, законопроект євроінтеграційний і імплементує в українське законодавство Директиву ради 2001 року 23-ю. Він про охорону праці, прав працівників у випадку передачі підприємства або бізнесових структур, або частини підприємства щодо встановлення обов’язку нового роботодавця повідомляти працівників про зміну власника підприємства, з одного боку. З другого боку, про те, що всі договори трудові, які були укладені з попереднім власником, вони продовжують діяти так само як і продовжує діяти весь обсяг соціальних прав і колективних договорів, який був укладений попередником. Це законопроект щодо захисту прав найманих працівників. Прошу підтримати і нарешті встановити в законодавстві такий захист на рівні закону. Дякую.
Дякую, Галина Миколаївна. Степан Іванович Кубів, фракція "Європейська солідарність", будь ласка.
Шановний пане Голово, прошу передати, перший виступ Ірини Никорак, будь ласка.
Будь ласка, народна депутатка Ірина Никорак.
Шановні колеги, шановні українці, фракція "Європейської солідарності" вітає наміри уряду адаптувати законодавство України до законодавства Європейського Союзу і в цілому не проти прийняття за основу. Хоча даний документ відноситься до євроінтеграційних, проте, на нашу думку, він не повною мірою враховує положення європейських директив, а саме у положеннях проекту відсутні гарантії збереження статусу та функцій представників працівників, як це передбачено статтею 6 Директиви 2001/23/ЄС, у якій встановлено, що підприємство або бізнесова структура зберігають свою автономію, то статус і функції представників працівників, яких зачіпає зміна власника, зберігається на тих же самих умовах. Також у законопроекті не відображено положення частини третьої статті 3 вказаної Директиви, яким визначено, що після зміни власника підприємства мають дотримуватися положення та умови, узгоджені у колективному трудовому договорі. Зокрема, додати припинення чи закінчення терміну дії колективного договору або вступу в силу чи застосування іншого колективного договору. Документом не враховано, що, крім реорганізації юридичної особи, правонаступництво також відбувається у разі виділу юридичної особи. У такому випадку трудові відносини працівників цієї юридичної особи також мають бути продовжені. Наша фракція підтримає даний проект з урахуванням тих пропозицій, які були мною зачитані. Дякую.
Слово надається Івану Григоровичу Кириленку, фракція "Батьківщина". Я так розумію, що він передасть слово, так? Будь ласка.
Шановні колеги, це той випадок, коли до важливого законопроекту євроінтеграційного додається ложка дьогтю. Я зараз вам доведу на прикладі. Обґрунтовуючи необхідність прийняття проекту Закону про внесення змін до Кодексу законів про працю України щодо правонаступництва у трудових відносинах, уряд стверджує, що ним передбачено приведення національного законодавства про працю у відповідність до положень Директиви ЄС. Це Директива про наближення законодавства держав-членів, що стосується охорони прав працівників, у випадку передачі підприємства або частини підприємства щодо встановлення обов’язку роботодавця повідомляти працівника про зміну власника підприємства. Підтримуючи важливість імплементації положень зазначеної директиви, звертаю вашу увагу на деякі недоліки законопроекту. І, зокрема, перше, у запропонованій проектом новій статті 36.1 Кодексу законів про працю відображений один із основних принципів директиви, а саме, що права та обов’язки роботодавця переходять до правонаступника. Однак проектом не враховано таке важливе положення директиви, яким визначено, що правонаступник продовжує дотримуватись термінів та умов, погоджених в колективному договорі, на тих же самих умовах додати припинення або укладання іншого колективного договору. Отже, проект не передбачає, що права та обов’язки роботодавця передаються не тільки за індивідуально трудовими договорами, але й за колективними договорами також. Щоб відповідати нормам, директивам, це має бути обов’язково встановлені в законі. Друге. У новій статті 36 Кодексу законів про працю передбачається лише можливість працівників та їх представників ініціювати консультації з роботодавцем. А директиви передбачають, що, навпаки, роботодавець зобов’язаний проявляти ці ініціативи і звертатися до представників трудового колективу, до профспілок про продовження виконання колективного договору, угоди або заключення нової угоди.
Дякую. Шановні колеги, я так розумію, Олександр Сергійович Колтунович не буде виступати з цього питання, тому можемо переходити до прийняття рішення. Прошу народних депутатів запросити до зали, ми переходимо до прийняття рішення з цього питання. Шановні колеги, будь ласка, приготуйтеся до голосування. Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. Шановні колеги, переходимо до прийняття рішення. Я ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Кодексу законів про працю України щодо правонаступництва у трудових відносинах (реєстраційний номер проекту 8244). Готові голосувати? Я прошу народних депутатів голосувати. [[15:25:18]] За-240 Рішення прийнято. Закон прийнятий за основу з доопрацюванням положень. Шановні колеги, далі у нас без обговорення 6319. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про органи самоорганізації населення" щодо удосконалення порядку організації, діяльності та припинення органу самоорганізації населення. Ми домовлялися, це перше читання, тому я одразу ставлю пропозицію прийняти за основу з доопрацюванням положень відповідно до частини першої статті 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про внесення змін до Закону України "Про органи самоорганізації населення" щодо удосконалення порядку організації, діяльності та припинення органу самоорганізації населення (реєстраційний номер 6319). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:26:21]] За-258 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Наступний законопроект 9011, 9011-1, 9011-2, 9011-д. Я ставлю пропозицію включити до порядку денного сесії всі ці законопроекти. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:26:51]] За-251 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію розглянути ці питання за скороченою процедурою. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:27:13]] За-210 Рішення прийнято. Шановні колеги, можемо без обговорення, Артур? Ну, добре, тоді запишіться: два – за, два – проти. Запишіться: два – за, два – проти, шановні колеги. Будь ласка, слово надається народній депутатці Гринчук Оксані Анатоліївні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Андрію Жупанину.
Будь ласка, Андрій Жупанин.
Шановні колеги, доброго дня. Законопроект під номером 9011-д, за який ми зараз будемо з вами голосувати, він став результатом фундаментальної роботи, яка велася експертною групою впродовж фактично останніх 5 місяців. Попередньо результатом цієї роботи був інший законопроект під назвою: щодо відновлення енергетичної безпеки та зеленої трансформації енергетичної системи України, - який був внесений мною та кількома колегами з енергетичного комітету, а також колегами-представниками міжфракційного депутатського об’єднання - "Об’єднані заради відновлення – United for Recovery", та був зареєстрований під номером 9213. Власне, законопроект, який я зараз вам презентую, 9011-д, який ми будемо голосувати, на 95 відсотків складається з норм, які ми напрацювали в законопроекті 9213. Відчуваючи свою пряму дотичність до роботи над доопрацьованим законопроектом, вирішив вам розповісти про його основні положення. По-перше, доопрацьованим законопроектом нарешті запроваджується механізм функціонування гарантій походження електричної енергії з відновлюваних джерел енергії. Гарантії походження є одним з елементів, що дозволяє підтвердити екологічність виробництва товарів та дозволить українській промисловості збільшити доходи від експорту продукції до країн Європейського Союзу. Цим законопроектом також стимулюється широке залучення середнього та малого бізнесу до підвищення енергетичної безпеки України. Ми зняли бар’єри входу в енергетичний ринок для різних категорій споживачів: побутових, малих непобутових, а також непобутових споживачів. Законопроект запроваджує механізм самовиробництва, який дозволяє поставити невеличку електростанцію для забезпечення власного споживання, а не спожиту електроенергію продати постачальнику за ринковою ціною. При цьому споживач не має отримувати ліцензію, ставати учасником ринку або ж здійснювати якісь додаткові платежі. Колеги, закон прогресивний і, не побоюсь цього слова сказати, навіть в певній частині революційний. Прошу, будь ласка, його підтримати та долучитися до опрацювання в другому читанні. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, Інна Романівна Совсун, фракція "Голос".
Інна Совсун, фракція "Голос". Я, мабуть, в продовження того, що колега з комітету Андрій Жупанин щойно говорив, дійсно підтверджу, що законопроект став результатом тривалої роботи в комітеті спільно з міністерством, спільно з ринком. Напрацьовувалися моделі, яким чином нам найкраще підготуватися до майбутньої зими і в принципі закласти основи розвитку української енергетики на майбутнє. Ми розуміємо, що зараз нам необхідно вирішувати дві ці задачі одночасно, і насправді цей законопроект робить важливий крок для того, аби спробувати цю проблему вирішити. Цей законопроект робить крок для того, аби розбудовувати децентралізовану генерацію в Україні. Якщо ви поїдете за кордон, якщо ви виїдете в Польщу – а ми всі зараз переважно, коли їздимо за кордон, їздимо через Польщу – ми бачимо, яка кількість сонячних панелей стоїть на будинках. Для того, аби це трапилося, це не відбудеться саме по собі, для цього необхідна адекватна державна політика регулювання і створення механізмів підтримки. І власне, цей законопроект такі інструменти закладає. Не менш важливим для бізнесу в першу чергу є створення гарантій походження електроенергії, це створення можливості продавати українську електроенергію як "зелену" на європейських ринках. І це, звичайно, дуже важливо, особливо в контексті майбутнього оподаткування в межах європейського СВАМ, що буде непросто для українського ринку, для українського ринку адаптуватися до цього. Але що важливо, що цей законопроект також дозволяє нам не просто закладати правильні основи на майбутнє, але й говорити про те, що вже на наступну зиму реалізація частково принаймні цього законопроекту дозволить українським громадянам, у першу чергу домогосподарствам, в першу чергу, звичайно, людям, які живуть в окремих будинках, готуватися до зими і не переживати так сильно за можливі удари росіян по українській енергетиці, які, ми розуміємо, що попри все залишаються реальністю. Тому давайте підтримаємо і потім до другого читання будемо доопрацьовувати спільно для того, щоб удосконалити цей законопроект. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Артур Володимирович Герасимов, фракція "Європейська солідарність". Будь ласка, ви передаєте слово, Артур Володимирович? Будь ласка, Бондар Михайло Леонтійович.
Дякую. Шановні колеги! Бондар Михайло, "Європейська солідарність". Ми також будемо підтримувати цей законопроект. Дійсно, ті попередні законопроекти, які пропонувалися, об’єднані в цьому законопроекті, і колеги правильно сказали, що багато в чому, може, дійсно, революційний він. Але завжди, коли у нас були обговорення в комітеті, номер один це було питання до національної комісії, так званої НКРЕКП, тобто яка, напевно що, на якій буде дуже багато лежати функцій контролю за. і в тому числі що закладено в цьому законопроекті. Завтра, надіюся, все-таки в нас відбудуться в комітеті слухання, і члени національної комісії дадуть вичерпну відповідь на поставлені питання, які, я думаю, підготували члени нашого комітету від кожної політичної сили, щоб розуміти, що буде відбуватися з тарифами, що буде відбуватися з проходженням опалювального періоду 23-24, як зачепить проходження опалювального періоду наших промисловців, тобто чи буде підняття в тому числі ціни на електроенергію для них і все подальше будемо піднімати в зустрічі завтрашній з НКРЕКП. Тому я надіюся, що після прийняття цього законопроекту в першому читанні, дійсно, не буде настільки багато поправок, щоб наділити цю комісію такими невластивими функціями і щоб вони були таким фактично монополістом якраз в енергетиці, в справі контролю всіх, і в тому числі виробників "зеленої" енергетики, в тому числі.
Будь ласка, завершальне обговорення. Кабаченко Володимир Вікторович. Я так розумію, він передає Кучеренку, так? Будь ласка, Кучеренко Олексій Юрійович. І після цього голосуємо.
Дякую. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Ви знаєте, я з таким задоволенням послухав своїх молодих колег про фундаментальність, революційність цього законопроекту. Знаєте, друзі мої юні, в цьому залі за останні роки наприймали вже стільки фундаментальних законів, а що у нас на ринку газу, якого немає і не буде найближчим часом? А що ж у нас на ринку електроенергії? А де ж наш незалежний регулятор, який в результаті ваших фундаментальних законів? А що ж з анбандлінгом і що з нашим Оператором ГТС, який на межі банкрутства? Я до чого веду, шановні друзі, нічого поганого в цьому законопроекті дійсно немає. Це перше. Друге. Аж ніякого відношення до опалювального сезону на сьогодні він не має практично. Розберіться, будь ласка. Те, що він непоганий років на десять для реалізації, ми не будемо спорити з цим. І, безумовно, "Батьківщина" підтримає цей законопроект в першому читанні, і буде разом з вами доопрацьовувати його. А я би просто звернув вашу увагу, друзі, що поки що у держави і у Енергоринку величезний борг 18 мільярдів перед "зеленою" генерацією взагалі за весь час її існування. То, може, з цим боргом треба розібратись? Так само я би порадив вам, шановні друзі, почитати уважно висновок науково-експертного управління, яке каже вам, що, друзі, цей законопроект не піде до тих пір, поки не буде тарифу для населення повноцінного, розумієте. Бо інакше ці проекти не будуть окуповуватись. А з іншого боку, ми всі на сьогодні розуміємо, що категорично не можна підвищувати тариф для населення. Тому, друзі, ейфорію свою там припиніть і спокійно працюйте, без фундаменталізму і революцій. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту, переходимо до прийняття рішення. Шановні друзі, я ставлю пропозицію прийняти за основу проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо відновлення та зеленої трансформації енергетичної системи України (реєстраційний номер 9011-д). Ставлю цю пропозицію на голосування, прийняти за основу. Прошу голосувати. [[15:37:51]] За-251 Рішення прийнято. Я ставлю пропозицію скоротити наполовину строки подачі пропозицій і поправок для підготовки до другого читання законопроекту 9011-д. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:38:17]] За-213 Рішення не прийнято. Строки не скорочені. Шановні колеги, у нас залишилося сьогодні без обговорення ще одне питання. Але я пропоную, у нас завтра без обговорення ще одне питання, давайте, може, це 8337 проголосуємо. Давайте без обговорення, Артур. Там нема про що говорити. Я вас прошу. [[Шум у залі]] 8140, ми перед ним зупинимося, тому що ми ж говорили з вами. Шановні колеги, я ставлю 6164. Це проект Закону про внесення змін до кодексу України про адміністративні правопорушення щодо порушення правил перевезення у міському електричному транспорті. Я ставлю пропозицію прийняти за основу законопроект 6164. Прошу голосувати. [[15:39:19]] За-256 Рішення прийнято. Шановні колеги, я ставлю пропозицію, далі – 0188. Це проект Закону про ратифікацію Листа про внесення змін № 4 до Фінансової угоди (Проект будівництва високовольтної повітряної лінії 750 кВ Рівненська АЕС - Київська) між Україною та Європейським інвестиційним банком. Я ставлю пропозицію прийняти за основу і в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону 0188. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:40:04]] За-268 Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте 8337 сьогодні ще. Артуре Володимировичу. [[Шум у залі]] Ні, ну, з обговоренням, друзі. Давайте тоді одне обговорення, хтось від вас буде, і голосуємо. Тоді 8337, це проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Європейської Комісії, Європейського Парламенту, Ради Європейського Союзу, Світової організації торгівлі, урядів та парламентів іноземних держав щодо встановлення санкцій на імпорт російської і білоруської деревини та продуктів з неї, російської риби та морепродуктів, заборони на експорт устаткування та його компонентів, а також недопустимості діяльності на території Російської Федерації систем міжнародної екологічної сертифікації. Я ставлю пропозицію розглянути це питання за скороченою процедурою. Будь ласка, я прошу голосувати. [[15:41:04]] За-229 Рішення прийнято. Будь ласка, хто буде? Гончаренко. Один виступ, після цього голосуємо і на сьогодні робимо перерву.
Олексій Гончаренко "Європейська солідарність". Дуже правильне рішення, треба звертатися, треба обмежувати в світі всю цю продукцію, яку виробляє, експортує країна-агресор Російська Федерація та окупована нею Білорусія, маріонетка Лукашенко. Абсолютно правильне рішення і про білоруську деревину. Але чому ми толеруємо білоруську деревину у вигляді Лукашенка, який продовжує сидіти і називати себе президентом Білорусі? Ми розриваємо рішення, ми звертаємось до світу, але ми не розриваємо дипломатичні відносини з білоруською деревиною у вигляді Олександра Лукашенка. Це треба робити терміново, я закликаю всіх. У Верховній Раді України лежить вже пів року проект постанови Верховної Ради, підготовлений міжфракційним об’єднанням "За демократичну Білорусь", в яке входять представники майже всіх фракцій, всіх проукраїнських фракцій, які є в цьому парламенті. Давайте виносити, приймати рішення, розривати дипвідносини, назавжди відкликати посла, поки там сидить Лукашенко, добиватися виключення Білорусі з усіх міжнародних організацій і інституцій. Скільки ми можемо толерувати це зло? Скільки ми можемо робити вигляд, що це начебто більш менш є пристойним? Країна, яка є окупована російськими військами. Білорусь, яка використовується як плацдарм для нападу на Україну. Білорусь, яка використовується для того, щоб бомбити Україну. А ми далі ми приймаємо правильні рішення у Верховній Раді, але не відкликаємо звідти, не розриваємо дипломатичні відносини і маємо теоретично посла. У нас немає посла для Індії, для Китаю, для Бразилії, а для Лукашенка у нас є. Це абсурд. І поверніть доплати військовим!
Шановні колеги, я ставлю пропозицію прийняти в цілому з урахуванням пропозицій комітету та з необхідними техніко-юридичними поправками проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до Європейської Комісії, Європейського Парламенту, Ради Європейського Союзу, Світової організації торгівлі, урядів та парламентів іноземних держав щодо встановлення санкцій на імпорт російської і білоруської деревини та продуктів з неї, російської риби та морепродуктів, заборони на експорт устаткування та його компонентів, а також недопустимості діяльності на території Російської Федерації систем міжнародної екологічної сертифікації (реєстраційний номер постанови 8337). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:44:05]] За-268 Рішення прийнято. Шановні колеги, одна секундочка. Якщо ніхто не буде ставити поправки, я подивився, там правок немає, дуже важливий законопроект наступний 8140, це про дострокові звання нашим військовим, давайте ми його зараз проголосуємо і завершимо сьогоднішній день. Я ставлю пропозицію прийняти в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними поправками проект Закону про внесення змін до статті 29 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України (реєстраційний номер законопроекту 8140). Прошу народних депутатів голосувати. [[15:44:57]] За-265 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, колеги. Ще Олександр Сергійович – оголошення, і після цього завершуємо.
Створені нові міжфракційні депутатські об’єднання. Відповідно до статті 60 прим. Регламенту повідомляю про створення міжфракційного депутатського об’єднання "Взаємодія". Співголовами цього об’єднання обрано народних депутатів: Лабу Михайла Михайловича, Пивоварова Євгена Павловича. Також створено міжфракційне депутатське об’єднання "Відновлення та розвиток лісів України". Головою цього об’єднання обрано народного депутата України Матусевича Олександра Борисовича. Також повідомляємо, що в народних депутатів Княжицького та Никорак з фракції "Європейська солідарність" не спрацювали картки за Законом 9101. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, розгляд питань порядку денного на сьогодні завершено. Дякую всім за результативну роботу. Зараз я оголошую перерву в нашому пленарному засіданні. Про час і місце його продовження вам буде повідомлено. Нагадую на необхідності не поширювати інформацію щодо його початку. Продовжуємо працювати на перемогу. І слава Україні!