Шановні народні депутати, прошу сідати. Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України! Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:01:34]] Зареєструвалося в сесійній залі 394 народних депутатів. Шановні народні депутати та гості Верховної Ради України! У церемонії відкриття десятої сесії Верховної Ради України шостого скликання бере участь Президент України Віктор Федорович Янукович. Прошу привітати Президента України! ([[Оплески]]) [[Шум у залі]] Так, дякую. Шановні народні депутати та гості Верховної Ради України! На церемонії відкриття десятої сесії Верховної Ради України присутні: Прем’єр-міністр України Микола Янович Азаров та члени уряду, виконуючий обов’язки Голови Конституційного Суду України та судді Конституційного Суду, Голова Верховного Суду, Голова Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, Голова Вищого господарського суду України, Голова Національного банку України, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, Генеральний прокурор України, Голова Служби безпеки України, Голова Фонду державного майна України, Голова Антимонопольного комітету України, Голова Вищої ради юстиції, Голова Державного комітету телебачення і радіомовлення України, виконуючий обов’язки Голови Рахункової палати, Голова Служби зовнішньої розвідки України, виконуючий обов’язки Голови Державної судової адміністрації, глави дипломатичних представництв іноземних держав, інші офіційні особи. Шановні народні депутати та гості Верховної Ради України! Відповідно до статті 83 Конституції України десяту сесію Верховної Ради України шостого скликання оголошую відкритою. [[Лунає Державний Гімн України]] Дякую, шановні народні депутати. [[Шум у залі]] Шановні народні депутати та гості Верховної Ради України! До слова запрошується Президент України Віктор Федорович Янукович. Будь ласка, Вікторе Федоровичу. [[(Оплески) (Шум у залі)]] Шановні народні депутати, прошу уваги! [[Шум у залі]] Шановні народні депутати, я прошу вас, давайте заспокоїмося. [[Шум у залі, вигуки із залу "Юлі – волю!"]] Шановні народні депутати, ну, я вас прошу, так ми волю не викричимо, лише будемо поглиблювати конфлікт. Я вас прошу, заспокойтеся. [[Шум у залі]] Шановні народні депутати, прошу заспокоїтись! Давайте будемо працювати. [[Шум у залі]] Шановні народні депутати, думаю, що вже досить. Будь ласка, заспокойтесь, прошу вас!
Шановні народні депутати, шановні присутні! [[Оплески]] Я переконаний в тому, що кожен з присутніх в цій залі добре усвідомлює свою частку спільної відповідальності за долю країни, за успішність та ефективність подальших змін, за самопочуття і добробут кожної української родини. Україна, як весь світ, знаходиться в складних економічних умовах. Важко інколи з затримками та помилками, але ми почали рух до модернізованої і успішної держави. Наші спільні дії нікого не залишили байдужими. Безумовно, в Україні є свої особливості. У політики модернізації є прихильники, є критики, є активні провідники і відверті супротивники. Але я переконаний, правда на боці того, хто робить реальну справу і змінює життя на краще. Не зважаючи на складнощі і іспити, що переживає весь світ в умовах глобальної кризи, в минулому 2011 році ми забезпечили зростання ВВП на 5,2 відсотки. Це дуже гарний показник, який свідчить про поступове відновлення потенціалу країни. Рушіями економічного зростання минулого року стали галузі реального сектору економіки: промисловість, сільське господарство, транспорт. Досягнуто рекордно низького після 2002 року показника інфляції – 4,6 відсотки. Послідовно відновлюється кредитна активність банків. Маємо стабільну національну валюту. Надходження до державного бюджету збільшилися в порівнянні з минулим роком на 31 відсоток. Поступово зростали і доходи людей, заробітна плата, соціальні виплати. Головне, у 2011 році національна економіка продемонструвала власну здатність до розвитку, а держава – свою спроможність забезпечувати такий розвиток. Велику позитивну роль відігравав перший річний національний план реформ, який дозволив забезпечити високу координацію и взаємодію у роботі Верховної Ради, Президента, Уряду та влади на місцях. Це хороша відповідь на закиди тих, хто сьогодні у запалі політичної боротьби продовжує стогнати і породжує зневіру у завтрашньому дні, у дієздатності влади, у життєздатності країни і зрештою, у своїх власних силах. Проте, позитивні підсумки 2011 року – це лише підґрунтя для копіткої та відповідальної роботи усіх гілок влади у нинішньому році. Так, ми покладаємо на 2012 рік великі надії. Водночас з цієї трибуни заявляю відверто і чесно: в економічному плані цей рік буде дуже непростий. Потрібно мінімізувати впливи і нові ризики світової кризи, зміцнити наш власний національний економічний фундамент. Досвід останніх двох років засвідчив очевидне: для подальшого руху вперед нам потрібно сконцентруватися на власних силах і можливостях. Тому стратегічний пріоритет 2012 року – внутрішні перетворення, і в центрі уваги – громадянин, його свободи і можливості, його робота і соціальне забезпечення. Світова криза ще раз засвідчила, немає у світі кращих і гірших, є сильні і слабкі духом, є впевнені у собі і є розгублені. І саме у 2012 році, я в цьому переконаний, ми маємо остаточно подолати комплекс меншовартості. Це наше спільне завдання. Його можна реалізувати лише за умови широкого порозуміння і консолідації навколо ідей модернізації України. В економічному вимірі пріоритетними в 2012 році вважаю, перше, суттєве поширення енергетичної безпеки держави за рахунок сучасних енергозберігаючих технологій та диверсифікації джерел постачання енергоносіїв. Зараз реалізується цілий комплекс таких заходів. Крім того, необхідно завершити підготовку та внести до парламенту законопроект реформування НАК "Нафтогаз України", залучення інвесторів у вугільну галузь, перехід на нову модель енергоринку. Для цього слід прийняти законопроекти, що передбачають модернізацію вугільної галузі та нафтогазового комплексу. Друге. Розвиток національного виробництва на основі ефективної політики імпортозаміщення та посилення експортного потенціалу. Важливим є прийняття Закону України "Про державну фінансову підтримку експортної діяльності", який має забезпечити прозорість ухвалення рішень експортно-кредитною установою, чітку процедуру визначення банків-кредиторів, яким будуть надаватися державні гарантії, критерії для визначення переліку товарів українського походження, яким буде надано фінансову підтримку. Третє. Розвиток транспортної галузі. Необхідно запровадити новий механізм функціонування залізничного транспорту, запровадити інститут незалежного регулятора в транспортній сфері, створити законодавчу основу для діяльності морських портів. Для вирішення зазначених питань пропоную Верховній Раді: розглянути законопроекти, що зокрема регулюють діяльність залізничного транспорту, інфраструктури морських портів. Четверте. Реалізація нової аграрної політики, в основі якої реформа земельних відносин та відродження села. Неодноразово я наголошував на важливості належного формування законодавчої бази ринку земель сільськогосподарського призначення. На цьому шляху ми зробили перші кроки: прийнято Закон України "Про державний кадастр". Реалізація на практиці його норм вперше за історію незалежності нашої держави дозволить вже цього року запустити в дію єдину інформаційну систему, яка міститиме відомості про всі землі, розташовані в межах державного кордону України. Залишається зробити останнє і, мабуть, найтяжчий крок прийняття законопроекту про ринок землі. І тут ми не маємо права на помилку. Даний закон має стояти на сторожі захисту прав простих селян, власників земельних паїв. Прошу вас пам’ятати, що українська земля – це не лише найдорожчий ресурс країни, а й тісно пов’язані з нею людські долі нинішнього і майбутнього покоління. Сподіваюся, що ви відповідально підійдете до цієї справи, врахуєте, зробите правильні висновки з нашого досвіду та досвіду інших країн, які вже пройшли цим шляхом. Ще раз повторюю, ми не будемо йти поспіхом, головне, підійти дуже виважено з урахування інтересів селян – це головний наш пріоритет. [[Оплески]] П’яте. Реформа житлово-комунальної сфери. Урядом підготовлено ряд законопроектів, які створюють більш прозорими, цивілізованими діяльність об’єднань співвласників багатоповерхових будинків. На завершальній стадії підготовка законопроекту про комерційний облік теплової енергії, який найближчим часом буде подано до парламенту. Вважаю за необхідне прийняти закони, що регулюють питання визначення прибудинкової території та оренди комунальних об’єктів. Зроблені нами кроки у впровадження бюджетної реформи в частині законодавчого закріплення засад для забезпечення прозорості та прогнозованості бюджетної політики мають знаходити своє практичне втілення під час її реалізації. Проте практика роботи над цьогорічним бюджетом продемонструвала застосування застарілих і непрозорих підходів до формування головного кошторису країни. Це насамперед стосується використання ручного механізму розподілу коштів державної підтримки для регіонів. Вкотре наголошую, що такі кошти державного бюджету між регіонами мають розподілятися на основі справедливих критеріїв, що об’єктивно враховують стан розвитку регіонів. У зв’язку з цим, за моїм дорученням уряд готує зміни до Державного бюджету України на 2012 рік, якими буде перерозподілено регіональні інвестиційні субвенції на зазначених засадах. Виконання цього завдання розраховує на розуміння та підтримку депутатів. Стабільність державних фінансів значною мірою пов’язана зі стабільністю податкової системи. Однак з прийняттям Податкового кодексу практика постійного внесення до податкового законодавства змін, на жаль, не припинилася. При цьому поряд із змінами направленими на удосконалення окремих норм кодексу. Прослідковується лобіювання вузьких інтересів в частині розширення податкових пільг. Наголошую, що податкові правила мають бути однакові для всіх, і на цьому треба ставити крапку. У податковій сфері першочерговим завданням вважаю удосконалення адміністрування податків, зокрема в частині спрощення для платників податків процедур, пов’язаних з таким адмініструванням, та реформування підходів і принципів діяльності органів Державної податкової служби, які мають бути спрямовані насамперед на упередження порушень податкового законодавства. Вимагаю від податківців та від інших контролюючих органів припинити тиск на бізнес. Закріплення таких положень у кодексі чекаю від спільної роботи уряду та парламенту у поточному році. Шановні народні депутати, члени уряду, запрошені, серед пріоритетів на 2012 рік ставлю як завдання досягнення нової якості держави та державних послуг. Гуманність, чесність і справедливість – основа нової якості. Перш за все, мають бути, нарешті, демонтовані застарілі ще зарадянські норми репресивного права у стосунках держави та громадянина, держави та бізнесу. Разом з вами ми прийняли революційний закон про декриміналізацію економічних злочинів. Чекаю від законодавців невідкладного розгляду нового Кримінально-процесуального кодексу. В 2012 році ми продовжимо формувати національний простір економічної свободи на основі взаємної відповідальності, чесності та партнерства влади і бізнесу. Буде продовжена дерегуляція підприємницької діяльності. Поступово, але неуклінно ми будемо виводити економіку з тіні. Велику роль в цьому питанні має відігравати і новий Митний кодекс. Розраховую на те, що парламент розгляне мої зауваження до нього та схвалить Митний кодекс вже найближчим часом. Водночас добре розумію, у підприємців чимало нарікань на дії влади, на адміністративний тиск, перевірки. У січні я підписав доручення щодо недопущення таких дій. Очевидно, прийшов час обмежити повноваження контролюючих органів. Слід покласти край можливостям зупинення господарської діяльності за рішеннями чиновників. Вважаю, що такі рішення повинні прийматись виключно судом і лише за наявності достатніх та доведених підстав. Найближчим часом я також разом з вами попрацюю над тим, щоб правоохоронці змінювали ставлення до підприємців. Окреме питання – якість самої державної служби. Чесність чиновників, людяність в стосунках з громадянами. В минулому році ми прийняли нове законодавство, яке дозволить подолати корупцію в адміністративній системі. Вже на початку цього року мною схвалена Нова стратегія державної кадрової політики до 2020 року та нові правила прийняття на держслужбу. У 2012 році буде продовжена адміністративна реформа. Головне завдання – суттєве скорочення бюрократичного апарату на місцях, що представляє центральні органи виконавчої влади, підвищення дисципліни та якості послуг на рівні регіонів. Ми врегулюємо ці питання на законодавчому рівні. Я виступив з законодавчою ініціативою, вніс на ваш розгляд Закон про адміністративні послуги. Нині завершується опрацювання проекту у комітетах, розраховую на вашу підтримку. Глибоких змін потребує і існуюча система соціального захисту. Модернізація – це болісний, але необхідний процес змін. Наше з вами завдання довести людям, що зміни дійсно полегшують життя, забезпечують реальний добробут. Я добре розумію, що люди дуже уважно стежать за підходами і рішеннями влади з цього питання. Тому, проводячи зміни, ми не маємо права погіршувати життя людей. Але водночас ми не маємо права займатися зрівнялівкою, що також є несправедливим по відношенню до конкретної людини. Тому, саме в цьому році ми повинні відпрацювати і почати провадження дієвої та справедливої системи адресної соціальної допомоги. Країна – це, як кажуть, не казарма, де всі отримують трохи і порівну. Кожен співвітчизник має відчути, що піклуються саме про нього і про його родину, а допомога має бути справедливою та добре прорахованою. В сфері пенсійної реформи прийнято базовий закон для проведення реформи пенсійної системи. Зокрема: визначено заходи зі стабілізації Пенсійного фонду, механізм запровадження накопичувального рівня пенсійної системи. Проте, для виведення бюджету Пенсійного фонду на рівень бездефіцитності, запровадження накопичувального рівня пенсійної системи та значного підвищення пенсійних виплат більшості пенсіонерів необхідно в цьому році прийняти закони щодо поступового перерозподілу ставки внеску на пенсійне страхування між законодавцем та працівником, вдосконалення порядку призначення та індексації пенсій, створення рівних умов індексації пенсії незалежно від закону, за яким вона була призначена. Звільнення солідарної пенсійної системи від невластивих для неї видатки, зокрема, на фінансування дострокових та пільгових пенсій. Водночас основним фактором стабілізації бюджету Пенсійного фонду та підвищення доходів населення в цілому має стати прийняття Верховною Радою законів з легалізації зайнятості та доходів. Їх підготовка залежить від прийняття парламентом Трудового кодексу. Це передбачено у проекті національного плану дій на 2012 рік, реалізація програми економічних реформ. Державним бюджетом на 2012 рік передбачено збільшення прожиткового мінімуму для непрацездатних осіб з 820 гривень у січні до 884 у грудні, так само зросте розмір мінімальної пенсійної виплати. Ми розуміємо, що це далеко не ті темпи, які б забезпечили безбідне життя пенсіонера. Водночас при найпершій нагоді, як тільки дозволить економічне зростання, ми будемо підвищувати соціальні стандарти, а отже і пенсійні виплати. Ще один важливий напрям – реформа медичного обслуговування. Вона стартувала у чотирьох пілотних регіонах, однак недостатність законодавчого підгрунтя уповільнює темпи реформи. Ще торік мали бути прийняті два закони у розвиток нової редакції основ законодавства про охорону здоров’я, які складають базу для перетворень системи екстреної медичної допомоги та побудови оптимальної для населення мережі закладів охорони здоров’я. Йдеться про проект Закону про загальнодержавну систему надання екстреної медичної допомоги. Певне поліпшення цієї допомоги вже зроблено. Збільшено обсяг коштів на медикаменти для "швидкої медичної допомоги". Для пілотних проектів закуповуються автомобілі, розпочато національний проект "Вчасна допомога". Однак цього недостатньо для того, щоб громадяни відчули радикальні зміни на краще. Всі основні позиції, що стосуються створення, фінансування та управління такою системою, мають бути закріплені на законодавчому рівні. Тільки тоді ці зміни набудуть системного характеру. Важливим є законопроект про особливості діяльності закладів охорони здоров’я, який накреслить формати і принципи модернізованої мережі фінансування медичних закладів. Крім того, зараз в Комітеті реформ та в уряді ми розробляємо потужні соціальні програми. Розраховую на те, що законодавці підтримають ці ініціативи. Окремої уваги потребують реформи в гуманітарній сфері. Не можна розпочинати реформи в окремих галузях цієї сфери без чіткої концепції цих реформ та її законодавчого втілення. Антиприкладом може бути реформа вищої освіти, повторюю, антиприкладом. Уряд розпочав реорганізацію вищих навчальних закладів раніше, ніж визначив відповідним законом, якими мають бути нові засади їх функціонування, що призвело до різних проблем. Тому прийняття Закону про вищу освіту є першочерговим завданням, але він не повинен консервувати існуючий стан речей. Мають бути радикальні зміни у напрямку автономії вищих учбових закладів на засадах адміністративного і економічного самоврядування, поєднання освіти з наукою і практичною діяльністю. Через механізм державного замовлення освіта має гнучко реагувати на потреби економіки, а тому має бути закладена постійна взаємодія вузів з роботодавцями. Шановні учасники засідання, 2012 рік – рік виборів до Верховної Ради України. розумію, що для кожного парламентаря, кожної політичної партії, що представлена в парламенті, це серйозний іспит. Ми вперше за останнє десятиріччя маємо широкий консенсус щодо схвалення восени 2011 року законодавчої бази виборчого процесу, а отже, маємо можливість підготуватись до виборів спокійно, без потрясінь та конфліктів. Я хочу звернутись до опозиційних фракцій. Повертайтесь до парламенту! [[Оплески]] Рятувати країну на майданах не можливо, ми це з вами знаємо, тому треба працювати над розвитком країни, підвищенням рівня життя людей. Це обов’язок всіх народних обранців, незалежно від політичних кольорів та уподобань. І я вам цього щиро бажаю. [[Оплески]] Вже стала негативною традицією завмирання розвитку держави в рік виборів, переважання політичних шоу та пустих популістських обіцянок. Тому я вважаю, що незалежно від партій, кольорів прапорів треба врахувати особливості 2012 року, і, як кажуть, ніяких канікул в країні не повинно бути під час виборів. Треба всім працювати разом. [[Оплески]] Саме в цьому році наші співвітчизники мають відчути, що реформи – це зміни на краще, що це нові умови і нові можливості, а парламентські перегони мають допомогти цьому процесу. Я очікую від виборів нової якості депутатського корпусу, політичної толерантності, серйозних, продуктивних дискусій про майбутнє нашої держави, наполегливої і плідної роботи. В цьому контексті хочу привернути вашу увагу до рішення Президента щодо створення конституційної асамблеї. Я вважаю, що конституційний процес надзвичайно відповідальне завдання для всіх нас. Скільки можна вирішувати долю країни, як кажуть, на нічних засіданнях? Скільки можна довіряти це питання лише окремим політичним лідерам? Вважаю, що робота над конституційними змінами – це в першу чергу справа фахівців, вчених, громадського суспільства і, безумовно, представників народу в парламенті. Конституційний процес, робота не на, як кажуть, один раз чи на один рік і вона має відбуватися відкрито і публічно. Крім того, ця робота має ще велику просвітницьку функцію. Громадяни повинні бути свідомі того, яку державу вони будуть. Тому звертаюсь до вас з цієї трибуни, не допускайте політизації цього процесу, довіртесь нарешті науці та громадянському суспільству, адже, нам усім потрібен новий суспільний договір, а не банальні нові правила політичної гри. І на завершення. В 2012 році Україна приймає Європейський чемпіонат з футболу, це важлива і символічна подія, яка по-новому відкриє Україну Європі і всьому світу. Водночас ця подія ще раз переконує нас в невід’ємності України з європейським простором. Наш шлях до Євросоюзу безальтернативний, чекає від законодавців серйозної і продуктивної роботи щодо правового забезпечення нашого інтеграційного процесу. В 2012 році ми остаточно визначимо правові умови економічної співпраці із нашими міжнародними партнерами, основні – створення зон вільної торгівлі з Європейським союзом, з країнами СНД. Сподіваюсь, що в парламенті ці рішення також знайдуть підтримку. Бути сучасними і рухатися на випередження з часом, берегти гідність і повагу до кожного громадянина – ці орієнтири дозволять нам успішно пройти намічений шлях. Переконаний, у 2012 році ми станемо ще сильнішими. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, прошу подякувати Президентові України за його виступ, за окреслення бачення розвитку країни і тих завдань, які має розв’язувати Верховна Рада і діяти консолідовано з Президентом, з урядом і з усім українським суспільством. Дякую.
Шановні народні депутати, гості Верховної Ради, слово для виступу має голова Верховної Ради Володимир Михайлович Литвин.
Шановні народні депутати, шановні члени уряду, усі запрошені та гості Верховної Ради України! Шановні і дорогі колеги! 264 дні – стільки залишилося працювати нинішньому складу Верховної Ради України. Стверджую: саме вони визначальною мірою вплинуть на сукупну оцінку роботи кожного народного депутата, місця і ролі цієї Верховної Ради у новітній історії України. І через те, що перший і останній акорди закарбовуються у суспільному та людському сприйнятті, вкарбовуються навіть на півсвідомому рівні, а головним чином, з огляду на зовнішні і внутрішні обставини, в яких житиме країна і, зрозуміло, діятиме у цей період Верховна Рада. Вони небачено складні, важко прогнозовані, відтак, з невідомими наслідками. Достеменно відомо лише те, що далеко не завжди позитивними. Утім ми схоже призвичаїлися жити з відчуттям неминучості гірших варіантів. Так бути не повинно. Світова система все більше звалюється в загальну кризу, за деякими авторитетними прогнозами аж до хаосу. В окремих регіонах це вже реальність. На цьому фоні масове політичне пробудження, включно через аспірації, посилення впливу громадянського суспільства, погіршання якості політичного лідерства, недотягування його до стратегічного мислення і визначення векторів руху стискання сфери інтересів людей. Відповідно в геометричній прогресії зростають виклики, загрози перед Україною, з її відкритістю для світу, слабкістю внутрішнього ринку, все ще неподоланістю вражаюче негативних економічних наслідків попереднього періоду. Як відомо, найбільша в світі економічна система – Євросоюз – у 2012 році продовжить проводити непрості фінансово-економічні рішення для гальмування кризи всередині ЄС. Додаймо до цього політико-електоральні зсуви у зв’язку з виборчими кампаніями у таких країнах, як Росія, Франція і США. А також те, що Європейський Союз, Росія та США є ключовими політичними, торговельно-економічними партнерами України з обсягом взаємної торгівлі майже 110 мільярдів доларів. Це 60 відсотків нашого товарообігу. А їх економіка – це 44 відсотки світового ВВП. І висновок буде очевидним: корегування і навіть коливання їх зовнішньої та внутрішньої політики помітно впливатиме на процеси в Україні, на саму Україну. Перед нами можуть постати проблеми, яким ми не приділяли серйозної уваги. Наприклад, точному визначенню наших національних інтересів, можливих меж суверенітету України, зокрема у сферах політики, економіки, права, на гуманітарному напрямку, особливо з урахуванням вже чітко окреслених довготривалих новітніх світових трендів, боротьба за ресурси і демократизацію, у тому числі примусову демократизацію цілих регіонів, країн і спільнот, причому другий тренд випливатиме з першого, власне ним і диктується, хоча й не завжди й надто очевидно. Схоже, що це все більше буде відчувати на собі Україна. Гадаю, немає потреби пояснювати, чому саме Україна? Рівно, як і сподіватися на те, що в силу різних обставин вона випаде на певний час з поля уваги глобальних гравців. Скажу більше й очевидне, до нас подеколи вже починають ставитись як до об’єкта, а не суб’єкта міжнародної політики, навіть з формальних причин, за 17 років ми так і не спромоглися виконати базові зобов’язання перед Радою Європи. Як наслідок – постійний моніторинг, нові рекомендації, що трансформуються в додаткові зобов’язання і відпрацювання на Україні нових демократичних стандартів. У цьому контексті Верховна Рада повинна особливо відповідально поставитись до рекомендацій на нашу адресу європейських структур, включаючи останню резолюцію ПАРЄ "Функціонування демократичних інституцій в Україні", що, до речі, вже продемонстрував Глава держави. Усіх нас має врешті-решт мобілізувати факт зміни тональності цих документів. Якщо спочатку їх лейтмотивом були заохочення і рекомендації, то останнім часом – імперативні вимоги. Особисто в мене є відчуття запрограмованості наступного кроку – санкції, бо виконати все в короткий термін, а тим більше внести зміни до Конституції доволі проблематично. На порядку денному питання – авторитет України. За жодних обставин ми не повинні допустити опускання до рівня "держав-паріїв", заганяння її в ізоляцію, якби це кому не хотілося. Не повинні допустити зведення її суверенітету до такої собі формальності, здебільше залежної від зовнішніх обставин. То ж для початку треба відмовитись від нашої внутрішньої зловтіхи, вдоволеного потирання долонь, мовляв, "як ми їх"? Не їх, а країну. Рівно ж як і від самозаспокоєння, знову ж таки мовляв "рекомендації вони і є рекомендації", а нам своє робити, та перестати видавати те, що маємо за перемогу. З усіх сторін країна не виграла. Головне, поставити цю роботу на серйозну основу. Не допустити чергових імітацій. Зважитись на складні рішення. Показати реальний рух і реальні і часові рамки розв’язання кожної проблеми. Такий підхід має скласти солідну основу для вибудови нових засад діалогу з європейськими структурами. Він конче необхідний як консолідований діалог з нашого боку. Україна має говорити одним голосом, голосом України принаймні на зовнішньополітичній арені. Звісно, стандарти демократії визначає той, хто сильніший, у першу чергу економічно. Не ставлячи під сумнів об’єктивність оцінок, разом з тим, вважаю за необхідне наголосити, останнє рішення ПАРЄ мимоволі підіграло антиєвропейським силам в Україні і не лише в Україні. І це також реальність. Та й ми продемонстрували, що не надто віримо у власні сили. Не надто віримо в Україну. Все ще живемо з синдромом державної неповноцінності. Плутаємо державу з владою. Можна не любити владу, але треба поважати Україну. І припинити ставитися до держави як до особистої власності. У нас виходить, що не політик – то власник. А народ – матеріал для експериментів. Шановне зібрання, я намагаюся догукатися до вас. І ставити так загострено проблему мене спонукає ще одна принципова особливість моменту. Вона полягає в тому, що Україна досягла межі росту і повністю вичерпала ресурс державного розвитку на базі попередніх напрацювань і домінуючих уявлень та підходів. Належить усвідомити необхідність і забезпечити переведення країни у нову якість, на наступний вищий етап державного будівництва. Для цього потрібні осмислені дії всіх інституцій влади і цілісна позиція суспільства. На інерції ми довго не втримаємося. Не втримаємо суверенітет. Критикувати пропоновані реформи можна скільки завгодно. Проте треба ще щось і робити. Відсторонене споглядання – це не робота. Дуже не хочу, щоб уподібнилися політиками, про яких свого часу влучно сказав знаменитий російський юрист Коні : "Люди, які сидять на задньому сидінні останнього вагона поїзда, любовно милуються зникаючою в далині колією в надії повернутися нею назад, в той же час, підхоплені силою потяга, вони все ж таки їдуть вперед, але тільки задом". Задом наперед у нас виходить добре, а по-людськи поки що не дуже. Зрозуміло, що розмови про таку реальність не змінять саму реальність. Потрібен загальноукраїнський діалог про сьогодення і перспективи України. Потрібне визначення її параметрів з допомогою такого інструменту як Конституційна асамблея. Політика бойкоту асамблеї має право на життя, але це примітивна політика. Це добровільне обмеження суспільного представництва при опрацюванні паспорта держави. Нагадаю, у свій час була так звана Національна конституційна рада і в неї чомусь займали чергу. Сьогодні висловити свою позицію, ні, демонструємо сервільність, будуть говорити, будуть говорити, будуть говорити інші, коли є що сказати і коли є що запропонувати, треба пропонувати і відстоювати. Ми що, у стані громадянської війни? Ми що, вороги? Ми що, хочемо, щоб Україні було гірше? Давайте хоча б у цьому питанні продемонструємо, що переймаємося долею держави і поважаємо її більше ніж ненавидимо один одного. Тим більше, що вистачить роботи та протистоянь у ході кампанії з виборів до Верховної Ради. А це вже третя особливість, яка найвідчутніше буде позначатися на організації нашої роботи, оскільки цей процес, що називається, пішов, і пішов, випереджаючи будь-які норми закону. То начебто про наші дні і про нас ще 100 років тому Грушевський зазначав: "Мандат заполонив усе. І перед рахунками виборчих шансів, перед обставинами, що так чи інакше могли вплинути на долю виборів, втратило все інше вагу, всякі звичайні вимоги справедливості, об’єктивності, суспільної етики мусять відступити перед вимогами рішучої битви з ворогами. Робляться союзи, комбінації, заяви, неможливі в інших обставинах. І всякі огляди на наслідки відкладаються до іншого часу, до після виборів". Кінець цитати. Ми ж не можемо дозволити собі розкіш оголосити перерву в житті держави на час виборів. Це неприпустимо. Завдання із завдань – утримати Верховну Раду у працюючому стані. Не спровокувати масштабні конфлікти і політичні війни. Інакше країну після виборів не зберемо. Прошу мати на увазі. Не дивлячись на морози, ми всі зараз перебуваємо на тонкому льоду і всі відповідальні за те, що буде з Україною та людьми сьогодні і завтра. Давайте утримуватись від непродуманих рухів. Менше нав’язувати свою правду і демонструвати неприйняття правди, коли вона стосується нас самих. Давайте менше махати руками, намагатися перекричати та перетиснути один одного, а більше ворушити мізками. На те, що вкрай потрібно зробити акцент на більш осмислену роботу, вказує промовистий факт. За 2011 рік Президент України заветував 51 закон, заветував обґрунтовано. У тому числі з причин, на які зверталася увага ще під час їх розгляду у цій сесійній залі та в рекомендаціях Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради. З них 16 підписано главою держави і після повторного розгляду, вісім взагалі знято з розгляду. Та 27 законів у стадії опрацювання. Це і до питання взаємодії з Кабінетом Міністрів України. І знову ж таки, до питання мотивів, якими ми керуємося в залі під час голосування, давайте припинимо махати руками, а давайте будемо просто осмислено працювати. В решті-решт, епопея з прийняттям Податкового кодексу могла б стати уроком для Верховної Ради. Про це вже йшлося у виступі Президента. Так ні, не стала. Не згадуючи всіх перипетій навколо цього, навколо нього, зазначу, з часу набрання ним чинності, з 1 січня 2011 року до Податкового кодексу внесено зміни шістнадцятьма законами. І вдумайтесь, загальний обсяг цих законів 233 аркуші, тоді як Податковий кодекс налічує всього 678 аркушів. А до нього ще було застосовано Президентом України вето і Верховна Рада приймала його повторно із системними змінами. Крім того, на цю сесію вже зареєстровано 12 законопроектів щодо уточнень та доповнень цього багатостраждального кодексу. Приблизно така ж картина з усіма сімнадцятьма кодексами і первинними законами. Категорично не можна допустити подібних тренувань та вправлянь над Кримінально-процесуальним кодексом. Робота над ним – одне з ключових завдань цієї сесії. Гадаю, немає потреби обґрунтовувати його актуальність як у частині прийняття так і введення в дію, підготовки до роботи за ним усіх, кого він стосуватиметься. Кримінально-процесуальний кодекс – це і наше зобов’язання перед Радою Європи і проблема стосунків України з Європейським судом з прав людини. 7,5 відсотка справ у ньому – справи проти України. Шановні народні депутати! Свого часу Жан Жак Руссо стверджував: "Мудрий законодавець починає не з прийняття законів, а з вивчення їх придатності у даному суспільстві". Під таким кутом зору варто проаналізувати 850 законопроектів, визначених до розгляду на сесії. У першу чергу це стосується комітетів з питань фінансів, банківської діяльності, податкової та митної політики, законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, економічної політики, державного будівництва та місцевого самоврядування, аграрної політики та земельних відносин, на яких лягає більше половини законодавчого навантаження, 51 відсоток усіх законопроектів. Питання, які нічого не додають для суспільного розвитку, а можуть провокувати лише чергові проблеми і приводи для протистояння, ворожнечі і розбрату, взагалі не потрібно педалювати. Скажімо у такій делікатній та чутливій сфері як гуманітарна політика. Передвиборчі та електоральні орієнтири не варті того, щоб заради них порушувати громадянський мир. Принцип "війна все спише" – не пройде. І я просив би, шановні колеги, припинити цю сверблячку. Не слід поспішати з прийняттям резонансних законів, які не сприймаються людьми, не треба директивно їх ощасливлювати, зокрема йдеться про законопроект про ринок земель. Серцю ж не накажеш і душе не переміниш, а окрім фантомних страхів реальною є небезпека обезземелення селян і розселянення України, втрати нашого духовного генетичного коду. Та й живучим залишається ставлення до селянина, як до чогось середнього між людиною і волом. А що буде з ними, якщо вони взагалі втратять землю? За великим рахунком, що буде з Україною? Президент України демонструє повне розуміння цієї ситуації і про це було сказано сьогодні. Таке ж розуміння треба продемонструвати і Верховній Раді і зосередитися на тому, що справді потрібно невідкладно робити у тісній, наголошую, тісній взаємодії з Кабінетом Міністрів. Шановні народні депутати, країна ступила у період нових тривог, очікувань і, головне, надій. Країна, суспільство, люди зачекалися позитивних змін, вони можливі лише при злагодженій роботі всіх інститутів гілок владі при нашій спільній відповідальності. Реформи, про які говорив і сьогодні Віктор Федорович Янукович, не примха, а об’єктивна вимога, щоб український народ реалізував свій шанс. Для їх проведення у 2012 році треба прийняти до 130 законі. От із 850 давайте виберемо ті, які справді потрібні. Звинувачення, як ресурс розвитку, себе вже вичерпали. Тим більше, що всі сущі в Україні політики опромінені владо, всі. Маємо зробити все, щоб політика значно не випереджала економіку, бо від цього добра не буде, рівно ж як і від скандалів, які до останнього часу були товаром, що гідно і гарно продавався. Народ очікує на оновлення влади через вибори Верховної Ради. Було б добре, якби вони стали справжнім дебютом і для громадянського суспільства. Більшість з нас бореться за владу, я думаю, всі борються за владу і в цьому нема нічого поганого, але найкращий шанс здобути її – змінити себе, довести свою потрібність людям, довести роботою. Давайте скажемо сьогодні собі й Україні: наші можливості великі, а життя коротке, щоб витрачати час на боротьбу заради боротьби. Ми будемо працювати чесно і результативно для народу, для України. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, пропонується оголосити зараз перерву на 30 хвилин, всім заспокоїтись, налаштуватись на робочий ритм. І таке прохання, щоб о 12 годині ми не проводили перерву і потім працювали відповідно до завдань, які визначені на вівторок. Немає заперечень? Оголошується перерва до 11 години 30 хвилин.
Шановні народні депутати, прошу займати свої місця, для того щоб ми могли продовжити роботу Верховної Ради України. Шановні народні депутати, є така пропозиція, і просив би її підтримати. Для того щоб нам можна було планувати роботу Верховної Ради України у плані формування розкладу засідань на наступні дні, то в мене таке прохання: давайте ми зараз затвердимо порядок денний сесії – і потім проведемо виступи від фракцій. Немає заперечень? Тому, шановні колеги, інформую вас про те, що до порядку денного сесії запропоновано майже 850 питань. Вони розміщені в двох розділах: перший розділ – законопроекти, які підготовлені до розгляду комітетами, їх майже 200; другий розділ – законопроекти, які потрібно підготувати до розгляду комітетами. І є додатки: два додатки з пропозиціями комітетів не включати до порядку денного законопроектів, які вже врегульовані раніше прийнятими законами або втратили свою актуальність; і є ще один додаток, який запропонований комітетами, і містять пропозицію не включати до розгляду низку законопроектів, з огляду на політичні та інші обставини. І ми домовились на Погоджувальній раді, що проведемо таку процедуру голосування з цього питання: я поставлю на голосування прийняття в цілому порядку денного сесії з урахуванням усіх додатків. У разі, якщо Верховна Рада не підтримає, я поставлю на голосування додатки, тобто всі розділи. І ті розділи, які дістануть підтримку і додатки ми потім сукупно проголосуємо як порядок денний сесії. Зрозуміла пропозиція? Пропозиція зрозуміла, не викликає заперечень? Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття Постанови Верховної Ради України про порядок денний десятої сесії Верховної Ради шостого скликання в цілому. Прошу визначатися. [[11:35:00]] За-67 Пропозиція не прийнята. Тому ставиться на голосування про включення до порядку денного першого розділу, питання, підготовлені до розгляду на пленарних засіданнях. Прошу, голосуйте. Так а чого ви не голосуєте? [[11:35:26]] За-47 Шановні колеги, я не розумію ситуацію. Що ми взагалі ніяк нічого не хочемо приймати? Я ставлю на голосування, ще раз нагадую, перший розділ для голосування про. питання, підготовлені до розгляду на пленарних засіданнях. Прошу голосувати. [[11:35:57]] За-302 Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування другий розділ, питання, які комітети рекомендують до включення до порядку денного, але які потребують відповідної підготовки. Прошу голосувати. [[11:36:26]] За-299 Рішення прийнято. Тепер ставлю на голосування перелік законопроектів, які комітети за висновками їх попереднього розгляду пропонують не включати до порядку денного сесії Верховної Ради шостого скликання з огляду на те, що ці питання вже врегульовані раніше прийнятими законами або втратили актуальність. Тут перелік, їх всіх два. Я ставлю на голосування спочатку перший перелік. Прошу визначатися. [[11:37:09]] За-9 Рішення не прийнято. Тепер ставлю на голосування додатковий перелік законопроектів, не рекомендованих комітетами для включення до порядку денного десятої сесії, на розгляді яких наполягають окремі депутатські фракції. Прошу визначатися. [[11:37:42]] За-86 Рішення не прийнято. Тепер ставлю на голосування перелік законопроектів, які за пропозиціями окремих депутатських фракцій пропонується вилучити з проекту порядку денного десятої сесії Верховної Ради України шостого скликання. Прошу визначатися. [[11:38:11]] За-26 Рішення не прийнято. Таким чином, шановні колеги, я ставлю на голосування пропозицію про затвердження порядку денного десятої сесії Верховної Ради України шостого в цілому, розділ перший і другий. Прошу голосувати. [[11:38:42]] За-309 Рішення прийнято. Дякую. Порядок денний сесії затверджено. Шановні народні депутати, прошу записатися на виступи від фракцій. Прізвища народних депутатів. Володимир Каплієнко, група "Реформи заради майбутнього", будь ласка, ваш виступ. Наступним буде виступати Петро Симоненко.
Шановні колеги, шановні громадяни України! Депутати фракції "Реформи заради майбутнього" постійно підтримують позитивні реформаторські кроки в країні. Але сьогодні ми б хотіли звернути вашу увагу на залежність в сфері енергобезпеки, що відбувається на сьогоднішній день, бо кожен українець кожного дня чує: газ дуже дорогий. Але чи ми знаємо, що ціна на газ в світі падає. Наприклад, ціна на газ в Сполучених Штатах Америки становить на внутрішньому ринку не більше ніж 100 доларів за тисячу кубів. Чи знаємо ми, що цінова політика Росії різна для України та Європи. Наприклад, в лютому "Газпром" повідомив про зниження ціни на газ для п’яти самих великих європейських покупців: Італії, Німеччини, Франції, Словаччини та Австрії. При цьому "Газпром" виставляє Україні ультиматум із вартістю газу в понад 456 доларів. Питання: чому? Чому ми платимо більше, ніж наші європейські колеги? Відповіді на ці питання прості. Тому що ми є залежними, а виходить легкокерованим споживачем, бо з’їдаємо газу, як пів-Європи. Тому що ми не цінуємо те, що маємо: вугілля, власні родовища і технології. Тому що ми проти всіх правил економного життя, живемо на широку ногу, не маючи у противагу нашим європейським колегам культури з енергозбереження, яка в останніх присутня на генетичному рівні. Тому що ми настільки щедрі, що заключаємо контракти на кшталт зразка 2009 року, коли тисяча кубічних метрів газу через два року коштує в півтора рази більше ніж середня зарплата по Україні. Тому що ціла когорта відповідальних українських посадовців помилково вважають російський газ за єдине та альтернативне джерело вуглеводнів. Вряд чи можна назвати партнерськими відносини, коли російські посадовці прилаштовують будь-яку позаштатну ситуацію до політичного звинувачення українських партнерів, то у нас м’ясо не те, то сир – не сир, то залізничні вагони – не вагони або газу чомусь стало менше. Так, остання хвиля з назвою "не санкціонований відбір газу українською стороною" знову лопнула, як мильна бульбашка. Проте, як кажуть, ложечки знайшлися, але осадок залишився. Тому може годі брати та сестри, може не треба нам з вами турбувати нашого північного сусіда та врешті-решт взятися за реалізацію проекту забезпечення енергобезпеки власної держави. Ми, депутати фракції "Реформи заради майбутнього", наполягаємо на чотирьохрівневій моделі виконання програми з енергобезпеки. Перше – рахуємо. Створення умов для формування енергобалансу України. Відповідний проект за номером 9538 нашою фракцією вже подано з метою реального моніторингу стану енергоспоживання в Україні. Друге – заощаджуємо. Мова йде про більш наполегливий розвиток енергозберігаючих технологій, надання рішучих пільг тим, хто знижує енергоспоживання на своїх підприємствах або в хатинах та інвесторам в цій сфері. Третє – споживаємо своє. Мова йде про збільшення власного видобутку газу через розробку нових родовищ на кшталт Чорноморського шельфу та видобуток власного сланцевого газу, а також використання малодебітних свердловин. Перспективним ми вбачаємо перехід на опалення вугіллям замість газу із використанням, наприклад, добре відомих водневугільних суспензій. Не можна забутися про розвиток альтернативної енергетики та атомної промисловості, а також відновлення державного замовлення на дослідження перспективних напрямках української енергетики. Не купляємо в одного учасника – це четверте. Мова йде про диверсифікацію джерел надходження: Азербайджан, Туреччина, Румунія тощо. Якщо об’єднати всі ці фактори, вже найближчому майбутньому Україна як добрий господар зможе значно знизити споживання дорогого російського газу. Фракція "Реформи заради майбутнього" закликає уряд відійти.
Завершуйте, будь ласка.
Фракція "Реформи заради майбутнього" закликає відійти від політики стримування та перейти до реалізації програми енергетичної безпеки. Бо без неї завтра в нас нема. Дякую за увагу.
До виступу запрошується Петро Миколайович Симоненко, фракція комуністів. Наступним буде виступати Олег Зарубінський.
Уважаемые коллеги, уважаемые избиратели, начиная работу десятой сессии, фракция Компартии обращает внимание на то, что первый месяц нового года и проблемы возникшие в результате сильных морозов, еще раз подтвердили, что в Украине нет реальной социально-экономической стратегии как по выводу из кризисной пропасти, так и обеспечения человеческих условий жизни для простых наших людей. Но при этом стратегия капитала захватившего власть, уже 20 лет реализуется жестко. Ежедневно за счет жесточайшей тотальной эксплуатации миллионов трудящихся Украины эта стратегия приносит олигархам огромные сверхприбыли. Не финансируются социальные программы. Казенные деньги вливаются в их частные банки. Олигархам списываются миллиардные долги. Раздается собственность госпредприятия и недра. При этом с простых людей дерут три шкуры в виде налогов, повышения цен на основные продукты питания, товары первой необходимости: лекарства, медицина, образования, через стремительный рост тарифов на коммунальные услуги. Объединившись с Международным валютным фондом и различными транснациональными корпорациями, капиталы олигархи втягивают страну в так называемую спираль смерти. Отечественная экономика, ее реальный сектор, украинское село чахнут. Безработица приобретает необратимый характер. Государственный долг растет. Ежедневно мы с ужасом слышим очередные сообщения от Луганска до Ужгорода, от Чернигова до Ялты об авариях на теплотрассах, об обледеневших квартирах, батареях, об отключении тепла в больнице. Таким образом, за годы независимости украинское общество прошло путь от социального популизма олигархов к социальному дефолту и сегодня – к социальному геноцид. От переохлаждения погибло больше людей, чем во всей Европе. Это те примеры. Те факты, которые надо сегодня принимать во внимание. Особенно, учитывая о том, что из недр возглавляемого Тигипком Министерства соцполитики недавно вышел показательный для нашей власти документ под заумным названием "Тезисы относительно заданий местных органов труда и социальной защиты населения по обеспечению социальных выплат". Одно из заданий, как следует из документа, такое – по решениям судов в пользу граждан, по которым еще не осуществлялись выплаты, с сегодняшнего дня не допускать никаких выплат. С такой государственной политикой и с такими министрами бездомных людей в Украине скоро будет больше чем бездомных собак. Уважаемые товарищи и уважаемые наши избиратели, Компартия разработала и представила на суд общественности реальную антикризисную программу. Мы подготовили к рассмотрению в Верховной Раде комплекс законов, принятие которых есть необходимым условием для реализации нашей антикризисной программы. Безусловно, ключевым из них является закон о национализации и обращении в государственную собственность приватизированных стратегических отраслей экономики, а также законы касающиеся государственной поддержки науки, аграрного сектора, запрета на продажу сельхозземель, госгарантии бесплатного образования и медицины, целый ряд социальных заказов в поддержку нашей молодежи, и ее будущее. Еще раз подчеркну, без принятия этих законов вывести Украину их кризиса, решить наиболее острые социальные проблемы невозможно. С другой стороны принятие этих законов необходимо, но недостаточно. Чтобы эти законы заработали, надо коренным образом изменить всю систему власти. Другими словами, вернуть страну народу. О чем нам надо помнить, уважаемые? Первое. Капитализм как общественно-экономическая формация себя изжил, об этом открыто говорят даже его апологеты, в том числе и на Давосском саммите. Надо, второе, перестать тешить себя надеждой, что социальная справедливость и социальная гармония возможны в системе капитализма. Другими словами, буржуазный хрен буржуазной редьки не слаще. И никакого мифического третьего пути нет. Поэтому фракция Компартии предлагает свою антикризисную программу и пакет антикризисных законов, еще и еще раз говорит о том, что будущее Украины за социализмом.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Наступним буде виступати Арсеній Яценюк.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Вже перший місяць 2012 року дає можливість стверджувати, що цей рік в українській політиці може стати апогеєм використання різноманітних маніпулятивних політтехнологій на шкоду реальній політиці, реальній справі, прямому спілкуванні з людьми. Назву декілька доволі примітивних, але відзначу дієвих технологій. Голосно і на кожному кроці обвинувачувати опонентів у невиконанні ними обіцянок. При цьому гробова тиша щодо невиконання самими критиками жодної своєї власної обіцянки, жодного з гасел, на яких свого часу і прийшли до влади. І тим самим відвернути увагу людей від того, що всі свої обіцянки провалили, профукали, поховали. Чому ж, критикуючи інших, навіть не згадувати про виконання своїх обіцянок? Чи партійно-штабні політтехнологи рекомендують оминати цю тему? Наступна технологія. Особи, що протягом багатьох років перебували на дуже високих владних посадах, причому з нульовим, а часто і з від’ємним результатом, несамовито намагаються позиціонувати себе як нових політиків, майбутню нову владу. А тим самим закрити шлях насправді новим лідерам, які при владі ніколи не були. Це, безперечно, хитромудрий прийом. Водночас є і запобіжник на шляху такої маніпуляції масовою свідомістю. А саме: сприйняття претендентів на папаху як представників трьох категорій. Першої – представники сьогоднішньої влади. Друге – представники вчорашньої влади. І третє – активні та ініціативні люди, які насправді при владі ніколи не були. Ще приклад. Лавиноподібні заяви на публіку з незмінно істеричними інтонаціями, з гнівними філіпіками на адресу опонентів. А потім в камерній обстановці задушевні розмови з ними ж, з іудушкіною посмішкою і словами виправдовування: "це ж – політика". Ще технологія? Будь ласка. Коли на мітингах прапорів, централізовано розданих з партійного штабу, ледве не більше, ніж самих мітингувальників. А саме названі кормчі використовують людей, як масовку, на фоні якої виголошуються промови суто для телекамер, а потім цих людей можна і кинути сам на сам. У зв’язку з цим стає зрозумілою і ставка не так на роботу з українськими громадянами, що, безумовно, важче, а орієнтація на зовнішні чинники, що мають до того ж свої власні і далеко не завжди альтруїстичні інтереси в Україні. Чому підняв цю тему? Починається передостання в змістовному плані, маю на увазі законодавчий процес, остання сесія цієї каденції парламенту. Якою вона буде? Є чимало бажаючих прив’язати законодавчу роботу до політичних технологій. Користь від яких, до речі, для звичайних людей нульова. Що візьме гору: фіґлярство і перфоманси чи рутинна, часто невдячна, але необхідна праця? Що переможе: перше – маніпулятивні технології, чи друге – технології розвитку і поступу? Фракція Народної Партії робила і буде робити у своїй діяльності наголос саме на другому. Дякую за увагу.
Слово має Арсеній Яценюк, фракція "Наша Україна – Народна самооборона". Наступним буде виступати Михайло Чечетов. Будь ласка.
Шановний народ України! Сьогоднішнє відкриття сесії Верховної Ради України повинно стати чітким уроком для Президента Януковича і для влади, щоб вони зрозуміли, що вони живуть в паралельній реальності з Україною і українцями. Влада живе у своїй реальності. Їхня реальність – це корупція. Їхня реальність – це мільярдні статки. Їхня реальність – це влада для своїх і для себе. Їхня реальність – це покращення життя для тих, хто безпосередньо знаходиться у владі. Українці також живуть у своїй реальності. Реальність кожного українця – це те, що на теренах Східної Європи найбільша цифра людей, які загинули внаслідок морозів це Україна. Вже сьогодні це сягає 135 людей і за це ніхто не несе відповідальності. Реальність українців – це закриті школи. Вони минулого року закрили 112 шкіл. Загальна вартість утримання цих шкіл складає 87 мільйонів гривень. А знаєте, скільки коштує вертолітний майданчик, зроблений для гелікоптера Президента у Каневі? 84 мільйона гривень. Якщо не будувати вертолітний майданчик, то наших дітей можна вчити у школах, а не закривати ці школи. Реальність українців – це закриті лікарні. Реальність українців – це підвищений пенсійний вік. Реальність українців – це високі тарифи, низька заробітна платня і реальність українців – це безробіття. І, дійсно, злодійська і злочинна влада. Те, яким чином сьогодні парламент прийняв Президента – це вже навіть не червона лінія, це вимога. Це вимога до вас як до влади, це вимога до Президента Януковича, схаменіться і спам’ятайтесь. Погляньте до чого ви довели країну. За останніх два роки державний борг країни зріс до 60 мільярдів доларів США. Ви додатково за два роки набрались 15 мільярдів. Хто це буде віддавати? Я знаю, куди пішли ці гроші. Значна частина цих коштів пішла на ваші рахунки, але за це треба буде відповідати, і цей час настане. Опозиція чітко усвідомлює, що ця сесія нічим не відобразиться, її можна було взагалі не відкривати. Ми б зекономили гроші платників податків. Жоден аз законопроектів опозиції не приймається провладною більшістю, ми вносимо альтернативу, ми пропонуємо нашу пенсійну реформу, ми пропонуємо нашу систему вищої освіти, ми пропонуємо наш податковий кодекс, ми пропонуємо краще життя для України і для українців, а не для вас, але ви це не підтримуєте. Почну з основного. Опозиція вимагає, і вчора це рішення було прийнято всіма партіями об’єднаної опозиції, поставити до порядку денного питання про розгляд Закону України про порядок імпічменту Президента України. Я думаю, що, якщо Президент Янукович не парламенту і не боїться власного народу, то він повинен сам визначити цей законопроект, як невідкладний, і внести його до парламенту. Друге. Опозиція вимагає розгляду і прийняття всіх законопроектів, які стосуються зупинки політичних переслідувань в країні. Ми вимагаємо звільнити Тимошенко і Луценко. Ми вимагаємо дати їм можливість брати участь у виборчій кампанії. Третє. Ми вимагаємо реальної програми економічної стабілізації країни, яка повинна бути представлена Президентом і його урядом, і, власне кажучи, програму дій уряду, який не має її вже протягом останніх 2 років. Наостанок. Сьогодні в Одесі розпочались політичні переслідування проти політичної партії "Фронт змін". Сьогодні вночі об 11 ночі арештували колишнього директора заводу "Стальканат" і власника приміщення, де знаходиться незалежний.
Мікрофон, будь ласка.
де знаходиться канал "Нова Одеса". Ми вимагаємо зупинити політичні переслідування в регіонах. І останнє. Об’єднана опозиція піде не вибори. Ми виграємо вибори, ми змінимо країну і ми зметемо вас зі влади. Дякую за увагу.
Михайло Чечетов, фракція Партії регіонів. Олександр Єфремов, фракція Партії регіонів. Будь ласка, ваш виступ. Наступним буде виступати Унгурян, чи хто буде виступати?
Уважаемый председатель, уважаемые коллеги! Вы знаете, ради справедливости мне хотелось бы сказать, что за время правления предыдущего оратора в Украине закрыто тысячу школ и 900 детских садиков. Поэтому сами можете сопоставить эти цифры. Но, по-моему, в порыве политических баталий мы забыли, что сегодня первый день открытия новой сессии. Поэтому позвольте мне вас поздравить с открытием десятой сессии Верховной Рады шестого созыва. Нынешний год станет для Украины годом серьезных вызовов. В первую очередь, мы обязаны сохранить политическую стабильность в год выборов в парламент страны, что станет надежной основой для дальнейшего проведения реформ. Благодаря консенсусу всех депутатских фракций принят Закон о выборах народных депутатов, следующая наша совместная задача – создать механизмы, которые обеспечат проведение прозрачной и демократично-избирательной кампании. Достойный ответ на этот вызов приблизит нашу страну к созданию ассоциации с Европейским Союзом. На фоне сложных переговоров с Россией о цене газа важнейшее значение приобрел вопрос энергетической безопасности Украины. Необходимость диверсификации источников энергоснабжения вышла на уровень национальной безопасности государства. Мы рассчитываем на развитие стратегического партнерства с Российской Федерацией, товарооборот с которой в прошлом году впервые достиг 50 миллиардов долларов. И надеемся на достижение компромисса в переговорах о цене газа. Переплачиваемые по кабальному для Украины договору 6 миллиардом долларов, уважаемые коллеги, могли бы уже сегодня быть направлены на повышение социальных стандартов и развитие регионов. Дальнейшая же ратификация договора о свободной торговле со странами СНГ дополнительно сможет принести в копилку развития экономики государства 2 процента ВВП плюса. По итогам первого квартала будет продолжена работа над Государственным бюджетом. Документ, который мы принимали как антикризисный, должен стать бюджетом развития. Выполнив это условие, мы сможем существенно повысить пенсии, социальные выплаты и зарплаты бюджетникам. Для этого нам необходимо сохранить экономический рост. Эта задача будет одним из главных вызовов для власти. В условиях мирового кризиса стране нужна подушка безопасности. Достаточный запас прочности обеспечат качественная работа исполнительной вертикали, успешные реформы, упрощение условий ведения бизнеса и решительная борьба с коррупцией. Повысить эффективность государства призвана административная реформа. В этом году ее акцент сместиться с центра в регионы. Будут расширены полномочия местного самоуправления, но одновременно усилится и контроль за качеством его работы, ведь образ власти в глазах человека складывается из того, что люди каждый день видят на местах. Говоря о задачах парламента, отмечу, что каждый народный депутат должен быть прежде всего гражданином, а лишь потом политиком. От нас требуется ответственная и качественная законодательная работа, тем более что повестка дня сессии будет напряженной. Безотлагательного принятия требует внесенный Президентом страны проект Уголовно-процессуального кодекса. Он разработан в рамках выполнения обязательств Украины перед Советом Европы с учетом рекомендаций ведущих экспертом. Кодекс станет серьезным шагом к гуманизации правовых отношений человека, общества и государства. Коренным образом изменить лицо правовой системы страны позволит принятие новой редакции Законов об адвокатуре, о прокуратуре, о судоустройстве, о высшем совете юстиции. И в завершении. Поиск ответов на все вызовы будет бесперспективным, если не приблизимся к главной цели реформ – повышению благосостояния каждого гражданина, в этом плане 2012 год должен стать знаковым. Общество ждет от нас принятия важных решений, уверен осознание этой высокой ответственности станет стимулом, в результате.
Мікрофон, будь ласка.
станет стимулом в результативной работе депутатского корпуса и убережет нас от потери времени в порой в бессмысленном противостоянии. Спасибо за внимание.
Так, Андрій Кожем’якін, фракція "БЮТ – "Батьківщина", будь ласка, ваш виступ.
Доброго дня! Початок нової сесії Верховної Ради України покладає на нас обов’язок у першу чергу взятися до вирішення нагальних проблем. Більше пів року Юлія Тимошенко перебуває в ув’язненні за вироком суду, який грубо порушує принципи справедливого, неупередженого і незалежного судочинства. Саме через переслідування нашого лідера, лідера нашої політичної сили та інших опозиційних діячів, таких, як Луценко, Іващенко та інших 26 січня цього року Парламентська Асамблея Ради Європи прийняла безпрецедентно жорстку резолюцію. У ній чітко зазначається, через чисельні недоліки судових процесів проти колишніх членів уряду не була надана можливість обвинуваченим отримати справедливий судовий розгляд в тому розумінні, як його визначає стаття шоста Європейської конвенції про захист прав людини. Головні претензії Ради Європи викликало те, що стаття 364 та 365 Кримінального кодексу України є занадто широкими у застосуванні та по суті дозволяють постфактум криміналізацію звичайних політичних рішень. Це суперечить принципам верховенства права та є неприйнятним. Тому Асамблея закликає українську владу невідкладно внести зміни у ці дві статті Кримінального кодексу у відповідності до стандартів Ради Європи та зняти обвинувачення проти колишніх членів уряду, висунутих за цими статтями. Україна є членом Ради Європи, більше того, наша держава визначилась з курсом на європейську інтеграцію. Отже, документи, які приймаються європейським представницьким органом є обов’язковими для виконання. Саме тому Президент, уряд України повинні негайно розробити план конкретних дій по виконанню вимог резолюції ПАРЄ, адже саме вони спланували та втілили у життя план по ув’язненню лідерів опозиції, який і викликав жорстку реакцію Європи. У резолюції ПАРЄ зазначається, якщо їх вимоги не буде виконано протягом розумного часу, це викличе серйозні питання щодо відданості влади принципам демократії та верховенства права, що має потягнути за собою належну реакцію з боку асамблеї, включаючи застосування санкцій. Сьогодні така сумна перспектива набрала цілком реальних форм. Тому фракція "БЮТ – "Батьківщина" у Верховній Раді пропонує конкретні реальні дії, які дозволяють нашій державі у найкоротші терміни виконати основні вимоги до України, викладені у резолюції ПАРЄ. Перше. Дати доручення комітету у закордонних справах Верховної Ради терміново підготувати план виконання резолюції ПАРЄ, і заслухавши доповідь голови комітету, прийняти відповідну постанову Верховної Ради. Друге. Наша фракція наполягає негайно розглянути законопроекти, які гармонізують українське кримінальне законодавство з демократичними стандартами. Ці проекти законів дозволять усунути неоднозначне тлумачення статей 364 та 365 Кримінального кодексу та забезпечити єдність їх правозастосування. У своєму чергу, це унеможливить вибіркове використання кримінального законодавства у ручному режимі для переслідування покарання і залякування представників опозиції. Згідно з вимогами ПАРЄ ми повинні у стислі терміни імплементувати відповідні положення у національне законодавство. Фракція "БЮТ – "Батьківщина" заявляє, вищий законодавчий орган держави не має права самоусунутися від відповідальності за майбутнє нашої країни, і ми повинні зробити все, щоб вимоги Парламентської асамблеї Ради Європи були виконані негайно. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, виступи від фракцій завершено. З приводу пропозицій, які прозвучали у виступах, традиційно прошу Секретаріат підготувати необхідні доручення. Шановні народні депутати, згідно з частиною сімнадцятою статті 85 Конституції України до повноважень Верховної Ради України належить заслуховування щорічної доповіді Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про стан дотримання та захисту прав і свобод людини. На представленні щорічної доповіді присутні віце-прем’єр-міністр України Сергій Тігіпко, перший заступник міністра юстиції Інна Ємельянова, представники Адміністрації Президента, Конституційного Суду, Верховного Суду, Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, Вищого господарського суду, Генеральної прокуратури, Вищої ради юстиції, глави дипломатичних представництв іноземних держав, представники громадських організацій. Шановні колеги, пропонується такий порядок розгляду питання. Для виступу із доповіддю Уповноваженого Верховної Ради з прав людини надати до 30 хвилин. Для відповіді на запитання народних депутатів, очевидно вони виникнуть і є у народних депутатів, – до 15 хвилин. Відповідно до статті 240 Регламенту для обговорення доповіді може бути прийнято таке рішення про обговорення. Разом з тим ми на Погоджувальній раді домовилися, що ми за такою процедурою обговоримо це питання: доповідь і запитання. За наслідками доповіді і, очевидно, в процесів запитань виникне необхідність комітету разом із Уповноваженим доопрацювати і подати на розгляд Верховній Раді України відповідний проект постанови Верховної Ради України. Я, шановні колеги, сподіваюся, що ви підтримаєте саме таку процедуру розгляду цього питання. Слово для доповіді надається Уповноваженому Верховної Ради України з прав людини Ніні Іванівні Карпачовій. Будь ласка.
Шановний Голово! Шановні народні депутати, члени уряду, представники суддівського корпусу! Шановні науковці, дипломати, представники засобів масової інформації, правозахисних організацій, дорогі співвітчизники! Вашій увазі сьогодні представляється Щорічна доповідь Уповноваженого з прав людини "Стан дотримання та захисту прав і свобод людини в Україні" за підсумками 2011 року. Народним депутатам України роздано повний її текст. Як і в багатьох країнах світу, під впливом глобальної фінансово-економічної кризи ситуація з правами людини в Україні в минулому році значно ускладнилася. Верховний комісар ООН пані Піллай на 18-й сесії Ради ООН з прав людини справедливо зазначила: "коли економіка переживає складний етап, основний тягар кризи перекладається на плечі бідних людей". Саме ці люди потребують особливого захисту, безпеки, а не окремі особистості, які спровокували фінансову та економічну нестабільність у світі. 2011 рік був роком глобальних соціальних потрясінь, які прокотилися від Північної Африки до Європи і Сполучених Штатів Америки. Криза, як ніколи, загострила проблеми поляризації світу на бідних і багатих, посилила дискримінацію, продовольчу кризу, міграцію, військові конфлікти та насильства. Цілком об’єктивно поширилось і глобальне піднесення за людську гідність, справедливість, за право брати участь у прийнятті державних рішень. Особливу роль у процесі глобального пробудження відіграли сучасні інформаційні мережі, зокрема соціальні мережі "Facebook", "YouTube", "Twitter". В Україні значне значення соціальних мереж ми відчули цими днями після закриття роботи файлообмінника "Ex.ua". Аж ніяк не ставлячи під сумнів необхідність захисту авторського права, хочу зназначити: що в умовах поширеної бідності в суспільстві такий ресурс для сотень тисяч людей в Україні залишається зараз чи не єдиною формою доступу до культурних надбань людства. Я переконана, що право людини на вільний доступ в Інтернет має бути не порушним і визнане як базове право людини. Так само не припустиме використання Інтернету як засобу маніпулювання людиною та втручання в її приватне життя. Упродовж минулого року наша країна відчула на собі пильну увагу європейської спільноти. Україна успішно головувала в Комітеті міністрів Ради Європи, що з одного боку, сприяла реалізації наших євроінтеграційних прагнень, а з другого, підвищила рівень відповідальності за виконання зобов’язань, взятих нашою державою ще при вступі до Ради Європи. Як омбудсмен зі свого боку я також намагалася активно сприяти в просуванні діалогу України з європейською спільнотою. У цьому напрямі триває наша плідна робота з комісаром Ради Європи з прав людини, депутатами ПАРЄ, керівниками європейського парламенту, членами найвпливовіших фракцій, що входять до його складу, депутатами та членами делегацій з парламентського співробітництва Україна – ЄС. За ініціативою керівника представництва ЄС в Україні пана Тейшери відбулася моя зустріч з послами країн – членів ЄС акредитований в Україні. Це був відвертий, взаємозацікавлений діалог щодо системних проблем у галузі прав людини. Я переконана, попри всі труднощі ці проблеми не повинні стати на заваді на шляху євроінтеграції нашої держави. Треба відмітити, що в цьому році в рамках, поки що незавершеної моніторингової процедури по Україні Парламентська асамблея у своїй резолюції [[1862]] привітала амбітну програму реформ українського уряду. Проте висловила занепокоєння існуючими системними проблемами, зокрема в судовій системі. А також акцентувала увагу на тому, що судові переслідування колишніх посадовців, зокрема екс-Прем’єр-міністра Юлії Тимошенко та інших: Євгена Корнійчука, Юрія Луценка. Валерія Іващенка сталося через криміналізацію політичних рішень, що суперечить принципу верховенства права. Як омбудсмен України хочу сказати, що мені довелося в межах свого мандату по кожній з цих справ вживати конкретних заходів для захисту прав людини. Скажу відверто, резонансні справи колишніх високопосадовців одночасно дали змогу привернути увагу і до цілої низки довготривалих проблем у сфері досудового, судового розгляду, умов тримання в’язнів, які стосуються також доль десятків тисяч простих громадян України. Я переконана, що Україна докладе всіх зусиль для належного виконання цієї резолюції ПАРЄ, до речі за яку голосували як представники парламентської більшості, так і представники опозиції. Підвищення відповідальності України щодо міжнародних і європейських стандартів у галузі прав і свобод людини є надзвичайно важливим з огляду і на майбутнє наше головування в ОБСЄ в 2013 році. Шановні народні депутати, основою моніторингу, який міститься в представленій вам щорічній доповіді є передусім звернення до уповноваженого громадян України, іноземців, біженців, осіб без громадянства. Вони є тим чутливим барометром найгостріших проблем суспільства та реальною оцінкою здатності влади їх розв’язувати. За минулий рік за захистом своїх прав і свобод до уповноваженого звернулося 164 тисячі осіб, що удвічі більше ніж у попередньому році. Прошу дивитися на екран. Усього з початку діяльності Уповноваженого з прав людини звернулося майже 1 мільйон 300 тисяч осіб. Як і раніше, більше половини повідомлень, а це 56 відсотків, стосується порушення громадянських прав, зокрема права на справедливий судовий розгляд та хронічне невиконання судових рішень. 17 відсотків повідомлень стосуються порушення соціальних прав, зокрема позбавлення пільг, компенсацій, порушень при призначенні пенсій, наданні матеріальної допомоги та субсидій, незабезпечення виплат матерям-героїням тощо. На третьому місці, майже 14 відсотків, це повідомлення про порушення економічних прав громадян: на працю, належну і своєчасну її оплату, права власності на землю. у 12 відсотках повідомлень йдеться про порушення особистих прав, зокрема права на особисту недоторканість, застосування тортур, а також на втручання держави в приватне життя громадян. Близько 2 відсотків повідомлень стосувалися порушення політичних прав. Окремо хочу зазначити, що майже 100 тисяч православних громадян України в минулому році звернулися до Уповноваженого щодо захисту їх прав на альтернативну форму обліку фізичних осіб – платників податків, без застосування ідентифікаційного номеру, а також будь-якого електронного документування. Важливу роль у захисті прав людини відіграє співпраця Уповноваженого з прав людини з Президентом України, Верховною Радою, урядом, з судовою гілкою влади, правоохоронцями, а також місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування. 2011 рік розпочався з зустрічі омбудсмена з Президентом України Віктором Федоровичем Януковичем, під час якої було комплексно обговорене питання дотримання прав і свобод людини в Україні. Уповноваженим в 2011 році здійснено експертизу 660 проектів, нормативно-правових актів, які розглядалися Кабінетом Міністрів. І до 52-х з них було внесено конкретні пропозиції Уповноваженого безпосередньо на засіданні уряду. За Законом про уряд я маю право брати безпосередньо участь під час таких засідань. Тривала конструктивна співпраця омбудсмена України з парламентськими комітетами, фракціями, групами, керівництвом Верховної Ради. Зазначу, що до Уповноваженого з прав людини за час існування інституції омбудсмена надійшло 3 тисячі 288 депутатських запитів та письмових звернень від народних депутатів України. Тобто, у середньому кожен з депутатів усіх скликань не менше одного разу звертався до омбутсмена України. У 2011 році таких звернень було 208, або на 30 відсотків більше, ніж у попередньому році. Прошу дивитися на екран. Неупереджене ставлення до питань, що порушуються народними депутатами України різних фракцій і груп, прагнення спільно розв’язувати ці проблеми, керуючись виключно нормами міжнародного і національного законодавства, було і є правилом моєї діяльності на посади Уповноваженого з прав людини. Особливу увагу омбудсмен приділяє в своїй діяльності боротьбі з бідністю, захисту трудових і соціальних прав наших громадян. Найбільш інтегрованим показником, що характеризує рівень життя, є індекс людського життя. За цим показником в минулому році Україна посіла 76 місце серед 187 країн світу. Це нижче ніж у середньому по Європі і Центральній Азії. В чому ж причина? В Україні, на жаль, триває демографічна криза. Хоча вперше по окремим областям зараз відмічаються певні позитивні зрушення. Поки що не досягнуті в цьому питанні показники 1990 року як за очікуваною тривалістю життя, 70 і 4 роки в 2010 році проти 70 і 7 у 1990 році, так і за показником валового національного доходу на одну особу. Зокрема в 2010 році він становив по Україні 6 тисяч 530 американських доларів проти 8 тисяч 920 американських доларів в 1990 році. Фактично за рахунок високого рівня, освітнього рівня, Україна утримує такий індекс людського розвитку. Як і в попередні роки проблема подолання бідності в Україні залишається однією з найактуальніших і визначальних для національної безпеки України. За офіційними даними рівень бідності в країні становить 24 відсотки. Проте практично кожний восьмий мешканець потрапляє до категорії крайньої бідності або злиденності у стані гострого відторгнення. А це означає, що люди не мають можливості повною мірою брати участь у суспільному житті через свою бідність, через відсутність базових знань і можливостей, або в результаті дискримінації. Так ось, у стані гострого відторгнення в Україні перебуває майже 40 відсотків домогосподарств України. І найбільше серед них потерпають родини з дітьми та сільське населення. Українським феноменом вважається бідність працюючого населення. Основна частина громадян після виходу на пенсію автоматично опиняється в стані бідності через низькі розміри пенсій. Прошу дивитися на екран. 74 відсотки пенсіонерів одержували пенсію до 1200 гривень. 11 відсотків – у розмірі прожиткового мінімуму. Понад 145 тисяч пенсіонерів мали пенсію нижчу прожиткового мінімуму. Сьогодні Президент України у своєму виступі детально і об’єктивно проаналізував виклики, які пов’язані з цією проблемою і окреслив шляхи покращання цієї ситуації. Водночас, цілком справедливий негатив викликало підвищення пенсійного віку жінкам та збільшення страхового стажу. Уповноважений з прав людини вносила пропозиції щодо пенсійного реформування, у тому числі і під час парламентських слухань. Для того, щоб реформування пенсійної системи відповідало очікуванню людей, треба створити нові, якісні робочі місця, рішуче виводити економіку із тіні, легалізувати зарплати і реформувати оплату праці. Невиконання норм чинних законів стосовно соціальних прав і гарантій ветеранів та дітей війни, чорнобильців, та інших пільгових категорій спричинило хвилю соціальних протестів. І справа не лише у нестачі фінансових ресурсів, людей обурює щорічне урізання статей соціальних законів, коли приймається Державний бюджет. Я переконана, що право людини на державні гарантії соціального захисту мають визначатися виключно законами і індексуватися залежно від зростання вартості життя. Драматичні події влітку минулого року в селі Біла Рівненської області, коли у соціальному закладі згоріли живцем 16 осіб висвітили дуже гострі проблеми людей, які з різних причин залишилися без підтримки рідних і близьких. Разом з керівництвом Рівненщини за підтримки уряду України, у тому числі і безпосередньо Прем’єр-міністра і його віце-прем’єр-міністрів, у тому числі Сергія Тігіпка, у стислі терміни нам вдалося домогтися відбудови районного центру соціального обслуговування а також вже восени відкрити сільську амбулаторію сімейної медицини. Я переконана що цей факт нам вказав на те, що державні соціальні програми підтримки інвалідів та людей похилого віку повинні обов’язково включати питання соціального страхування, забезпечувати необхідну кількість медичних працівників для обслуговування прикутих до ліжка людей, включаючи можливість їхньої евакуації на випадок надзвичайних ситуацій. Предметом особливої турботи омбудсмена є захист прав дитини. Я дякую народним депутатам усіх фракцій за прийняття в квітні минулого року Постанови по спеціальній доповіді Уповноваженого з прав людини "Стан дотримання та захисту прав дитини в Україні", яка була представлена мною з нагоди 20 річниці ратифікації Україною Конвенції ООН про права дитини. Той рік омбудсмен отримала понад тисячу 300 звернень від майже 3 тисяч дітей та дорослих в інтересах дитини, це в півтора рази більше ніж у попередньому році. Найгострішими залишаються проблеми забезпечення права дитини на життя і охорону здоров’я, подолання дитячої бідності, безпритульності, бездоглядності, соціального сирітства, насильства стосовно дітей. На жаль, як вам відомо, шановні народні депутати, останнім часом почастішали випадки смертей дітей під час навчального процесу і, зокрема, на уроках фізкультури. Я переконана, що потрібні додаткові заходи щодо пропаганди здорового способу життя, щоденного проведення уроків фізкультури, спорудження спортивних майданчиків, залучення усіх дітей, незалежно від достатку родин, до позашкільних форм зайнятості. Під час мого виступу на Всеукраїнській нараді з питань захисту прав дитини під головуванням Президента в січні минулого року відбулася моя зустріч і якраз ми визначилися стосовно цієї наради. Я зазначила, що новим викликом для України стала торгівля дітьми з використанням сучасних репродуктивних технологій, у тому числі сурогатного материнства. У листопаді минулого року мною внесені подання Прем’єр-міністрові та Генеральному прокуророві щодо запобігання торгівлі дітьми внаслідок недостатнього нормативно-правового регулювання, застосування допоміжних репродуктивних технологій у медичних закладах України. Я сподіваюсь, що реагування уряду, Генеральної прокуратури на пропозиції омбудсмена будуть невідкладними і ефективними. Вважаю, що розв’язання нагальної проблеми захисту прав дитини можливо в тому числі і лише, почувши голос самої дитини. Як омбудсмен я всіляко вітаю прийняття в грудні 2011 року Генеральною асамблеєю ООН Факультативного протоколу до Конвенції ООН про права дитини щодо права дитини на петицію. Особлива увага в моїй діяльності приділяється захисту прав українських трудових мігрантів. 5-7 мільйонів наших співвітчизників через неможливість заробити на гідне життя чесною працею продовжують шукати кращої долі за межами рідної України. 8 травня 2011 року в гірському селі Колочава на Закарпатті з ініціативи народного депутата України шановного Станіслава Аржевітіна було споруджено перший в Україні пам’ятник заробітчанам, який став символом прощання чоловіка з родиною. Міграція, передусім трудова, стала в Україні системною проблемою, яка потребує адекватних дій влади. 30 травня 2011 року Президент України своїм Указом схвалив концепцію державної міграційної політики – і нарешті було створено Державну міграційну службу як центральний цивільний орган виконавчої влади, який має захищати також права українців за кордоном на системному рівні. Як омбудсмен я продовжую захищати права українських моряків за кордоном, в тому числі права членів екіпажу судна "Леман Тімбер", які були звільнені з полону сомалійських піратів ще у 2008 році. І протягом після цього 3 років триває судовий процес за позовом моряків при підтримці омбудсмена до німецького судновласника. Нарешті в 2012 році апеляційний суд Одеської області прийняв прецедентне і одночасно безпрецедентне рішення про відшкодування шкоди іноземним судновласником українським морякам. Це перше в світі рішення на захист прав моряків, і це зробила Україна. Право людини на справедливий суд. Уповноваженим з прав людини здійснюється системний моніторинг стану дотримання права людини на справедливий суд. Станом на 1 січня 2012 року Європейський суд з прав людини виніс 820 рішень щодо України, у 82 з яких констатував порушення статті 6 Європейської конвенції щодо права людини на справедливий судовий розгляд [[прошу дивитися на екран]]. На моє переконання, кардинально змінити ситуацію може лише судово-правова реформа. Реально вона розпочалася з прийняттям нового Закону "Про судоустрій і статус суддів", а наступним кроком стало прийняття Верховною Радою надзвичайно важливого закону, на прийняття якого ми чекали десять років, Закону про безоплатну правову допомогу. Президентом України внесений до Верховної Ради проект нового Кримінально-процесуального кодексу, який ПАРЕ у своїй резолюції від 26 січня цього року, 1862, закликала якнайшвидше його прийняти. Зазначу, що до проекту включені принципові положення і пропозиції, які були висловлені омбутсменом, зокрема, про ліквідацію інституту додаткового розслідування, запровадження домашнього арешту, скорочення строків тримання під вартою. На часі прийняття і нових законів – про адвокатуру та про прокуратуру. Залишаюсь на своїй позиції, що судова реформа остаточно може відбутися лише за умов коли судді України обиратимуться власним народом. Брутально порушуються права людини на справедливий суд через хронічне невиконання судових рішень. В Україні не виконуються близько 33-х судових рішень, відсотки судових рішень. Прошу дивитися на екран. Критично низьким є і показник виконання в Україні рішень і Європейського суду з прав людини. Сьогодні про це вже йшлося у виступі Володимира Михайловича Литвина, я можу продовжити цю тему в своїй доповіді, яка у вас є письмова. Моніторинг омбудсмена свідчить, що, як і раніше, правоохоронці і судді, на жаль, продовжують зловживати правом на арешт. Ця проблема накопичувалась в Україні десятиріччями. Проте останнім часом вона набула особливої гостроти, свідчить про це і зростання в минулому році майже удвічі кількості звернень до Уповноваженого з прав людини з цього питання. Після моєї зустрічі в січні 2011 року з Президентом України, Віктор Янукович публічно закликав всіх правоохоронців і суддів не допускати зловживанням правом на арешт і застосовувати його як виняткову міру запобіжного заходу. 16 січня, ви знаєте, було письмове звернення Президента з цього приводу. Як омбудсмен я намагалася розв’язувати цю проблему надмірного застосування арештів і на колегії Генеральної прокуратури, а також столичної прокуратури у місти Києві. У багатьох питаннях я знаходила порозуміння з боку Генерального прокурора України і підлеглих йому прокурорів. Проте багаторічне зволікання із розв’язанням цієї проблеми змусило Європейський суд з прав людини вдатися до крайнього заходу і прийняти у минулому році пілотне рішення "Харченко проти України". Суд звернув увагу на невмотивованість рішень національних судів про арешти, зазначивши, що вони мають застосовуватися у разі реальної загрози ухилення людини від слідства та суду Ця позиція Європейського суду абсолютно співпадає з позицією омбудсмена України. І більше того, можу сказати, що тільки за останні два роки шість рішень Європейського суду базувалися на правовій позиції, яка була надана омбудсменом України. Особливо вражає, коли кидають за грати людей, стан здоров’я яких є критичним. Там сталося з ув’язненою столичного СІЗО 28-річною Олександрою Рабейко, яку у важкому стані було доставлено до суду, винесено вирок, після чого направлено до лікарні, де через три дні вона, на жаль, померла. За цим ганебним фактом я звернулася з поданням до Вищої кваліфкомісії суддів України про притягнення до дисциплінарної відповідальності двох суддів Шевченківського районного суду, які півтора року розглядали цю справу за обвинуваченням Рабейко у крадіжці та цинічно знехтували клопотанням навіть керівництва СІЗО про зміну їй запобіжного заходу. Ще одним фактором, який сприяє порушенню права на свободу та особисту недоторканість, є судова тяганина. Це підтвердив і особистий прийом уповноваженим з прав людини ув’язнених Київського СІЗО у січні, і можна сказати, півроку триває мій особистий прийом у Київському СІЗО. Більшість з прийнятих осіб, а це понад триста осіб, нарікали на невиправдано тривалі терміни тримання під вартою та судову тяганину. Деякі з них в очікуванні рішення суду, фактично, відбувають тут увесь термін покарання. Тому у лютому минулого року мною було внесено подання Генеральному прокурору, головам Ради суддів, Вищої кваліфкомісії суддів та Вищої ради юстиції про порушення права людини на свободу та особисту недоторканість і розгляд справ упродовж розумного терміну. Це було мною зроблено на прикладі столиці міста Києва та Київської області. Хочу сказати, що і кваліфкомісія, і Вищий спеціалізований суд України відреагували позитивним чином на це звернення омбутсмена України і ближчим можу вам сказати, що припинена вже практика рекомендацій суддів для обрання на більш високу посаду, де поки суддя не завершить розгляд усіх справ, які перебувають у його провадженні. На моє переконання, Україна потребує не будівництва нових в’язниць, а припинення зловживання права на арешт. Окрема проблема – проблема, пов’язана з катуваннями і жорстоким, нелюдським поводженням. Показовим прикладом нехтування працівниками міліції правом людини на життя є резонансна справа про загибель у травні десятого року 20-річного студента Ігоря Індила у Шевченківському райуправлінні міліції міста Києва. Дивіться на екран. З перших днів я заявила, що смерть цього студента настала внаслідок заподіяння тяжких тілесних ушкоджень саме у райуправлінні міліції. Уповноважений з прав людини спільно з молодіжними організаційними стала на захист честі і гідності вже загиблої людини. І в ході провадження були проведені зустрічі, бесіди, опитано 320 людей. Омбудсманом було доручено своєму представникові брати безпосередню участь у судовому розгляді кримінальної справи на стороні батьків загиблого студента. До речі, сьогодні у цій залі присутня на балконі мати загиблого Ігоря шановна Людмила Степанівна. Прийміть наші співчуття і нашу підтримку. На мою думку, встановлення дійсних обставин цього злочину є справою честі для всієї правоохоронної і судової системи. А тому в інтересах родини загиблого студента мною було оскаржено рішення суду до апеляційного суду. За даними МВС України торік у приміщенні чергових частин та ізоляторів тримання сталося 27 випадків смерті громадян України, з яких 14 – самогубства. Я подробно аналізую всі ці факти у своїй ґрунтовній щорічній доповіді. А ось подивіться зараз на екран, якщо можливо, зараз я прошу дати ті бокси, які у нас є в судах, і фактично, які ще ніхто з вас не бачив, крім тих ув’язнених, яких доставляють до судових засідань, і там, де тримаються громадяни України в цих клітках по декілька годин, в тому числі в центральному суді міста Києва, печерському. Тому я ближчим часом буду мати зустріч з керівництвом і Міністерством внутрішніх справ, шановним Віталієм Захарченко, для того, щоб комплекс питань недотримання прав людини правоохоронцями ми вирішили в тому числі під час підписання двосторонньої угоди. Вважаю важливим кроком створення Президентом України у вересні 2011 року Комісії з питань попередження катувань. Переконана, що наступний крок – це має бути виконання України зобов’язань за Факультативним протоколом до Конвенції ООН проти катувань. І нам потрібно створити окремий орган як національний орган незалежний запобіганням катування. На цьому я наголошую багато років і вважаю, що тільки це питання може нам допомогти не допускати тортури, що набагато важливіше ніж потім боротися за права постраждалих. Окремій проблемі я присвятила в доповіді проблему дотримання прав у пенітенціарних закладах. Можу тільки єдине сказати, що численність ув’язнених і засуджених збільшилась за останні 3 роки на 8 тисяч осіб, тобто майже на 6 відсотків. Люди сплять й досі по черзі, навіть в Лук’янівському СІЗО не вистачає тисяча місць, і така ситуація в багатьох інших ізоляторах. Побудований зараз жіночий корпус, як то кажуть, той довгобуд. Зараз ви можете подивитися, буде фото на екрані. Але це не вирішує проблему. Звичайно, нам швейцарці допомогли. Я вважаю, що саме головне припинити, підкреслюю знов, зловживати право на арешт. Останнє. Я хочу сказати про те, що свобода слова. де-юре політичної цензури начебто в Україні немає, проте більшість мас-медіа залишається під цензурою грошей. Всього за роки незалежності в Україні за даними київської незалежної медіа-профспілки загинуло 65 журналістів. Досі не поставлена крапка у справі журналіста Георгія Гонгадзе, Василя Климентьєва. Сьогодні з нами теж в залі і пані Леся Гонгадзе. І ми сьогодні вклоняємося голову перед вашою мужністю, шановна.
Завершуйте.
переконана, що треба переходити до практичних дій зі створення суспільного телебачення і радіомовлення на противагу комерційно-клановим інтересам. І на завершення. Я намагалася дати вам, шановні народні депутати, чесну і правдиву інформацію. Адже правда - понад усе. Вона той еліксир, за допомогою якого можна лікувати тяжкі хвороби суспільства. Я хочу висловити щиру вдячність усім, хто допомагав мені боронити та поновлювати порушені права і свободи своєю небайдужістю та підтримкою спільно з командою омбудсмена України, повертав людям довіру у справедливість, адже кожна людина має право на щастя. Дякую вам за увагу.
Шановні колеги, прошу записатися на запитання. Так, будь ласка, 15 хвилин, Чорноволенко.
Шановна пані Карпачова, в мене до вас таке питання: ви сказали, що ви на початку року 2011 зустрічалися з Президентом. Чи не здається вам, що в результаті цієї зустрічі нічого корисного за цей рік не відбулося? Адже Україна по всіх міжнародних показниках прав людини і економічних, і політичних, і соціальних різко опустилася вниз? Отже, чому ви не зробите висновок, що Янукович і права людини – це поняття несумісне? Що нинішня влада і права людини – це поняття несумісне. І що Партія регіонів і права людини – це поняття несумісне. Дякую за вагу.
Я дякую за ваше питання, шановний пане депутате. Хочу сказати, що зустріч з Президентом України відбувалася з низки питань дотримання прав і свобод людини в Україні. Я намагалася довести в цій доповіді, які кроки, попри всі складнощі, уряд, Президент, парламент, ми всі разом з вами, попри все, я ще ж таки кажу, попри накопичені роками проблеми в галузі прав і свобод людини в нашій державі, намагалися робити і в попередньому 2011 році. Мені здається, що зараз в своєму коротенькому, в такому вступному презентаційному слові я торкнулася багатьох проблем, які сьогодні вже розглядаються парламентом за поданням Президента. Йдеться, зокрема, в тому числі, і про довготривалий очікуваний понад 10 років новий Кримінально-процесуальний кодекс. Я переконана в тім, що це має бути фактично революція в галузі судово-правової реформи, яка може нам всім допомогти розв’язати дуже багато проблем, і в тому числі Президенту як гаранту дотримання прав людини. Але хочу вам зазначити, моя розмова з Президентом.
Завершуйте.
Моя розмова з Президентом була чесною, відвертою і критичною. І мені здається, що Президент дослуховується до тих пропозицій, які лунають з боку омбудсмана України, а справа виконавчої влади – виконувати рекомендації омбудсмана України, які приймаються, до речі, і по щорічних, і спеціальних доповідях за постановою парламенту – Верховної Ради України. Дякую.
Володимир Яворівський.
Володимир Яворівський. Шановні пані Ніно, ви, мабуть, бачили, що такого відкриття чергової сесії, як сьогодні відбулося в Україні, мабуть, не було в жодному парламенті, коли тривіальний текст, банальний текст Президента тонув у закликах "Юлі – волю!" Я хочу сказати, що дві каденції, які ви відбули омбудсманом від України, дуже складні і нерівні були у вашій біографії. Я переконаний, що в першій каденції ви в ряди годи десь виникали з якогось небуття, щоб захистити когось у якійсь дрібничковій справі. Але мушу визнати, що на фініші вашого перебування на цій дуже відповідальній посаді ви справді повели себе як дійсний омбудсман, відвідавши в тюрмі і Юлію Тимошенко, і зробивши відповідні дуже відкрити, відверті і гострі заяви. Ви побували на суді Юрія Луценка і також відповідно відреагували. Ви самі сказали, що ви розмовляли з Президентом тет-а-тет. Скажіть будь ласка, виходячи вже з цієї посади, буде виконана резолюція Ради Європи, ваша думка, чи не буде?
Шановний пане Володимире! Я хочу, я хочу вам сказати про те, що і в 2001 році я захищала права пані Тимошенко, коли вона була ув’язненою в Лук’янівському СІЗО. Треба бути завжди об’єктивним і справедливим. Так само і в 2005 році я захищала права ув’язнених через політичні переслідування, покійного, на жаль, Євгена Кушнарьова, Бориса Колеснікова, голову Тернопільської обласної ради пана Жукінського і безліч простих громадян, про яких, на жаль, ми дуже рідко згадуємо з вами в цій залі. Що стосується резолюції, яка прийнята Парламентською асамблеєю. Я зазначила в своєму виступі, що дуже важливо, що прийняття цієї резолюції, вона є критичною, але вона є і збалансованою одночасно, вона є з повагою до України, як до члена Ради Європи. І вона містить низку серйозних, системних пропозицій для тог, щоб ми всі разом, і влада.
Завершуйте.
І влада, і опозиція, об’єднавшись, виконали резолюцію ПАРЄ, про яку ви поставили питання в своєму запитанні.
Крук Юрій Борисович.
Уважаемая Нина Ивановна! Мы вас знаем как авторитетнейшего человека на международной арене, которая спасла жизни сотням моряков. И за это вам огромное спасибо ни один раз моряки говорили. Освобождение их от пиратства. И последняя ситуация, которая была. Когда 5 измаильчан в Греции арестовали и дали им 1 тысячу 200 лет заключения, - вы непосредственно приняли участие. И они через 3 года были освобождены. Я мог бы продолжать это. И в вашем докладе вы тоже не успели всё сделать или всё сказать, что вы сделали. Огромное вам спасибо, Нина Ивановна! Но, сейчас надвигаются перевыборы Уповноваженого Верховної Ради, то есть вашей должности. Видимо, сроки подошли. И ходят разные слухи, что вы, вроде бы, хотите сдать свои повноваження.
Дозвольте відповідати. Я хочу сказати, що ця посада Уповноваженого не належить Карпачовій, ця посада належить всьому українському народу. І на моє переконання, якщо колись будуть зміни до Конституції України, я переконана в тім, що весь український народ має обирати людину на цю посаду. Попри те, що вони обирають народних депутатів, дають кредит довіри, але ця посада, мені здається, має проходити всенародне обрання, якщо казати про перспективу. Що стосується захисту прав моряків, я хочу подякувати всім депутатам, які підтримали мене і під час захисту прав моряків "Фаїни", і "Леманн Тимбер", і інших наших моряків, які потрапляли в полон. Я сподіваюсь, що ближчим часом ви почуєте спеціальну доповідь омбудсмана України щодо захисту прав моряків України, які потрапляють в тому числі в піратський полон. Принаймні я залишаюсь на цій посаді, поки не відбудуться перевибори, тому таку доповідь я вам ще встигну представити.
Володимир Стретович.
Володимир Стретович, Християнсько-Демократичний Союз "Наша Україна". Ніна Іванівна, запровадження і становлення інституту Уповноваженого з прав людини в Україні відбулось безпосередньо за вашої участі. І те, що він у нас діє, і те, що він пристав до роботи в цьому є ваша велика заслуга. Тому, я вам хочу подякувати за те, що ви були ініціатором створення, ставили на рейки і цей інститут працює. Яким чином – комусь подобається, комусь ні. Але фактично такий інститут в державі є і я хочу вам подякувати за це. Але, в мене є запитання прагматичного характеру. Скажіть, будь ласка, а чим ви поясните ту обставину, що у нас у зв’язку не знаю з чим, але тенденція зменшення ув’язнених, яка спостерігалась з 2008 року до 2010 року, раптом за останні 2 роки виросла на 7 тисяч, і у нас сьогодні 154 наших співвітчизника знаходиться у місцях позбавлення волі, 154 тисячі. І ви як Уповноважений маєте доступ до місць позбавлення волі, скажіть, а які тюрми у нас найстрашніші, і що робить омбудсмен, щоб не було порізів вен, протестів, відмов від їжі і інші? Це дуже важливий напрямок роботи Уповноваженого з прав людини. Дякую.
У деяких країнах існує навіть окремий представник омбудсмена, який займається захистом прав ув’язнених, на \чому я наголошую, що нам потрібно створити, зважаючи на цю проблему, як системну проблему для України, причому вона народилася не вчора, і ви чудово про це знаєте, ця проблема довготривала, з бородою, але, дійсно, Україна залишається одним із лідерів у Європі по кількості застосування арештів, я на цьому наголошую майже 10 років. І звертаю увагу, ментальність, правова культура спочатку прокурорів, слідчих, тепер суддів, які приймають рішення, має бути кардинально змінена. І ми всі маємо їм в цьому допомогти. Арешт, як виключна міра запобіжного заходу. І тоді фактично у в’язницях будуть тільки вбивці, терористи, гвалтівники і педофіли.
Іван Стойко, будь ласка.
Іван Стойко, Партія "За Україну!". Адаме Івановичу, прошу передати слово Ярославу Кендзьору. Дякую.
Будь ласка, мікрофон Кендзьора.
Ярослав Кендзьор, Партія "За Україну!". Ніно Іванівно, у провадженні вашої служби вже понад три роки є доля засудженого до довічного ув’язнення Володимира Панасенка. У своїй доповіді ви пишете: "На даний час ця людина продовжує відбувати покарання. Але провадження омбудсмена України, яке триває понад три роки, свідчить про несправедливість судового вироку Верховного Суду та необхідність його перегляду". Всі зусилля переглянути цю справу і винести справедливе рішення поки що не находить, так би мовити, свого вирішення. На вашу думку, що треба було би змінити в законах України чи-то у Кримінальному кодексі, чи в інших, щоби мати можливість.
Дякую за це питання. Дійсно, провадження Володимира Панасенка перебуває в моєму особистому провадженні понад 3 роки. Я маю правовий висновок експертів, до якого я особисто долучилася, що ця людина незаконно засуджена, засуджена фактично до довічного ув’язнення. Я хочу і вам подякувати, що ви є небайдужим як народний депутат України, і продовжити разом з родиною Панасенка і омбудсменом боротьбу за повернення цієї людини до повноцінного життя і виходу її на свободу. Що треба зробити? На мою думку, сьогодні, перше, Вищий спеціалізований суд з розгляду кримінальних і цивільних справ, який уже був створений в ході нової судово-правової реформи, абсолютно чітко по цій справі, по іншим кримінальним справам має довести нам, українцям, що реформа була не марною. В мене нема сподівання, на жаль, на апеляційний суд київський. Я безліч звернень тоді надсилала, але мої звернення до саме до цього суду вищого спеціалізованого, якому тільки рік, якщо розглянуть цю справу, я переконана, що справедливість буде торжествувати.
Іван Попеску.
Дякую. Шановна Ніно Іванівно! Сьогодні на міжнародному рівні дуже гостро обговорюється вкрай складна ситуація іноземних громадян в країнах так званої "арабської весни", ну Північної Африки, зокрема, у Лівії, а отже, запитання. Як ви оцінюєте ситуацію з українцями, які були затримані повстанцями у Лівії? Вони в полоні вже кілька місяців. Чи є сподівання, що вони таки повернуться на Батьківщину, і що для цього робиться з боку омбудсмена? Дякую.
Дякую, шановний Іване Васильовичу. Я думаю, що всі ви знаєте, яка непроста ситуація зараз в Лівії. Будь-яке слово, яке може бути обронене, може бути розцінене, ви розумієте, перехідним Урядом Лівії по-своєму, тому я хочу сказати саме головне. Україна не кинула своїх громадян в Лівії. МЗС, Служба зовнішньої розвідки спільно за участю омбудсмена України, а були мої звернення до пані Кетрін Ештон, до Червоного Хреста, до Amnesty International. Ми спільно зараз робимо все те, що необхідно для того, щоб все ж таки попри всі складнощі найближчим часом родини рідних обняли своїх дорогих людей, яких вони чекають на Батьківщині. Я знову підкреслюю: Україна своїх громадян не кинула і робить все залежне і навіть неможливе в надзвичайних умовах сьогоднішньої Лівії.
Володимир Даниленко.
Прошу передати слово Петру Степановичу Цибенку.
Будь ласка, мікрофон Петра Степановича Цибенка.
Дякую. Фракція комуністів, голова Ради Організації ветеранів України. Шановна Ніна Іванівна, нещодавно за ініціативою Організації ветеранів України низка керівників ветеранських організацій, які мають всеукраїнський статус, звернулися до перших осіб держави: Президента України, Прем’єр-міністра України, Голови Верховної Ради і голови Конституційного Суду – з приводу двох останніх ганебних рішень Конституційного Суду України. Ви розумієте, про що йде мова. Ми вважаємо, що в такий цинічний спосіб в Україні знищена одна із найбільш досконалих законодавчих баз в частині соціального захисту ветеранів на пострадянському просторі. Скажіть, будь ласка, як Уповноважений з прав людини, як ви розцінюєте ці рішення, які дали право фактично Кабінету Міністрів України в ручному режимі регулювати питання.
Дякую за це надзвичайно важливе і болюче питання для багатьох громадян нашої держави. Перше. 92 стаття Конституції чітко зазначає, що права і свободи людини регулюються виключно законами України. Друга. 124 стаття Конституції України зазначає, що юрисдикція загальних судів поширюється на всі правовідносини. Так от, я хочу сьогодні опонувати Конституційному Суду України певною мірою про те, що не можна було дозволяти уряду регулювати розміри соціальних виплат залежно від можливостей бюджету, треба було чітко визначатися. Але сьогодні уряд зробив певні кроки. Я була на цьому засіданні, болючому засіданні, де розглядалось це питання, де фактично було прийнято рішення, що 90 відсотків, зокрема, скажімо, чорнобильців і інших пільгових категорій отримують зараз пенсії і надбавки більше в два рази, ніж вони мали до того, але 10 відсотків, які відсудили вже в суді, я вважаю, що закон зворотної сили не має, і вони мають бути виплачені їм в повному обсязі. Звичайно, це рішення певною мірою і.
Завершуйте.
Україною рішення "Іванов проти України" – це перше пілотне рішення, яке, фактично, поставило нас на грань виживання в цій ситуації. Уряд шукає вихід. Як тільки економічна ситуація зміниться, я переконана, що ситуацію ми кардинально змінимо в цьому напрямку.
Так, запитання завершені. Дякую, Ніна Іванівна, за доповідь, за відповіді на запитання. [[Оплески]] Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції" [[реєстраційний номер 9474]]. Є пропозиція: розглянути за скороченою процедурою. Немає заперечень? Прошу підтримати. [[12:56:42]] За-225 Підтримана пропозиція. Розглядаємо питання за скороченою процедурою. І доповідає перший заступник міністра юстиції Інна Іванівна Ємельянова, будь ласка. Підготуватися Бевзу.
Дякую. Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати України, на ваш розгляд представлено проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції". Хочу сказати, що цим проектом пропонується внести зміни більше, ніж до сорока законодавчих актів. Запропоновані до законопроекту зміни спрямовані, зокрема, на узгодження положень, що стосуються проведення спеціальної перевірки щодо осіб, які претендують на заняття посад, пов’язаних з виконанням функцій держави або в органах місцевого самоврядування. Також передбачається закріпити у спеціальних законах обов’язок подання публічними службовцями декларації про майно, доходи, витрати, зобов’язання фінансового характеру. З урахуванням особливості діяльності окремих державних органів і служб пропонується закріпити правила про обмеження щодо роботи близьких осіб в умовах безпосереднього підпорядкування, а також звільнення з роботи осіб, притягнутих до відповідальності за корупційне правопорушення. Зокрема, законопроектом пропонується внести зміни до Кодексу Законів про працю у частині встановлення підстав для звільнення особи з роботи у зв’язку з набранням щодо неї судового рішення про притягнення до відповідальності за корупційне правопорушення, а також у зв’язку з перебуванням у безпосередньому підпорядкуванні до близької особи за відсутності можливості переведення на іншу роботу. Проектом Закону також пропонується внести зміни до Кримінально-процесуального кодексу у частині обов’язкового направлення копії вироку за місцем роботи засудженого, у випадку, коли засудження особи передбачає звільнення її з роботи. У зв’язку з цим хочу сказати, що враховуючи те, що Верховній Раді на цьому пленарному тижні пропонується розглянути у першому читанні нову редакцію проекту Кримінально-процесуального кодексу, ці пропозиції можуть бути, звичайно, імплементовані в новий КПК. З метою попередження проявів корупції, проектом пропонується також встановити норми про обмеження для прийому на роботу до державних органів осіб, які мають судимості за вчинення злочинів.
Завершуйте.
а також на яких протягом останніх років накладалося адміністративне стягнення за вчинення корупційних правопорушень. Хочу зазначити, що такий підхід буде дієвим стримуючим фактором від корупційних проявів та дозволить значно підвищити доброчесність представників відповідних органів. Крім того, у законопроекті окремі норми базового антикорупційного закону знаходять не лише своє відображення, а я подальший розвиток. З цим пов’язано, зокрема, і виконання окремих рекомендацій групи держав Ради Європи проти корупції [[ГРЕКО]]. Шановні народні депутати, я пропоную підтримати вказаний законопроект у першому читанні. Він надзвичайно є важливим, і вносить зміни до ряду законодавчих актів з тим, щоб привести, продовжити приведення у відповідність законодавства до Закону про засади запобігання та протидії корупції. Дякую.
Дякую, Інно Іванівно. Співдоповідає голова Комітету з питань боротьби з організованою злочинністю, корупцією Бевз Валерій Ананійович. Будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Для того, щоб не розтікатися по древу, я дуже коротко. 1 липня 2011 року вступив Закон про засади протидії корупції. У зв’язку з цим у VIII розділі цього закону пункті третьому ви, народні депутати, доручили Кабінету Міністрів України внести відповідні зміни до чинного законодавства у зв’язку з прийняттям цього закону. Хочу подякувати Міністерству юстиції в особі першого заступника міністра Ємельянової Інни Іванівни, Кабінету Міністрів за ту колосальну працю, яка зроблена. Тому сам закон по собі технічний, але надзвичайно необхідний, оскільки внесені зміни в 34 закони і в 7 статутів діючих нині у нас в державі. Тому комітет, розглянувши пропозиції Кабінету Міністрів, просить вас підтримати цей законопроект і прийняти його за основу. Дякую.
Дякую. Прошу записатися на виступи. Будь ласка, Анатолій Матвієнко. Підготуватися Григорію Смітюху.
Князевичу прошу передати слово.
Прошу, Руслан Князевич.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Ви пригадуєте, наскільки багатостраждально ми тут приймали цей Закон про засади боротьби з корупцією. І насправді я погоджуюся із головою комітету, що без того, поки ми не приймемо цілий пакет законодавства, який фактично передбачений цим законом, цей закон в повній мірі не буде діяти. І очевидно приймати треба. Але є в тому числі розуміння того, що, на превеликий жаль, ми бачимо вже зараз те, що закон сам, тіло закону, потребує змін. Він потребує корекції і з точки зору вже тієї практики, перед якою ми опинилися за півроку його діяльності, і з точки зору, на превеликий жаль того, що під час прийняття закону, напевно, поспіхом була ціла низка, в тому числі техніко-юридичних помилок, які, як на мене, дещо ускладнюю його реалізацію на практиці. До приклад. Що стосується цієї декларації, про яку зараз говорилося, вона, так би мовити, є лейтмотивом всього закону. На превеликий жаль, в самому тексті декларації є посилання на ті норми закону, яких не існує в самому законі, там збилась нумерація і так далі. Від цього страждає відповідно ця норма і на практиці вона буде мертвою. З іншого боку, є претензії, які а є абсолютно виправдані, до цього законопроекту, що є намагання внести зміни не до законів тільки, а до окремих нормативно-правових актів підзаконного характеру, що є абсолютним абсурдом, суперечить взагалі філософії Конституції, Закону про нормативно-правові акти. Зважаючи на ці обставини, я думаю, що як базовий для роботи цей законопроект, напевно, може бути прийнятий в першому читанні. Але надалі над ним дуже треба суттєво працювати, оскільки він, на превеликий жаль, як і основне тіло закону, не вирішує ті питання, які ставили перед собою автори законопроекту. І тому комплексно не підходить до вирішення питань боротьби з корупцією в конкретних законах, до яких він вносить зміни. А отже, ми матимемо ситуацію, що не тільки той закон декларативний в багатьох проблемах, а і цей не буде в повній мірі діяти. І ми зайдемо в глухий.
Дякую. Григорій Смітюх, будь ласка. Підготуватись – Зарубінському.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Безперечно, що ті зміни, які пропонуються внести Кабінетом Міністрів в діючий законодавчий акт, він поліпшує в принципі дію законів, які ми вже маємо на сьогоднішній день. І може в якійсь частині буде унеможливлювати якусь маленьку частину, на мій погляд, корупційних дій, які на жаль, покрили нашу Україну. Якщо вернутися до статистики і те, що нам тільки що доповідала Ніна Іванівна, що 1 мільйон 300 тисяч чоловік тільки звернулися за проханням за допомогою до Уповноваженого з прав людини, то я впевнений, що ця значна частина стосувалася в тому числі і произвола або надмінного, так сказати, контролю в кавичках зі сторони адміністративного апарату, який сьогодні в принципі негативно впливає на розвиток суспільства, на розвиток економіки. 53 процента по статистиці говорить про те, що люди вже сприймають як корупцію або як засіб вирішення тих чи інших питань. Тобто вони вже не надіються на якийсь правовий шлях вирішення питання. А вирішення питання, шляхом дачі взятки або інших якихось винагород тій чи іншій посадовій особі для вирішення законних своїх якихось питань. І це вже стало явищем загальним трагічним для нашого суспільства, яке впиває негативно на розвиток як свідомості людини, як формування чесної, порядної людини, там і, безперечно, на розвито економічної сфери нашої держави. Що, на мій погляд, треба було б зробити, і що треба робити в принципі. Безперечно, що закон, який прийнятий в минулому році і ті зміни, які зраз вносяться, поліпшують складову частину. Але воно в принципі не може вирішити проблему корупції, яка в нашій державі є. Що треба зробити? Треба унеможливити кількість питань, які можливо розглядати тій чи іншій посадовій особі при вирішенні того чи іншого питання, яка людина звертається. Особливо в сфері економічного простору нашої держави. Треба повністю обмежити будь-які ліцензії, будь-які дозволи, будь-які погодження і так дальше, і так дальше. Чим більше ми зменшимо їх, тим менше буде корупції. Наведу вам приклад як.
Звершуйте.
Наведу останній приклад. Як би ми не відносилися до Грузії. Але Грузія з дозвільних документів, коли вона зменшила до 7, то в економічній сфері корупція майже повністю знищена була або вона відсутня. Поки ми це не подолаємо, корупція в нашій країні буде домінувати. І останнє питання. Якщо наша економіка від 40 до 60 процентів находиться в тіні, і ми нічого не робити для того, щоб її детінізувати, - то це на користь чиновникам, які сьогодні впливають. Тому що їм в цій сфері дуже гарно ловити рибу. Дякую.
Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги, я хотів би звернути увагу на абсолютно конкретні речі, які, очевидно, треба було б виправити, якщо ми хочемо колись в цілому прийняти цей законопроект. Ну, три речі. Перша. От є стаття 9 пропонованого законопроекту, де закон обмежує можливість роботи близьких осіб. Абсолютно правильно. Але в висновку науково-експертного управління, я погоджуюся з ним, такий випадок або така можливість передбачається, а якщо мова йде про, наприклад, сім’ї військовослужбовців. Бо тут стосується і військовослужбовців, і цивільних осіб. Якщо це маленьке містечко, якщо це військове містечко, значить дружина лейтенанта, якого туди спрямували, не може працювати, якщо виходити з того? Ну, що це? Це получається, що це обмеження права громадянина на працю. Ні, я читаю точно як там є, я ж нічого не придумую. Очевидно, треба передбачити, щоб такі правильні речі не суперечили елементарному праву людини на працю. Другий момент. От сказано про те, що в разі накладання протягом трьох останніх років адміністративного стягнення за вчинення корупційних правопорушень, не можна приймати на роботу людину. Ну, логіка правильна, але ж існує чинне законодавство. Яке не змінюється запропонованим законопроектом, де абсолютно чітко сказано, що особа, піддана адміністративному стягненню, протягом року з дня закінчення виконання стягнення, якщо вона не вчинила нового адміністративного правопорушення, особа вважається такою, що не була піддана адміністративному стягненню. Це треба вирішити. Інакше виходить абсолютно юридична колізія, яку ми відразу закладаємо, з самого початку закладаємо. Ще один момент. Я вважаю, він є достатньо принциповий, хоча, можливо, такий сегментарний. Мова йде про зміни до закону.
Завершуйте.
зміни про прокуратуру, зокрема мова йде про те, що треба, щоб був кодекс професійної етики та поведінки працівників прокуратури, який спочатку схвалюється Всеукраїнською конференцією, а потім Генеральним прокурором України. Але, якщо подивитися на зміст цієї статті, то цей кодекс поведінки не є законодавчим актом. А якщо він не є законодавчим актом, отже, його норми не зможуть мати загальнообов’язкового значення і характеру для посадових осіб. Я вказав абсолютно три конкретних речі, які, мені здається, треба відрегулювати. Інакше це буде просто, він не буде працювати просто. Дякую.
Обговорення питання завершено. Будемо визначатись. Обговорення питання завершено. Скорочена процедура. Шановні колеги! Я не бачив, щоб хтось наполягав від фракцій. Ви ж можете цього, Рябека. Хто? Рябека, одна хвилина, прошу.
Шановні колеги, друзі! Наша фракція буде підтримувати цей закон і скажу, саме чому. Україна 10 років йшла до прийняття цього закону. Ми обіцяли виконати 25 рекомендацій ГРЕКО для нашої держави. З прийняттям пакету славнозвісного, який перестав існувати, ми виконали 18 цих рекомендацій. Із них вісім – частково. Але ж з того закону є, на сьогодні існує. Ми маємо його правити і правити. Бо всі рекомендації в одному законі не враховані. Тому пропонуємо підтримати ті, які є і приймати участь у подальшому розвитку і прийнятті законів. Цілого пакету, який підготовлений комітетом. І ще раз прошу підтримати.
Шановні колеги! Кожен з виступаючих мав рацію про те, що необхідно закон приймати. Так само, як і те, що оскільки цей закон зачіпає широке поле законодавства, широке поле законодавства, в тому числі і те, що, на жаль, не відноситься до законів, а до інструкцій. Тому, звичайно, профільному комітету треба буде досить серйозно попрацювати. Ви знаєте висновок Головного науково-експертного управління. Воно взагалі пропонує направити його на доопрацювання. Але, я думаю, ми краще поступимо таким чином. Що приймемо за основу. І попросимо профільний комітет звернутися до інших комітетів. Бо тут законодавство, яке ми змінюємо, і має відношення не тільки до одного комітету, який визначений профільним, а практично до половини комітетів Верховної Ради. Тому я звертаюсь і до профільного комітету Бевза, і до інших комітетів, інтереси яких є в цьому законі, обов’язково розгляньте і надайте свої пропозиції, щоб ми вже в другому читанні прийняли такий закон, як треба. А зараз я прошу підтримати законопроект за номером 9473 про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв’язку з прийняттям Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції", прошу голосувати. [[13:13:05]] За-301 Рішення прийнято. Розглядаємо питання: проект Закону про реформування та вдосконалення дозвільної системи у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального і невиснажливого використання природних ресурсів та екологічної безпеки, зменшення регуляторного тиску на суб’єктів господарювання [[реєстраційний номер законопроекту 9139]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою, прошу визначатись. Не ваша, не ваша. Ви ж чуєте так, як і я. [[13:13:51]] За-215 Підтримано. Доповідає заступник міністра екології та природних ресурсів Мормуль Дмитро Дмитрович. Підготуватись Семинозі.
Дякую. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! Проект Закону України про реформування та вдосконалення дозвільної системи у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального і невиснажливого використання природних ресурсів та екологічної безпеки, зменшення регуляторного тиску на суб’єктів господарювання розроблено на виконання Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності". Законом України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" встановлено, що на рівні законів повинні бути встановлені такі вимоги для одержання документів дозвільного характеру; необхідність одержання документів дозвільного характеру та їх види; дозвільний орган, уповноважений видавати документи дозвільного характеру; платність або безоплатність видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання документів дозвільного характеру; строк видачі або надання письмового повідомлення про відмову у видачі документів дозвільного характеру; вичерпний перелік підстав для відмови у видачі переоформлення, видачі дублікатів, анулювання документу довільного характер;, строк дії документу дозвільного характеру або необхідність строку дії такого документу. Враховуючи вищенаведене, законопроектом передбачено закріплення вищенаведених вимог у профільних законодавчих актів у сфері використання природних ресурсів та охорони навколишнього природного середовища. Крім того, слід зазначити, що законопроект спрямований на дерегуляцію підприємницької діяльності шляхом скорочення дев’яти документів дозвільного характеру. Прийняття законопроекту забезпечить взаємоузгодженість норм законодавчих актів, дозволить врегулювати відносити дозвільних органів та суб’єктів господарювання. З огляду на вищенаведене прошу підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи Анатолій Іванович Семинога.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги народні депутати! На розгляд Верховної Ради вноситься законопроект про реформування та вдосконалення дозвільної системи у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального і невиснажливого використання природних ресурсів та екологічної безпеки, зменшення регуляторного тиску на суб’єктів господарювання [[реєстраційний номер 9139]], внесений Кабінетом Міністрів. Проект закону спрямований на приведення природоохоронного законодавства у відповідність з вимогами Закону України "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності". Комітет з питань бюджету відзначив, що законопроект не потребує додаткових надходжень з бюджету і в разі його прийняття може бути прийнятий за основу і набрати чинності згідно чинного законодавства. Комітет з питань промислової і регуляторної політики і підприємництва підтримав даний законопроект в першому читанні. Комітет з питань європейської інтеграції визнав законопроект таким, що не відповідає. Європейського Союзу, та запропонував направити суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Головне науково-експертне управління висловило ряд зауважень і пропонує за результатами розгляду у першому читанні прийняти даний законопроект. Комітет з питань екологічної політики, природокористування, ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи пропонує прийняти даний законопроект в першому читанні і в той же час наш комітет має ряд зауважень до даного законопроекту. Перше, необхідно врахувати повноваження Ради Міністрів Автономної Республіки Крим у сфері охорони навколишнього середовища, водних, лісових ресурсів, рослинного та тваринного світу, охорони атмосферного повітря тощо, які були внесені Законом України "Про Раду Міністрів Автономної Республіки Крим" [[від 16 червня 2011 року]]. І друге, виключити зміни до Закону України "Про рослинний світ", оскільки вони в свою чергу потребують при підготовці законопроекту до другого читання внесення змін до Кодексу України про адміністративні порушення, а це суперечить.
Завершуйте.
а це суперечить статті 116 Регламенту Верховної Ради України. Комітет Верховної Ради з питань екологічної політики пропонує підтримати цей законопроект в першому читанні. Дякую.
Запишіться, будь ласка. Будь ласка, Олег Зарубінський.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, лише одне зауваження, тому що погоджуюсь з думкою профільного комітету з приводу вилучення тих норм, які назвав колега Семинога. А що не назвав, очевидно, просто не вистачило часу, мова йде про те, що цим законопроектом пропонується вилучити одне положення, яке існує сьогодні в статті 5 базового закону. Мова йде про частину третю статті 17 Закону України "Про тваринний світ". Що пропонується вилучити в цьому законопроекті? Вилучити положення щодо необхідності отримання дозволів на спеціальне використання об’єктів тваринного світу власниками чи користувачами земельних ділянок, на яких перебувають об’єкти тваринного світу. Що це значить? А це значить, що ті, хто має власність на ту чи іншу земельну ділянку, якщо буде реалізовано це положення, яке нам зараз пропонується, стають власниками і тваринного світу, тих тварин, які знаходяться в стані природної волі, які є природним ресурсом загальнодержавного значення. Ви розумієте, до чого це призведе? Що вони просто стануть об’єктом полювання, об’єктом знищення, тому що власник буде говорити про те, що "це моя земельна ділянка, відповідно і поширюється моя власність, і все, що я хочу робити з тими тваринами в стані природної волі, які знаходяться територіально на цій ділянці". Тому я категорично наполягаю на тому, щоб цієї негуманної норми, очевидно, яку мисливці лобіюють, не було в законі. Дякую.
Геннадій Олександрович Задирко, будь ласка.
Депутатська група "Реформи заради майбутнього". Геннадій Задирко, Миколаївщина. Дякую, Адаме Івановичу. Наша депутатська група в першому читанні, звичайно, буде підтримувати цей закон, тому що цей закон відповідає тому реформаторському духу, який сьогодні повинен бути присутній у Верховній Раді. І питання дерегуляції – дуже серйозне питанні. І ми розуміємо, що цей закон насправді вирішує дуже багато корисних питань, те, що стосується підприємців. І ми розуміємо, що цей закон визначає орган і в який термін повинен прийняти рішення про видачу або відмову у видачі цих дозвільних документів і встановлює вичерпний перелік, коли можна відмовити і можна не відмовити. Але я ще хотів би затронути дуже важливе питання, яке стосується питання екології. Тут є заступник міністра Петро Дмитрович. Шановний Петро Дмитрович, справа в тому, що Миколаївський глиноземний завод знову починає викидати свій шлам, і 3 села, які знаходяться біля шламосховища Миколаївського глиноземного заводу, знову знаходяться в ситуації екологічної катастрофи. Справа в тому, що корупція, яка, на жаль, була допущена при проектуванні цього шламосховища, корупція, яка сьогодні, на жаль, існує в виконавчих органах влади, коли ми пам’ятаємо, що там в Угорщині були цілі карні справи стосовно того, що відбулося в Угорщині, а в нас Миколаївський глиноземний завод в минулому році заплатив штраф і десь там приблизно біля двадцяти тисяч гривень, просто смішно. Але ситуація не в цьому, ситуація в тому, що був рік і можна було виправити ситуацію, а, на жаль, вона не виправлена і знову мороз і повітря, яке піднялося, цей шлам несе до людей. Дихають діти, це дуже загрожує ситуації.
Завершуйте.
І мені здається, якщо в цьому залі, якщо в уряді є дійсні патріоти і люди, які переймаються проблемами людей, то треба щось робити. Тому що це російський інвестор, який прийшов на нашу територію, і, фактично, вибачте, веде себе як агресор, знищує українство.
Дякую. Кальченко, будь ласка.
Заступник міністра абсолютно правильно поставив питання, що треба зробити в цьому законі. Тут дуже прості технічні речі, після прийняття Закону України про дозвільну систему в сфері господарської діяльності треба було привести до відповідності закони стосовно охорони навколишнього середовища. Проте, на жаль, автори проекту пішли на багато далі і є дуже багато загроз. Перша із загроз – це гранично допустимі скиди, вони в нас є затверджені і тут законопроектом пропонується не зовсім зрозуміла форма розробки нових проектів гранично допустимих скидів. І виникає така загроза в тому, що нові проекти, які будуть, вони будуть меншими відповідальними і діючі гранично допустимі скиди можуть бути відмінені, а нові не зовсім зрозуміло, яким методом введені. Друге, це те, що вже казалося про статтю 17, тваринного світу, дійсно, цього не можна допускати. Крім того, закон сьогодні втручається у правила видачі ліцензій, мисливських карток і так далі. Мені здається, та система, яка сьогодні діє, вона себе виправдала, і цього робити не треба. Є й технічні помилки, на мій погляд, тому що не зрозуміло, для районних та державних адміністрацій, що таке землі за межами населених пунктів і що таке на відповідній території. Тому я рекомендував би колегам по фракції не підтримувати цей законопроект. Дякую.
Так, дякую. Будь ласка, одна хвилина, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я хочу звернути вашу увагу, що в цьому законі, як і в останній час впродовж року передаються додаткові повноваження уряду за рахунок повноважень Верховної Ради. Я маю на увазі 18 статтю Водного????? кодексу, де до відання Кабінетом Міністрів відноситься встановлення порядку розроблення нормативних до гранично допустимого скиду забруднюючих речовин і так далі. Інша річ, яка мене не задовольняє, це те, що, фактично, цим законопроектом буде стимулюватися випалювання сухої рослинності або її залишків через таку собі зміну, яка пропонується у статті 27, якою забороняється випалювання сухої рослинності або її залишків, тобто відміняється видача дозволів на таку діяльність. Але ж Адмінкодекс передбачає саме відповідальність за спалювання без цих дозволів. Значить, можна буде все робити. Ось ці речі.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу у першому читанні проекту Закону про реформування та вдосконалення дозвільної системи у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального і невиснажливого використання природних ресурсів та екологічної безпеки, зменшення регуляторного тиску на суб’єктів господарювання [[реєстраційний номер 9139]]. Прошу голосувати. [[13:27:17]] За-251 Рішення прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення зміни до статті 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" [[щодо документів дозвільного характеру]] [[реєстраційний номер 9375]]. Є пропозиція за скороченою – будь ласка, голосуємо. [[13:27:53]] За-220 Пропозиція підтримана. Слово має заступник міністра екології та природних ресурсів Мормуль Дмитро Дмитрович. Підготуватися Даниленку Володимиру.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати! Згідно з Програмою економічних реформ в Україні Президента України одним з напрямків її реформування режиму максимального сприяння бізнесу шляхом зменшення втручання держави в економіку, зниження адміністративних бар’єрів для його розвитку, модернізація податкової системи, поглиблення міжнародної економічної інтеграції України, у тому числі шляхом дерегуляції відносин у сфері господарювання. Згідно із статтею 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що органами місцевого самоврядування видаються дозволи на відособлене спеціальне використання природних ресурсів місцевого значення. Разом з тим зазначена не узгоджується із положенням Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Кодексу України про надра, Водним кодексом України та інших законодавчих актів, що призводить до того, що дозволи на відособлене спеціальне використання природних ресурсів місцевого значення не видаються. Враховуючи вищенаведене, Кабінетом Міністрів України розроблено законопроект, яким пропонується здійснити технічну юридичну поправку у статті 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шляхом переоформлення назв дозволу на спеціальне використання природних ресурсів місцевого значення та введення відсильної норми, в якій зазначається, що дозволи на спеціальне використання природних ресурсів місцевого значення видаються і скасовуються місцевими радами у випадках, передбачених законом. З огляду на вище наведене, прошу підтримати прийняття законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Від комітету – Володимир Андрійович Даниленко, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати України! Проектом Закону України про внесення змін до статті 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" пропонується привести термінологію підпункту "г" зазначеної статті у відповідність до Закону України "Про дозвільну систему в сфері господарської діяльності". Запропоновані зміни стосуються повноважень місцевих рад у галузі охорони навколишнього природного середовища. На сьогодні єдиним дозвільним документом у сфері використання природних ресурсів є дозвіл на спеціальне використання природних ресурсів. Фактично чинна редакція закону містить таку назву дозволу на спеціальне використання природних ресурсів місцевого значення, яка призводить до правової невизначеності та неоднозначності застосування законодавства під час видачі зазначених дозволів. Пропонується виправити цей недолік у законодавстві. Прийняття законопроекту сприятиме упорядкуванню дозвільної діяльності органів місцевого самоврядування та застосування законодавства у цій сфері. За висновком Комітет з питань бюджету законопроект не має впливу на показники бюджету. Згідно з висновками Комітету з питань державного будівництва та місцевого самоврядування, а також Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України за результатами розгляду в першому читанні проект може бути прийнятий за основу. З урахуванням викладеного Комітет з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, визначений головним з розгляду законопроекту, пропонує прийняти запропонований законопроект за основу. Прошу підтримати і дякую за увагу.
Дякую. Обговорювати будемо чи й так все зрозуміло? Немає? Крім Задирко, ніхто не наполягає? Тоді, будь ласка, Геннадій Задирко і будемо визначатися.
Дякую, Адам Іванович. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" буде підтримувати ініціативу скорочення кількості документів дозвільного характеру, погодження яких фактично не здійснюється органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування. Законопроектом вводиться норма, в якій зазначається, що дозволи на спеціальне використання природних ресурсів видаються і скасовуються місцевими радами у випадках передбаченим законом. Запропонований варіант припису відповідає вимогам чинного екологічного законодавства, позбавлений зайвих термінів, що дозволить усунути непорозуміння щодо визначення на назви документів дозвільного характеру. Але, шановний заступник міністра екології Петро Дмитрович, я знов таки наполягаю, справа в тому, що дуже небезпечна ситуація знаходиться біля шламосховища Миколаївського глиноземного заводу. Минулий рік була така ситуація. І рік потому знову вона виникає. Мені здається, що Міністерство екології повинно дуже серйозно втрутитися в цю ситуацію. Тому що так як поводить себе керівництво Миколаївського глиноземного заводу і російський інвестор, російський алюмінієвий гігант, зрозуміло, що в минулому році вони просто смішну допомогу оказали цим селам. А в цьому році знов все повторюється. Мені здається, що треба зробити все можливе, щоб така ситуація більше була неможлива. Дякую.
Ну, я ж запитував, Юрій Анатолійович. Будь ласка, Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я пропоную вам вдуматися в те, що пропонується. Особливо звертаюся до тих, хто був депутатом місцевих рад. І хотів би, щоб ви вдумалися. Якщо раніше було записано в законі чітко, що місцеві ради видають і скасовують дозволи на відособлене спеціальне використання природних ресурсів місцевого значення. Тепер буде написано, що видають і скасовують дозволи на спеціальне використання природних ресурсів місцевого значення у випадках, передбачених законом. От, шановний Адам Іванович, як ви це розумієте? На кожен випадок для кожної місцевої ради треба видати закон? Чи як це передбачити в законі? Адже всім це буде зрозуміло, що це забирання додаткових повноважень у місцевих рад, у тих регіонів, про які ви говорите. Тобто у регіонів забирають всі повноваження і всі важелі. Вони не потрібні. Це ж треба буде спеціальний закон якийсь провести, щоб це написати. Вдумайтесь, будь ласка. І коли ми приводимо 2 законодавства, 2 законодавчих акта, один у відповідність до іншого, то давайте подивимось, у відповідність якого треба привести. А може навпаки треба зробити? А може навпаки треба змінити в іншому законі через те, що забирати ці повноваження у місцевих рад, в мене не повернеться язик назвати це дерегуляцією. Чи, може, спеціаліст з цієї галузі пані Ксенія Ляпіна поможе мені сказати, де тут є дерегуляція? Не бачить також вона дерегуляції. Тобто нема тут ніякої дерегуляції, тут є тільки забирання повноважень у місцевих органів влади на те, що вони ще мали право. І є вплив на бюджети, тільки на місцеві бюджети. Тому я вважаю, особливо після того як я побачив і вивчаю, як зараз використовується 1 мільярд коштів на, так сказать, знезараження отруйних речовин в цьому міністерстві.
Обговорення питання завершено. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення зміни до статті 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" [[щодо документів дозвільного характеру]] [[реєстраційний номер 9375]]. Прошу голосувати. [[13:36:30]] За-256 Рішення прийнято. Розглядаємо проект Закону про ціни. Ні, мали розглянути зараз проект Закону про ціни і ціноутворення [[реєстраційний номер 9361]], урядовий законопроект, але уряд звернувся до нас відтермінувати розгляд цього питання із необхідністю внести певні корективи. Тому розглядаємо зараз проект Закону про вимоги до предметів та матеріалів. Ми не знімаємо з розгляду, ми переносимо його у розгляд. Ну, якщо наполягають голосувати, я ставлю на голосування. Прошу підтримати пропозицію Кабінету Міністрів про відтермінування розгляду проекту Закону про ціни і ціноутворення, [[реєстраційний номер 9361]] Прошу підтримати. Коли будемо розглядати, тоді приймемо рішення. [[13:37:41]] За-257 Перенесли розгляд законопроекту. Розглядаємо проект Закону про вимоги до предметів та матеріалів, що контактують з харчовими продуктами, [[реєстраційний номер 9450]] Є пропозиція за скороченою процедурою. Прошу визначатись. [[13:38:12]] За-212 Пропозиція підтримана. Будь ласка, доповідає міністр охорони здоров’я Аніщенко Олександр Володимирович. Підготуватися Бахтеєвій.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні народні депутати! Законопроект було підготовлено міжвідомчою робочою групою за участю виробників харчових продуктів, міжнародних громадських організацій, на виконання Національного плану дій. У законопроекті враховані положення нормативних документів Європейського Союзу, а також положень і угод СОТ. Зокрема, законопроектом передбачається встановлення загальних та специфічних вимог до обігу предметів та матеріалів, що контактують з харчовими продуктами. Створення організаційних засад для забезпечення належного рівня захисту здоров’я та інтересів споживачів. Запровадження реєстру речовин, дозволених до використання у виробництві предметів та матеріалів. Встановлення вимог демаркування предметів та матеріалів. Прийняття законопроекту є частиною процесу адаптації законодавства України до законодавства Європейського Союзу в сфері безпечності харчових продуктів, що дасть змогу забезпечити високий рівень захисту здоров’я та інтересів споживачів. Зокрема реалізація положень законопроекту дозволить: зменшити навантаження на виробників предметів та матеріалів, що контактують з харчовими продуктами, завдяки запровадженню декларативного принципу щодо таких виробників; забезпечити простежуваність та належний контроль на всіх стадіях виробництва, переробки і розподілу предметів та матеріалів, що контактують з харчовими продуктами; гарантувати високий рівень захисту населення та операторів ринку харчових продуктів від небезпек, що можуть виникати внаслідок неповного або неналежного інформування цих сторін щодо властивостей та особливостей предметів та матеріалів; полегшити умови торгового співробітництва з країнами ЄС. Шановні народні депутати, прошу підтримати цей законопроект.
Дякую, Олександр Володимирович. Будь ласка, Бахтеєва Тетяна Дмитрівна, голова Комітету з питань охорони здоров’я.
Шановний Адам Іванович! Шановні колеги! Комітет Верховної Ради з питань охорони здоров’я 11 січня на своєму засіданні розглянув проект Закону України 9450. Метою даного законопроекту є гармонізація законодавства України із законодавством Європейського Союзу. Це дуже актуальне питання, оскільки якість продуктів харчування безпосередньо залежить від якості упаковки, від того, з якого матеріалу вони виготовлені, чи дозволені цей матеріал, фарби і лаки для контакту з харчовими продуктами, чи не будуть у процесі зберігання харчового продукту виділятися з упаковки шкідливі речовини. Особливо це важливо для виробництва продуктів дитячого харчування. Ми не можемо так ризикувати здоров’ям наших дітей, залишаючи це питання нерегульованим. Адже в Україні всього 15-20 відсотків немовлят народжуються здоровими. У кожної третьої дитини фіксуються відхилення у фізичному або психічному розвитку. Щорічно зростає кількість хронічних алергічних захворювань у дітей. Крім того, приведення нашого законодавства у відповідність із міжнародними вимогами дуже важливе для прискорення процесу євроінтеграції України. Представлений проект закону повністю відповідає положенням європейських регламентів. І це дуже важливо, тому що і Комітет Верховної Ради України з питань бюджету у своєму висновку зазначає, що ця редакція законопроекту не буде впливати на показники бюджету. Хочу звернути також увагу на те, що цей законопроект у разі його прийняття вступить в силу лише через 6 місяців, а деякі норми його окремих статей – через 2,5 роки. Тому, взявши до уваги всі ці моменти.
Завершуйте.
Дякую. Тому наш комітет дуже просить, щоб підтримати цей законопроект, причому це було проголосовано з усіма народними депутатами всіх фракцій.
Прошу записатися на виступи. Будь ласка, Володимир Каплієнко. Підготуватись Стойко.
Шановний Адаме Івановичу, прошу передати слово Петру Петровичу Гасюку.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Відзначаючи необхідність прийняття даного законопроекту, депутатська група "Реформи заради майбутнього" звертає увагу на такий його недолік. Цей законопроект підготовлено на основі директиви 89-109ЄС від 21 грудня 1988 року "Про матеріали, що контактують з харчовими продуктами", але без врахування особливостей законодавства України. Внаслідок цього є, очевидно, неузгодженість проекту із чинним законодавством у сфері безпечності харчових продуктів та нехарчової продукції. Зокрема, у Законі "Про загальну безпечність нехарчової продукції" йдеться про продукцію будь-яка речовина, препарат або інший товар виготовлений у ході виробничого процесу. Проте, у проекті створюється своя власна термінологія, яка не вписується у національне законодавство. Так визначення ключового поняття проекту, предмети та матеріали, що контактують з харчовими продуктами, предмети та матеріали у тому числі активні та інтелектуальні предмети та матеріали, які можуть впливати на безпечність та інші характеристики харчових продуктів, пункт 7, частини першої, статті 1 проекту. Вони є незрозумілими і не пояснюють змісту та значення цього терміну. Підтримуючи ідею гармонізації національного законодавства із законодавством Європейського Союзу, депутатська група "Реформи заради майбутнього" відзначає, разом з тим, необхідність більш системного підходу до вирішення цієї проблеми, що має бути враховано при розгляді законопроекту у другому читанні. Депутатська група "Реформи заради майбутнього" в даному випадку голосуватиме за прийняття даного проекту у першому читанні за основу. Дякую.
Іван Стойко.
Адаме Івановичу, прошу Олегу Ляшку слово передати.
Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Ми говоримо про якість упаковки, ось ця упаковка, ось наші славетні українські сири. Хто, можливо, не знає, Росія зараз наші ці сири викидає із прилавків в Росії, мотивуючи тим, що вони неякісні. Я для того, щоб переконати керівництво Росії, там сидить головний державний санітарний лікар із питомо українським прізвищем Аніщенко, він розказує, що наші сири неякісні, і от, щоб він переконався, що якісні, от, з трибуни Верховної Ради з’їм при ньому оцей сир. І, як бачите, не подавився, не отруївся і нічого зі мною не сталося. І для того, щоб переконатися, щоб російське керівництво переконалося в якості нашої продукції, я оцей менський сир чи пирятинський, посилаю головку сиру Путіну і Медведєву, і Аніщенку, сьогодні дипломатичною поштою вишлю їм український сир. І нехай вони їдять і не подавляться, і знають, що українські сири, українські ковбаси, м’ясо, огірки й помідори найкращі. А коли в нас селяни літр молока по 2 гривні 30 копійок не можуть продати, а кілограм масла в магазині – 100 гривень, а літр молока – 10 гривень. А наші селяни не можуть за 2 гривні продати літр молока, тому що наша влада, наш уряд не захищає інтереси України. Ви, урядовці, коли їхатимете в Москву на перемовини, ви туди не горілку везіть [[в Москві своєї горілки хватить]] – ви беріть українську ковбасу, українські сири й українську картоплю. І нехай Оніщенко, Путін, і Медведєв, і всі разом взяті їдять - і знають, що це найякісніше, найсмачніше. І тому, я не знаю, яка тут упаковка, але якість українського сиру, а, між іншим, це робочі місця для тисяч людей: "пирятинський" сир, "менський" сир, "дубенський".
Дякую. Сергій Шевчук, будь ласка. [[Шум у залі]] Не буде, що слати, якщо роздаватиме.
Шановні колеги, продовжуючи тему, яку підняв Олег Ляшко, я хочу сказати, яка відмінність, на жаль, в оцінці ситуації в Росії і в Україні. В Росії санепідслужба і Головний державний санітарний лікар піднятий до висоти не лише керівника інспектуючого органу, а навіть політичного органу. В Україні, на жаль, ця служба опущена до рівня простих контролерів, і вона скорочується в 2 рази, їхні функції забираються. І тому виникає така ситуація, що не лише сири українські, а й інша продукція оцим Оніщенком московським буде контролюватись. На жаль, це слабкість нашої влади, яка допустила помилку в цьому важливому питанні. Стосовно цього законопроекту. Я хочу також навести один приклад. В одному з закарпатських санаторіїв [[я не буду називати, який]] лікар-терапевт каже своїм пацієнтам: "Оця водичка, "Поляна Квасова", є дуже помічна, тільки якщо її пити з скляних пляшок, а не з пластикових. Тому що ми знаємо, що цей пластик виготовляється з імпортної неякісної сировини і ця водичка вам буде шкодити. Чують це лише ті люди, які приходять на прийом, а вся Україна споживає цю нібито цілющу закарпатську воду, яка, насправді, не є, не є такою, що потрібно. Даний законопроект хоч в якійсь мірі вдосконалює цю ситуацію, безумовно, його треба підтримувати, не залежно від того, хто в якій фракції. Але я хочу звернути увагу, шановний Адам Іванович, на висновок науково-експертного управління. Подивіться, що це за висновок, це абсурдний висновок. Вони не розуміють, що таке імплементація європейського законодавства до українського і це не науково-експертне управління, це псевдонаукове нібито експертне управління, судячи по тому висновку, який зробили керівники цього управління.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію: прийняти за основу проект Закону про вимоги до предметів та матеріалів, що контактують з харчовими продуктами [[реєстраційний номер 9450]]. [[13:50:52]] За-277 Рішення прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до статті 46 Закону України "Про автомобільний транспорт" [[щодо перевізників-претендентів]] [[реєстраційний номер 9126]]. Є пропозиція: розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:51:28]] За-222 Пропозиція підтримана. Доповідає голова Державної інспекції з безпеки на наземному транспорті Пронченко Євген Анатолійович, будь ласка. Підготуватися Мироненку.
Дякую, Адам Іванович. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати! В рамках адміністративної реформи, яка зараз відбувається у державі, урядом країни вживаються заходи щодо суттєвої дерегуляції господарської діяльності та полегшення ведення бізнесу, зменшення бюрократичних і контролюючих процедур для підприємств з боку органів державної влади. Запропонований вам на розгляд законопроект спрямований саме на вирішення зазначених питань. Відповідно до статті 46 Закону України "Про автомобільний транспорт" пасажирські автоперевізники для участі у конкурсі на перевезення пасажирів на автобусному маршруті загального користування подають конкурсним комітетам різних рівнів цілу низку документів. Серед переліку таких документів, зокрема, містяться довідка про відповідність технічного стану автобусів претендента умовам перевезень, яка видається відповідними підрозділами ДАІ, а також висновок ДАІ про відповідність претендента вимогам нормативно-правових актів у сфері безпеки дорожнього руху. Законопроектом пропонується виключити зазначені документи з переліку, який необхідно подати перевізнику для участі у конкурсі. Практично, застосування норм Закону України "Про автомобільний транспорт" свідчить про те, що відсутність на конкурсі інформації, яка зазначається у вказаних документах та видається підрозділами ДАІ, не має практичного випливу на забезпечення безпеки та якість перевезень, а також об’єктивність визначення переможця конкурсу. Крім того, ця інформація попередньо перевіряється державними органами при ліцензуванні автоперевізників. Фактично, інформація, наведена в цих документах, дублюється в інших документах, які перевізник надає для участі у конкурсі. Законом також пропонується зобов’язати органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування.
Завершуйте, будь ласка.
Дякую. до дати проведення конкурсу інформувати відповідні підрозділи ДАІ перевізників-претендертів. Таким чином, перевізники звільняються від необхідності підготовки та подання зайвих документів. Законопроект пройшов громадське обговорення, цілком підтриманий автоперевізниками, а також відповідним комітетом Верховної Ради. Враховуючи означене, шановні народні депутати, прошу підтримати поданий вам на розгляд законопроект. Дякую за увагу.
Дякую. Голова Комітету з питань транспорту і зв’язку. Сідайте, будь ласка. Мироненко Михайло Іванович.
Шановні колеги, шановний головуючий! Комітет Верховної Ради з питань транспорту і зв’язку розглянув законопроект – проект Закону України про внесення змін до статті 46 Закону України "Про автомобільний транспорт", поданий Кабінетом Міністрів України [[реєстраційний номер 91126]]. Як зазначається у Пояснювальній записці, метою законопроекту є удосконалення законодавства в сфері автомобільного транспорту, спрощення ведення бізнесу, зменшення дозвільних процедур, реалізація політики уряду, спрямованої на полегшення підприємницької діяльності. Пропонується виключити з переліку документів, необхідних для участі в конкурсі довідки та висновків Державтоінспекції Міністерства внутрішніх справ України про відповідність технічного стану автобусів – претендентів умовам перевезень та вимогам нормативно-правових актів у сфері безпеки дорожнього руху. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України зазначає, що за результатами розгляду в першому читанні законопроект може бути прийнятий за основу з урахуванням висловлених зауважень та пропозицій. Комітет з питань промислової та регуляторної політики та підприємництва підтримує вказаний законопроект і пропонує внести його на розгляд Верховної Ради та прийняти за основу. Також пропозицію вносить і Комітет з питань європейської інтеграції. Враховуючи вищенаведене та результати обговорення на засіданні 30 листопада 2011 року, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України зазначений законопроект, проект Закону України прийняти за основу. Просимо розглянути, підтримати пропозицію комітету. Дякую.
Дякую. Запишіться, будь ласка. Продовжую засідання на 15 хвилин. Не пізно. Зарубінський Олег, будь ласка. Підготуватися Пачесюку.
Дякую, Адаме Івановичу. Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановні колеги, от у нас часто буває нормальна законодавча ініціатива, але завжди чого не вистачає. От не до кінця розробники дивляться на цю ініціативу. От я вам наведу два приклади в цьому законопроекті. Ну правильний законопроект, немає питань. Але навіть у ньому треба щось не додати, щось не до кінця допустити. От тут передбачається, що учасник конкурсу здійснює платню, плату за участь у цьому конкурсі. Все крапка. Що за платня? Хто встановлює розмір? Ким визначається цей розмір? Ким визначається ця платня? Ну, це ж має бути в законопроекті, інакше це все в повітрі повисає. Це ж елементарні речі. Другий момент, він такого можливо, я не знаю, стилістичного характеру. От мова йде про те, що за 9 днів місцеві органи влади, які цей конкурс організовують, мають повідомити, надати інформацію, як ДАІ, Міністерству внутрішніх справ, так і Міністерству з інфраструктур з тим, щоб воно погодило це з Міністерством внутрішніх справ і так далі. В мене просте запитання: а для чого? Для чого, це ж ще не переможці конкурсу? За 9 днів треба подати цю інформацію. Якщо ви знаєте для чого, то треба було це зазначити в Пояснювальній записці. Треба серйозніше ставитися до законодавчої ініціативи. Дякую. Хоча вона нормальна.
Пачесюк, будь ласка.
Шановні колеги, я зразу хочу сказати пану Зарубінському, що згідно постанови 1081 якраз вартість, яку треба сплачувати за проведення конкурсу, виписано все чітко. Цей законопроект передбачає зменшення документообороту і зменшення можливості корупції, тому що за кожною довідкою стоять відповідні кошти і це сплачує наш пасажир. Тому я пропоную підтримати цей законопроект і прийняти його в цілому. Дякую.
Так, будь ласка, одна хвилина, Каплієнко.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, ви знаєте, закон, на наш погляд, представників депутатської групи "Реформи заради майбутнього", протирічивий і в принципі більше носить декларативний характер, ніж реальну допомогу тим перевізникам, які стоять сьогодні в черзі для того, щоб отримати маршрути в містах великих та маленьких. Ну, безумовно, мова йде про те, що да, дійсно скоротяться деякі витрати і знизиться рівень корупції в ДАІ через не отримання тих чи інших довідок. Але виникає зовсім інше питання: а що стане з якістю перевізників, їх технічним станом і фактичним контролем щодо дотримання умов забезпечення дорожнього руху безпечного. От згадайте 2000 рік, коли безконтрольній сфері надання ліцензій на перевезення в міському транспорті якраз і призводило до великої кількості зловживань і аварій. Чи це не буде сьогодні так? І друге питання. Як буде відповідати орган виконавчої влади у разі невиконання цього припису, впродовж 9 днів передати інформацію до ДАІ? Питання. Ми будемо підтримувати у першому читанні, але до другого треба доопрацювати цей закон. Хоча.
Кармазін, 1 хвилина. Будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, це один із перших законопроектів, який дійсно має зменшувати корупцію. Але я цілком погоджуюся з паном Зарубінським, де він говорить, що для чого ж зобов’язувати, коли зменшувати корупцію, а потім зобов’язувати органи виконавчої влади давати доручення за 9 днів до дати проведення ще конкурсу інформування підрозділу Державтоінспекції про перевізників-претендентів. Це абсолютний маразм. Тому шановні представники міністерства, прошу вас, виключити це як абсолютно непотрібне, якщо ми хочемо дерегулюванням займатися. І так сталося, що попередній законопроект прийнято і навіть гіркі слова люди, яких я глибоко поважаю, сказали от на адресу Головного експертного управління. Я б хотів би сказати до справедливості, що в нас є Закон про загальну безпечність нехарчової продукції. От туди ми маємо все передбачити. Це перше. І друге. Для мене особисто абсолютно не зрозуміло, що таке інтелектуальні предмети чи інтелектуальні матеріали.
Юрій Анатолійович, за час обідньої перерви ви розберетесь, що це таке. Так, Шевчук Сергій, будь ласка, 1 хвилина.
Спасибі, Адам Іванович. Ну, складається враження, що законопроект продиктований певними вимогами окремих правоохоронних органів. І викликає здивування. про конкурс і про перевізників. Ну, такої новації ми давно не чули. Але головне інше. В результаті цієї новації покращиться безпека перевезення пасажирів? Є дуже великі сумніви. Чи в результаті цієї новації екологічні норми для транспорту України, який уже давно відстав від екологічних норм європейських держав, вони поліпшаться? Також ні. Чи інші умови покращаться? Також ні. Тобто це крючкотворство, це новий законодавчий акт в угоду відомчим інтересам певних осіб і більше нічого. Я вважаю, що треба добре подумати, перш ніж голосувати за цю пропозицію.
Обговорення питання завершено. Добре подумавши, я пропоную підтримати проект Закону про внесення змін до статті 46 Закону України "Про автомобільний транспорт" [[реєстраційний номер 9126]]. Прошу голосувати. [[14:03:30]] За-257 Рішення прийнято. І ще один законопроект - проект Закону про засади державної регіональної політики [[реєстраційний номер 6462]]. Щоб укластися в 15 хвилин, я пропоную розглянути його за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[14:04:06]] За-211 Пропозиція підтримана. Доповідає Анатолій Сергійович Матвієнко. Підготуватись Майбороді.
Українська платформа "Собор", Анатолій Матвієнко. Шановні колеги! Я сьогодні з цієї трибуни, як і ви в залі, чув заклик Президента, який звертався до опозиції і пропонував повернутися до конструктивної роботи. У мене на цей заклик є запитання. Який сенс? І хочу використати цей час на прикладі законопроекту, який я презентую. Щоб знайти відповідь, а є чи сенс взагалі сьогодні конструктивно працювати? Законопроект підготовлений ще в травні місяці 2010 року. У відповідь на заклик Президента організувати ефективну регіональну політику. Я щиро повірив, що Президент цього хоче. Відповідна група спеціалістів підготували такий законопроект. Пройшли дві науково-практичні конференції, два засідання круглих столів. Асоціація малих міст підтримала цей законопроект. Експерти міжнародні і українські підтвердили, що це важливо. Написав листа на адресу Президента з бажанням сісти і доопрацювати разом цей законопроект. Звернувся до уряду. Два роки пройшло – ніхто й пальцем не ворухнув! Більше того, взяли окрему норму, таку норму, як і в законопроекті передбачається щодо фінансового механізму. Це державний регіональний фонд. Прийняли спеціальний закон. І не зрозуміло, чому до сьогоднішнього дня він не ставився в порядок денний. Виявляється, є бажання щось своє внести. Бо якщо це від опозиції, то ніхто не хоче приймати на віру. Я звертаюся до більшості. Друзі, якщо ви за конструктивну роботу, то так ставитися до проектів, а тим більше до пропозицій опозиції і конструктивно щось пропонувати є негоже. І це ганьба нашому парламенту. Тепер коротко два слова. Законопроект дійсно пропонує нову політику. Законопроект пропонує механізм формування, пропонує, які інститути. Законопроект пропонує фінансову основу. Я розумію, що за цих два роки багато змінилося. І думаю, що цей законопроект.
Завершуйте.
що цей законопроект потребує доопрацювання. Тому я погоджуюсь, якщо не буде прийнято в першому читанні, дійсно, проголосувати його на повторне перше читання, давайте віддамо комітету і давайте зробимо зрештою, а не будемо футболити реальні і цікаві пропозиції. Дякую.
Дякую. Голова підкомітету Комітету з питань будівництва, містобудування, житлово-комунального господарства та регіональної політики Сергій Майборода.
Уважаемый Адам Иванович! Уважаемые коллеги! Комитет рассмотрел проект Закона о принципах государственной региональной политики [[регистрационный номер 6462]], внесенный народными депутатами Матвиенко, Мартыненко, Трайдуком и Барановым. Законопроект определяет основные правовые, организационные, экономические, социальные, гуманитарные и экологические принципы государственной региональной политики. В то же время есть и целый ряд замечаний. Например, предложенные законопроектом полномочия Национального совета по вопросам государственной региональной политики и Совета развития регионов относительно подготовки государственной стратегии регионального развития противоречит нормам внесенного в начале ноября Кабинетом Министров законопроекта [[регистрационный номер 9407]] о государственном стратегическом планировании. Неясными являются правовые последствия появления понятия "макрорегион". Поскольку макрорегион не имеет собственной системы органов исполнительной власти и органов местного самоуправления. В дальнейшем этот термин в проекте почти не употребляется. Отсутствуют механизмы согласования интересов субъектов региональной политики. Это касается как консультаций центральных органов исполнительной власти с местными органами, органами местного самоуправления, так и согласования государственных, региональных и местного интересов при разработке государственной стратегии регионального развития. Соблюдение интересов частного бизнеса проектом вообще не предусмотрены. В проекте употребляется термин "индекс регионального человеческого развития". Однако, что он собой являет и как определяется из содержания проекта не понятно. Также не определяется содержание терминов "секторальная политика", "старопромышленные районы", "бизнес-ассоциации регионов" и так далее. Законопроект содержит еще целый ряд противоречивых норм, что дало основание Главному научно-экспертному управлению Аппарата Верховной Рады рекомендовать этот законопроект отклонить. Вместе с тем, комитет предлагает проект Закона о принципах государственной региональной политики направить в Комитет Верховной Рады по вопросам строительства, градостроения, жилищно-коммунального хозяйства и региональной политики на повторное первое.
Дякую. Запишіться. Будь ласка, Карпук Володимир.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Законопроект попри зауваження науково-експертного управління має і досить позитивні явища. По-перше, питання про засади регіональної політики розглядаються комплексно. Нині вони розкидані по кількох законах, які не у певній мірі узгоджуються поміж собою. Тому заперечення того, що вже врегульовано в інших законах, все-таки повністю не сприймається. Зараз ми бачимо централізацію влади і роль регіонів фактично зводиться до розподілу тих крихт, які виділяються з Державного бюджету. Фінансування регіональної політики здійснюється у річному виразі у відсотках зменшується з кожним роком. І фактично на сьогодні повернулися до тих часів, як за часів Кучми, коли приміняється принцип ручного регулювання, чи подобається той чи інший місцевий керівник, губернатор чи мер. І, як правило, це фінансування іде на ті райони, які підтримують політичну силу, яка входить до більшості. Ми це бачили при прийнятті Державного бюджету, де профінансовані цілі округи ряду депутатів, все чітко простежується, у тому числі і керівників Верховної Ради. Тому до аргументів Анатолія Сергійовича треба дослухатися. І ми згодні з рішенням комітету, що цей закон потребує доопрацювання, але доопрацювання у Комітеті з питань місцевого самоврядування і державної політики. Дякую.
Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, фракція Народної Партії. Шановний Адаме Івановичу, шановний Анатолію Сергійовичу, колеги! Цікавий законопроект, системний, комплексний. І врешті-решт у ньому пропонується нова філософія вирішення тих питань, які сьогодні болять і про які всі говорять. Ну, зокрема, можна погодитися з тим, що реалізація тих ідей, які закладені в законопроекті, дійсно, посилюють саморозвиток регіонів, факт – факт, збільшують надходження до бюджетів всіх рівнів, теж можна з цим погодитися, посилюють фінансову підтримку регіонального розвитку – це так. Ну, з іншого боку, можливо, певною вадою, ну, скоріше це не вада, це є похідна від того, що законопроект вміщує в себе дуже багато різноманітних новел, які стосуються різних сфер законотворення, законодавчого забезпечення даної проблеми, є, на мій погляд, достатньо багато або недоліків, або неточностей, починаючи навіть з самої назви проекту. Він стосується засад державної регіональної політики, засад. Якщо взяти синонімом "засади" – "основи", то тоді треба розглядати це як законодавчий акт, який встановлює ключові принципи правового регулювання в певній сфері. В той же час, значна частина положень законопроекту має ненормативний характер, я думаю, суб’єкт законодавчої ініціативи з цим погоджується, це багато ненормативної не тільки лексики, але і цілих статей. Тому мені здається, що переважають позитиви в цьому законопроекті, дуже не хотілося б, щоб ми його відхилили, можливо, погодитись з ініціативою самого автора. І оскільки є профільний комітет, головний комітет, то він мав би взяти на себе, це нормально за Регламентом, доопрацювання цього законопроекту, щоб ключові моменти, філософія законопроекту не була відкинута, щоб, дійсно, він почав діяти. Дякую.
Сергій Шевчук.
Я записався "проти" тільки тому, щоб взяти слово, тому що дуже багато "за". Я думаю, що цей законопроект заслуговує на увагу. Автор є бувший голова профільного комітету. І я прошу, Адаме Івановичу, передати слово депутату Ганущак з фракції БЮТ.
Ганущак, будь ласка.
Панове, це законопроект, який вирішує цілий ряд тих питань, які, взагалі кажучи, були у вас і в нас на лозунгах, тобто розвиток регіонів як таких. І тут пропонується, дійсно, планомірна система планів і стратегій, які є: державна стратегія і регіональні стратегії. І регіональні стратегії йдуть із розумінням місії кожного із регіонів. Виходячи з цієї місії, формується план заходів і потім на конкурсній основі визначаються проекти, я прошу звернути увагу: проекти, а не програми. І от якраз під ці проекти йде фінансування з того фонду, який ми оце зараз затвердили. Слава Богу, що прийняли мої поправки щодо процедур. І без цього закону цей фонд провисає, тому що немає отої мети, немає предмету вкладення оцих грошей. Вони повинні йти на проекти, які йдуть по місії цього регіону затвердженої стратегії. Чому виникає агенція? Тому що має бути інституція, яка забезпечує стиковку трьох складових – це є влада, бізнес і громадськість. І це в рамках публічного приватного партнерства інституція, яка забезпечує цю стиковку. Це інтелектуальна річ, тому має бути окрема інституція, якій будуть довіряти всі із цієї трійки. Крім цього, ЄС не може давати нам із структурних фондів у регіони, якщо не буде працювати ця система. Тому що він не знає, кому давати, під що давати. Мусять бути ці речі. І останнє.
Обговорення питання завершено, бо Юрій Анатолійович каже, що ми вже в 15 хвилин. Тому, вибачте, не можемо довше. Я ставлю на голосування пропозицію і комітету, і автора: направити на повторне перше читання. Прошу голосувати. На повторне перше читання. [[14:16:06]] За-218 По фракціях будь ласка. Партія регіонів – 172, "БЮТ – "Батьківщина" – 9, „Наша Україна" – 14. Хто за те, щоб повернутися? [[14:16:39]] За-263 Повернулися. Ставлю на голосування пропозицію про направлення на повторне перше читання проекту Закону про засади державної регіональної політики [[реєстраційний номер 6462]]. Прошу голосувати. [[14:17:07]] За-260 Рішення прийнято. Ранкове засідання Верховної Ради оголошую закритим. До 16-ї години, будь ласка, перерва.