Шановні колеги, 16-а година, я прошу заходити в зал, приготуватися до реєстрації. Отже, прошу заходити в зал. Отже, я прошу приготуватися до реєстрації. Хочу вам нагадати, що наступним питанням в порядку денному є кадрове питання – це проект Постанови про звільнення Клімкіна з посади Міністра закордонних справ України. Я бачу, голова комітету є, прошу також запросити Представника Президента у Верховній Раді Стефанчука Руслана Олексійовича. І прошу всіх приготуватися до реєстрації. Отже, колеги, прошу зареєструватися. Прошу провести реєстрацію. [[16:03:52]] Зареєстровано 297 народних депутатів. Вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Перед тим, як перейти до проекту постанови кадрового питання, я хочу повідомити, що в президію Верховної Ради України надійшла заява від двох фракцій, яку вони готові замінити на перерву. на виступ. І я запрошую до виступу Андрія Тетерука. Будь ласка, 3 хвилини.
Шановний пане Голово, шановні колеги, шановний український народе! Підводячи підсумок роботи нашого парламенту, ми можемо дійсно пишатися тим, скільки важливих державницьких рішень ми прийняли, посилюючи нашу державу, скільки разів ми об’єднались заради того, щоби виправити ситуацію, яку до нас або не розглядало, або не виправляло жодне зі скликань українського парламенту. Але день, коли буде останнім днем нашої роботи в парламенті, має дозволяти нам іти звідси з гордо піднятою головою за те, що ми встигли розглянути багато питань. Разом з тим, я хочу звернути увагу всіх депутатів, які зараз мене чують, знаходяться в стінах парламенту, щодо того, що сьогодні ми розглядали питання, які посилюють відповідальність щодо тих злочинців, які вчиняють статеві злочини проти найціннішого скарбу України – наших дітей. І ми прийняли рішення, щоби після вчинення злочину відповідні покидьки отримали максимальну можливу ступінь покарання. Разом з тим, я щиро переконаний, що це замало, тому що ми реагуємо на те, що вже відбулося. І я хочу звернути увагу на те, що ми маємо створити умови, коли тим покидькам не буде підстав просто користуватись дитячою порнографією. Україна взяла на себе зобов’язання, але, на жаль, за вісімнадцять років не було зроблено анічого, щоби ми запобігли розповсюдженню, створенню, накопиченню дитячої порнографії. Насправді це надзвичайно чутливі питання, які не вирішені в нашій державі. І мій законопроект 9028, який вже більше року чекає на розгляд в сесійній залі, має прибрати ті умови, в яких злочинці формують ментально свою готовність йти і вчиняти злочини проти дитини, коли вони накопичують внутрішнє рішення, передивляючись абсолютно вільно, безкарно і не маючи жодних обмежень дитячу порнографію. В мене волоси рухаються на голові, коли я читаю, що власні батьки використовують дітей для створення порноконтенту і просто його продають, тому що це користується попитом. Україна – єдина країна зараз серед усіх сучасних демократичних країн, яка не розробила запобіжника проти дитячої порнографії. Я дуже прошу, пане Голово, шановні колеги народні депутати, включити сьогодні в порядок денний 9028. Це надзвичайно простий, але ефективний законопроект, який дозволить нашій кіберполіції, всім нашим правоохоронним органам зробити і мати запобіжники задля того, щоби дитяча порнографія була створена, збережена і розповсюджена серед тих споживачів, які потім її використовують для планування статевих злочинів проти дітей. Я дуже-дуже прошу це рішення прийняти сьогодні, щоби не жалкувати про неприйняте рішення щодо цих, дуже чутливих, питань. Дуже дякую за увагу. І прошу підтримати.
Дякую вам. Отже, ми переходимо до проекту Постанови про звільнення Клімкіна з посади Міністра закордонних справ України (№ 10381). Я ставлю на голосування першу пропозицію – розглянути за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. [[16:08:09]] За-52 Рішення не прийнято. Переходимо до повної процедури обговорення. І я запрошую до доповіді Представника Президента України у Верховній Раді Стефанчука Руслана Олексійовича. Будь ласка, пане Руслан.
Доброго дня, шановний Голово, шановні народні депутати. Президент України покликаний реалізовувати політику, пов’язану з міжнародними відносинами. І ми бачимо, що сьогодні, на превеликий жаль, не вдається вибудовувати той механізм, щоб надати йому усі важелі впливу на зовнішньополітичні відносини. І в першу чергу це пов’язано з неможливістю в повному обсязі виконувати покладені на нього компетенційні повноваження в зв’язку з наявністю на посаді міністра закордонних справ України пана Клімкіна Павла Анатолійовича. І тому відповідно до пункту 12 частини першої статті 85 Конституції України, пункту 3 частини першої статті 18 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" Президентом України внесено до Верховної Ради подання про звільнення Клімкіна Павла Анатолійовича з посади міністра закордонних справ України. Дане рішення підтримано в тому числі і Комітетом закордонних справ Верховної Ради України, тому прошу підтримати його і в залі, хоча не бачу ким.
Дякую вам. Отже, колеги, зараз запитання. Бо до мене депутати підходили і питали, що ви пропонуєте Пристайка. Чи він буде попадати під Закон про люстрацію, чи не буде? [[Шум у залі]] І депутати розгублені. І я прошу 5 хвилин на запитання. Прошу провести запис. Будь ласка.
Будь ласка, до слова Сергій Лещенко запрошується.
Я передаю слово Світлані Заліщук.
Світлана Заліщук, будь ласка.
Доброго дня. Я би хотіла запитати Представника Президента у парламенті щодо ситуації, яка склалася в контексті звільнення моряків. Ми побачили заяву міністра Клімкіна. ноту міністра Клімкіна, який надіслав її в Росію. Водночас ми побачили, що Президент Зеленський не погодився з такою нотою, не знав про її існування. Я хочу запитати, яким чином склалась така некоординація? Чому це питання було не скоординовано? Чому не було використано внутрішні канали спілкування? Натомість ця ситуація стала. насправді погіршила наш імідж і у світі, і в середині України. Це спричинило дуже багато питань. Чому наша зовнішня політика відбувається в такий спосіб?
Будь ласка, пане Руслане.
Дякую. Я думаю, що відповідь на це питання в першу чергу повинна полягати в площині того, хто не здійснив кроки, які передбачені чинним законодавством для формування цієї зовнішньої політики. І я глибоко переконаний, що, в принципі, отака неможливість якась внутрішня, не знаю, співпраці міністра з Президентом і покликала нас звернутися до Верховної Ради з проханням внести подання про звільнення пана Клімкіна. Тому більш детально, я думаю, це питання можна буде задати до поки що діючого міністра пана Клімкіна. Дякую.
Шановні колеги! Шановні колеги, перед нами чи не вперше виступає представник нової команди. Давайте будемо доброзичливі, друзі. Давайте будемо доброзичливі. І, будь ласка, пан Іван Спориш.
Та я вже тут, да, я вже тут.
Ви так не это самое. бо зараз народ почне задавати жорсткі питання. Будь ласка, пане Іване.
Ар’єву, Ар’єву. Прошу передати слово Володимиру Ар’єву.
Пане Володимире, будь ласка. Володимир Ар’єв.
Ну, ми, зрозуміло, що коли звільняємо міністра закордонних справ, ми маємо призначити нового міністра закордонних справ, і внесений пан Вадим Пристайко. Але сьогодні Президент Зеленський заявив, що всі чиновники з 14-го по 19-й рік, включно з народними депутатами, мають бути люстровані. Пан Вадим Пристайко був ефективним першим заступником міністра закордонних справ України до 2017 року. Отже, виходить, за логікою Президента, який його вніс, він має потім бути люстрований. У мене питання: а що у Президента з логічно-наслідковим зв’язком? Дякую.
Дякую за запитання. Я думаю, що.
Шановні колеги, всім цікаво почути відповідь. Будь ласка, я прошу, пана Руслана послухаємо, так.
Я думаю, що кінцеву відповідь ми побачимо після того, як Верховна Рада отримає проект закону, про який йдеться, оцінить його, підтримає, і тільки тоді ми можемо говорити про те, чи буде воно в правовому полі, чи ні. Але я глибоко переконаний, що у разі підтримки у нас буде абсолютне виконання всіх норм і положень чинного законодавства.
Дякуємо. Шановні колеги, я додам потім 3 хвилин запитань. Але в продовження запитання шановного Володимира Ар’єва. Я передам потім вам слово, ми ці 3 хвилини залишаємо для питань народних депутатів. Шановний пане Руслане, чи означає це, що після прийняття Закону про люстрацію в тому вигляді, в якому зараз бачить команда Президента і "слуги народу", під люстрацію так само підпадають пан Данилюк, пан Абромавичус і інші шановні члени нової команди нового Президента Зеленського і таке інше? Дякую.
З приводу цієї позиції я можу сказати одне: немає у нас питань, пов’язаних з. Команда Президента. Це питання чи ні?
Так, це питання. Просто пан Маркевич нервує, що він не встигне задати питання. У вас буде можливість.
Немає питань, пов’язаних з тим, чи це команда Президента, чи це не команда Президента. У разі підтримки Верховною Радою цього закону він буде поширюватися на всіх осіб, незалежно від того, в якій команді вони знаходяться. А це вже питання до Верховної Ради, чи буде підтримана ця законодавча ініціатива. Дякую.
Дякуємо за вичерпне роз’яснення. Сподіваємося, його почули і пан Данилюк, і пан Абромавичус також. Будь ласка, наступне запитання. А, і пан Лещенко, так. Будь ласка, пану Кишкарю, наступне запитання. Прошу.
Павло Кишкар, Народний Рух України. Прошу передати Віктору Кривенку слово.
Будь ласка, пану Кривенку слово.
Віктор Кривенко, Народний Рух України. У мене запитання просте. Перше. Пана Пристайка ми підтримуємо і голосували і по пану Клімкіну. І чув про пана Пристайка нормальні людські відгуки. А запитання у мене буде, все ж таки я з вами попередньо говорив і хотів, щоб ми публічно цю розмову теж підтвердили, бо все має бути прозоро і публічно. 62 народні депутати з усіх фракцій: і опозиційні, і провладні, і позафракційні – підписалися під законопроектом про Пласт. Отець Борис Ґудзяк, католицької церкви, голова піклувальної ради, я член піклувальної ради, з нашої Православної Церкви України теж є владика Нестор Тернопільській і Кам’янець-Подільський, посол Канади в Україні Роман Ващук теж в піклувальній раді, теж пластун. Величезне прохання пришвидшити підписання цього законопроекту, бо він є надчутливим. Нам дуже важливо виховання патріотичне. Ви, думаю, зі мною погодитеся: якби це було з 91-го року, на сході б не було війни.
Дякуємо. Будь ласка, ваша відповідь.
Моя відповідь буде точно такою, яку я вам сказав. Я докладу всіх зусиль для того, щоб розгляд і підписання цього закону відбувалось у повній відповідності до чинного законодавства.
Дякую. Ще три запитання. Будь ласка, пан Маркевич, ваше запитання.
Пані Сотник, будь ласка.
Будь ласка, пані Олена Сотник.
Дякую. Олена Сотник, фракція "Самопоміч". Я спробую повернути все ж таки дискусію в професійне русло. Скажіть, будь ласка, ви робите це подання, точніше, Президент робить це подання. Чи вдалося вам, чи пощастило вам, на відміну від парламенту, почути звіт від пана Клімкіна з приводу його роботи на посаді міністра закордонних справ? Чи є певні висновки? Я так розумію, якщо Президент робить подання про його звільнення, то є висновок про незадовільну роботу. Якщо так, то повідомте, будь ласка, парламенту, тому що пан Клімкін сюди не з’явився, звіту ми жодного разу не чули, які все ж таки результати роботи його стали підставою для того, щоб це подання було внесено в Верховну Раду? Дякую.
Дякую. Що стосується взагалі співпраці, то і Президенту, наскільки я знаю, не вдалося поспілкуватися з паном Клімкіним по тих питаннях, які стосуються його звіту. І саме це і стало причиною того, що відсутня співпраця дає всі підстави Президенту України звернутися до Верховної Ради з вказаним поданням. Дякую.
Дякуємо. Будь ласка, Сергій Власенко, ваше запитання.
У мене декілька коротких питань. Ви, в принципі, вже дали оцінку роботі колишнього міністра, майже колишнього міністра Клімкіна. Але буквально в передостанній день каденції Президента, який йшов з посади, міністр Клімкін вніс тодішньому Президентові Порошенку подання про присвоєння рангів надзвичайних і повноважних послів, в тому числі деяких народних депутатів, які задавали в тому числі і вам питання. По-перше, чи буде продовжена практика присвоєння Президентом таких звань? Як ви думаєте, чи буде пан Пристайко в разі його обрання вносити аналогічні подання Президенту по наданню дипломатичних рангів людям, які до цього не мають жодного відношення? Прошу дуже коротко відповісти. І третє коротке питання, якщо встигнете. Як Представник Президента у Верховній Раді які ви бачите пріоритети Президента в зовнішній політиці, які буде реалізовувати міністр Пристайко, якщо він буде призначений?
Дякую. Дякую за запитання. З приводу, мабуть, всіх цих питань, які ви задали, відповідь буде ґрунтуватися на тому, що жодних дій, які будуть суперечити нормам чинного законодавства, а ті дії, про які ви говорили, вони явно суперечать чинному законодавству, вони не будуть вчинятися ні, сподіваюсь, наступним міністром закордонних справ паном Пристайком, ні Президентом України в частині зовнішньополітичної діяльності. І тому ми глибоко переконані, що такої ганебної практики ми наслідувати не будемо. Це не те, що ми хочемо взяти в новий парламент і в нове урядування. Дякую.
Дякую. Друзі, останнє запитання. Будь ласка, Борислав Береза, ваше запитання.
Пане Руслане, я хочу вас запитати як представник української делегації в Парламентській асамблеї Ради Європи. Так сталося, що до початку сесії, на яку поїхала наша делегація, з нами не зустрівся пан Клімкін з нез’ясованих для нас причин. Більше того, він був запрошений, але не зустрівся. Так само вів себе і пан Зеленський, він теж не зустрівся з нами. Після нашого повернення і офіційної заяви нашої делегації, що потрібно відпрацювати формат для майбутньої співпраці з Парламентською асамблеєю, нам потрібно зустрітися, представникам делегації, Президенту та міністру іноземних справ, але ані Президент, ані міністр з нами не зустрілись. Чи можемо ми сподіватися, що в разі обрання пана Пристайка, який є досвідченою людиною і фахівцем, ми зможемо зустрітися в форматі: пан міністр, пан Президент та делегати Парламентської асамблеї? Тому що час спливає, а питання ПАРЄ ще не вирішено. Дякую вам.
Будь ласка.
Дякую за увагу. Я неодноразово заявляв, що незалежно від наших різних внутрішньополітичних поглядів на зовнішній арені ми повинні виступати однією командою, ім’я якій Україна. Я глибоко переконаний в тому, що у разі підтримки Верховною Радою пана Пристайка така співпраця буде налагоджена неодмінно. Тому що, попри те, що Президент відповідає за цей напрямок, але сьогодні він не має ефективного механізму для його реалізації. Тому вкотре прошу Верховну Раду надати можливість Президенту Володимиру Зеленському отримати ефективний механізм щодо реалізації його повноважень в сфері зовнішньої політики. Дякую.
Пане Руслане, ми дякуємо вам. Ви можете повертатись на ваше місце на трибуні гостьовій, гостьовій ложі, вірніше. Колеги, я прошу записатися на обговорення згідно зараз розгляду нашого кадрового питання. Ой, я перепрошую. Колеги, я перепрошую. Слово для співдоповіді надається голові Комітету з питань закордонних справ Ганні Гопко. Я перепрошую, пані Ганна.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет розглядав це питання, зокрема підтримав Постанову щодо звільнення Клімкіна з посади міністра закордонних справ, а також призначення Вадима Пристайка майбутнім міністром закордонних справ. Це рішення комітету і тому, зважаючи на те, скільки людей сьогодні в залі, я розумію, що знову бракуватиме голосів. Але, в принципі, я вважаю, що в той момент, коли є багато викликів, потрібно, щоб був повноцінний міністр закордонних справ і для того, щоб ми могли гідно представляти державу Україна в світі. Колеги, за ці 5 років після Революції Гідності, коли на дочасних виборах ми з вами зібралися в сесійній залі, я хотіла б кожному подякувати, хто здійснив свій внесок, працюючи в різних парламентських асамблеях (чи ОБСЄ, чи НАТО, чи Рада Європи) для того, щоб ми дійсно як одна національна збірна захищали наші інтереси. Нам багато чого вдалося. Ми працювали для того, щоб укріпити суб’єктність України, для того, щоб давати відсіч планами Кремля, які провалилися, зокрема як Новоросія і бажання відтяпати в нас Харків, Дніпро і також Одесу. Тому я хотіла, щоб в наступному скликанні, в незалежності, які партії будуть представляти депутати чи позафракційні, ми всі будемо працювати як одна національна збірна. І це те, що має посилювати Україну в світі, а не дозволяти нашим навіть деяким західним партнерам використовувати слабкість інституційно, а також чвари між різними депутатами, в своїх інтересах. Що нам вдалось також за ці роки. Ми з вами дуже багато працювали як культурна дипломатія, зовнішньоекономічна. Ми боролися за те, щоби зупинити "Північний потік-2" і зараз докладаємо зусиль. Зокрема, недавно здійснили візит в Вашингтон, і є рішення вже Комітету у закордонних справах Конгресу. Тобто ми близькі і докладаємо зусиль, щоб, дійсно, "Північний потік-2" було зупинено. Я хочу вам сказати, що в зовнішній політиці немає пауз. Ми повинні захищати наші національні інтереси безперервно, незважаючи на те, що була президентська кампанія, зараз дострокові парламентські вибори. Це той момент, коли цей склад парламенту, і, зокрема, сьогодні в комітеті ми ухвалили звернення до новообраних депутатів Європарламенту, де будемо чітко говорити про загрози російського реваншу на континенті Європа. Тому я хотіла б побажати Президенту, побажати майбутньому міністру, побажати майбутньому складу парламенту пам’ятати про те, що плани Кремля і їх представники, "п’ята колона", вони щодня втілюють російський сценарій. В той час, коли в нас, здається, немає не те що плану чіткого захисту, але мав би бути план наступу. І в цьому скликанні ми з вами ухвалили звернення про засудження Російської Федерації, яка порушує права корінних народів на території Російської Федерації. Це ті представники Ідель-Уралу (Поволжя), які в 14-му році засудили дії путінського режиму, коли Кремль напав на Україну. Також, колеги, я хотіла б вам сказати, що в Торонто на минулому тижні (не столиці Канади) Президент Зеленський, коли виступав перед бізнесом, він дуже чітко сказав: інвестуйте в Україну. Тому що за ці останні роки, хоч і важко було, але ми стабілізували економіку, зростає ВВП. Тому я хотіла б звернутись до Президента Зеленського і сказати йому, що він має подякувати парламенту цього скликання, уряду і Президенту попередньому за те, що ми стабілізували економіку. Тому що Янукович залишив нам країну в боргах і вивіз мільярди. Нам вдалось це зробити. І коли Зеленський говорить в Торонто "інвестуйте в Україну, бо стабільна економіка, працює потужно Національний банк", то це наша з вами робота. І тому перед тим, як люструвати когось, треба подякувати за те, що є чим хвалитися зараз за кордоном і закликати інвесторів. І мені здається, що зараз не питання з’ясовувати відносини. А питання, як боротися із тими, хто хоче знищити Україну. І тому мій заклик до всіх громадян, які зараз на різних концертах, різних нових політичних проектів забувають про ті загрози, які є в державі. І тому колеги, я хотіла б, дійсно, сказати, що далі багато викликів. Ми в цьому скликанні провели до 85 роковин великий захід вшанування тих, хто загинув. Ми далі продовжуємо боротися за визнання Голодомору геноцидом, і зібрана петиція є в німецькому Бундестазі. І це треба продовжувати. Я сподіваюсь, що німецька історична відповідальність перед Україною, вона буде проявлена в конкретних санкціях, конкретній жорсткій позиції проти "Північного потоку-2", а не здачі України, як це відбулося під час повернення Росії в ПАРЄ. Тому, шановні друзі, я дякую всім за ці неймовірні 5 років. Я дякую Господу за можливість служити Україні і кожному з вас, за те, що ми змогли відбити ключові загрози. А наступному скликанню бажаю перевершити нас в здобутках і в результатах для країни. Слава Україні!
Дякую. Пані Ганно залишайтеся, будь ласка, на трибуні. Колеги, я прошу вас записатися на запитання до пані Ганни Гопко. І принагідно так само ми хочемо подякувати Комітету з закордонних справ та його очільниці за ту велику роботу, яку ви робили для підтримки України на міжнародному рівні і консолідації наших зусиль в цьому напрямку. Будь ласка, пан Шверк, ваше запитання.
На жаль, так сталося, що я не зміг задати питання Представнику Президента, хочу спрямувати це питання пані Ганні. Якщо новий Президент пропонує нам призначити міністром закордонних справ пана Пристайка, який наразі працює заступником міністра закордонних справ пана Клімкіна, то це означає, що політика міжнародна, яку вів цей блок за останні 5 років, визнається новим Президентом як якісну і таку, що треба продовжити. З вашої точки зору це так?
Перше. За це скликання ми доклали зусиль, щоб збільшити фінансування і матеріально-технічне забезпечення МЗС. Я сподіваюсь, в бюджеті 2020 це буде відображено. Друге. Дипломати не повинні бути жертвами того, що приходять одні президенти, другі, бо вони професійні люди, які працюють на захист національних інтересів. І є дуже багато послів, які працюють зараз в міністерстві, які раніше працювали за інших президентів, які захищають Україну. І тому я би хотіла, щоб і Вадим Пристайко, і решта надалі працювали з тими найкращими фахівцями і вирощували нових, щоб завдяки Закону "Про дипломатичну службу", який ми ухвалили, були створені соціальні ліфти для нових, але, в той же час, ті, які мають інституційну пам’ять, ті, які знають, як захищати, які володіють різними деталями перемовин і так далі, вони були в цій системі, тому що вони проявляли лояльність. І дійсно, цей принцип – "нічого про Україну без України", він має бути практично втілений. А без гри національної збірної, коли ми один одному допомагаємо: парламент Президенту, Президент парламенту і МЗС – нічого не вийде. Нас будуть "розводити" і будуть "зливати", якщо ми цього не будемо.
Дякую за вашу відповідь. Будь ласка, народний депутат Мусій, ваше запитання.
Шановний доповідачу, пані Ганно, скажіть, будь ласка, як ви ставитеся до "тяглості" – такого поняття, яке, на превеликий жаль, на сьогодні в українській владі, особливо адміністративній, відсутнє? Тому що пан Клімкін йде в якусь незрозумілу "політичну відпустку" замість того, щоб передати всі справи новому міністру, незалежно, від того, від якої політичної сили буде. А то, виходить, власні амбіції, власні інтереси пан Клімкін через політичну доцільність – бо він, бачите, близький до Петра Порошенка, а не близький до Президента Зеленського, – ставить вище політичних інтересів України. І насправді, оцю політичну тяглість потрібно було б започаткувати усім міністрам, усім урядам, і в тому числі Верховній Раді. Ваша думка щодо такої традиції з морально-етичної площини щодо "тяглості" влади і передачі своїх справ іншим. наступникам тих чи інших міністрів. Дякую.
Дуже дякую. Я думаю, що та інституційна пам’ять, якою володіють дуже багато дипломатів, і той досвід, який є, ті контакти особистісні, напрацьовані під час різних посад, мають передаватися. І я дуже сподіваюся, що в МЗС із новим очільником ми побачимо нарешті призначеного першого заступника, ми побачимо ще додаткових заступників, які будуть професійно і постійно вести співпрацю з майбутнім Комітетом у закордонних справах. Тому що дуже часто не вистачало присутності, зокрема, чи міністра, чи його заступників, а був держсекретар. Тому дуже важливо в наступному скликанні мати окрему людину від МЗС, яка буде співпрацювати із комітетом. Також, колеги, крім цих кадрових питань, які важливі, я і наш комітет, ми будемо передавати всі напрацювання, які є, наступним депутатам, з деякими ми вже як кандидатами ведемо перемовини, щоб ті здобутки, які є в парламентських асамблеях, щоб вони могли відразу, прийшовши, і цей перехідний період на адаптацію, він не позначався негативно на відстоюванні наших інтересів на міжнародній арені. Тому я вважаю, що треба передавати цей досвід і треба дуже добре ставитися до професійних дипломатів.
Дякую. Будь ласка, наступне запитання, Павло Кишкар.
Дякую. Шановні колеги! Павло Кишкар, Народний Рух України. Ми, безумовно, підтримуємо прагнення Президента освоїти ту повноту влади, про яку говорив пан Руслан, і голосуванням своїм це підтверджуємо, будемо голосувати за пана Пристайка і цього разу, наша позиція залишається незмінна. Дякуємо за вашу професійну роботу до цього і, звичайно, сподіваємося на плідну роботу в майбутньому. Я особисто, ну, в мене дилема внутрішня, адже поєднувати встановлення майданчиків дитячих і лавочок з міжнародною діяльністю достатньо тяжко, а я був представником держави Україна в понад 20 міжнародних поїздках: і в Парламентській асамблеї Середземномор’я, і в Міжнародній парламентській асамблеї, і в спілкуванні з фондами НАТО, і в розвідці в Гарміші ми мали досить пристойні міжнародні зустрічі. Мене цікавить, як на це люди реагують. Я думаю, що люди не помічають цієї роботи. А до вас, пані Ганна, питання.
Будь ласка, 30 секунд.
Питання наше, я думаю, що і пан майбутній міністр почує мене. У нас була в цьому скликанні проблема із призначеннями послів, вона залишається відкритою зараз, причому в тих країнах, наприклад в Данії, коли ми не готові були до міжнародних зустрічей, які проводила Датська Республіка у себе в Копенгагені. Я думаю, що це питання нагальне прямо зараз і вже майбутній міністр має.
Будь ласка, відповідь.
Доброго дня, шановні колеги! Ви знаєте про ту битву, яка була в цьому залі, коли ми голосували за Закон "Про дипломатичну службу", коли ми ухвалили там норму, зокрема, повернення практики проведення попередніх консультацій з рекомендаційним характером під час призначень послів. На жаль, тоді вона була заветована Порошенком, і ми вже як комітет направили лист Президенту Зеленському. І отримали відповідь з Офісу від. за підписом Богдана про те, що вони не готові і не збираються повернути попередні консультації з рекомендаційним характером, а планують залишити все так, як скасував Янукович в 2010-му, фактично прибравши парламентський контроль, а це можливість під час призначень послів в закритому режимі провести співбесіди. Тому я дуже сподіваюся, що це рішення було помилковим, і вони переглянуть і все-таки внесуть зміни в ухвалений Закон "Про дипломатичну службу". Я погоджуюся, що багато ротацій послів не відбулися за ці 5 років, і я дуже сподіваюся, що цей підхід, коли є різні центри прийняття рішень – на Банковій чи там МЗС і так далі – він не буде дальше застосований. І що багато послів.
Будь ласка, завершуйте. 30 секунд.
І я дуже сподіваюся, що відбудеться ротація відповідно й до нового Закону "Про дипломатичну службу". Не можуть посли по 8, а деколи й 12 років, незмінно перебувати в закордонній дипломатичній установі, як це є, наприклад, в Ватикані чи є в інших. Це давно треба змінювати і, очевидно, призначати нових там, де є вакантні місця. Дякую.
Пані Ганно, ще раз дякуємо вам і за вашу співдоповідь. Дякуємо, ви можете повертатися на ваше робоче місце. Колеги, я прошу зараз записатися на виступи від фракцій для обміну нашими думками. І дуже прошу лідерів депутатських фракцій запросити депутатів до зали, тому що ми маємо сьогодні прийняти це кадрове рішення. Це буде дуже і дуже правильно. Будь ласка, народний депутат Чижмарь. Хто буде виступати від фракції Радикальної партії? Ви? Будь ласка.
Юрій Чижмарь. Користуючись нагодою, що сьогодні у нас є, я так розумію, майбутній міністр закордонних справ, є Представник Президента в парламенті, хотів би підняти питання, тому що, напевно, це вже буде до наступного скликання, до наступної п’ятирічки, питання осіб, які сьогодні володіють другим громадянством. На сьогоднішній день ми знаємо, що понад мільйон українців мають крім українського ще одне громадянство. Зробили вони це не від доброї волі, а зрозуміло, в основному це трудові заробітчани, які сьогодні виїхали до Євросоюзу і таким чином змогли легалізувати себе там для того, щоб мати достойну заробітну плату. Я думаю, що ті міфи, які говорять нам і говорять впродовж довгих років, що це загрожує національній безпеці, аж ніяким чином не відповідають дійсності. Ми добре пам’ятаємо, скажімо, канадську діаспору, яка досить сильно відстоює позицію України. І якби саме не українці в Канаді, то, напевне, 28 років Канада би так не відстоювала і не була би першою країною, яка визнала Україну. І вони готові мати друге громадянство українське, але без позбавлення канадського. Ми знаємо прекрасно, що наші заробітчани сьогодні ховають свій статус і таким чином піддаються шахрайству трудовому в Євросоюзі. Ми би хотіли увійти країною в Євросоюз, але боїмося, що наші громадяни будуть мати громадянство Німеччини, Іспанії, Італії, Канади, Сполучених Штатів Америки. Чому? Немає цієї проблеми, але ми поставили понад мільйон українців поза законом. На сьогоднішній день для них це можливість отримали легальну працю, отримали легальне пенсійне забезпечення в Євросоюзі. Це можливість легально відійти від усіх трудових шахраїв і мати соціальний статус, і не боятися мати майно, яке придбане за легальні кошти і використовувати його в Україні, а так само уникнути подвійного оподаткування. Я вважаю, що сьогодні ми прийшли до того стану, коли можемо розглядати, але з тими обмеженнями, які стосуються, скажімо, політиків. Тому що ми усвідомлюємо, що представники народу в парламенті, в Кабміні, в Адміністрації Президента не можуть мати подвійного громадянства. Але щодо інших осіб це обмеження, напевно, зайве. Тому я пропоную вам розглянути норми закону, які б унеможливили позбавлення майнових, соціальних і політичних прав громадян, які володіють іншим, крім українського, громадянства. Це питання назріло, і я думаю, що його треба на сьогоднішній день піднімати. Тому, користуючись нагодою, звертаюсь до наступного міністра і до представників Адміністрації Президента, все ж таки підняти це питання в суспільстві і, можливо, в наступному парламенті його розглянути. Дякую.
Дякуємо вам. І до слова запрошується Ольга Бєлькова. Будь ласка, пані Оля. Вона представить позицію "Блоку Петра Порошенка". Пані Бєльковій, будь ласка, мікрофон увімкніть.
Дуже дякую, пані головуюча. Шановний пан Представник Президента! Шановний пан посол і, можливо, майбутній міністр! Шановні колеги! Я би хотіла використати цю можливість звернутися до наших слухачів і до всіх вас з такою заявою. Я надзвичайно пишаюся тим, що була депутатом цієї каденції і мала можливість представляти Україну в делегаціях ОБСЄ, в делегації НАТО, в делегації "Блоку Петра Порошенка" і так далі. Мені видається, що сьогодні є дуже багато зайвих думок, що робота цієї саме каденції, особливо в її зовнішньополітичному вимірі, вона ніби якась неважлива. Я дозволю собі нагадати, ми багато чого досягли. І було би дуже прикро бачити, якщо наступна каденція візьме і просто одночасно перекреслить наші здобуття. Тим паче, що у України залишається надзвичайно велика низка викликів. Я би сьогодні хотіла поговорити також і звернутися до вас, пане Представник Президента, звернути вашу увагу. У України є величезний виклик, пов’язаний з енергетичною безпекою. "Північний потік-2" був на порядку денному у цієї каденції, в багатьох делегаціях, на порядку денному попереднього Президента. Я би хотіла, щоб і нинішній Президент, і ви, і всі співробітники Офісу Президента звертали увагу на цю проблему. Сьогодні, фактично, Україна лишається напередодні зимового періоду, опалювального періоду, і Україна, і Європа, залишається без підписаного контракту з "Газпромом". Це не тільки питання, скажімо так, доходів для України. Я би хотіла, щоб ви розуміли, що це не питання співпраці між "Нафтогазом" і "Газпромом". Це питання, яке потребує залучення як Президента, так і Прем’єр-міністра, так і низки депутатів, які працюють в цьому залі і будуть працювати після нас. Сьогодні фактично для нас це питання не тільки транзиту і 3 мільярдів доларів щороку, а і питання реальної безпеки. Ця каденція, в тому числі і за допомогою багатьох нинішніх депутатів, домоглася того, що були прийняті і резолюції в ОБСЄ, в ПАРЄ, була засуджена побудова "Північного потоку", але ми не встигли завершити цю роботу. Я закликаю вас підхопити цю роботу, долучити Президента і на всіх міжнародних зустрічах закликати наших європейських колег побачити всю серйозність ситуації. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Іван Крулько представить позицію "Батьківщини". Прошу вас.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, є Конституція України, стаття 106, яка чітко передбачає, що керівництво зовнішньополітичної діяльності в Україні здійснює Президент України. Якщо Президент України здійснює керівництво зовнішньополітичною діяльністю, то які можуть бути підстави для того, щоби сесійна зала не пішла на подання Президента стосовно звільнення міністра закордонних справ Клімкіна і призначення того міністра закордонних справ, який вніс Президент? Це ж логіка процесу. І мені здається, що, незалежно від жодних протистоянь, небажань, у нас є українська держава, зовнішньополітичне відомство має бути керованим, тим більше в ситуації, коли діючий міністр Клімкін написав заяву про звільнення, коли діючий міністр Клімкін не бажає більше працювати міністром закордонних справ. І, більше того, зникла підстава, яку говорили в цій сесійній залі, мовляв, а де подання Президента про нового міністра закордонних справ. Це виконано. Тому я вважаю, і це позиція фракції, що ми повинні зараз проголосувати за звільнення пана Клімкіна з посади міністра закордонних справ. Більше того, на моє переконання, останні дії міністра Клімкіна, коли були в останні дні каденції Президента Порошенка внесені подання стосовно народних депутатів на присвоєння їм звань надзвичайних і повноважних послів, я вважаю, це є необґрунтовано, це є сумнівно з точки зору закону. І це ще раз підтверджує, що ми повинні це питання стосовно звільнення Клімкіна проголосувати. І хотів би нагадати тим депутатам, які так хотіли бути надзвичайними і повноважними послами, от Президент представив пана Пристайка. А ви знаєте, що людина, яка працювала послами, і останнє його місце роботи було Представник України при НАТО, не має Надзвичайного і Повноважного Посла? Він є надзвичайним і повноважним посланником. То не ганьба призначати депутатам надзвичайних і повноважних послів, а кадрові дипломати роками чекають таких звань, професійно віддаючи свою роботу на своїй посаді?! Тому я вважаю, цю практику треба припиняти. Зараз потрібно вирішувати питання з тим, щоб зовнішньополітичне відомство було керованим. І ми собі як воююча країна, коли маємо стільки геополітичних викликів, не можемо дозволити таку велику розкіш, аби такий тривалий час Міністерство закордонних справ не мало повноцінного міністра, а працювали міністри у статусі т.в.о. Це є абсолютно неправильно. Тому "Батьківщина" буде голосувати за це питання так само, як за питання призначення нової кандидатури на посаду міністра закордонних справ. Дякую.
Дякую. Будь ласка, до слова запрошується народний депутат пан Німченко Василь. Прошу вас, пане Василю.
Шановні колеги! "Опозиційна платформа – За життя", Німченко. Я вийшов на цю трибуну, щоб поділитися з вами і надати інформацію про те, що ми є сама велика держава в Європі. Повторюю: сама велика держава в Європі. І те, що ми сьогодні чули риторику, коли зовнішнє відомство виступає тут, де риторика передбачає якісь дії, я хотів би, що те, що ми сьогодні вирішуємо. А ми сьогодні по суті формуємо стратегію зовнішнього вектора розвитку нашої держави, ми сьогодні не почули від голови комітету, що ми по суті на сьогоднішній день в кільці недоброжелателей. Ви подивіться: від Румунії і до Російської Федерації через Балтію. І ми побачимо. ми що, побачимо дружні стосунки? Ми що, не бачимо, хто нам є перепоною і хто виставив шандори для того, щоб ми зайшли до Європи як рівні серед рівних? Я тоді хотів сказати, що якраз у цьому причина є у причинному зв’язку: діяльність керівника зовнішнього відомства, яким є пан Клімкін. Не ми з вами придумали, а придумали країни Європи, де вказували на те, що у нас по суті іде дискримінація національних меншин. І це почалося з подачі якраз міністра зовнішніх справ. Я хотів би сказати іще про одне. Ви подивіться на сьогоднішній день, коли почали працювати під егідою пана Президента Порошенка, то ми майже 4 роки працювали без послів в самих відомих і самих великих державах світу. На себе заключив пан Президент всі ці дії. І ми бачимо те, що маємо. Друге. Ви зрозумійте, не бачили ми ніяких дій з боку зовнішнього відомства стосовно економічних відносин. На сьогоднішній день уже підписано договір торговий Парагвай, Аргентина. І що ви думаєте, у них 42 мільярди торговий оборот з дисбалансом 6 мільярдів, і вони заходять на Європу, де ми будемо по нашим квотам. І це є чиста і пряма праця нашого дипломатичного корпусу, який повинен працювати. Тому я теж підтримую, що у нас є голова.
Дякуємо, пане Василю. Дякуємо. І, будь ласка, від фракції "Самопоміч". 30 секунд, будь ласка, пану Німченку, ще 30 секунд.
30 секунд. І до нас звернувся наш Президент. То давайте ж ми розуміти про те, що він у силу Конституції, маючи довіру народу, вирішує питання формування кадрової політики в державі. Давайте із цього виходити. І це є запорука нашого успіху.
Будь ласка, пані Острікова Тетяна. Вона представить позицію фракції "Самопоміч". Колеги, і в нас залишається один виступ від груп і фракцій, потім 6 хвилин від депутатів, і ми переходимо до голосування. Я прошу мобілізацію і повернення до сесійної зали. Будь ласка, пані Острікова.
Доброго дня, шановні українці, шановні колеги. Президент вніс подання на звільнення пана Клімкіна, призначення пана Пристайка. І, безумовно, ми мусимо це підтримати, бо це його конституційні повноваження, і тут немає дискусій, це має бути підтримано. Але ж немає кому голосувати, тому що в нас в залі скільки нас є: 50 людей, не більше. І тому я би хотіла більше тоді говорити про те, що би я очікувала від пана Пристайка на посаді, власне, очільника Міністерства зовнішніх справ. Зараз всі борються з контрабандою, з порушенням митних правил, схемами на митниці, тому що. Ну, справді, митниця адмініструє більше 40 відсотків доходів державного бюджету. І, на жаль, якщо говорити про міжнародні договори саме у митній справі, то їх на сьогоднішній день укладено більше 200 міжнародних договорів саме у митній справі. Але слід сказати, що виконуються вони не дуже добре, а це вкрай важливо, особливо для адміністративної допомоги з питань запобігання розслідування та припинення митних правопорушень, обміну митною статистичною інформацією, обміну попередньою митною інформацією, митного оформлення транзитних вантажів, перевірки достовірності задекларованої вартості товарів, про взаємне визнання окремих результатів митного контролю товарів і транспортних засобів, взаємного визнання митних документів та митних забезпечень. Якщо говорити конкретно, шановні колеги, то, наприклад, угода з Китаєм, з Китайською Народною Республікою, майже, майже не виконується, вони практично не дають відповіді на запити нашого контролюючого органу – Державної фіскальної служби – щодо товарів, які слідують з Китайської Народної Республіки. І у зв’язку з цим я би просила, щоб МЗС дало доручення провести консультації з китайською стороною щодо виконання міжурядової Угоди між Україною та КНР про взаємодопомогу у митних справах та міжвідомчого протоколу між Україною та КНР щодо взаємної допомоги в перевірці достовірності задекларованої вартості товарів. Пане Пристайко, можливо, слід подумати і ввести посаду митних аташе в таких великих країнах - торгівельних партнерах як, зокрема, Китай. І тут я би хотіла такої синергії очолюваного вами в майбутньому міністерства і митної служби, податкової служби, які зараз створюються в процесі тої реформи, якою ми добивалися, і нарешті вона зараз робиться. І друге, що я хотіла би сказати. Я мала також велику честь представляти парламент і представляти Україну в Парламентській асамблеї ОБСЄ. Колеги, попри те, що там була присутня делегація Росії, ми змогли ухвалити 8 резолюцій. І буквально минулого тижня наша делегація добилася ухвалення Резолюції про мілітаризацію Криму і про негайне повернення, заклик до Росії про негайне повернення в Україну українських моряків. І попри те, що Росія була повернута в ПАРЄ, російська делегація в ОБСЄ, вона вже, знаєте, відчувала такий дух Страсбургу, і думала, що вже вона має все в своїй кишені і це питання вирішене. Я би дуже хотіла, щоб та робота, яка нами проводилась, вона була оцінена і.
Будь ласка, 30 секунд. Прошу вас.
і ці здобутки були продовжені, той курс, той стратегічний напрям, оскільки всі країни, присутні в Парламентській асамблеї ОБСЄ, підтримували Україну, підтримували українську делегацію. Там звучить слово "агресор", там всі розуміють, хто така Росія, там всі розуміють, що саме Росія окупувала українські території. І саме це дало можливість нам ухвалити 8 відповідних резолюцій, що є вкрай важливо для міжнародного визнання.
Дякуємо. Дякуємо, шановна колега. Друзі, я прошу записатися на обговорення від депутатів народних. І так само від президії подякувати нашим делегаціям в Парламентській асамблеї НАТО, в Парламентській асамблеї ОБСЄ, в Парламентській асамблеї Ради Європи, інших наших міжпарламентських делегаціях, які дійсно під час каденції Верховної Ради восьмого скликання назовні виступали одним фронтом, одним голосом, попри, можливо, розбіжності всередині країни, жорстко захищаючи національні інтереси України. Всім, колеги, дуже дякую. Це були найкращі міжнародні делегації в парламенті. Будь ласка, Владислав Голуб, наш, до речі, делегат в Парламентській асамблеї Ради Європи.
Дякую, шановна пані головуюча. Владислав Голуб, 197 виборчий округ, Черкащина. Ну, перше, юридичний аспект. Я вважаю, що, враховуючи положення статті 106 Конституції України, ми можемо по-різному відноситися до тієї чи іншої особи, але це право Президента – вносити подання про звільнення міністра закордонних справ. Власне як його і право є вносити ту кандидатуру, яку він бачить міністром. Що стосується безпосередньо пана Клімкіна. Я особисто вважав, що це є однією з найбільших кадрових помилок Президента Порошенка. Ну, можливо, він тому і, на жаль, не переобрався. Тому що та ситуація, яка відбувалася зокрема і в зовнішньополітичній сфері 5 останніх років, подекуди були успіхи, але здебільшого це все ж таки була провальна зовнішня політика, починаючи від багатосторонніх наших зовнішніх взаємовідносин, так і на двосторонньому рівні пишатися нам є, на жаль, мало чим. Але я хочу сказати ще одну річ. Клімкін – це фаховий дипломат. "Я, до речі, пропоную йому залишитися в моїй команді, тому що у нас дуже складна міжнародна ситуація і він про це знає" – Президент Зеленський, 5 червня, ефір "1+1". Тому я щось не можу зрозуміти, коли Представник Президента Зеленського каже, чи була взаємодія у пана Зеленського, Президента Зеленського з паном Клімкіним, чи не було, чи пропонувалось пану Клімкіну залишитись в команді Президента Зеленського, чи не пропонувалось. І ще одна маленька ремарка, враховуючи те, що тут є пан Стефанчук. Ви знаєте, ви ж є юристом і поки що ви ще не стали політиком, бо поки що не обралися народним депутатом, скоріше за все, будете депутатом наступного скликання. Порадьте Президенту України, будь ласка, проаналізувати практику ЄСПЛ, зокрема судових рішень Європейського суду з прав людини, які є обов’язкові для виконання на території нашої держави, що стосується теми люстрації відносно виборних посад, для того, щоб потім не довелося нам червоніти на міжнародній арені хто би не був би міністром закордонних справ. Дякую щиро за увагу.
Просто, мабуть, у вас погано з почуттям гумору. Я думаю, що то був жарт. Бачите, всі обіцянки, з’ясувалося, що це був жарт нового Президента: і про тарифи, і про хорошого міністра Клімкіна. Будь ласка, зараз голова Парламентської асамблеї НАТО Оксана Юринець, якій ми також дякуємо. Дякуємо за її активну роботу на міжнародній арені. Ваше запитання. Оксані Юринець, будь ласка, мікрофон. Не вимикайте, вона ще не люстрована. Будь ласка, мікрофон пані Оксані.
Дуже дякую, пані головуюча. 117 виборчий округ, місто Львів, Оксана Юринець. Мені особливо важливо, пане Вадим Пристайко, що ця посада, яка пропонується, міністра закордонних справ, буде вашою. Я сподіваюсь, що ця робота євроатлантичної інтеграції України буде продовжена. Бо нам вкрай важливо оці реперні дві точки, які ми парламентською дипломатією напрацювали, це осіння сесія 14 жовтня, яка відбудеться у Лондоні. Ми як парламентська делегація Асамблеї НАТО нещодавно провели у Львові Міжпарламентську раду Україна - НАТО, на якій були присутні 13 представників країн-членів НАТО і Президент Асамблеї НАТО. Я знаю, що до вас скеровано лист від Президента Асамблеї НАТО, тобто до Президента України. Дуже важливо цей курс зберегти і далі продовжити ту спільну працю. Насправді парламентські асамблеї вирішують дуже багато. Як ми бачимо, що коли робота погано іде або там щось не получається з країнами, які мали би формувати коаліцію проукраїнську, то ми розуміємо, що там, де в нас є зроблена робота, є якісні показники. Дуже важливо було би це примножити і зберегти надалі. А особливо хочу вас звернути увагу на 2020 рік, це весна. Насправді, такого масштабу захід, який має відбутися вперше в історії України, в історії НАТО, він є, дуже буде привернутий увагою всіх країн. І це понад 550 делегатів, які мають прибути до України. Тому однозначно, жодні виборчі процеси, жодні результати виборів не мають вплинути на те, куди прагне наша держава. І ми чітко розуміємо, що запитом сьогодні номер один для всіх українців є безпека. Безпека сьогодні можлива виключно в Північноатлантичному альянсі. Тому що ми маємо зрозуміти, що в гібридній війні перемогти можна тоді, коли ми станемо або членом НАТО, або членом Європейського Союзу. Тому, повірте, ваш фронт, дипломатичний фронт, є вкрай важливий. І ми розуміємо, що тут особлива місія на вас покладена. Ми депутати-парламентарі, які працювали впродовж цього періоду часу, і попередньо зі мною Іванна Климпуш-Цинцадзе, і Ірина Фріз, і сьогодні на мене були покладені обов’язки доробити цю роботу. Дуже важливо, щоб ви скориставшись всіма цими контактами, особливою увагою сьогодні таких країн, як Канада, Сполучені Штати, Британія, Балтійські країни, ми змогли і надалі мати все ж таки результати. Ми всі прагнемо євроатлантичного членства України. Україна сьогодні готова, вперше в історії наш спеціальний підрозділ вже отримав сертифікацію, чого не мають навіть країни-члени НАТО. І на хвилиночку, Хорватія, будучи сьогодні членом НАТО, має менше впроваджених стандартів, аніж сьогодні Україна. Тому ми маємо чим пишатися за ці 5 років, що зроблено в євроатлантичній інтеграції України. Дякую вам. Плідної праці.
Ще раз дякуємо нашій делегації в Парламентській асамблеї НАТО, в Парламентській асамблеї ОБСЄ, в Парламентській асамблеї Ради Європи, ви великі молодці. І слово члену парламентської делегації Ради Європи, а також парламентського комітету асоціації шановній Олені Сотник, якій ми також дуже дякуємо за спільну позицію. Будь ласка, пані Сотник, мікрофон. Вона теж ще не люстрована, прошу.
Дякую головуючій. Да, можна? Дякую, дякую, дякую за можливість говорити з трибуни. Я, дійсно, абсолютно підтримую позицію з приводу. Звичайно, право Президента звільняти і робити подання своїх призначенців на посаду міністра закордонних справ. Але завжди треба пам’ятати, що будь-які призначення, вони мають бути пов’язані ще і з метою. Ключовою метою в зовнішній політиці для України є перш за все стати суб’єктом, стати впливовим суб’єктом і мати власні інтереси, і можливість їх відстоювати. Для цього необхідна конкретна абсолютно зовнішня стратегія політики України в світі. Тому я від деяких все ж таки своїх іпостасей, від своїх колег звернуся зараз і до, сподіваюсь, майбутнього міністра закордонних справ, шкода, що він нас не слухає, бо мають депутати все ж таки депутати певний досвід роботи в цій сфері і мають що сказати, і також, сподіваюся, до Президента. Ну, перше - Комітету з європейської інтеграції. Я абсолютно вітаю заяву Президента про те, що він має намір у скорочені терміни імплементувати Угоду про асоціацію. Звичайно, прозвучали абсолютно фантастичні з точки зору швидкості строки – один рік, але якщо Президент дійсно має такі наміри, я одразу хочу сказати, перше, що вам доведеться зробити, це ухвалити механізм, за яким всі ініціативи у сфері європейської інтеграції мають мати пріоритет, а не гальмуватися в уряді і в парламенті. Для цього необхідно буде ухвалювати окремий закон, в тому числі який розроблений вже на сьогоднішній день у Комітеті з європейської інтеграції, про державну політику в цій сфері. Для цього вам доведеться насправді працювати з дуже великою кількістю перепон лобістів, олігархів і інших представників фінансових груп, яким абсолютно не цікаві європейські стандарти в Україні. Від Парламентської асамблеї Ради Європи і нашої делегації я хочу вам сказати, що було б дуже добре все ж таки мати співробітництво, і я сподіваюся, що таке співробітництво буде в наступному парламенті між вами, делегацією парламентською новою і, звичайно, МЗС. Тому що тільки спільна позиція цих трьох інститутів, спільна позиція України в майбутньому, дуже складному майбутньому в Раді Європи для України, може створити диво і може повернути справедливість, яку, на превеликий жаль, наші колеги в нас на сьогоднішній день забрали. І третє. Від діаспори, від наших заробітчан і від людей, яких на сьогоднішній день більше ніж 7 мільйонів, які перебувають за кордоном і змушено поїхали з України заробляти гроші там. Україна має пам’ятати, що це такі самі українці, в них є такі самі права, і ці права необхідно захистити, забезпечити, і, головне, зберегти зв’язок цих українців.
30 секунд, будь ласка.
Зберегти зв’язок цих людей з Україною, зробити так, щоб вони в найближчі роки повернулися. І все це має бути зовнішньою стратегією України. Дякую.
Отже, колеги, зараз ми завершили обговорення. Зараз заключне слово доповідача і голови комітету, і переходимо до прийняття рішення. Отже, через кілька хвилин буде голосування, я прошу усіх заходити у зал. Заключне слово – Стефанчук Руслан Олексійович. Руслан Олексійович, заключне слово, 3 хвилини. І голова комітету, і переходимо до прийняття рішення. Передбачено Регламентом.
Шановні народні депутати, щиро вдячний за обговорення, щиро вдячний за ті пропозиції, які пролунали. І дуже сподіваюся, що ви знайдете в собі сили і кількість підтримати цю пропозицію. Дякую.
Дякую вам. Заключне слово – голова Комітету в закордонних справах Гопко Ганна Миколаївна. І прошу усіх заходити в зал, приготуватися до голосування. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги, українці! Комітет на своєму засіданні підтвердив, зокрема пропозицію, і підтримав Президента щодо звільнення Клімкіна і призначення Пристайка Вадима Володимировича міністром закордонних справ. Ми вважаємо, що в такий важкий час, де Україна має відстоювати наші національні інтереси на міжнародній арені, ми повинні бачити гру командну національної збірної: Президента, майбутнього скликання парламенту, а також уряду. І тому я хотіла би побажати майбутньому міністру дійсно успіхів, дійсно мудрості і, очевидно, розуміння і співпраці з наступним парламентом. Як сьогодні ми обговорювали на засіданні, я дуже сподіваюсь, що, зокрема, той майданчик, який був для обговорення ситуації в тристоронній контактній групі в Мінську, або так звана "Мінська платформа" в парламенті, ця практика буде продовжена і в новому скликанні ми побачимо, зокрема, можливість взаємодії. І коли парламентарі будуть розуміти, що відбувається в нормандському форматі, що відбувається в тристоронній контактній групі в Мінську і як ми досягаємо перемоги, не просто миру, в російській збройній агресії проти України, це надзвичайно важливо. Також я сподіваюсь, що наступний міністр зможе відразу призначити першого заступника, заступників, здійснити ротацію послів, не чекаючи на це роками, і також призначити ті там, де вони відсутні чи вакантні. Також ми сьогодні на комітеті обговорювали про важливість скликання окремого засідання РНБО для того, щоб там проговорити нашу реакцію на зовнішньополітичні виклики, які є. І це не просто ситуація на Сході чи в Азовському морі, це питання і повернення Російської Федерації в ПАРЄ, це і питання того, що відбувається в сусідній Білорусії, це питання, що відбувається після всіх заяв в Угорщині. Тому я дуже сподіваюся, і, зокрема, Вадим Пристайко підтримав цю ідею, і сказав, що готується засідання. Дуже важливо використати механізм РНБО для того, щоб постратегувати і спланувати чітко нашу стратегію відповіді на зовнішньополітичні виклики. Також наближається важливий візит в Сполучені Штати Америки, і я дуже сподіваюся, що українська делегація привезе звідти санкції, які зупинять "Північний потік-2", але потрібно працювати надалі із Європейським Союзом, використовувати можливості вже новообраного парламенту європейського, там є понад 30 депутатів, які наші друзі, розширювати це коло для тих, хто вперше в Європарламенті для того, щоб вони теж ставали українськими друзями. Тому, колеги, роботи дуже багато. І мені б хотілося, щоб замість ідеї про люстрацію ми чули ідеї, як зробити Україну міцнішою, а українців заможнішими і завдяки інструментам міжнародної політики. Слава Україні!
Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх зайняти робочі місця, зайти в зал. Я прошу приготуватися до прийняття рішення. Я прошу з лож повернутися в зал. І я ставлю на голосування проект Постанови про звільнення Клімкіна П.А. з посади міністра закордонних справ України (№ 10381). За пропозицією комітету пропонується прийняти постанову в цілому. Прошу голосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, прошу підтримати. [[17:07:53]] За-160 Постанова відхилена. Колеги, я хочу вам нагадати, що сьогодні зранку ми проголосували, прийняли рішення заслухати сьогодні інформацію заступника голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення Фещук Уляну Юріївну. Відповідно до статей 34, 240 Регламенту Верховної Ради України пропонується наступний порядок розгляду питання. Перше. Надати для інформації заступнику голови Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення Фещук Уляні Юріївні - до 15 хвилин. Для відповідей на запитання народних депутатів – до 20 хвилин. Виступи від депутатських фракцій і груп – до 24 хвилин. Ніхто не заперечує роботи такого регламенту? І я запрошую до трибуни Фещук Уляну Юріївну для доповіді. Будь ласка.
Доброго дня. Шановні депутати, я дуже рада, що я опинилася у Верховній Раді, тому що протягом п’яти років у жодного члена Національної ради не було такої можливості. І мабуть, що я скажу зараз непопулярні слова, але я хочу подякувати всьому складу цієї Верховної Ради, який працював і стояв на захисті інформаційної безпеки України. [[Оплески]] Ви прийняли ряд законів, які дозволили працювати ефективніше Національній раді. Проте вони так само виявилися недостатніми, тому що кожного дня нові інформаційні приводи, на жаль, не дають можливості ефективно застосовувати ті механізми, які є в Національній раді. Вперше хочу подякувати за те, що ви фактично українізували український телерадіопростір. Тому що української от мови зараз більше, з’явилося більше українських виконавців, і це дуже важливо. Дуже дякую за можливість накладати штрафи. Протягом останніх двох років були накладені штрафи за розпалювання ворожнечі. І я вважаю, що це є ефективний механізм. Дякую за можливість розвивати суспільне мовлення, тому що ви передбачили у нашому законі перевагу суспільного мовника перед іншими у випадку, якщо вони беруть участь у конкурсі. Я дякую вам за те, що ми нарешті знаємо справжніх, проте не всіх, власників телерадіоорганізацій, і ця інформація зараз є розкритою і є на сайтах кожного мовника і кожного провайдера. Насправді. Чому мій виступ, я вважаю, сьогодні є важливим, і я дуже прошу мене послухати. Тому що слово. тому що спочатку було Слово. І інформаційні загрози, на жаль, вони не перетинають кордони, тому що вони перетинають наш мозок в ефірі телерадіопрограм і в Інтернет-ефірі. І останній кейс, який розглядали всі, це можливе проведення телемосту, викликав в суспільстві дуже великий резонанс. І насправді більшість українського народу проти того, щоб в Україні була російська пропаганда. Я дякую за те рішення, яке прийняв парламент і яке було передано до Ради національної безпеки, від 4 жовтня 2018 року, щодо діяльності деяких телеканалів і застосування до них індивідуальних санкцій. Проте до сьогоднішнього дня РНБО не прийняв жодного рішення з цього питання. І ми вже звернулися для того, щоб вони все-таки розглянули це питання, передане парламентом. Проте механізми, які існують зараз, є неефективними. І я звертаюся до вас, до цього складу парламенту, для того, щоб ви, можливо, проголосували за ті законопроекти, які сьогодні є у вас на розгляді, є в порядку денному, а також за законопроект, який був внесений минулої осені і зазначений за номером 9068, який передбачає можливість тимчасового припинення дії ліцензій і анулювання ліцензій безпосередньо Національною радою, оскільки ми бачимо російську пропаганду вже на деяких каналах. Також є питання щодо монополізації інформаційного простору, і ефективних заходів убезпечення цієї ситуації в нас, на жаль, немає. Готова відповісти на всі ваші питання, які у вас будуть, для того, щоб мати можливість найти і налагодити зв’язок, тому що хтось із вас опиниться у складі Верховної Ради наступного скликання. І я хочу все-таки, щоб ми ефективно вирішили це питання. Останній рік ми працювали з пані Вікторією Сюмар. Я дуже дякую Комітету свободи слова, який так багато зробив фактично і для Національної ради, і для захисту інформаційного простору, і планувався бути внесеним цього літа до Верховної Ради, буквально залишалося на опрацювання зовсім дрібниці фактично. На жаль, його не встигли внести, і, я думаю, що вже цим парламентом, впевнена точніше, що його не проголосують. Але я прошу в першу чергу, коли ви перейдете до парламенту наступного складу, звернути увагу на цей законопроект, який, сподіваюсь, буде внесений, і пам’ятати, що це зобов’язання України відповідно до Угоди про асоціацію. Дякую за увагу. Дуже шкода, що я бачу очі тільки деяких, мені б хотілося, щоб інформаційною безпекою все-таки опікувалися всі. Це дуже важливе питання.
Дякую вам. Отже, зараз 20 хвилин – запитання від народних депутатів. Хто має намір поставити запитання, прошу взяти участь в записі. Прошу записатись. Будь ласка. Секундочку, зараз надам комусь слово. Лозовой, будь ласка, Андрій. Запитання. Запитання.
Андрій Лозовий, Радикальна партія Ляшка. Вся країна бачить про те, що на шостий рік російсько-української війни на Донбасі, де Російська Федерація виступає агресором і кожен день вбиває українців, в цей час кум Путіна Медведчук за сприяння минулої влади і через бездіяльність влади нинішньої фактично захоплює інформаційний простір, скупивши вже три інформаційні канали, по факту на "зиц-председателя", і поступово забираючи контроль над четвертим. Чому не було ніяких жорстких дій за всі роки діяльності цієї шановної Національної ради з питань телебачення і радіомовлення? Була так само бездіяльність нових структур, щоб припинити захоплення українського інформаційного простору посіпакою російських окупантів Медведчуком?
Будь ласка, Уляна Юріївна.
Дуже дякую за запитання. В першу чергу хочу сказати, що ми живемо в правовій державі, тому керуємось виключно нормами закону. Як ви самі сказали, що це канали, куплені насправді підставною особою. Тобто зв’язку з Медведчуком ми довести не можемо. Мало того, ми вже з Антимонопольним комітетом України розпочали спільні дії, обмінюємось документами щодо того, щоб встановити зв’язок між кінцевими бенефіціарними власниками "112 каналу", NewsOne і ZIK. Тобто ці дії вже розпочаті після того, як стало відомо, що пан Козак придбав ZIK.
Дякую вам. Ляшко Олег Валерійович, запитання.
Лозовому.
Лозовому.
Не можна з вами не погодитися, але хіба Національна рада була сліпа і не бачила реванш Москви, який відбувався всі роки після 14-го? Коли за сприяння Медведчука, за сприяння Москви, фактично за російські гроші, ми маємо розуміти, інформаційні канали, які дуже сильно впливають на громадську думку, плавно з джерела донесення різних точок зору, що нормально в демократичній державі, перетворювались в інструменти московської окупаційної пропаганди? Хіба було таємницею для вас, і так само я до Служби безпеки України звертаюся, хіба було для когось таємницею те, що фактично ці канали взяв під контроль навіть не Медведчук, а його куми – Путін і Медведєв, які сидять в Кремлі, які анексували Крим, які почали війну на Донбасі, які вбивають українців?!
Знову-таки дякую за ваше запитання. І моїми останніми словами було те, що просимо нам надати більш жорсткі повноваження. Справа в тому, що на сьогоднішній день, припустимо, з каналом "112" у нас є 33 судові справи з приводу порушення ними чинного законодавства. До телеканалу NewsOne застосовано 18 штрафних санкцій, які зараз так само оскаржуються у суді. Ми не маємо ефективного механізму впливу, тобто ми можемо тільки звертатися в суд, а ви знаєте, скільки тривають судові засідання і як переносяться, і що вступають в силу рішення тільки після отримання апеляційної інстанції.
Дякую вам. До слова. До запитання запрошується Бєлькова Ольга Валентинівна.
Дякую, пане Голово. Шановна пані доповідаюча, я би хотіла уточнити вашу тезу. Ви сказали, що вам треба посилення ваших повноважень. Вчора я з подивом переключилася на "112 канал" і побачила там деяких колег, які є кандидатами в народні депутати, це я собі можу пояснити, але от, наприклад, Прем’єр-міністр Росії, мене особисто і його дуже повна доповідь така потужна, я собі не уявляю, щоб вони показали подібне в Москві. Скажіть, будь ласка, якщо би ви отримали всі повноваження, про які ви мрієте, щоб відбулося сьогодні, як би у вас були вже ці повноваження по факту цього репортажу, чи це, дійсно, свобода слова. От яке ваше бачення?
Дивіться, як людина дуже близько дотична до війни взагалі і в якої навіть і друзі гинули там, я мушу сказати, що це в мене викликає, безперечно, обурення. Проте читаючи статтю 6 Закону України "Про телебачення і радіомовлення", ми бачимо, що все залежати буде від того, що ця особа говорить фактично. Тобто якщо вона закликає до розпалювання ворожнечі і до порушення територіальної цілісності, у Національної ради є можливість застосувати санкцію і зараз, просто треба більш ефективно. Якщо це якісь різкі заклики, то треба, припустимо, призупинити дію ліцензії, щоб вони подумали. Або в деяких країнах, припустимо, діє обмеження щодо нерозповсюдження реклами. Але ми знаємо ці інформаційні канали, вони не живуть за рахунок реклами, їм насправді абсолютно ця санкція буде непотрібна, тому що реклами там фактично немає, вони живуть за рахунок коштів, які, мабуть що, привозять з Москви або десь біля того з-за кордону. Тому у випадку, якщо, дійсно, там будуть заклики, у нас є зараз можливість застосувати попередження, штраф і звернутися до суду про анулювання ліцензії. У випадку, якщо ми будемо мати можливість призупиняти ліцензію, це буде ефективний.
30 секунд , будь ласка.
Фактично вони не зможуть здійснювати мовлення, відповідно не зможуть розповсюджувати мову ворожнечі.
Дякую вам. Спориш Іван Дмитрович, будь ласка.
Іван Спориш, 15 округ, Вінниччина. Прошу передати слово Григорію Шверку.
Дякую, Іван Дмитрович. Шановна Уляна Юріївна, у мене є запитання щодо того про співпрацю Національної ради і Верховної Ради України. З вашої точки зору, що має зробити наступна Верховна Рада для того, щоб Національна рада мала, дійсно, достатні повноваження для того, щоб захищати інформаційний простір України? У нас є законопроекти, які наразі зареєстровані. Чи повинні бути напрацьовані якісь нові законопроекти? Чи готові ви напрацьовувати такі законопроекти? Будь ласка.
З урахуванням практики і тих викликів, які ми отримуємо кожен день, я думаю, що найефективнішим було б, звичайно, прийняття нового Ззкону про аудіовізуальні медіапослуги, тому що зараз діє закон 2006 року, який ще був передбачений і діяв зі старими технологіями, а насправді світ йде вперед. І я би просила підтримати законопроект, який вже є в Верховній Раді, номер 9068, який якраз стосується hate speech, дає Національній раді ефективні важелі впливу на телерадіоорганізації у випадку, якщо вони порушують норми чинного законодавства.
Дякую. Севрюков Владислав, будь ласка.
Доброго дня, колеги. Хочу сказати, що мені як людині, яка працювала в Національній раді свого часу, я думаю, всім, хто цікавиться роботою Національної ради, ситуація зрозуміла і щодо повноважень, щодо можливості Національної ради. Не хочу повторювати, хочу тільки нагадати, що стільки судів було програно Національною радою. І нещодавно, ви знаєте, канал "Інтер" відсудив найбільший штраф, який був накладений, – 34 мільйони гривень за порівняння героїв України з фашистами. І от так само маємо відсуджене це рішення, на жаль. Питання моє тому в іншому. Я знаю, що останніх декілька засідань Національної ради не відбувались з різних причин. Тому в мене питання, чи є зараз в Національній раді консенсус? Чи відбуваються засідання? І які плани от спокійної роботи Національної ради найближчий час?
Національна рада відновила роботу 4 липня цього року. Я вважаю, що це сталося завдяки тому, що на неї тиснуло суспільство, і, зокрема, "Армія FМ", і громадські діячі. Справа в тому, що на прикордонні у нас закінчилися строки дії дозволів, які ви дозволили, до речі, як Верховна Рада на тимчасове мовлення. Тоді було відновлено. Зараз Президентом призначений новий член Національної ради. І є судова справа щодо законності звільнення попереднього.
Червакова Ольга Валеріївна.
Доброго дня, шановні колеги. Доброго дня, пані Уляна. Я дуже дякую Вам за ґрунтовну відповідь. Хочу звернутися до українського парламенту. Колеги, зараз ми з вами дуже гостро обговорюємо питання телемостів на телеканалах, власників телеканалів, які мають одіозну фактично репутацію, але ми не говоримо про те, що ми не дали, дійсно, жодного інструменту Національній раді з телебачення і радіомовлення протидіяти таким речам. Законопроект 9068 про протидію мові ворожнечі. Коли по телеканалах розказують "ватники", "вишиватники": "фашисти, хунта" і так далі, - всього цього могло би не бути, якби ми прийняли законопроект, який дав би можливість Національній раді штрафувати телеканали за свідому трансляцію висловів, що розпалюють ворожнечу. Тому я хочу закликати, можливо, Андрій Володимирович, завтра ми поставимо в п’ятницю на голосування? Це був би прекрасний "дембельський" акорд. Пані Уляна, а вам дякую. Якщо можна, прокоментуйте, що було б, якби цей закон був прийнятий. Дякую.
Я хочу повторитися і ще раз подякувати все-таки за захист інформаційного простору і роботі Комітету зі свободи слова, і кожному, хто сьогодні виступив. Це б дало можливість Національній раді ефективно діяти у час, якщо в ефірі телеканалів буде виявлятися мова ворожнечі. Це дасть можливість робити це ефективно, без довгих тривалих, передбачених зараз законом, проведення перевірок. Тому що фактично з моменту виходу програми в ефір перевірку Національна рада має можливість провести тільки через 3-4 тижні. І потім ще затверджувати її результати. Тобто це дуже складний і довгий шлях.
Дякую. Будь ласка, Савка Іван.
Дякую, вельмишановний пане Голово. Я хочу передати слово пану Миколі Княжицькому.
Шановна пані Уляно, шаную вас, ціную вашу роботу, але питання в мене будуть гострі. Сьогодні, на жаль, Верховна Рада не проголосувала за включення до порядку денного двох моїх законів про прозорість медівласності і медіафінансування. Але відповідно до статті 19 Закону "Про телебачення і радіомовлення" джерелами фінансування телеорганізацій є бюджетні асигнування, виконання замовлення, абонентська плата, кошти, отримані від реклами. Як відомо, ціла низка телеканалів, такі як "112-й", NewsOne, ZIK, які приписують до так званого "холдингу Медведчука", як правило, не мають таких коштів. І в мене питання до вас. Коли востаннє Нацрада перевіряла ці телеканали на предмет дотримання вимог статті 19 Закону "Про телебачення і радіомовлення" щодо джерел фінансування зазначених телеорганізацій? Чи з’ясовані ці джерела? І ще коротке питання. Закон "Про телебачення і радіомовлення" забороняє резидентам країни-агресора брати участь у ТРО на всіх рівнях корпоративної структури, в тому числі.
30 секунд, будь ласка.
В тому числі бути вигодонабувачем. Чи контролює Нацрада дотримання вказаних вимог з боку "112-го", NewsOne і ZIK? Чи звертались ви коли-небудь до СБУ, РНБО щодо отримання інформації, в чиїх інтересах діє пан Тарас Козак, скуповуючи телеканали та утворюючи інформаційний медіахолдинг? Дякую.
Будь ласка, пані Уляна.
Дякую за запитання. Почну з другого питання, тому що воно стосується тих документів, які телерадіоорганізації подають при зміні власників. На жаль, там працюють, або на щастя, не знаю, там працюють дуже фахові юристи, які унеможливлюють, і зв’язок будь-який з Російською Федерацією просто в цих документах, виходячи з тих документів, відсутній. Тобто фактично неможливо довести, що будь-який вплив має Російська Федерація на це. З цього приводу ми листувалися зі Службою безпеки України. На жаль, нам не надані поки що документи, які б підтверджували вплив. Щодо статті 19. Оскільки повноваження Нацради є все-таки обмеженими і в нас є обмежена кількість питань, які маємо можливість перевіряти, за статтею 19 ми не перевіряли телерадіоорганізації. Тому що я вважаю, що є дуже багато важелів приховування джерел фінансування, в тому числі.
30 секунд, будь ласка.
В тому числі договори, припустимо, на отримання реклами, спонсорські і все решта. Ми знаємо, що слоти там в інформаційних програмах продаються, і так фінансуються фактично ці телеканали.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Амельченка. Прошу, народний депутат Лозовой. Включіть мікрофон. Зачекайте, будь ласка, мікрофон. Так, прошу.
Якби Ляшко керував країною, то ніколи б російська агентура тут, на чолі з Медведчуком, не захоплювала інформаційний простір. Натомість Президент Порошенко 5 років торгував з ним зжиженим газом, дозволяв напряму літати, як і сьогодні йому дозволяють напряму. І саме через бездіяльність і бізнес-партнерство Порошенка Медведчук зміг захопити значну частину інформаційного простору. Нинішня влада нічим не краща. Президент Зеленський, який з цієї трибуни зневажав навіть українську мову під час інавгураційної промови, так само дозволяє Медведчуку і далі захоплювати інформаційний простір. Але я хотів би звернутися до Нацради. Мова не лише про канали "112", NewsOne і ZIK. Контрольовані тим же Медведчуком "Вести" виходять на каналі інформаційному "24", бенефіціаром якого по факту є міський голова Львова Андрій Садовий. І так само "Вести" є не меншим джерелом російської пропаганди, ніж те, що Медведчук скупив напряму. Чи будуть якісь дії з вашої сторони і щодо "24" каналу, який теж стає рупором російської пропаганди.
Юридичних підтверджень цього немає. Проте дозвольте заперечити. Тому що завдяки і цій Верховній Раді, і пану Порошенку, який був Президентом України, Національна рада змогла обмежити доступ біля 80 російських телеканалів на території України і забезпечити мовлення на всій лінії зіткнення українським сигналом. Тобто говорити про те, що не було нічого зроблено. В тому числі ви голосували за ці закони. І я вам спочатку сказала дякую за те, що ви надали таку можливість. Просто, розумієте, я ж кажу, що першим було Слово, тому експансія йде вперед, і насправді Україна стає територією, на якій опробовуються взагалі брудні технології. І ми це бачимо кожного дня.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Бондаря.
Передайте, будь ласка, слово Княжицькому Миколі.
Будь ласка, народний депутат Микола Княжицький.
Дякую. Чергове запитання, яке мене цікавить теж, чи подані до Нацради документи щодо бенефіціарних власників телеканалів "112", NewsOne, ZIK? Що зробила Нацрада, щоб виявити, чи правильно зазначений бенефіціар вказаних каналів? Чи вивчались доходи особи, яка називає себе власником, на предмет здатності придбати, утримувати декілька каналів? Чи були звернення до Антимонопольного комітету щодо купівлі медіаактивів, наявності концентрації? Чому не розглянуті заяви про продовження ліцензії "112" каналу, який вже давно мало бути відмовлено через наявність санкцій, і що зроблено, щоб розблокувати цю процедуру? І ще коротке питання. Нацрада насправді може реагувати, як ви вірно сказали, на антиукраїнську пропаганду в телевізійному ефірі. П’ять років тому були санкції до "112" каналу за антиукраїнську діяльність, і суди сказали, що ви маєте право це робити. Чи стають інструментами, чи далі ви будете запроваджувати такі санкції, так, як це ви робили раніше? Бо ми знаємо, що один з цих каналів пропонує показати фільм.
Прошу.
Україна – демократична держава, і свобода слова має бути понад усе. Щодо. Спробую не забути жодне з ваших питань. Щодо переоформлення власності телеканалу ZIK, Національна рада на сьогоднішній день ще не отримала документів, проте вже почала співпрацю з Антимонопольним. Поки ми не отримаємо юридичних документів, ми не маємо про що говорити, розумієте. Друге питання: по телеканалу "112", про продовження строку дії ліцензії. В день, коли Національна рада повинна була розглядати ці питання, ці телерадіокомпанії принесли ухвалу про забезпечення, яка забороняла Національній раді розглядати це питання. Ця ухвала була оскаржена в апеляційному порядку, і апеляція підтримала рішення першої інстанції. На жаль, ухвали про забезпечення мають обмежене коло оскаржень. Тому рішення апеляційної інстанції ми оскаржити не можемо. Фактично сьогодні ми чекаємо рішення по суті по цій справі для того, щоб розблокувати таку можливість. Тобто фактично в нас є судова заборона щодо розгляду цього питання, і ми розуміємо, що це дуже важливо, і самі хочемо розглянути. Проте механізмів впливу на суд у нас немає.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Шурму. Народний депутат Шурма. Народний депутат Шурма.
Я дякую. В мене запитань немає.
Дякую. Народний депутат Гулак від Радикальної. народний депутат Лінько, прошу.
Коли ми говоримо про гібридну війну, то мається якраз на увазі, що однією рукою Росія вбиває наших солдатів, а іншою замутнює мізки українцям, і замутнює якраз через ефір телеканалів, які сьогодні ведуть відкриту антиукраїнську пропаганду. Тому безпека в інформаційному просторі - це є частиною в нашому захисті. І дуже великі надії ми покладаємо якраз на вашу установу, щоби контролювали, де свобода слова і щоби не було утисків свободи слова, а де відверта антиукраїнська пропаганда, тому що за цією антиукраїнською пропагандою потім починаються постріли і потім починаються смерті наших солдатів. Тому очевидно, що за останні 5 років ніяких висновків не було зроблено, інформаційна політика була повністю провальна. Дуже хотілось би, щоб ви зрозуміли, що від цього залежить не просто, що буде звучати в наших ефірах, а життя України і українська безпека, взагалі існування української держави. Зробіть висновки, і, будь ласка, працюйте ефективніше.
Дякую за ваші зауваження. Весь той строк повноважень, який мені відведено, я точно буду стояти на захисті інформаційного простору України і вживати всіх заходів для того, щоб його обмежити. Я сподіваюся, що й мої наступники будуть робити те саме, тому що інформація – це найголовніше, що в нас є і що ми повинні споживати дуже обережно. Гарантую, що ми будемо діяти в цій площині. Єдине, що те, що 5 років не робили, насправді робили. І ми можемо надати всі звіти, які насправді Верховною Радою не заслуховувалися, але там все викладено у цифрах, і ви зрозумієте, що зроблено надзвичайно багато.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Висоцького.
Колеги! Мікрофон. Дякую. По-перше, я хочу сказати всім присутнім в цій залі, що з прокремлівським реваншем треба було боротися всім разом, в тому числі в Кремлі. з реваншем в телерадіопросторі. Коли ми з низкою наших колег по залу Верховної Ради оголосили бойкот ходінню по ефірах на прокремлівських каналах, таких як NewsOne, "112" канал, то, ну, я не бачив дуже великої підтримки цієї ініціативи в залі. І тому кожен, хто ходив всі ці роки на "112", NewsOne, інші прокремлівські ЗМІ, ви також розділяєте цю відповідальність за те, що вони себе до сих пір чудово відчувають. А щодо запитання до пані Уляни, воно просте: чи була якась зацікавленість нової команди нового Президента щодо опору кремлівським впливам в наших медіа, чи були якісь наради, може, звернення до Нацради, хоч вони свою активність щодо протидії Кремлю в телеефірах проявили за ці місяці, чи ні?
За цей час ми отримали лише чотири документи від адміністрації Президента: один – про скасування призначення Горковенка, інший – про скасування звільнення Артеменка, інший – про поновлення на роботі Артеменка, і ось буквально нещодавно - Указ про призначення нового члена Зіневича. Дуже дякую. І хочу нагадати насправді, тому що не всі пам’ятають і ми повинні пам’ятати, що до того моменту, поки щось вийде в ефір, Національна рада не може робити нічого. Відповідно до статті 5 Закону України "Про телебачення і радіомовлення" цензура забороняється і будь-яке втручання в редакційну політику засобів масової інформації заборонено. Вони самі визначають редакційну політику і те, що вони говорять. Ми можемо реагувати лише після, тобто на упередження, в нас жодних механізмів впливу немає, і я не хочу, щоб вони були, тому що повинна бути забезпечена свобода слова.
Дякую. Зараз в нас буде обговорення від депутатських груп і фракцій. Прошу народних депутатів підготуватися і взяти участь в обговоренні. Прошу провести запис. Запрошую до слова народного депутата Німченка. Будь ласка.
Шановні колеги! Шановні громадяни України! На сьогоднішній день те питання, яке розглядається, я хотів би, щоб зрозуміли представники агенції телебачення, і хочу сказати. [[Шум у залі]] Почекайте, я знаю, що я називаю "національною", і знаю, про що веду мова. Так от, хочу сказати про те, що. про що йшлося тут, це якраз і йшлося демократичний інститут, стану свободи слова в Україні. Ви можете собі представити, щоб керуючий чи заступник цієї агенції державної ставив питання надати і додаткові повноваження для того, щоб боротися з свободою слова? Я не взяв запитання, не попав, щоб задати питання. Я хочу тут задати. Чи читали вони конвенцію, статтю 10? Чи читали ви, до речі, Конвенцію про трансграничне телебачення, де чітко вказано? І Закон "Про інформацію", починаючи з 2 статті, що це свобода, плюралізм мнений, і не повинні ексклюзив держати в себе люба теленесуща організація. Я хотів би. да, теленесуща, да, да. Люба, я відповідаю за свої слова. Друге. Я дуже хотів би звернути вашу увагу на те, що йдеться конкретно про конкретні канали. Пан Княжицький тут перераховує ці всі канали, про які є. Це що, що за цим стоїть? Вказують на те, що там мали місце санкції в жовтні прошлого року. Так я хочу доповісти, що ця справа розглядається в Конституційному Суді на счет того, що Верховна Рада перевищила свої повноваження і взяла на себе функції репресій, як в поліцейській державі. Тут на сьогоднішній день сказали, що працюють у телеканалах, працюють юристи, які не дають змогу перекрити їм, образно кажучи, кислород. Та на це є юристи, щоб працювати у правовому полі відповідно до конституції і відповідно до Закону про інформацію і радіо і телебачення. От про що йде мова. А виходити тут і казати, і клястись, і клястись в тому, що буде служити, щоб боротися за інформаційний український простір, – я вибачаюсь, ми це вже проходили, і держава наша вже проходила. Давайте ми не дивитися на такі речі, їх надо викорчовувати – викорчовувати з пеньками. Це суб’єктивний підхід, це підтримка ідеології.
Дякуємо вам за ваш виступ. І будь ласка, Сергій Власенко від "Батьківщини", будь ласка. Я перепрошую, Нацрада зможе прокоментувати, представник Нацради зможе прокоментувати запитання, які були під час виступів уже у підсумовуючому виступі. Будь ласка, пане Власенко.
Шановні колеги, давайте розпочнемо з того, що чесно скажемо: впродовж п’яти років не було ніякого незалежного регулятора на цьому ринку. На жаль, була політизована інституція, яка на догоду політичній владі робила те, що вона робила. Я просто хочу нагадати колегам, скільки – півтора року назад було звернення до РНБО? А що було зроблено? Окрім того, що ці канали примусили змінити редакційну політику на догоду тодішньому Президенту Порошенку. І ці канали працювали до першого туру повністю на догоду Президенту Порошенку, розповсюджуючи очевидну брехню, розповсюджуючи очевидну неправдиву інформацію, і навіть не маючи намірів якось реагувати на щось. До речі, Нацрада теж на це не реагувала, хоча вони мали спеціальні повноваження, передбачені в тому числі Законом про вибори Президента. Не реагували жодним чином. А хіба реагували вони на те, що телеканал "Тоніс" під час санкцій було куплено у сина Януковича і перейменували його в "Прямий"? І створили сьогодні Russia Today в Україні з усіма тими самими методами, тими самими способами, тими самими правилами, які нічим не відрізняються від проросійських каналів, тільки маніпулюють на користь іншого політика в Україні, реального власника цих каналів, колишнього Президента Петра Порошенка. Що ми цього не знаємо всі? Знаємо. Чи була реакція Нацради? Не було. І ми так будемо, кожен раз будемо збиратися і будемо обговорювати ці питання до тих пір, поки не з’явиться у нас незалежний регулятор. А що, ми не пам’ятаємо, як за два місяця до закінчення каденції зненацька пан Артеменко вирішив подати у відставку лише для того, щоб уходящий Президент призначив свою людину, яка, до речі, відповідала у нього в Адміністрації за чорний піар, щоб він його призначив в Нацраду і щоб він працював незалежним регулятором? Тому та ситуація, яка є сьогодні на медійному ринку, у мене величезне прохання до депутатів із пропрезидентської фракції подивитися в дзеркало і зрозуміти, що вона створена вами. Ця ситуація створена вами, ви її створили, ви її утримували, ви її розвивали, ви її "кришували", думаючи, що Президент Порошенко залишиться Президентом ще на п’ять років. Так не сталось. Тому я очікую особисто від новообраного Президента призначення в Нацраду незалежних фахівців, які змогли би перетворити Національну раду з телебачення в незалежний регуляторний орган, який зміг би відповідати на ті виклики, які є в цій.
30 секунд, будь ласка.
який зміг би відповідати на виклики, які є в цій професійній сфері. І я дуже хочу побачити наслідки такої роботи найближчим часом. Дякую.
Будь ласка, до слова запрошується Альона Бабак. А, вона передає слово Єгору Соболєву, який представить позицію "Батьківщини". Прошу, пане. Вибачте, "Самопомочі", звичайно. Пане Соболєв, ми вас не переводимо в іншу фракцію. Прошу, від "Самопомочі" ваша позиція.
Перше. Ми вважаємо, що у Національної ради з питань телебачення і радіомовлення достатньо повноважень для того, щоби слідкувати за виконанням і невиконанням телевізійними каналами законодавства. Друге. Є метод, спосіб набагато швидший для того, щоби не просто оголошувати попередження, інші попередження, штрафи для таких телеканалів, які фактично представляють Росію і російську агресію в Україні. Це спосіб, передбачений Законом "Про санкції". І цей спосіб дуже легко описаний. Збирається Рада національної безпеки і оборони на чолі з Президентом, ухвалює рішення накласти санкції проти телеканалів, які підривають національну безпеку України, і більше нічого не треба. Я звернувся до нового Президента з депутатським листом про те, що це рішення прийняти дуже легко, і воно відповідає національним інтересам України, і інтересам самого Президента, який поставлений ці інтереси захищати. Насправді, російське телебачення – це найстрашніша зброя Путіна, саме вона йому розчистила шлях до окупації Криму, до захоплення частини Донбасу. Тому те, що відбувається зараз в українському телеефірі, коли цілих три інформаційних канали фактично належать Кремлю, контролюються Віктором Медведчуком, найефективнішим представником Кремля, – це небезпечна ситуація. Це агресія. Це найбільш успішна частина гібридної війни. Це так і є. І ми закликаємо якомога швидше нового Президента разом з Радою національної безпеки і оборони використати вже ухвалений Закон "Про санкції" і закрити ці інформаційні агресивні. зброю Путіна.
Дякуємо. Будь ласка, від Радикальної партії Ляшка Олег Ляшко запрошується до слова.
Шановні колеги, є очевидні факти, які неможливо спростувати. Сьогодні інформаційні канали в Україні, країні, яка відбиває ворожу агресію Російської Федерації, належать купу Путіна – Віктору Медведчуку. Абсолютно зрозуміло, що ці інформаційні канали Медведчук купує не заради власного задоволення і не за власні гроші. Купівля інформаційних каналів в Україні – це розроблена в Росії, в Кремлі освячена спецоперація по захопленню інформаційного простору країни. Ця спеціальна операція здійснюється за кошти Росії. Медведчук є оператором і виконавцем цієї операції. Фактично інформаційний простір країни захоплює не Медведчук, а Путін. Чому це сталося? Тобто факти очевидні. Інформаційний простір країни, значна його частина, всі провідні канали захоплені Путіним. Тепер зрозуміти треба, чому це сталося і що треба робити. Чому це сталося. Перше – через Порошенка, через його позицію. Порошенко не просто потурав мовчки захопленню Путіним інформаційного простору країни. Порошенко був активним учасником цього фактично злочинного процесу. Адже саме Порошенко з Медведчуком вів бізнес. Саме завдяки Порошенку Медведчук представляв Україну в Мінську. Саме при Порошенку, та і при Зеленському зараз, Медведчук літає напряму до Москви. Я, наприклад, учора зустрічався із Прем’єр-міністром Ізраїлю Нетаньягу. А де був Медведчук разом із усіма іншими? В Москві, в Росії, де знову хочуть затягнути Україну в газовий зашморг Кремля. Тобто відповідь зрозуміла, чому вдалось це Путіну. Тому що їм допоміг Порошенко. Що тепер робити? І чи треба робити взагалі? Абсолютно очевидно, що якщо держава, влада не почне зараз рішуче, радикально звільняти інформаційний простір країни від впливу Медведчука і його представників тут в Україні, таких як Путін, це означає, що в Україні немає влади, що Україна не здатна себе захистити як держава. Це те саме, якби під час Другої світової війни політуправлінням Червоної армії чи газету "Правда", "Звезда" видавав Геббельс. От те саме зараз відбувається в Україні. Зеленський обіцяв рішучу реакцію на захоплення інформаційного простору Путіним. Де ця реакція, крім якоїсь наради в РНБО, робочої наради, результатів якої ніхто не бачив? Є звернення Верховної Ради до Ради нацбезпеки і оборони з вимогою накласти санкції. Зеленський як Голова Ради нацбезпеки і оборони, як Президент України, як Верховний головнокомандувач має всі можливості захистити інформпростір України від спецоперацій Кремля. Якщо Зеленський цього не зробить, це означає, або він непрофесійний абсолютно разом з його командою, або вони так само в змові з Медведчуком і з Путіним. Тому українці повинні.
Дякуємо, пане Олегу. І, будь ласка, до слова запрошується народний депутат пан Шверк, який представить позицію "Блоку Петра Порошенка". Прошу.
Шановні колеги, щодо ситуації на інформаційному просторі України я хочу сказати наступне. З моєї точки зору, найбільша проблема, яка сьогодні існує, вона існує саме в тому, що між позицією тої чи іншої політичної сили, позицією, яка, можливо, відрізняється від позиції влади, але є позицією української політичної сили і ворожою пропагандою, яка теж має місце в українському телевізійному просторі, дуже крихка межа. І у будь-якому разі хтось має мати дискрецію приймати рішення. Це та політична позиція нормальна, яка існує в будь-якому демократичному світі, або це, дійсно, ворожа пропаганда. І ця організація, яка має мати дискрецію з цього приводу, ще й має мати остатні важелі для того, щоб приймати рішення таким чином, щоб жодним чином не утискати інші політичні позиції, але мати достатньо важелів для того, щоб припиняти інформаційну пропаганду ворога в інформаційному просторі української держави. На жаль, сьогодні ситуація з українським законодавством така, що там немає цих важелів щодо того, що є визначення "ворожа інформаційна пропаганда". Сьогодні в українському законодавстві, в Законі "Про телебачення і радіомовлення" є тільки декілька пунктів, за якими Національна рада може прийняти або попередження, або штраф, або звернутися до суду – це прямі заклики до повалення діючого ладу, ксенофобія, порнографія і таке інше. Щодо того, що у нас є Росія, країна-агресор, що до того, що у нас є заперечення агресивної війни з боку Російської Федерації проти України, жодних слів в українському законодавстві про телебачення і радіомовлення немає. Такий законопроект був напрацьований Комітетом з інформаційної політики і свободи слова цієї каденції. Цей законопроект ми намагалися включити в порядок денний, здається, 5 разів, але жодного разу він не набрав необхідної кількості голосів для того, щоб стати в порядок денний. Тим самим ми цим залом не дали достатніх важелів Національній раді з питань телебачення і радіомовлення приймати дієві рішення щодо боротьби з інформаційною пропагандою. Тому мені здається, що наступні наші колеги, колеги, які будуть працювати в цьому залі наступної каденції, мають звернути на це увагу.
30 секунд, будь ласка.
взяти або напрацьовані вже матеріали, або розробити якісь інші, але все ж таки зробити таким чином, щоб у державного регулятора були достатні важелі для того, щоб приймати законні рішення. Так, я розумію, що є якесь рішення у Ради національної безпеки. Це правда. І Рада національної безпеки мала і могла прийняти якісь рішення. Але все ж таки, з моєї точки зору, все, що стосується інформаційного простору.
Дякую вам. І заключний виступ - від "Народного фронту". До слова запрошується Княжицький Микола Леонідович, який доклав величезну кількість зусиль, щоб український медіапростір був українським. Будь ласка, пане Микола.
Дякую. Шановні колеги, один з останніх виступів в цій Верховній Раді. І те, що ми справді не зробили, ми, дійсно, не захистили наш інформаційний простір, і той результат, коли країна стоїть фактично, ну, не награні розвалу, але награні дуже великої кризи, в тому числі через те, що ми не прийняли цих законів. Очевидно, що Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення цього скликання працювала дуже якісно з точки зору демократії. Надзвичайно якісно. Ми не бачили жодних переслідувань. Рада працювала чесно. Я хочу подякувати всім членам ради за цю роботу. Але рада не закрила, хоча мала всі повноваження, не припинила діяльність антиукраїнську телевізійних каналів, намагалася це робити, суди не дозволяли, але могла зробити. Рада не перевірила, хто є власником цих телеканалів, хоча такі повноваження є. Рада не зробила багатьох інших речей, які би не дозволили тієї катастрофічної поразки в інформаційній війні. Чому рада це не зробила? Я думаю, що і рада, і ми всі занадто безпечно ставилися до тієї катастрофічної ситуації, яка склалася в інформаційному просторі. А сперечатися між українцями можна. Свободу слова зберігати треба. Але коли російська пропаганда тече з українських каналів, це не свобода слова, а антиукраїнська діяльність. І РНБО, правильно, що кажуть, що РНБО мала зробити санкції. Але скажу вам, що є виключний перелік дій, які може чинити РНБО. РНБО не в праві залишати мовлення, телевізійного мовника без ліцензії. Це право має лише Національна рада з питань телебачення і радіомовлення і суд. Вони мали це зробити. Ми мали їм дійсно дати додаткові повноваження. Сьогодні, в цей останній день, Ради Рада провалила два моїх закони, не включила в порядок денний, про прозорість медіавласності і про прозорість медіафінансування. І один з доповідачів, який зараз тут в цьому виступав і кляв Петра Порошенка, що це все він зробив, не голосував за цей закон. Дуже чесно людина себе поводить. Тому що для нас піар – все, а відповідальність – нічого. Я покладаю велику надію, що наступна Верховна Рада буде, якою б складною вона не була, але буде мати почуття самозбереження, хоча би з держави. Ми на цих виборах як самогубці вистрілили собі в голову в цій країні. Але ті, хто прийшов, хоча би собі вже може в голову стріляти не будуть. Ми бачили позицію Президента Зеленського, якому теж не дуже вигідна ця пропаганда медведчуківських каналів, бо в нього електорат забирає і його доведе до ручки, і його заганяє під Москву. І сподіваюся, що патріотичні люди, які прийдуть в зал, покладуть край тій вакханалії. Насправді хочу подякувати всім. Ми за ці 5 років для України, української культури, армії зробили стільки, скільки ніколи не було зроблено. Кожному, хто в цьому залі, хочу подякувати. Голові Верховної Ради хочу подякувати. І сказати, що реванш не пройде. Все буде добре. Дякую.
Дякую, колеги. Я прошу всіх зайти в зал. Я прошу всіх запросити в зал, колеги. Я хочу подякувати за звіт Фещук Уляні Юріївні. Я вважаю, в нас відбулась дуже фахова і серйозна розмова. І перед нами буде стояти дуже важливе завдання – захищати український інформаційний простір. Я хочу зазначити, що окупація українського інформаційного простору є не менш загрозлива як окупація українських територій і українських земель. Колеги, ми відчуваємо і знаємо: йде реванш, який хоче нівелювати наші досягнення. Російські агенти впливу скуповують українські канали. Це буде виклик перед нами всіма. Я переконаний і ми всі, і представники Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, ми зможемо зупинити цей реванш і не допустити окупації українського інформаційного простору. Закликаю вас до твердості, до стійкості. Реванш не пройде. І ми разом, гуртом, станемо і не допустимо цього. І, колеги, хочу вам зробити важливе повідомлення, тому що пішли інсинуації з приводу нашого Виборчого кодексу. Маю зробити роз’яснення. Олександр Черненко під стенограму зазначив, що кодекс вступає в дію для наступних чергових парламентських і президентських виборів. І саме це було результатом консультацій між фракціями. Це дуже важливо для правильного розуміння і усунень різнотлумачень. Дата 1 грудня 2023 року була означена як кінцева дата. Ми проговорювали, що якщо будуть наступні вибори дочасні, а таке дуже можливо, щоб ми встановили кінцеву дату. І кодексом встановлюється ця дата в разі, якщо будуть відбуватись дочасні або президентські, або парламентські вибори. А різне може бути в нашій державі. Отже, цей кодекс набирає чинність для забезпечення проведення наступних чергових виборів народних депутатів України та наступних чергових виборів Президента України, але не пізніше 1 грудня 2023 року. Прошу Комітет з питань правової політики, власне, цей розділ стенограми, який я зачитав, і врахувати під час підготовки кодексу на підпис. Власне, так було сказано в стенограмі, коли доповідав Олександр Черненко. Власне, так і буде в законі. Я прошу усіх з цього приводу дати роз’яснення для преси, щоб не було різнотлумачень. Ми могли би, звичайно, вже і ці вибори провести за цим Виборчим кодексом, якби не було дочасних виборів, якби не ця авантюра, я інакшого слова не назву. Авантюра, яка була здійснена в нашій державі. Але ми сподіваємося, що час авантюристів мине. Що час мине людей, які в той час, коли ми воювали за Україну на фронті, на Майдані, в АТО, воно смішило коміком Путіна, а тепер хоче люструвати тих людей, які захищали Україну, які свою кров проливали. Тут, в залі, Михайло Бондар, поранений на фронті, Андрій Тетерук, який виходив з оточення і вів свій підрозділ, в цьому залі Юрій Шухевич, син командира УПА, легендарний політв’язень. В цьому залі наші побратими і Мустафа Джемілєв. І хтось хоче люструвати тих героїв, які 5 років захищали Україну від агресора. Таке може хотіти тільки одна людина – Путін, і більше ніхто може хотіти захисників України люструвати. Час авантюри пройде. Суспільство прокинеться. Народ прокинеться, я переконаний, вже на цих виборах, 21 числа ми будемо чекати великого пробудження і підтримки українських сил в майбутньому українському парламенті, які зможуть зупинити реванш. І, я переконаний, ми переможемо. Слава Україні, колеги! Я запрошую всіх зараз у дворик на кілька хвилин, усіх народних депутатів, запрошую у дворик Верховної Ради України на кілька хвилин. Перед тим коротке оголошення.
Друзі, сьогодні були у нас багато результативних голосувань, але декілька карток вели себе некоректно, як люстровані картки. І от народний депутат України, наш колега пан Рябчин інформує, що його картка не спрацювала під час голосування за відставку міністра Клімкіна, і просить врахувати його голос як "за".
Дякую, колеги. Отже, час вечірнього засідання вичерпаний. Сьогодні був великий день, успішний день, важливий день. Вітаю всіх з ним. І вечірнє пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Запрошую всіх у дворик, колеги, на кілька хвилин. І завтра о 10 годині ранку я всіх очікую в залі. Завтра буде закриття сесії. І завтра о 10 годині ранку запрошую всіх в зал для продовження нашої роботи. Колеги, очікую вас.