Доброго ранку, шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему "Рада". [[10:00:32]] Зареєструвалися картками у сесійній залі 364 народних депутати. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Шемчика Віктора Вікторовича. Прошу привітати нашого колегу і побажати йому міцного здоров’я. Шановні народні депутати, надаю вам інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарних засіданнях 3 листопада 2011 року. Розглянуто 15 питань порядку денного, за результатами їх розгляду прийнято 10 законів та 6 постанов, один законопроект відхилено. Шановні народні депутати, відповідно до статті 229 Регламенту Верховної Ради України у п’ятницю з 10-ї до 11 години проводиться "година запитань до Уряду". Представники депутатських фракцій внесли пропозицію: під час "години запитань до Уряду" заслухати інформацію Кабінету Міністрів України щодо реалізації заходів у сфері соціальної політики держави у проекті Державного бюджету на 2012 рік. Депутатські фракції – Партія регіонів, „Блок Юлії Тимошенко – „Батьківщина”, Комуністична партія України та депутатська група "Реформи заради майбутнього", керуючись частиною 6 статті 229 Регламенту Верховної Ради України, заздалегідь письмово повідомили Кабінет Міністрів про запитання, які будуть поставлені під час "години запитань до Уряду". Шановні народні депутати, на "годині запитань до Уряду" присутні члени Кабінету Міністрів України за винятком Прем’єр-міністра України, який перебуває у відрядженні, у закордонному відрядженні. Віце-прем’єр-міністр Борис Колесніков – у відпустці, віце-прем’єр-міністр Сергій Тігіпко – у відрядженні закордонному, і одночасно з ним у відрядженні закордонному у Сполучених Штатах Америки перебуває міністр фінансів України. Міністр аграрної політки Присяжнюк Микола і міністр надзвичайних ситуацій Віктор Балога – також у відрядженнях, тобто причини відсутності поважні. Всі інші члени Кабінету Міністрів присутні. Шановні народні депутати! Відповідати на запитання народних депутатів України буде Перший віце-прем’єр-міністр України, міністр економічного розвитку і торгівлі Андрій Петрович Клюєв. Нагадую вам, шановні колеги, що Регламентом Верховної Ради України визначений такий порядок "години запитань до Уряду". На запитання до членів Кабінету Міністрів України від депутатських груп і фракцій та відповіді на них відводиться до 30 хвилин, на запитання народних депутатів безпосередньо до членів Кабінету Міністрів України, які присутні на "годині запитань до Уряду", відводиться 30 хвилин. Пропонується традиційно, шановні колеги, відвести одну хвилину для формулювання запитань і до двох хвилин – відповіді на запитання. На трибуну запрошується перший віце-прем’єр-міністр України - міністр економічного розвитку і торгівлі України Андрій Петрович Клюєв. Андрію Петровичу, я прошу почергово відповідати на запитання від фракцій.
Доброго дня, шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, колеги! З початку діяльності уряду завдяки реалізації антикризових заходів відновлена позитивна динаміка економіки та стабілізовано фінансовий сектор. Чітка взаємодія гілок влади дозволила започаткувати у 2010 році у рамках програми економічних реформ на 2010-2014 роки заможне суспільство, конкурентоспроможна економіка, ефективні державні реформи, спрямовані на вирішення системних проблем. Ми переконані, що серед структурних реформ економіки питання підвищення рівня життя населення є найголовнішими. Економічне зростання в 2011 році, яке переважно відбувається за рахунок реалізації реформ, дає змогу на подальше підвищення соціальних стандартів. За 9 місяців 2011 року зростання ВВП становило 5,3 відсотків, обсяги промислового виробництва - 8,6 відсотків, приріст виробництва сільськогосподарської продукції становив 13,7 відсотків проти відповідного періоду минулого року. Прибутки підприємств у січні-серпні збільшилися на 31 відсоток проти аналогічного періоду 2010 року та склали понад 130 мільярдів гривень. Загальний фінансовий результат є позитивним і складає 64,8 мільярдів гривень. Відбулась подальша активізація інвестиційних процесів, за перше півріччя 2011 року інвестиції в основний капітал реально збільшились на 15,9 відсотків. Важливим джерелом інвестиції виступають і кредитні ресурси. За даними Національного банку загальний обсяг наданих кредитних ресурсів на кінець вересня 2011 року збільшився спочатку року на 67,6 мільярдів гривень, або 9,3 відсотків. Зростання інвестиційної та кредитної діяльності, зокрема на будівництво інфраструктурних проектів Євро-2012, сприяли зростанню обсягів будівельних робіт на 11,4 відсотків. Позитивна динаміка у промисловості, в сільському господарстві та будівництві сприяла розвитку суміжних галузей, вантажооборот збільшився на 7,4 відсотки. Позитивну динаміку продемонстрували також види економічної діяльності орієнтовані на потреби громадян, збільшились обсяги перевезення пасажирів на 2,6 відсотки. Збільшився обсяг обороту роздрібної торгівлі на 15,2 відсотки. Утрималась цінова стабільність. Індекс споживчих цін становив лише 4,2 відсотки. Проведення збалансованої бюджетної політики, в тому числі вжиті урядом заходи із покращання адміністрування платежів, а також активізація підприємницької діяльності, дали змогу перевиконати дохідну частину бюджету. Находження до державного бюджету за дев’ять місяців 2011 року зросли, порівняно з відповідним періодом минулого року на 39,3 відсотки, до 226,7 мільярдів гривень. Антиінфляційним чинником виступало зростання заощаджень населення. Обсяг депозитів фізичних осіб станом на початок поточного року склав 300,7 мільярди гривень. І збільшився з початку року на 28,9 мільярда гривень, або на 10,6 відсотки. Економічне зростання та цінова стабільність стали підґрунтям для підтримки розвитку соціальної сфери. За дев’ять місяців 2011 року середньомісячна заробітна плата штатного працівника зросла на 18,2 відсотки і становила 2,5 тисячі гривень. Зростання реальної середньомісячної заробітної плати становить 8 відсотків. Продовжується покращання у сфері зайнятості. Чисельність зайнятого населення віком 15-70 років з першого півріччя збільшилася проти минулого року на 34,1 тисяч осіб. Забезпечення підвищення соціальних стандартів та гарантій. У 2011 році величина прожиткового мінімуму на одну особу у середньому за 2011 рік збільшилася на 8,4 відсотки. Упродовж 2010-2011 років розмір мінімальної заробітної плати встановлювався на рівні прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з Законом України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" мінімальна заробітна плата протягом року зросте на 82 гривні, або майже на 9 відсотків. Упродовж останніх років забезпечено перерахунок відповідно до поетапного підвищення прожиткового мінімуму не лише пенсій, а й виплат малозабезпеченим, інвалідам, одиноким матерям. Порівняно з 2010 роком розмір мінімальної пенсії підвищиться на 8,1 відсотки, очікується, що середній розмір пенсійних виплат зросте до 1 тисячі 283 гривні, майже на 11 відсотків більше ніж в 2010 році. У минулому році уряд переглянув розмір посадового окладу працівникам першого тарифного розряду Єдиної тарифної сітки, який не переглядався з 1 вересня 2008 року. У результаті підвищено посадові оклади 3 з половиною мільйонам працівників. У 2011 році посадові оклади розраховуються, виходячи із розміру посадового окладу працівника першого тарифного розряду за ЄТС. Це забезпечила зростання посадових окладів протягом року на 17,2 відсотки. З метою підвищення престижності праці урядом було встановлено надбавки окремим категоріям бюджетних працівників: медичним працівникам встановлена надбавка за вислугу років на 10-30 відсотків окладу; вчителі шкіл та викладачі профтехучилищ минулого року отримали надбавки на рівні 20 відсотків посадового окладу; працівники культури, сільських клубів, бібліотекарі отримали виплати на оздоровлення та до відпустки у розмірі окладу; військовослужбовцям-контрактникам та офіцерському складу Збройних Сил грошове забезпечення збільшено у середньому на 20 відсотків. Кабінетом Міністрів України схвалено концепцію удосконалення оплати праці працівників бюджетної сфери. Передбачається введення поетапного підвищення заробітної плати працівників окремих галузей бюджетної сфери, оплата праці яких здійснюється на основі єдиної тарифної сітки в таких галузях як освіта, охорона здоров’я, культура і спорт, визначення розміру посадових окладів працівників бюджетної сфери на основі удосконаленої єдиної тарифної сітки залежно від їх кваліфікації, складності виконуваних робіт, умов праці та інше. З метою підвищення престижності праці медичних працівників, які надають допомогу хворим на туберкульоз, підвищено з 1 липня цього року посадові оклади та надбавки за безпереривну роботу в розмірі до 60 відсотків посадового окладу певним категоріям медичних працівників, які здійснюють діагностику і надають лікувально-профілактичну допомогу таким хворим. І таких хворих приблизно 16 тисяч осіб. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів від 23.03.2011 року номер 373, введено 20-процентну надбавку до окладу працівників всіх категорій освіти. Розширено перелік педагогічних працівників, які будуть отримувати надбавку, що дозволить ліквідувати соціальну нерівність в оплаті праці. Підвищення торкнулось більше, ніж 350 тисяч осіб. Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України про посилення соціального захисту населення під час сплати житлово-комунальних послуг, зменшено розмір обов’язкової оплати за комунально-житлові послуги, включаючи сплату за газ, з 15 до 10 відсотків середньомісячного сукупного доходу для сімей пенсіонерів, інвалідів та сімей, які мають дітей до 18 років; з 20 до 15 відсотків – для інших сімей, у складі яких є працездатні громадяни. Запроваджено спрощену систему призначення житлових субсидій, включаючи оплату за газ, яка передбачає звільнення громадян від збору довідок, зокрема, про склад сім’ї, вартість комунальних послуг. Збільшено в середньому на 22 відсотки у 20. році розмір разової допомоги афганцям та іншим учасникам бойових дій на території іноземних держав після 1945 року. У 2012 році позитивні тенденції соціально-економічного розвитку продовжитимуться. Забезпечення фінансування наявних соціальних зобов’язань – одна з фундаментальних основ нашої політики. Основним завданням Держбюджету на 2012 рік є підвищення розмірів державних соціальних стандартів та гарантій. Проектом Державного бюджету на 2012 рік передбачено продовжити системну політику уряду щодо підвищення рівня мінімальної заробітної плати. Так, у проекті Державного бюджету на наступний рік передбачено мінімальну заробітну плату у середньому за рік 1098 гривень. При цьому розмір її буде підвищено до величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Таким чином у 2012 році розмір мінімальної заробітної плати збільшиться проти 2011 року на 135 гривень або на 14 відсотків. Гарантований державою прожитковий мінімум на одну особу також зросте на 14 відсотків. Проектом Державного бюджету на 2012 року передбачено, що посадовий оклад першого тарифного розгляду єдиної тарифної сітки складе у середньому за рік 800 гривень, що на 25,5 відсотків більше проти 2011 року. Внаслідок цього протягом 2012 року посадові оклади працівників бюджетної сфери будуть збільшуватися щоквартально. При цьому будуть забезпечуватися міжкваліфікаційні співвідношення в оплаті праці працівників, посадові оклади яких мають становитися на рівні мінімальної заробітної плати. Видатки на оплату праці працівників бюджетної сфери при запровадженні у 2012 році зазначених показників збільшиться на 23,8 мільярда гривень. Фонд оплати праці працівників бюджетної сфери з нарахуванням підвищиться з 118 мільярдів гривень до 142 мільярдів гривень. Необхідно зазначити, що уряд планує у 2012 році, як і у 2011 році, при перевиконанні доходів бюджету збільшувати рівень оплати працівників бюджетної сфери додатково. Для сприяння зайнятості громадян у проекті Державного бюджету на 2012 рік враховано 25 мільярдів гривень для працевлаштування молоді. Передбачено низку бюджетних програм, спрямованих на державне замовлення, реалізацію нових програм та підтримку національного виробника. На професійну підготовку, перепідготовку та підвищення кваліфікації із Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття планується спрямувати 757 мільйонів гривень, що майже на 20 відсотків більше, ніж виділено коштів на цей рік. З метою подальшого підвищення рівня соціального захисту пенсіонерів у проекті Державного бюджету на 2012 рік передбачені збільшення розміру мінімальної пенсії за віком до 842 гривень, або на 9,8 відсотків більше. За 2010-2012 роки збільшення мінімального розміру пенсії за віком складе 53,6 відсотки. Згідно з новими соціальними стандартами видатки на пенсійне забезпечення у державному бюджеті на 2012 рік за прогнозними розрахунками складуть 46,9 мільярда гривень. Передбачено збільшити основний розмір пенсії для інвалідів війни на 20 відсотків. Такого підвищення розміру пенсій для інвалідів війни не було протягом останніх років. Внаслідок цього у наступному році середньомісячна пенсійна виплата інвалідам війни складе 3 тисячі 112 гривень. Також проектом Державного бюджету на 2012 рік передбачено збільшення щорічної разової грошової допомоги, яка виплачується ветеранам війни до 5 травня, у середньому на 23 відсотки. Заплановано заходи щодо поліпшення рівня соціального захисту та лікування інвалідів-ліквідаторів Чорнобильської катастрофи. Основний розмір пенсії їм буде підвищено на 25 відсотків. Таке підвищення передбачено здійснювати щорічно протягом 2012-2015 років. У 2012 році здійснюватиметься доплата до пенсії для членів сімей померлих військовослужбовців у розмірі 358 гривень проти 275 гривень у 2011 році. Для підвищення розміру доплати до пенсії дітям війни видатки будуть збільшено до 419 мільйонів гривень. Це надасть можливість збільшити розмір доплати до пенсії для дітей війни у 2012 році на 20,5 відсотка. Будуть також збільшені розміри соціальних виплат на допомогу сім’ям з дітьми малозабезпеченим сім’ям, інвалідам з дитинства, дітям інвалідам та тимчасову державну допомогу дітям. Загальний обсяг відповідної субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на ці цілі планується збільшити до 30,2 мільярда гривень, або більше ніж на 14,4 відсотка. Для подолання несприятливої демографічної ситуації з врахуванням зростання прожиткового мінімум будуть підвищені розміри допомоги при народженні дитини та ряду інших соціальних виплат. Так, на кінець 2012 року допомога на першу дитину буде збільшена до 28,8 тисяч гривень; на другу – більш як на 57 тисяч гривень, і на третю дитину – понад 115 тисяч гривень. Одним із дієвих заходів підтримки багатодітних сімей є присвоєння жінкам почесного звання "Мати-героїня". Видатки на виплату винагороди на 2012 рік планується збільшити проти показників 2011 року на 10,6 відсотка і передбачити у сумі 322,3 мільйона гривень. Загалом 2012 рік стане роком динамічного проведення в Україні економічних та соціальних реформ, що сприятиме продовженню тенденції економічного зростання у наступних роках та забезпечить відчутне підвищення рівня і якості життя наших громадян. Видатки зведеного бюджету на освіту у 2012 році збільшаться до 90,1 мільярда гривень, або на 12,1 відсотка. Державним бюджетом України на 2012 рік видатки на науку передбачаються у сумі 5,3 мільярда гривень, що більше 2011 року на 8 відсотків та 2010 року на 13,6 відсотка. У зведеному бюджеті України на 2012 рік для забезпечення реалізації державної політики у галузі культури та мистецтва видатки становитимуть 9,1 мільярда гривень, що більше 2011 року на 16,7 відсотка, з них видатки державного бюджету 1,5 мільярда гривень, місцевих – 7,6 мільярда гривень. У Державному бюджеті на 2012 рік на фінансування ЗМІ передбачено 763,6. гривень. На медичне обслуговування видатки складуть 50,3 мільярда гривень, що на 12,3 відсотка більше звітного показника за 2010 рік. Поточні видатки на фізичну культуру і спорт планується збільшити на 9 відсотків, до 1,7 мільярда гривень. Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, колеги! Від депутатських фракцій Верховної Ради України надійшло на сьогоднішню "годину запитань до Уряду" 19 запитань, із яких є персоніфікованих 3 запитання до міністра внутрішніх справ та одне до міністра надзвичайних ситуацій. Ураховуючи зазначене, дозвольте надати відповіді на 15 запитань.
Андрію Петровичу, давайте домовимось таким чином. Ви вже значною мірою відповіли узагальнено на ці питання. Якщо якісь там, зокрема, скажімо, групи "Реформи заради майбутнього" було конкретне питання, інші, на ці відповіді, і потім уже перейдемо ми до запитань від депутатів.
Що стосується "Реформи заради майбутнього", депутатська фракція, запитання таке, що доводиться констатувати, що подальше реформування економіки та соціальної сфери здебільшого негативно відбиватиметься на соціальному становищі значної частини наших співгромадян, як, наприклад, можна навести оприлюднені нещодавно плани оптимізації залізничних маршрутів "Укрзалізниці", внаслідок якої за попередніми оцінками без роботи може залишитися щонайменше 25 тисяч чоловік. Які соціальні амортизатори передбачені урядом у Державному бюджеті на 2012 рік для того, щоб мінімізувати негативні наслідки, зазначених вище, та інших подібних реформаторських заходів. Шановні народні депутати! Урядом постійно здійснюються необхідні заходи щодо стабілізації економіки та в основі цього – підвищення рівня зайнятості громадян. Так, якщо в 2009 році рівень зайнятості становив.7,7 відсотки, а рівень безробіття – 8,8, то у першому півріччі року рівень зайнятості.підвищив 59 відсотків, а рівень безробіття зменшився до 8,2 відсотків. Необхідно зазначити, що протягом січня-вересня 2011 року створено робочих місць на 766 тисяч осіб. Державною службою зайнятості працевлаштовано більше як 610 тисяч осіб, пройшли професійне навчання майже 180 тисяч осіб. У 2012 році фондом передбачається спрямувати на професійну підготовку, перепідготовку та підвищення кваліфікації 757 мільйонів гривень, що майже на 20 відсотків більше, ніж виділено коштів на цей рік. Таким чином, комплекс заходів, які намічені урядом, дадуть можливість зберігати тенденцію до підвищення рівня зайнятості громадян. Що стосується оптимізації залізничних маршрутів "Укрзалізниці", зазначено, що, дійсно, сьогодні галузь стоїть на порозі багатьох змін у різних її секторах, які можуть викликати тривогу щодо збереження робочих місць. Під час будь-якого реформування виникає необхідність у проведенні структурних змін, в результаті яких необхідно буде здійснювати перерозподіл частини працівників. Разом з тим, урядом та керівництвом залізниці буде прийнято вичерпні заходи по забезпеченню працевлаштування працівників, які будуть вивільнятися. Також є ще одне питання, депутатської групи "Реформи заради майбутнього". "Чому у проекті Державного бюджету України на 2012 рік передбачено часткове, а не повне фінансування державних програм соціального забезпечення та соціального захисту, підтримки будівництва житла, реформування житлово-комунального господарства, розвитку фізкультури і спорту, а також відшкодування у повному обсязі соціальних та податкових пільг, адже цілком очевидно, що за нинішніх умов місцеві бюджети не зможуть покрити дефіцит щодо фінансування зазначених програм?" Що стосується відповіді на це питання, шановні народні депутати, проект Державного бюджету на 2012 рік будувався таким чином, виходячи з того, що можливості економіки та оцінки доходів бюджету. Уряд продовжує політику соціального розвитку, спрямовану на покращання добробуту громадян. Так, у наступному році заплановано підвищення розміру соціальних гарантій, зокрема зростання прожиткового мінімуму, мінімальної заробітної плати, соціальних допомог та пенсій. На запровадження додаткових виплат окремим категоріям працівників бюджетної сфери відповідно до прийнятих у поточному році рішень урядом враховані видатки на суму 3,2 мільярда гривень. Для виплати допомоги сім’ям з дітьми, малозабезпеченим сім’ям, інвалідам з дитинства у 2012 році передбачено 30,2 мільярда гривень, або на 3,8 мільярда гривень більше показників, врахованих у бюджеті на 2011 рік. Що стосується житлового будівництва, то в нас розроблена програма, вона буде на наступний рік вже використовуватися, ця програма - 130 мільярдів гривень. І всі ці кошти будуть направлені на будівництва житла для нашого населення. Так, ще депутатська фракція. ще одне питання "Реформи заради майбутнього": "Чому у проекті Державного бюджету України на 2012 не передбачено субвенції місцевим бюджетам на погашення заборгованості в різниці у тарифах на теплову енергію для населення, яка виникла у зв’язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії к тарифам, що затверджувалося або погоджувалося відповідними органами державної влади?" Ну, у 2011 році, шановні народні депутати, ви знаєте, що ми різницю у тарифах покривали за счет Державного бюджету, і Закон України 3220 "Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет на 2011 рік" [[щодо надання субвенцій з Державного бюджету місцевим бюджетом на погашення заборгованості з різницею в тарифах на теплову енергію]] передбачено субвенцію з Державного бюджету місцевим бюджетам у сумі 3,6 мільярда гривень. Що стосується 2012 року, то ви знаєте, що на цей час ведуться переговори з Російською Федерацією, що стосується поставок газу на Україну, і коли вони закінчаться, а я. на нашу думку, вони закінчаться у цьому місяці, у листопаді, ми будемо знати, яка ціна за газ у 2012 році ми будемо платити до Росії. І тому при опрацюванні Державного бюджету на. у другому читанні на 2012 рік ми вже зафіксуємо ту суму, якщо це буде потрібно, для того, щоб врахувати різницю у тарифах. Так, ще одне питання. Володимире Михайловичу, я на всі питання депутатської групи "Реформи заради майбутнього" відповів.
Давайте таким чином, може, домовимося. Оскільки перший віце-прем’єр-міністр України надав узагальнену інформацію, виходячи з тих питань, які стосуються соціальної сфери, і були конкретні питання, відповіді на них надано, то давайте, можливо, зараз перейдемо до того, щоб записатися на запитання, які будуть виникати чи то до Першого віце-прем’єр-міністра або до членів Кабінету Міністрів України. І можна буде з місця відповідати. Немає заперечень? Тоді, Андрію Петровичу, я вам дякую, за вичерпні, ґрунтовні відповіді. А зараз, шановні колеги, прошу підготуватися до того, щоб здійснити запис на запитання до членів Кабінету Міністрів України. Оголошую запис на запитання. Записуємося. Прошу прізвища народних депутатів. Володимир Бондаренко, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Будь ласка.
Володимир Бондаренко. У мене запитання до міністра внутрішніх справ пана Могильова. Позавчора на засіданні Кабінету Міністрів Президент висловився з приводу жахливої небезпеки, яка наростає в Україні, і вона пов’язана з масової закупівлею зброї і підготовкою до збройних повстань. Я думаю, що така інформація Президента могла надійти лише з декількох джерел. Це може бути СБУ, може бути ваше відомство, можливо, ще якісь радники є. Я знаю, що сьогодні одним із основних джерел нелегальної зброї України є міліція, зокрема Львівська академія внутрішніх справ та деякі інші підрозділи, які продавали і продають зброю, включаючи кулемети. Я хотів би вас запитати. Що ви зробили для того, щоб така інформація, по-перше, не з’являлася у Президента, і чому ви дезінформуєте його, адже кожного року вилучаються тисячі одиниць незаконної зброї? Для чого нагнітати обстановку істерії напередодні Євро, напередодні виборів? Євро можуть відмінити, адже арсенали зброї в Україні – це страшна загроза для Євро. Дякую.
Будь ласка, Анатолій Володимирович.
Дякую за запитання. Відповідаю вам. Ддійсно, така інформація в МВС є, і ми її перевіряємо. Дійсно, у нас досить великий обсяг зброї, яка не знаходиться. поза законом, скажімо так. І по цих фактах МВС проводить перевірку. От ті факти, що ви сказали по Харкову, по Львову – це виявили саме ми в системі МВС. Причини цього. Причини: із-за того, що на протязі останніх років перевірки зберігання зброї в органах МВС проводились досить формально, тому що робили їх непрофесійно. От із-за цього і виникла така проблема, яку ми зараз ліквідуємо. На сьогоднішній день перевірка місць, де храниться зброя, в МВС закінчена, більш ми не маємо таких фактів. Але по кожному з них по нашій ініціативі порушені кримінальні справи і особи привлекаются до кримінальної відповідальності.
Народний депутат Майборода, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Уважаемый Андрей Петрович! Андрей Петрович, вопрос. Уважаемый Андрей Петрович! Какие заходи передбачені здійснити в 2012 році щодо підвищення рівня малозабезпечених громадян?
Питання: які заходи передбачаються для підвищення життєвого рівня малозабезпечених громадян?
Я перепрошую, але я 25 хвилин доповідав на цю тему з цифрами, з усіма заходами. Якщо потрібно повертатися до цього питання.
Так, Сергій Шевчук, фракція "БЮТ-"Батьківщина", будь ласка, ваше запитання.
Дякую, Володимире Михайловичу! В мене запитання до міністра МВС пана Могильова. Першого числа фракція БЮТ оприлюднила заяву, яку Голова Верховної Ради направив вам як запит, з приводу підпалу будинка мера міста Ковеля, члена партії "Батьківщина" у Волинській області. Ми вдячні Голові Верховної Ради за таке оперативне реагування, але нас дивує "оперативність" на місцях волинської міліції. В той же день було проведено розслідування, і на наступний день заступник голови облдержадміністрації, голова регіонального відділення Партії регіонів сказав, що пожежа виникла в результаті того, що там бавилися діти, жарили шашлики і, так би мовити, запалили хату через шість годин після того, як вони бавилися. В мене запитання до вас, пане міністре. Чи доручали ви голові осередку обласної організації Партії регіонів давати висновки офіційні – це перше. Чи здається вам правдоподібна ця.
Будь ласка, завершіть свою другу частину питання.
чи здається вам правдоподібною версією, що підпалили хату діти? Дійсно, там був син, але йому вже 29 років. Він сам будував цей дерев’яний зруб. Чи могла ця дитина залишити хату так, щоб вона запалилися? І чи не виглядає це, дійсно, як замовлення? І коли.
Дякую. Дякую.
Дозвольте відповідати. Мені відомо про цю справу, про яку ви розповідаєте. Я вам відповім так. По-перше, я не можу давати вказівок якимсь особам, окрім співробітників міліції. Це по-перше. Стосовно того, чи давав я комусь доручення коментувати ці події. По-друге. Якщо ви хоч трошки розумієтесь у кримінальному процесі, то потрібно розуміти, що підставою для прийняття рішення по факту підпалу чи возгоранияякоїсь будівлі є акт по причині возгорания. Ось на основі цього акту приймається рішення або про порушення кримінальної справи, або про відмову у кримінальні справі. Так ось, якщо вам відомо про цей акт, ви про це скажіть. Мені про цей акт відомо: там є причина цієї пожежі. Тобто там прийнято рішення згідно діючого законодавства. Якщо хтось вважає, що воно незаконне, потрібно обжалувати це в прокуратуру. Все.
Антоніна Болюра, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
Прошу передати слово колезі Шлемку Дмитру Васильовичу.
Дмитро Шлемко, мікрофон.
У мене запитання до міністра Могильова. Пане міністре, на одній з прес-конференцій ви заявили, що у Івано-Франківській області формуються за плату бандитські угрупування для поїздки в Київ під Печерський суд, де відбувається судилище над Юлією Тимошенко для організації провокацій та кровопролиття. Вже пройшло й чимало часу. Питання. Чи ви вияснили, хто той київський замовник, хто мав організовувати на Прикарпатті таке бандитське формування? Тому що є інформація, що цю провокацію організовувала міліція області, яка пресувала одних із злочинців для такої заяви. Чи можете ви це спростувати чи підтвердити? І друге, в світлі заяви Президента про організацію збройного повстання проти влади. Ви не виясняли після цього, а може в Карпатах появився новітній Довбуш, який хоче забирати награбоване в багатих і ділитися з бідними.
Будь ласка, Анатолій Володимирович.
Я почну з другого запитання. Багатих у вашій фракції немає? Мабуть, у цих багатих і будуть забирати їх майно. Тепер стосовно вашого першого, вашого запитання. Дійсно, ці матеріали, про які я казав, вони є у кримінальній справі. Після того як по цій справі буде винесено вирок суду, матеріали, які є в цій справі, будуть підлягати оприлюдненню. І тоді побачимо, хто був замовником, хто був виконавцем всіх тих дій, про які я вам казав. Все.
Єресько, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Будь ласка, мікрофон.
В мене запитання до пана міністра Могильова. Ви знаєте, складається таке враження, що ваша система здійснює активний тиск на опозиційних народних депутатів. Причому це тиск і моральний, і фізичний. Конкретно я можу вам сказати, що недавно співробітники вашої служби провели безпрецедентний обшук у приймальні народного депутата міста Сквира Київської області. Ну, це відносно, ну, знаєте, це ганьба. Я вам називаю прізвище пана, нашого колеги Євгена Суслова. Чим ви можете це все пояснити, ваші кроки, вашу таку, ну, знаєте, злодійськість по відношенню до народних депутатів?
Відповідаю вам. Ну, по-перше, обшук у будівлі, про яку ви кажете, проводився в рамках кримінальної справи згідно рішення суду. Це обшук, санкціонований судом. Тепер стосовно громадських приймалень, про які ви тут кажете. У нас є такі випадки, коли металева бочка має надпис: "Власність народного депутата". Мабуть, у нас появились якісь "діогени", які вже в бочках живуть. Тепер стосовно громадських приймалень. Усі народні депутати у нас, вони є державними службовцями, так? Так. Так ось, якщо це приміщення є власністю народного депутата, то він має право робити там приймальню. Згідно з законом, він має звернутися до місцевих органів. Вони йому можуть дати приміщення, обладнане згідно з законодавством для приймальні. Або, якщо це приміщення йому не належить, він зобов’язаний у цьому приміщенні заключити договір оренди і платити там або з власних коштів, або з тих коштів, які він отримує у Верховній Раді на виконання своїх депутатських повноважень. Так? Так. Так ось, якщо на 3-поверховній будівлі, яка належить батьку цього народного депутата, висить напис, що це приймальна народного депутата, це ще не є приймальною. Ніхто з людей, які були там, не міг пояснити, коли і як народний депутат приймав там якихось людей. Тобто потрібно, я звертаюсь до вас, Володимире Михайловичу, урегулювати законодавчо, що являється народна приймальна народного депутата, громадською. А то у нас, говорю, вже бочки є – приймальні народних депутатів. Дякую.
Народний депутат, народний депутат Самойленко передає право на постановку запитання Геннадію Самофалову, фракція Партії регіонів. Наступним буде ставити запитання Василь Кравчук.
У меня вопрос к Андрею Петровичу. Андрей Петрович, бывая на округах, наверное, каждый депутат, ну, каждому депутату достаётся от наших избирателей, потому что не хватает заработной платы, не хватает пенсии и так далее. Нелестные слова высказываются в адрес правительства. Особенно острая критика звучит от категории населения - это инвалидов, которые сегодня не могут сами трудиться, как правило. И единственный источник существования у них – это государство, помощь государства. Много вопросов задается в отношении того, что им нужны средства технические реабилитации и другие средства. Но, к сожалению, пока этого крайне недостаточно. Что планируется правительством, чтобы исправить эту ситуацию в будущем году? Ответьте, пожалуйста. Спасибо.
Будь ласка, Андрій Петрович.
Зараз, одну хвилинку. Сума, яка стосується виділення коштів на автомобілі, вона підвищена на 18 відсотків.
Василь Кравчук, фракція "БЮТ – "Батьківщина". Будь ласка, ваше запитання.
Передаю слово Остапові Семераку.
Остап Семерак, будь ласка, мікрофон ваш.
У мене запитання до міністра внутрішніх справ.
Будь ласка, будь ласка, говоріть.
Пане міністр, на жаль, повинен констатувати, що ви перетворили вже, вже не перетворюєте, а перетворили державу в поліцейську. І той рівень зневаги, який ви тут демонструєте до Верховної Ради України, не до персонально кожного депутата, ще більше є, як ви демонструєте до громадян України. Ви нас повчаєте про якісь довідки. А я отримав, на жаль, не від вас, а від вашого заступника, що є порушенням теж законодавства, відповідь. Я до вас звернувся як громадянин України, не як народний депутат, про те, що мене в приміщеннях суду побила міліція і я лежав на лікуванні. Я вам надав всі довідки і копії, які підтверджують свій факт. І навіть ви у своєму листі підтвердили, що це було. Але.
Закінчить думку. Я чую. Будь ласка, сформулюйте запитання.
Але, шановний міністр, це є хамство, коли на звернення людини, яке написано в кінці вересня, ви відповідаєте, посилаючись на своє рішення в кінці серпня. Це свідчить про те, що ви упереджено ставитеся до всього українського народу. Ганьба вам!
Дякую. Будь ласка, Анатолій Володимирович.
Ну, по-перше, стосовно дії співробітників міліції. Оцінку їм може давати тільки прокуратура. Тобто, якщо ви вважаєте, що хтось із співробітників міліції робив щось незаконно, діяв, оцінку цим діям дає тільки прокуратура. Тому звертатися до нас цим питанням, це даже, мабуть, не зовсім коректно згідно діючого законодавства. Ну, а остальні образи відносно мене від вас, ну, це каже до неповаги вас до Кабміну, а не моєї неповаги до Верховної Ради.
Олена Бондаренко, фракція "БЮТ - "Батьківщина".
У мене запитання до пана Могильова. Пане міністре, грубі порушення законодавства, до яких вдається ваше відомство, стало, по-моєму, вже практично постійним. І в мене от конкретне питання, яке стосується терору проти нашого колеги Євгена Суслова та його родини. Чому слідчим слідчого управління ГУ МВС України в Київській області було порушено вимоги статті 94-98 Кримінально-процесуального кодексу України, а також частини четвертої статті 97 Кримінально-процесуального кодексу України, згідно з якими необхідно перевірити заяву або повідомлення про злочин до порушення справи? Як відомо, така перевірка здійснюється прокурором, слідчим або органом дізнання в термін не більше 10 днів шляхом відібрання пояснень від окремих громадян чи посадових осіб або витребування необхідних документів. То чому слідчий порушує законодавство?
Я вдячний вам за те, що ви роз’яснили статтю 97 КПК України, повірте, слідчі її знають. Так ось, якщо є достатньо підстав для порушення кримінальної справи, кримінальну справу і порушують. А якщо деякі документи, які говорили про склад злочину, нам віддати не хочуть або не віддають, то було прийнято рішення проведення обшуку с целью знаходження цих документів, їх і знайшли, ці документи. Більш того, я вам скажу, що підставою для порушення кримінальної справи, про яку викажете, було те, що більше 20 гектарів землі незаконно придбав оцей громадянин, про якого ви кажете. Все.
Юрій Кармазін, фракція "Наша Україна – Народна самооборона".
Юрій Кармазін. Прошу передати слово Арсенію Петровичу Яценюку.
Ярсеній Яценюк, будь ласка, мікрофон.
Питання до Клюєва. Шановний Андрію Петровичу, вперше за 20 років української незалежності ціна на газ сягнула 500 доларів США. З Росією ви не підписали жодного газового контракту. Російська Федерація відмовляє Україні у доступі українських товарів на російський ринок. Російська Федерація відмовляє Україні у доступі українських послуг на ринок. Росія заявила про те, що вона вступає до Світової торгівельної організації. Жодна з країн, ні Сполучені Штати Америки, ні Європейський Союз не відмовились від переговорів з Росією і добились від Росії поступок і відкриття російського ринку. Шановний Андрію Петровичу, хто прийняв рішення здати економічні інтереси України? Чому Україна не виставила перелік економічних вимог до Російської Федерації щодо нового газового контракту, щодо доступу український товарів на ринок і щодо захисту української.
Андрій Петрович, будь ласка.
Дякую, шановний Арсенію Петровичу. Це дуже важливе запитання. Що стосується газових переговорів. На цей час ідуть газові переговори і готується новий контракт. Буде новий контракт чи зміни до контракту. І я не можу зараз назвати точну цифру, яка буде у цьому контракті, що стосується ціни на газ, але я вас впевнюю, що ціна на газ намного буде нижча, чим та, яка діє на цей час.
Андрію Петровичу, можна для відома народних депутатів у доповнення сказати, яка сьогодні ціна на газ для України на кордоні з врахуванням мінус 100 доларів, які отримує Україна, і яка загальноєвропейська ціна на газ?
Що стосується ціни на газ. Скидка 100 доларів на кордоні – це 414 доларів США за тисячу кубів. Якщо б скидки не було, то це 514 доларів США за тисячу кубів. Що стосується інших країн, то ця ціна на кордоні 320-360 доларів за тисячу кубів. Тому в нас є сенс вести переговорний процес з Росією, для того щоби знижувати ціну на газ і переглядати контракт, який на цей час діє. Що стосується державних інтересів і стосунків, торгівельних стосунків з Російською Федерацією, то ви, мабуть, знаєте, що Микола Янович Азаров підписав контракт про зону вільної торгівлі держав-учасниць СНД, і цей контракт дуже важливий для України. Якщо ми ратифікуємо цей контракт, то з усіма странами СНД ми будемо працювати без изъятий, крім нафти та газу. І на мою думку, з 1 січня 2012 року, якщо ми ратифікуємо цей контракт у Верховній Раді, ми вже в рамках цього контракту будемо працювати. Що стосується Євросоюзу, то ви знаєте, що переговорний процес про зону вільної торгівлі з Євросоюзом фактично закінчено. І ми на цей час вже опрацьовуємо питання, сам контракт, сам текст, для того щоби була готовність парафувати цей контракт. Що стосується асоціації, то на цей час ведеться переговорний процес з Євросоюзом. Дякую.
Олександр Стешенко, фракція "БЮТ – "Батьківщина".
Прошу передати слово моєму колезі Віктору Васильовичу Тарану-Терену.
Віктор Терен. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. У мене є питання до міністра внутрішніх справ, пана Могильова. Пане Могильов, Президент України нещодавно заявив, що йде масове придбання громадянами зброї з метою повалення нинішньої влади, це заява Президента. І ця заява дуже стривожила людей, ну, особливо з огляду на долю Кадафі, Мубарака та інших диктаторів. І тому, яка з цього приводу є інформація в міліції? Чи в Президента інформація є, а в міліції немає? Де громадяни скуповують зброю, в кого і хто ці громадяни: чорнобильці, вчителі, афганці? Будь ласка. І от якось ви дієте всупереч Президенту. Ну, недобре ви робите, пане Могильов. Не можна діяти всупереч Президенту. Президент говорить про те, що от іде масове придбання зброї, а ви, всупереч закону, скорочуєте кількість працівників міліції, органів внутрішніх справ скорочуєте. Причому усуваються молоді працівники, замість них ставлять, розумієте, донецькі. Ну, не можна діяти всупереч Президенту.
Будь ласка, Анатолій Володимирович.
Мабуть, ви з залу виходили, бо перші питання до мене були стосовно цього питання. Я на це відповів. А якщо ви проявляєте "заботу" про бюджет МВС, то я вам вдячний, якщо ви внесете вимоги до підвищення бюджету МВС. Я вдячний вам.
Едуард Павленко, фракція Партії регіонів.
Прошу передать слово Чечетову Михаилу Васильевичу.
Михайло Чечетов. Мікрофон, будь ласка.
У меня вопрос к министру образования Дмитрию Владимировичу Табачнику. Дмитрий Владимирович, мне пришлось быть делегатом съезда работников образования, и я получил кучу писем с разных регионов страны, где люди благодарят за блестяще проведенный съезд. [[Шум у залі]] где состоялась интересная дискуссия, были высказаны различные точки зрения, и в конечном итоге была поддержана единая концепция реформирования системы образования. И люди задают один вопрос: когда то, что было поддержано в зале, та позиция министерства, которая была поддержана в зале, когда она будет формализована в окончательный документ – закон, будет внесен в Верховную Раду, и мы будем его рассматривать? Еще раз спасибо за блестяще проведенный съезд. Спасибо.
Шановний Михайле Васильовичу! 28 жовтня цього року завершив роботуIII Всеукраїнський з’їзд працівників освіти, на який було обрано від усіх регіонів України тисяча делегатів – 976 брало участь в роботі. Напередодні з’їзду відбулося 379 секційних засідань круглих столів, де обговорювався основний документ – "Національна стратегія розвитку освіти України на 2012-2021 роки". З’їзд проголосував, щоб редакційна комісія продовжила роботу дві тижні [[це було офіційно дано їй повноваження]] і врахувала всі пропозиції, які надійшли від делегатів з’їзду та громадських організацій щодо національної стратегії, окремих її розділів і таке інше. Таким чином, редакційна комісія завершить роботу 12 листопада цього року остаточно, напружено працюючи. Тому що загалом надійшло більше п’яти тисяч зауважень і поправок до цього документу. Після цього, згідно з резолюцією з’їзду, яка була одностайно ухвалена, національна стратегія буде внесена на розгляд Президента України з проханням затвердити її як документ указом Президента, відповідно як і була в жовтні 2011 року розглянута і в березні 2002 року затверджена національна доктрина, на якій і базується стратегія також в 2002 році указом Президента. Тому 12 листопада ми завершимо цю роботу і направимо її для прийняття в вигляді указу, як і було це з доктриною 10 років тому. Дякую.
Народний депутат Пудов, фракція "БЮТ" – "Батьківщина".
У мене запитання до пана Могильова. Я думаю, ви пам’ятаєте, що всі ваші попередники, окрім Василишина і Дурдинця, закінчили дуже погано. Задумуєтесь ви над тим, почему це сталося, почему? Я думаю, головне, - що вони служителі хазяїну, а не закону. Задумались вы или нет? І по другому. Бочка – не лучшее сравнение, в ней свою Каддафи закончил судьбу. Ответьте, пожалуйста.
Я в своїй діяльності буду діяти тільки згідно діючого законодавства. Тому вважаю, що така судьба мені не загрожує. Дякую вам.
Народний депутат Надоша, фракція Партії регіонів.
У мене запитання до представника Міністерства інфраструктури і транспорту. Хочу повернутися до скорочення потягів, яким зараз займається наша "Укрзалізниця", є запитання. Згоден з тим, що ми повинні скорочувати і наводити лад у цьому виді транспорту. Але є місто Кременчук, яке має прямий потяг 7980 з Москвою, потяг завантажено на 90 відсотків, фактично, кожен день він відходить від залізничної станції "Кременчук". Чи є сенс його скорочувати? Це перше запитання. Друге. Чи не є це скорочення завданням якихось комерційних структур на розчищення транспортних коридорів? Третє запитання. Чи є можливість все ж таки зупинити це скорочення? Дякую і прошу це вважати як офіційний запит. У письмовій формі я його вам направлю.
Так, будь ласка, хто?. Перший заступник міністра Єфименко буде доповідати?
Дякую шановному народному депутату за запитання. Відносно скорочення поїздів. Сьогодні "Укрзалізниця" системно переглядає рух всіх поїздів, які здійснюються по території України і в дальньому сполученні. Відміняються тільки ті потяги або вагони, де загрузка не перевищує 15 відсотків. Причому "Укрзалізниця" зберігає абсолютно альтернативні маршрути, зв’язки всіх міст між собою. Відносно потягу "Кременчук-Москва" ми вам детально персонально дамо відповідь по цьому питанню. Замовлень жодних комерційних структур у цьому питанні немає. Довідково хочу сказати шановному народному депутату, що сьогодні збитки Української залізниці від перевезення пільгової категорії громадян, а щороку "Укрзалізниця" перевозить 550 мільйонів чоловік, складає 6,5 мільярдів гривень. І саме на це спрямовано, щоб мінімізувати ці питання. Причому, основне завдання вирішується, щоб забезпечити всі потреби нашого населення для переміщення у будь-яких напрямках. Дякую.
Станіслав Аржевітін, фракція "Наша Україна" – Народна самооборона".
Арсенію Яценюку. Яценюку.
Шановний Андрій Петрович, доводжу до вашого відома, що ціна на газ складає не 414 доларів на кордоні, а 456 – це раз. З ПДВ, з транспортуванням це буде більше, ніж 500 доларів – це два. Третє. Ви не дали відповідь на питання. Ви знаєте про те, що Російська Федерація ніколи не стане членом Світової торговельної організації без згоди України. Ви здали Чорноморський флот, ви здали питання безпекової політики України, ви здали все, що можна було здати. У вас залишилася одна карта: що є членство України у Світовій торговельній організації. Дайте мені відповідь на питання: коли ви вступите в робочу групу і коли ви направите Росії тарифний запит на ціну на газ, на новий контракт і на доступ українських товарів на російський ринок? Україна повинна чітко вимагати у Росії.
Дякую, шановний Арсенію Петровичу, за дуже важливе питання. Що стосується ціни на газ, то за 100-доларовою скидкою він стоїть 414 доларів США за тисячу кубів. І це офіційна ціна. Ви, мабуть, порахували, що така ціна може бути на 1 січня. Так, це може бути на 1 січня 2012 року така ціна, яку ви назвали. Що стосується ВТО. Що стосується ВТО, то у 2008 році Прем’єр-міністр Юлія Володимирівна Тимошенко підписала листа на згоду вступу Росії до ВТО. Але ми цим питанням займаємося. І ви знаєте, що такий ричаг ми застосовуємо при переговорному процесі з Росією, що стосується зміни умов контракту поставок газу до України. Дякую.
Остап Семерак, будь ласка.
Прошу передати Курпілю Степану слово.
Степан Курпіль, будь ласка.
У мене запитання до міністра внутрішніх справ. Поясніть, будь ласка, на яких підставах до участі в обшуку приватного будинку нашого колеги Євгена Суслова [[а він там проживає, він там не просто табличку повісив]], народного депутата, було залучено працівників спецпідрозділу з автоматичною зброєю. Адже основним їх завданням є боротьба з організованими злочинними групами та особами, які займаються терористичною діяльністю. Звертаю вашу увагу на те, що справа кримінальна порушена за фактом скоєння злочину, передбаченою статтею 358 Кримінального кодексу України, а саме "Виготовлення та використання підроблених документів", не стосується організованих злочинних груп або терористів. Може, краще спецпідрозділи застосовувати в боротьбі з тими, хто масово закуповує і продає зброю?
Будь ласка, Анатолій Володимирович.
Якщо вам не відомо, я вам доповів, що під час обшуку була вилучена зброя для стрільби дев’ятиміліметровими патронами, щоб ви це мали на увазі. Тому, зважаючи на те, що там була вилучена зброя, там притягувались співробітники спецпідрозділів. Дякую вам.
Шановні народні депутати, "годину запитань до Уряду" завершено. Я пропоную, шановні колеги щодо запитань, які прозвучали безпосередньо від народних депутатів, які, можливо, невдоволені відповіддю, ми їх направимо до відповідних міністерств і відомств, до Кабінету Міністрів України, для того щоб вони з урахуванням всіх обставин, додаткової там інформації і аргументації, надали відповіді на ті запитання, які звучали сьогодні в сесійні залі. Немає заперечень? Немає. Я дякую членам Кабінету Міністрів України за участь в "годині запитань до Уряду". Шановні народні депутати! Шановні народні депутати! Відповідно до статті 25 Регламенту в п’ятницю відводиться 30 хвилин для виголошення депутатських запитів. Дозвольте виголосити депутатські запити, які надійшли і оформлені в секретаріаті. Надійшли запити народних депутатів України : Євгена Царькова до Президента України щодо недопущення назви Львівського аеропорту (мабуть, найменування Львівського аеропорту) іменем Степана Бандери, особи, яка під час Великої Вітчизняної війни співпрацювала з фашистським Абвером та воювала проти Радянської Армії - визволительниці (я читаю, так як зафіксований). Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування про підтримку депутатського запиту. [[11:07:00]] За-237 Ставиться на голосування пропозиція про направлення запиту до Президента України. [[11:07:23]] За-246 Запит направляється до Президента України. Олександра Чорноволенка до Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, голови Служби безпеки України, міністра внутрішніх справ України, голови Київської міської державної адміністрації щодо руйнування і відновлення навколо центральної будівлі Верховної Ради України. Олександра Чорноволенка до Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра України, міністра фінансів України, голови Київської міської державної адміністрації щодо непрозорості та заплутаності процедури розробки державного бюджету України на 2012 рік. Групи народних депутатів (Корж, Андрос та інші) до Голови Верховної Ради України, Генерального прокурора України, міністра освіти і науки, молоді та спорту України щодо посягання харківського міського голови Геннадія Кернеса на майно громадської організації Фізкультурно-спортивного товариства "Динамо" України. Зої Шишкіної до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Генерального прокурора України щодо незаконного обмеження прав Юлії Тимошенко на зустріч і спілкування. Зої Шишкіної до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Генерального прокурора України стосовно проведення незаконного обшуку громадської приймальні та будинку народного депутата України Євгена Суслова, та застосування щодо нього грубої фізичної сили. Юрія Кармазіна до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, голови Комітету Верховної Ради України з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, голови Вінницької обласної державної адміністрації щодо вжиття невідкладних заходів реагування на факти грубого порушення конституційних прав мешканців сіл Людавка, Курилівці, Почапинці, Новоселиця та Василівка Вінницької області, незаконного заволодіння власністю територіальних громад та українського народу, знищення значної частини лісу та створення екологічно-небезпечної обстановки в регіоні, що виражається у будівництві сміттєпереробного заводу з порушенням земельного та екологічного законодавств. Валерія Кальченка до Прем’єр-міністра України про виділення дотації бюджету міста Кіровограда на 2011 рік для розрахунків із заробітної плати та оплати за послуги теплопостачання. Віктора Турманова до Прем’єр-міністра України щодо необхідності вирішення гострих соціальних проблем пенсіонерів-шахтарів ліквідованої шахти "Ремівська" в місті Сніжне Донецької області та надання їм фінансової підтримки для закупівлі побутового палива. Володимира Даниленка до Прем’єр-міністра України стосовно виділення додаткових субвенцій з Державного бюджету для завершення будівництва центральної районної лікарні у селищі Велика Писарівка Сумської області. Володимира Зубанова до Прем’єр-міністра України щодо надання Київському муніципальному академічному театру опери і балету для дітей та юнацтва статусу Національного. Григорія Смітюха до Прем’єр-міністра України стосовно усунення багаторічних зволікань із реконструкцією школи в селі Стобихівка Камінь-Каширського району Волинської області. Миколи Рудченка до Прем’єр-міністра України стосовно фінансування будівництва та реконструкції об’єктів водогінної мережі селища Народичі Народицького району Житомирської області. Олега Зарубінського до Прем’єр-міністра України щодо доступу населення до послуг, які надаються державними установами та організаціями через Інтернет, та контролю за їх якістю. Івана Стойка до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів на реконструкцію дитячого садка в місті Зборів Тернопільської області та будівництво дитячого садка у селі Стінка Бучацького району Тернопільської області. В’ячеслава Кириленка до Прем’єр-міністра України про надання офіційного тексту Угоди про створення зони вільної торгівлі в рамках Співдружності Незалежних Держав, підписаної Прем’єр-міністром України на зустрічі голів урядів держав-членів Співдружності Незалежних Держав 18 жовтня 2011 року в Санкт-Петербурзі. Євгена Царькова до Прем’єр-міністра України, віце-прем’єр-міністра України – міністра інфраструктури України, Генерального прокурора України щодо захисту конституційних і трудових прав членів екіпажу теплоходу "Одеса" та повернення трудових заощаджень Державної судноплавної компанії "Чорноморське морське пароплавство". Катерини Ващук до Прем’єр-міністра України про нагальну потребу врегулювання механізму підтримки сільськогосподарських товаровиробників молока і м’яса, як однієї з головних умов збереження молочної та м’ясної галузей. Івана Стойка до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів для завершення будівництва газопроводу у місті Підгайці до села Середнє Підгаєцького району Тернопільської області та реконструкції даху на адмінбудинку у місті Бережани Тернопільської області. Катерини Ващук до Прем’єр-міністра України про врегулювання питання нарахування компенсацій за сплату комунальних послуг та на безоплатне отримання вугілля на побутові потреби сім’ям шахтарів та пенсіонерам, які працювали на шахтах і мешкають у будинках, що мають центральне опалення. Ксенії Ляпіної до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України щодо створення міжвідомчої комісії в зв’язку з відсутністю бухгалтерського обліку та ігнорування рішення міжнародного арбітражу на підприємстві Міністерства оборони України. Олега Зарубінського до Прем’єр-міністра України стосовно вжиття заходів щодо недопущення засміченості територій та посилення відповідальності за недотримання правил чистоти. Сергія Гриневецього до Прем’єр-міністра України щодо будівництва магістрального газопроводу Тарутине-Арциз-Татарбунари з відводом до селища міського типу Сарата. Олега Тищенка до Прем’єр-міністра України, голови Запорізької обласної державної адміністрації про виділення коштів на проведення капітального ремонту приватного будинку мешканцю селища міського типу Чернігівка, Запорізької області, інваліду ІІ групи від загального захворювання, Леоніду Тютюнову. Сергія Гордієнка до Прем’єр-міністра України, голови правління Пенсійного фонду України стосовно вимог учасників всеукраїнських, регіональних, місцевих акцій-протестів щодо необхідності зняття з розгляду поданого Кабінетом Міністрів України законопроекту "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" як такого, що порушує конституційні права громадян, відновлення пенсійних виплат у повному обсязі, виконання раніше прийнятих рішень судів та передбачення у Державному бюджеті України на 2012 рік коштів на безумовне виконання соціальних законів. Миколи Шершуна до Кабінету Міністрів України про заходи щодо покращення родючості ґрунтів у Рівненській області. Групи народних депутатів [[Андроса, Комара та інших]] до Прем’єр-міністра України, Чернігівського міського голови, голови Чернігівської обласної державної адміністрації щодо виплати дочірньому підприємству "Пассервіс" відкритого акціонерного товариства "Чернігівавтосервіс" субвенції на компенсацію збитків від безкоштовних перевезень пільгових категорій пасажирів. Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України, Генерального прокурора України, голови Одеської обласної державної адміністрації стосовно проведення перевірки фактів законності і обґрунтованості прийняття рішень сесії Одеської міської ради від 20 вересня 2011 року, щодо передачі у приватну власність земельних ділянок, розташованих в парковій зоні на морському узбережжі міста Одеси поблизу пляжу "Отрада" та вирішення питання про наявність в діях службових осіб Одеської міської ради ознак складу злочинів, передбачених статтями 191 та 365 Кримінального кодексу України внаслідок прийняття вказаних рішень, недопущення порушення режиму використання земель водного фонду, перевірки фактів порушення Законів України "Про інформацію" і "Про доступ до публічної інформації", вжиття відповідних заходів реагування. Миколи Шершуна до Кабінету Міністрів України щодо передбачення коштів на придбання медичного автотранспорту у Рівненській області. Зіновія Шкутяка та Юрія Кармазіна до Прем’єр-міністра України, Міністра аграрної політики та продовольства України, Генерального прокурора України щодо вжиття заходів реагування з метою недопущення порушення конституційного права власності членів спілки пайовиків "Вільшанка", розташованого в адміністративно-територіальних межах селища Вільшана Городищенського району Черкаської області, перевірки фактів пов’язаних з цим неправомірних дій посадових осіб спільного товариства під час здійснення управлінсько-розпорядчих функцій, незаконного, шляхом зловживання своїм службовим становищем, відчуження майна, що призвело до тяжких наслідків та притягнення винних осіб до відповідальності. Катерини Самойлик до першого віце-прем’єр-міністра України – міністра економічного розвитку і торгівлі України щодо державної підтримки Херсонського заводу суднового обладнання та суднової апаратури. Володимира Лещенка до віце-прем’єр-міністра України – міністра соціальної політики України щодо законності підстав для відмови в проведенні безоплатного поточного ремонту квартири члена сім’ї загиблого в роки Великої Вітчизняної війни. Сергія Шевчука до віце-прем’єр-міністра України – міністра інфраструктури України щодо капітального ремонту відрізку дороги до ряду сіл Локачинського району Волинської області. Сергія Власенка до віце-прем’єр-міністра України – міністра інфраструктури України, львівського міського голови щодо притягнення до відповідальності осіб, які надали дозвіл на проведення церемонії відкриття не введеного в експлуатацію та недобудованого стадіону "Арена Львів", чим створили небезпеку для життя і здоров’я 30 тисячам присутніх. Сергія Власенка до голови Вищої ради юстиції стосовно винесення завідомо неправосудного рішення щодо арешту Юлії Тимошенко суддею Печерського районного суду міста Києва Родіоном Кірєєвим. Василя Гуреєва до голови Вищої ради юстиції про порушення чинного законодавства України, суддівської присяги та, вірогідне, вчинення кримінального правопорушення суддями Севастопольського апеляційного адміністративного суду Галиною Іщенко, Тамарою Дадінською та Олегом Кучеруком при розгляді справи за апеляційною скаргою Севастопольської міської Ради на постанову Окружного адміністративного суду міста Севастополя від 17 березня 2011 року. Василя Гуреєва до голови Вищої ради юстиції про порушення чинного законодавства України та суддівської присяги суддею Окружного адміністративного суду міста Севастополя Ольгою Прохорчук при розгляді справи за позовом садівничого товариства "Пілот" до Севастопольської міської Ради. Групи народних депутатів [[Литвин, Стельмашенко, Бондик та інші]] до Вищої ради юстиції, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Міністерства внутрішніх справ України, Генеральної прокуратури України, Київської обласної державної адміністрації про захист конституційного права громадян України та малолітніх дітей на житло. Катерини Самойлик до Секретаря Ради національної безпеки та оборони України, Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України щодо збереження підприємства Закритого акціонерного товариства "Красень" у місті Херсоні. Валерія Баранова до міністра аграрної політики та продовольства України щодо доцільності вдосконалення чинного законодавства з питань підтримки агропромислового виробництва. Володимира Стретовича до Міністра охорони здоров’я України щодо вжиття заходів для приведення у відповідність до законодавства України процедури закупівлі закладами охорони здоров’я за кошти держави бланків суворого обліку та усунення причин корупційних ризиків у цій сфері. Юрія Ганущака до міністра фінансів України щодо розрахунку міжбюджетних трансфертів на 2012 рік. Олександра Шепелєва до міністра освіти і науки, молоді та спорту України щодо розробки комплексної програми модернізації систем опалення сільських шкіл. Володимира Даниленка до міністра освіти і науки, молоді та спорту України стосовно ігнорування Міністерством освіти і науки, молоді та спорту України, фактів порушень з боку директора Державного навчального закладу "Шоскинський центр професійно-технічної освіти", які були виявленні під час відповідної перевірки. Олександра Шепелєва до міністра охорони здоров’я України щодо термінового вжиття заходів для запобігання виникненню епідемії кору в Україні. Павла Мовчана до міністра культури України щодо неефективного використання бюджетних коштів на виробництво національних фільмів Державним агентством України з питань кіно. Сергія Терещука до міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України щодо термінової реконструкції каналізаційного колектора з насосною станцією в селі Майданецьке Тальнівського району Черкаської області. Сергія Терещука до міністра аграрної політики та продовольства України щодо невиконання умов угоди оренди земельних паїв орендарями в селі Тетерівка Жашківського району Черкаської області. Групи народних депутатів [[Забзалюк, Подгорний, Деревляний]] до міністра культури України, глави Адміністрації Президента України щодо організації виставки в Києві, Львові, Харкові та Донецьку книги-фотоальбому "Рік розвитку. Черкащина крокує вперед", в якій розміщено 504 фотографії голови Черкаської обласної державної адміністрації Сергія Тулуба. Валерія Баранова до генерального директора Державної адміністрації залізничного транспорту України щодо необхідності відновлення роботи залізничних кас з продажу залізничних квитків на території Чернігівського району Запорізької області та зупинки окремих поїздів на станціях Стульневе, Низяни, Верхній Токмак-ІІ. Ірини Геращенко та Ольги Герасим’юк до Генерального прокурора України, міністра юстиції України, міністра освіти і науки, молоді та спорту України, Миколаївського міського голови щодо порушення Конституції та законів України при створенні та діяльності у загальноосвітніх школах міста Миколаєва приймалень депутатів місцевих органів влади. Володимира Лещенка до Генерального прокурора України, міністра юстиції України щодо спроможності правоохоронних органів України забезпечити виконання вироку суду. Арсенія Яценюка до Генерального прокурора України щодо перевірки законності підписання Прем’єр-міністром України угоди про створення зони вільної торгівлі в рамках Співдружності Незалежних Держав та вжиття відповідних заходів прокурорського реагування у разі виявлення порушень. Арсенія Яценюка до Генерального прокурора України щодо здійснення Генеральною прокуратурою України перевірки фактів незаконних дій працівників правоохоронних органів Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Одеській області та вжиття заходів прокурорського реагування. Володимира Яворівського до Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ України про долю добродійних пожертв багатьох громадян України на будівництво Тарасової церкви біля підніжжя Чернечої гори в Каневі, зібраних Всеукраїнським Товариством "Просвіта". Василя Чуднова до Генерального прокурора України, Голови Служби безпеки України, Голови Державної митної служби України, міністра внутрішніх справ України щодо проведення перевірки фактів незаконної діяльності на території Волинської області товариств "Автолайн" та "Сервіс-лайн", розташованих у місті Луцьк. Кирила Куликова до Генерального прокурора України щодо законності застосування амністії до колишнього голови постійної комісії Київради з питань земельних відносин Олексія Євлаха. Василя Деревляного до Генерального прокурора України щодо невжиття заходів і ненадання прокурором Тернопільської області Іваном Мельничуком відповіді на депутатське звернення про перевірку надходження та використання Тернопільською обласною радою більше 5 мільйонів гривень, які, за рішенням суду, приватне підприємство "СЦ-Сервіс-Центр Стрий" зобов’язане було відшкодувати. Еліни Шишкіної до Генерального прокурора України щодо побиття та застосування катувань працівниками Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області до Олександра Рафальського. Василя Шпака до Генерального прокурора України щодо вжиття заходів прокурорського реагування до посадових осіб Відкритого акціонерного товариства "Республіканське підприємство матеріально-технічного забезпечення "Кримагропостач" за неповернення коштів в Державний бюджет. Володимира Стретовича до Генерального прокурора України щодо неналежного розгляду органами прокуратури звернень Комітету Верховної Ради України з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності за зверненням народного депутата України Василя Хара. Григорія Омельченка до Генерального прокурора України про штучне створення доказів обвинувачення та іншу фальсифікацію матеріалів кримінальної справи щодо обвинувачення колишнього міністра внутрішніх справ України Юрія Луценка на досудовому слідстві та дачу правової оцінки діям посадових осіб Генеральної прокуратури України, причетних до цієї фальсифікації, а також вжиття невідкладних заходів для поновлення конституційних прав і свобод Юрія Луценка та інших підсудних у цій кримінальній справі. Лілії Григорович до Генерального прокурора України щодо незаконного закриття українських класів у школі № 22 міста Луганськ. Леоніда Грача до Генерального прокурора України щодо запобігання намірам рейдерського захоплення Товариства з обмеженою відповідальністю "Вікадо" [[місто Феодосія, Автономна Республіка Крим]]. Олександра Стешенка до Генерального прокурора України щодо незаконного обшуку громадської приймальні та помешкання народного депутата України Євгена Суслова. Ольги Боднар до Генерального прокурора України щодо зволікання органами прокуратури міста Києва у розслідуванні кримінальної справи, порушеної за фактом трагічної загибелі громадянки Ніни Лавриненко. Петра Симоненка до Генерального прокурора України про тяганину та неналежне розслідування правоохоронними органами Сумської області справи за фактом шахрайського заволодіння коштами громадян. Сергія Соболєва до Генерального прокурора України щодо невиплати чорнобильцям, афганцям, дітям війни та іншим пільговим категоріям громадян коштів за рішенням судів. Еліни Шишкіної до Генерального прокурора України щодо неправомірних дій Володимира Замули депутата Новосанжарської районної ради Полтавської області, директора товариств з обмеженою відповідальністю "Імені Шевченка" та "Сокіл". Романа Забзалюка до Генерального прокурора України щодо ненадання відповіді прокурором Миколаївської області на депутатські звернення стосовно неправомірних дій з боку посадових осіб УБОЗ Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Миколаївській області. Сергія Храпова до Генерального прокурора України щодо дій посадових осіб Синельниковської міської ради Дніпропетровської області, які носять корупційний характер. Групи народних депутатів [[Кендзьор, Карпук та інші]] до Генерального прокурора України щодо організації перевірки законності набуття багатомільйонних статків мером міста Одеса Олексієм Костусєвим. Групи народних депутатів [[Кендзьор, Карпук та інші]] до Генерального прокурора України щодо перевірки інформації про наявність громадянства США у депутата Одеської обласної ради Олександра Пресмана. Сергія Гордієнка до Генерального прокурора України щодо невдоволення громадськості міста Лубни Полтавської області позицією та відповідями Генеральної прокуратури України, фактичного ухилення від розслідування фактів відчуження і примусової руйнації Лубенського міського будинку культури, ролі у цьому посадових осіб органів місцевого самоврядування, представників органів прокуратури, які не реагували на порушення законодавства України та необхідності притягнення цих осіб до відповідальності. Групи народних депутатів [[Плотніков, Прутнік, Бондик]] до Генеральної прокуратури України, Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства юстиції України стосовно розгляду звернення громадянки Людмили Норової щодо можливості повернення коштів, які були сплачені для подальшого придбання автотранспортного засобу Товариству з обмеженою відповідальністю "УПС Україна" у місті Чернігові. Андрія Павловського до голови Київської міської державної адміністрації, прокурора міста Києва щодо перевірки законності встановлення та функціонування малих архітектурних форм у Дніпровському районі міста Києва. Павла Мовчана до голови Київської міської державної адміністрації щодо недопущення позбавлення Пущі-Водиці статусу історичного ареалу. Петра Симоненка до голови Київської міської державної адміністрації про припинення неправомірного невиконання повноважень щодо розгляду ініційованих в установленому порядку питань впорядкування землекористування автокооперативами "Весна", "Схід-ІІ", "Береговий" та "Затока", розташованих за адресою: місто Київ, вулиця Озерна, 5. Володимира Япорівського до київського міського голови, голови Київської міської державної адміністрації з приводу недопущення у новому Генеральному плані міста Києва забудови парків, скверів, лісових фондів та рекреаційних зон, оскільки їх знищення призведе до критичного погіршення екологічної ситуації в столиці. Олександра Голуба до голови Київської обласної державної адміністрації щодо сприяння у відновленні централізованої бібліотечної системи в Броварському районі Київської області. Олексія Плотнікова до Київської міської державної адміністрації, Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації, Головного управління контролю за благоустроєм міста Києва стосовно необхідності всебічного розгляду колективного звернення жителів бульвару Ромена Роллана, проспекту Леся Курбаса та вулиці Тулузи Святошинського району міста Києва щодо комплексного обладнання нового сучасного дитячого майданчика для відпочинку і занять спортом для дітей та юнацтва, відповідно до вимог Законів України "Про благоустрій населених пунктів" та "Про столицю України - місто-герой Київ". Сергія Храпова до прокурора Дніпропетровської області щодо ситуації яка склалася навколо гуртожитку в місті Дніпропетровську по вулиці Новоселівська, 42. Таким чином, шановні народні депутати, виголошено 132 депутатські запити, у тому числі один запит направлено до Президента України. Шановні народні депутати, група депутатів, ряд депутатів звернулися з відповідно оформленими документами щодо надання їм права виступу у зв’язку із невдоволенням відповіддю на депутатські запити. Це народні депутати України Володимир Яворівський і Юрій Кармазін. Я до вашого відома доводжу, що депутати мають таке право, але у межах 30 хвилин, відведених на виголошення депутатських запитів. Оскільки я почав виголошувати депутатські запити об 11 годині 06 хвилин, то у нас є якраз ще можливість для виступів двох депутатів. Володимир Яворівський, будь ласка. Потім – Юрій Кармазін.
Шановні наші виборці! Вам, мабуть, уже відомо, я думаю, що кожному майже відомо про абсолютно фантастичну аферу - оборудку "Лівели". Я звернувся до Генеральної прокуратури, для того щоб, маючи дуже конкретні факти і виклавши їх у своєму зверненні, щоби Генеральна прокуратура їх розслідувала. Причому факти є абсолютно неспростовні. Я отримав відповідь, у якій дуже чітко простежується: все добре, ніякого криміналу не було, і 3 мільярди гривень, які не поступили до національного українського бюджету, – це все правильно і дуже нормально. Через те я хочу просто виборцям сказати. Оскільки прокуратура не хоче цим принципово займатися, хоч я виклав ці факти, я хочу вам просто-на-просто ще раз нагадати, у першу чергу виборцям, депутати це все знають і без мене. Про те, що у 1992 році був прийнятий закон для того, щоб заманити в Україну інвесторів, про те, що, якщо є інвестиційні гроші з-за кордону, можна ввозити матеріали без ввізного мита, без ПДВ і тому подібне. І це було правильно чи не правильно – то інше питання. У 2003 році закон скасував ці пільги, бо ми повністю поклали буквально на коліна всю нашу нафтопереробну промисловість за рахунок цих ввезень. Тобто з 2033 року діє закон, який це забороняє. Очевидно пішли великі гроші, і кременчуцький найнижчий суд приймає ухвалу про те, що можна в обхід закону "Лівелі" можна завозити пальне. Вони завезли пального. Кожна друга літра пального у 2010 році завозилася "Лівелою". Харківський суд скасовує рішення цього суду. Учора ми обрали Пасенюка, я не встиг йому поставити запитання. Його суд, який він очолював, Вищий адміністративний, скасував всі ті заперечення, які були, і відкрив зелене світло, для того щоб "Лівела" наживала, накладала. До цього причетна, абсолютно журналісти дослідили дуже певно, народний депутат від Партії регіонів Зубик, він стоїть за цією операцією. Через те, коли ми говоримо "нема грошей", то гроші є. Тільки не розкрадайте їх. І тоді буде все нормально.
Запрошую до виступу Юрія Кармазіна у зв’язку з невдоволенням на депутатський запит. Всі необхідні документи відповідно до вимог Регламенту оформлені.
Юрій Кармазін. Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати! 17 червня вами, Володимире Михайловичу, на пленарному засіданні було оголошено мій депутатський запит до Генерального прокурора і голови Державної податкової служби щодо організації перевірки фактів грубого порушення прав понад 500 мешканців села Новоолександрівка Одеської області по протиправному заволодінню посадовими особами ТОВ "Искра-Юг" майновими паями вказаних громадян за сприянням посадових осіб органів внутрішніх справ Ананіївського району, ухиляння від сплати податків вказаними особами. В зв’язку з тим, що органами прокуратури, Державною податковою службою перевірка була проведена як завжди: брутально, неякісно, - ми з народним депутатом Шкутяком повторно направили депутатський запит на ім’я Генерального прокурора України Пшонки і голови Державної податкової адміністрації щодо неналежного реагування на депутатський запит. Ви що думаєте, відреагували належно? Ні, не належно. Я звертаюся саме до вас, пане Генеральний прокурор, в зв’язку з цим, через що? Через те, що ви доручаєте підписувати відповіді на повторні депутатські запити своїм заступникам. І, зокрема, доручили це підписати звернення нам з Шкутяком у жовтні пану Гаврилюку, а там видно, що все добре, а я вам зараз озвучу з трибуни, наскільки добре. Те, що добре. Голова сільської ради звертався з тим, що використовувалися для діяльності земельні ділянки 900 гектарів протягом 10 років без укладення відповідного договору. Для села і району 450 тисяч гривень шкоди причинено. А у вас "все добре", по версії пана Гаврилюка. Інше питання. Це ж саме ТОВ "Искра-Юг" займає приміщення другого поверху Будинку культури села Новоолександрівка площею 207 метрів, ні одної копієчки не платячи в сільський районний бюджет. А у вас "все добре" в Генеральній прокуратурі! Чотири чоловіки, після того як людина піднімає питання, із міліції приїжджають, вилучають блок комп’ютера, забирають журнали, все. Чотири чоловіки! Більше ж нічого робити "птенцам" нашого Могильова! І у вас "все добре", пане Пшонка і пане Гаврилюк! Через це я вимагаю, Володимир Михайлович, від вас, контролювати, щоб народним депутатам, особливо на повторні запити, надходили відповіді від перших осіб, від перших, попереджую вас, а не третіх, десятих, двадцять п’ятих заступників. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, Юрій Анатолійович Кармазін абсолютно правильно поставив питання. Я попрошу Секретаріат на наступну Погоджувальну раду підготувати узагальнену інформацію про депутатські запити і про реагування на депутатські запити. По суті і з формальної точки зору. Бо з формальної точки зору починаються і змістовні проблеми, якщо є порушення. Шановні народні депутати, дві фракції: фракція "БЮТ - "Батьківщина" і фракція "Наша Україна - Народна самооборона" - відповідно до Регламенту вимагають оголосити перерву на 30 хвилин для проведення консультацій і засідання Погоджувальної ради України. Я оголошую перерву до 12 годин 10 хвилин. А, може, якщо ви не заперечуєте, щоб розглядали інші питання, а ми провели Погоджувальну раду? Ні? Ні - так ні. Тоді так, керівників депутатських фракцій прошу зібратися, і груп, в кабінеті, відому вам, уже відомому. А для всіх депутатів оголошую перерву до 12 годин 10 хвилин.
Шановні народні депутати, прошу займати місця робочі, так би мовити, в сесійній залі для того щоб ми могли продовжити роботу. Шановні колеги, інформую вас про результати засідання Погоджувальної ради. Оскільки ми домовлялися з низки питань, зокрема щодо., і за підходу до підготовки Закону про вибори, і щодо розгляду проекту закону в режимі другого читання про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо гуманізації відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, то ми домовилися таким чином, що в четвер ми приймемо рішення по створенню тимчасової спеціальної комісії, яка буде готувати проект закону про вибори. І була домовленість на пропозицію фракції, в тому числі "БЮТ – "Батьківщина", щодо обов’язкового розгляду у п’ятницю цього законопроекту: про гуманізацію відповідальності за різного роду економічні правопорушення. Разом з тим, сьогодні фракція "БЮТ – "Батьківщина" під час Погоджувальної ради запропонувала відтермінувати розгляд цього питання для подальшого узгодження позицій. У процесі., натомість три фракції і депутатська група висловились за розгляд цього питання. Розуміючи необхідність пошуку дальшого компромісу, погодили пропозицію про підтримку пропозиції фракції "БЮТ – "Батьківщина", до якої приєдналась фракція "Наша Україна - Народна самооборона", про відкладення розгляду цього питання. Разом з тим, Погоджувальна рада також прийняла рекомендацію і погодила пропозицію, що у зв’язку з необхідністю розгляду наступних законопроектів і в зв’язку з тим, що ми втратили час для проведення консультацій, що ми не будемо проводити годину виступів у "Різному" і до 14 години Верховна Рада буде працювати.
Одну хвилинку. Я вам доводжу до вашого відома складне рішення, яке вдалося погодити: що Верховна Рада України розгляне необхідні законопроекти і не буде проводити годину запитань до. я перепрошую, не буде проводити виступи у "Різному". Я, шановні колеги, думаю, що нам треба погодитись на ті домовленості, які дозволяють нам зберегти баланс домовленостей і компромісу у Верховній Раді України. Нема потреба голосувати з цього приводу? Ну добре, я тоді ставлю на голосування. Прошу, шановні колеги, підтримати рішення Погоджувальної ради України, щоб продовжити розгляд питань, визначених розкладом на сьогодні, відклавши розгляд законопроекту 9221 до 14 години. Прошу голосувати. [[12:53:35]] За-339 Рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати! Оголошується до розгляду проект Закону 8718, перепрошую, Закон України "Про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" щодо погашення заборгованості перед Державним бюджетом України за субкредитами, наданими енергогенеруючим компаніям" з пропозиціями Президента України. Прохання розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[12:54:19]] За-220 Рішення прийнято. Юрій Мірошниченко, постійний Представник Президента, Представник Президента України у Верховній Раді. Будь ласка, Юрій Романович.
Дякую, Володимире Михайловичу. Представник Президента України Юрій Мірошниченко. Шановні виборці! Шановні колеги! Прийнятий Верховною Радою 8 квітня 2011 року Закон "Про Державний бюджет України на 2011 рік" щодо погашення заборгованості перед Державним бюджетом України за субкредитами, наданими енергогенеруючим компаніям" [[реєстраційний номер 8718]] не може бути підписаний Президентом України з таких причин. Глава держави пропонує відкоригувати відповідні показники доходів та видатків Державного бюджету України на 2011 рік, визначені в даному законі, оскільки вони не враховують змін, передбачених законами про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет України на 2011 рік" від 14 червня та 5 липня 2011 року. Внаслідок цього склалась ситуація, коли законом, поданим на підпис Президенту України, доходи державного бюджету на 2011 рік було необґрунтовано знижено на 14 мільярдів гривень, а видатки – на 12 мільярдів гривень. Крім того, прийняття закону призведе до виникнення розбіжності між загальною сумою видатків до державного бюджету та сумою доходів, закріплених за головними розпорядниками бюджету. З метою усунення неузгодженостей глава держави пропонує у законі, що розглядається, відкоригувати відповідні показники, з урахуванням внесених змін до Закону "Про Державний бюджет України на 2011 рік". Прошу підтримати пропозиції Президента України. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати, тут знову виникли різночитання. Наголошую, законопроект 9221 відкладено, сьогодні розглядатись цей законопроект не буде, не буде. Ну, виникли інші там питання. Будь ласка, Валерій Олексійович Баранов, голова Комітету з питань бюджету.
Шановний Володимир Михайлович! Шановні народні депутати! Комітет з питань бюджету підготував до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет на 2011 рік" за номером 8718 з пропозиціями Президента. З моменту надходження пропозицій Президента України Верховною Радою у вересні-жовтні було прийнято низку законопроектів, якими було внесено зміни до Закону про Державний бюджет на цей рік., у зв’язку з чим показники законопроекту за номером 8718 потребують додаткового узгодження. Разом з Кабміном ми підготували порівняльну таблицю, в якій враховані пропозиції Президента, а також інші зміни, прийняті Верховною Радою до Закону "Про Державний бюджет на 2011 рік". Таку ж позицію щодо цього законопроекту висловив Кабінет Міністрів. Головне Науково-експертне управлення Апарату Верховної Ради у своєму висновку зазначає, що пропозиції Президента України є достатньо обгрунтованими і такими, що заслуговують підтримки. За підсумками розгляду Комітет з питань бюджету ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект 8718 з пропозиціями Президента України відповідно до поданої порівняльної таблиці. Прошу підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Шановні колеги, комітет пропонує прийняти законопроект у новій редакції з врахуванням пропозицій Президента України. Тому, шановні колеги, нам треба проголосувати відповідні поправки, які запропоновані Президентом України. То я ставлю на голосування поправку Президента, вона одна, цілісна, вона врахована комітетом. Ставлю на голосування пропозицію Президента України, яка врахована комітетом. Прошу голосувати. [[12:59:36]] За-245 Врахована поправка. Тепер я ставлю на голосування, прошу уваги, прийняття закону в цілому з врахуванням пропозицій Президента України, яка підтримана Верховною Радою України. Прошу голосувати. [[13:00:06]] За-247 Закон прийнято. Тепер, шановні колеги, оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України. А, я перепрошую, тут ще одне є вето Президента. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності" з пропозиціями Президента України [[від 4.11.2011 року]]. Пропозиція розглянути питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:01:02]] За-248 Рішення прийнято. Доповідач – перший заступник міністра. Хто доповідає? Шановні колеги, доповідача давайте на трибуну зразу на виступ. Перший заступник міністра фінансів Мярковський Анатолій Іванович, будь ласка. Співдоповідачем буде виступати Андрій Пінчук.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Верховною Радою України 20 жовтня 2011 року був прийнятий Закон "Про внесення змін до Податкового кодексу та деяких інших законодавчих актів щодо спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності". Президент не підписав цей проект закону, вірніше, закон, з однієї причини: тому що у цьому законі було включено норму, яка не стосувалася спрощеної системи оподаткування і регулювала операції з вивезення з України у митному режимі експорту зернових та технічних культур. Це приводить до розбалансування бюджету на 2012 рік. Різні є оцінки: від 3 до 5 мільярдів гривень. Тому Міністерством фінансів і урядом було запропоновано Президенту накласти вето саме в цій частині - і виключити зазначену норму, а саме - абзац 2 підпункту 15 пункту 1 розділуI, із закону. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Сідайте, будь ласка. Андрій Пінчук доповість рішення комітету.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати України! Дозвольте доповісти позицію комітету щодо пропозицій Президента України до Закону України про внесення змін до Податкового кодексу та деяких інших законодавчих актів щодо спрощеної системи оподаткування обліку та звітності від 20 жовтня 2011 року №3931-6. Це питання Комітет Верховної Ради України з питань фінансів і банківської діяльності, податкової та митної політики розглянув на засіданні 4 листопада 2011 року. Президентом України висловлена пропозиція щодо необхідності вилучення абзацу 2 підпункту 15 пункту 1 розділуI зазначеного Закону України. зазначеною нормою передбачено запровадження нульової ставки оподаткування на додану вартість операцій з вивезення з України в митному режимі експорту зернових та технічних культур сільськогосподарськими підприємствами-виробниками та підприємствами, які безпосередньо придбали такі зернові культури у сільськогосподарських підприємств-виробників. За висновками Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України від 04.11.2011 року зазначені пропозиції Президента України підтримуються Комітет своїм рішенням рекомендує прийняти Закон України про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо спрощеної системи оподаткування обліку та звітності від 20 жовтня 2011 року №3931-6 з урахуванням пропозицій Президента України. Прошу підтримати. Дякую.
Шановні колеги! Поправку Президента нам треба поставити на голосування. Вона підтримана комітетом. Прошу підготуватися до роботи. Я прошу, давайте попрацюємо трохи. Я ставлю на голосування поправку Президента України до Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо спрощеної системи оподаткування, обліку та звітності". Реєстраційний номер 8521 закону. Прошу голосувати за поправку, комітет підтримав. [[13:05:22]] За-273 Поправка прийнята. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття закону в цілому, з урахуванням пропозицій Президента України [[реєстраційний номер 8521]]. Прошу голосувати. [[13:05:48]] За-266 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо судового збору та інших питань]]. Ставлю на голосування пропозицію про розгляд питання за скороченою процедурою, пропозиція Ігоря Шарова. [[13:06:21]] За-232 Рішення прийнято. Доповідач – заступник міністра фінансів Рибак Сергій Олександрович, співдоповідач – голова Комітету з питань бюджету Баранов Валерій Олексійович. Будь ласка.
Дякую. Шановний Володимир Михайлович, шановна Президія, шановні народні депутати! 8 липня поточного року прийнято закон України "Про судовий збір", який набирає чинності з 1 листопада 2011 року. Даним законом передбачено зарахування надходжень від судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України та спрямування цих коштів на забезпечення діяльності правосуддя. З метою практичної реалізації Закону України "Про судовий збір" Міністерством фінансів з урахуванням пропозицій органу судової влади розроблено проект Закону про внесення змін до Закону "Про Державний бюджет України на 2011 рік". І цей закон спрямований саме на зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету. Зокрема, цим законом, який ми пропонуємо прийняти, передбачається зарахування в поточному до спеціального фонду Державного бюджету понад 300 мільйонів гривень судового збору, який буде розприділятися на роботу нашої судової системи – це оплата праці, безпосереднє здійснення правосуддя, погашення і виплати по капітальним видаткам та інші видатки. Тому на ваш розгляд надається цей законопроект, ми просимо підтримати його і проголосувати в цілому. Дякую за увагу.
Шановні колеги, будемо обговорювати це питання? Запишіться. А, голова ж комітету Баранов, а потім будемо обговорювати.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні розглянув цей законопроект. Я не буду повторювати його зміст. Добавлю лише те, що законопроект містить положення щодо перерозподілу окремих видатків загального фонду Державного бюджету між Державним управлінням справами та Севастопольською міською державною адміністрацією у сумі 250 тисяч гривень. А також цим законопроектом пропонується збільшити бюджетні призначення за загальним фондом Державного бюджету для Міністерства охорони здоров’я на 550 тисяч за бюджетною програмою із лікування громадян України за кордоном. Загалом законопроект є збалансованим за показниками доходів та видатків Державного бюджету. Водночас, слід звернути увагу, що Верховною Радою України 6-го, 18-го і 20 жовтня цього року і сьогодні прийнято законопроект за №8718, яким внесено зміни до Закону про Державний бюджет на цей рік. Отже, потребують відповідного коригування загальні показники Державного бюджету у текстовій частині законопроекту та у додатках 1 і 2 до нього з урахуванням прийнятих законами змін для забезпечення збалансованості показників Державного бюджету. Крім того, необхідно визначити, що на засіданні комітету підтримана пропозиція народного депутата України Лук’янова, викладена у проекту Закону про внесення змін до додатку №7, до Закону України "Про Державний бюджет" за №9359 щодо забезпечення раціонального використання субвенцій з Державного бюджету місцевим бюджетам на здійснення заходів щодо соціально-економічного розвитку окремих територій. Головне науково-експертне управління в своєму висновку до закону пропонує прийняти його за основу. Мінфін підтримує. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді законопроект номер 9296 за результатами розгляду в першому читанні, прийняти за основу та в цілому як закон з урахуванням пропозицій Комітету з питань бюджету, викладених у листі-поданні до Верховної Ради щодо цього законопроекту. Отже, Комітет з питань бюджету разом з Головним.
Мікрофон, будь ласка.
разом з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради необхідно внести відповідні уточнення до тексту та додатків до законопроекту в разі його прийняття при оформленні на підпис Голові Верховної Ради. Прошу підтримати рішення нашого комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, запишіться, якщо є потреба висловити думку з приводу цього законопроекту. Якщо не буде виступаючих, будемо голосувати. Будь ласка, прізвища народних депутатів. Станіслав Аржевітін. А потім – Ганущак. Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, шановний Володимире Михайлович! Дивно виглядає, як у нас пропонується зараз розглянути проект: відразу в першому і відразу в другому читанні. При цьому в бюджетному комітеті вже вирішили, куди вони що перерозподіляють. Вибачайте, так не може бути. І, Володимире Михайловичу, так не буде. Тому що я висловлюю з цієї трибуни заперечення проти прийняття в двох читаннях відразу цього закону. Це перше. І через це згідно з Законом про Регламент так не може бути. Це, по-перше. По-друге. Я хотів привернути увагу на те, що той фінансовий ресурс, який, дай Боже, щоб він був, про який йдеться мова в доповіді заступника міністра фінансів. Мене тільки здивувало, що коли він сказав біля 300 мільйонів, хоча ми маємо цифру 278 мільйонів 450,1 тисяч. І очевидно, що оце "біля", а це цілих 28, мабуть, не треба вживати з цієї трибуни. Я хотів би сказати, що ситуація в судовій владі сьогодні катастрофічна. І справа не в судовій владі, і не в таких суддях, як пан Киреєв, про цього не хочеться навіть говорити. Ссправа в наших людях, які сьогодні потерпають. А я хотів би вам сказати, що в дев’яти апеляційних судах адміністративних, де сьогодні позови чорнобильців, де позови дітей-війни, афганців і всі інші позови, накопичилось на сьогоднішній день, вдумайтесь, будь ласка, 400 тисяч справ нерозглянутих і 603 тисячі справ станом на 28 жовтня взагалі не зареєстрованих. І, крім всього іншого, там ситуація з оплатами помічникам, всім іншим, по самій малесенькій зарплаті, 700-800 гривень зарплата. Там трагічна ситуація. Це взагалі не зареєстровані справи.
Завершуйте, але будьте.
брати звідти коштів ні одної копійки нікуди не можна, туди треба ще шукати, де добавити, щоб сьогодні судова влада змогла закінчити цей рік якось. А фактично, щоб захищались права наших громадян належним чином. Дякую.
Дякую. Ганущак, фракція БЮТ.
Тут збито до купи багато питань. Тобто це спеціальний фонд, це перерозподіл, можна було зробити різними проектами. Треба дуже уважно і дуже ретельно підходити.перекидка із загального в спеціальний фонд. Тому що принципи бюджетної системи кажуть, що є принцип загального фонду. Тобто всі кошти, які приходять у доход, в доходну частину, повинні перерозподілятися не конкретно по певним галузям, тому що це є спокуса собі кусочок назавжди відсунути, отримати, а по порядку загального фонду. Тому я проти того, щоб суди отримали таку привілею. Крім того, я бачу, тут йде перерозподіл по Міністерству економіки. Президент сказав, що робить адміністративну реформу, що має йти скорочення апарату. Ну, фінансуйтесь в межах того апарату, який є. Тому що це взагалі ненормально, коли у нас у додатку до проекту закону на 2012 рік кількість прокурорів зростає з 16,5 до 18 тисяч. Це ненормально. У нас знову плодять апарат. Не можна плодити апарат. Ідуть витрати на утримання апарату. Де адміністративна реформа, в кінці кінців? Ну, не треба ж обдурювати людей! Дякую.
Так, дякую. Обговорення питання завершено. Шановні колеги, виступаючі абсолютно праві. Разом з тим, кожен розуміє, і Юрій Анатолійович говорив про те, що судова система завалена у нас справами, які не рухаються, бо в них навіть немає копійок на конверти, ручки і все інше. І це не просто слова, а той, хто стикається з цією ситуацією знає, що це так. І тому буде абсолютно правильно, якщо ту частину судового збору, який в цьому році з 1 листопада збільшується, щоб цю частину судового збору направити на фінансування судів. А в бюджеті на 2011 рік ми будемо його розглядати і буде там зовсім інша ситуація. Тому я думаю, тут треба підтримати. І абсолютно Ганущак правий, що треба підходити комплексно і передбачати наперед. Але цьому треба вчитися довго, довго і довго, ввести радянські п’ятирічки, і тоді все буде планово і все зрозуміло. Да, я не кажу. Тому, шановні колеги, я ставлю пропозицію комітету на голосування про прийняття закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо судового збору та інших питань]] [[реєстраційний номер 9296]]. Прошу голосувати.
В першому читанні.
В цілому. Ви висловлювали зауваження до Володимира Михайловича. Я не чув. [[13:17:05]] За-266 Прийнято. Шановні колеги, нам потрібно включити до порядку денного проект Закону про внесення змін до додатка № 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011 рік" [[щодо фінансування Мінекономрозвитку]] [[реєстраційний номер законопроекту 9383]]. Прошу голосувати. [[13:17:42]] За-263 Шановні колеги, оскільки ми розглядаємо якраз зараз закони, пов’язані із бюджетом, то я пропоную зараз його і розглянути. Хто підтримує цю пропозицію, прошу проголосувати. [[13:18:07]] За-263 Підтримано. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати. [[13:18:26]] За-231 Підтримано. Доповідає заступник міністра економічного розвитку і торгівлі Павленко. Рибак, заступник міністра фінансів. Будь ласка, Сергій Олександрович.
Дякую. Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, ці зміни до проекту Закону "Про Державний бюджет України" розроблено на виконання Указу Президента про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади з метою забезпечення стабільного функціонування та ефективного використання бюджетних коштів, виділених центральному апарату Міністерства економіки України. Цей законопроект є технічний з точки зору того, що не впливає на збільшення або зменшення доходної частини державного бюджету і встановлює перерозподіл в межах одного головного розпорядника державних коштів видатків. Видатки збільшуються по одній і тій ж програмі взагалі, перепрошую, по одному і тому ж головному виконавцю в межах двох бюджетних програм "прикладні і наукові розробки" та "керівництво, управління у сфері економічного розвитку". Сума, вона теж є незначна, тому пропонуємо підтримати, це біля 4 мільйонів гривень. Пропонуємо підтримати цей законопроект в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Баранов Валерій Олексійович, голова Комітету з питань бюджету.
Шановний Адаме Івановичу! Шановні депутати! Комітет розглянув на своєму засіданні цей законопроект. Положення законопроекту є збалансованими щодо показників Державного бюджету. Головне науково-експертне управління Верховної Ради підтримує внесену пропозицію. Слід зауважити, що Верховною Радою 6, 18 і 20 жовтня та на сьогоднішньому засіданні прийнято ряд законів, якими внесено зміни до Закону про Державний бюджет за показниками доходів та витрат Державного бюджету. Отже, потребуватимуть уточнення загальні показники Державного бюджету в додатку до законопроекту номер 9383, відповідно до прийнятих законом змін, для забезпечення збалансованості бюджету. За наслідками розгляду, комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону рро Державний бюджет на 2011 рік, 9383, за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому як закон. З врахуванням пропозицій, викладених у листі-поданні бюджетного комітету до Верховної Ради. І для стенограми зазначу, що у разі прийняття даного законопроекту, Комітету з питань бюджету разом з Головним юридичним управлінням при оформленні закону належить внести до нього в додатку необхідні редакційні та техніко-юридичні уточнення, пов’язані з ухваленими Верховною Радою пропозиціями бюджетного комітету. Прошу підтримати рішення нашого комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Будемо голосувати? Ні. Карпук, будь ласка, Володимир Карпук, мікрофон.
Володимир Карпук, "Наша Україна". Я хочу сказати про принципи прийняття рішень до змін до Державного бюджету. В минулому році, в позаминулому році ми пропонували збільшити видатки по коду лікування громадян за кордоном. Ці наші пропозиції не підтримали. Кошти виділяються мінімальні. В попередньому законі ми прийняли рішення про збільшення видатків в Міністерство охорони здоров’я саме по цій статті на 550 тисяч для позачергового лікування однієї видатної особи, не буду називати прізвища, Героя України, за кордоном. І дуже складне питання морально-етичне для багатьох, і для мене, я думаю, для тієї людини. Можливо, вона не знала, яким чином вирішується, адже на черзі стоять десятки важкохворих дітей. Це переважно діти-онкохворі, онкогематологія, коли, дійсно, не можна пролікувати дитя в межах України. Кабінет Міністрів ще 7 лютого 550 тисяч без рішення, не знаю, яким чином, виділяє на лікування цієї людини, яка би, в принципі, могла зібрати ці кошти, чи допомогли наші спонсори, яких так багато в більшості. 550 тисяч – це є хворі діти, важко на вагу поставити чи принаймні дійсно заслужену людину, чи життя тієї онкохворої дитини, яка ні в якому іншому випадку, ніяким іншим чином ці кошти зібрати не могла. Мені здається, що все-таки так не можна вирішувати питання, тому що звертаються люди, знають, що є така черга, знають, очікують. І коли будуть вони це знати, що навіть з тих величезних сум, які виділяються в бюджеті на лікування державних службовців, та ще й забираються кошти таким чином з бюджету на лікування дітей за кордоном. Тому я думаю, що не можна, треба мати все-таки християнську мораль. Дякую.
Дякую. Але це трошки інше питання. Я розумію. Давайте, будь ласка, ми підтримаємо пропозицію комітету із врахуванням його думок. Бо, дійсно, коли ми вносимо зміни, там постійно треба коригувати показники, з тим щоб було відповідно до Бюджетного кодексу все оформлено. Я ставлю на голосування: прийняти Закон про внесення змін до Додатка номер 3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2011рік" [[щодо фінансування Мінекономрозвитку]], 9383 законопроект. Прошу підтримати. [[13:24:37]] За-256 Дякую, закон прийнято. Слухаємо питання: проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання інвестицій у вітчизняну економіку [[реєстраційний номер номер 9341]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:25:08]] За-217 Підтримано. Доповідає автор законодавчої ініціативи Олександр Андрійович Козуб. Підготуватися Каракаю.
Шановний Адаме Івановичу, шановні народні депутати, законопроект [[9341]] про внесення змін до Податкового кодексу України [[щодо стимулювання інвестицій у вітчизняну економіку]] розроблено з метою вирішення ряду питань, які внаслідок їх нечіткого висвітлення в редакції Податкового кодексу України призводять до непорозумінь між контролюючими органами та платниками податків, а окремі норми негативно впливають на фінансовий стан платників податків та відповідно не сприяють збільшенню надходжень до бюджету. На сьогодні у країні реалізуються численні проекти із залученням приватних інвесторів до управління державними промисловими підприємствами шляхом надання таких державних промислових об’єктів в оренду чи концесію. Для покращання фінансових показників державних підприємств, що продаються у концесію, на підставі статті 3 Закону України "Про концесії" концесіонер приймає на себе обов’язки щодо погашення кредиторської заборгованості такого підприємства. У той же час Податковий кодекс України містить правову прогалину, оскільки передбачає можливість передачі обов’язків з погашення податкової заборгованості інвестору лише стосовно орендованих підприємств державної власності. Тому необхідно передбачити можливість і концесіонера, який отримав у концесію об’єкти державної чи комунальної власності, погашати податкові зобов’язання. Прогалина знижує інвестиційну привабливість об’єктів концесії. Також існує необхідність врегулювати питання нарахування ПДВ на суму орендної та концесійної плати. Інша проблема, яку пропонується вирішити у законопроекті, спрямована на підвищення інвестиційної привабливості вітчизняної економіки та встановлення сприятливих умов для створення нових виробництв, у тому числі.запозичень, визначених з курсовими різницями від перерахунку операцій. Пропоную прийняти за основу. Якщо буде прийнято за основу у першому читанні, підготувати до другого читання за скороченою процедурою. Дякую.
Дякую. Каракай Юрій Васильович, голова підкомітету Комітету з питань фінансів, банківської діяльності і податкової та митної політики.
Шановний Адаме Івановичу, шановні колеги! Представники всіх фракцій завжди кажуть про підвищення соціальних стандартів. Давайте будемо відверті, вони неможливі без сталого зростання економіки, а стале зростання економіки неможливе без залучення великих обсягів інвестицій. Проте, на жаль, всі кажуть про соціальні стандарти, але замовчують ці питання. На погляд нашого комітету, цей законопроект є прикладом того, що можна вести в залі не демагогію, а кожному депутату готувати законопроекти, які в якійсь великій чи невеликій мірі будуть покращувати економіку нашої країни. Автор законопроекту докладно зупинився над його положеннями. Комітет розглянув цей законопроект, пропонує його прийняти в першому читанні, при цьому були виказані ряд пропозицій по його удосконаленню, які будуть враховані на друге читання. І одночасно, Адам Іванович, враховуючи, що там є зміни до Податкового кодексу, а уже кінець року, комітет просить також поставити питання про його підготовку до другого читання за скороченою процедурою. Дякую.
Дякую. Обговорювати будемо? Крім Аржевітіна, інші не наполягають? Будь ласка, Станіслав Аржевітін. І Сухий, Ярослав Сухий.
Шановні народні депутати! Дійсно, як би потрібно створювати для іноземних інвестицій певні преференції, но не потрібно забувати за наші українські реалії. Я хотів би сказати виключно навколо теми, яка тут закладена, це щодо валютних коливань, тема це болюча. Ви знаєте, в результаті валютних коливань з 4, з 5 гривень до 8-и спочатку українці брали, купляли долар за 5, а потім, щоб повернути кредит, потрібно купляти долар за 8. Курсова різниця склала 180 мільярдів гривень. Вона висить у повітрі на клієнтах, на банківській системі. От ціна питання курсових різниць. Що стосується цього законопроекту? Законопроект передбачає певні преференції для іноземних інвесторів в частині віднесення на збитки чи на прибутки валютні операції щоквартально в українському бухгалтерському обліку. Я думаю, що, якщо говорити про спільність стандартів, то це нерівні умови для українських підприємців і для іноземних підприємців. Для того, щоб уникнути валютних коливань, треба іноземним інвесторам пояснювати, що у нас є своя грошова одиниця – гривня – і, будь ласка, беріть гривневі кредити, і ніяких валютних коливань у вас не буде. Я думаю, треба так привчати інвесторів і тоді не буде валютних коливань. Сам текст щодо валютних коливань так прописаний, що його прочитати чітко не можна, про це вдало зробило заключення Науково-експертне управління. Я думаю, що методологія для окремих суб’єктів господарювання щодо віднесення на прибутки або збитки курсові різниці, порівняні з іншими суб’єктами, не є коректним. Мені здається, не є справедливим. Тому добре, коли до нас ідуть інвестиції, але у нас повинна бути рівність підприємницької діяльності для всіх суб’єктів господарювання на Україні. Тому я не буду. я не аналізував весь законопроект, але що стосується саме цієї складової щодо курсових коливань, вона виписана некоректно, неправильно і несправедливо по відношенню до українських суб’єктів господарювання. Дякую.
Будь ласка, Ярослав Сухий.
Шановні колеги, я коротко. Ми з колегою Аржевітіним не домовлялися про солідарний виступ, але в даному випадку я хочу зробити застереження стосовно концепції законопроекту. По-перше, було би здорово, якби цей закон був раніше, може б в 2005 році не було би такого погрому базових галузей народного господарства, коли обмануті інвестори пішли від нас, бо були відмінені всі преференції вітчизняному товаровиробнику з іноземними інвестиціями. Я маю на увазі, першу чергу, Запорізький автомобільний завод і 150 мільйонів доларів від "Деу", які просто-на-просто були "спалені". Якби в 2005 році не були відмінені преференції для вітчизняного товаровиробника, ми б мали зараз зовсім інакшу картину в нашому господарстві. Ми мали би модернізовані підприємства і модернізовану, наприклад, гірничо-металургійну галузь. Тому я думаю, що до другого читання ми повинні знайти якісь підходи, які би пов’язали. ув’язали виписані законодавчі новели в цьому проекті з концепцією підтримки вітчизняного товаровиробника. Будь ласка, вітчизняний товаровиробник, іноземні інвестиції, а особливо цікавою є, по-моєму, пропозиція звільнити від податку на додану вартість постачання обладнання, яке буде використовуватися для виробництва електроенергії на альтернативних джерелах енергії. Це те, що Україні, наприклад, сьогодні потрібно. Тому я підтримую пропозицію про необхідність залучення інтересів вітчизняного товаровиробника в тілі цього законопроекту, і підтримати його в першому читанні. А до другого читання за скороченою процедурою підготувати, тому що цей законопроект сьогодні чекає наша українська економіка.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу в першому читанні Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стимулювання інвестицій в вітчизняну економіку. Реєстраційний номер 9341. Прошу голосувати. [[13:33:23]] За-256 І була пропозиція профільного комітету: дати їм доручення, щоб підготувати цей законопроект до другого читання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:33:50]] За-251 Підтримано рішення. На наступний пленарний тиждень прошу подати законопроект до другого читання. Слухаємо питання: проект Закону про внесення зміни до статті 306 Кримінального кодексу України [[щодо узгодження положень]]. Реєстраційний номер 9351. Доповідає, і він же ж і суб’єкт, і від комітету, голова Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Віктор Дмитрович Швець. Будь ласка, у вас є чотири хвилини.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати, 6 жовтня 2011 року було прийнято Закон України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення" та Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за незаконний обіг наркотичних засобів, психотропних речовин та прекурсорів, отруйних чи сильнодіючих речовин або отруйних чи сильнодіючих лікарських засобів і одурманюючих засобів. Але в результаті технічної помилки сталося так, що Президентом був підписаний закон, який не повністю відповідав тому, що було проголосовано у Верховній Раді. У зв’язку з цим виникла необхідність внесення термінових змін до цього закону. Адже склалась ситуація, коли міра покарання, передбачена частиною 1 статті 306 Кримінального кодексу України, є більш суворою, ніж міра покарання, передбачена частиною другою цієї статті. Таким чином, даним законопроектом пропонується внести зміни до абзацу другого частини 1 статті 306 Кримінального кодексу України, замінивши слова "від семи до двадцяти", словами "від семи до дванадцяти". Комітет Верховної Ради з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності, розглянув цей законопроект, проаналізувавши його. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді ухвалити цей законопроект. прийняти його за основу та в цілому як закон. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради вважає, що законопроект може бути прийнятий за основу. Дякую за увагу. І прошу підтримати рішення комітету і прийняти цей законопроект у цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Зрозуміла ситуація? Шановні колеги. [[Шум у залі]] Шановні колеги, коли готували закон до підпису, хтось не побачив, що замість слів 12 написали 20. Ось і виникла така колізія, така міра покарання. Тому, я думаю, буде абсолютно правильно, якщо ми зараз підтримаємо пропозицію профільного комітету і приймемо цей закон в цілому, тому що тут на друге читання немає що готувати. [[Шум у залі]] Будемо розбиратися, Юрій Анатолійович, будемо розбиратися, хто це зробив і як це було зроблено. Це був технічний недогляд. Недогляділи люди. Але ми поступаємо мудро, бо ми побачили і виправляємо. Тому я ставлю на голосування пропозицію прийняти Закон про внесення змін до статті 306 Кримінального кодексу України [[щодо узгодження положень]], реєстраційний номер 9351. Прошу голосувати. [[13:37:30]] За-262 Дякую. Закон прийнято. Розглядаємо проект Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" [[щодо ВАТ "Одеський припортовий завод"]]. Реєстраційний номер 2209. Є пропозиція за скороченою. Прошу голосувати. [[13:38:02]] За-239 Підтримано. Будь ласка, доповідає Мармазов Євгеній Васильович, автор. Бондарю підготуватися.
Уважаемые коллеги, данный проект Закона по Одесском припортовому заводу был подан 3 года и 7 месяцев тому назад. За это время произошли большие изменения. Но актуальность этой проблемы осталась. Проект закона вносится, это не личная моя прихоть, а проект закона вносится по решению Специальной контрольной комиссии по контролю за приватизацией. После того, как в 2008 году Кабинет Министров принял решение этот завод выставить на приватизацию Что такое Одесский припортовый завод, он часто здесь вспоминается. Это очень высокотехнологический рентабельный завод, выпускающий различную химическую продукцию, 99,6 процентов акций – у государства. Завод сравнительно крупный. На нем трудятся 3 тысячи 800 человек трудящихся. Завод в хорошем состоянии, и в развитие этого завода вложены огромные деньги. Кроме того, на территории завода расположен комплекс по сохранению перегрузки химической продукции не только собственного производства, а и других предприятий Украины и России. То есть если этот завод будет приватизирован, то новый собственник становится монополистом по услугам сохранения и перегрузки химической продукции со всеми вытекающими отсюда последствиями. Следующий момент. Что предприятия экологически опасные, на территории завода находятся крупные четыре хранилища сжиженного аммиака, где-то 120 тысяч тонн. Это, по сути дела, под самым крупным городом - Одесса. Значит, в единый комплекс ОПЗ входит акватория морского порта, причалы, пристани, набережные, значит, входит инженерная инфраструктура портовой системы, магистральный аммиакопровод и другие. Те объекты, которые согласно.
Завершуйте.
держмайна запрещается, значит, приватизировать. Поэтому мы вносим предложение включить это предприятие в список неподлежащих приватизации, а если у кого-то свербит этот завод приватизировать, нужно сделать реструктуризацию, выделить собственное производство и перевалку отдельно. Спасибо.
Дякую. Так, від комітету, ага, від комітету Воропаєв Юрій Миколайович. Будь ласка.
Уважаемые коллеги! Уважаемый председательствующий! Комитет рассмотрел данный законопроект на своем заседании 5 апреля этого года и рекомендует Верховной Раде Украины его отклонить. Вот, по каким причинам. По информации, которую получил комитет от Кабинета Министров Украины, который также рекомендует данный законопроект відхилити, Одесский припортовый завод на протяжении последних трех лет терпит убытки, и с каждый годом все больше и больше. В частности, по состоянию за 2009 год [[я не могу спорить с вами, я говорю информацию от Кабинета Министров Украины]], за 2009 год получены убытки – 2 миллиона 444 тысячи гривен, за 2010 год получены убытки – 87 миллионов 169 тысяч гривен. Изношенность основных средств составляет более 50 процентов. В связи с этим такое решение и такое предложение.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Обговорювати будемо?
Запишіться, одесити. Так, будь ласка, Болдирєв.
Передаю слово Михаилу Чечетову.
Будь ласка, Михайло Васильович Чечетов.
Уважаемые коллеги, я думаю, мы должны видеть в целях приватизации, прежде всего стратегию и перспективу развития предприятия и четко просчитывать на несколько ходов вперед. И там, где предприятие требует технического обновления, модернизации, новых технологий, мы должны увязывать с возможностями государства вложить эти инвестиции. Если государство способно вложить инвестиции [[инвестировать]], то естественно и тем самым поддержать конкурентоспособность предприятия на рынке и в длительной перспективе, то такое предприятие может работать в госсекторе. А если видим, что возможности финансовые государства ограничены и предприятие будет в среднесрочной перспективе и долгосрочной перспективе терять рынки, наверстывать упущенное, всегда очень сложно, то в такой ситуации нужно отпускать предприятие, выставлять на приватизацию с тем, чтобы зашел инвестор, способный вложить, инвестировать недостающие предприятию средства и повышать его эффективность, конкурентоспособность и обеспечить долгосрочную перспективу. Я думаю, что, взвесив все "за" и "против", правительство как раз предлагает наиболее целесообразный вариант, с точки зрения стратегической перспективы развития предприятия. Спасибо.
І вам дякуємо. Євген Царьков. За ним – Кармазін.
Михаил Васильевич сориентировался вовремя, хотя не был готов к этому вопросу. А я хочу его проинформировать, что это предприятие с мощностью перевалки четырех миллионов тонн аммиака, то есть оно прибыльное. И я депутатским запросом и как зам. главы комитета вам это могу подтвердить сейчас, но мне не хватит регламента. В свое время главная ворожка страны хотела уже приватизировать это предприятие, которое является конечным пунктом аммиакопровода "Тольятти-Горловка-Одесса". И скажу, что это, если состоится его приватизация, это будет грабеж века после развала ЧМП. Почему? Потому что, еще раз подчеркиваю, можно спросить нашего коллегу, это бывший депутат от Партии регионов, а нынче губернатор, Эдуарда Матвейчука. Можно спросить главного налоговика Одесской области господина Чернобая, он долго проработал на Донбассе в налоговой. Это курица, которая несет сегодня золотые яйца бюджету Одесской области и Украины. Соответственно, информация о том, что фонды изношены больше чем на 55 процентов, тоже не соответствует действительности. Мы были по приглашению трудового коллектива на этом заводе. И, кстати, я почему сейчас удивлен, потому что наши коллеги по Партии регионов с облсовета одесского, они тоже выступают категорически против приватизации, потому что потеряет и бюджет Одесской области, потеряет и бюджет Украины. И поэтому я надеюсь, что здесь тоже, наверное, есть какой-то технический сбой в. да, то есть или комитета, или наших коллег по парламенту, но хочу еще раз вам сказать, что в 2006 году, я цифру просто помню, 257 миллионов была чистая прибыль, в 2007 году – 275, в 2009 – 311, а в 2010 они просто сделали аферу, то есть там были кредитные обязательства и по отношению к кредитным обязательствам они сказали, оно убыточное. Оно в 5., так точно, оно прибыльное с коэффициентом где-то 5-5,2. Поэтому продавать это предприятие, тем более приватизировать его, ни в коем случае нельзя. Я так подозреваю, что это действия некоего господина с фамилией на букву "Ф". Ну, если он это заберет, то мы потерям тогда действительно монополию полностью на рынки и аммиака, и опять-таки, подчеркиваю, осложним отношения с Российской Федерацией, потому что это базовый пункт по транспортировке российского аммиака.
Юрій Кармазін.
Шановні друзі! Юрій Кармазін. Я хотів би, я здивований тим, що раптом став збитковим завод одеський припортовий. Я категорично заявляю, що це неправдиві дані. Підтверджую, що попередні виступаючі, які знають ситуацію в Одеській області, і Мармазов, і Царьков, сказали правду. Підтверджую, що тільки технологічно, щоб трошки мінімізувати податки була там зроблена певна процедура. Але вдумайтесь, шановні, питання національної безпеки, питання загрози місту, що ви ставите на карту. Як піднімається у вас язик сказати, коли в 20 кілометрах від Одеси, від мільйонного міста знаходиться така велика атомна бомба? Я розумію, хочеться зробити подарунок Фірташу. Я все розумію. Я назвав вам прізвище, хто зараз стоїть на черзі, хто вже підбирається туди останніх півроку. І через це не вдасться вам це. Абсолютно правильно: там біля п’яти тисяч працюючих, все місто на це замкнуте. А той провід, який іде між Тольятті і Одесою, і те, що підприємство може складати загрозу, і вартість аміакопроводу, який не може нікому продатись, через те, якщо будете продавати завод, то потім аміакопровід вже буде в нікуди, - ось в чому ситуація! А потім держава віддасть просто так! А потім будете, ви знаєте, я згадую, що коли ми розглядали аналогічне питання, кілька років назад мені зателефонував владика Агафангел, депутат Одеської обласної ради. І каже, хіба ж Господь позбавив розуму? Тому я звертаюсь до Партії регіонів. Очевидно ж, вас Господь не позбавив розуму?
Гривковський? Не наполягає. Каплієнко, будь ласка, одна хвилина.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги! Шановні народні депутати! Ви знаєте, ми, коли розглядали на експертній раді фракції цей законопроект, наше коливання звернулося лише до одного питання. От дивіться, 3-4 базових питання, які біля цього проекту можна поставити. Перше. Екологічна безпека. Друге. Це бюджет. Місцевий бюджет, безумовно, мова йде. Третє. Наявність стратегії, куди підуть гроші після приватизації. І четверте. Чи є яка скрита мотивація біля цього акту приватизації після 2004 року. І по всім питанням ми отримали відповіді. Нам не треба проводити приватизацію Одеського припортового заводу. Якщо на сьогоднішній день ми хочемо, щоб бюджет міста отримував відповідні надходження, якщо ми хочемо, щоб хтось відповідав за екологічну безпеку регіону. І якщо ми хочемо, щоб ми дійсно отримали висококапіталізоване підприємство в руках держави. І ще наостанок хочу сказати, що іноді буває скрита приватизація чи купівля, коли інші корпорації, які володіють ринками, хочуть його розчистити. Припортовий завод одеський.
Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" [[щодо ВАТ "Одеський припортовий завод"]] [[реєстраційний номер 2209]]. Прошу голосувати. [[13:50:09]] За-51 Не підтримана пропозиція. Відхилено. Розглядаємо питання: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" [[щодо ВАТ "Науково-дослідний інститут електромеханічних приладів"]] [[реєстраційний номер 2217]]. Є пропозиція розглянути за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[13:50:49]] За-208 Підтримано. Доповідає Мармазов Євген Васильович, автор ініціативи.
Уважаемые коллеги, это тоже закон "с бородой". Мы его вносили с Кинахом, кстати, Партия регионов, еще 4 года тому назад. Но если по Одесскому припортовому здесь еще пытались что-то там туман напустить, кому он достается, кто глаз положил, а мы уже знаем кому рудники титана будут отданы, кому Одесской припортовый будет отдан. Я привожу еще один пример. Значит, мы предлагаем Научно-исследовательский институт электромеханических приборов ни в коем случае не приватизировать. Это тоже правительство выставляет его на приватизацию, здесь 96 процентов. 94,4 процента государственной собственности. Но что это такое "институт"? Ну если Одесский припортовый. Вы вдумайтесь, что такое институт чисто оборонного значения, работает на авиацию, работает на сверхточное оружие, завод имеет государственные секреты. Значит завод этот. институт сравнительно маленький. Удивляюсь, почему глаз на него кто-то положил? Ну там 7 гектаров земли в Киеве. Значит я вам скажу, что если мы пойдем на приватизацию этого завода – это будет грубейшее нарушение Закона о приватизации держмайна, где четко сказано, что предприятия, выпускающие оружие всех видов для Вооруженных сил и СБУ, не подлежат приватизации. Поэтому мы предлагаем включить этот институт в перечень предприятий, не подлежащих приватизации. Кто нас поддержал? Вот вдумайтесь, нас поддержала, значит, Специальная комиссия Верховной Рады по науке и образованию, Комитет Верховной Рады по вопросам обороны и Министерство обороны. Я зачитаю вам, вот, чтобы, у меня отзывы и СБУ есть по этому. и все остальные. Я зачитаю, что написало Министерство обороны. "Таким чином Міністерство оборони України зацікавлено у наукових розробках ВАТ НДІ та розглядає як перспективного виконавця робіт за державним оборонним замовленням". Чисто оборонное предприятие. Значит, мы предлагаем его включить в перечень.
Дякую. Будь ласка, Воропаєв.
Уважаемые коллеги, данный законопроект также был рассмотрен на Комитете по вопросам экономической политики. И комитет рекомендует Верховной Раде Украины відхилити даний законопроект. И причины примерно те же самые. Я вам передал уже, автору передал, справку, письменную справку Кабинета Министров Украины об убытках Одесского припортового завода. И в данном случае точно такое же заключение имеется за подписью вице-премьер-министра Украины об убытках этого института за 2010 год и об изношенности основных средств. Кроме этого, Кабинет Министров Украины пишет, что не имеется возможности загрузить заказами данное предприятие. По этой причине рекомендуется его, данный законопроект, не принимать.
Так, будемо обговорювати?
Запишіться. Так, будь ласка, Прокопчук.
Юрій Прокопчук, "БЮТ - "Батьківщина", Рівненщина. Ну, ви знаєте, от таке враження, що в нас просто все, що дійсно працює на зовнішньооборонні функції держави, нищиться, доводиться спеціально до банкрутства, нібито не розміщуються якісь там замовлення і так далі. Ось в цьому полягає сутність діяльності сьогоднішньої влади Януковича. Спочатку боротися із опозиціонерами, потім довести науку, освіту до такого краю, і заборонити українську мову, а зараз вже взялися безпосередньо за оборонну. Ну, ніде такого у світі немає, щоб оборонні підприємства, які носять державну вагу, от так просто нищить. І під кого це нищиться? Знову під тих же самих олігархів, які зараз хочуть забрати приміщення, викинути вчених звідти і вирішувати виключно свої олігархічні питання. Звісно, що такий закон потрібно підтримувати.
Будь ласка, Каплієнко.
Шановний Адаме Івановичу, прошу передати слово Гасюку Петру Петровичу, нашому колезі.
Шановний Адаме Івановичу, депутатська група "Реформи заради майбутнього" наголошує, що Науково-дослідний інститут електромеханічних приладів – це підприємство оборонно-промислового комплексу, що має стратегічне значення для національної безпеки держави. Це підприємство єдине в Україні та провідне на всьому пострадянському просторі щодо створення апаратури реєстрації обробки передачі інформації. Воно має високий науково-технічний потенціал та унікальне обладнання, що дає можливість створювати високотехнологічні, наукоємні вироби, що дозволяють підприємству займати гідне місце у галузі електронного та електронно-механічного приладобудування. Треба також наголосити, що значна кількість розробок інституту є державною таємницею, а тому приватизація створить передумови для витоку надтаємних розробок та позбавить Україну конкурентоздатності на світовому ринку озброєнь. Зважаючи на сказане, депутатська група "Реформи заради майбутнього" підтримує законодавчу ініціативу щодо заборони приватизації підприємства "Науково-дослідний інститут електромеханічних приладів" шляхом внесення його до переліку об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації. Дякую за увагу.
Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати! Перш за все, пане головуючий, до вас. Ви бачите, ми продовжили сьогодні засідання, хоча з 13 години мало бути "Різне". В залі відсутня наявна кількість депутатів, і це закон, і Закон щодо заборони приватизації Одеського припортового заводу мають голосуватися в інший день. Я пропоную вам, шановний Адаме Івановичу, обмежитись сьогодні обговоренням цього законопроекту і перенести голосування, як і повернутись до голосування по Одеському припортовому заводу на наступний день, тобто на наступний пленарний тиждень. Це ж треба додуматися, що надтаємні розробки, які забезпечують конкурентоздатність України на світовому ринку озброєнь, а я нагадаю, що ще донедавна ми там були четвертими в світі. Хоча у нас говорилося, і Президент говорив про те, що хоче Україну ввести в двадцятку, то ми вже були в цих розробках четвертими в світі, шановні, в оборонних. І ви сьогодні пропонуєте одним махом ці 7 гектарів потрібні землі, та не скільки важливі і ці 7 гектарів. Хоча і це також по цим всім методологіям таємним дуже дорого коштує. Там же унікальне обладнання, унікальні люди, унікальні працівники, хіба ми цього не розуміємо, унікальні технології, які ми втратимо. І вже ніколи нічого не буде, бо ваш міністр освіти за жодне ПТУ не турбується, бо не створили жодного профтехучилища. А ви хочете зараз по звільняти людей і знищити оборонно-здатне підприємство. Тому я прошу перенести голосування.
Дякую, Юрій Анатолійович. Справа в тому, що ПТУ не тільки не ліквідували - їх перетворили в вищі навчальні заклади, так що з них ми зробили. Федун, будь ласка. Не наполягає. Обговорення питання завершено. Я ставлю на голосування прийняття за основу Закону про внесення змін до Закону України [[Шум у залі]] "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації" (щодо ВАТ "Науково-дослідний інститут електромеханічних приладів") (реєстраційний номер 2217). Прошу голосувати. [[14:00:14]] За-72 На жаль, не підтримано. Законопроект відхилено. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 22, "Батьківщина" – 4, "Наша Україна" не голосувала. І Юрій Анатолійович агітував, що треба. Комуністів – 25, "Реформи заради майбутнього" – 20. [[Шум у залі]] Оголошую, що не спрацювало щось у Юрія Анатолійовича. Народна Партія не голосувала, позафракційні – 1. Шановні колеги! На цьому ми ранкове засідання Верховної Ради завершимо. Я його оголошую закритим.Наступний пленарний тиждень ми працюємо відповідно за планами не сесійного залу, тому, будь ласка, до побачення.