Има кворум. Откривам заседанието. Уважаеми народни представители, на основание чл. 53, ал. 5 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам да бъдат включени в седмичната Програма за работата на Народното събрание следните допълнителни точки: Прекратяване пълномощията на народни представители – подадени оставки от народните представители Йордан Младенов, Пенчо Милков, Станислав Владимиров, Денчо Бояджиев, Анелия Клисарова и Христо Грудев, като предлагам да стане точка втора за днешното пленарно заседание. Проект на решение за удължаване срока на действие на Временната анкетна комисия за проучване на всички данни, факти и обстоятелства по повод изнесените в европейски и български медии твърдения за скандалната подкупна схема при придобиване на българско гражданство от чужди граждани и Проект на решение по Доклада. Вносител е народният представител Йордан Цонев – председател на Временната анкетна комисия, като предлагам да стане точка трета за днешното пленарно заседание. Моля, гласувайте. Гласували 161 народни представители: за 157, против 1, въздържали се 3. Предложението е прието. Преминаваме към: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СКЛЮЧЕНОТО ЧРЕЗ РАЗМЯНА НА НОТИ НА 22 ЮЛИ 2019 Г. СПОРАЗУМЕНИЕ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА СПОГОДБАТА МЕЖДУ ПРАВИТЕЛСТВОТО НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И МЕЖДУНАРОДНАТА ОРГАНИЗАЦИЯ НА ФРАНКОФОНИЯТА ОТНОСНО ФУНКЦИОНИРАНЕТО НА ФРАНКОФОНСКИЯ ИНСТИТУТ ПО АДМИНИСТРАЦИЯ И УПРАВЛЕНИЕ (ФИАУ) В СОФИЯ, ПОДПИСАНА НА 28 АВГУСТ 2002 Г. Вносител: Министерският съвет. Комисията по образованието и науката за представяне на Доклада. Имате думата, уважаема госпожо Стоянова.
Благодаря, господин Председател. Моля, преди да Ви запозная с Доклада, процедура по допуск – на основание чл. 49, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание в залата да бъдат допуснати: от Министерството на образованието и науката: госпожа Деница Сачева – заместник-министър; от Министерството на външните работи: господин Георг Георгиев – заместник-министър, и госпожа Мария Спасова – директор на дирекция „Права на човека“; Асен Кръстев – национален координатор на франкофонията.
Подлагам на гласуване направеното предложение за допуск в залата. Гласували 153 народни представители: за 149, против няма, въздържали се 4. Предложението е прието. Моля, поканете гостите в залата. Моля, продължете с представянето на Доклада на Комисията.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумение за изменение на Спогодбата между правителството на Република България и Международната организация на франкофонията относно функционирането на Франкофонския институт по администрация и управление в София, подписана на 28 август 2002 г., № 90-02-26, внесен от Министерския съвет на 16 октомври 2019 г. На свое редовно заседание, проведено на 6 ноември 2019 г., Комисията по образованието и науката разгледа Законопроект за ратифициране на Споразумение за изменение на Спогодбата между правителството на Република България и Международната организация на франкофонията относно функционирането на Франкофонския институт по администрация и управление в София, подписана на 28 август 2002 г., № 90-02-26, внесен от Министерския съвет на 16 октомври 2019 г. В заседанието взеха участие: от Министерството на образованието и науката: Красимир Вълчев – министър; от Министерството на външните работи: Георг Георгиев – заместник министър, Мария Спасова – директор на дирекция „Права на човека“; и Асен Кръстев – национален координатор на франкофонията. [[Шум.]] В Комисията по образованието и науката постъпи становище от Националната агенция за оценяване и акредитация, че досегашното и по-нататъшно функциониране на Франкофонския институт по администрация и управление в София като специализиран институт на франкофонията по администрация и мениджмънт ще засили ролята на нашата държава като фактор и желан партньор на Международната организация на франкофонията в Централна и Източна Европа и Западните Балкани. [[Шум.]] Законопроектът бе представен от заместник-министър Георг Георгиев, който подчерта, че Франкофонският институт по администрация и управление (ФИАУ) в София е създаден по предложение на Република България пред Петия форум на най високо равнище на франкофонията (Мавриций, 1993 г.). Институтът е открит през 1995 г. по силата на Спогодба между правителството на Република България, от една страна, и Асоциацията на университетите с частично или цялостно преподаване на френски език и Университета на френскоезичната мрежа, от друга страна, относно осъществяване на Проекта ФИАУ, подписана на 12 декември 1994 г. [[Шум.]] Франкофонският институт по администрация и управление е институт към международна организация, който организира обучения по силата на Спогодба между Република България и Международната организация на франкофонията по програми на университети с академична акредитация в държави от Европейския съюз, по конкретно Франция и Белгия, но не разполага с преподаватели на основен трудов договор и не издава дипломи. Обучението се осигурява от гостуващи преподаватели и дипломите се издават от университетите, по чиито програми се организира обучение. В изпълнение на Протоколно решение на Министерския съвет от 29 май 2019 г., т. 8 от Протокол № 22, чрез размяна на ноти на 22 юли 2019 г. е сключено Споразумение за изменение на Спогодбата между правителството на Република България и Международната организация на франкофонията относно функционирането на Франкофонския институт по администрация и управление в София, подписана на 28 август 2002 г. при условие за последваща ратификация. [[Шум.]] Сключеното Споразумение за изменение на действащата Спогодба не променя установения от 23 години насам режим и обхват в дейността на Института, както и не променя целите и организационните принципи в работата му. [[Шум.]] Споразумението подлежи на ратификация от Народното събрание съгласно чл. 85, ал. 1, т. 7 от Конституцията на Република България, тъй като се изменя ратифицирана със Закон спогодба. [[Силен шум.]] Разпоредбите на Споразумението са в съответствие с Конституцията на Република България, българското законодателство, международните задължения на страната ни и правото на Европейския съюз и не изискват мерки от законодателен характер с оглед на тяхното прилагане. Сключването на Споразумение за изменение на Спогодбата е породено от необходимостта за: - промяна на наименованието на Института вследствие на констатирано съвпадение на френската абревиатура на името c тази на институт, регистриран във Франция през 1968 г. [[Силен шум.]] C преименуването на Института се решава проблем от областта на интелектуалната собственост и отпада като безпредметен предявеният съдебен иск във Франция срещу Университетската агенция на франкофонията; - уреждане на условията и на ангажиментите на страните във връзка с предоставянето на Института на право на ползване върху помещения в София, което се регламентира в Допълнителна договореност № 1 към Спогодбата.“ [[Силен шум.]]
Извинете ме, госпожо Стоянова. Колеги, извинявам се, но толкова е шумно, че наистина не се чува с какво ни запознава госпожа Стоянова. [[Силен шум.]] Моля Ви, седнете по места и запазете тишина или просто проведете разговорите си извън пленарната зала. Моля Ви! [[Шум.]]
„Министър Красимир Вълчев…“ [[Шум.]]
Не, изчакайте, защото има хора, които не са ме чули какво помолих току-що. [[Шум.]] Продължаваме да чакаме. [[Шум.]] Още мъничко тишина, моля! [[Шум.]] Ако не можем да запазим тишина и сте съгласни… [[Шум.]] Не бих искал да споменавам имена на народни представители, моля Ви! Благодаря Ви. Продължете, уважаема госпожо Стоянова.
„Министър Красимир Вълчев изрази подкрепа за разглеждания законопроект. След проведено гласуване с резултати: „за“ – 20 гласа, без „против“ и „въздържали се“, Комисията по образованието и науката предлага на Народното събрание да приеме Законопроект за ратифициране на Споразумение за изменение на Спогодбата между правителството на Република България и Международната организация на франкофонията относно функционирането на Франкофонския институт по администрация и управление в София, подписана на 28 август 2002 г., № 90-02-26, внесен от Министерския съвет на 16 октомври 2019 г.“
Благодаря Ви. Имате думата за изказвания, уважаеми колеги. Няма изказвания. Закривам разискванията. Подлагам на гласуване представения Ви законопроект. Гласували 147 народни представители: за 144, против 1, въздържали се 2. Предложението е прието.
Процедура.
Заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председател, моля на основание чл. 80, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да подложите на второ гласуване Законопроекта за ратифициране на Споразумение за изменение на Спогодбата между правителството на Република България и Международната организация на франкофонията относно функционирането на Франкофонския институт по администрация и управление в София, подписана на 28 август 2002 г., № 90-02-26, внесен от Министерския съвет на 16 октомври 2019 г.
Подлагам на гласуване направеното предложение. Гласували 145 народни представители: за 145, против и въздържали се няма. Предложението е прието.
„ЗАКОН за ратифициране на сключеното чрез размяна на ноти на 22 юли 2019 г. Споразумение за изменение на Спогодбата между правителството на Република България и Международната организация на франкофонията относно функционирането на Франкофонския институт по администрация и управление (ФИАУ) в София, подписана на 28 август 2002 г. Член единствен. Ратифицира сключеното чрез размяна на ноти на 22 юли 2019 г. Споразумение за изменение на Спогодбата между правителството на Република България и Международната организация на франкофонията относно функционирането на Франкофонския институт по администрация и управление (ФИАУ) в София, подписана на 28 август 2012 г. Заключителна разпоредба Параграф единствен. Законът влиза в сила от датата на обнародването му в „Държавен вестник“.“ Благодаря.
Благодаря. Изказвания? Не виждам изказвания. Ще подложа на гласуване четири текста: наименованието на Закона, съдържанието на член единствен по вносител, наименованието на подразделението „Заключителна разпоредба“ и съдържанието на параграф единствен по вносител. Гласували 152 народни представители: за 151, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. Уважаеми народни представители, на основание чл. 53, ал. 5 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание предлагам да бъде включена в седмичната Програма за работата на Народното събрание следната допълнителна точка: второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за електронното управление с вносител Министерския съвет. Законопроектът е приет на първо гласуване през месец септември, като предлагам да стане точка четвърта за днешното пленарно заседание. Моля, режим на гласуване. Гласували 126 народни представители: за 103, против 22, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към следващата точка: ПРЕКРАТЯВАНЕ НА ПЪЛНОМОЩИЯТА НА НАРОДНИ ПРЕДСТАВИТЕЛИ. От народния представител Йордан Младенов: „Уважаема госпожо Председател, на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България подавам оставка пред Народното събрание.“ „Проект! РЕШЕНИЕ за прекратяване пълномощията на народен представител Народното събрание на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България РЕШИ: Прекратява пълномощията на Йордан Стоянов Младенов като народен представител от Тринадесети изборен район – Пазарджишки.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 143 народни представители: за 141, против 2, въздържали се няма. Предложението е прието. Заявление от народния представител Пенчо Милков: „Уважаема госпожо Председател, на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България подавам оставка пред Народното събрание.“ „Проект! РЕШЕНИЕ за прекратяване пълномощията на народен представител Народното събрание на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България РЕШИ: Прекратява пълномощията на Пенчо Младенов Милков като народен представител от Деветнадесети изборен район – Русенски.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 146 народни представители: за 145, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието. Заявление от народния представител Станислав Владимиров: „Уважаема госпожо Председател, на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България подавам оставка пред Народното събрание.“ „Проект! РЕШЕНИЕ за прекратяване пълномощията на народен представител Народното събрание на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България РЕШИ: Прекратява пълномощията на Станислав Иванов Владимиров като народен представител от Четиринадесети изборен район – Пернишки.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 141 народни представители: за 141, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Заявление от народния представител Денчо Бояджиев: „Уважаема госпожо Председател, на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България подавам оставка пред Народното събрание.“ „Проект! РЕШЕНИЕ за прекратяване пълномощията на народен представител Народното събрание на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България РЕШИ: Прекратява пълномощията на Денчо Стоянов Бояджиев като народен представител от Осемнадесети изборен район – Разградски.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 143 народни представители: за 143, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Заявление от народния представител Анелия Клисарова: „Уважаема госпожо Председател, на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България подавам оставка пред Народното събрание. „Проект! РЕШЕНИЕ за прекратяване пълномощията на народен представител Народното събрание на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България РЕШИ: Прекратява пълномощията на Анелия Димитрова Клисарова като народен представител от Трети изборен район – Варненски.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 137 народни представители: за 135, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Следващото заявление е от народния представител Христо Грудев: „Уважаема госпожо Председател, на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 от Конституцията на Република България подавам оставка като народен представител, избран от мандата на Четиридесет и четвъртото народно събрание.“ „Проект! РЕШЕНИЕ за прекратяване пълномощията на народен представител Народното събрание на основание чл. 72, ал. 1, т. 1 и ал. 2 от Конституцията на Република България РЕШИ: Прекратява пълномощията на Христо Грудев Грудев като народен представител от Седемнадесети изборен район – Пловдивски.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 131 народни представители: за 127, против 4, въздържали се няма. Предложението е прието. Продължаваме с: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА УДЪЛЖАВАНЕ СРОКА НА ДЕЙСТВИЕ НА ВРЕМЕННАТА АНКЕТНА КОМИСИЯ ЗА ПРОУЧВАНЕ НА ВСИЧКИ ДАННИ, ФАКТИ И ОБСТОЯТЕЛСТВА ПО ПОВОД ИЗНЕСЕНИТЕ В ЕВРОПЕЙСКИ И БЪЛГАРСКИ МЕДИИ ТВЪРДЕНИЯ ЗА СКАНДАЛНАТА ПОДКУПНА СХЕМА ПРИ ПРИДОБИВАНЕ НА БЪЛГАРСКО ГРАЖДАНСТВО ОТ ЧУЖДИ ГРАЖДАНИ. Кой ще представи мотивите и Проекта от Временната комисия? Няма ли никой от Комисията? Ще Ви запозная с мотивите: „Необходимостта от удължаване срока на действие на Временната анкетна комисия за проучване на всички данни, факти и обстоятелства по повод изнесените в европейски и български медии твърдения за скандалната подкупна схема при придобиване на българско гражданство от чужди граждани с още 2 месеца е нуждата от допълнително време за цялостен анализ на събраната в процеса на работа информация, както и необходимостта от технологично време за изготвяне на доклад.“ Ще Ви запозная с Проекта на решение. „Проект! РЕШЕНИЕ за удължаване срока на действие на Временната анкетна комисия за проучване на всички данни, факти и обстоятелства по повод изнесените в европейски и български медии твърдения за скандалната подкупна схема при придобиване на българско гражданство от чужди граждани Народното събрание на основание чл. 37 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Удължава срока на действие на Временната анкетна комисия за проучване на всички данни, факти и обстоятелства по повод изнесените в европейски и български медии твърдения за скандалната подкупна схема при придобиване на българско гражданство от чужди граждани с 2 (два) месеца.“ Режим на гласуване по представения проект. Гласували 116 народни представители: за 107, против 1, въздържали се 8. Предложението е прието. Преминаваме към следваща точка от дневния ред: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЕЛЕКТРОННОТО УПРАВЛЕНИЕ. Представяне на Доклада на Комисията по транспорт, информационни технологии и съобщения – заповядайте, уважаеми господин Летифов.
Благодаря, господин Председател. Ако ми позволите, процедура за допуск в залата на основание чл. 49 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Моля да бъдат допуснати Андреана Атанасова – заместник-министър на транспорта, Атанас Темелков – председател на Държавната агенция „Електронно управление“, и Кирил Дойчинов – главен секретар на Държавната агенция „Електронно управление“.
Подлагам на гласуване направеното предложение за допуск в залата. Гласували 86 народни представители: за 80, против няма, въздържали се 6. Предложението е прието. Моля, продължете с представянето на Доклада, уважаеми господин Летифов.
„Закон за изменение и допълнение на Закона за електронното управление“. Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на Закона. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1. По § 2 има предложение от Георги Свиленски и група народни представители. Комисията подкрепя предложението. Комисията не подкрепя текста на вносителя и предлага § 2 да бъде отхвърлен. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 3, който става § 2.
Изказвания? Няма. Ще подложа на гласуване четири текста: текст на вносителя за наименованието на подразделението, текст на вносителя за § 1, предложението на Комисията за отхвърлянето на § 2 и текста на вносителя за § 3, който става § 2. Гласували 86 народни представители: за 77, против 3, въздържали се 6. Предложението е прието.
По § 4 има предложение от Георги Свиленски и група народни представители: „В § 4 се правят следните изменения: 1. в т. 1 в новото съдържание на ал. 2 в т. 1 след думата „идентификация“ в нейната втора употреба се поставя точка и запетая и текстът до края на изречението отпада. 2. в т. 2: а) уводното изречение се променя на „Създава се ал. 3“. б) създаваната ал. 4 отпада.“ Комисията не подкрепя предложението. Предложение от Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 4, който става § 3: „§ 3. В чл. 5 се правят следните изменения и допълнения: 1. Алинея 2 се изменя така: „(2) При заявяването на съответната електронна административна услуга лицата по чл. 1, ал. 1 и 2 осигуряват възможност на гражданите и организациите да се идентифицират по реда на Закона за електронната идентификация и/или чрез средства за електронна идентификация, определени с решение на Министерския съвет, издавани и поддържани от административни органи.“ 2. Създават се ал. 3 – 5: „(3) Средствата за електронна идентификация по ал. 2 трябва да са оперативно съвместими и интегрирани със системата за електронна автентикация, изградена и поддържана от Държавна агенция „Електронно управление“. (4) Лицата по чл. 1, ал. 1 и 2 посочват средствата по ал. 2, чрез които гражданите и организациите заявяват предоставяните от тях електронни административни услуги, и нивата им на осигуреност в съответствие с чл. 8 от Регламент (ЕС) № 910/2014 на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 2014 г. относно електронната идентификация и удостоверителните услуги при електронни трансакции на вътрешния пазар и за отмяна на Директива 1999/93/ЕО (ОВ, L 257/73 от 28 август 2014 г.), наричан по-нататък „Регламент (ЕС) № 910/2014“, както и ги оповестяват чрез официалната си интернет страница или по друг публично достъпен начин. (5) Административните органи вписват средствата за електронна идентификация, чрез които гражданите и организациите заявяват предоставяните от тях електронни административни услуги, в Административния регистър по чл. 61 от Закона за администрацията.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 5, който става § 4: „§ 4. В чл. 6, ал. 2 думите „и секунда“ се заменят със „секунда и милисекунда“.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народния представител Георги Свиленски и група народни представители. Гласували 79 народни представители: за 27, против 16, въздържали се 36. Предложението не е прието. Ще подложа на гласуване два текста – редакцията, предложена от Комисията за § 4, който става § 3, и редакцията, предложена от Комисията за § 5, който става § 4. Гласували 88 народни представители: за 76, против няма, въздържали се 12. Предложението е прието.
По § 6 има предложение от Георги Свиленски и група народни представители. Комисията подкрепя предложението по принцип. Предложение от Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя и предлага следната редакция за § 6, който става § 5: „§ 5. В чл. 7 се правят следните изменения и допълнения: „1. Заглавието се изменя така: „Правила по области на политики“. 2. Алинея 1 се изменя така: „(1) Правилата за предоставяне на електронни административни услуги, за обмена на електронни документи между административните органи, гражданите и организациите и за вътрешния обмен на електронни документи в рамките на отделните администрации в съответните области на политики се определят с наредби. 3. Създава се нова ал. 2: „(2) Наредбите по ал. 1 се издават от съответните министри, когато организацията на работата и процесите в съответните области на политики изискват създаването на специален ред, спазването на по-строги изисквания за мрежова и информационна сигурност или за тях са установени специални стандарти за оперативна съвместимост. Наредбите се съгласуват с председателя на Държавната агенция „Електронно управление“.“ 4. Досегашните ал. 2 – 4 стават съответно ал. 3 – 5. 5. Досегашната ал. 5 става ал. 6 и в нея думата „секторни“ се заличава, а след думите „електронно управление“ се добавя „в съответните области на политики“.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 7, който става § 6. По § 8 има предложение на Георги Свиленски и група народни представители: „В § 8 в новото съдържание на чл. 7в се създава т. 10а: „10а. осъществява дейностите по системна интеграция, които включват изграждане, поддържане, развитие и наблюдение на работоспособността на информационните системи, използвани от административните органи;“ Комисията не подкрепя предложението. Има предложение от Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 8, който става § 7: „§ 7. Член 7в се изменя така: „Правомощия на председателя на агенцията Чл. 7в. Председателят на агенцията: 1. провежда държавната политика в следните области: а) електронното управление; б) електронните удостоверителни услуги; в) електронната идентификация; г) инфраструктурата за пространствена информация; д) информацията от обществения сектор в машинночетим отворен формат; 2. разработва и предлага за приемане от Министерския съвет проекти на нормативни актове в областта на електронното управление и използването на информационните и комуникационните технологии в дейността на административните органи и техните администрации; 3. разработва и предлага за приемане от Министерския съвет Стратегия за развитие на електронното управление в Република България; 4. одобрява стратегии за развитие на електронното управление по области на политики и утвърждава, и контролира изпълнението на плановете за реализацията им; 5. разработва и предлага за приемане от Министерския съвет единна политика за информационните ресурси, издава методически указания и координира нейното изпълнение; 6. утвърждава и развива Архитектура на електронното управление в Република България и следи за нейното прилагане, координира разработването и одобрява проектите на архитектури за развитие на електронното управление по области на политики, изготвени от съответния компетентен заместник министър-председател или министър, и следи за изпълнението на приетите архитектури по области на политики; 7. осъществява методическо ръководство, координация и контрол върху дейностите за прилагане на изискванията за обмена на електронни документи между административните органи и с гражданите и организациите и вътрешния оборот на електронни документи и тяхното последващо архивиране; 8. осъществява преглед на съответствието на дейностите на административните органи, финансирани със средства от държавния бюджет, от общинските бюджети и от други източници, с утвърдените политики, стратегически документи и програми, дава насоки и съгласува документите по чл. 7г, ал. 2, т. 1 и 2, както и по т. 3, относно извършените промени в областта на електронното управление и информационните и комуникационните технологии, по ред, определен с наредбата по чл. 7г, ал. 6; 9. участва в приоритизирането, координира и контролира реализирането на електронни административни услуги и информационни системи в администрациите; 10. утвърждава проектни предложения и дейности, както и изменения на проекти и дейности, координира и контролира изпълнението на проектите за електронно управление, информационни и комуникационни технологии на административните органи, финансирани със средства от държавния бюджет, от структурните и инвестиционните фондове на Европейския съюз и от други източници; 11. удостоверява съответствието на информационните системи с изискванията за оперативна съвместимост и осъществява контрол върху административните органи за спазване на тези изисквания; 12. координира и подпомага интеграцията на информационните системи за електронно управление на административните органи с тези на държавите – членки на Европейския съюз; 13. реализира проекти за електронно управление със значение за всички администрации; 14. изгражда и координира споделените ресурси на електронното управление, изгражда и развива среда за конфигуриране и тестване на електронните административни услуги върху тях и координира конфигурирането и въвеждането на тези услуги; 15. изгражда, води и поддържа регистрите по този закон; 16. изгражда, координира и контролира функционирането на Единния портал за достъп до електронни административни услуги; 17. издава методически указания и подпомага администрациите в дефинирането на структурата и съдържанието на наборите от данни за публикуване в Портала за отворени данни по Закона за достъп до обществена информация; 18. осъществява методическо ръководство, координация и контрол върху дейностите по изграждането, поддържането и използването на национална инфраструктура за пространствена информация и осъществява правомощията по Закона за достъп до пространствени данни; 19. изготвя отчет за състоянието и годишен план за развитието и обновяването на информационните ресурси в администрацията и информационните ресурси на Единната електронна съобщителна мрежа на държавната администрация и за нуждите на националната сигурност; 20. осъществява контрол върху изпълнението на задълженията на първичните администратори на данни по чл. 3 и контролира изпълнението на изискванията по чл. 58а; 21. упражнява и други правомощия, предвидени в закон или в друг нормативен акт.“
Изказвания? Няма. Ще подложа на гласуване редакцията, предложена от Комисията за § 6, който става § 5, и текста на вносителя за § 7, който става § 6. Гласували 99 народни представители: за 86, против няма, въздържали се 13. Предложенията са приети. Подлагам на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народния представител Георги Свиленски и група народни представители. Гласували 91 народни представители: за 31, против 22, въздържали се 38. Предложението не е прието. Ще подложа на гласуване редакцията, предложена от Комисията за § 8, който става § 7. Гласували 90 народни представители: за 77, против 4, въздържали се 9. Предложението е прието.
По § 9 има предложение на Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 9, който става § 8: „§ 8. В чл. 7г се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 1 след думите „система за“ се добавя „извършване на“, а думите „в дейността на административните органи и техните администрации“ се заличават. 2. В ал. 2 в текста преди т. 1 след думата „предоставят“ се добавя „документи и“. 3. В ал. 6 думите „по чл. 7в, т. 9“ се заменят с „на документите по ал. 2, т. 1 и 2, както и по т. 3, относно извършените промени в областта на електронното управление и информационните и комуникационните технологии“. 4. Създават се ал. 7 – 9: „(7) При изготвяне на 3-годишните бюджетни прогнози и на проектите на бюджетите за следващата година административните органи отделят разходите, предвидени за електронно управление и за използваните от тях информационни и комуникационни технологии, от другите средства за текущи и капиталови разходи и ги предоставят за съгласуване по реда на ал. 6. (8) В разходите на административните органи, предвидени за електронно управление и за използваните от тях информационни и комуникационни технологии, задължително се включват средства за поддържане на наличните в административния орган системи. Системите, за които не са предвидени средства за поддържане, се извеждат от експлоатация по ред, определен с наредбата по чл. 12, ал. 4. (9) Документите за съгласуване по ал. 2, т. 1 и 2, както и по т. 3, относно извършените промени по бюджетите в областта на електронното управление и информационните и комуникационните технологии, се определят при условията и по реда на съответната бюджетна процедура.“ По § 10 има предложение на Георги Свиленски и група народни представители: „В § 10 т. 3 се изменя така: „3. В ал. 3 изречение второ се заличава.“ Комисията не подкрепя предложението. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 10, който става § 9. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 11, който става § 10, като в ал. 5 думата „регистъра“ се заменя с „Административния регистър“. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 12, който става § 11, като думите „Всички проекти“ се заменят с „Проектите“.
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, предложена от Комисията за текста на § 9, който става § 8. Гласували 92 народни представители: за 80, против няма, въздържали се 12. Предложението е прието. Подлагам на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народния представител Георги Свиленски и група народни представители. Гласували 91 народни представители: за 20, против 37, въздържали се 34. Предложението не е прието. Подлагам на гласуване следните текстове: текста на вносителя за § 10, който става § 9, и текстовете на вносителя за параграфи 11 и 12, които стават параграфи 10 и 11, с предложените от Комисията редакционни поправки в двата параграфа. Гласували 93 народни представители: за 81, против 2, въздържали се 10. Предложенията са приети.
По § 13 има предложение от Георги Свиленски и група народни представители – в § 13 т. 2 отпада. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 13, който става § 12: „§ 12. В Глава първа „а“ Раздел II с чл. 7к – 7о се отменя.“ Предложение от Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 13: „§ 13. Член 7р се отменя.“ Предложение от Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията предлага да се създаде нов § 14: „§ 14. В глава първа „а“ се създава раздел IV с чл. 7с: „Раздел IV Системна интеграция Дейности по системна интеграция Чл. 7с. Дейностите по системна интеграция включват изграждане, поддържане, развитие и наблюдение на работоспособността на информационните системи, използвани от административните органи.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народния представител Георги Свиленски и група народни представители. Гласували 91 народни представители: за 27, против 39, въздържали се 25. Предложението не се приема. Сега подлагам на гласуване предложената от Комисията редакция за § 13, който става § 12, предложението на Комисията за създаване на нов § 13 с текст съгласно Доклада на Комисията, и предложението на Комисията за създаване на нов § 14 с текст съгласно Доклада на Комисията. Гласували 93 народни представители: за 82, против няма, въздържали се 11. Предложението е прието.
По § 14 има предложение от Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от ПОДНС. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 14, който става § 15: „§ 15. В чл. 8 се създават ал. 4 – 6: „(4) Административните услуги, които се предоставят по електронен път, се вписват в Административния регистър по чл. 61 от Закона за администрацията. (5) Електронните образци за заявяване на електронни административни услуги са по модел, утвърден от председателя на Държавна агенция „Електронно управление“, и се вписват в Административния регистър по чл. 61 от Закона за администрацията. (6) Електронните образци на резултати от услугата са по модел, утвърден от председателя на Държавна агенция „Електронно управление“, и се вписват в Административния регистър по чл. 61 от Закона за администрацията.“ По § 15 има предложение от Георги Свиленски и група народни представители – § 15 да отпадне. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 15, който става § 16: „§ 16. В чл. 10 се правят следните изменения и допълнения: 1. Заглавието се изменя така: „Задължение за вписване и разгласяване на предоставяните електронни административни услуги“. 2. Алинея 1 се изменя така: „(1) Доставчикът на електронни административни услуги разгласява по разбираем и достъпен начин предоставяните от него услуги, както и основния работен процес при заявяване и предоставяне на електронни административни услуги.“ 3. Създава се нова ал. 2: „(2) Когато доставчикът на електронни административни услуги е административен орган, той вписва информацията по ал. 3, изречение първо в Административния регистър по чл. 61 от Закона за администрацията.“ 4. Досегашните ал. 2 и 3 стават съответно ал. 3 и 4.“
Изказвания? Няма. Подлагам на гласуване редакцията, предложена от Комисията за текста на § 14, който става § 15. Гласували 94 народни представители: за 83, против няма, въздържали се 11. Предложението е прието. Сега подлагам на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение от народния представител Георги Свиленски и група народни представители. Гласували 89 народни представители: за 22, против 53, въздържали се 14. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване предложената от Комисията редакция за § 15, който става § 16. Гласували 85 народни представители: за 75, против няма, въздържали се 10. Предложението е прието.
По § 16 има предложение от Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 16, който става § 17: „§ 17. В чл. 12 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 2 след думите „по достъпен начин“ се добавя „чрез портала по ал. 1“. 2. Алинея 4 се изменя така: „(4) Общите изисквания за предоставяне на електронни административни услуги се определят с наредба, приета от Министерския съвет.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 17, който става § 18: „§ 18. В чл. 20 т. 1 се изменя така: „1. чрез потребителски интерфейс, като: а) персонален профил, регистриран в информационна система за сигурно електронно връчване, поддържана от Държавна агенция „Електронно управление“, като модул на Единния портал за достъп до електронни административни услуги, който позволява получаване на съобщение, съдържащо информация за изтегляне на съставения документ, или б) електронен адрес, който позволява получаване на съобщение, съдържащо информация за съставения документ от информационна система за сигурно електронно връчване;“. По § 18 има предложение от Георги Свиленски и група народни представители – § 18 да отпадне. Комисията не подкрепя предложението. Предложение от Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 18, който става § 19: „§ 19. В чл. 26 се правят следните изменения и допълнения: 1. В ал. 2 думите „информационна система за сигурно връчване“ се заменят с „информационна система за сигурно електронно връчване, поддържана от Държавна агенция „Електронно управление“ и след тях се поставя запетая. 2. Алинея 4 се изменя така: „(4) Подаването и връчването на документи по електронен път се удостоверява с копие от електронния запис за изпращането, съответно изтеглянето, съхранен в система за сигурно електронно връчване, поддържана от Държавна агенция „Електронно управление“. Връчването може да се удостоверява и от доставчик на квалифицирана услуга за електронна препоръчана поща по смисъла на Регламент (ЕС) № 910/2014.“ 3. Създава се ал. 5: „(5) Подаването и връчването на документи по електронен път, свързано с предоставянето на електронни административни услуги, се осъществява и чрез система за сигурно електронно връчване, поддържана от Държавна агенция „Електронно управление.“
Продължете и с § 19.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 19, който става § 20.
Благодаря. Изказвания има ли? Не виждам. Ще подложа на гласуване редакцията, предложена от Комисията за параграфи 16 и 17 по вносител, които стават съответно параграфи 17 и 18. Гласували 91 народни представители: за 81, против няма, въздържали се 10. Предложенията са приети. Сега подлагам на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народния представител Георги Свиленски и група народни представители. Гласували 92 народни представители: за 16, против 49 и въздържали се 27. Предложението не е прието. Сега подлагам два текста на гласуване – това е редакцията, която Комисията предлага за текстовете на § 18, който става § 19, и текста на вносителя за § 19, който става § 20. Гласували 92 народни представители: за 82, против няма, въздържали се 10. Предложенията са приети.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 19, който става § 20.
Това е гласувано.
Има предложение от народния представител Георги Свиленски и група народни представители за създаване на нов § 19а: „§ 19а. В чл. 41 се правят следните изменения и допълнения: 1. Създават се ал. 1 – 4: „(1) Лицата по чл. 1, ал. 1 и 2 помежду си създават, обработват и обменят съдържание на документи само в електронен вид. (2) В полето на положен електронен подпис се въвеждат на български език имената и длъжността на положилия подписа във вид, видим при разпечатване на документното съдържание. В полето на положен електронен печат се въвеждат кодът по БУЛСТАТ и наименованието на администрацията, положила печата във вид, видим при разпечатване на документното съдържание. (3) В полето на положен електронен печат върху документно съдържание по ал. 1 се въвеждат кодът по БУЛСТАТ и наименованието на администрацията, положила печата във вид, видим при разпечатване на документното съдържание. (4) Съдържание на документи се предоставя на хартиен носител като копие на съдържанието в електронен вид. Копието се подписва ръчно с гриф „Вярно с оригинала“ от лицето, което го е изготвило.“ 2. Досегашният текст става ал. 5, като в нея се създава изречение първо: „Председателят на Държавна агенция „Електронно управление“ определя реда за прилагане на разпоредбите на ал. 2 – 4 за различните видове документи.“ Комисията не подкрепя предложението.
Продължете.
Комисията подкрепя текста на вносителя за § 20, който става § 21. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 21, който става § 22. По § 22 има предложение от народния представител Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 22, който става § 23: „§ 23. Създава се нов чл. 50: „Регистър на регистрите Чл. 50. (1) Председателят на Държавна агенция „Електронно управление“ води регистър на регистрите, в който се вписват регистри и бази данни на първичните администратори на данни, в които се съдържат първични данни. (2) Условията и редът за вписването в регистъра по ал. 1 се определят с наредбата по чл. 7г, ал. 6.“ По § 23 има предложение от народния представител Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 23, който става § 24: „§ 24. Член 52 се изменя така: Стандартизирано заявяване и предоставяне на услуги „Чл. 52. (1) Административните органи заявяват вътрешни електронни административни услуги помежду си чрез подаване на стандартизирана заявка въз основа на технологичното описание на услугата, вписано в Административния регистър по чл. 61 от Закона за администрацията. (2) Услугата по ал. 1 се предоставя в стандартизирания формат при условията и по реда на наредбата по чл. 61, ал. 5 от Закона за администрацията.“
Изказвания има ли? Няма. Подлагам на гласуване неподкрепеното от Комисията предложение на народния представител Георги Свиленски и група народни представители. Гласували 84 народни представители: за 14, против 50, въздържали се 20. Предложението не е прието. Сега подлагам на гласуване следните текстове: текста на вносителя за § 20, който става § 21; текста на вносителя за § 21, който става § 22; редакцията, предложена от Комисията за текста на § 22 по вносител, който става § 23, и редакцията, предложена от Комисията за текста на § 23 по вносител, който става § 24. Гласували 83 народни представители: за 77, против няма, въздържали се 6. Предложенията са приети.
По § 24 има предложение от народния представител Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 24, който става § 25: „§ 25. В чл. 58а се правят следните изменения и допълнения: 1. В заглавието думата „задания“ се заменя със „спецификации“. 2. Текстът преди т. 1 се изменя така: „При изготвяне на технически спецификации за провеждане на обществени поръчки за разработка, надграждане или внедряване на информационни системи или електронни услуги административните органи задължително включват в спецификациите следните изисквания:“. 3. В т. 1: а) в текста преди буква „а“ след думата „разработване“ се добавя „или надграждане“; б) в буква „в“ думите „поддържани от агенцията съгласно чл. 7в, т. 18“ и запетаята пред тях се заличават. 4. В т. 5 след думите „оперативна съвместимост“ се добавя „и мрежова“. 5. В т. 6 след думите „оперативна съвместимост“ се добавя „и мрежова“. 6. В т. 7 думите „както и да се осигури непрекъсната поддръжка на актуалните стандарти за информационна сигурност“ и запетаята пред тях се заличават. 7. Точка 9 се изменя така: „9. да осигурява възможности за електронна идентификация съгласно чл. 5.“
Продължете, моля.
По § 25 има предложение от народния представител Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 25, който става § 26: „§ 26. Член 58б се изменя така: Удостоверяване на съответствие „Чл. 58б. (1) Съответствието на техническите спецификации с нормативните изисквания по чл. 58а се удостоверява от председателя на Държавна агенция „Електронно управление“ при условията и по реда на наредбата по чл. 7г, ал. 6. (2) По реда на ал. 1 се удостоверяват само техническите спецификации за обществени поръчки с прогнозна стойност, по-голяма или равна на стойността по прага по чл. 20, ал. 4, т. 2 от Закона за обществените поръчки.“
Моля, продължете.
По § 26 има предложение от народния представител Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 26, който става § 27: „§ 27. В глава четвърта се създава раздел VI с чл. 58в и 58г: „Раздел VI Достъпност на съдържанието на интернет страниците и мобилните приложения и разглеждане на спорове Достъпност на съдържанието на интернет страниците и мобилните приложения Чл. 58в. (1) Лицата по чл. 1, ал. 1 и 2 осигуряват достъпност на съдържанието на своите интернет страници и мобилни приложения, в съответствие с приложимите хармонизирани стандарти, части от тях или технически спецификации. (2) Задължението по ал. 1 не се отнася за: 1. интернет страниците и мобилните приложения на: а) обществените радио- или телевизионни оператори и доставчици на медийни услуги и лицата, предоставящи обществена услуга за телевизионно и радиоразпръскване; б) публичноправни организации – юридически лица с нестопанска цел, ако не предоставят услуги, които: аа) са предназначени да задоволяват потребностите на хора с увреждания или са предназначени за тях; бб) не са от съществено значение за обществеността; в) училища, детски градини или ясли, за съдържанието, което не е свързано с предоставяни електронни административни услуги; 2. следното съдържание на интернет страниците и мобилните приложения: а) излъчвано в реално време медийно съдържание с определено времетраене; б) онлайн карти и картографски услуги, ако основната информация е предоставена по достъпен цифров начин за картите, предназначени за навигационно използване; в) съдържание – собственост на трето лице, което не е финансирано или разработено от съответния орган или организация по ал. 1, нито се намира под контрола ѝ; г) репродукция на обекти от сбирки на културното наследство, когато достъпността не може да се осигури от съображения за опазването на съответния обект или автентичността на репродукцията или поради липсата на автоматизирани икономически ефикасни решения за лесното извличане на текст от ръкописи или други обекти от сбирки на културното наследство и неговото преобразуване в достъпно съдържание. (3) Лицата по чл. 1, ал. 1 и 2 могат да се освободят изцяло или частично от изпълнението на задълженията за достъпност на интернет страниците и мобилните приложения по ал. 1, ако изпълнението води до прекомерна тежест за съответното лице. Прекомерната тежест се установява чрез оценка на тежестта. (4) Лицата по чл. 1, ал. 1 и 2 изготвят и публикуват на видно място в официалните си интернет страници и мобилните си приложения декларация за достъпност съгласно Решение за изпълнение (ЕС) 2018/1523 на Комисията от 11 октомври 2018 г. за създаване на образец на декларация за достъпност в съответствие с Директива (ЕС) № 2016/2102 на Европейския парламент и на Съвета относно достъпността на уебсайтовете и мобилните приложения на организациите от обществения сектор (OB, L 256/103 от 12 октомври 2018 г.). На всяка друга интернет страница на лицето по чл. 1, ал. 1 или 2 се публикува препратка към текста на декларацията, публикувана на официалната интернет страница на лицето. (5) Лицата по чл. 1, ал. 1 и 2 най-малко веднъж годишно актуализират декларациите си за достъпност. (6) Лицата по чл. 1, ал. 1 и 2 насърчават и улесняват обучението на служителите си, за да гарантират актуални познания за изискванията за достъпност при създаване, управление и актуализиране на достъпното съдържание на интернет страниците и мобилните си приложения, и поставят изисквания към квалификацията на изпълнителя относно осигуряване на достъпността при провеждането на обществени поръчки, чийто обхват включва изграждане и надграждане на интернет страници и мобилни приложения. (7) С наредбата по чл. 12, ал. 4 се определят: 1. изключенията от задължението за достъпност на съдържанието на интернет страниците и мобилните приложения; 2. условията и редът за изготвянето и одобряването на оценката по ал. 3 и изискванията към нейното съдържание. Подаване на сигнали и жалби Чл. 58г. (1) Лицата по чл. 1, ал. 1 и 2 посочват в декларацията за достъпност по чл. 58в, ал. 4 процедурата и сроковете, в които разглеждат сигнали на граждани и организации за нарушения на изискванията за достъпност на съдържанието на интернет страница или мобилно приложение на съответния орган или организация. (2) Подателят на сигнала може да подаде жалба до председателя на Държавна агенция „Електронно управление“, ако лицето по чл. 1, ал. 1 или 2: 1. не отговори на сигнала в срока, посочен в декларацията за достъпност; 2. не предприеме мерките за отстраняване на нарушението на достъпността, посочени в отговора на сигнала.“
Благодаря. Едно допълнение само – към ал. 4 след „обществения сектор“ се добавя „ОВ,L 256/103 от 12 октомври 2018 г.“ Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване следните текстове: редакцията, предложена от Комисията за текста на § 24 по вносител, който става § 25; редакцията, предложена от Комисията за § 25 по вносител, който става § 26; и редакцията, предложена от Комисията за § 26, който става § 27. Гласували 92 народни представители: за 80, против няма, въздържали се 12. Предложенията са приети.
По § 27 има предложение от Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 27, който става § 28: „§ 28. Член 59 се изменя така: „Общ контрол Чл. 59. Председателят на Държавна агенция „Електронно управление“ или оправомощени от него лица упражняват контрол по спазването на този закон.“ По § 28 има предложение от народния представител Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 28, който става § 29: „§29. Създава се член 59а: „Правомощия при упражняване на контрола Чл. 59а. (1) В изпълнение на своите правомощия председателят на Държавна агенция „Електронно управление“ или оправомощените от него лица по чл. 59 имат право да: 1. извършват проверки в подлежащите на контрол обекти, в които се намират комуникационните и информационните системи, съоръжения и технически средства, за което административните органи и организациите са длъжни да им осигуряват достъп; 2. получават достъп до оригинални документи, данни, сведения, справки и други носители на информация, свързани с осъществяването на контрола, от проверяваните лица, както и да изискват заверени копия от документи във връзка с осъществяването на контрола и/или с установяването на административни нарушения по този закон; 3. проверяват счетоводни, търговски или други книги или документи и носители на информация, както и други документи, свързани с осъществяването на контрола и/или с установяването на административни нарушения по този закон. (2) Административните органи, длъжностните лица и организациите са длъжни да оказват съдействие на оправомощените лица от Държавна агенция „Електронно управление“ при осъществяване на техните правомощия.“ По § 29 има предложение от народния представител Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 29, който става § 30: „§ 30. Създава се чл. 59б: „Принудителни административни мерки Чл. 59б. (1) За предотвратяване и преустановяване на нарушенията по този закон и нормативните актове по прилагането му, както и за отстраняване на вредните последици от тях, председателят на Държавната агенция „Електронно управление“ или оправомощените по чл. 59 лица дават задължителни предписания на административните органи и определят срок за изпълнението им. За неизпълнението на предписанията в срок могат да се приложат следните принудителни административни мерки: 1. спиране въвеждането в експлоатация на комуникационни и информационни системи, съоръжения и технически средства, ако не са спазени разпоредбите на този закон и нормативните актове по прилагането му; 2. спиране експлоатацията на комуникационни и информационни системи, съоръжения и технически средства, ако не са спазени разпоредбите на този закон и нормативните актове по прилагането му. (2) Принудителните административни мерки по ал. 1 могат да се обжалват по реда на Административно-процесуалния кодекс.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 30, който става § 31. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 31, който става § 32, като в ал. 5 думите „т. 2“ се заличават. По § 32 има предложение от народния представител Станислав Иванов и група народни представители по реда на чл. 83, ал. 5, т. 2 от Правилника. Комисията подкрепя предложението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция за § 32, който става § 33: „§ 33. Създава се чл. 60б: „Наблюдение и докладване Чл. 60б. (1) Министърът на транспорта, информационните технологии и съобщенията изготвя доклад за наблюдението за спазване на изискванията за достъпност по чл. 58в, ал. 1. (2) Председателят на Държавната агенция „Електронно управление“ предоставя на министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията данните за наблюдението, необходими за изготвяне на доклада по ал. 1. (3) Докладът по ал. 1 се публикува на интернет страниците на Министерството на транспорта, информационните технологии и съобщенията и на Държавна агенция „Електронно управление“.“
Има ли изказвания? Няма. Подлагам на гласуване следните текстове: редакцията, предложена от Комисията за § 27, който става § 28; редакцията, предложена от Комисията за § 28, който става § 29; редакцията, предложена от Комисията за § 29, който става § 30; текстът на вносителя за § 30, който става § 31; текстът на вносителя за § 31, който става § 32, с редакционната поправка на Комисията; и редакцията, предложена от Комисията на § 32, който става § 33. Гласували 90 народни представители: за 79, против няма, въздържали се 11. Предложенията са приети. С това завършваме законодателната част. Началото на парламентарния контрол е в 11,00 ч. (След почивката.)
Уважаеми колеги, продължаваме с: ПАРЛАМЕНТАРЕН КОНТРОЛ. Новопостъпили питания за периода от 1 до 7 ноември 2019 г. от: - народните представители Георги Гьоков и Светла Бъчварова към Десислава Танева – министър на земеделието, храните и горите, относно политиките на Министерството на земеделието, храните и горите при изплащането на еднократната помощ на стопаните, предприели мерки за почистване и дезинфекция след доброволно умъртвяване на прасетата заради африканската чума. Следва да се отговори в пленарното заседание на 15 ноември 2019 г. Писмени отговори за връчване от: - министъра на здравеопазването Кирил Ананиев на въпрос от народния представител Любомир Бонев; - министъра на здравеопазването Кирил Ананиев на въпрос от народния представител Нигяр Джафер; - министъра на околната среда и водите Нено Димов на въпрос от народните представители Виолета Желева и Никола Динков; - министъра на земеделието, храните и горите Десислава Танева на въпрос от народните представители Виолета Желева и Никола Динков; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова на въпрос от народните представители Виолета Желева и Никола Динков; - министъра на транспорта, информационните технологии и съобщенията Росен Желязков на въпрос от народните представители Кристина Сидорова и Димитър Данчев; - допълнение към писмен отговор от министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Димитър Данчев; - министъра на здравеопазването Кирил Ананиев на въпрос от народните представители Кристина Сидорова и Виолета Желева; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова на въпрос от народния представител Виолета Желева; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Иван Валентинов Иванов; - министъра на здравеопазването Кирил Ананиев на въпрос от народния представител Иван Валентинов Иванов; - заместник министър-председателя по обществения ред и сигурността и министър на отбраната Красимир Каракачанов на въпрос от народния представител Константин Попов; - министъра на земеделието, храните и горите Десислава Танева на въпрос от народния представител Лало Кирилов; - министъра на околната среда и водите Нено Димов на въпрос от народния представител Георги Гьоков; - министъра на вътрешните работи Младен Маринов на въпрос от народния представител Георги Гьоков; - министъра на икономиката Емил Караниколов на въпрос от народния представител Георги Гьоков; - министъра на земеделието, храните и горите Десислава Танева на въпрос от народния представител Дора Янкова; - министъра на труда и социалната политика Бисер Петков на въпрос от народния представител Валентина Найденова; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Валентина Найденова; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народните представители Румен Гечев и Валентина Найденова; - заместник министър-председателя по икономическата и демографската политика Марияна Николова на въпрос от народния представител Десислав Чуколов; - министъра на образованието и науката Красимир Вълчев на въпрос от народния представител Станислав Станилов; - министъра на вътрешните работи Младен Маринов на въпрос от народния представител Теодора Халачева; - министъра на културата Боил Банов на въпрос от народния представител Теодора Халачева; - министъра на туризма Николина Ангелкова на въпрос от народния представител Теодора Халачева; - министъра на здравеопазването Кирил Ананиев на въпрос от народния представител Мария Илиева; - министъра на околната среда и водите Нено Димов на четири въпроса от народните представители Георги Стоилов и Иван Димов Иванов; - министъра на икономиката Емил Караниколов на въпрос от народните представители Георги Стоилов и Иван Димов Иванов; - министъра на вътрешните работи Младен Маринов на въпрос от народния представител Христо Проданов; - министъра на земеделието, храните и горите Десислава Танева на въпрос от народния представител Христо Проданов; - министъра на околната среда и водите Нено Димов на въпрос от народния представител Петър Петров; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова на въпрос от народния представител Георги Йорданов; - министъра на здравеопазването Кирил Ананиев на въпрос от народния представител Анна Славова; - министъра на здравеопазването Кирил Ананиев на въпрос от народния представител Теодора Георгиева; - министъра на правосъдието Данаил Кирилов на въпрос от народните представители Илиан Тимчев и Атанас Костадинов; - министъра на труда и социалната политика Бисер Петков на въпрос от народния представител Надя Клисурска; - министъра на финансите Владислав Горанов на въпрос от народния представител Надя Клисурска; - министъра на регионалното развитие и благоустройството Петя Аврамова на два въпроса от народния представител Надя Клисурска; - министъра на околната среда и водите Нено Димов на въпрос от народния представител Надя Клисурска; - министъра на здравеопазването Кирил Ананиев на въпрос от народните представители Цветан Топчиев и Филип Попов; - министъра на културата Боил Банов на въпрос от народния представител Филип Попов; - министъра на земеделието, храните и горите Десислава Танева на въпрос от народния представител Светла Бъчварова. Марияна Николова – заместник министър-председател по икономическата и демографска политика, ще отговори на питане от народния представител Георги Янчев Гьоков относно политиките и мерките, които правителството ще предприеме, за създаване на условия за достоен живот на възрастните хора. Имате думата, уважаеми господин Гьоков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Заместник министър-председател, застаряването на населението е дългосрочна тенденция, започнала преди няколко десетилетия в Европа. Трайно ниската раждаемост и по-високата средна продължителност на живота променят формата на възрастовата пирамида в Европейския съюз. България в това отношение не прави изключение, дори положението е по-тежко – наблюдава се преход към структура на много по-възрастно население. Хората в трудоспособна възраст в Европейския съюз намаляват, а относителният брой на пенсионерите се увеличава. Делът на възрастните хора в общото население ще се увеличи значително и през следващите десетилетия, тъй като по голяма част от поколенията на следвоенния бум на раждаемостта достига пенсионна възраст. Това от своя страна ще доведе до увеличаване на тежестта на лицата в трудоспособна възраст, които трябва да осигуряват средства за социалните разходи за редица услуги, свързани със застаряващото население. Според статистиката в България съотношението между работещи и пенсионери към момента е три към едно. Прогнозите стигат дотам, че след 40 години това съотношение ще бъде 1,7 към едно, а според прогноза на Българската академия на науките след 10 години хората на възраст над 80 години ще са 7% от населението на България, като стигнем така до 2050 г., когато се твърди, че хората над 80 години ще са една десета от всички българи. Тоест наред с демографската криза, емиграцията, ниската раждаемост, високата смъртност и така нататък набира скорост и един друг проблем за българската нация – застаряването. Това променя социалната структура на обществото и няма как да не буди притеснение и да поставя предизвикателства пред икономиката ни, пред пенсионната ни система, пред здравноосигурителната система, пред системата на социалното подпомагане, пред националната ни сигурност. И ако днес в големите градове – другите вече и без това са обезлюдени, все още като тема съществува липсата на достъп и на места в детските градини, то вече сериозна и актуална тема става и темата за липсващи социални услуги и каквито и да са адекватни политики за възрастните хора. Заедно с всичко това в много от държавите – членки на Европейския съюз, внимателно се следи въздействието на застаряващото население, което вероятно ще бъде от огромно значение през следващите десетилетия, и се набелязват и реализират политики, свързани с овладяването на тази тенденция. България в това отношение прави изключение или ако не изключение, то имаме сериозно забавяне на прилагане на такива политики. С оглед на тези реалности се изисква целенасочена и фокусирана работа по проблема, който поради своята многоаспектност изисква ангажираност на цялото правителство и на всички институции. Затова моето питане към Вас, госпожо Вицепремиер, като ресорен отговорник по социалната и демографската политика и така нататък, в чийто ресор са икономическата, демографската, социалната и свързаните с тях политики, е: какви ще бъдат политиките и мерките, които правителството ще предприеме в краткосрочен и дългосрочен план, за създаване на условия за достоен живот на възрастните хора и за активното им участие в икономическия и социален живот на българското общество?
Благодаря Ви, господин Гьоков. Имате думата за отговор, уважаема госпожо Вицепремиер.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Гьоков, в демографски план застаряването на населението се очертава като дълготраен и устойчив социален процес за европейските страни, включително и за България. Свидетели сме на трайно установени негативни тенденции в динамиката на демографските процеси, които съществено променят социално-демографската структура на населението и пораждат сериозни предизвикателства в социалната сфера. Системата за социално подпомагане, като последна защитна мрежа, ще бъде все по-натоварена, за да отговори на нарастващите обществени потребности от социална подкрепа на непрекъснато увеличаващия се брой нуждаещи се от групата на възрастните хора. Това означава осигуряване на по-големи финансови ресурси за социални разходи, респективно за социални помощи. Системата за социално подпомагане, базирана на диференцирания индивидуален подход, има и необходимата гъвкавост да реагира на това предизвикателство при наличие на необходимите за това средства и да изпълни своя ангажимент към тази рискова група. Тук следва да се отбележи, че и сега възрастните хора винаги са били приоритет в провежданата политика за социална подкрепа. За тях е осигурен по-облекчен достъп до различни видове помощи. А в Програмата за целево енергийно подпомагане е заложен принципът за недопускане на отпадане от подпомагане на пенсионери само поради регулярната актуализация на пенсиите и увеличаване на обхвата на лица от посочената рискова група. Така например при последните нормативни промени най голямо повишение на доходната граница за достъп беше регламентирано именно за хората над 75-годишна възраст, които живеят сами. Този подход ще се прилага и в бъдеще, защото той е важно условие за осигуряване на адекватна социална защита на тези хора, на които дължим достойна грижа и подкрепа. Във връзка с това наша отговорност е да следим социално икономическите процеси в страната и тяхното отражение върху ежедневието на хората, особено на тези от третата възраст, като залагаме на мерки, които имат устойчив характер и са с основно значение за постигане на поставените цели, за да им бъде осигурена ефикасна подкрепа. Въз основа на този подход ние непрестанно усъвършенстваме нормативната уредба на социалното подпомагане, така че то да гарантира все по-добра защита на хората, които се нуждаят от подкрепата на държавата. Реализираните в сферата на социалното подпомагане мерки са само част от общия механизъм за създаване на условия за достоен живот на възрастните хора, които могат да дадат положителен резултат само във взаимодействие с провежданите политики в областта на доходите и социалните услуги. Правителството търси възможности за повишаване на доходите на пенсионерите. В тази връзка в Проекта на закон за бюджета на държавното обществено осигуряване за 2020 г. е предвидено, че от 1 юли 2020 г. всички пенсии, отпуснати до 31 декември 2019 г., ще се увеличат с 6,7 на сто. От същата дата и със същия процент се увеличават и минималната пенсия за осигурителен стаж и възраст, както и социалната пенсия за старост. Вследствие на тези увеличения се очаква средният размер на пенсията на един пенсионер през 2020 г. да достигне 412,28 лв. – 8 на сто номинален ръст, и 5,8 на сто реален ръст спрямо очакваното ниво от 381,74 лв. за 2019 г. През 2020 г. за изплащане на пенсии са предвидени 10,576 млрд. лв. – със 729,1 млн. лв. повече в сравнение с очакваните разходи през настоящата година. Развитието на демографските процеси, измененията в броя и структурите на населението, оказват силно влияние върху основните системи на обществото – икономическата, образователната, здравноосигурителната, пенсионноосигурителната, системата за социалната защита, пазара на труда и други. Ето защо предприемането на действия за адаптиране на секторните политики към застаряването на населението е важно условие за бъдещето икономическо и социално развитие на Република България. Повишаването на заетостта сред по-възрастните е устойчива тенденция от 2012 г. до настоящия момент. По данни на Националния статистически институт заетостта при хората на възраст от 55 до 64 години нараства с 15 процентни пункта – от 45,7% през 2012 г. до 60,7% през 2018 г. През второто тримесечие на 2019 г. коефициентът на заетост за тази група е 65%. Продължава да намалява безработицата сред по възрастните. За 2018 г. коефициентът на безработица за хората на 55 и повече години е 4,4%. За второто тримесечие на 2019 г. стойността на показателя за тази група е 3,5%. Безработните хора над 50-годишна възраст са една от приоритетните групи в политиката по насърчаване на заетостта. За тях се реализират целеви програми и мерки, в това число Националната програма „Помощ за пенсиониране“ и насърчителни мерки по Закона за насърчаване на заетостта в подкрепа на безработни хора над 50- и над 55-годишна възраст чрез предоставянето на средства от държавния бюджет за трудови възнаграждения, социални и здравни осигуровки. Вече стартира разработването на Националния план за действие по заетостта през 2020 г. Със Заповед № РД-01-614 от 30 септември 2019 г. на министъра на труда и социалната политика е създадена междуведомствена работна група, в която участват представители на широк кръг държавни институции, на социалните партньори и местната власт за разработването на Националния план. Документът ще определи приоритетните направления, действия, програми и насърчителни мерки, които ще бъдат реализирани през следващата година с цел по-висока и качествена заетост. През 2020 г. ще продължи активната работа с безработните хора над 50-годишна възраст със специален акцент върху тези без квалификация и ниска степен на образование, които са достигнали пенсионна възраст или предпенсионна възраст, или притежават квалификация, която не се търси от работодателите. Подкрепата ще бъде фокусирана в няколко области: предоставяне на широк спектър от услуги, съобразени с личностния профил; мотивиране за активно поведение на пазара на труда; посредничество по информиране и наемане на работа, на работни места, обявени в реалния сектор; участие в „Ателие за търсене на работа“ и трудови борси; включване в програми и мерки за обучение и заетост; участие в „Учене през целия живот“ за усвояване на необходимите умения, включително и цифрови умения, за да могат по-възрастните да се адаптират към промените и да останат по-дълго на работа; предоставяне на стимули за работодатели, които осигуряват заетост на по-възрастните, и подкрепа за преходите на пазара на труда. Дългосрочните приоритети в политиката по заетостта на възрастните хора ще се определят в новата стратегия по заетостта, която се подготвя от междуведомствената работна група към Министерството на труда и социалната политика. Стратегията е ключов документ, който ще насочи интегрираните усилия на държавните институции, социалните партньори и местната власт за по-добро функциониране на пазара на труда и осигуряването на качествена и производителна работна сила според потребностите на бизнеса. Специален акцент ще бъде поставен на политиките за насърчаването и разкриването на работни места в ключови сектори на българската икономика и повишаване на знанията и уменията, включително цифрови умения, които ще подготвят хората за променящия се пазар на труда. Планираните мерки ще допринесат за активен трудов живот на по-възрастните хора. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Вицепремиер. Имате думата за два въпроса, уважаеми господин Гьоков.
Благодаря, господин Председател. Благодаря, че дадохте възможност на госпожа вицепремиера да отговори малко по-дълго, защото въпросът е изключително важен. Госпожо Вицепремиер, Благодаря Ви за отговора дотук. Ще погледна внимателно стенограмата, защото от бързото говорене трудно бих могъл да систематизирам това, което ми отговорихте. Струва ми се, че няма комплексност, систематичност и последователност в мерките, които се прилагат. На застаряването на населението в повечето случаи, особено тук, у нас, продължава да се гледа като на нещо отрицателно, на нещо страшно, на нещо неочаквано, което ни е сполетяло изневиделица и това се е превърнало в клише. Много от възрастните хора в България са изоставени на съдбата, даже и семействата им, поради финансови причини, не успяват да се грижат за тях. Без да се притеснявам, заявявам, че сме превърнали България в страна, която обръща внимание главно на младите и преуспяващите, в което няма нищо лошо, но възрастните са оставени, ако мога така да се изразя, на доизживяване. По данни на Евростат, около 2 милиона и половина българи, или близо 35 на сто от хората в България, живеят в тежки материални лишения. Сред хората, които живеят в крайна бедност, най-голям е процентът на възрастните над 65-годишна възраст – близо 80% от тях попадат в категорията на хората с тежки материални лишения. Вие говорихте за пенсиите. Пенсиите осигуряват по-голямата част от доходите на повече възрастни българи, а за 90% от тях социалното осигуряване дава всичките им доходи. От 1 юли 2020 г. минималната пенсия ще се вдигне с 14,7 лв. и от 219 лв. ще стане 234 лв., а социалната за старост ще се повиши с 9 лв. – от 132 лв. ще стане 141 лв. Средната ще достигне 412 лв. при 381 лв. в момента, и всичко това при линия на бедност 363 лв. Тоест минималната пенсия под линията на бедност е 130 лв., социалната – 222 лв., и в никакъв случай не изпълняват функцията си за социална защита и достойно съществуване, а генерират бедност. Допълнителният ми въпрос уточняваше каква Ви е визията, госпожо Вицепремиер, за повишаване на доходите на възрастните хора? Каква Ви е политиката в посока на предоставяне на адекватни услуги за възрастните хора, които не могат да се справят сами, с цел да бъдат освободени близките им, които се грижат за тях, за да могат да се реализират на пазара на труда?
Благодаря Ви, уважаеми господин Гьоков. Имате думата за отговор, уважаема госпожо Вицепремиер.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Гьоков, България, както споменах, има изработени важни стратегически документи в областта на политиките, които са свързани със застаряването на населението. Българското правителство се стреми към предприемане на балансиран подход по отношение на застаряването, като насърчава активността на възрастните хора и едновременно предоставя условия за пълноценното им участие в социален и икономически план. Основните стратегически документи за посрещане на демографските предизвикателства в Република България, в това число и застаряването, са актуализираната Национална стратегия за демографско развитие на населението в Република България 2012 – 2030 г. и Националната стратегия за активен живот на възрастните хора в България 2019 – 2030 г., която е приета от Министерския съвет през месец март тази година. Дългосрочната стратегическа цел по отношение на застаряването е насочена към създаване на условия за активен и достоен живот на възрастните хора чрез осигуряването на равни възможности за пълноценното им участие в икономическия и социалния живот на обществото. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Николова. Имате думата за изразяване на отношение, господин Гьоков.
Благодаря Ви, господин Председател. Госпожо Вицепремиер, отново Ви благодаря за отговора. Сигурен съм, че на Вашето внимание – и на Вас, и на правителството като цяло, стои този проблем със застаряване на населението. Сигурен съм, че се борите за преодоляване на последствията от това застаряване. Страните по цяла Европа също се борят за това: коя – адекватно, успешно, коя – по-хаотично и неуспешно. У нас този проблем като че ли не е осъзнат в пълна степен и се борим за преодоляването му и за облекчаването на последствията му като че ли по-скоро хаотично и неуспешно, отколкото по друг начин. Плашим се, че след няколко, може би десетки години няма да има кой да плаща пенсиите на сегашните работещи – не че на сегашните пенсионери, които с труда си са градили България, се осигуряват пенсии, които да им дадат възможност да живеят достойно, въпреки че, докато са работили, са плащали съвестно осигуровки в размери, доста по-големи от сегашните. Все пак утешението е, че има въобще пенсии – тези, които управляват държавата, „благоволяват“ да им ги плащат. Плашим се, че обществото ни няма да може да осигурява адекватна грижа за толкова много пенсионери и въобще възрастни хора. И дотук като че ли свършва загрижеността ни – само с плашенето, а конкретни действия – по-малко. Забравяме, че възрастните хора са ключов човешки ресурс за обществото и за икономическото развитие. Те са генератор и източник на опит и знания. Неминуемо социалната политика на България в следващите години ще е сериозно повлияна от развиващите се демографски процеси и тенденции. Заедно с Европа – те по-бързо, ние по-бавно след тях, градим европейския социален модел. В рамките на този модел е отделено сериозно внимание не само на въпросите, като удължаване на трудовия живот и запазване на активността, но и на въпроси, като солидарност между поколенията, осигуряване на качествена дългосрочна грижа за възрастните хора и осигуряване на достоен стандарт на живот на тези, които вече не участват на пазара на труда. Но ние изоставаме. Трябва ни нова визия за грижата и социалното включване на възрастните хора. Необходимо е да обърнем коренно отношението на обществото към възрастните – да гледаме на тях като на потенциал, а не като на бреме. Трябва да разделим политиките в две посоки – създаване на условия за достоен живот, говоря най-вече за политики, насочени към възрастните хора, които не могат и трудно се справят с живота самостоятелно; и на второ място, създаване на условия за активното им участие в икономическия и социалния живот на българското общество – на възрастните хора, които имат потенциал за това. Готови ли сме като държава да предложим тези политики – Вие като управляващи? Според мен – не. А това ще постави в силно затруднено положение онези, които ще управляват след Вас. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Гьоков. Следващият въпрос към заместник министър-председателя Марияна Николова е от народния представител Павел Шопов – относно броя и произхода, като страни, на публичните работни визи в България на лица, не-граждани на Европейския съюз. Имате думата, уважаеми господин Шопов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Вицепремиер, уважаеми колеги, уважаеми гости! Преди около година и половина беше прието едно изменение в Кодекса на труда, което предизвика много негативи и остри реакции. То беше прокарано криминално, между двете четения на едно от последните изменения на Кодекса на труда, неочаквано за българската общественост и без дебат. С това изменение, което беше прокарано основно от Вашия предшественик господин Симеонов, госпожо Вицепремиер, беше драстично увеличен броят на граждани от неевропейски страни, от трети страни – да ги наречем условно, които да получават работни визи и да работят в страната. Този драстично увеличен брой на чужди граждани в много направления оказва негативно влияние върху българския работен пазар и върху българската икономика. Тогава имаше само един разумен довод за приемането на такова предложение – да могат по-лесно бесарабските българи и българи от съседни страни да получават работни визи, да идват в страната, да се интегрират и съответно с перспектива да вземат българско гражданство. Имаше друго законово решение на този проблем – това можеше да стане само целево за тези граждани, но не и за граждани от близки и много далечни страни, за които може би много от нас не са чували, и които чужди граждани вече ги виждаме по българските градове. Мина година и половина, трябва да започнем да правим равносметки и анализи на онова, което се случи тогава, да даваме съответно оценки за това добро ли е, лошо ли е и да пристъпим евентуално към някакви законови изменения в тази насока. Нашата теза от „Атака“ е [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , че отдавна е минало времето, когато гастарбайтерството е оказвало положително влияние в някои икономики – това е било 50-те и 60-те години в Германия, в страните от Западна Европа. Сега вече това не е така.
Благодаря Ви, уважаеми господин Шопов.
Моят въпрос към Вас е: какъв е броят на лицата, на които са издадени работни визи – на тази категория пребиваващи в страната ни, в кои сфери на трудова дейност и какъв е броят им от всяка различна страна? На каква база – много важно е това – се изчисляват и внасят, по принцип да отговорите, осигурителните им вноски? Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Имате думата за отговор, уважаема госпожо Николова.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Шопов, по повод Вашия въпрос – по данни на Агенцията по заетостта през 2018 г. е предоставен достъп на пазара на труда в Република България на 1904 лица – граждани на 42 държави извън Европейския съюз, трети държави, включително по Единно разрешение за пребиваване и работа, синя карта на Европейския съюз, вътрешнокорпоративен трансфер, разрешение за работа и разрешение за извършване на дейност – свободна практика. За същия период в допълнение е регистрирана краткосрочна заетост до три месеца на 601 командировани граждани на трети държави, а регистрираните сезонни работници за работа до 90 дни са 8443 души. За периода от 1 януари до 30 септември 2019 г. достъп до пазара на труда е предоставен на 2205 лица от 36 трети държави. Регистрирана е краткосрочна заетост до три месеца на 390 командировани граждани на трети държави и на 10 820 сезонни работници за работа до 90 дни. По сектори на икономическата дейност за 2018 г. са допуснати на пазара на труда общо 10 948 лица в следните сектори: селско, горско и рибно стопанство – 280; преработваща промишленост – 504; производство и разпределение на електрическа и топлинна енергия – 237; строителство – 347; хотелиерство и ресторантьорство – 8410; създаване и разпространение на информация и творчески продукти – 299; култура, спорт и развлечения – 154. За деветмесечието на 2019 г. са, както следва: селско, горско и рибно стопанство – 482; преработваща промишленост – 395; производство и разпределение на електрическа и топлинна енергия – 62; строителство – 608; хотелиерство и ресторантьорство – 11 051; създаване и разпространение на информация и творчески продукти – 266; култура, спорт и развлечения – 133. Разпределението по държави на произход за 2018 г. е: Украйна – 7142, Молдова – 839, Киргизстан – 271, Турция – 737, Русия – 234, Република Северна Македония – 250, Казахстан – 8, Беларус – 85, САЩ – 98, Узбекистан – 39. За деветмесечието на 2019 г. разпределението е: Украйна – 9010, Молдова – 1038, Киргизстан – 895, Турция – 467, Русия – 304, Република Северна Македония – 321, Казахстан – 106, Беларус – 107, САЩ – 73, Узбекистан – 135. Тъй като изчерпателният отговор на въпроса Ви предполага цитирането на много числа, аз ще Ви предоставя в писмен вид и подробна таблица. [[Предоставя я на народния представител Павел Шопов.]] Бих искала да обърна внимание, че в българското осигурително законодателство няма предвидени ограничения или разлики в задължението за осигуряване на чужди граждани, упражняващи трудова дейност в Република България. Те подлежат на осигуряване по същия ред и при същите условия като български граждани и съответно ползват същите осигурителни права. Спрямо получилите разрешения за пребиваване и работа на територията на Република България граждани на трети държави, полагащи труд по трудово правоотношение, се прилагат разпоредбите на Кодекса за социално осигуряване. Те са задължително осигурени за всички рискове – общо заболяване и майчинство, инвалидност поради общо заболяване, старост и смърт, трудова злополука и професионална болест, и безработица, като доходът, върху който се дължат осигурителни вноски, включва всички възнаграждения, включително начислените и неизплатени или неначислените и други доходи от трудова дейност. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Николова. Имате думата за реплика, уважаеми господин Шопов.
Благодаря Ви, госпожо Вицепремиер. Благодаря Ви и за справката, която ми давате. Тези цифри, които представяте, ще бъдат много важни. Въз основа на тях трябва темата да бъде развита и да се види къде сме ние, българите, по този въпрос, защото нито е патриотично, нито е редно да лъжем нашите западни европейски партньори с този подход. Това е същото – това са хората, които ние пазим със стената да не влизат в България, а всъщност легализираме тяхното присъствие в България, влизането им, тяхната работа по един законов начин. Не знам какво правим ние. Но в нашите виждания, в Програмата, която като „Обединени патриоти“ развивахме пред нашите избиратели, нямаше такъв момент да се дават визи – пак правя изключение за българите от близки страни, които бихме желали да влизат в страната, да работят и да се интегрират – имам предвид от трети страни, да се създават такива законови възможности. В България вече – вижда се по улиците, вижда се по градовете, хора с необичаен външен вид – и като облекло, и като външно изражение, друг типаж, други хора са, те се набиват на пръв поглед. Хората знаете ли как ги наричат вече? Наричат ги симеоновци, защото по негово време, той беше човекът, който широко открехна вратата за тази категория хора. А проблемите оттук нататък ще са в бъдещето, в десетилетията, защото тези хора влизат в страната, установяват се трайно, получават възможност за работа, създават семейства. Ще дойде моментът, когато ще започнат да привикват от далечна Африка [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] или далечния югоизток на Азия своите семейства, те ще стават все повече.
Благодаря Ви, уважаеми господин Шопов.
Виждате, само за година и половина те са хиляди.
Господин Шопов, благодаря Ви. Надвишихте значително.
До 10 хиляди стана въпрос – оттук нататък проблемът ще нараства като снежна топка, помнете ми думата.
Благодаря Ви, господин Шопов. Госпожо Вицепремиер, дуплика? – Не. Благодаря Ви за участието днес. Продължаваме с въпрос към Красимир Каракачанов – заместник министър-председател по обществения ред и сигурността и министър на отбраната. Въпрос от народния представител Павел Шопов относно дела на циганската престъпност от общата престъпност за страната. Имате думата, уважаеми господин Шопов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми гости! Беше време, когато се даваха данни за престъпността в страната – имаше специален дял с раздел, в който се извеждаше пред скоби и се съобщаваше за дела на циганската престъпност, която днес наричаме „битова престъпност“ – евфемизъм, от който най-после ние трябва да се отървем и да започнем да назоваваме нещата, както ние от „Атака“ винаги сме ги назовавали, с истинските им имена – циганска престъпност, не битова престъпност. Спомняме си, че тя се движеше в последните години на социализма и началните години на демокрацията в рамките на около 40% от цялата престъпност в страната. Такъв беше делът. Даваха се данни и по градове и логично най-големите градове в абсолютен размер – София, Пловдив, Варна, Русе, Бургас, трябваше да имат най-голям брой и по процент, и в абсолютен размер брой престъпления, но това не беше така. Най-голям брой престъпления се извършваха в градове, като Сливен, Пазарджик, където това население, знаем, е много голям брой. Защо изчезна от статистиката? Мисля, че Вие като вицепремиер тогава, отговарящ по сигурността и вътрешния ред в страната, може да ни дадете отговор за това. Изчезна този показател и се говори абстрактно, ей така, за престъпност, никой не говори за циганска престъпност, тя не се отчита. Има ли някаква специална статистика, ако не е публична, защото това са данни, върху които трябва да се правят разсъждения, да се правят изводи, да се правят истински стратегии? Без това не може – без тази статистика, да се предприемат някакви сериозни действия, без да знаем нейния размер, дял и нейната структура.
Благодаря Ви, уважаеми господин Шопов. Имате думата за отговор, уважаеми господин Вицепремиер.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Шопов, Националният статистически институт и МВР периодично публикуват статистическа информация за престъпността, която е структурирана по пол, възраст на извършителите. Това се прави, защото, както знаете, държавата обръща специално внимание на престъпността от непълнолетни лица и там се вземат необходимите мерки. Не знам кой Ви е заблудил, че преди време е имало статистика на база етнически принцип. Такава статистика не е имало. Аз говоря за последните 30 години, откакто все пак се помним като активни хора. Какво е било през 50-те и 60-те години не мога да Ви кажа. Последните 30 години статистика на етнически принцип не е имало. Разбира се, това не означава, че циганска престъпност няма. В моето битие на вицепремиер по сигурността, а и преди това като народен представител, аз съм говорил многократно за тези проблеми и съм предлагал съответните конкретни мерки. Към момента, конкретно на Вашия въпрос, каква е точно статистиката? Официална такава статистика няма, но е публична тайна, че има цели региони в страната, в които точно тази престъпност, за която Вие говорите, тя също е битова, но не цялата битова престъпност е циганска, както казвате Вие, защото има и други извършители. В цели региони, в които съществуват незаконни гета или незаконни махали, процентът на подобни престъпления от предимно битов характер е голям. Ако прибавим и това, което виждаме през последните местни избори само преди няколко дни, купуването на гласове също е престъпление, а точно в тези гета и махали този процент е най-висок. Лично аз смятам, че не е необходимо и това няма да ни реши проблема с този тип престъпност, ако я квалифицираме по един или друг начин. Всеки един полицай, всеки един районен инспектор, всяко едно районно управление, всяка една областна дирекция знае районите на своята територия, в които точно този вид престъпления тормозят обикновените хора. Предимно става въпрос за грабежи, за кражби, за насилие, неуважение на обществения ред, включително и случаи на посегателство срещу служители на реда, а помните в началото на тази година имаше две посегателства и срещу военнослужещи. И тъй като Вие ме питате за статистиката, ще Ви кажа, че статистиката е важна, но тя не решава проблема. Проблемът се решава с мерки. Мисля, че много ясно при случая във Войводино, когато беше пребит от подобна група хора един военнослужещ, показах как трябва да се действа и каква трябва да е политиката на държавата. Също така изработих и предложих специална концепция за справяне с проблема или както се казва с интеграцията на циганското население в България, тъй като досегашните мерки през последните десетилетия не дават, не бих казал необходим, а бих казал дори никакъв резултат. Така че това е според мен темата – какви мерки трябва да се набележат и каква политика трябва да се провежда? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Дали държавата да продължава да стимулира безразборната раждаемост, или да въведе принципа да поощрява грамотната раждаемост? Дали трябва да си затваря очите за новосъздаващите се гета в различни райони на страната, или трябва да се действа бързо и ефективно? Как да се реши проблемът със съществуващи от десетилетия подобни квартали и махали? И така нататък най-различни теми, с които, ако желаете, може да се запознаете в концепцията, която съм изработил и внесъл за обсъждане и приемане от Министерския съвет. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Каракачанов. Господин Шопов, имате думата за реплика.
Господин Каракачанов, свикнали сме да бъдете много остър, много категоричен, много радикален, когато говорите по тази тема. Сега от трибуната на Народното събрание бяхте силно дипломатичен. Имам чувството, че се притеснявате да назовавате също нещата с истинските им имена, да не бъдете убеден в някаква етническа нетолерантност и Вие говорите така с евфемизми. Скоро един кандидат за кмет говореше за престъпна банда вандали, които вдигнали една шахта. Знаем какъв е бил съставът им, той не каза банда цигани, които са вдигнали шахтата, и Вие говорихте в този смисъл. За тази Ваша концепция или стратегия ми е думата. Каква сериозна стратегия може да направите, без да имате изходните данни – базата, без да знаем какъв е размерът на бедствието? Защото преди малко, когато говорих за симеоновците, трябва да стане ясно от тази справка какъв е размерът на бедствието, то вече започва да се очертава. А това бедствие, за което говорим – за циганската престъпност, трябва да бъде очертано със своите параметри. Вие сте човекът като вицепремиер, отговарящ по тази част, и като патриот, ние опискахме света в предизборната кампания как категорично ще се борим с циганската престъпност, да направите така, че да влезе този показател в статистиката. Имаше го някога този показател, аз съм работил с него, когато съм бил някъде и съм гледал такива дела – цигански дела. Така че не е въпросът в концепцията. Тя беше за Вас предизборна, а има закони, има нормативи, има правила, по които може да се осъществява съвсем успешна борба с циганската престъпност. Две години и половина Вие претърпяхте до този момент в това отношение пълен провал. И понеже се провалихте, абсолютно се провалихте в това усилие, което ние от „Обединени патриоти“ Ви възложихме да осъществявате [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , Вие измислихте на втората година точно думата стратегия. Ето, виждате ли, правим стратегия и като я направим, като се приеме тя, тогава, нали, ще се справим с циганската престъпност. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] И понеже тази стратегия явно няма да бъде приета, се отлага и справянето Ви с циганската престъпност. Така е – който не може да се справи със задачите, прави концепция, прави стратегия…
Благодаря Ви, уважаеми господин Шопов. Времето Ви отдавна изтече. Завършете мисълта си.
…внася някаква генерална линия, някакви нови идеи, предложения. А законите ги има, господин Каракачанов.
Благодаря Ви.
Идете в североизтока на България, за да видите хората как пищят…
Господин Шопов, времето Ви отдавна изтече, моля Ви!
…какво им се случва. И тогава говорете за концепции и стратегии, които са абсолютно измислени и предизборни – пропагандни и оправдателни от Ваша страна.
Благодаря Ви. Имате думата за дуплика, уважаеми господин Каракачанов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги и не толкова уважаеми господин Шопов! [[Смях и реплики.]] Аз все пак съм на трибуната на Народното събрание, а не на пазара и затова говоря на един език, който подхожда на тази трибуна, а не на пазарски махленски мохабети, както се казва, и затова мисля, че бях много ясен, въпреки всичко. Пак ще кажа, такава статистика не е имало никога. Някой Ви е излъгал, или Вие просто не си спомняте, не знам. Първо. Второ, аз за разлика от много хора, които Вие боготворите, не съм си сменял политическите убеждения, политическите партии и винаги съм си отстоявал позициите. Трето, спомням си много добре, че когато колегите тук от ВМРО предлагаха мерките за борба с точно тази циганска престъпност, Вас Ви нямаше в залата, не само Вас, а цялата Ви група, от сега независими народни представители. Ако бяхте стояли по-редовно в пленарната зала, щяхте да знаете какви мерки са предлагани, а ако бяхте тук да натискате и копчетата поне, те може би щяха да станат реалност. Четвърто, когато я внесох тази стратегия, си спомням много добре, че Вашата партийна телевизия – на Вашата партия, отиде да отразява обилно и напоително протестите, организирани от един цигански барон и от Киро Японеца с представители на чистотата, които с метлите дойдоха пред Министерския съвет и Вие много обилно ги подкрепяхте. Подкрепяхте ги, казвам! А не подкрепихте концепцията, която аз предложих. Така че изборите свършиха, уважаеми и недотам уважаеми господин Шопов, и е добре човек да не бъде толкова късопаметен. Изборите свършиха и е хубаво да се работи повече, да се отстояват принципи, а не да се търсят дребни махленски заяждания. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Вицепремиер. Питане към вицепремиера Красимир Каракачанов от народните представители Александър Симов, Александър Паунов, Георги Гьоков относно политиката на правителството по противодействие на дейността на чужди разузнавателни централи от страни от Европейския съюз и НАТО срещу националната сигурност на Република България. Имате думата, уважаеми господин Паунов.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаеми господин Вицепремиер, от известно време насам в България се разиграва шпионска афера, свързана с Националното движение „Русофили“ и с Руската федерация. На 9 септември рано сутринта в домовете им са арестувани лявоориентирани общественици и откарани в следствения арест с белезници. Впоследствие се оказа, че от всички арестувани само на един е повдигнато обвинение, а останалите се превърнаха в свидетели. От така шумната акция на Министерството на вътрешните работи и прокуратурата на българина му стана ясно що е то шпионин по чл. 105 от Наказателния кодекс, който гласи: „Който се постави в услуга на чужда държава и на чужда организация, за да ѝ служи като шпионин…, се наказва с лишаване от свобода от пет до петнадесет години.“ Господин Каракачанов, след Вашето изявление става ясно, че в държавата има и други шпиони, поставили се в услуга на чужди държави и на чужди организации. Вашите точни думи са следните: „Има държави, които се водят наши съюзници, които доста активно работят в подобна посока, а има и държави, които дори очакват нашата подкрепа за Европейския съюз и НАТО, които също се опитват да извършват подобна дейност“. Пропуснахте да кажете кои държави визирате и какви доказателства има. Също така видният атлантик Соломон Паси декларира, че в Република България има и американски шпиони, като „разликата между руските и американските е, че американските шпиони са акредитирани“. От думите му става ясно, че в това число има и депутати, които са на служба към руското разузнаване. Уважаеми господин Каракачанов, като силов вицепремиер нашето питане към Вас е: каква е политиката на правителството по противодействие на дейността на чужди разузнавателни централи от страните от Европейския съюз и НАТО срещу националната сигурност на Република България?
Благодаря Ви, уважаеми господин Паунов. Имате думата за отговор, уважаеми господин Вицепремиер.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господа народни представители, уважаеми господин Паунов, господин Гьоков! Господин Симов не виждам – той също е съвносител на Вашия въпрос. Министерският съвет определя своята политика по защита на националната сигурност въз основа на предоставена от съответните структури своевременна и достоверна информация относно спецификите и зависимостите в средите за сигурност. Въз основа на тази текуща информация и в съответствие със Закона за управление и функциониране на системата за защита на националната сигурност Министерският съвет, съобразно компетентността си, определя националните интереси и приоритети, изготвя и приема нормативни актове, стратегии, концепции, доктрини и планове за действие, определя основните задачи на държавните органи и структури по чл. 3, ал. 1 от Закона за управление и функциониране на системата за защита на националната сигурност, осъществява и организира стратегическото планиране, взаимодействието, съгласуване и интегриране на действията на държавните органи и структури по чл. 3, ал. 2, определя необходимите ресурси за осъществяване на дейността в защита на националната сигурност, механизмите за тяхното управление и разходване, разпределянето им между държавните органи и структури и контролира тяхното разходване, контролира изпълнението на стратегическите цели и приоритети. Според същия закон специализираните структури ДАНС, ДАР, НСО и Служба „Военна информация“ представят ежегодно доклади, които Министерският съвет внася за разглеждане в Народното събрание. Това е като комюнике и Ви го чета официално, както е по закон. От Вашия въпрос разбирам, че всъщност Вие сте повече притеснен за дейността на Руската федерация или Сдружение „Русофили“, отколкото за националната сигурност. [[Реплики.]] В това, което казах, бях много ясен. Само че самият Вие много добре знаете, че това е класифицирана информация, която няма как в парламентарен контрол, при открито заседание да бъде изнасяна в конкретика. Ако наистина целта е да се информирате допълнително за това, което се случва, има начини и този начин е да се поиска тази информация да бъде предоставена в Специализираната комисия при закрито заседание или да се иска изслушване на ръководителите на службите или анализите на ръководителите на службите за сигурност, също при закрито заседание на Народното събрание. Ще Ви припомня, че през 2015 г. в тази зала имаше такова закрито заседание, на което бяха изнесени множество факти и данни. Сам разбирате, че от трибуната на Народното събрание не само че няма да го направя, защото нямам право, а защото би било безотговорно при открито заседание, пред всички медии да се изнася класифицирана информация. А по отношение на това, което съм казал, аз си стоя зад думите, да, има държави, които провеждат подобна дейност, а като статут са съюзнически държави. Има държави, други съседни такива, които очакват и декларират, че очакват нашата подкрепа за членство в евроатлантическите структури и също извършват подобна дейност. Но подробностите за тези неща сам разбирате, че е крайно несериозно да бъдат излагани в заседание по време на парламентарния контрол. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Каракачанов. Господин Гьоков, Вие ли задавате двата въпроса? Имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Вицепремиер, уверявам Ви, че аз, Александър Паунов, Александър Симов сме загрижени не за русофили, не за Руската федерация, не за НАТО, не за Европейския съюз, а единствено и само за националната сигурност на България. В интервюто си, господин Вицепремиер, казахте точно: „Има опити на външни фактори да влияят на вътрешната ни политика. Има държави, които са наши съюзници и които работят активно в такава посока. Има държави, които чакат нашата подкрепа за НАТО и Европейския съюз и вършат същото.“ Така след като прокуратурата заформи един шпионски скандал с руско участие, Вие като вицепремиер по сигурността, ако мога така да се изразя, продуцирахте в медиите нов скандал, в който обаче са набедени така наречените наши съюзници от НАТО и от тези, които искат да станат наши съюзници в НАТО. Казвам „така наречени“ по обясними причини. Господин Вицепремиер, Вие сте опитен политик и създаването на подобни новини едва ли е случайно. Имам чувството, че това Ваше изказване с твърдението за наличие на шпиони в нашата държава е нарочно хвърлено в публичното пространство, безадресно, без конкретни данни, които могат да бъдат потвърдени или опровергани и за да не могат да се разпознаят в него нито една държава или лице и вследствие на това да няма реакция, но, от друга страна, да се привлече вниманието на обществото чрез медиите и да се придобият, ако мога да се изразя така, патриотични дивиденти. Не беше ли всичко това част от предизборната стратегия преди местните избори – единият шпионски скандал на прокуратурата и приказките на Соломон Паси да активира десния вот, а Вашите приказки, господин Вицепремиер, да активират така наречения патриотичен вот?! И, господин Вицепремиер, мислите ли, че това, което направихте, е безобидно? Не мислите ли, че като вицепремиер, отговарящ за сигурността и имайки информация, но непредприемайки каквито и да било действия, носите отговорност? Не мислите ли, че това работи за липсата на доверие към България в Европейския съюз и НАТО, че работи за разделянето на българското общество, което и без това след 10 години членство в Европейския съюз и повече от 10 в НАТО, е разделено на „за“ и „против“ тези съюзи? Господин Вицепремиер, не мислите ли, че е граждански дълг и задължение на всеки един български гражданин, който има информация за лица [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , които издават или събират с цел да издават на чужда държава или на чужда организация информация, представляваща държавна тайна, да съобщи в прокуратурата за това, а не да го обявява публично пред медиите? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Гьоков. Имате думата, господин Вицепремиер.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Гьоков, на Вашите въпроси – мислите ли, не мислите ли, отговарям: мисля, че, ако Вие бяхте искрен и наистина се грижехте и бяхте загрижен за националната сигурност на България, нямаше да го четете като поп евангелие. Щяхте с думи прости, човешки и от сърце да го кажете на залата и на цялата общественост. Мисля, че всъщност използвате повода, тъй като въпросът Ви е от преди местните избори, да си правите политически пиар. Това мисля. А това, което казвам, е точно така и ще Ви наведа малко на размисъл. Има външни фактори, които се опитват да използват темата малцинства – етнически, темата религиозна принадлежност, някои, разбира се, използват и славянството, и братството, и православието. Има такива факти множество. Прокуратурата по някои от тях е повдигнала обвинения. Ако не знаете, все пак във Вашата парламентарна група има опитни хора по темата за сигурността, ще Ви кажат, че това е не само древен занаят, но занаят, който освен да анализираш и да извадиш информацията, някой път трудно можеш да докажеш нещата. Но фактите са налице. Включително имаше опити за създаване на етническа партия, финансирана от външни фактори и така нататък. Това не го ли знаете?! Естествено, че от трибуната на Народното събрание няма до посоча държави и лица, защото, първо, не е редно – това би предизвикало дипломатически скандал, и, второ, нямам право да го направя. И Ви подсказах още при първия си отговор – ако имате желание да научите повече информация, можете да поискате закрито заседание, на което шефовете на службите могат да докладват за какво става дума. Пак казвам: според мен това произтича като Ваша реакция, защото Ваш идейно близък другар по някакъв начин, не коментирам основателно или неоснователно, беше засегнат; малко като Матросов на амбразурата в защита на чужда държава. Недейте така! Тук няма партийни и идеологически неща, има тема „национална сигурност“. И пак казвам: тези неща можехте да ги кажете, не да ги четете от поменика, а можехте от сърце и душа да го кажете, ако наистина бяхте искрен. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Вицепремиер. За отношение – господин Паунов, имате думата.
Господин Каракачанов, уважаеми господин Каракачанов, от душа и от сърце, без да чета, ще Ви кажа няколко приказки. Водещият политик в Европейския съюз – френският президент Макрон, казва, че НАТО е в мозъчна смърт. Разбирам колко е трудно да работите в тази организация, която е изпаднала в мозъчна смърт. [[Реплики от ГЕРБ.]] Ако искате нещо да кажете, елате на трибуната. [[Реплики от ГЕРБ.]] Ние с господин Макрон сме на едно и също мнение. [[Шум и реплики.]] Ясно е защо Вашият лидер каза: „Ние всички сме парле ву франсе в това отношение“. [[Шум и реплики.]] Искам да Ви кажа, че и в нещо друго с господин Макрон сме на едно и също мнение – по отношение на декларацията, която беше приета в тази зала, за подкрепа на влизането на Македония в Европейския съюз. Тук само трима депутати сме гласували „против“, защото с господин Макрон имаме горе-долу едно и също мнение по този въпрос. Уважавайте колегата Макрон, който е водещ в НАТО, защото това е единствената ядрена сила след излизането на Великобритания при Брекзит. Затова разбирам колко е трудно да се борите с шпионските централи от Европейския съюз и НАТО. И аз не искам да конкретизирам една държава на югоизток, защото е класифицирана информация, но смятам, господин Каракачанов, че действително по този въпрос, вместо само да се занимаваме с Руската федерация, е сериозно да се занимаваме с другите шпионски централи, които действат на територията на България, за да се защити националната сигурност на България. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Паунов. С това приключи участието на господин Красимир Каракачанов – заместник министър-председател по обществения ред и сигурността и министър на отбраната. Продължаваме с въпросите към госпожа Николина Ангелкова – министър на туризма. Тя ще отговори на въпрос от господин Румен Гечев относно минимизиране на загубите за българската икономика от фалита на туроператора „Томас Кук“. Пропускам отговора на въпроса от народния представител Борис Ячев, който е писмен, относно обявения фалит на британския туроператор „Томас Кук“. Заповядайте, професор Гечев.
Уважаема госпожо Председателстващ, уважаема министър Ангелкова, уважаеми колеги депутати! Уважаема госпожо Министър, наскоро обявеният фалит на британския туроператор „Томас Кук“ ще постави в тежко финансово положение десетки български фирми от туристическия бизнес, ще окаже влияние върху интензивността на трафика и съответно на приходите на нашите летища. Като се има предвид значителният пазарен дял на „Томас Кук“ на нашия туристически пазар, загубите за отрасъла се измерват в десетки милиони лева. Бяха обявени и първите фалити на български фирми. В тази връзка моля да ми отговорите на следните взаимосвързани въпроси: Първо, въз основа на какви критерии избрахте туроператора „Томас Кук“ за основен партньор в промоционалната кампания на повереното Ви Министерство? Извършвали ли сте предварително проучване на този избор? Кои експерти са Ви препоръчали такова решение и какъв е механизмът на вземането на това решение? Колко бюджетни средства са платени на „Томас Кук“ във връзка с тази кампания? Второ, ръководеното от Вас Министерство има ли задължение да анализира и прогнозира развитието на туристическите пазари и съответно да предоставя резултатите от тях на нашите фирми от туристическия бранш? Ако има такива анализи, кога и от кого са осъществени, кога и по какъв начин са били предупредени нашите фирми за това, че от години „Томас Кук“ се е движил към фалит? Защото няма как да не са забелязани множеството публикации в чужбина за влошаващото се финансово състояние на този туроператор, в това число и ежедневните данни за срива на техните акции, особено през последните две години. Трето, в медиите бяха изнесени данни, че Вие сте имали лични срещи, в това число тази година с изпълнителния директор на „Томас Кук“ господин Фанкхаузер. Какъв беше предметът на този разговор, къде и заедно с кои Ваши експерти беше проведен? Кога и с кого споделихте резултатите от тази среща, тъй като срещата е броени седмици преди обявата на фалит? Какви конкретни мерки предлагате за минимизиране на загубите както финансови, така и имиджови, за българския туризъм? [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Какви кадрови и структурни промени ще направите в повереното Ви Министерство, защото то не е реагирало на очевидните признаци за предизвестен фалит на „Томас Кук“?
Благодаря Ви, уважаеми господин Гечев. Министър Ангелкова, заповядайте, имате думата за отговор.
Уважаема госпожо Председателстващ, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми професор Гечев, отправяте към мен въпроси, чиито отговори широко дискутираме в общественото пространство през последните месеци, тъй като те касаят пряко гражданите и бизнеса. Тук обаче е правилното място да изразя своето безпокойство относно многократните опити за манипулиране на обществото чрез трайно налагане на тезата, че Министерството е имало информация или би следвало да е предвидило предстоящия фалит и съответно не е предупредило представителите на туристическия бранш. Това е абсолютно невярно внушение. Напротив, дори през месец юли бе разпространено официално съобщение от изпълнителния директор на туроператора, че към онзи момент текат преговори с китайски инвеститори и с това ще се затвърди стабилното им финансово състояние. Ето го писмото, може да се запознаете. [[Показва писмото.]] Вие сте изключително добре запознат също така с ролята на държавата в стопанско-правните отношения между икономическите субекти. Основна функция на държавата и държавното административно регулиране е осигуряването на благоприятни бизнес условия, в които да се развиват частните дейности, според законовите норми в условията на честна и справедлива конкуренция. Правомощията на министъра на туризма са ясно разписани в Закона за туризма и те категорично не включват намеса в междуфирмените отношения на юридическите лица. Министерството на туризма не упражнява контрол върху дейността на частните юридически субекти – хотелиери, туроператори, търговци, превозвачи, ресторантьори и други в областта на бизнес планирането, структурирането на техните инвестиции и развитието на търговската им дейност. Фалитът на туроператора „Томас Кук“ е събитие, което не попада под контрола на Министерството на туризма. Съгласно Закона за туризма туроператорът, установен на територията на Република България, ежегодно сключва договор за задължителна застраховка „Отговорност на туроператор“, която, подчертавам, е в полза само и единствено на пътуващите, като покрива щетите само на крайния потребител. Няма изисквания по българското и европейското законодателство за покриване на щети по отношение на доставчиците, които са изцяло в частноправни междуфирмени отношения. Министърът на туризма и представители на Министерството на туризма участват в различни формати на събития с международен характер, които са публични и винаги се съобщава за тях на сайта на Министерството на туризма, както и съответно какво се случва на тези разговори. Там провеждаме разговори с редица представители на чужди администрации по отношение на управлението на туризма – чуждестранни туроператори, международни лидери в тази сфера. Партньорството по линия на рекламните кампании с големи туроператори е инструмент, с който държавите си служат за повишаване и задържане на нивата на организирания туристопоток. Всички рекламни активности са планирани в Годишната програма за национална туристическа реклама. Ежегодно Програмата се обсъжда и приема на заседание на Националния съвет по туризъм съвместно с представители на туристическия бизнес, които имат възможност чрез свои обединени организации пряко да участват във взимането на решенията за разходването на рекламния бюджет на Министерството. За да поддържаме конкурентоспособно ниво спрямо агресивната маркетингова политика на нашите преки конкуренти, са ни необходими стратегически партньорства именно с водещи туроператори на пазара. Това е практика, която е възприета и от нашите конкуренти – Гърция, Турция, Испания и много други. Предвид фактическата обстановка към настоящия момент стартирахме редица срещи в международен план. Министерството на туризма инициира мерки за преодоляване на предизвикателствата и последствието от обявения фалит, като търси възможности за увеличаване на туристите до България и сътрудничество за подготовка на сезон лято 2020 г. Обсъждаме възможностите за договаряне на следващия сезон и обстоятелствата след прекратяването на дейността на световния туроператор. Към днешна дата от обявяване на фалита на туроператора „Томас Кук“ на 23 септември 2019 г. всички претенции към хотелиери и туроператори по отношение на престоя на туристите са покрити от страна на съответните застрахователи във Великобритания, Германия и Полша. Нашите усилия минимизираха възможностите за негативни последици и за имиджа на България като туристическа дестинация. И към днешна дата за първите девет месеца на 2019 г. над 7,8 милиона посещения на чуждестранни туристи имаме в България, което е минимален спад от 0,8% спрямо рекордната 2018 г.
Благодаря Ви, министър Ангелкова. Професор Гечев, заповядайте – имате думата за реплика.
Благодаря Ви, госпожо Председателстващ. Уважаема колежке Ангелкова, Вашият отговор е абсолютно неприемлив и ще Ви кажа защо. Какви са фактите? Месец март 2017 г. „Томас Кук“ – нашите избрани партньори, които Вие не казахте как сте ги избрали, продава въздушните си превози в Белгия. Лампата започва да мига на червено 2017 г. През месец февруари 2019 г. „Файненшъл таймс“ обявява, че същата фирма „Томас Кук“ започва да разпродава своя бизнес като превозвач. Месец март 2019 г. цяла Европа публика, че „Томас Кук“ затваря 21 офиса и уволнява 300 души, понеже е тръгнал към фалит. През това време се сключват договори, набутват се стотици български фирми, губят милиони. През месец май 2019 г. не видяхте ли, че „Томас Кук“ – Вашият основен партньор, наема „Алис Партнерс“ да прави преструктуриране на фирмата и да се опита да направи финансово оздравяване? В цяла Европа е публикувано. Освен това на 17 май 2019 г. Блумбърг публикува анализите на Сити Груп, че акциите на „Томас Кук“ вече не струват нищо и че техните акции – на Вашия основен партньор, които се продават, между другото, на двете борси, които Вие сте задължени да следите – борсите във Франкфурт и в Лондон, започват да стават по-евтини от тапети за стена, но Вие не реагирате по никакъв начин. Не видяхте ли в отчета на Компанията, госпожо Министър, че те имат дълг от 1 млрд. 600 млн. паунда и вървят към фалит? Тоест вижте, колежке, никой не би си позволил да обвинява българското Министерство, че е съпричастно към фалита на „Томас Кук“ – една от най-старите туроператорски фирми още от края на ХIX в., но цяла Европа публикува с години и с месеци, че фирмата отива на зле, а Вие сключвате с тях договор като основен партньор по промотиране, което бие и по българския бизнес. Става дума за над 2000 чартърни полета, които тази фирма осъществява. Загубите са не само за българските хотели, те са за българските летища – основно Бургас и Варна, те са за българските производители на хранителни стоки и на напитки за тези хотели. Така че Вие не отговорихте на основните въпроси: как избрахте тази фалираща компания; кой Ви я препоръча от Министерството; преведохте ли пари на тази компания? Моля Ви, от Министерството на туризма елате и кажете: вярно ли е, че милиони левове са преведени на „Томас Кук“ за промотиране?! Вие не отговорихте на този въпрос. И най-важното, аз съм сигурен, че ще направите всичко възможно за компенсация, в това не се съмнявам, само че вече е твърде късно, тъй като колата се е обърнала и нищо не казахте за самото Министерство. Вие имате ли аналитичен отдел в това Министерство? Те четат ли „Файненшъл таймс“, следят ли Франкфуртската и Лондонската борси, които са ни основен партньор, или си говорят за футбол и чоплят семки? На Ваше място аз бих постъпил другояче. Благодаря Ви.
Времето, професор Гечев. Само Ви напомням, че министрите не са ни колеги, защото Народното събрание ги избира на тези постове.
Не, тя ми е колежка, защото аз съм бивш министър, в този смисъл.
А, като бивш министър може би сте колега. Заповядайте, министър Ангелкова.
Благодаря. Уважаема госпожо Председателстващ, дами и господа народни представители! Уважаеми професор Гечев, голям драматизъм, големи внушения, сериозна драма според Вашето изказване, особено когато говорим за „Томас Кук“ и да следим финансовото и икономическо състояние на туроператора. В изказването си Ви казах и Ви информирах, че получихме официално писмо от главния изпълнителен директор на компанията не само в Министерството на туризма, а и всички контрагенти на туроператора, подчертавам, частни и юридически лица, които имат частни междуфирмени и търговски взаимоотношения. [[Реплика от народния представител Румен Гечев.]] Моля да не ме прекъсвате. В това писмо [[показва писмото]] , в това писмо… [[Реплики.]]
Моля, без реплики от място.
…ясно е описано – предполагам, че четете на английски, допреди малко се учихме и на френски, ще Ви го оставя да се запознаете. Ясно е записано какво следва по отношение на финансовото състояние на Компанията, което е разпространено до абсолютно всички, в което се казва, бих Ви го зачела. [[Министър Николина Ангелкова чете писмото на английски език, реплики от „БСП за България“.]]
Министър Ангелкова, официалният език в България е българският. Отговорете, ако обичате. [[Шум и реплики.]]
В което се казва… [[Реплика от народния представител Румен Гечев.]]
Професор Гечев, моля Ви за спокойствие.
…по отношение на стабилното финансово състояние на Компанията. По отношение на спекулирането, че това е основен партньор на Министерството относно рекламата, също не е вярно. Обясних Ви, че в Програмата за национална туристическа реклама, която се приема от Национален съвет по туризъм, в която има представители на всички институции, включително и на туристическия сектор, се обсъжда всяка една дейност, която Министерството използва, за да промотира България като предпочитана туристическа дестинация. Всичко е качено на сайта, включително и самата Програма за национална туристическа реклама. Тя не е тайна и ако Ви интересува, може да се запознаете в детайли и там ще получите всички отговори на въпросите, които Ви интересуват. Освен това от над 9 милиона и 200 хиляди чуждестранни туристи, които са посетили страната миналата година, само 440 хиляди туристи са на „Томас Кук Груп“. Така че разбирам Вашата идея за внушения и неверни твърдения и манипулации, но това са фактите. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, министър Ангелкова. Няма процедура, по която, професор Гечев, Вие да вземете думата сега. За процедура поиска думата господин Иванов – заповядайте. [[Реплика от ГЕРБ: „Няма право на процедура.“]] Един момент. По начина на водене може би да чуем за какво става въпрос.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги!
Има процедура по начина на водене.
Тази нощ в община Борован е извършен палеж на общински съветник от БСП след последвали заплахи, заплахи да гласува [[реплики]] за председател на Общинския съвет от партия ГЕРБ. [[Шум и реплики.]]
Запазете спокойствие в залата!
Моля министърът на вътрешните работи да дойде на трибуната тук и да обясни какви мерки се вземат [[реплики от ГЕРБ]] , за да се разкрият извършителите. Има парламентарен контрол след малко, по който той ще отговаря, но да отговори на трибуната какви мерки се вземат за разкриване извършителите и запазване неприкосновеността на живота и здравето, и имуществото на този общински съветник от БСП, който, пак казвам, е бил заплашван няколко дни подред, за да гласува днес за определен председател на Общинския съвет в община Борован. Запален! Това е част от Вашата репресия…
Господин Иванов!
…в която сте впрегнали цялата държава и целия криминален контингент, уважаеми! Затова искам министърът да отговори тук от трибуната. Благодаря. [[Шум и реплики.]]
Министърът на вътрешните работи ще бъде тук в рамките на парламентарния контрол. Продължаваме с отговорите на въпросите, които са постъпили. Заповядайте за процедура по начина на водене.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми министри, уважаеми колеги! Категорично възразявам, госпожо Председател, срещу това да позволявате с използване на процедурата „по начина на водене“ да се правят внушения в залата от името на колегите. Те много обичат да използват всякакви трибунки за подобни неща, но тази трибуна не е за това. Имаме парламентарен контрол, имаме процедура, която трябва да спазваме, и, много Ви моля, да го съблюдавате.
Благодаря Ви, госпожо Захариева. По същество водещият не може да знае какво точно ще иска и от каква процедура ще се възползва народният представител. Така или иначе министърът на вътрешните работи ще бъде участник в парламентарния контрол. Продължаваме с отговорите на въпросите. Господин Владислав Горанов – министър на финансите, ще отговори на питане от народния представител Иван Валентинов Иванов относно политиката на Министерството на финансите относно финансиране на ВиК дружества с мажоритарно държавно участие в капитала. Господин Иванов, имате думата.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа министри, уважаеми колеги! Уважаеми господин Горанов, моето питане е продиктувано от продължаващата декапитализация на част от ВиК дружествата, които са част от консолидирани ВиК оператори. Разбира се, и неколкократни случаи, които излязоха и в медиите – примерно в Перник, в избирателния район, от който съм аз – Шумен, където предстои спиране на тока на ВиК дружеството, дали Министерството на финансите, тъй като това е принципалът, който разпределя средствата в държавата, има политика, която е в посока да финансира по някакъв начин, разбира се, с разрешение от Европейската комисия, да не е незаконно, такива закъсали ВиК дружества, с мажоритарно държавно участие, които са изпаднали в тежко финансово състояние, защото най-малко това ощетява гражданите. Бихме желали да чуем от Вас: дали предвиждате подобно нещо, дали в следващия бюджет или тази година? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Иванов. Уважаеми министър Горанов, заповядайте – имате думата за отговор.
Уважаема госпожо Председателстваща, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Иванов, внимателно проследих функциите на министъра на финансите и в тях не открих политика по отношение на ВиК сектора, но след формалния отговор ще Ви споделя, какво аз разсъждавам като избран за народен представител и като определен за министър. По принцип управлението и финансовите резултати на публичните предприятия са отговорност на съответните министри, които упражняват правата на държавата в капитала им. В техните правомощия дефинират и контролират изпълнението на определените секторни политики от страна на съответните дружества, като държавата разполага с оперативна самостоятелност относно текущата си дейност. Дружествата разполагат с оперативна самостоятелност относно текущата си дейност. В случая МРРБ одобрява бизнес програмата на дружествата за средносрочен период – три или пет години, при стратегия за развитие и финансови параметри, гарантиращи генериране на положителни финансови резултати и подобряване на финансовото състояние. Държавата, респективно Министерството на финансите, няма задължение и изграден механизъм да финансира публични предприятия, включително ВиК дружества с мажоритарно държавно участие, също така да покрива натрупвания или текущи загуби, и/или да погасява просрочени задължения на публични дружества, ако изпаднат във финансово затруднение. Всеки случай на отделно решение за предоставяне на такава подкрепа трябва да бъде съобразен с възможностите на бюджета и, разбира се, Вие реферирахте към това, и с режима на държавните помощи. Безспорно ВиК секторът, като един регулиран сектор, в места, в които с години са трупани неефективност и загуби, изпитва затруднения. Дружеството в Шумен за съжаление е едно от тези. При натрупаните инфраструктурни проблеми и години неефективно управление, без да реферирам към кой период, и сключването на неизгодни договори през определените години на управление и съществуване на това дружество са довели до относително тежко финансово състояние, което, от една страна, е обективно, заради спецификата на района, от друга страна, е субективно, заради качеството на управление в отделни периоди. Според мен и съм готов да участвам в такъв дебат с колегите от МРРБ, трябва да постигнем някакъв механизъм за солидарно разпределение на ефективността на битовото питейно водоснабдяване. Какво имам предвид? Има някои ВиК дружества, които поради естествени причини, като например Бургаското, огромен брой консуматори на относително малка територия, с плътна инфраструктура и лесна за поддържане, постигат по естествен път икономия от мащаба и добри финансови резултати. Други ВиК дружества, например Добричкото или в случая Шуменското, които поради спецификите на териториално разпределение, водоизточниците за снабдяване имат съвсем други обективни финансови показатели, нямат възможност да се справят лесно при спазване на принципа за социална поносимост на питейното водоснабдяване, тоест при социална поносимост на цената на водата. Редно е според мен да се помисли. Това е моя идея, не ангажирам Министерството на регионалното развитие и благоустройството и правителството с нея, но не бихме ли могли да помислим за създаването на някаква холдингова структура, която да помага за балансирано преразпределение на ефектите – положителни и отрицателни, във ВиК сектора при нас? А защо да не се мисли и за някаква твърда компонента в ценообразуването на питейната вода, с която да се изгради фонд за инвестиране, там където това е трудно за конкретното търговско дружество? Все пак те са търговски дружества, които работят, разбира се, под регулацията на Комисията за енергийно и водно регулиране. В края на краищата хората си плащат водата и би трябвало икономическият модел да работи така, че тези дружества да са жизнеспособни. Още повече че всички средства, които инвестираме по линия на европейските фондове, изискват една устойчивост и предполагат такъв бизнес модел на тези търговски дружества, който да даде възможност тази инфраструктура да продължава да се поддържа в следващите години, и то без определен краен срок, тоест инвестициите във ВиК сектора трябва да се генерират от самия бизнес модел. Знам за проблемите специално в избирателния Ви район в Шумен. Коментирали сме ги многократно с Министерството на регионалното развитие и благоустройството и съм готов да участвам в дебат за цялостна реформа или изграждане на механизъм за устойчиво развитие на ВиК сектора с идеи, ако някой ден се стигне до такова решение и с механизми на държавна подкрепа. Пак казвам: има дружества, които са добре, защото обективно са добре и добре са управлявани. Има и такива, които заради човешкия фактор и натрупани грешки изпитват проблеми. Не знам дали този отговор Ви удовлетворява, но това няма да намери решение с един въпрос и един отговор, още повече от финансовия министър.
Благодаря Ви, министър Горанов. Господин Иванов, заповядайте, имате думата за два уточняващи въпроса.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Виждам, че сте се запознали добре с тематиката и проблемите на ВиК дружествата. Може би сте наясно, че от финансовото състояние на тези консолидирани вече ВиК оператори, които не обхващат всички, зависи изпълнението на техните проекти по Оперативна програма „Опазване на околната среда“. Видели сте, че голяма част, Вие споменахте Шуменското, са били източвани през годините. Само да Ви напомня, че под Вашата шапка е „Държавен финансов контрол“. Не чух нито думичка от Вас кога, в кой момент там ще влезе „Държавен финансов контрол“, ще направи необходимото да се установят причините за тези нарушения, защото според мен там има откровени престъпления, не само в Шумен, в Добрич, в много други места, защото са си позволявали през годините определени управители да вършат какви ли не безобразия. Да чуем от Вас кога, в какъв момент, защото аз поемам ангажимента до една седмица Вие, ако не активизирате Вашите подчинени, аз ще подам лично сигнал в прокуратурата, за да се влезе там и да се проверява, и да се види каква безстопанственост е била през годините. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Иванов. Министър Горанов, заповядайте за отговор.
Нямам спомен, господин Иванов, в рамките на периода, в който съм министър на финансите, до мен да е постъпвала подобна информация по отношение на Шуменското ВиК дружество. Вие като народен представител считайте, че сега сте ме сезирал и аз ще изпълня правомощията си по Закона за държавната финансова инспекция да възложа извънредна такава. За резултатите ще бъдете уведомени по съответния ред. Това не отменя Вашето право да сезирате правоохранителните органи, ако смятате, че са извършвани някакви нарушения, които са съставомерни.
Благодаря Ви, господин Министър. Господин Иванов, заповядайте, имате думата за отношение. [[Реплики.]] Прилагаме процедурата по питане, господин Министър.
Това е питане. Уважаема госпожо Председател! Уважаеми господин Министър, аз между другото уважавам Вашата експертиза. Вие сте компетентен по тази тема. От официалния Фейсбук профил на министър-председателя разбрах, че имате и Вие персонално предложение за решаване на проблема, специално във ВиК – Шумен. Аз мога да го пусна да го чуят. [[Народният представител Иван Валентинов Иванов пуска запис от мобилен телефон.]]
Господин Иванов! [[Шум и реплики.]]
Аз, понеже вярвам във Вашата експертиза, наистина искам да го приложите това нещо не само в Шумен, а и навсякъде. Не знам към кого беше това? Към председателя на КЕВР или към мен като народен представител? Все пак, щом имате работещо предложение, предлагам да го приложите на практика. В тази връзка Ви подарявам една такава. Може да ни демонстрирате, ако искате, ние да се включим или Вие да го изпълните по-нататък, или да купите на всичките шефове на ВиК по една такава ебонитова пръчка. Благодаря. [[Народният представител Иван Валентинов Иванов дава на министър Владислав Горанов ебонитова пръчка. Оживление. Шум и реплики.]]
Продължаваме с въпросите към госпожа Теменужка Петкова – министър на енергетиката, която ще отговори на въпрос от народния представител Румен Гечев относно финансово-икономическите ефекти за България от реализацията на договора между „Булгартрансгаз“ и саудитската компания „Аркат инженеринг“ за изграждането на така наречения „Балкански поток“. Професор Гечев, заповядайте. Имате думата.
Уважаема госпожо Председателстващ, уважаема колежке Министър, уважаеми колеги! На 18 септември 2019 г. „Булгартрансгаз“ и саудитския концерн „Аркат инженеринг“ подписаха договор за изграждане на „Балкански поток“ – тръбопроводът, който ще получава природен газ от „Турски поток“. Стойността на договора е 1 млрд. 102 млн. евро без ДДС, а като се имат предвид други съпътстващи разходи, сумата ще надхвърли 3 млрд. лв. Основната част от разходите по реализацията на проекта ще бъдат направени чрез „Аркат инженеринг“ от Саудитска Арабия, като тези инвестиции ще бъдат изплатени от събирането на транзитни такси. В тази връзка моля да отговорите на следния въпрос: според Вашите разчети какви конкретно са финансово-икономическите ползи за българската икономика от реализацията на този проект? Отговорът на този въпрос предполага представянето на следващата информация. След какъв период ще бъде изплатена инвестицията от транзитни такси, тоест откога транзитните такси ще остават на разположение на „Булгартрансгаз“ в смисъл, а няма да откриват за покриване на заема от „Аркат“? Какви са договорените цени за доставка на природен газ за България или какъв е договореният механизъм за определяне на тези цени? В договорените общи количества за България предвиден ли е дял за осигуряване на доставки за бъдещо развитие на нашата химическа индустрия и/или други промишлени отрасли, или е взето предвид само текущото ни потребление? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, професор Гечев. Уважаема госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми професор Гечев, темата, която поставяте, е много важна и много актуална. Аз благодаря затова, че именно в този момент поставяте този актуален въпрос. Както и Вие сам споменахте, през месец септември тази година беше подписан договора за реализация на този изключително важен проект – „Балкански поток“, който ще даде възможност България да запази своето стратегическо място на газовата карта на Европа. Това, смея да твърдя, че е едно от основните предимства на този проект и един от основните ефекти за България, и то в много дългосрочен план. Тук използвам случая, за да благодаря на всички народни представители от всички парламентарни представени политически сили за това, че в края на 2018 г. ни подкрепихте при актуализацията на Енергийната стратегия на България до 2020 г. Този проект беше включен в нашата енергийна стратегия като проект, който е изключително важен стратегически за нашата страна. Сега конкретно на въпросите, които Вие поставихте. Първо, по отношение на конкретните ефекти. Може би за малко да направим една ретроспекция по отношение на приходите, които се реализират към настоящия момент. Реализираните приходи от пренос на природен газ до границите с Турция, Гърция и Македония съгласно действащия дългосрочен договор с „Газпром експорт“ за 2018 г. са в размер на 203 млн. лв. През деветмесечието на 2019 г. са реализирани приходи в размер на 161 млн. лв., като се очаква те да достигнат 216 млн. лв. до края на 2019 г. За периода на действие на съществуващия дългосрочен договор до края на 2030 г. се предвижда „Булгартрансгаз“ да получи общо приходи от ползвателя в размер на 908 млн. лв. В допълнение към тези приходи от 908 млн. лв. съгласно сключените договори за резервиране на капацитет на входно изходни точки на границите с Турция и Сърбия, след завършване на инфраструктурата от „Балкански поток“, включително изграждането Компресорна станция „Расово“ и Компресорна станция „Нова Провадия“, през 2022 г. „Булгартрансгаз“ очаква да получи приходи в размер на 385 млн. лв. В условията на сключените договори е предвидена годишна индексация на тарифите за резервиране на капацитет, чрез която те да бъдат актуализирани в съответствие с икономическата конюнктура. В тази връзка направените изчисления за 20-годишен период на експлоатация на новата инфраструктура, това е периодът, за който ние имаме твърдо резервиран капацитет от страна на „Газпром“ и още един търговец, показват, че тя ще донесе приходи за преносния оператор в общ размер над 9 млрд. лв., като това е периодът, за който, както вече споменах, има подписани обвързващи договори за резервиране на капацитет с ползватели на мрежата. В допълнение следва да се има предвид, че новоизградената инфраструктура има полезен икономически живот, който значително надвишава разглеждания 20-годишен период, като този на линейната инфраструктура е приблизително над 40 години. Отчитайки факта, че инфраструктурата ще бъде използвана и след 20-годишния срок на настоящите сключени договори за резервиране на капацитет, приходите от изградената инфраструктура ще надхвърлят над 20 млрд. 750 млн. лв. По отношение на цените на природния газ за българския пазар от внос по досега действащия договор знаете, че те се формират на базата на конкретна формула, на конкретна методика, по която те се изчисляват. Знаете, че Европейската комисия и „Газпром“ постигнаха споразумение по антимонополното дело, като един от ангажиментите е свързан именно с това да бъдат подписани допълнения към тези дългосрочни договори, които имат държавите, подобно на нашата, така че беше подписано допълнение, на базата на което се създават нови предпоставки за предоговаряне на цената по отношение на доставения природен газ. Във връзка със следващия Ваш въпрос, свързан с това: осигурени ли са необходимите количества за химическата индустрия и изобщо за промишлеността като цяло? Да, такива количества, разбира се, че се осигуряват. Те се осигуряват ежегодно. „Булгаргаз“ заявява такива количества, за каквито е получил заявка за потребление през съответната година, а през месец септември изменихме Закона за енергетиката и на практика от месец декември тази година започва да действа Българската борса за търговия с природен газ, така че пазарът се либерализира и всеки един потребител ще има възможност да задоволи своите потребности от природен газ, изцяло на свободен и пазарен принцип. Благодаря Ви и се извинявам, госпожо Председател, че просрочих времето.
Благодаря Ви, госпожо Петкова. Професор Гечев, заповядайте, имате думата.
Уважаема госпожо Председател, уважаема госпожо Министър! Първо, искам изрично да подчертая, от една страна, поздравления затова, че все пак не изпаднахме от влака и успяхме да реализираме поне част от транзита на природен газ през България. Винаги съм казвал, че проблемът не е в транзитните такси, които събираме, а плюсовете са именно във възможностите за осигуряване на суровини за евентуално очаквано от всички възраждане и разширяване на българската химическа индустрия, машиностроене на основата на най-високи екологични стандарти. Затова Ви зададох и този въпрос. Аз Ви благодаря за отговора. Ще има и други въпроси в следващи периоди, но две неща: Първо, уважаема госпожо Министър, това не зависи само от Вас, но тук има една странност. Проектът се реализира от държавна фирма на Саудитска Арабия. Тя финансира „Булгартрансгаз“, така да се каже, инвестира на кредитна основа при лихва от 4,25%. Трябваше да попитате министъра на финансите защо държи почти 2,5 пъти по-голям фискален резерв на лихва, която на практика е отрицателна, в това число и българската държава държи валутни резерви на отрицателна лихва, или лихва малко с една-две хилядни над нулата? Нали българската държава, Вашето правителство, тази година взе заеми 1 млрд. лв. и се хвалеше, че лихвата е 2,20%? Мисълта ми е: къде е Киро на кирия? Ние държим фискални резерви на нулева и отрицателна лихва, вземаме заеми на 2,25% и вместо българската държава, като Германия, Франция, Италия и други, да е съинвеститор със средства, които би платила, даже ако са заемни средства – 2,25%, каним тук една фирма от Саудитска Арабия, която ще вземе печалба от България и ще прибере – знаете ли каква е разликата в лихвите? – около 200 милиона, срещу което ние възразяваме. Решението можеше да бъде различно. Второ, не искам да влизам в конкретни числа, тъй като някои от тях – Вие казахте, и аз съм съгласен – са хипотетични.
Нямате време, професор Гечев.
Завършвам. Но всички знаем, че сметката колко печелим или, не дай си боже, губим, ще ни излезе от това какво ще стане с транзитните такси по газопровода, който най-вероятно няма да бъде използван в пълния си капацитет след 1 януари 2020 г. Дано да не е така! Но там минаваха 13 – 14 милиарда кубически метра газ, и да кажа, че всъщност тази тръбичка – турската, която продължава през България, е за 17 милиарда кубически метра… Пропуснахме 60 милиарда, отиваме на 17 милиарда!? Все пак по-добре нещо, отколкото нищо, но всъщност нашият въпрос е: какво ще стане с приходите по тази тръба, където ние сме вложили средства и където ще чакаме другата страна да си изпълни ангажимента, защото това не е 100% сигурно? Дано да не е така! Благодаря Ви.
Благодаря Ви, професор Гечев. Уважаема госпожо Министър, заповядайте за отговор.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми професор Гечев, на първо място е важно да подчертаем, че „Булгартрансгаз“ е търговско дружество. Той е независим оператор на нашата газопреносна мрежа и инфраструктура и като такъв стриктно изпълнява всички европейски регламенти, които уреждат статута на този тип оператори. Първият и основен принцип е свързан с неговата независимост – финансова и по отношение на външни намеси от страна на държавата или на други търговски дружества. „Булгартрансгаз“ проведе публична, прозрачна процедура за избор на изпълнител във връзка с реализацията на този изключително важен проект. Условията на обществената поръчка бяха ясни и публично оповестени и в тях ясно е посочено как ще се набере финансирането за реализацията на този проект. Отделно от това законодателството в областта на държавните помощи – както нашето национално, така и европейското, е изключително стриктно по отношение на това при какви условия и в каква конкурентна среда се реализират подобни проекти и подобни дружества получават съответното финансиране. Ние сме спазили всички европейски изисквания, нашето национално законодателство, така че проектът да бъде реализиран при всички тези наистина много важни условия. По отношение на използвания капацитет на сега съществуващата инфраструктура категорично мога да кажа, че всички трябва да бъдат спокойни, и Вие специално, защото, както предвиждат европейските правила, при освобождаването на капацитет от настоящата инфраструктура нашият оператор е длъжен да обяви търг за нейното използване. Така че има ли инфраструктура, тя няма как да остане неизползваема. Съществуват много варианти. Отделно от това по тази инфраструктура, за част от нея ще продължим да получаваме и съответно приходите от транзит във връзка с доставките за Гърция и за Република Северна Македония, така че икономическите анализи наистина са много добри. Още веднъж благодаря за това, че подкрепихте промяната в Стратегията и ще имаме възможност да реализираме този проект и да се възползваме от неговите икономически ефекти дълги години. Благодаря Ви.
Позволете ми да благодаря на госпожа Теменужка Петкова – министър на енергетиката, за участието ѝ в днешния парламентарен контрол. Продължаваме с въпросите към господин Младен Маринов – министър на вътрешните работи.
Процедура.
Няма да Ви дам думата за процедура, господин Свиленски.
Защо?
Той ще отговори първо на въпрос от народния представител Александър Паунов относно непроведените заседания на Междуведомствената комисия за възстановяване и подпомагане към Министерския съвет.
От името на парламентарна група.
Изчакайте, като приключим с отговорите на този въпрос, ще Ви дам думата за изявление от името на парламентарна група. Заповядайте, господин Паунов.
Уважаема госпожо Председател, колеги! Уважаеми господин Министър, моят въпрос се отнася до работата на Междуведомствената комисия за възстановяване и подпомагане към Министерския съвет, чийто председател сте Вие. Тази комисия съгласно Закона за защита при бедствия ръководи и контролира дейности за предоставяне на целеви средства от републиканския бюджет за финансиране на неотложни аварийно възстановителни работи при бедствия. Като председател на тази комисия, съгласно правилника ѝ, Вие организирате и ръководите нейната работа. Комисията провежда периодични заседания, които се свикват и ръководят от Вас. Редовните заседания се провеждат веднъж на три месеца, а когато е необходимо, по Ваша преценка се провеждат извънредни заседания. Това са изисквания на Правилника. При срещите ми в страната и в последните месеци все повече граждани задават с тревога въпроса: защо през настоящата година, при толкова много дъждове и наводнения, причинили сериозни щети, Комисията за изминалите девет месеца – когато задавах въпроса беше 30 септември – е провела само едно заседание, а не изискващите се три такива съгласно Правилника за нейната работа? Това силно притеснява населението и общинските власти в засегнатите райони, тъй като без отпуснати финансови средства няма как да бъдат възстановени разрушените инфраструктурни обекти. Още нещо – необходимите изисквания за финансиране са подадени своевременно в Комисията, но реално финансирането явно ще закъснее. Тревожно е, че идва зима и оставащите до края месец и половина ще са недостатъчни за провеждане на съответните процедури по Закона за обществените поръчки, а и като сезон ще са неблагоприятни за строителство. Това явно не е взето предвид от Комисията. Моят въпрос към Вас е следният: защо не са проведени предвидените редовни заседания на Комисията съгласно нейния правилник и ще направите ли необходимото това да стане възможно най-скоро? Ще направите ли необходимото подобни пропуски в бъдеще да не се допускат? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Паунов. Господин Министър, заповядайте. Имате думата за отговор.
Уважаема госпожо Председател на Народното събрание, уважаеми господин Паунов, уважаеми дами и господа народни представители! Съгласно чл. 8, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Междуведомствената комисия за възстановяване и подпомагане към Министерския съвет и чл. 30, ал. 1 от Постановление № 344 на Министерския съвет от 21 декември 2018 г. за изпълнението на държавния бюджет на Република България за 2019 г. Комисията е компетентна да приема предложения по разходване на средства от резерва за непредвидени и/или неотложни разходи. Резервът се разходва въз основа на акт на Министерския съвет на основание чл. 43, ал. 3 от Закона за публичните финанси. За първите шест месеца на годината е проведено едно заседание, на което Комисията прие предложение за разходване на средства от резерва за непредвидени и неотложни разходи в размер на 33 млн. 123 хил. 981 лв. Предложенията са одобрени с Постановление № 96 на Министерския съвет от 25 април 2019 г. През следващите месеци не са провеждани заседания, тъй като с още два акта на Министерския съвет – Постановление № 141 от 6 юни 2019 г. и Постановление № 165 от 3 юли 2019 г., е разходвана малко над половината сума от бюджета, или 41 млн. 123 хил. 981 лв. от общо 80 млн. лв. На 4 октомври е проведено второ заседание. В момента тече процедура за приемане на Проект на постановление за одобряване на предложенията на Комисията от заседанието. До края на годината е предвидено Комисията да проведе още едно заседание, на което да бъдат разгледани възможностите за разходване на остатъка от резерва за непредвидени и неотложни разходи през 2020 г. В конкретния случай е важно да отбележим, че провеждането на редовни и извънредни заседания е регламентирано в чл. 4, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Междуведомствената комисия за възстановяване и подпомагане към Министерския съвет без наличието на правила за определяне на броя и времето за провеждане на заседанията. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Уважаеми господин Паунов, имате думата за реплика. Заповядайте.
Уважаеми господин Министър, не съм доволен от отговора, защото всяко тримесечие трябва да бъде провеждано по едно заседание и съответните суми да бъдат отпускани на общините. Повтарям, че не съм доволен от Вашия отговор, защото в рамките на деветте месеца е било необходимо да проведете три заседания и три четвърти от сумата да бъде отпусната на общините. Знаете колко бедствия и аварии имаше. Много общини са подали искания, и трябва да Ви кажа конкретен пример. Примерно в Червен бряг за моста, който падна там, беше отпусната сума от около 200 хиляди и той е ремонтиран. Следващата сума, която трябва да се доизплати, е около 700 хиляди. Фирмата, която е извършила ремонта, съди общината и блокира средства. Новият кмет, който ще влезе там, ще влезе при блокирани сметки. Това, което остава до края на годината, е месец и половина, а още две заседания трябва да се проведат. Има съответните финансови средства и аз считам, че Вие като министър на вътрешните работи, дисциплиниран човек, е необходимо действително тези пари да се прехвърлят към общините, защото не са чак толкова много, а и не е необходимо да се изчаква краят на годината. Виждате, че идва зима и няма как да се извърши и ЗОП, и няма как през това студено време да бъдат направени тези ремонти. Затова считам, че трябва регулярно да се провеждат тези заседания, за да може общините да получават необходимите средства, защото това са бедствия и аварии, трудно могат да се предвидят, и тези пари са предназначени точно за това. Смятам, че оттук нататък имате достатъчно възможност и за следващата година тези заседания да се провеждат регулярно и да бъдат ефективни. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Паунов. Господин Министър, заповядайте за отговор.
Уважаема госпожо Председател на Народното събрание, уважаеми господин Паунов, дами и господа народни представители! Както отбелязах, след първото заседание на Комисията има приети два акта на Постановление на Министерския съвет, в които са отпуснати суми общо за 8 млн. лв. Шест милиона лева бяха крайно необходими за борба с градушките – знаете, че това беше сериозен проблем и трябваше да се предприемат действия за гарантиране на селскостопанската продукция. Два милиона лева бяха отпуснати за борба с комарите по поречието на река Дунав, тъй като също беше изключително необходимо. В моето изявление казах, че на 4 октомври е проведено второ редовно заседание на Комисията. Там са разпределени процентите от средствата, които бяха останали. Практика на Комисията е и мисля, че така е редно, тъй като все пак до края на годината, както казахте и Вие, идва зимен сезон, трябва да остане някакъв резерв, който да може да бъде разходван при настъпване на лоши климатични и атмосферни условия, за да може да се реагира незабавно, затова този резерв се оставя за края на годината. На последното заседание на Комисията ще бъдат разгледани всички предложения. Мисля, че специално за община Червен бряг при предишни заседания отпуснахме средства специално за този мост. Ще продължим да отпускаме, като на крайното заседание на Комисията обикновено средствата се разпределят за общините, тъй като те могат да прехвърлят бюджета за следващата година, за да ги усвоят. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Министър Маринов пожела да вземе думата, за да отговори на поставения проблем. Господин Свиленски, искате декларация от името на група. Заповядайте, господин Свиленски.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Вие ме провокирахте за това изявление или декларация, или както искате.
Нямате право на процедура.
По Правилник, много добре знаете, че при поискване на процедура по начина на водене, тя трябва да бъде дадена веднага, но както и да е. Сега ще имам 10 минути възможност да разкажа на българските граждани какво се случва в европейска България в 2019 г., когато даден общински съветник не трябва да гласува по начин, определен от ГЕРБ. Господин Министър, в държавата, на която Вие сте министър на вътрешните работи, нощес беше подпален имотът на български гражданин, избран общински съветник от Българската социалистическа партия, който в продължение на седмица е принуждаван да не присъства на днешната сесия на Общинския съвет или, ако присъства, да не гласува за предложението на БСП за председател на Общинския съвет. И понеже не се е съгласил, тази нощ му е опожарен имотът. Желанието, което имахме от парламентарната ни група – посетили сте Народното събрание по повод да отговаряте на парламентарен контрол – е да информирате българските граждани и присъстващите народни представители какви мерки ще вземе от днес нататък Министерството на вътрешните работи за сигурността на този и на всеки един български общински съветник, който бъде принуждаван да гласува под давление за ГЕРБ, или за която и да е друга политическа сила и на който, за съжаление, след това му се палят имоти, или някакви по-тежки престъпления. В цялата кампания БСП предупреждаваше, че ГЕРБ използва цялата машина на държавата, за да осигурява изборния процес, че Министерството, което Вие ръководите, положи немалко усилия в тази посока – примери много. Те бяха изнасяни и ще бъдат изнасяни – и Горна Оряховица, и други населени места, където Вие освен да осигурявате изборната победа на ГЕРБ, не положихте абсолютно никакви усилия да предотвратите 6-те хиляди купени гласа в район „Слатина“, кв. „Христо Ботев“ за госпожа Йорданка Фандъкова и за районния кмет на район „Слатина“ от ГЕРБ, не положихте нито преди първия тур, нито преди втория тур. Когато обяснявате, че с 6 хиляди гласа не се избира кметът на София, искам да Ви кажа обаче, че с 3 хиляди гласа се избира кметът на „Слатина“ или на други такива райони, в които има такова компактно население, където ГЕРБ и Министерството, ръководено от Вас, положи доста усилия да осигури комфорта за провеждане на местните избори. Темата обаче днес е друга, темата е нападението над нашия общински съветник, темата е сигурността на българските граждани, тъй като предстои не само в Борован, а в цялата държава да се сформират общински съвети. И така ли Политическа партия ГЕРБ ще упражнява терор върху българските общински съвети за избор на председател, който на тях им е удобен? И МВР отново ли ще продължи безучастно да гледа, да следи, да толерира или ще подкрепя само, когато е угодно на управляващите от ГЕРБ? Наистина, господин Министър, моля Ви да вземете отношение. По-важното е да вземете мерки оттук нататък да се гарантира сигурността на всеки един общински съветник, да не му се оказва натиск и със свободата, която има, да гласува както намери за добре, а не така както му казват управляващите от ГЕРБ. Благодаря Ви. [[Реплика от народния представител Емил Христов към народния представител Георги Свиленски.]]
Това беше декларация от името на група. Господин Христов! Заповядайте, господин Министър, имате думата.
Уважаема госпожо Председател на Народното събрание, уважаеми господин Свиленски, уважаеми господин Иванов, дами и господа народни представители! Конкретно за случая, за който господин Иванов постави въпрос: през нощта в Борован е запалена входната врата на гараж на гражданин от Борован. Пожарът не е успял да унищожи вратата, не се е разгорял, не е унищожено моторното превозно средство. Искам обаче да взема отношение по декларацията на господин Свиленски, тъй като в нея се направиха много внушения, които не са подкрепени с доказателства. Мога да Ви уверя, че и на двата тура, и преди това МВР предприе абсолютно всички мерки, за да гарантира добър обществен ред за произвеждането на местните избори. По отношение на престъпния акт в Борован тази вечер, мога да Ви кажа, че през цялата изборна кампания имаме няколко такива посегателства, включително и на кандидат кмет от ГЕРБ, включително и на кандидат кмет от ВМРО, така че аз не искам МВР да бъде вкарвано в политически дебат по тази причина. Ние сме обективни и всеки такъв акт го разследваме съобразно нашите правомощия и обективно. Разпоредил съм на директора на Областна дирекция – Враца, специално за този конкретен случай. В момента той ме увери, че работят по оглед на местопроизшествието – изземване на веществени доказателства от него, работа с евентуално заподозрени лица и с жертвата на този акт. Пак Ви уверявам, МВР абсолютно обективно подхожда към всеки един такъв случай, както и към всеки български гражданин. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Въпрос от народния представител Лало Кирилов относно работата на Областна дирекция на МВР – София област, за осигуряване провеждането на местни избори 2019 г. на територията на община Пирдоп. Заповядайте, господин Кирилов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Господин Министър, първо, искам да поздравя Вас и Вашите служители с професионалния им празник! Господин Министър, какви мерки предприе Областна дирекция – МВР – София област, и Районно управление на МВР – Пирдоп, на територията на община Пирдоп в борбата с купуването и продаването на гласове? Има ли подадени сигнали, какъв е техният брой и какви действия са предприети? Взети ли са допълнителни мерки след получените сигнали? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Кирилов. Министър Маринов, заповядайте, имате думата.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Кирилов, уважаеми дами и господа народни представители! Благодаря за поздрава за българските полицаи. Наистина днес е празник, за който те заслужават да бъдат поздравени и уважавани. Във връзка с гарантиране законността при подготовка и провеждане на избори за общински съветници и кметове на 27 октомври и 3 ноември 2019 г. със заповед от 13 септември 2019 г. в Областна дирекция на МВР – София, е създаден оперативен щаб за управление на силите и средствата, участващи в обезпечаване на обществения ред и сигурност. В хода на подготовката за местни избори са проведени работни срещи с районна прокуратура Пирдоп. На срещите са обсъдени оперативното взаимодействие по противодействие на престъпленията, свързани с изборния процес, както и извършване на своевременни проверки на получените жалби и сигнали за нарушения. В Областната дирекция е създадена допълнителна организация за оказване на методическа помощ и контрол от страна на ръководни служители. Създадена е помощна група към Районно полицейско управление – Пирдоп, за незабавна проверка на сигнали за нарушение. За периода 1 октомври до 5 ноември 2019 г. в Районно полицейско управление – Пирдоп, са получени 11 сигнала за нарушение на изборния процес. При всеки конкретен сигнал е извършвана своевременна проверка, като е уведомявана съответната прокуратура. По четири от тези проверки прокуратурата вече се е произнесла, като постанови откази за образуване на досъдебни производства. По проверките на другите седем сигнала прокуратурата все още не се е произнесла. Съгласно анализа на оперативната обстановка и получените сигнали за нарушение на изборния процес са създадени допълнителни екипи от служители на Областна дирекция на МВР – София, и териториалните сектори на „Борба с организираната престъпност“, които да подпомагат полицейските сили на територията на Районно управление – Пирдоп. На 2 и на 3 ноември са придадени 20 служители на Дирекция „Жандармерия“, които заедно с останалите полицейски служители гарантираха обществения ред и не допуснаха извършване на престъпления и нарушения по време на изборния ден. Тъй като Вашият въпрос ми беше зададен между двата тура, предполагам, че мерките са били достатъчни и не бяха допуснати нарушения на обществения ред. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Маринов. Няма да се възползвате, господин Кирилов, от правото си на реплика, което означава, че няма да има и дуплика. Продължаваме със следващия въпрос, зададен от народния представител Красимир Янков относно работата на Областна дирекция на МВР – Добрич, за осигуряване провеждането на местни избори 2019 г. Заповядайте, уважаеми господин Янков, имате думата.
Благодаря Ви, уважаема госпожо Председател! Първо, днес е 8 ноември – ден на българската полиция. Честит празник! Поздравявам всички служители с доказан висок професионализъм, осигуряващи обществения ред, сигурността и спокойствието на гражданите въпреки трудностите и предизвикателствата! Моят въпрос към Вас, уважаеми господин Министър, е относно работата на Областна дирекция на МВР – Добрич, за осигуряване провеждането на местни избори 2019 г., а именно какви мерки бяха предприети от Областната дирекция на МВР в Добрич и Районното управление на Министерството на вътрешните работи на територията на областта за осигуряване спазването на Закона и борбата с купуването и продаването на гласове? Колко са подадените сигнали за нарушения и какви действия са предприети? Какво наложи кадровите промени в районните управления на полицията на МВР непосредствено преди изборите – Районно управление – Генерал-Тошево, Балчик, Каварна? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Янков. Министър Маринов, заповядайте, имате думата за отговор.
Уважаема госпожо Председател на Народното събрание, уважаеми господин Янков, уважаеми дами и господа народни представители! С риск да се повторя в началото, но тъй като за абсолютно всяка областна дирекция мерките са едни и същи, във връзка с гарантиране на законността при подготовката и провеждането на избори за общински съветници и кметове на 27 октомври и 3 ноември 2019 г., конкретно в Областна дирекция МВР – Добрич, е изготвен съответен план за дейност и съгласно плана са създадени оперативни щабове на територията на Дирекцията, както и екипи за работа със сигнали, свързани с нарушение на изборното законодателство и престъпление срещу политическите права на гражданите. На основание на този план са предприети мерки и по линия на опазване на обществения ред. В хода на кампанията и предизборните мероприятия е създадена организация с наряди от единна разстановка за изпълнение на патрулно-постова дейност и контрол на пътното движение. Регионална дирекция „Пожарна безопасност и защита на населението“ в Добрич е извършила проверки на всички помещения, в които се помещават избирателните комисии и се съхраняват изборните книжа и материали. За охрана на помещенията са назначени денонощни постове от полицейски служители, създадена е организация за постоянна охрана на всички избирателни секции в област Добрич. Осигурено е засилено полицейско присъствие за безопасно придвижване и отчитане на изборните книжа и материали от секционните избирателни комисии, общинските избирателни комисии. Съгласно чл. 8 от Закона за МВР са проведени оперативно-издирвателни мероприятия за превенция и разкриване на престъпление по Глава 3, Раздел 3 от Наказателния кодекс, както и за установяване на лица, склонни към извършване на този вид престъпна дейност. По реда на чл. 65, ал. 2 от Закона за МВР са предупредени 70 лица, за които има данни и може да се предположи, че ще извършат престъпления срещу изборното законодателство. За периода на подготовка и провеждане на местните избори в Областна дирекция – Добрич, са постъпили общо 67 сигнала за нарушение на изборния процес. По всички тях са извършени проверки от служители на Дирекцията и на съответните районни управления в изпълнение на указания на Главния прокурор на Република България от 21 октомври 2019 г. Проверките на всички сигнали са приключили, като са докладвани на съответните районни прокуратури. Към момента по шест от тях са образувани досъдебни производства, а за други 12 се очаква произнасяне на съответните прокуратури. Ще направя едно сравнение: при приблизително същия брой на сигналите – 60 постъпили в Областна дирекция – Добрич, по време на местните избори през 2015 г. не е образувано нито едно досъдебно производство. При днешните избори имаме образувани шест досъдебни производства. Що се отнася до кадровата политика и окомплектоване на състава на подразделенията на Вътрешното министерство в страната, мога да Ви уверя, че това е планова и подчинена на Закона за МВР дейност, която няма отношение към изборния процес в Република България. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Маринов. Господин Янков, имате думата. Заповядайте.
Благодаря, уважаема госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, най-сериозният проблем на Министерството на вътрешните работи е проблемът за компетентното управление. Назначаването на подходящи кадри, обучението им, наблюдението им, контролът, кариерното израстване по целия управленски смисъл като цикъл в Областна дирекция на МВР, на първо място, и в Главна дирекция на Министерството на вътрешните работи, трябва да бъде подчинено на министъра и на неговия екип. Когато отсъства концепция и разбирането за необходими знания, навици и умения да се ръководи тази строго йерархична система, не очаквайте и редовият състав да изпълнява функционалните си задължения. Какво имам предвид? Казахте: „едни и същи мерки са предприети“. Концептуално има базисни мероприятия и мерки, които да се предприемат, но във всяка област има специфика. За тази специфика Вие също трябва да бъдете информирани и какви мерки, съобразно тази специфика, предприема ръководството на Областна дирекция на Министерството на вътрешните работи и съответните районни управления на полицията. Казвате: „70 лица по чл. 65 с предупредителни протоколи“. А поинтересувахте ли се дали има концентрация в конкретна община? Поинтересувайте се! Министерството на вътрешните работи на тези избори беше използвано по смисъла на възможностите да се внуши, че държавата, използвайки репресията в лицето на МВР, може да повлияе на българските граждани. Затова Ви предупредих при изслушване, далеч преди изборите, на предоставената възможност при блиц контрол. На първото заседание на Комисията отново Ви обърнах внимание, че Вие възложихте на Министерството на вътрешните работи, разбира се, чрез Вашия главен секретар, един механизъм на работа, който позволява това да се случва по места – да реагира МВР при подаване на сигнали, без те да бъдат проверявани и без да бъде използвана възможността МВР, информацията в МВР, районните инспектори да [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] бъдат ангажирани превантивно и за пресичане на всякаква възможност да се спекулира чрез подаване на сигнали. Те могат да бъдат и недобросъвестни, могат да бъдат и между политически опоненти. Това наблюдавах аз в изборите в осемте общини в Добричка област. Обръщам Ви внимание, че става въпрос за ръководенето, за ръководния състав на Министерството на вътрешните работи, което е Ваша отговорност! Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Янков. Министър Маринов, заповядайте – имате думата за дуплика.
Уважаема госпожо Председател на Народното събрание, уважаеми господин Янков, дами и господа народни представители! Под еднакви мерки, господин Янков, имах предвид, че са изготвени необходимите заповеди, създадени са необходимите щабове и е определена процедурата, по която ще се проверяват абсолютно всички сигнали с оглед да се постигне обективност на територията на цялата страна. Естествено, че това винаги предполага отчитане на спецификата на конкретния район на база на анализ на оперативната обстановка, постъпили сигнали от предишни избори и всичко, което включва като показател за анализ на оперативната обстановка. По отношение на проверката на сигнали мисля, че именно тази организация създава и дава възможност за обективност при проверката на всеки един сигнал. Министерството на вътрешните работи няма как да контролира подаването на сигнали и не бива да контролира подаването на сигнали, нашата задача е да дадем максимално възможност и канали за подаване на такива сигнали, те да бъдат проверявани обективно, включително и под надзора на прокуратурата и третото нещо е да бъдат проверявани абсолютно всички сигнали. Това и свършихме през тези два дни на изборите. Сигнали естествено бяха получавани в най-различна конкретика, някои от тях са изцяло общи. Пример ще дам: еди-къде си се купуват гласове, което сами разбирате, че никаква конкретика и няма как да бъде проверено, но въпреки това е извършвана проверка за това дали може да бъде добита допълнителна информация, до конкретни сигнали, по които аз Ви запознах, че има и съответните досъдебни производства. Към момента има и лица, които са с постоянни мерки не на територията на Добрич, на друга областна дирекция, които са с взета постоянна мярка от съд във връзка с нарушаване на изборните права на гражданите. По отношение на кадровото обезпечаване. В системата на МВР това е регламентирано с конкретни наредби, закон и процедури, които дават обективност при подбора и израстването на кадрите в системата на МВР. Прието е изцяло конкурсното начало. Ще Ви дам конкретика за Добрич. В Областна дирекция – Добрич, са извършени следните кадрови промени като основание за това са подадени заявления от самите служители. За напускане на основание чл. 226, ал. 1, т. 4 от Закона за МВР по собствено желание двама служители; подадено заявление за преназначаване в рамките на ръководните длъжности на вакантната длъжност от един служител – преназначаване в структурата на областна дирекция. Предвид настъпилите кадрови промени във връзка със заявленията, подадени от служители, са изготвени предложения от директора на Областна дирекция на МВР и с министерска заповед временно са преназначени на вакантни ръководни длъжности двама служители до обявяване на конкурс и заемането им от титуляри. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър.
За началници на районни управления.
Да.
Продължаваме с въпрос от народния представител Десислав Чуколов относно охраната на зала „Арена Армеец“ в изборната нощ на 27 срещу 28 октомври 2019 г. Заповядайте, господин Чуколов – имате думата.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! На 27 октомври тази година, когато беше първият тур на местните избори в централата на партия „Атака“ през целия ден получавахме множество сигнали за нарушения – нарушения, извършвани и от членове на секционните избирателни комисии. Дори в Осмо училище се наложи наши представители и аз включително, и председателят на партията ни господин Сидеров, да посетим тази секция в Осмо училище, за да станем свидетели как представител на ДПС – член на секционна комисия, тича по коридорите и създава паникьорски някакви настроения за това, че по-рано си е позволил да изтръгне бюлетината от ръката на наш кандидат за общински съветник и да си поиграе леко с нея, и да я пусне в кутията. Абсолютно недопустимо поведение! Натрупаха се тези сигнали. В края на изборния ден, след приключването на изборния ден, аз, господин Сидеров – кандидат за кмет на София, редица кандидати за общински съветници от партия „Атака“, други народни представители от партията ни, се насочихме и посетихме зала „Арена Армеец“. Там бяхме пресрещнати от над 20 полицаи, ръководени от комисар Николай Николов, както се представи, който се оказа, че бил заместник-началник на отдел „Специализирани полицейски сили за опазване и възстановяване на обществения ред“. Нямало е нарушаване на обществения ред, нито се е налагало неговото възстановяване. Представихме се на комисар Николов, обяснихме за какво сме тук и също какви правомощия имаме. Не последва никакъв отговор, последва арогантно поведение! Арогантно поведение и заявление от негова страна, че нямаме право, не можем да бъдем допуснати в зала „Арена Армеец“. Нито попита: „Кой от Вас има съответния документ за наблюдател?“ – имаш право да бъдеш в зала „Арена Армеец“, нито някакво обобщение да каже: „Добре, останете тук, който има право, нека заповяда.“ Каза, че имал някаква заповед при него и нямал право да ни допусне. От кого е заповедта? Отговорът на този въпрос беше sms. От кого е sms-ът? Анонимен sms. Това беше неговият отговор, това беше неговото арогантно поведение. Затова моите въпроси към Вас са: кой е наредил това противоправно поведение на полицаите и има ли издадена заповед за това поведение?
Благодаря Ви, господин Чуколов. Имате думата за отговор, господин Министър.
Уважаеми господин Председател на Народното събрание, уважаеми господин Чуколов, уважаеми дами и господа народни представители! Във връзка с компетенцията на МВР по отношение на законосъобразно протичане на изборния процес със свои писма председателят на Централната избирателна комисия госпожа Стефка Стоева и областният управител на София-град господин Николай Пехливанов са поискали съдействие от Министерството за осигуряване на охраната на общинските избирателни комисии и на Централната избирателна комисия. Охраната е поискана за периода от 7,00 ч. сутринта в дните на първи и на втори тур на местните избори до окончателното приемане на изборните книжа и материали от общинските избирателни комисии. Въз основа на заповед от 11 септември 2019 г. такава охрана е осигурена в зала „Арена Армеец“ в столицата, защото там работи Общинската избирателна комисия за град София. Действията на служителите на Столична дирекция на вътрешните работи по охрана на обекта са осъществявани в координация с председателя на същата Общинска избирателна комисия. За целта е бил подготвен и утвърден съответният план. Съгласно него около зала „Арена Армеец“ е създадена зона за сигурност, в която е организиран и пропускателен режим. В изпълнение на указанията на председателя на Общинската избирателна комисия в зоната за сигурност са допускани само представители на секционните избирателни комисии и превозни средства, транспортиращи изборните книжа. Съгласно решение на Централната избирателна комисия делегираните с чл. 431 от Изборния кодекс права за пряка видимост при преброяване на гласовете не се отнасят за присъствието на кандидати, застъпници, представители на партии, коалиции, инициативни комитети, Общинската избирателна комисия, която приема изборни книжа от секционните избирателни комисии. Тези права за пряка видимост и присъствие се отнасят само за секционните избирателни комисии, в които се извършва самото гласуване. Затова на кандидати и представители на партии, коалиции и инициативни комитети е отказван достъп както до помещенията на Общинската избирателна комисия в зала „Арена Армеец“, така и до всички помещения, в които избирателните комисии в цялата страна са приемали изборни книжа и материали. В заключение, искам да Ви уверя, че защитата на конституционните права и свободи на всички граждани е основен принцип в дейността на МВР, а всички служители на МВР, участвали в охраната на общинските избирателни комисии и на Централната избирателна комисия, са изпълнявали своите задължения по осигуряване на нормалното протичане на изборния процес и предаването на изборните книжа от секционните избирателни комисии в съответствие и в непрекъсната координация с Централната избирателна комисия. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Реплика, уважаеми господин Чуколов.
Уважаеми господин Министър, само преди няколко дни от един друг кандидат-кмет на София стана ясно от думите му, че негови наблюдатели са били допуснати в зала „Арена Армеец“. Пак така се получава, че от „Атака“ не бяха допуснати такива наблюдатели. Тук охраната, която Вашите служители упражниха, просто, как да кажа – беше излишна, защото обичайните втълпявания на масовата публика, че „Атака“ пак нещо искала да се бутне с някой или да попречи на нещо, не са верни, защото ние сме партия, ние сме хора, които искат да защитят и интереса си, и интереса на тези, които са гласували за нас. Сега ще Ви кажа няколко думи. От 2005 г. до сега – месец ноември 2019 г., направих си труда тези дни да го сметна, партия „Атака“ е участвала в 15 национални избора – и за Народно събрание, и за местна власт, за президентски избори, за евроизбори. Общо кампаниите, по които сме работили, са около двадесет. Двадесет кампании сме провели през тези години и познаваме прекрасно Избирателния кодекс. От 2013 г. насам, направих си труда да преброя, има 15 изменения на Изборния кодекс, в които ние сме участвали. Преди 2013 г. имаше доста изменения, които даже и не ги броя. Пак Ви казвам, там бяхме господин Сидеров, аз и господин Шопов като народни представители, които правят този Избирателен кодекс и много добре знаем как се работи по него, и има едно нещо, което се нарича закон – Правилник за организацията и дейността на Народното събрание, гласуван от тази зала. Това е Правилник с ранг на закон. Сто четиридесет и първи член на този закон казва следното: „Държавните и местните органи и техните администрации са длъжни да оказват съдействие на народния представител и да му предоставят при поискване сведения и документи. Народният представител има право на достъп до държавните и местните органи и организации.“ Днес е Арахангеловден и православните християни почитаме паметта на Свети Арахангел Михаил, но днес, на Вашия празник, искам да Ви кажа, че това е закон. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Кажете на Вашите служители, че този закон трябва да се спазва. Едно указание на члена на Централната избирателна комисия или на Общинската избирателна комисия…
Благодаря Ви, уважаеми господин Чуколов, надвишихте много времето.
…но законът си е закон и трябва да се спазва. Ние не сме отишли там за някакво собствено удоволствие. Отишли сме да търсим справедливост, както Свети Арахангел Михаил.
Благодаря Ви, господин Чуколов. Много надвишихте времето.
Много е важно – знам, че го надвиших, но това трябва да го кажа: спазвайте този закон!
Добре, и с това завършваме. Благодаря Ви. Господин Министър – дуплика.
Уважаеми господин Председател на Народното събрание, уважаеми господин Чуколов, дами и господа народни представители! Полицейските служители, които са изпълнявали служебните си задължения около зала „Арена Армеец“, са правили точно това – стриктно са спазвали закона. В случая, както отбелязах и в отговора, в непрекъсната координация с председателя на Общинската избирателна комисия, с ЦИК. Техните действия са продиктувани от разпорежданията точно на председателя на Общинската избирателна комисия, който е в правомощията си да дава такива разпореждания, и полицейските служители са длъжни да ги изпълняват. Искам да се обърна към Вас и да кажа, че не трябва в лицето на полицейските служители да виждате нарушители и тогава мисля, че нещата ще са по-добре. Полицаите са там, за да си изпълняват служебните задължения. На всеки един въпрос ще Ви отговорят, стига да не бъдат атакувани и притискани, защото те наистина са там, за да си изпълнят служебните задължения. Работили са цяла нощ, на другия ден пак са работили, така че да има един добър обществен ред. Не е допуснато нито едно лице, което няма право да бъде вътре. Това стриктно е спазвано и е докладвано, че не са допуснати нарушения. Пак казвам, всичките тези действия са в координация с Централната избирателна комисия и с председателя на Общинската избирателна комисия. В заключение, искам и аз от трибуната на Народното събрание да поздравя всички полицаи с Архангеловден – Ден на българската полиция. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Благодаря за участието в парламентарния контрол днес. Продължаваме с въпрос към Бисер Петков – министър на труда и социалната политика, от народния представител Надя Клисурска относно Националната програма за достъпна жилищна среда и лична мобилност 2019 г. Имате думата, уважаема госпожо Клисурска.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, зададох този въпрос в началото на месец октомври и той е свързан с проблемите и провала на Програмата през тази година. Той загуби своята актуалност, но го задавам днес, защото е важно да изясним проблемите, които възникнаха, и да предотвратим това да се случи през следващата година. Националната програма за достъпна среда и лична мобилност е част от новия Закон за хората с увреждания – чл. 56, и е регламентирана в Правилника за прилагане, който влезе в сила на 1 април 2019 г. Неясно защо Програмата беше публикувана на портала за обществени консултации едва в края на месец юни за обществено обсъждане, неясно защо три месеца по-късно – на 21 август, беше отворен приемът на документи по тази програма и неясно защо сроковете, които бяха заложени за прием по нея, бяха само 40 дни. Още със старта на Програмата, уважаеми господин Министър, Вие бяхте наясно, че тези кратки срокове обуславят нейния провал. Има становища на Министерството на труда и социалната политика по този въпрос. С оглед на това комисиите, които трябва да извършат оценката на проектните предложения, да могат да направят това и да сключат договори в края на месец ноември. Защо в средата на годината, защо не къмто месец април, защо не бяха по-големи сроковете? Много въпроси – защо? Двеста и осем човека получиха писма за подкрепа от дирекциите за социално подпомагане и само 55 човека през тази година или само 55 заявления получиха възможност да бъдат реализирани. И те получиха тази възможност, независимо че законовите срокове по Закона за устройство на територията са много по-дълги и са свързани с проекти, свързани с разрешения за строеж – неща, които няма как да се случат в рамките на 40 дни. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Благодаря Ви, уважаема госпожо Клисурска.
В тази връзка въпросът ми е: какво наложи забавянето на Програмата толкова малко, какво наложи кратките срокове и какво предвиждате за следващата година? Извинете, господин Председател.
Благодаря Ви. Имате думата, уважаеми господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаема госпожо Клисурска, след приемането на новия Закон за хората с увреждания и Правилника за неговото прилагане, който влезе в сила от 2 април тази година, Министерството на труда и социалната политика разработи и съгласува със заинтересованите страни Национална програма за достъпна жилищна среда и лична мобилност. Тук, казвайки „съгласуване“, имам предвид цялата процедура по Закона за нормативните актове, обществени консултации, обсъждане в Националния съвет за хора с увреждания с други заинтересовани страни. Програмата беше утвърдена със заповед на министъра на труда и социалната политика от 14 август и незабавно се пристъпи към нейната реализация. В периода 21 август – 30 септември, Министерството на труда и социалната политика проведе кампания за набиране на проектни предложения по Компонент 1 „Достъпна жилищна среда“ и по Компонент 2 „Лична мобилност“ на Националната програма за достъпна жилищна среда и лична мобилност. По време на кампанията са подадени 55 заявления с предложения за финансиране на проекти на обща стойност 2 млн. 304 хил. 835 лв. по Компонент 1 и седем заявления с предложения за финансиране на проекти на обща стойност 25 хил. 991 лв. по Компонент 2, или общо 62 проектни предложения за територията на 18 общини от страната. Срокът на кампанията беше действително кратък – един месец и десет дни, поради твърде малкото време, в което от 30 септември до края на годината трябваше да бъдат извършени поредица от конкретни дейности и практическо прилагане на Националната програма. Тези конкретни дейности включват: първо, разглеждане по допустимост, оценяване и класиране на проектните предложения. Дейността приключи до средата на месец октомври от специално назначените за целта две експертни комисии. Второ, утвърждаване на протоколите от работата на експертните комисии и определяне на размера на финансиране на всяко допуснато и оценено проектно предложение. Дейността приключи с две мои заповеди от 16 и 17 октомври, като са одобрени за финансиране 43 предложения на обща стойност 1 млн. 840 хил. 343 лв., в това число 1 млн. 827 хил. 83 лв. за 39 предложения по Компонент 1 и 14 260 лв. за четири предложения по Компонент 2. На трето място, писмено уведомяване на кандидатите с одобрени проектни предложения, както и на всеки недопуснат кандидат относно конкретните причини, поради които съответното предложение не може да се финансира, дейността е приключила веднага след издаване на двете заповеди за одобряване на предложенията. На четвърто място, сключване на договори за финансиране между Министерството на труда и социалната политика и одобрените кандидати. Дейността е приключила с подписване на 39 договора по двата компонента. На следващо място, сключване на договори по Компонент 1 между бенефициентите и избраните от тях изпълнители за строително-монтажни работи. Дейността приключи на 25 октомври с подписването на договорите за строително-монтажни работи, като същинското изпълнение на предмета по договори, отчитане и разплащане по тази дейност стартира и ще приключи през месец декември. Изброих всички тези дейности, за да обоснова защо по-дълъг срок от 30 септември не беше възможен, за да могат да се реализират съответно одобрените проектни предложения. Но посочените факти, мисля, че ясно показват, че въпреки по-късното обявяване на кампанията и краткия ѝ срок, заложените цели се постигат. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] На практика почти цялата сума от 2 млн. лв., планирана в бюджета на Министерството за 2019 г. за финансирането на тази дейност, ще бъде оползотворена. През тази година фактическото изготвяне на Националната програма на база важни разпоредби, произтичащи от значителен обем законова и нормативна уредба, последващото ѝ приемане, утвърждаване и обнародване изискваха необходимото технологично време, довело до по-късното обявяване на кампанията и твърде краткия ѝ срок. В тази връзка мога да Ви уверя, че Министерството на труда и социалната политика ще обяви нова кампания по двата компонента на Програмата най-късно до края на първото тримесечие на 2020 г., като периодът за набиране на проектни предложения ще е с продължителност най-малко три месеца, за да могат повече хора със затруднения в придвижването, включително тези, които вече имат писма за подкрепа от териториалните дирекции за социално подпомагане, да подадат документи за кандидатстване. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Имате думата за реплика.
Уважаеми господин Министър, с оглед на това, което Вие казахте, и процедурните спънки Програмата да бъде стартирана по-рано, моето недоумение е свързано с едно: как и защо, след като Правилникът към Закона за хората с увреждания влезе в сила на 2 април, обусловиха това дълго съгласуване с Програмата, която бе качена едва на 28 юни – три месеца по-късно? Не можеше ли едновременно да се случват нещата, за да стане по-рано в началото на годината? Удовлетворена съм от отговора Ви, че през тази година ще стартирате Програмата първото тримесечие, че срокът за кандидатстване ще бъде три месеца, но остават много въпросителни и много проблеми. По начина, по който въведохте Програмата и текстовете в тази програма, са свързани с проектиране, с издаване на съответните разрешителни за строеж, визи. По Закона за местните данъци и такси, Вие знаете, че всеки един от хората, който е заинтересован да получи такъв документ, трябва да плати съответната такса. Съответно проектната документация и изготвянето на този проект, съответно изготвянето на количествено-стойностните сметки са свързани със значителни разходи, които голяма част от хората с увреждания не биха могли да си позволят. В момента по начина, по който Вие въвеждате и необходимостта от решение на етажната собственост, когато това ще се случва в жилищна сграда, има текстове в Закона за устройство на територията, които обуславят не необходимостта от издаване на съответното становище от етажната собственост, защото тук става въпрос за достъпна среда. Има текстове, които противоречат на Закона за устройство на територията и на Закона за етажната собственост, което означава, че Програмата трябва да бъде преработена и синхронизирана със законодателството. Надявам се още сега да видите всички тези проблеми, които възникнаха по отношение на Програмата, те да бъдат изчистени и държавата да осигури и някаква възможност на хората с увреждания да получат безвъзмездно тази документация или по някакъв начин това да бъде обезпечено от Министерството на труда и социалната политика. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Само по този начин хората с увреждания ще получат реално такава достъпна среда, която се надявам да получат през 2020 г. Надявам се и бюджетът за следващата година да бъде оползотворен напълно, а не както през тази година, с оглед на кратките срокове, които Вие въведохте в рамките на четиридесет дни. Благодаря.
Благодаря, госпожо Клисурска. Имате думата за дуплика, уважаеми господин Министър. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаема госпожо Клисурска! Аз бих искал да подчертая, че тази програма за първи път беше включена в българското законодателство, за първи път се организира нейното провеждане и беше свършен един голям обем работа, защото Министерството беше ангажирано в първата половина на 2019 г. с подготовката на много подзаконови нормативни актове, произтичащи от влезлите в сила Закон за хора с увреждания, Закон за личната помощ и така нататък. Така че правихме всичко възможно да се разработи колкото се може по-бързо Програмата, съгласуваше се със заинтересовани министерства – с Министерството на регионалното развитие, Министерството на транспорта и така нататък. Да, вече казах, обяви се по-късно от времето, в което ние желаехме, но в никакъв случай не може да се съглася с квалификации, че Програмата е провалена тази година, защото тази квалификация се опровергава от данните – 43 одобрени предложения на стойност 1 млн. 841 хиляди, закръглявам, при 2 милиона ресурс, който е заделен в бюджета. Искам да благодаря на кметовете на тези общини, които наистина съдействаха на гражданите, на физическите лица и на етажните собственици за получаването на необходимите документи в по-кратки от нормативните срокове и по този начин направиха възможно те да участват със своите проектни предложения. Със сигурност Програмата има нужда от усъвършенстване, работим по нейното усъвършенстване, както и следващата година, след като е приета подзаконовата база, след като имаме вече една първа пилотна година, съм сигурен, че ще има много по-голям интерес и ще облекчим максимално кандидатите в тази програма. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Към Министър Петков има питане от народния представител Георги Гьоков относно политиките за насърчаване на по-дълъг трудов живот. Имате думата, уважаеми господин Гьоков.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми народни представители! Господин Министър, моето питане е наистина за политиките за насърчаване на по-дълъг трудов живот. Този въпрос е продиктуван от това, защото проблемът е сериозен и защото е факт застаряването на населението, очертало се като дългосрочна тенденция, започнала преди няколко десетилетия в Европа. Факт е, че процесът на застаряването е в ход и в целия свят, факт е, че в България е в доста напреднала фаза. Според статистиката в България съотношението между работещи и пенсионери към момента е 3 към 1. Прогнозите стигат дотам, че след около четиридесетина години това съотношение ще бъде 1,7 към 1. Няма да коментирам причините за това състояние – демографска криза, имиграция, ниска раждаемост, висока смъртност и така нататък. Неведнъж в тази зала сме дебатирали по тези проблеми, коментирали сме тези теми без видими резултати от това и някакви промени в ситуацията. Ще отбележа, че този процес на застаряване на населението променя социалната структура на обществото и няма как да не буди притеснение и да поставя предизвикателства пред икономиката, пред пенсионната система, пред здравноосигурителната система, през системата за социално подпомагане, пред националната сигурност като цяло. И днес социалните партньори – работодатели и синдикати, са изправени пред липсата на работна ръка в количествен и качествен аспект. Докато за количествения има по лесни решения, например програми за образование, за квалификация, включително и обучения на възрастни, за качествения аспект на работна ръка не стоят така просто нещата. Работодателите имат интерес да насърчават по-дълго оставане на пазара на труда в трудовия процес на хората над определена възраст, но нямат сериозни инструменти да се справят с тези предизвикателства, въпреки че оттам идват сериозни сигнали за проекти за насърчаване на по-дълъг трудов живот и способност за работа и сериозни заявки за реализирането на тези проекти. Едно от решенията на проблемите с дефицита на работната ръка е наистина да се увеличи делът на заетите чрез насърчаване на по-дълъг трудов живот, но това няма как да се случи без подкрепата на държавата чрез последователни и целенасочени политики. Държавата трябва да играе водеща роля в този процес и дори да осигурява съответното финансиране за него. В тази връзка, господин Министър, е моето питане към Вас: какви ще са предприеманите от Министерството на труда и социалната политика и въобще от това правителство политики за насърчаване на по-дълъг трудов живот в един краткосрочен и един по-дългосрочен план? Благодаря Ви за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Гьоков. Имате думата за отговор, уважаеми господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Гьоков, развитието на демографските процеси, измененията в броя и структурите на населението оказват силно влияние върху основните системи на обществото. Ето защо предприемането на действия за адаптиране на секторните политики към застаряването на населението е важно условие за бъдещото икономическо и социално развитие на Република България. Българското правителство се стреми към предприемане на балансиран подход по отношение застаряването, като от една страна насърчава активността на възрастните хора и едновременно с това предоставя условия за пълноценното им участие в социален и икономически план. Основните стратегически документи за посрещане демографските предизвикателства в Република България, в това число и застаряването, са актуализираната Национална стратегия за демографско развитие на населението в Република България с хоризонт до 2030 г. и Националната стратегия за активен живот на възрастните хора в България 2019 – 2030 г. Дългосрочната стратегическа цел по отношение на застаряването е насочена към създаване на условия за активен и достоен живот на възрастните хора чрез осигуряване на равни възможности за пълноценното им участие в икономическия и социалния живот на обществото. Стратегията за активен живот е приета от Министерския съвет на Република България тази година на 15 март. Националната стратегия за активен живот на възрастните хора в България с хоризонт 2019 – 2030 г. съдържа четири приоритета, сред които един от тях е насърчаване на активния живот на възрастните хора в сферата на заетостта. Към всеки от приоритетите са разписани конкретни мерки, които ще бъдат проследявани чрез двугодишни планове и двугодишни отчети за изпълнение на Стратегията. Първият план, който обхваща периода 2019-а и 2020 г., е финализиран и предстои неговото междуведомствено съгласуване и приемане от Министерския съвет. Повишаването на заетостта сред по-възрастните е устойчива тенденция от 2012 г. до настоящия момент. По данни на Националния статистически институт заетостта при лицата на възраст от 55 до 64 години нараства с 15 процентни пункта – от 45,7% през 2012 г. до 60,7% през 2018 г. През второто тримесечие на 2019 г. коефициентът на заетост за тази група е 65%. Продължава да намалява безработицата сред по-възрастните. За 2018 г. коефициентът на безработица за лицата на 55 и повече години е 4,4%. За второто тримесечие на тази година стойността на показателя за тази група е 3,5%. Безработните лица над 50-годишна възраст са една от приоритетите групи в политиката за насърчаване на заетостта. За тях се реализират целеви програми и мерки, в това число Национална програма „Помощ за пенсиониране“ и насърчителни мерки по Закона за насърчаване заетостта в подкрепа на безработните лица над 50- и над 55-годишна възраст, чрез предоставяне на средства от държавния бюджет за трудови възнаграждения, социални и здравни осигуровки. Министерството на труда и социалната политика стартира разработването на Националния план за действие по заетостта през 2020 г. Документът ще определи приоритетните направления, действия, програми, насърчителни мерки, които ще се реализират през следващата година с цел по-висока и качествена заетост. През 2020 г. ще продължи активната работа с безработните лица над 50-годишна възраст със специален акцент върху тези без квалификация и ниска степен на образование, които са достигнали предпенсионна възраст или притежават квалификация, която не се търси от работодателите. Подкрепата ще бъде фокусирана в няколко области. На първо място, предоставян е широк спектър от услуги, съобразени с личностния профил, а именно мотивиране за активно поведение на пазара на труда, посредничество по информиране и наемане на работа на работни места, обявени в реалния сектор, участия в ателие за търсене на работа и трудови борси, включване в програми, мерки за обучение и заетост. Като следваща мярка – участие в учене през целия живот за усвояване на необходимите умения, включително и цифрови умения, за да могат по-възрастните да се адаптират към промените и да останат по-дълго на работа. На следващо място – предоставяне на стимули за работодатели, които осигуряват заетост на по-възрастните и подкрепа за преходите на пазара на труда. Дългосрочните приоритети, политиката по заетостта ще се определят в новата стратегия по заетостта с хоризонт до 2030 г., която се подготвя от междуведомствена работна група към Министерството на труда и социалната политика. Стратегията е ключов документ, който ще насочи интегрираните усилия на държавните институции, социалните партньори и местната власт за по-добро функциониране на пазара на труда и осигуряване на качествена и производителна работна сила според потребностите на бизнеса. Специален акцент ще бъде поставен на политиките за насърчаване, разкриване на работни места в ключови сектори на българската икономика и повишаване знанията и уменията, включително цифровите умения, които ще подготвят хората за променящия се пазар на труда. Планираните мерки ще допринесат за активен трудов живот на по-възрастните. Лицата, придобили право на пенсия, могат да се регистрират в бюрата по труда и да ползват следните услуги: информация за обявени свободни работни места, посредничество по информиране и наемане на работа и психологическо подпомагане. Вие добре го знаете това. От 2007 г. в Кодекса за социално осигуряване е в сила разпоредба, която насърчава по-продължителното участие на пазара на труда за лицата, които са придобили право на пенсия за осигурителен стаж и възраст, но продължават да работят след датата на придобиване правото, без да им е отпусната лична пенсия, процентът за една година осигурителен стаж при определен размер на пенсията е три на сто. От 1 януари 2012 г. той е повишен на четири на сто при 1,2 на сто за годините преди навършване на пенсионна възраст. Освен това възрастните хора могат да допълват доходите си от пенсии, като работят. Българското законодателство е достатъчно либерално в това отношение, като позволява получаването на работна заплата едновременно с пълен размер на пенсията. Както знаете, с промени в Кодекса за социално осигуряване отпадна прекратяването от трудовото правоотношение като предпоставка за упражняване на правото на пенсия. По данни на НОИ в края на 2018 г. над 197 хиляди пенсионери, получаващи лична пенсия за осигурителен стаж и възраст, продължават да работят и да се осигуряват. Успешното прилагане на политиките за по-дълъг трудов живот следва да се извършва с обединените усилия на всички заинтересовани страни. Ето защо Министерството на труда и социалната политика поддържа постоянни работни формати за междуведомствено взаимодействие по въпросите на заетостта, застаряването, например чрез Междуведомствената работна група по демографските въпроси, доходите и жизненото равнище, като в състава на тази група са включени и представители на министерства, държавни агенции, представители на национални институции, като НОИ, НСИ, Българската академия на науките, Българския червен кръст, представители на общините, социалните партньори и други. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Имате думата, уважаеми господин Гьоков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, аз ще проследя информацията, която ми предоставихте, и ще я анализирам за себе си. Мога да Ви кажа сега, че съм доволен от това, което ми отговорихте, че проблемът стои на Вашето внимание, на вниманието на правителството – проблемът за липсата на работна ръка и за удължаване на трудовия живот. Хубаво е, че имаме Стратегия, хубаво е, че имаме проекти, хубаво е, че имаме мерки, но освен действия трябва да има и резултати. Господин Министър, за този мандат, когато приключите мандата или сега, бихте ли могли да кажете, че има видими резултати от прилагането на тези мерки? Например конкретно еди-колко си човека останаха по-дълго на трудовия пазар? Ако успеем това да го направим и да убедим хората, че за тях е по-добре да останат на трудовия пазар за по-дълго време, дори и включително за това да не се пенсионират, ще бъде добре. Да уточня нещо само. В никакъв случай, поставяйки въпроса за насърчаване на по-дълъг трудов живот, аз нямам предвид лишаване или затрудняване на достъпа до осигурителни права, като например увеличаване на пенсионната възраст на изискуемия за пенсиониране осигурителен стаж. Съвсем не става въпрос за това. Аз считам, че сегашните условия за пенсиониране, параметрите, които са заложени в Кодекса за социалното осигуряване за поетапно увеличаване на възрастта и стажа, са на ръба на допустимото от гледна точка на условията на труд и живот в България и от гледна точка на здравеопазване и продължителност на живота, и от гледна точка на търпимост от страна на обществото. Удължаването на продължителността на трудовия живот трябва да е индивидуален, осъзнат акт и да изисква по-голяма подкрепа от страна на държавата за по-възрастните работници, които искат да останат икономически активни, като държавата въобще, ние като законодателство и като програми и мерки, които да насърчават оставането на по-дълго на пазара на труда, трябва да са гъвкави работни режими, намалено работно време, възможност за частично пенсиониране, за да се предпазят възрастните хора от необходимостта да работят извън силите си. Последно още един въпрос, господин Министър: с какви и с кои средства от бюджета за 2020 г. ще реализирате политиките за удължаване на трудовия живот и за подобряване на качествата на работната ръка?
Благодаря Ви, уважаеми господин Гьоков. Имате думата, господин Министър.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Гьоков, вземайки повод от Вашите думи, искам да потвърдя намерението на правителството стриктно да се придържа към определените в Кодекса за социално осигуряване параметри за пенсиониране – условия и изисквания за пенсиониране, които през 2015 г. бяха определени да нарастват със съответните темпове до 2037 г. По-скоро насърчаването на активния живот на възрастните хора и по-дългото им оставане на пазара на труда се преследва със съответно насърчителни мерки, за които говорих в отговора на моя въпрос. Това, което бих казал в допълнение и в отговор на допълнително поставените въпроси, е, че бюджетът на Министерството на труда и социалната политика за 2020 г., политиката на пазара на труда, включително и мерките за насърчаване на по-дългото оставане на възрастните хора на пазара на труда, се реализират чрез приетия за това инструмент, а именно за Националния план за действие по заетостта. За действия, програми и мерки по Националния план за действие по заетостта в проектобюджета, както знаете, са предвидени 73 млн. лв. Това е сумата, която се използва и през последните години за тази политика, но целта е те да бъдат по-добре фокусирани, да бъдат използвани по-ефективно. В заключение, бих искал да изразя убеждение, че възрастните хора в текущата ситуация, конюнктура на пазара на труда, недостиг на работна сила са един резерв, който съм сигурен, че се използва от работодателите, държавата насърчава неговото включване и възрастните хора стават все по-ценен актив за пазара на труда. Благодаря.
Благодаря Ви. Господин Гьоков, имате думата.
Аз разбирам напредналото време, но, господин Министър, трябва да споделя това с Вас като отношение. Вие сте професионалист в социалната сфера и вече почти три години сте министър на труда и социалната политика и няма как да не виждате проблемите, които носи след себе си застаряването на населението в България. Няма как да не сте запознати и с по-голямата част от политиките за насърчаване на по-дълъг трудов живот, които се прилагат в европейските страни и в световен мащаб. Друг е въпросът обаче, когато се стигне до прилагане на тези мерки в краткосрочен и дългосрочен план. Тук вече не съм убеден, че неолибералният подход, който прилага правителството, на което Вие сте член, ще позволи да се изберат най-верните политики, програми, мерки и действия. По-скоро съм убеден, че това няма да стане. Убеден съм, че и закъсняването с анонсиране, обществено обсъждане и прилагане на тези мерки, каквито и да са те, ще доведе до въвеждането им след известно време, на пожар – ако мога така да се изразя, и тези мерки като всички тези мерки, взети на пожар, ще са закъснели, недостатъчно адекватни и ефективни и скъпоструващи. Да Ви припомням ли, че съвсем доскоро ние дори забранявахме на хората в пенсионна възраст да работят. В Кодекса на труда беше записано, че работодател може да наема човек в пенсионна възраст само с разрешение на Бюрото по труда, при условие че за работното място няма кандидат в трудоспособна възраст, отменихме го, но пък съвсем наскоро въведохме едни промени в законодателството, с които забранихме в държавната администрация да работят пенсионери. Необходимостта от подкрепа на гражданите да бъдат активни на пазара на труда през целия си живот трябва да се разглежда и през призмата на устойчивостта на системите за социална закрила, които са подложени на все по-силен натиск. За насърчаване на по-дълъг трудов живот е необходимо да се намерят нови механизми за организация на правата при осигуряване и за приспособяване на работните места в условията на труд за хората в по-напреднала възраст. България в никакъв случай не трябва да пропуска момента на мащабни трансформации, случващи се в световен мащаб в контекста на Четвъртата индустриална революция в контекста на цифровизацията на труда и съвместно със социалните партньори, синдикати и работодатели следва да изгради своя национална програма за справяне със съвременните реалности, които адекватно да отговарят на нуждите на работодателите и работниците. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Гьоков. Уважаеми господин Министър, благодаря Ви за участието в парламентарния контрол днес. Продължаваме с два въпроса към господин Нено Димов – министър на околната среда и водите. Първият въпрос към министър Нено Димов е от господин Гьорги Гьоков – господин Гьоков, може би Вие трябваше да останете на трибуната – относно замърсяването на река Сазлийка в участъка след заустването на отпадъчните води, идващи от Регионалното депо за битови отпадъци край старозагорското село Ракитница, на 18 и 19 септември 2019 г. Имате думата, господин Гьоков.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Министър, Регионалното депо за битови отпадъци край старозагорското село Ракитница беше официално открито през месец юли 2016 г. Там се приемат за третиране неопасни твърди битови отпадъци от всичките 11 общини в региона, плюс община Твърдица. От пет от общините – Стара Загора, Опан, Братя Даскалови, Чирпан и Раднево, отпадъците се транспортират директно, а от останалите идват компактирани от три претоварни станции. Твърди се, надявам се не само на думи, че системата на депото е изградена така, че да отговаря на всички съвременни изисквания, като се опазват не само почвите и водата, но и въздухът. Без да подлагам на съмнение дейностите в депото, си позволих да Ви запозная с един сигнал на жители на село Ракитница, който беше подаден до мен като народен представител от Двадесет и седми многомандатен избирателен район – Старозагорски. Жителите на село Ракитница са обезпокоени и разтревожени от случилото се на 18 и 19 септември 2019 г. замърсяване на река Сазлийка в участъка след заустването на отпадъчните води, идващи от депото. Малко назад остана във времето, но поради стечение на обстоятелствата така, сега се налага да мине въпросът – хората са установили, че около 500 метра след заустването надолу по течението водата в реката е мътна и в нея плува мъртва риба. Веднага са направили снимки, подали са сигнал на тел. 112. На 20 септември 2019 г. е подадена и жалба в РИОСВ – Стара Загора. В тази връзка, господин Министър, Ви помолих да разпоредите проверка за работата на депото и да ме уведомите, а чрез мен и жителите на село Ракитница, за резултатите. Моля и за отговор на въпросите: това единичен инцидент ли е, или се дължи на технологични несъвършенства или човешки действия и какви мерки ще предприемете, за да се избегнат в бъдеще подобни инциденти? Тук съм приготвил и снимка на рибата [[показва я на министъра]] , но Вие по всяка вероятност сте я видели от публикуванията в интернет. Господин Министър, това е въпросът. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, уважаеми господин Гьоков. Господин Министър, имате думата за отговор.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Гьоков, действително на 18 септември 2019 г. във връзка с получен сигнал на тел. 112 за наличие на мъртва риба в река Сазлийка в района на село Ракитница е изпратена незабавна проверка от Районната инспекция и от лабораторията в Стара Загора. Извършена е проверка на място, която е проверила всъщност около колектора на отпадните води. Там не е установено наличието на умряла риба, както и заустване на отпадни води от Регионалния център. Проверени са и шахтите на самия Регионален център, като в последната шахта, в която е измервателното устройство, не е имало изтичане на отпадъчни води и шахтата е била суха. На 18 септември 2019 г. отново, предвид разположението и дължината на довеждащия колектор – той е около два километра и минава и извън депото, е направена нова проверка. Там са намерени компрометирани шахти, направено е предписание на Община Стара Загора и на 26 септември 2019 г. тя е рапортувала, че предписанията са изпълнени и евентуалните места, на които може да има нерегламентирано включване, са отстранени. На 19 септември 2019 г. в РИОСВ – Стара Загора, на „зеления телефон“ е получен сигнал за възможно замърсяване на водохващането на село Арнаутино и село Калояновец. Взети са проби и са изпратени на Здравната инспекция, която е направила съответните изпитания, и от Регионалната здравна инспекция знаем, че водата за питейни нужди е в нормите съответно по Наредбата за качеството на водата, предвидена за питейно-битови цели. На 20 септември 2019 г. в РИОСВ – Стара Загора, е постъпила писмена жалба за замърсяване на 18 и 19 септември 2019 г. на река Сазлийка и неизвършване на запръстяване на депото. На 2 октомври 2019 г. е направена повторна проверка на Регионалния център, като отново е установено, че няма изтичане на водите и че в Регионалния център се извършва запръстяване в работния му участък. За това нещо сме информирали на 3 октомври 2019 г. жалбоподателя за резултатите от проверките. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Министър. Реплика – господин Гьоков.
Благодаря. Господин Председател, уважаеми народни представители! Господин Министър, ще се постарая Вашият отговор да стигне до жителите на село Ракитница. Няма да Ви задавам въпроса, но ако държите, можете да ми отговорите – защо въобще беше построено това регионално депо за отпадъци и бяха похарчени близо 52 милиона, след като още при започване на изграждането беше ясно, че депонирането на отпадъците след 2020 г. няма да се толерира от европейското законодателство и в малко по-далечен хоризонт ще има и повсеместна забрана за депониране на отпадъци? Така или иначе Регионалният център за управление на отпадъците е факт. Сега важният въпрос е как да убедим хората – жителите на околните населени места, и най-вече на село Ракитница, които протестират още от самото начало, че няма замърсяване. Аз съм наясно, че няма как да няма протести по такъв повод, но тези протести трябва да бъдат убедително „оборвани“ – ако мога така да кажа, с факта, че това не би пречило на хората и жителите от съответните населени места за живота им. Както сме свидетели, че на много места в други европейски страни има дори заводи за изгаряне на боклуците и на твърди отпадъци в самия град. Инцидент като този на 19 септември 2019 г. и моят въпрос и Вашият отговор относно този инцидент – не съм наясно помагат ли, в полза ли са за успокоението на тези хора, но те са сигурни, че замърсителят е депото, откъдето идват отпадъчните води и се заустват в реката, и твърдят, че това става, без да са преминали през пречиствателната станция, каквато твърдят, че е фиктивно поставена в някакъв малък фургон. Всичко това ги кара да настояват за предприемане на спешни мерки за установяване на източника на замърсяването, налагането на санкции и недопускане на замърсяването на реката; на цялостна и пълна проверка на работата на депото, особено на запръстяването, което според тях се изпълнява фиктивно и частично, като по-голямата част от площадка на клетка 1 не е запръстена, което води до замърсяване на атмосферата; да се направят необходимите предписания и да се следи за тяхното изпълнение и ако не се изпълняват, да се пристъпи към частично спиране на работата и отстраняване на нарушенията; да бъдат информирани за резултатите от всички проверки, които се извършват от институциите, като например се публикуват на табло в кметството на селото. Господин Министър, пак от тяхно име: гарантирате ли, че след взетите мерки от Вас и от Регионалната инспекция по околната среда и водите няма да се повтори инцидентът със замърсяването на река Сазлийка? Която между другото е защитена в „Натура 2000“. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гьоков. Господин Министър – дуплика. И аз бих могъл да отговоря на въпросите на господин Гьоков, той отлично знае, че съм участник там.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Гьоков, факт е, че депонирането ще намалява, но дори и в най-смелите цели, които си поставя Европейският съюз, след 10 – 15 години предвижда около 10% депониране. Общо взето таванът, който се цели в момента за рециклиране, повторна употреба, което е най-важното, което е кръговата икономика, достига до 60 – 65%. Така че необходимостта от някакъв вид депониране на отпадъци ще има винаги. Само мога да кажа, че съвременните регионални системи са в пъти-пъти по-качествани от това, с което сме свикнали през годините назад във времето, не само заради изискванията на Европейския съюз, а заради достиженията на науката и техниката в тези моменти. Така че това, което е установила конкретната проверка, е, че няма как да има изтичане в реката, при положение че последната ревизионна шахта е била абсолютно суха. Дали ще се случи и какви са условията? Районната инспекция контролира два пъти годишно планово и винаги, когато има сигнали извънпланово, аз съм убеден, че въпроси като Вашия и отговор като моя най-малкото не са безполезни, така че ще продължим съвместно да следим тези процеси и да помагаме на хората там – и с информация, и с проверки. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Следващият въпрос към министър Димов е от народния представител Николай Тишев относно изграждане на инсталация за изгаряне на RDF – твърди битови и други отпадъци, на територията на „Топлофикация – Бургас“ ЕАД. Имате думата, уважаеми господин Тишев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! В редица бургаски медии излезе информацията, която след това се и потвърди, че в РИОСВ – Бургас, са постъпили три инвестиционни намерения за изграждането на инсталация за изгаряне на RDF, тоест твърди битови отпадъци, на територията на „Топлофикация – Бургас“ ЕАД. Към момента РИОСВ – Бургас, е спряло процедурата, а окончателното решение ще бъде взето от Министерството на околната среда и водите, тоест от Вас. Гражданите на Бургас с право се притесняват, че ако започне изгарянето на подобен тип отпадъци, градът ни ще последва съдбата на Бобов дол – регулярно замърсяване на въздуха, изключително неприятна миризма и като следствие от всичко това влошаване на условията на живот и здравословни проблеми за бургазлии. В тази връзка моите два въпроса към Вас са: Възнамерява ли Министерството да разреши промяна на комплексното разрешително, тоест да даде зелена светлина за изгарянето на тези отпадъци, боклуци в Бургас? Ще бъде ли направено обществено обсъждане и ще бъде ли отчетен гласът и интересът на бургазлии при вземането на окончателното решение? Смея да твърдя, че гражданите на Бургас масово ще се противопоставят на евентуално положително становище на Министерството на околната среда и водите!
Благодаря Ви, господин Тишев. Имате думата, уважаеми господин Министър.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Уважаеми господин Тишев, по информация от РИОСВ – Бургас, през месец септември 2018 г. в Инспекцията са постъпили наистина три броя инвестиционни предложения от дружествата „Валтер Къмпани“ ЕООД, „Коиба“ ЕООД и „Е-консулт 2007“ ЕООД за изгаряне на RDF и въглищен прах, в котли, разположени на стопанисване от „Топлофикация – Бургас“ ЕАД площадка, с местоположение в град Бургас. И за трите инвестиционни предложения директорът на РИОСВ – Бургас, се е произнесъл с решение за спиране на процедурата по Глава шеста от Закона за опазване на околната среда, в това число и съвместната процедура по чл. 31 от Закона за биологичното разнообразие до произнасянето от Министерството на околната среда и Агенцията по околната среда. През месец януари 2019 г. Министерството на околната среда и водите информира „Топлофикация – Бургас“ ЕАД, че за определяне на приложимата екологична процедура за разрешение на промяна на Комплексното разрешително, е необходимо да се представи информация съгласно Закона за опазване на околната среда и Наредбата за условията и реда за издаване на комплексно разрешително. Към настоящия момент в РИОСВ – Бургас, не са заявени искания за подновяване на процедурата от трите дружества, които споменах. Не е заявено и инвестиционно намерение от страна на „Топлофикация – Бургас“ ЕАД за отдаване под наем на котлите, посочени в инвестиционните предложения. „Топлофикация – Бургас“ е оператор на Комплексното разрешително от 2015 г., с което е разрешена работата на горивната инсталация. Съгласно чл. 120 на Закона за опазване на околната среда органът за издаване, отказ, преразглеждане, актуализиране или отмяна на Комплексното разрешително е изпълнителният директор на Изпълнителната агенция по околна среда. Към настоящия момент „Топлофикация – Бургас“ ЕАД не е заявила промяна на типа на използваното гориво, разрешено в Комплексното разрешително, и в Изпълнителната агенция по околна среда няма постъпила информация за планирани промени в работната инсталация по реда на Глава шеста за изграждане на инсталация за изгаряне на RDF на територията на „Топлофикация – Бургас“ ЕАД. Без провеждането – по втория Ви въпрос – на процедурите по Глава шеста и Глава седма от Закона за опазване на околната среда, които предвиждат обществен достъп до документите за изразяване на становища не по-малко от 30 дни, не може да бъде реализирано инвестиционното предложение.
Благодаря Ви, господин Министър. Имате думата за реплика, господин Тишев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, в Бургас има достатъчно замърсители на атмосферния въздух, така че още един в повече, не, благодаря. На няколко пъти в отговора заявихте „към настоящия момент, към настоящия момент“, а моят въпрос беше: ако постъпят съответните документи от инвеститорите, съответно от „Топлофикация – Бургас“, какво ще предприемете, защото там има два варианта? Да, наистина процедурата към момента е спряна, но не е и прекратена, и топката е в Министерството, съответно – буквално във Вашия кабинет, на Вашето бюро. Ако получите съответните документи, ще дадете ли зелена светлина за изгарянето на такива отпадъци? Трябва ясно да заявя, че бургазлии не са съгласни всички тези отрови, които ще бъдат вследствие на горенето на тези боклуци, да ги дишаме и ние, и децата ни. Инициирали сме подписка срещу горенето на отпадъци и в Бургас се говори, че ако вследствие на продължаване на процедурата бъде позволено това горене на тези боклуци и отпадъци, тази подписка, която в момента е против горенето на отпадъци, може да се трансформира в подписка за оставката на министъра на околната среда и водите. И това Ви го казвам просто, за да сте наясно с настроенията на бургазлии към момента. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Тишев. Имате думата, уважаеми господин Министър.
Ако сте проследили правилно отговора, топката не е в Министерството на околната среда и водите или на моето бюро, топката е, че няма към момента заявено инвестиционно намерение. След като няма инвестиционно намерение, няма как да се произнесе министърът на околната среда и водите или който и да е било друг. Ако има инвестиционно намерение, то трябва да бъде процедирано по реда на Закона за опазване на околната среда и водите. Така че към днешния ден няма за какво да говорим от гледна точка на бъдеще неизвестно време. Не, няма заявено инвестиционно намерение и няма по какво да се произнасяме. Имало е, то е било спряно. Попитана е „Топлофикация“ ЕАД, тя не е процедирала нищо повече нататък. Ако тя реши да процедира, ние ще решим по какъв път ще се процедира – с разрешение, с ОВОС, с преценка и прочие, възможностите са няколко. Ако тя не реши, какъв отговор да Ви дам? Просто няма желание. Благодаря.
Благодаря Ви, уважаеми господин Министър. Това беше и последният въпрос към министър Димов. Благодаря Ви за участието в парламентарния контрол днес. С това парламентарният контрол завърши. Следващо извънредно пленарно заседание – 13,00 ч. на 12 ноември 2019 г. Закривам заседанието. [[Звъни.]]