Poštovane saborske zastupnice i zastupnici dobar dan vam želim, nastavljamo s radnom plenarne sjednice. Prije nastavka rada pozdravljam na galeriji učenice i učenike Ekonomske i Trgovačke škole Dubrovnik, sa njihovim profesoricama i profesorima, dobro došli. [[Pljesak]] Pred nama je na redu: - Prijedlog Zakona o projektu zaštite od poplave u slivu rijeke Kupe, prvo čitanje P.Z. broj 461. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabor. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli nadležni Odbor za zakonodavstvo, nadležni Odbor za zaštitu okoliša i prirode i Odbor za poljoprivredu. Pozivam ministra zaštite okoliša i energetike, poštovanog gospodina Tomislava Ćorića da nam da obrazloženje prijedloga zakona, izvolite ministre.
Hvala vam lijepa gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici doista mi je zadovoljstvo iznijeti pred vas danas Prijedlog zakona o projektu zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe. Tijekom posljednjeg desetljeća u čitavom svijetu pa tako i u RH, učestalo se pojavljuju do sada nezabilježene ekstremne hidrološke prilike s pojavom velikih voda i ekstremnih vodostaja, s poplavama koje prijete ljudskim životima i velikim materijalnim štetama. Kada govorimo o prioritetima u kontekstu obrane od poplava u RH jedno od najkritičnijih područja je područje Karlovačke županije, Sisačko-moslavačke županije i manjim dijelom Zagrebačke županije. Sustav obrane od poplava u slivu rijeke Kupe je neizgrađen ili djelomično izgrađen. Drasničke hidrološke prilike na tom području rezultirali su s 10 poplava odnosno pojava velikih voda od 2014. do 2018. godine za koje su provedene izvanredne mjere obrane od poplava. Povijesni maksimumi vodostaja bilježeni su na više vodomjernih postaja na tom području u veljači i rujnu 2014. te u listopadu 2015. godine. Spoj četiriju rijeka Kupe, Korane, Mrežnice i Dobre kod velikih voda iz zbog međusobnog utjecaja čine obranu od poplava bez potpuno izgrađenog sustava iznimno teškom često nemogućom. Pojavom poplavnih voda 100-godišnjeg povratnog perioda ugroženo je oko 23.800 stanovnika na ovom području u godišnjem prosjeku 2.130 stanovnika. Prosječne godišnje izravne i neizravne štete od poplava iznose oko 280 milijuna kuna. Nastavi li se sadašnji hidrološki trend da sustav obrane od poplava se ne izgradi, pri novim pojavama velikih voda u slučaju propuštanja sadašnjeg sustava zaštite od poplava štete bi mogle iznositi preko 4 milijarda kuna, a ugroženi broj stanovnika bi se povećao. U ožujku ove godine preventivno smo djelovali i pristupili izgradnji privremenog sustava obrane od poplava na karlovačkom području postavljanjem tzv. boks-barijera kako bi zaustavili moguće veliće, velike količine vode nakon topljenja snijega uslijed naglog porasta temperature, a što se pokazalo uspješnim. Međutim u cilju trajne zaštite života građana i njihove imovine pristupili smo izradi studijske dokumentacije za pripremu projekta zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe radi prijave projekta za sufinanciranje sredstvima iz Europskog fonda za regionalni razvoj kroz Operativni program konkurentnost i kohezija. Studijom izvedivosti definiran je obuhvat ovog projekta te vrijednost procijenjena na oko 120 milijuna EUR-a odnosno oko 900 milijuna kuna, pri čemu je vrijednost dijela projekta koji se odnosi na karlovačko područje procijenjena na 670 milijuna kuna. Obuhvat projekta je podijeljen na karlovačko i sisačko područje u sklopu kojih su definirane mjere odnosno pod projekti koji se planiraju provesti u svrhu zaštite područja od poplava rijeke Kupe. Projekt obuhvaća gradnju nasipa i drugih zaštitnih regulacijskih vodnih građevina na karlovačkom i sisačkom području te u Odranskom polju, kao i gradnju i pregrade Brodarci s pratećim objektima i prokopa Korana s pratećim objektima. Konkretno projektom je predviđena gradnja i/ili rekonstrukcija zaštitnih i regulacijskih vodnih građevina. Gradnja 111 km nasipa, rekonstrukcija 38 km nasipa, gradnja najmanje 6 armirano-betonskih zaštitnih zidova, gradnja najmanje 4,6 km obalo utvrda, gradnja 6 crpnih stanica, gradnja 4 ustave 2 na prokopu Korana na kanalu Kupa-Kupa i na sustavu unutarnje odvodnje Selce-Rečica te gradnja oko 26 kanala unutarnje odvodnje. Planirane mjera na karlovačkom, sisačkom i zagrebačkog području odnose se na ukupno 11 mjera i to što se tiče karlovačkog područja izgradnja lijevo obalnog nasipa Kupe od željezničkog mosta do Brodaraca treća etapa, gradnja nasipa uz Koranu i Mrežnicu uzvodno od ušća za zaštitu naselja Mala Švarća, Logorište i Turanjski poloj, izradu prokopka Korana – Kupa, izgradnja nasipa uz Koranu i Mrežnicu vezano uz gradnju brze ceste kroz Karlovac, izgradnju lijevo obalnog nasipa Kupe od Selca do Rečice, desno obalnog nasipa Kupe od Brodaraca do pivovare, odvodnju lijevog zaobalja od Selca do Rečice, izgradnju čvorca, čvora Brodaraci s pratećim objektima na kanalu Kupa Kupa, Kupi, Dobri retencije Kupčine. Što se tiče sisačkog područja riječ je o izgradnji nasipa za zaštitu naselja uz lijevu i desnu obalu Kupe nizvodno od Jamničke Kiselice, što uključuje nasipe uz Kupu te nasipe dionica Staro Pračno, Stara Drenčina. Izgradnju nasipa u Odranskom polju za zaštitu naselja uz rijeku Odru i u Odranskom polju. Što se tiče zagrebačkog područja riječ je o izgradnji transverzalnog nasipa u Odranskom polju odnosno spoju lijevog nasipa od teretnog kanala Odra sa desno obalnim savskim nasipom kod naselja Suša. Najveći izazov u realizaciji projekta o kojem govorim jeste zbog kompleksnosti i dužine trajanja postupaka, rješavanje imovinsko pravnih odnosa za oko 15 tisuća zemljišnih čestica. Primjena postojećih propisa o izvlaštenju i određivanju naknade državnoj izmjeri i katastru nekretnina te prostornom uređenju i gradnji zbog duljine pojedinih procesnih radnji ne osigurava žurnu provedbu projekta zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe. Budući da je rješenje za realizaciju ovog projekta neodgodivo jer nas veći intenzitet poplava visokih vodostaja tjera na žurno ali i trajno i sigurno rješavanje ovog pitanja U pronalaženju načina za postizanje maksimalne učinkovitosti u što kraćem vremenskom razdoblju pristupili smo izradi posebnog propisa, to je ovaj zakon. Zakon je rezultat uspješne međuresorne suradnje iz nalaženja načina za ubrzavanje, rješavanje ključnih zapreka u realizaciji projekta. Ovim zakonom kreirala bi se posebna pravila kojima se odstupa od pojedinih odredbi, odnosno kritičnih točaka propisa o izvlaštenju i određivanju naknade, državnoj izmjeri i katastru nekretnina, te prostornom uređenju i gradnji ali ne i od duha načela i smisla tih zakona. Ostale odredbe tih propisa bi se primjenjivale supsidijarno te kako ovim zakonom nije drukčije određeno. Ocjena je da će se donošenje ovog zakonskog prijedloga ubrzati rješavanje imovinsko pravnih odnosa na način da će trajanje postupaka biti upola skraćeno. Primjerice, na određenom predmetu sukladno važećem Zakonu o izvlaštenju i određivanju naknade izvlaštenje 78 zemljišnih čestica trajalo ukupno 331 dan. Primjenom ovog posebnog zakona trajalo bi 139 dana. Nakon provedbe ovog projekta godišnja ugroza stanovništva od poplava će se smanjiti za čak oko 14 puta. Sada je godišnje u prosjeku ugroženo oko 2 tisuće 130 stanovnika, provedbom projekta manje od 160 stanovnika. A doći će i do smanjenja prosječnih godišnjih direktnih i indirektnih šteta za oko 238 milijuna kuna u odnosu na sadašnjih 280 milijuna kuna, što je smanjenje za 85%. Cilj Vlade RH je projekt aplicirati za sredstva iz EU te do kraja 2019. godine dobiti odobrenje za ovaj projekt a do kraja 2023. godine izgraditi regulacijske i zaštitne vodne građevine predviđene projektom čime će se otkloniti dugogodišnja bojazan prilikom svake najave obilnijih oborina te postići trajna zaštita ljudi i njihove imovine od poplava na predmetnom području. Donošenje ovog zakona znatno bi doprinijelo dostizanju zadanih rokova. Za dio zahvata u projektu ishođene su lokacijske dozvole i dvije građevinske dozvole. Dakle otkupljen je izvlašten dio nekretnina, 325 parcela. Za cijeli projekt uz primjenu postojećih propisa potrebno je ishoditi još 11 lokacijskih dozvola, dvije izmjene i dopune lokacijske dozvole, 15 građevinskih dozvola i jednu izmjenu i dopunu građevinske dozvole. Također dana 25. srpnja, želim navesti i ovdje, započela je gradnja prve faze koju sam naveo nešto ranije izgradnja lijevo obalnog nasipa Kupe od Željezničkog mosta do Brodaraca, njezina treća etapa. Poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora, molim vas da na primjeru Prijedloga zakona o Projektu zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe iskažete i svi zajedno iskažemo razumijevanje za problem koji je već desetljećima prisutan u ovom području, dakle u području koje obuhvaća Karlovačku županiju, Sisačko-moslavačku županiju i dijelom Zagrebačku županiju. Slijedom navedenog, Vlada RH predlaže vam, Hrvatskom saboru prihvaćanje Prijedloga zakona o Projektu zaštite od poplava u slivu rijeku Kupe u prvom čitanju a sve prijedloge i primjedbe proizašle iz rasprave o ovom Zakonu predlagatelj će razmotriti prilikom izrade Konačnog prijedloga Zakona. Molim vas da date jednoglasnu potporu ovom zakonskom prijedlogu. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanom ministru, gospodinu Ćoriću na obrazloženju prijedloga zakona. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Josip Križanić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, državni tajniče sa pomoćnicom. Pozdravljam donošenje ovakvog zakonskog rješenja koje je jedino moguće da se ubrza rješavanje problema, svih problema za ovo Sisačkog i Karlovačkog dijela a to je izlijevanje rijeke Kupe. Međutim, kao predsjednik Povjerenstva za elementarne nepogode, jako sam zadovoljan sa tim, međutim predlažem slijedom dosadašnjih naših angažmana da se u zakon ugradi odredba o korištenju šljunka i pijeska iz dna rijeke. Dakle, trebalo bi najprije počistiti dno rijeke a onda se taj šljunak i pijesak iskoristi za dizanje nasipa a ne kao što se to događalo kod koridora 5C da smo dovozili materijal sa 200 ili 300 km dalje zbog Nature a materijal se koristio s desne strane rijeke Save ili sa Mađarske strane rijeke Drave. Pa vas molim da se to ugradi u zakon ako to već nije moguće. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor, ministar Ćorić, izvolite.
Poštovani zastupniče Križaniću, zahvaljujem na vašem prijedlogu odnosno sugestiji, predmetna tematika već je na neki način određena Zakonom o vodama a i prilikom ovog projekta, odnosno njegove realizacije upravo će se paziti na to da se kao što ste i sami rekli šljunak, odnosno pijesak koji će biti vjerojatno u pojedinim dionicama vađen sa dna, odnosno sa korita rijeke Kupe, iskoristi na pravi način. Hvala.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Sljedeća replika poštovani kolega Davor Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicima. Mi iz HSS-a i ja osobno podržavamo ovaj projekat jer građani grada Karlovca i šire okolice zaslužuju da se to jednom sustavno i kvalitetno riješi. Pitanje je zašto poseban zakon, kad imamo Zakon o strateškim projektima se nije moglo i kroz taj zakon riješiti. I drugo, neće li i taj projekat zaustaviti ili usporiti sanaciju nasipa od Stare Gradiške do Gunje i Račinovaca, te hoće li se nastaviti sa izgradnjom akumulacija i retencija u podnožju Psunja, Papuka i Dilja kako bi se spriječile poplave na tim područjima. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Ćorić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine Vlaoviću prije svega na potpori, projektu i zakonu a isto tako i na sugestijama, odnosno pitanjima. Dakle, realizacijom ovog projekta ne bi se smjele usporiti realizacije drugih projekata u vodno komunalnoj infrastrukturi na području RH. Zašto poseban zakon u odnosu na zakone, na zakonsku regulativu koja promovira realizaciju strateških projekata, zato što je ovo jedan od rijetkih situacija, ja bih rekao jedna od rijetkih pojava, dakle, poplavne vode odnosno visoke vode na području ovih triju županija odnosno u slivu rijeke Kupe koji ugrožava ljudske živote i imovinu, je li. Kod drugih strateških projekata mi nemamo tu situaciju. I upravo činjenica da su te visoke vode iz godine u godinu, kao što vidimo, kao pojava sve češće odnosno učestalije sve veće, natjerala nas je na to da reagiramo i da idemo sa posebnim zakonskim okvirima. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ministru Ćoriću na odgovoru. Slijedeća replika poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo podpredsjedniče HS-a, uvaženi ministre sa suradnicima. Ja ću u raspravi u ime kluba malo govoriti o ovom zakonu, isključivo ću govoriti sa tehničkih aspekata. Mi u klubu Glasa podržavamo da ide lex specialis koji ukazuje na činjenicu da u redovitoj proceduri vi neke stvari jednostavno ne možete riješiti, to jasno moramo reći i zato nam je ovo potrebno. Ali moje pitanje se odnosi na činjenicu, bilo bi dobro možda da sada kažete, ali o kojem zahvatu je riječ? Kada donosite lex specialis za pojedini zahvat da se kaže obuhvat je toliko hektara i da znamo na što se donosi, možda imate podatak, pa bi dobro bilo da se kaže da opće rasvijetlimo koliko je to veliki prostorni obuhvat koji se ovim zakonom, na koji se ovaj zakon odnosi je riječ, dakle, i na prostor te županije, kao što ste vi u uvodnom obrazloženju rekli, riječ je o jednom velikom prostoru, da opće sagledamo o čemu je riječ. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Odgovor ministar Ćorić, izvolite.
Poštovana zastupnice Mrak Taritaš prije svega hvala na potpori u ovom projektu odnosno ovom zakonskom prijedlogu. U uvodnom govoru sam rekao, dakle, ne mogu navesti broj hektara jer doista tu informaciju u ovom trenutku nemam. Međutim, u uvodnom govoru sam rekao, dakle, riječ je o području koje zahvaća dobrim dijelom Karlovačku županiju, Sisačko-moslavačku i na dva mjesta, zapravo, ovaj projekt zahvaća i Zagrebačku županiju. Hvala lijepa.
Zahvaljujem na odgovoru ministru. Slijedeća replika poštovani kolega Alen Prelec, izvolite.
Hvala poštovani podpredsjedniče HS-a, poštovani ministre sa suradnicima. Evo ja iskazujem potpuno razumijevanje i potporu ovom vašem projektu. Stvarno je ružno za gledati sve ono što se događa u vrijeme poplava, pogotovo na ovom karlovačkom području sliva Kupe i apsolutno tu mislim da tu neće biti nikakvih problema što se tiče svih zastupnika u ovom Hrvatskom parlamentu da damo potporu ovom projektu. Ja bih samo htio, jasno je, aktualizirati neke druge probleme koje su vidljive na cijelom području RH. Evo ja živim uz granicu sa Slovenijom, a znam da su Slovenci regulirali svoju Savu na onoj drugoj strani. Nažalost, mi nismo ovdje, pa evo ja bih htio da se aktualizira i ta problematika i da se napravi jedan sveobuhvatni, sveobuhvatna strategija izgradnje nasipa za obranu od poplava. U svakom slučaju, ono što ste vi spomenuli 580 milijuna kuna štete imamo od poplave, a procjenjuje se, ako bude još ekstremnih prilika, da bude to i, kako ste rekli, 4 milijarde. Mislim da treba ulagati u sistem obrane od poplava. Evo, hvala lijepa.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Ćorić, izvolite.
Poštovani zastupniče Prelec, prije svega hvala vama, nadam se i kolegama na prijedlogu ovoga zakona. Što se tiče ostalih projekata potpuno sam svjestan činjenice da nije samo područje rijeke Kupe ono koje je ugroženo. Međutim, vjerujem da ćete se složiti riječ je o najugroženijem području. Pomoćnica Kos mi prilikom pripreme odgovora na vaše pitanje suflira da je jučer u Ministarstvo došao upravo vaš dopis Općine Brdovec, koliko znam 2010. godina bila je godina visokih voda u Općini Brdovec i poplava. Dakle, niti Općina Brdovec, niti bilo koja druga općina i grad odnosno područje koje ugroženo od poplava, ne može izaći iz naših programa obrane od poplava i mi ćemo kao Ministarstvo i Hrvatske vode kao, recimo to tako, produžena ruka, učiniti sve da saniramo i te probleme. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Slijedeća replika poštovani kolega Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Ministre Ćorić, naravno da je ovaj projekt potreban i zapravo tragedija je RH što davno nije realiziran. Međutim, tu smo gdje smo. Međutim, postavlja se pitanje kod izvlaštenja. Ovim zakonom premošćuje se nekoliko zakona i od ovih 15 tisuća parcela koje su navedene, od 80 do 90% njih zapravo su poljoprivredne parcele. Međutim, kod izvlaštenja se sve stavlja u isti koš i sve ono što je poljoprivredno i tamo gdje je nekakav gospodarski objekt i tamo gdje je nekakva kuća odnosno gdje stanuju ljudi. Prema tome, ako ste čitali detaljnije, vjerujem da jeste, dosta se znači degradiraju prava vlasništva, nije isto hoće li vam netko doći bez poziva, bez obavijesti na neku vašu parcelu tamo uz rijeku koja plavi, gdje nema ničega osim komaraca ili će vam doći tamo gdje živite. A sve je u istome košu. Prema tome, predlažem da se do drugoga čitanja ipak napravi distinkcija.
Zahvaljujem. Odgovor ministar Ćorić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine Sinčiću prije svega na potpori za ovaj prijedlog. Doista kod izvlaštenja je potrebno učiniti distinkciju između različitih oblika imovine odnosno različitih oblika zemljišta, pretpostavljam da ste na to aludirali. Službena procjena odnosno procjenitelji će morati izaći na teren i izvlaštenje kao takvo neće ni na kraju krajeva ni moći se učiniti po jednoj cijeni za sve parcele. Dakle, ja tu uistinu vjerujem u proceduru koja će biti učinjena na pravi način. Ta distinkcija sama po sebi potrebna po logici stvari, vjerujem da na kraju krajeva neće doći do problema, to je jedino što mogu u ovom trenutku s ove govornice reći. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem ministru na odgovoru. Želi li možda izvjestitelj Odbora uzeti riječ, izvolite gospodine Sinčiću.
Hvala vam predsjedavajući. Odbor za zaštitu okoliša… [[Govornik se ne razumije]] HS-a raspravio na 34-toj sjednici odraženoj 15. studenoga, Prijedlog zakona o projektu zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe. Odbor je raspravljao o ovom zakonu kao matično radno tijelo. Nakon ovog uvodnog obrazloženja u raspravi na Odboru podržan je prijedlog zakona, te istaknuta važnost realizacije ovog investicijskog projekta i njegovi pozitivni učinci na smanjenje ugrožavanja ljudskih života i materijalnih šteta od poplava u slivu rijeke Kupe. Ujedno je uz podržavanje potrebe donošenja ovog Zakona izrađeno mišljenje kako svaki posebni Zakon, Lex specialis, predstavlja svojevrsni poraz važeće zakonodavne regulative, jer izuzeci pokazuju da nismo u mogućnosti važeću zakonsku regulativu konzumirati u objektivnom vremenu. Znači ono što smo već uspostavili da je važeće, nije nam puno pomoglo, od 15000 čestica, uspjeli smo riješiti svega 325, pa sada priznajemo sami sebi poraz i idemo raditi Lex specialis. Budući da je kao osnovni problem radi kojeg je došlo, odnosno radi kojeg se prišlo izradi ovog Zakona, istaknuta činjenica da je za izgradnju ovog sustava zaštite od poplave potrebno riješiti imovinsko-pravne odnose, spomenutih 15000 nekretnina. Dodatna pojašnjenja zatražena su vezana uz postupanje izvlaštenja. Predstavnica predlagatelja dodatno je obrazložila da će se sredstva za ove namjene retroaktivno potraživati iz sredstva Europske unije, te da je oko 80 do 90% zemljišta, od spomenutih 15000, poljoprivredno zemljište koje je većim dijelom neobrađeno. Da se postupci izvlaštenja provode korektno i da se vlasnicima nekretnina sporazumno rješava pitanje stjecanja vlasništva. U raspravi je također uočeno kako idejni projekt zaštite od poplave u ovom slivu datira iz '81. godine, a postavljeno je pitanje u kojem mjeri se ovaj sadašnji projekt, koji je ako se dobro sjećam, rađena je dokumentacija od '14. pa do danas, poklapa sa onim projektom iz '81 godine. Predstavnica predlagatelja istaknula je da se prišlo izradi potpuno novog projekta. Sagledavajući pozitivne učinke ovog posebnog Propisa za realizaciju strateških investicija projekata, izraženo je mišljenje o potrebi izrade jednog generalnog Zakona koji bi omogućio realizaciju ključnih projekata u vodnom gospodarstvu, odnosno budućih projekata iz domene obrane od poplave u što kraćem roku ili drugim riječima, zašto samo za sliv Kupe raditi Lex specialis, zašto ne poboljšati za sve slučajeve, proceduru i ubrzati ju? U tom kontekstu također je otvoreno i pitanje i izrade Studija utjecaja zahvata na okoliš, na jedan operativniji način, a pritom ne dovodeći u pitanje standarde zaštite okoliša. I za kraj, imajući u vidu kako su klimatske promjene jedan od najvećih okolišnih izazova u raspravi, je ukazano na potrebu usklađivanja ovog projekta sa strateškim dokumentima iz, dakle prilagodbe klimatskim promjenama. Postavljeno je pitanje u kojoj mjeri se ovaj projekt usklađuje sa Strategijom prilagodbe klimatskim promjenama za razdoblje od 2040. do 2070., a s čim se kasnijem donosi znamo već jednu godinu, jer je trebala biti u studenome '17. godine. Upozoreno je da ukoliko se ne sagledaju dugoročne posljedice, da se projekt može dokazati i kapaciteti njegovi, nedostatnim. Predstavnici predlagatelja pojasnili su kako dakle su osnovni strateški dokumenti iz područja vodnog gospodarstva, kao što je na primjer Plan upravljanja vodnim područjima od 2016. do 2021., i višegodišnji program gradnje regulacijskih zaštitnih vodnih građevina i građevina za melioracije, da su dakle ti dokumenti usklađeni sa dokumentima prilagodbe klimatskim promjenama, te da je za iste proveden postupak strateške procjene na okoliš. Također, navedeno je da je pri dimenzioniranju se pošlo od 5x većeg standarda. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno sa 8 glasova ZA, podupro prihvaćanje prijedloga Zakona. Hvala.
Zahvaljujem se predsjedniku Odbora za zaštitu okoliša i prirode, gospodinu Ivanu Viliboru Sinčiću na ovom Izvješću u ime Odbora. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovani kolega Tomislav Žagar. Izvolite.
Hvala podpredsjedniče hrvatskog Sabora. Uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo odmah na početku da kažem kako će Klub MOST-a naravno podržati ovaj Zakon, jer ovdje se ne radi o izgradnji golf igrališta ili nekog turističkog kompleksa, već se radi o objektu ili objektima, a ministar je to detaljno obrazložio, dakle, riječ je o jednom složenom tehničkom rješenju, vrijednost je mislim 120 milijuna EUR-a da se spominje u samom ovom materijalu za Zakon. Dakle, tu nema govora da taj objekat ne treba napraviti, te objekte, jer oni će štititi i imovinu, i živote i zdravlje ljudi, i tu nemamo nikakvih dvojbi. Možda bi samo par stvari, a vezano je, to je i kolega Sinčić, vezano uz same dileme i onoga što se raspravljalo na Odboru, rekli. Naime, ministar je to naglasio da je, ovdje se radi o Zakonu, speciali Zakonu, posebnom Zakonu koji se izrađuje za ovaj projekat i onda moramo imati na umu 2 stvari kad primjenjujemo ovakav tip Zakona. Prvo, to je Ustav Republike Hrvatske i zaštita privatnog vlasništva, i druga stvar su postojeći Zakoni ili opći Zakon kao što je Zakon o izvlaštenju i postavlja se pitanje, je li, s obzirom, a i ministar rekao da je ovo rijedak slučaj, je li to doista rijedak slučaj ili nama sa ovim zakonskim dosadašnjim rješenjima nešto ne odgovara generalno, pa bi možda u skladu s onim što je ministar naglasio, suradnja između resornih Ministarstava, možda bi se mogla u toj suradnji, pronać' neka rješenja koja će biti u budućnosti prihvatljiva a da ne dolazi do ovakvih slučajeva. Dakle da naši svi postupci budu, posebno kod ovakvih projekata, brži i na kraju krajeva da se to, da se to realizira u nekom razumnom roku, ili da nam se dogodi onda da na kraju izgubimo i sredstva, moguća sredstva iz Fondova Europske unije. Pa evo jedan konkretan primjer, dakle članak 13., ovog Zakona. Ovaj članak je prepisan iz Zakona o izvlaštenju članka 30., i ono što sada recimo zapada u oči, mi ubrzavamo čitav postupak, a onda dolazimo u situaciji da u stavku 4., piše riječ dokaz da korisnik izvlaštenja ima osigurana posebna sredstva položena u banci u visini približno potrebnoj za davanje naknade, i to se ponovno ponavlja u idućem stavku, opet približno potrebnoj. Taj stavak je prepisan iz Zakona o izvlaštenju, sad se postavlja pitanje je li i tamo dobro da tako stoji, ali sad kad ubrzamo postupak, je li dobra da riječ bude približno? Ako znamo sad, znamo vrijednost projekta, znat ćemo i vrijednost tih čestica, riječ je o poljoprivrednom zemljištu kako je ovdje rečeno, u najvećem dijelu, da bude drugačija formulacija, znači, da ne bude sad, da čovjek bude, da kažem to ovako slikovito, ne smije se dogodit da ljudi, a vidim da javnu raspravi i to ljudi pitaju, da se dogodi da ljudi misle mi ćemo vas izvlastiti a onda vi poslije dokazujete jel ćete dobiti novac ili ne. A posebno kada stoji odredba približno, što ako ne bude dovoljno novca, za tu česticu? Ako je ovdje odredba približna. Evo to je jedna od dilema koju bi ministar mogao odgovoriti. I na kraju, još jedanput pozdravljam ovaj zakon, naravno i čitav projekt, da čim prije zaživi. I ja bi iskoristio priliku s obzirom da evo Slavonija imala problema isto sa našim kanalima koje su zapuštene, apelirati na Hrvatske vode, da malo obiđu svoje kanale, da ih očiste, jer događa se i tamo. Ja sam kao načelnik to općina doživio, da sam morao naredio, da se uklone oni mostovi kod privatnih kuća i čovjek je doista prijetio oružjem, nakon toga da mu rušimo imovinu, zbog toga apeliram na Hrvatske vode da se tim pozabave. A što se tiče ovoga zakona, imate ministre podršku, hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Žagaru, sljedeća rasprava, u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovana kolegica Marija Jelkovac, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, evo ja kao Karlovčanka, iznimno sam zahvalna i nadležnom ministarstvu i vladi što smo dočekali ovaj prijedlog zakona, koji je jedan kotačić u ovom projektu zaštite ovog područja od poplava. Ustavna osnova za donošenje ovog zakona, sadržana je u odredbama čl. 2. stavka 4 podstavka 1. i 2. koji govore o tome da Hrvatski sabor, neposredno, samostalno odlučuje u skladu sa Ustavom i zakonom o uređivanju gospodarskih, pravnih i političkih odnosa u RH te o očuvanju prirodnog i kulturnog bogatstva i korištenju njime, te čl. 52. Ustava koji govore da vode kao i drugi dijelovi prirode, koji su od osobitog značenja za RH, imaju i njenu osobitu zaštitu. Voda je prirodni resurs od neprocjenjive važnosti za našu državu i trebamo ga štiti i čuvati, jer bez vode nema života. S druge strane u zadnjih nekoliko g. bili smo svjedoci, kako voda, tj. naše rijeke, mogu iznenada postati moćan i neprevediv čovjekov neprijatelj, odnosno, mogu nanijeti ogromnu štetu, ako ih čovjek ne može držati u nekim situacijama, pod kontrolom. Sjetimo se Gunje i ogromnih šteta koje su preko noći ljudima promijenile život, ali nažalost, nije bila samo Gunja. Elementarne nepogode uslijed poplave pamte i drugi naši krajevi, osobito Karlovačka i Sisačko moslavačka županija i moram naglasiti, da Karlovac u zadnjih 4 g. zaista imao ogromne probleme uslijed poplava, da su neki naši sugrađani imali 5 puta vodu u kući, da su nakon prve poplave digli kredit da obnove dom i da ih je nekoliko mj. iza toga ponovno zadesila poplava i ponovno im ušla voda u kuću, a praktički nisu kredit niti počeli otplaćivati. Evo stoga, je ono što će biti doprinos ovog zakona, sigurno nešto što na ovim područjima i ovaj cijeli projekt, i njegovu realizaciju, ljudi s nestrpljenjem očekuju. U srpnju 2014. g započela je i u ožujku 2016. g. završena izrada studijske dokumentacije za pripremu projekata za zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe iz fondova EU. Najznačajnim rezultat je studije izvedivosti za projekt zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe na području Karlovačke županije i Sisačko moslavačke županije, te u manjem dijelu Zagrebačke županije. Projekt se sastoji od nasipa i drugih regulacijski zaštitnih vodnih građevina, uključujući pregradu … [[Govornik se ne razumije.]] s pratećim objektima i pokop Korana s pratećim objektima. Vrijednost projekta procijenjena je 120 milijuna eura, studije izvedivosti, pripremljena je u cilju apliciranja projekta za sufinanciranje sredstvima iz europskog fonda za regionalni razvoj, kroz operativni program konkurentnosti i kohezija 2014.-2020. Sufinanciranje projekta kao javne institucije, bilo bi u omjeru 85% europski fond za regionalni razvoj, i 15% nacionalna sredstva. Nastavno na studiju izvedivosti ugovorena je izrada studija utjecaja na okoliš. Dio projekta koji se odnosi na zaštitu od poplava Karlovca, pod nazivom projekt zaštita od poplava grada Karlovca, ministarstvo gospodarstva i poduzetništva, uvrstilo je u listopadu 2017. g. na listu strateških projekata RH. Temelj sustava zaštite od poplava na tom području, čini oteretni kanal Kupa-Kupa i prirodna retencija … [[Govornik se ne razumije.]] Upravljanje cijelim sustavom, postiže se izgradnjom brane brodarci, na pojedinim potezima izvode se nasipi i zidovi. Na području grada Karlovca u cijelosti bi se dovršio planirani linijski sustav obrana od poplave, nasipi i zidovi, dopunjen s prokopom na ušću rijeke Korane u rijeku Kupu. Na ovom prostoru u sadašnjem stanju sustava obrane od poplave, osim grada Karlovca i Siska, poplavnim događajima izložen je veliki dio prigradskih naselja i drugih urbaniziranih površina, komunalna, industrijska i prometna infrastruktura, te niz drugih značajnih objekata. Posebno je značajna izloženost lokalnog stanovništva poplavama, te izloženost ukupnog prostora ostalih indirektnih šteta od poplava, kao što su odroni i klizišta uslijed čega su bile ogromne štete. Evo kako sam i sama bila u gradskom povjerenstvu za elementarne nepogode u gradu Karlovcu, reći ću vam samo neke podatke, dakle, uslijed poplave u Karlovcu u veljači 2014. .g ukupna procijenjena šteta iznosila je 28 milijuna 324 tisuće 389 kn. Zatim u rujnu u 2014. g. ukupna procijenjena šteta iznosila je 65.640.191 kunu zatim u listopadu 2015. godine šteta ukupna procijenjena je na iznos 28.667.770 kuna i šteta isto tako u listopadu 2015. godine uslijed odrona zemljišta proglašena, procijenjena je u iznosu od 26.392.375 kuna, vidimo o kojim ogromnim iznosima se radi. Dakle, svi smo svjesni i razumijemo nužnost da ovaj projekt što hitnije se realizira i da na taj način zaštitimo ljude i njihovu imovinu. Za izgradnju sustava zaštite od poplave u slivu rijeke Kupe, kako već čuli potrebno je riješiti imovinsko-pravne odnose na oko 15.000 nekretnina te ishoditi akte za gradnju u što kraćem roku kako bi se u planiranom razdoblju projekt aplicirao za sredstva iz Europske unije, a plan je do kraja 2019. to učiniti. Kako bi se u stvari realizirao cijeli projekt izgradnje do kraja 2023. godine. Da bi se taj cilj postigao upravo je potreban ovaj zakon kao lex specialis kako bi se ubrzale procedure koje su propisane u postojećoj zakonodavnoj legislativi. Ta posebna predložena pravila u skladu su s načelima postojećih propisa o izvlaštenju i određivanju naknade …/nerazumljivo/… izmjeri i katastru nekretnina, prostornom uređenju i gradnji, ali zbog hitnosti predložena rješenja čine djelomične iznimke u odnosu na postojeća pravna pravila. Članak 22. stavka 4. Zakona o vodama izričito određuje, građenje i održavanje vodnih građevina u interesu je RH te članka 4. predloženog zakona utvrđuje interes RH za gradnju u okviru ovog projekta. Utvrđuje se iznimka u odnosu na članak 125. Zakona o prostornom uređenju na način da se građevine projekta mogu etapno ili fazno graditi i bez izdavanja lokacijske dozvole, a u skladu s glavnim projektom. Kao iznimku od Zakona o prostornom uređenju ovaj zakon predviđa da se parcelacija građevinskog zemljišta može provoditi i u skladu s parcelacijskim elaboratom odnosno drugim geodetskim elaboratom na temelju kojeg se u katastru provodi evidentiranje i promjena podataka u pogledu čestica zgrade i drugih građevina. Ovo je nužno kako bi se ubrzala realizacija projekta jer postupci ishođenja lokacijskih dozvola u pravilu traju godinu dana sve to usporilo bi realizaciju rješavanja imovinsko-pravnih odnosa, a vidimo da je ogroman broj zemljišnih čestica koje treba imovinsko-pravno riješiti za realizaciju projekta. Predložene odredbe ovog zakona trebaju omogućiti da se temeljem novopredloženog akta o parcelaciji pokrenu i dovrše postupci parcelacije, otkup i izvlaštenja. Isključuje se primjena instituta davanja suglasnosti stranaka na osobe predloženih procjenitelja i na taj način se također ubrzava postupak. Tako se ne uskraćuju prava stranaka jer one u kasnijoj fazi postupka ako nisu zadovoljene procjenom mogu zatražiti ponovno vještačenje sukladno ZUP-u. Ovim prijedlogom zakona opredjeljuje se za primjenu članka 129. Zakona o gradnji to jest građenju bez građevinske dozvole za potrebe ovog projekta. Članak 129. i stavak 1. navedenog zakona kaže, u slučaju neposrednog ugrožavanja ljudi i dobara od prirodnih nepogoda, ratnih razaranja ili drugih razaranja zbog opasnosti od tih događaja za vrijeme i odmah nakon njihova prestanka bez građevinske dozvole mogu se graditi građevine koje služe sprječavanju djelovanja tih događaja odnosno otklanjanja štetnih posljedica. Dakle, definirano je da se građenje izvodi temeljem glavnog projekta. Ovim se prijedlogom zakona odstupa i od ustaljenog pravila po kojem se započeti postupci okončavaju prema propisima po kojim su i započeti, a također zbog ubrzavanja same procedure. Za provođenje ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u Državnom proračunu RH. Poštovane kolegice i kolege evo svi smo bili svjedoci svih događaja koje smo imali uslijed elementarnih nepogoda od poplave u ovim krajevima i svjesni smo koje štete su naši sugrađani imali i isto tako smo iz tih razloga svjesni i nužnosti što hitnje realizacije ovog projekta i potpune stoga opravdanosti prijedloga ovog zakonskog rješenja. Još jednom zahvaljujem nadležnom ministarstvu na trudu koji ulaže kako bi ovaj projekt što prije zaživio i kako naši sugrađani od kojih su neki 5 puta u 4 godine imali vodu u svojem domu i morali izići iz svojeg doma i to u hladnim mjesecima, što ne želim da im se više ikada dogodi, zaista smatram da ovim prijedlogom zakona možemo postići da se ovaj projekt što prije završi. Ministarstvo je zajedno sa Hrvatskim vodama u stalnoj koordinaciji i ja vjerujem da će se ovaj projekt zbog takovog koordiniranog djelovanja i realizirati u planiranim rokovima. Klub HDZ-a podržava ovaj prijedlog zakona, a svima vama kolegice i kolege iz drugih klubova iako vidim da se svi do sada koji ste se izjasnili također poručili da prihvaćate ovaj prijedlog zakona kao opravdan, želim još jednom reći oči naših sugrađana uprte su i u nebo ali i u nas i očekuju da im pomognemo. Hvala vam.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Mariji Jelkovac. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-u poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre i pomoćnice ministra. Pred nama je Zakon koji zovemo lex specialis. Ja bih uvodno htjela reći nekoliko stvari. Prva stvar, postoji jedna činjenica da su klimatske promjene stvarnost. Ne trebate biti stručnjak, ne trebate biti meteorolog, ne trebate biti stručnjak za biljni i životinjski svijet, dovoljno je samo vidjeti oko sebe, vidjeti mjesec koji je studeni tek, u drugoj polovici studenog će biti naznake studenog i to je činjenica. Dakle i stručnjaci ukazuju na to da su promjene koje će biljni i životinjskih svijet apsolutno se prilagoditi, prilagoditi će se i ljudi i ono što je popularno i s ove govornice je u nekoliko puta bilo rečeno, mi ćemo imati ovo stoljeće, stoljeće i klimatskih migracija i ljudi na pojedinim dijelovima neće moći živjeti. Gdje je tu Hrvatska? Klimatske promjene u Hrvatskoj se između ostalog reflektiraju u povećanom broju kišnih dana, to je činjenica. I činjenica je da pojedini dijelovi Hrvatske će plaviti i vi jednostavno to ne možete izbjeći. To nije od jučer, to je od prije. Kada pogledate malo prostor oko Drave, on više ne plavi iz razloga što je Drava regulirana u Sloveniji zato što su napravljena akumulacijska jezera, zato što je cijela rijeka, korito otišlo dolje. Dakle da ja sad tu ne ulazim u nekakve tehničke stvari to je istina. I odgovor jednako tako moramo dati jer kao što je kolegica prije mene rekla, bilo je 4 put je ljudima plavljeno i plavit će i dalje i nešto se treba napraviti. E sad dolazimo do toga kako napraviti. Kada je prvi put, odnosno kada sam se prvi put ja susrela sa temom da postoji lex specialis, onda je to meni moram priznati bilo strano, imala sam brdo, brdo, brdo upita u glavi, zašto, zbog čega, onda sam malo išla vidjeti kako to rješavaju druge zemlje u Europi. I onda kada sam vidjela da druge zemlje u Europi kada se susretnu sa problemom kojeg treba riješiti odmah posežu za modelom lex specialis. Jedna zemlja koja nije članica EU a za koju se uvijek znamo ovako uzdati, uvijek nam je to nekakva svijetla točka je Švicarska. Švicarska je recimo donijela jedan lex specialis, oni su imali u svojem zakonodavstvu da investicije u Švicarskoj nije mogao raditi nitko tko nema švicarsko državljanstvo a državljanstvo je izuzetno teško dobije. Imali su jedno područje švicarske koje je strašno zaostajalo za svim drugim i donijeli su lex specijalis da tu mogu biti investitori stranci da potaknu rast tog područja. Jednako tako u susjednoj zemlji, u Sloveniji oni su isto tako u nekoliko navrata pogotovo kada je bilo, kod njih je bilo riječ čak o investicijama ulaganja. Ovom lex specijalisu je zapravo izraz nemoći. Moramo riješiti problem, dakle imamo problem plavljenja, imamo novce koje možemo osigurati, imamo rokove do kada možemo osigurati te novce. Ako uđemo u zakonodavstvo koje nam je na snazi, ako uđete u zakone kao što je i ministar uvodno rekao sa aspekta katatastra, sa aspekta gruntovnice, sa aspekta prostornog uređenja, sa aspekta građenja, sa aspekta izvlaštenja proći će i 2023., mi sve potrebne dozvole nećemo imati i gledati ćemo kako ljudi dižu kredite, kako ljudi plave i kako će ljudi, ljudi nam odlaze iz različitih razloga. Ovi ljudi će otići jer neće moći tamo živjeti. Prema tome apsolutno je dobro da se ide sa lex specialisom i on mora ukazati na činjenicu da zaista mi, ja s ove govornice puno već govorim, govorim da su ovi zakoni koje mi imamo, da volimo donijeti zakon. Ti vam zakoni nude sigurnost, nude vam sigurnost oni koji temeljem tih zakona izdaju jer nisu ništa pogriješili. Čim uđete u jedan poseban zakon, čim uđete u neke stvari gdje hoćete riješiti nešto prečicom dolazite do problema. Problem nije u trenutku kada se zakon donosi, problem nije u trenutku kada se radi, problem je iza toga. Ja vam o tome mogu puno toga ispričati na temu poplava u Cvelferiji gdje je cijeli projekt odrađen u godinu dana, napravljeno je tisuću kuća, obnovljeno je još tisuću i pol kuća, sve zgrade javne namjene, ja još uvijek snosim posljedicu i objašnjavam da je to moglo biti tako i nikako drugačije, međutim svi to koriste za neke druge stvari. Ja danas kada razmišljam o tome, to ste mogli napraviti tako ili ne imati više tamo naselja, ali to je posve druga priča. Kada je bio Zakon strateškim projektima nitko se nije usudio to odraditi do kraja. Nitko se nije usudio reći, imamo strateške projekte, za strateške projekte ono nam je minimum od kojeg nećemo odstupati a ovo ćemo ići po jednoj drugoj metodologiji. Na ovom primjeru ću zapravo reći o čemu je riječ. Ono od čega ne možete odstupiti su prostorni planovi. Od čega ne možete odstupiti su vam procjene utjecaja na okoliš i prirodu, ako to napravite krivo napravili ste trajnu posljedicu u prostoru. To je nešto od čega ne možete odstupiti. Morate imati nekakav projekt po kojem radite. I na kraju kada to napravite morate si osigurati da ishodite sva potrebna odobrenja, odnosno da sve to popeglate i da to bude legalno. I ne možete odstupiti od toga da obeštetite ljude. Dakle, startna pozicija vam je prostorni plan i procjena utjecaja na okoliš i prirodu, konačna pozicija vam je realiziran projekt i način da onda taj realizirani projekt dobije sve, da ga provedete i kroz katastar, gruntovnicu i ostalo. Postupak izvlaštenja, model u kojem osigurate sredstva izvlastiti čovjeka, imate, koristite Zakon o procjeni nekretnina koji kaže kako se to radi. Ajmo biti pošteni, pojedina zemljišta i pojedine kuće koje se nalaze na ovom prostoru vrijede 0, sad, zahvaljujući projektu vi ćete njih izvlastiti i da ti ćete im mogućnost da žive negdje drugdje jer njima tamo nije za živjeti. Dakle oni će dobiti za svoju nekretninu nešto i moći će živjeti negdje drugdje. Vi morate osigurati dio sredstava da oni znaju da će dobiti naknadu, da je naknada pravična. I oni koji su nezadovoljni će se i dalje suditi i odraditi ono što treba. I sad dolazimo do ovog srednjeg dijela. Ja moram priznati da sam na mjestu ministra, ja sam možda malo drugačija. Ja bih tu napravila jedan iskorak i zato nekako i diskutiramo o ovome na malo drugačiji način. Dakle, ono što ne dvojim, ne dvojim je prostorni plan, procjena utjecaja na okolišu i prirodu. Ja bih imala samo glavni projekt. I temeljem gl. projekta bi radila parcelacije, temeljem gl. projekta bi radila gradnju, koristila ovaj čl. koji govori o Zakonu o gradnji i temeljem gl. projekta provela sve dalje. Ja se ne bi kapacitirana lokacijskom dozvolom, ne bi se kapacitirana svim ovim postupcima, iz jednostavnog razloga, što, ja sam arhitekt. I moji kolege arhitekti su meni strašno zamjerili kada sam ja, kada sam imala tu mogućnost, izbacila recimo, obvezu, obvezu da bude izvedbeni projekt. Iz razloga što sam cijenila da je izvedbeni projekt, da je odnos investitora i izvođača, investitora i on će si sam raditi, da to je u principu, teško reći, ali još dodatan teret za nekog. Stoga, u ovom dijelu u kojem ću diskutirati, diskutirati ću, dakle, mi ćemo podržati ovaj zakon. Mi se zalažemo za lex specijalis, … [[Govornik se ne razumije.]] iz ovog lex specijalisa treba biti sljedeće, ljudi moji, ajdemo još jedanput vidjeti, zakonodavstvo nam je komplicirano, teško, zahtjevno, za projekte koje hoćemo povući sredstva i koje hoćemo realizirati, moramo radti lex specijalis jer ih nećemo povući sredstva, nećemo realizirati. Dakle, za izvlaštenje je u normalnom postupku godinu dana. Po ovom postupku je trećina od toga, pa i to je puno. To je puno za nekakav projekt, jer dok mi to sve zajedno radimo, neki, ljudi su poplavljeni, ljudi će reći neću vas više čekati, idem. To je nešto što zaista treba biti nekako voditi računa o tome. Meni u ovom zakonu nedostaju dvije stvari i nekako voljela bi da ministarstvo nije nešto što izaziva nekakav veliki prijepor. Ja bi u prvom članku voljela, da se napiše ono na što se odnosi. Da je to prostorni obuhvat, površine cirka toliko i toliko hektara, da otprilike da znamo na što se odnosi, da tako uvijek, kada bili šta krenemo, kažemo odnosi se na to, to vam neće biti neki veliki prijepor, u čl. 1. da kažete prostor dakle, prostorni obuhvat u nekakvim hektarima u nekom obuhvatu, u nekakvoj priči, to je nešto što možete tu tu možete i strateške procjene utjecaja na okoliš izvući van, vrlo jednostavno. I dajte stvarno napravite jedan dodatan napor. Vi ste ovdje u ovim člancima koji su vezani uz parcelaciju i vezani uz sve ovo, navodite ponovno prostorne planove, navodite ponovno lokacijsku dozvolu, navodite ponovno … [[Govornik se ne razumije.]] projekt. Zašto se stvarno ne odlučite gdje je glavni projekt. Gl. projekt dobijete da je u skladu sa prostornim planom, u njemu imate sve elemente iz kojeg razloga? Da ne radimo projekte na projekte, da ne koristimo sredstva, gdje bi i ovako kada je, šta … [[Govornik se ne razumije.]] projekt pokaže u, ja sam tehničke struke i moram to reći. To vam je situacija 1 naprama 5000 koji vam pokaže obuhvat to vam je … [[Govornik se ne razumije.]] i nekakav opis. Glavni projekt vam kaže, puno više vam kaže, nekakva tehnička rješenja. I iza toga, ono što morate napor napraviti, da nam se ne desi, dakle, meni je logično da ćete vi koristiti odredbu zakona o gradnji, koji kaže, kada je elementarna nepogoda, gradi se bez građevinske dozvole temeljem gl. projekta. Imajte gl. projekt i dajte si onda nekakav rok, da to sve zajedno napravite, jer imamo dosta slučajeva, kad se je to koristilo i postupak se nije završio. Zaključno, iz ovog zakona, čitamo na globalnoj razini sljedeće, da nam je stvarno zakonodavstvo komplicirano, da su nam postupci komplicirani, da on vam zapravo zaista nudi ležernost, kada vam netko dođe, daj to, kažeš samo malo i neće pogriješiti ako to radi godinu dana. Ako napravi u mjesec dana, svi ćemo reći, kako to da i napravio u mjesec dana. Dakle, apsolutno obrnuto, ukazuje na tu činjenicu. Ukazuje na činjenicu, da ako zaista želimo povući za velike projekte sredstva EU koji nam se nude, ne samo da ih povučemo nego da ih realiziramo i da omogućimo ljudima tamo opstanak, život i rad, moramo imati lex specijalis, ali kada ga radite, probajte onda još jedan korak olakšajte si život, olakšajte si život, manje malo sredstva će biti sjednite s resornim ministarstvom, dakle, poslušajte me. Meni se čini da je gl. projekt sasvim dovoljna, da ne morate ići u ove izmjene i dopune, lokacijskih dozvola, da ne morate lokacijske dozvole, jer vam se oni kapacitiraju. Imajte gl. projekt, gradite na temelju njega, na temelju njega ishodite građevinske dozvole koje treba i iza toga to provedite u katastru i gruntovnici da ne ostane, da se je nešto napravilo, da se nije provelo, to je samo nekako uvjet za buduće generacije. Meni se čini da bi to onda bile poboljšice u odnosu na ovaj zakon, vama bi olakšao život i bilo bi vam jednostavnije raditi, a ovo su vam samo osigurači, kada nekog dođete i pa kažete, daj da probamo tako, onda zapravo iz nesigurnosti ili iz oprema su osigurači, nek to ostane za svaki slučaj. To da ostane za svaki slučaj mislim da nije dobro, tim više da se samo vratim na tu misao i s tim ću završiti, … [[Govornik se ne razumije.]] s prostornom planskom dokumentacijom, bez obzira jel imate UP, jel imate GUP, jel imate prostorni plan, dakle, tu su već osigurači sukladnosti s prostornom planskom dokumentacijom. Klub GLAS-a i HSU-a će podržati i ovaj zakon u prvom čitanju. Moja rasprava je bila malo detaljnija i malo više tehnička iz jednostavnog razloga, što bi voljela, da vam zaista ovaj zakon, bude napravljen na način da vam ubrza postupak da si ne stavljajte nogu u vrat. Nemojte si stavljati nogu u vrat, jer biti će puno puno njih koji će vam to staviti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Anki Mrak Taritaš. Prije nastavka sjednice, pozdravljam učenice i učenike tj. profesorice i profesore Obrtničke škole Koprivnica koji se nalaze gore na galeriji i ovdje u sabornici. … [[Pljesak.]] Dobrodošli i ugodan boravak u Hrvatskom saboru. Nastavljamo sa raspravom, u ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Milorad Batinić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre, pomoćnici ministra, kolegice i kolege. Ovo što je kolegica Mrak rekla, očito da koji smo tehničke struke operativa praksa imamo jednu vrstu strukturu rasprave, a koji su više društvenjaci, oni će više općenito, pa ću ja tako u tome dijelu više tehnički i praktično, a naravno i temeljem određenih iskustava koje imam. Lex specialis, znači došli smo sa tim projektom odnosno tu je nekoliko projekata integrirano u jedan cjeloviti problem i svakako da nema razloga, dapače, podržati ćemo upravo iz razloga i da se taj projekt do onoga roka do kojega je dužno da se uopće može i u cijelosti realizirati. Neću govoriti o nužnosti toga potrebitoga, ali želim kroz ovu raspravu zakazati na određena razmišljanja iz prakse i ono što je, da pokušati predvidjeti određene probleme i nakon što se ovaj zakon donese koji mogu uslijediti u samoj provedbi projekta. Iako je teško kroz zakon predvidjeti sve, definirati, ali ono što je važno, a to ću o tome malo kasnije pri kraju rasprave. Po jednoj strani je dobro da se donosi ovaj zakon, po drugoj strani, volio bih kada bi imali jedan generalni zakon koji bi upravo ovakve vrste projekata, pogotovo što se tiče vodnog gospodarstva jer ono je specifično, a to temeljim i na ovim podacima koji su ovdje vidljivi, a koji su uvjetovale klimatske promjene, kojih će biti, da li poplava, da li nekih drugih, ne želim zazivati, elementarnih nepogoda, od klizišta, od ne znam čega sve skupa, da se upravo realizacija ovakvih projekata na sanaciji, na prevenciji, da se može procedura sama pojednostaviti do onih krajnjih granica, pa mogu se načelno složiti sa kolegicom Mrak Taritaš da je to razina glavnog projekta. Naravno, ponovit ću, klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Ali, ono što nedostaje, ne u ovom zakonu, to se iz njega može samo iščitati temeljem uvodnih obrazloženja, generalno smatram da nam nedostaje strateški pristup, pogotovo što se tiče, ili možda nemam dovoljno informacija, pa ovu izjavu temeljim na onim informacijama koje imam. Danas imamo, raspravljamo o lex specialisu, pokrit će tri županije, Karlovac svjedočimo unatrag nekoliko godina, plavljenju grad na 4 rijeke, vjerujem da nije jednostavno i naravno, ovo je u ovom trenutku, vidim kao jedinu moguću mjeru. Međutim, gdje će sutra, što ćemo sutra, naredne godine, o kojem lex specialisu na kojem području ćemo raspravljati. Znači, volio bih da Hrvatske vode, resorno ministarstvo, kada govorimo o vodnom gospodarstvu da se pokuša da ovo bude kao predložak, da se donese jedan lex specialis, ajmo ga tako nazvati, generalno za sprečavanje plavljenja da ne moramo biti, ajmo reći, zluradi proroci gdje bi to moglo biti, ali upravo na neki način da se pokuša jedan zakon donijeti koji će upravo, da možemo odmah reagirati. Zašto to govorim? 2014., znači kada se detektiralo, intenzivirale su se poplave itd. 2016. završena studijska dokumentacija, mi smo danas u 2018-oj, 2017-te dio projekta koji je integriran u cjelovito rješenje je proglašen strateškim projektom, kolegice i kolege 4 godine. Mi vrlo dobro znamo koliko vremena iziskuje izrada glavnog projekta. U najboljim uvjetima, to je godina, godina i pol dana za ovu razinu i to nekoliko timova da radi. Da li smo mogli, recimo, pretpostavimo, jednim zakonom da smo ga imali, znači koji strateški promišlja, mogli smo već imati, biti u fazi sanacije i pri kraju ovoga projekta neovisno o tome kada su raspisani natječaji Europskih fondova itd. Evo to je ono što sam želio uvodno kazati što se tiče toga. Nadalje, kada govorimo o prostornim planovima, prostorne planove donose lokalna samouprava usklađeno sa regionalnim nacionalnim itd. Nemojte me krivo shvatiti, da li su sve te nekretnine, građevinsko zemljište, da li je tu bila legalna gradnja ili je bila ilegalna gradnja. Tko donosi prostorne planove? Od vajkada pogledajte upravo na takvim područjima gdje su gradili prije 100 godina, gdje su se gradile kuće. Nećete nijednu vidjeti, ni jednu naći u koritu, u obuhvatu korita bilo koje rijeke. Ovo govorim radi budućnosti. Tu smo imali isto tako slučaj i u Posavini, imamo ga Kupi, u ovom dijelu, koji ovaj projekt obuhvaća, tko je tu odgovoran za to? Odgovorni smo mi koji donosimo te prostorne planove. Pa, veli pa daj ajde, pa nije se plavilo zadnjih 10 godina, nije plavilo, ajmo mi proširiti građevinsko područje, pa ajmo mi napraviti prostorni plan, nije vrijedno poljoprivrednog zemljišta, ajmo tu industrijsku poslovnu zonu itd. Cap, evo ti klimatskih promjena i sad gdje smo i što smo. U tome dijelu također ne promišljamo strateški, Hrvatske vode, inundacijski pojas kao jedna vrsta rezerviranog područja u koritu rijeke uz korito rijeke, obale itd. da li je on svagdje naznačen, da li se on svagdje evidentira ili idemo kroz prostorne planove taj inundacijski pojas upravo u ovakvim područjima redefinirati. Primjena propisa, ovo je jednostavnim rječnikom rečeno prečac, kako doći što prije do dokumenata koji su nam potrebni za realizaciju projekata. Primjena propisa pročitati ću samo članak 3., prvi, točku 1.: „Na pitanje izvlaštenja za potrebe projekta koja nisu uređena ovim zakonom primjenjuju se odredbe kojima se uređuje izvlaštenje, određivanje…itd., itd.“ Znači jednim dijelom, ovo kao primjer navodim manje-više kada se govori i o parcelacijama i o prostornim planovima itd., pozivamo se na onaj dio lex specialisa a ono što nije njime riješeno ajmo regulirati po postojećim zakonima. Ja bih volio, a vjerujem da jeste kod izrade ovoga zakona vrlo precizno izdefinirali što je sve potrebno i da li je sve u ovom tekstu zakona sadržano. Naime, iz kojeg razloga? Konkretno članak 6., točka 2. parcelacija zemljišta izvan granica građevinskog područja radi povećanja građevne čestice unutar granice građevnog područja nije dopušten. Znači mora biti usklađeno sa prostornim planovima. Što ako nije? Vrlo dobro znamo što znači na prostornom planu jedna crta flomastera koja je u mjerilu se prenese. Bojim se da je to jedan ograničavajući faktor. Može biti, ne mora ali može biti. Parcelacija zemljišta izvan granica građevinskog područja radi povećanja građevne čestice unutar granice, ajmo vidjeti glavni projekt. Ajmo vidjeti budući inundacijski pojas, područje zahvata, da li je prostorni plan proveden onako i napravljen kao što treba, kao što ovaj projekt traži. Nadalje, to sam i na odboru kazao, smatram pošto se radi o lex specialisu a poučen iskustvima onoga što se desilo u Gunji, članak 15. građene bez građevinske dozvole, sve jasno, prihvatljivo. Opasnost od, točka 2., od nastupa događaja, ugrožavanja ljudi i dobara od prirodnih nepogoda na području obuhvata projekta se predmnijeva, tumačenje članka 129. Po meni, iako to piše, znači to je kompilacija članaka ovog zakona i Zakona o građenju. Jer ja sam postavio upit da li je potrebna uporabna dozvola ako se građevinska mora naknadno ishoditi. Ali uporabna dozvola smatram da je, ako se predmnijeva da je Zakon o građenju, treba biti, upravo iz razloga tražila se odgovorna osoba radi puknuća nasipa u Gunji. Da se ne bi u perspektivi ne daj Bože nešto desilo pa da onda ne znamo tko je odgovoran. Naravno zna se tko je odgovoran, onaj tko je gradio, nadzor, voditelj projekta i sve skupa. I za kraj, volio bih da razmotrite i ovaj prijedlog, naravno to, on iziskuje puno vremena, puno angažmana, generalno. Ne bih želio zle slutnje ali mislim da u budućnosti ovo neće biti jedini lex specialis. I zato bih volio da pokušate na jednome mjestu sažeti temeljem ovih iskustava i iskustava, imali smo katastrofalne poplave u Gunji, sanacija njih, naravno sve to iziskuje dodatni angažman da se pokuša napraviti jedan cjelovit pa neka se zove lex specijalis pogotovo po pitanju vodnih građevina ali strateških promišljanja. To, druga stvar, naravno to se ne odnosi na vaš resor ali mislim da upravo iz tog razloga, vi ste odgovorni za vodno gospodarstvo, kod donošenja prostornih planova da se povede više računa jer poplave i ova briga koja se sada vodi ne dešava se tamo gdje prije nekih 50, 60 godina, na području gdje nije bilo građevinsko područje danas je, upravo radi promišljanja za budućnost. Što se tiče zaštite okoliša, naravno da su studije potrebne. Međutim, isto tako vrlo dobro znamo koje su to procedure. I mislim da nitko ne dvojiti ovdje što se tiče zaštite prirode, zaštite okoliša, da je to prioritet ne samo zato što piše u Ustavu. Međutim, isto tako mislim da nam je ljudski životi i imovina građana da nam treba biti prioritet. Tako da pokušajte vidjeti, ukoliko nije sve onako imperativno posloženo u funkciji ovoga što piše, možda da još detaljnije, da dopunite sa nekim stvarima. Upravo znači da ovaj zakon kada se donese a biti će donijet, mislim jer nitko ne može imati, može jedino biti da ili ne razumije ili protivan radi toga da bude protiv. Ali upravo radi budućih takvih projekata da se stvari pojednostave. I naravno, velim, ponoviti ću klub HNS-a će podržati i volio bih da razmislite za jedan cjelovit zakon koji će, koji neće biti ciljan za određeni projekt nego gdje će se postupanje provoditi upravo temeljem nekog novog zakona a vjerujem da ćete razmisliti o njemu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Batiniću na ovoj raspravi. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Izvolite, poštovani kolega Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, tražim stanku u trajanju od 10 minuta kako bih progovorio o uznemirujućoj činjenici da potpredsjednik Vlade i ministar gospodin Tolušić dolazi u Sabor ovaj tjedan i čita lažirane poruke protiv saborskih zastupnika Živoga zida. Čovjek koji ima 6 vozača, koji bjesomučno troši na reprezentaciju koji dijeli drvnu građu svojim prijateljima i kumovima u nedostatku da se argumentirano obrani od iznesenih činjenica ponovno se služi difomacijom protiv saborskih zastupnika koristeći obavještajno podzemlje i nije mu dosta lekcija koju je naučio hapšenjem njegovog vozača gospodina Curića i otkrivanjem veza sa gospodinom Vargom, nego i dalje poseže za razino osobnih obračuna krajnje nedostojnom za jednu osobu koja obavlja tako visoku funkciju kao što je podpredsjednik Vlade. Mi smatramo da je time ozbiljno ugrožena vjerodostojnost ove visoke ustanove i ako želite sigurnost samih saborskih zastupnika, smatramo da se podpredsjednici Vlade ne bi smjeli družiti sa kriminalcima i još manje ih zapošljavati kao vozače, osumnjičenicima a posebno ne koristiti njihove usluge dakle u obračunu sa legalno izabranim predstavnicima naroda u ovome visokomu domu. Smatramo da bi trebao reagirati podpredsjednik Sabora tim prije jer vrlo dobro zna o čemu govorimo i općenito političke stranke i reći da takav način komunikacije u ovom visokom domu nije primjeren pa stoga razloga evo tražimo stanku.
Zahvaljujem kolega Bunjac. Neću vam odobriti stanku jer temeljem članka 3. stavak 5. ovo što ste obrazložili stanku nema veze sa utvrđenim točkama dnevnog reda. Budući da ste zloupotrijebili Poslovnik temeljem članka 39. izričem vam opomenu. Izvolite gospodine Šuker. … [[Govornik nije uključen.]] Hvala lijepo. Nastavljamo dalje sa pojedinačnim raspravama, poštovana kolegica Željka Josić, izvolite.
Zahvaljujem, poštovani, poštovane kolegice i kolege, gospodine ministre sa suradnicom. Evo meni je drago da smo konačno došli do izrade zakona odnosno projekta koji će u mojoj županiji spasiti ne samo imovine već i živote ljudi. Drago mi je da se kroz ovu raspravu možemo usuglasiti da nam je to potrebno i nije nam potrebno samo na ovim područjima za koje se izrađuje ovaj projekt već i za neke druge krajeve. Eko pogledamo Sisačko-moslavačku županiju znamo da ona obiluje prirodnim bogatstvima a posebno vodnim bogatstvom, znamo da je Sisak grad na tri rijeke i ponekad se ta priroda poigra s nama. Znamo da ne možemo na sve utjecati mi, ali ljudski faktor je tu izuzetno bitan. Dio nasipa koji se nalazi na području Sisačko-moslavačke županije nažalost godinama nije održavan, a dijelom nisu ni izgrađeni kvalitetni nasipi ili neke druge građevine koje bi štitile to te dijelove od poplava. Naravno, ovdje su u nekoliko navrata istaknute klimatske promjene koje su vrlo bitan faktor svih ovih događanja koje se događaju u području Sisačko-moslavačka županije. Poplave naravno odnose ljudske živote, vidjeli smo to ne samo na primjeru Gunje nego i na drugim poplavnim područjima osim naravno što nanose velike materijalne štete. Isto tako možemo tu govoriti o onim indirektnim štetama koje često ne izražavamo kroz novac, a to su svi oni ljudski resursi koje koristimo u obrani od poplava, od vatrogasaca, policije, vojske, crvenog križa, HGSS-a i da ne nabrajam dalje. Na samom primjeru Sisačko-moslavačke županije tu se o indirektnim štetama možemo govoriti i kroz, naravno Karlovačkoj i drugim županijama, i kroz oštećenja na komunalnoj infrastrukturi zatim onečišćenje potrebe za pitkom vodom, prekid prometnica, znate da je glavna prometnica koja spaja grad Sisak sa autocestom odnosno centar županije tijekom zadnjih poplava odnosno tijekom svake poplave je bio, bila je zatvorena. Ako pogledamo statistiku Sisačko-moslavačke županije vidjet ćemo kako općina Lekenik je često poplavljeno područje, zatim područje općine Jasenovac, područje općine Dubica, zadnje poplave u Kostajnici i odroni zemlje su značajno ugrozili živote stanovnika. No, ako se vratimo na štete koje su nastale u samom slivu rijeke Kupe i ja ću tu evo recimo istaknuti područje općine Lekenik gdje od 2014. do 2018. godine dogodilo se 6 poplava i svih 6 poplava je klasificirano kao elementarna nepogoda i u tom periodu šteta koja je prijavljena prelazi 12 miliona kuna. Dakle, to nije mali novac, nije nešto što treba zanemariti. Ako pogledamo cijelu Sisačko-moslavačku županiju sa prije navedenim općinama od 2014. do 2018. predviđa se kako je šteta od poplava prešla oko 35 miliona kuna. Zato je i sam ovaj projekt dobrodošao na područje Sisačko-moslavačke županije, vrijednost projekta koja je procijenjena na 120 milina EUR-a nam se čini sad u ovom trenutku kad o tome razgovaramo iznimno velika, ali svi ovi podaci koje sam ja prethodno iznijela bili bi još puno veći ako ne posegnemo za ovim projektom i ako se ne naprave adekvatni nasipi i određene vodne i regulacijske građevine koje će nas štititi od poplava. Naravno, moramo istaknuti kako bi se ovim projektom smanjio rizik od samih poplava, ali isto tako i troškovi koji za nastalu štetu te učestalost provedbe redovitih i izvanrednih mjera obrane od poplava. Ja ne mogu reć da se baš ništa nije napravilo od 2014. do današnjeg dana na ovom Ipak Hrvatske vode su uvidjele, kako su neka područja iznimno ugrožena, tako da se dosta pomoglo na području općine Lekenik i tu mogu zahvaliti Hrvatskim vodama i vodno gospodarsko … [[Govornik se ne razumije.]] stavi za mali sliv Banovina u Sisku. Mogli smo, vidjeli smo između ostalog da se i na zadnjoj poplavi, grad Karlovac, koliko toliko uspije obraniti ove g. jer se planiralo, postavljene su box barijere i na taj način se na neki način nije smo zaštiti grad Karlovac, već i prigradska naselja. Zato mi je jako drago da se možemo svi suglasiti, da nam je ovo neophodno, da je ovo strateški projekt, mora nam svima biti jasno, da u potpunosti nećemo moći izbjeći poplave u 100% obimu, ali ćemo u velikom broju slučajeva će se oni smanjiti. I ja vjerujem da će na ovaj način stanovnici moje županije, može mirno spavati, a ne da će sa svakim potapanje snijega, sa svakom obilnijom kišom morati strahovati, hoće li morati sutra napustiti svoje domove ili će se sutra probudit sa poplavljenim prizemljem i prvim katom. Zato još jedanput hvala vam na trudu. Mi vjerujemo da ćete do kraja 2013. g. doista izgraditi ovaj sustav obrane od poplava. I da ćete na taj način, prevenirati sve one i zaštiti imovinu građana a time i same ljudske živote. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Željki Josić, sljedeća rasprava, poštovani kolega Ivan Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani g. potpredsjedniče, g. ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Ja isto pozdravljam donošenje ovog zakona, jedino bi ovdje na početku u ocjeni potrebnih sredstva trebalo dodati jednu rečenicu, potrebna sredstva za izgradnju ovih objekata će se osigurati u proračunu Hrvatskih voda i drugim izvorima, onda bi to bilo još snažnije. Ali u svakom slučaju, ovaj lex specijlis zakon je sigurno razveselio sve stanovnike ovog Karlovca pa do Posavine, praktički do Jasenovca. Jer ja ću se s obzirom da je kolegica Jelkovac govorila o onom karlovačkom dijelu, kolegica Josić je govorila o Sisačko moslavačkom, ja ću ovaj sisačko turopoljsko i posavski dio pokriti i onda ćemo, a kolega Lipošćak će to sve zaokružiti i onda ćemo sažeti jedan cijeli problem. Međutim, kada govorimo o ovom problemu, onda 2 stvari ne smijemo nikako zanemariti, to su klimatske promjene i plavna područja. Ja samo govorim na ovom velikogoričko, posavsko, sisačkom dijelu, dakle imamo Turopoljski lug, imamo Odransko polje i Lonjsko polje, to su bile nekada planova područja. Ali vodu u ta plavna područja, su donosili određeni vodotoci, koje danas više nema. Izgradnjom prve faze operetnog kanala Sava-Odra-Sava koja nažalost … [[Govornik se ne razumije.]] u prvoj fazi već 40 i nešto g. mnogi vodotoci sa Vukomeričkih Gorica su se zatvorili. Voda koja dolazi iz rijeke Odre, isto tako izgubila neke svoje vodotoke i došli smo do toga da se Letovanić plavio od zaobalnih voda. Međutim, ima još nešto što ovdje želim jasno reći i mislim da to nikako ne smijemo zanemariti, a za to smo sami krivi, ne ova vlada, ne prošle vlade, nego nego naprosto neka druga shvaćanja, a to je zabrana pjeskarenja ili šljunčarenja u rijeci Kupi i rijeci Savi. Ja mogu sve shvatiti. Ali od kada znam za sebe i od kada prolazim pored Ivanje Rijeke, tamo je uvijek bio jedan veliki kup da tako kažem šljunka koji se vadio iz rijeke Save, naprosto rijeka nam ga donese. Rijeka Kupa u ljetnim mjesecima, praktički od Jamničke kiselice do Pokupskog je ne možete s običnim čamcem ići, jer imate sedre i onoga koji su se toliko digle od pijeska, da naprosto nešto što bi mogao biti krasan, turistička ponuda, je nestala. A da ne govorim da se korito rijeke Kupe sigurno diglo za 1 metar, metar i pol i smanjilo na kraju prostor u kojem bi trebala biti ta voda. Mene posebno veseli i mislim da će građane velikogoričke, turopoljske Posavine i Čičke Poljane razveseliti ova odredba u čl. 3. u zadnjem stavku izgradnja … [[Govornik se ne razumije.]] nasipa od oteretnog kanala Odra do savskog nasipa. Mislim da bi tu trebalo reći od Veleševca do Suše i pogledati zaključke Vlade iz 10. mj. 2010. g. kada s je dogodilo probijanje Save, praktički čupanje nasipa u mjestu Lekneno i kada je jedan dio područja grada Velike Gorice i područja općine Orle bio poplavljen. Tada su doneseni određeni zaključci, koji su nažalost, nakon promjene vlasti nestali sa svjetlosti i gurnuti su negdje u pozadinu, a to je rješavanje problema one ceste. Jer vama kompletan promet od Velike Gorice do praktički sisačke Posavine ide po nasipu savskom nasipu. Više se po tom savskom nasipu ne voze kombiji i kamioni od tonu i pol. Vi imate tamo i poljoprivredna gospodarstva imate određene radove i po tom nasipu se voze kamioni od 20, 30, 40 t. Na što taj nasip liči i kakva je njegova struktura i čvrstoća, to je pitanje. Ali tada je Vlada donijela odluku, da se uz nasip od sela Kuče uz nasip od oteretnog kanala Sava-Odra-Sava napravi cesta. I koja bi tamo kada idemo u svom dijelu prema selu Veleševec, praktički bila nešto slično o ovome o čemu vi govorite taj transferzarni nasip. I na takav način bi napravili jednu zaštitu od voda koja dolazi od Odranskog Polja, druga stvar, turopoljsku Posavinu i dio ove sisačke Posavine, bi praktički približili i autocesti i Velikoj Gorici, Zagrebu, jer to je daleko bliži put nego da se ide ovim nasipom. Dakle postoje neki planovi već od prije, koji idu u prilog ovome. I druga stvar, ja nisam stručnjak za to ali naprosto želim reći jer vidim kada se neke stvari dogode, mislim da odteretni kanal Odra-Sava, zapravo Sava-Odra-Sava se može koristiti i u kontra smjeru. Jer vi imate više puta slučajeva da topljenje snijega u Gorskom Kotaru digne vodostaj Kupe i one 4 karlovačke ljepotice i na takav način dođe velika količina u Kupu koju kasnije Odra i Sava ne mogu progutati i događa se plavljenje područja, ovo što je kolegica Josić govorila općine Lekenik. A recimo vodostaj Save u Zagrebu je takav da uopće nemate prelijevanja. Vi u proteklih 20ak godina ste možda imali 3, 4 prelijevanja Save preko onoga nasipa koji je spušten na određenu razinu u kanal Sava-Odra-Sava. Pa može se dogoditi da se taj kanal Sava-Odra-Sava može koristiti u kontra smjeru da pobere dio tih voda iz Odre i praktički niti će se ugroziti nitko drugi ali ćemo na takav način riješiti taj problem. Mislim da je izrada ovog transverzalnog nasipa to može riješiti. Kažem, ja nisam stručnjak za to, to su laičke, ovako razmišljanja čovjeka koji živi na tom području i koji sa tim ljudima naprosto proživljava sve ove godine jer meni je žao ljudi u Čičkoj Poljani, ja to moram ovdje reći kao čovjek koji s tim ljudima godinama živi i godinama ih zna, meni ih je žao, oni urede to svoje i naprosto ta voda koju nitko ne očekujte tamo, negdje sa područja Siska preko Odre i to onog mrtvog kanala Odre. Vi imate Odru koja ima ... [[Govornik se ne razumije.]] u Čičkoj Poljani iz koje se prelijeva voda u kanal Sava-Odra i ostaje ono mrtvo tako korito praktički ili staro korito rijeke Odre i tim starim koritom vam dođe voda i plavi Čičku Poljanu. I da mi ne možemo tu napraviti nešto tamo u Veleševcu, naprosto nisu to velike količine vode ali to su izuzetno velike traume za te ljude. Kažem, kolegice su govorile o drugom području, ja naprosto moram reći nešto o ovom velikogoričkom području jer to se može riješiti bez nekakvih velikih problema. I na kraju, cijela ova priča bez konačnog rješenja odteretnog kanala Sava-Odra-Sava, uz ovaj odteretni kanal koji imamo u Karlovcu, Kupa-Kupa, mislim da nećemo moći riješiti. Jer onda ćemo potencijale površinske i ovog odteretnog kanala u Karlovcu i ovog odteretnog kanala Sava-Odra-Sava moć koristiti kao prostor u koji će taj višak vode ući i neće plaviti ova područja. I na kraju, još jedna stvar, cesta Sisak-Popovača. Dakle Lonjsko Polje kao plavno područje. Mi ne smijemo zbog toga što je Lonjsko polje plavno područje i štiti jedan dio urbanog nasilja dovesti do toga da prekinemo komunikaciju od dijela Moslavine sa Siskom. To je naprosto, i ta cesta se mora dići gore nekoliko metara. I onda smo, tu cestu možemo koristiti kao prirodni nasip a istovremeno nećemo imati prekid prometa kad naprosto vode se skupe u Lonjskom i Odranskom polju i nemaju kud više ići. Nekada se dogodi da je i vodostaj Save tako visok da ovo što se skupi u 4 rijeke u Karlovcu, pa na kraju se skupi u Sisku Sava ne može progutati i naprosto mora se napraviti alternativno plavno područje. Ali ako ostavite alternativno plavno područje, to ne mora značiti da jedan dio županije mora biti odsječen od svog središta. Evo ga, još jedanput ministre čestitka i pohvala na donošenju ovog zakona. Svi mi koji danas raspravljamo raspravljamo u ime onih koji žive na tom području i doživljavaju svake godine traume, naročito kolegica i kolega iz Karlovca a i kolegica Josip i ja koji sa stanovnicima Letovanića, znate onu pjesmu Letovanić ona je lijepa ali je nažalost u jesenskim i proljetnim mjesecima tužna kada je pola Letovanića poplavljeno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Šukeru. Sljedeća rasprava poštovani kolega Tomislav Lipošćak.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi ministre sa suradnicom. Pred nama je evo Prijedlog zakona o projektu zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe i zapravo osnovni cilj ovog projekta, ovog zakonskog projekta jest upravo zaštita građana i to trajna zaštita svih onih građana koji žive u slivu rijeke Kupe, koji žive na području Karlovačke, Sisačko-moslavačke i Zagrebačke županije. Koliko nam je ovaj projekt, ovaj zakonski okvir bitan govori i činjenica da se njime zapravo direktno obuhvaća više od 23 tisuće ljudi, 23 tisuće stanovnika koji su svakodnevno zapravo, svake godine u ovim mjesecima direktno ugroženi i od plavljenja i od samih poplava. Očekivanja su da će se ovim zakonskim prijedlogom odnosno provedbom ovoga projekta broj ugroženih smanjiti za više od 90% i mislim da je to cilj koji bi nam svima trebao biti jedan poticaj da ovo što prije realiziramo. Osobno smatram da su najveći izazov kod provođenja ovoga projekta imovinsko pravni odnosi. Kao što smo vidjeli i u prijedlogu zakona predviđa se otkup i izvlaštenja za oko 15 tisuća čestica od kojih je čak 11 tisuća čestica u Karlovačkoj županiji. I smatram da je to jedan od razloga da se pristupilo izradi ovoga propisa kako bi se ubrzala priprema i provedba ovoga projekta. Vjerujte mi ministre, ljudi na terenu s kojima svakodnevno razgovaramo i pričamo itekako pozdravljaju ovaj projekt, ovo zakonsko rješenje i sva rješenja koja idu u ovakvome smjeru. Ono što im najmanje treba jesu političari koji dolaze svake godine, prilikom svake poplave, tapšaju ih po ramenima, gacaju u bucama kroz tu vodu i govore im da će biti sve u redu i da će učiniti sve što je u njihovoj mogućnosti i tada odlaze i ponovno se pojavljuju eventualno kod sljedeće poplave. Ljudima na terenu, ljudima koji su, koji žive sa poplavama i koji žive uz vode potrebna su konkretna rješenja i rješenja koja donose određene pomake. I kao stanovnik i Karlovačke županije i kao rođeni Ogulinac osvrnuti ću se na situaciju pred nešto više od godinu dana na rujan mjesec 2017. godine kada je Ogulin zadesila jedna od najgorih poplava u posljednjih nekoliko desetljeća. I tada su nas za vrijeme trajanja poplave podsjetili i premijer Plenković sa ministrima i Božinovićem, Krstičevićem, čini mi se da ste i vi ministre Ćoriću bili u Ogulinu i dobili smo tada i obećanje od premijera Plenkovića da će obrana i zaštita od poplava Karlovačke županije postati strateškim dokumentom, a direktor Hrvatskih voda gospodin Đuroković nam je obećao da će se intenzivirati radovi na prilikom izrade retencija u Ogulinu odnosno u Ogulinskom Hreljinu i tada sam tražio i stanku u HS-u i prvenstveno apelirao da se to uistinu učini što prije i da se ako je potrebno uključi i što više ljudi na svim razinama, Vladi, ministarstvima, čak i na jedinicama lokalne regionalne samouprave kako bi prvenstveno riješili i imovinskopravne odnose što prije, na što bolji način i kako bi taj projekt priveli kraju. Istina, izrazio sam i bojazan da će to ostati možda mrtvo slovo na papiru, ali, evo, danas s jednim vremenskim odmakom od godinu dana mogu sa zadovoljstvom konstatirati da to nije ostalo mrtvo slovo na papiru i da su pomaci itekako vidljivi. Vidimo i sami da je obrana od poplava, ne samo karlovačke županije, nego i sisačko moslavačke i zagrebačke s ovim zakonskim rješenjem uistinu postaje ne samo strateški projekt, nego, zapravo, dobiva jedan zakonski, svoj vlastiti okvir. Ogulinska retencija je u završnoj fazi, zapravo, očekujemo prvu lopatu na završnim radovima. Ogulinski model rješavanja imovinskopravnih odnosa pokazao se vrlo dobrim i vrlo učinkovitim. I upravo ovakve konkretne i jasne i provodive stvari na terenu ministre donose i ulijevaju optimizam ljudima i zato vam se ja još jednom i zahvaljujem u ime svih ljudi koji se nalaze na ovim plavnim područjima i pozdravljam i ovakav zakonski prijedlog, ali i rad Vlade, ministarstva, a tu bih naglasio i rad naših županija i župana koji su bili uključeni u to, karlovačke, sisačko moslavačke i zagrebačke županije. Zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Lipošćaku. Slijedeća rasprava poštovani kolega Pero Ćosić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče HS-a, uvaženi ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Karlovac je najveći grad u RH koji nema adekvatno riješeno zaštite obrane od poplave odnosno jedini veliki grad koji to nema riješeno i gotovo nevjerojatno zvuči da, činjenica da grad koji je smješten na 4 rijeke nema riješenu zaštitu od poplava. Nažalost, to je istina i upravo zbog te činjenice iz godine u godinu karlovačkom području prijete poplave ili još gore, te poplave se i događaju. Naime, drastične hidrološke prilike rezultirale su s 10 pojava velikih vodova u zadnje 4 godine za koje su predviđene i provođene mjere obrane od poplave. Štete su ogromne, mjere se u milijunskim iznosima na godišnjoj razini i stanovnici opravdano strahuju od novih poplava. Obveza je države osigurati sigurnost života imovine, zaštiti svoje građane od elementarnih nepogoda, a zaštita građana od poplava karlovačke i sisačko moslavačke županije je obveza i prioritet. Sama činjenica da do sada nije izgrađen cjeloviti sustav zaštite od štetnog djelovanja voda ovog područja, govori o tome da je to uistinu i složen i skup zahvat. Oni koji su, je li, upućeni u projektne, u projekte zaštite od poplava, znaju koliko su to zaista kompleksni projekti. Osim što je riječ o velikim strukturnim građevinsko izazovnim projektima, riječ je o projektima koji su u pripremi i administrativno izrazito zahtjevni. Mislim da svatko od nas zna koliko treba vremena za jednu pravomoćnu dozvolu za stambeni objekt, za jedan malo veći gospodarski objekt, to traje i po nekoliko godina, a možete zamisliti koliko treba odraditi papirologije za jedan ozbiljan projekt zaštite od poplava, kao što je to ovaj u slivu rijeke Kupe. U ovom slučaju se tu radi o jednom linijskom projektu koji je dugačak 140 km nasipa sa još unutra drugim zahtjevima objektima, crpnim stanicama, pregradama i drugim objektima. Projekti se u ruralnom dijelu gdje je isključivo poljoprivredno zemljište još nekako rješavaju, međutim kada dođemo u jedan urbani dio kao što je grad Karlovac, Sisak, onda je to izuzetno zahtjevan posao. Čuli smo da se za izvođenje projekta zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe mora riješiti odnosno izvlastiti i otkupiti 15 000 nekretnina. Mislim da stanovnici karlovačkog područja nemaju više vremena, niti strpljenja čekati jedan dan, a ne kako je to po tadašnjim zakonima čekati pravovaljanost građevinske dozvole do početka izgradnje projekta. Zato pozdravljam ovaj prijedlog Zakon o projektu zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe kojim će se proces realizacije projekta značajno ubrzati. Zakonom se kreiraju posebna pravila kojima se odstupa od pojedinih odredbi, rekli bismo, prelazi se preko kritičnih točaka, a ostaje se u duhu, načelu i smislu tih zakona. Znači, do završetka projekta sva potrebna dokumentacija prema važećim zakonima biti će izrađena kao i za sve druge građevinske objekte. U izvođenje projekta će se moći krenuti na osnovu ovog zakona, na osnovu glavnog projekta koji mora biti usklađen, naravno, sa planskom dokumentacijom, znači, neće biti nužna građevinska dozvola jer je hitnost izvođenja projekta ključna za sigurnost građana, a pogotovo što ovaj projekt zahtjeva i izuzetno velika financijska sredstva, a usvajanjem ovog zakona stići će se aplicirati za europska sredstva do 2019. godine, tada će ovaj projekt vrijedan 900 milijuna kuna sa 85% sredstava biti financiran sredstvima europskih fondova. Ovaj zakon također dozvoljava i… [[Govornik se ne razumije]] izgradnju. Čuli smo od ministra da je ta izgradnja na određenim dionicama i započela, mislim da je to dobro jer znamo koliko treba vremena i za javnu nabavu i za samo izvođenje ovakvih građevina i naravno da je to dobro da se krene u to jer EU priznaje troškove iz prethodnih razdoblja. Važno je napomenuti da ovaj zakon po hitnom postupku se odnosi samo na projekt zaštite od poplave u slivu rijeke Kupe, a ne za druge građevinske projekte. Da bi se dobila odnosno povukla europska sredstva obveza poštivanja zakonskih regulativa i propisa ostaje i dalje, samo se u ovom pojedinačnom slučaju, kao što sam i ranije rekao, ova stvar rješava tijekom izvedbe projekta. Kad već danas govorimo o administrativnim zaprekama o izvedbi ovog projekta, moram istaknuti da je ta zagušenost papirima hrvatska zbilja. Po poznatoj listi DOING BUSINESS Svjetske banke odnosno rang listi zemalja sa povoljnim poslovnom regulativom RH ne stoji baš onako kako bismo mi to željeli. To otvara nova pitanja za ovaj dom u kojem moramo gledati kako da zakonski pojednostavimo administraciju i osiguramo poduzetnicima i investitorima povoljnu poslovnu klimu. Progres se mogu ići sa povoljnom poslovnom regulativom da ne kažem kako veći rast BDP-a ovisi o olakšanju poslovanja gospodarstvenicima i omogućavanju jednostavnosti u izvedbi projekata. Mišljenja sam da bi za realizaciju ovako složenih projekata, pogotovo onih koji se financiraju iz europskih sredstava gdje se u kratkom roku moramo pripremiti i realizirati, povući značajna sredstva iz Europskih fondova, treba jedan ovakav Zakon koji bi ubrzao početak realizacije projekta, ovaj Zakon je dobar predložak za tu ideju, o tome su govorili i s time se slažu i dosta kolegica i kolega koji su prije mene na ovome govorili. Zbog promijene klime, ekstremni vremenski uvjeti postali su naša realnost, opasnost od većih kiša, ozbiljnijih oborina, a samim tim i poplava, višestruko se povećava. Stoga Karlovčani ne smiju živjeti u strahu od novih visokih vodostaja i zaista je krajnje vrijeme po hitnom postupku osigurati preduvjete za izvedbu ovog projekta, jer život uz 4 rijeke ne smije biti opasan, on mora biti siguran, zdrav i ugodan. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Ćosiću. Imamo repliku. Poštovani gospodin Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, gospodine ministre, kolega Ćosić. Sve ste dobro opisali i pozdravili ste Zakon, koji ja pozdravljam, o zaštiti od poplave i nadam se da će nasipi i sva infrastruktura koja će biti sagrađena, bit na pomoći u zaštiti od poplave, no međutim želim naglasiti da gradnjom nasipa nećemo 100% riješiti sve ono što je potrebno da čišćenje korita, kao što je to i kolega Šuker govorio, a i vi nam spomenuli, nataloženost naših rijeka u koritima od metar do metar i pol, pa čak i do 2, je nužnost čišćenja korita rijeka i tako omogućiti veći kapacitet protoka u tim rijekama, bez toga nećemo generalno riješiti problem, i vjerujem da i vi to razumijete kao struka koja radi na Savi, na Dravi, na Dunavu, na Kupi, i na svim drugim rijeka, vjerujem da je nužnost koja ima za potrebu čišćenje korita od naplavina, prije svega potrebna da bude i realizirana i kroz ovaki Zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolega Đakić. Odgovor kolega Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepa kolega Đakić. Ma naime, izgradnju ovih nasipa sigurno neće otkloniti opasnost obrane od poplave na ovim područjima, to je, ovaj, ovi nasipi će osigurati, znači provođenje sigurno 100-godišnje velike vode plus jedno nadvišenje. Sve one barijere i sve ono što se nalazi u vodotoku, svakako su smetnja, ovaj, smetnja, odnosno protočnost rijeka i opasnost od obrane od poplave, tako, također je tu, znači, nanos. Rijeke svojim tokom i oscilacijom voda, malih, velikih voda, pronose taj nanos i stvaraju određene sprudove, koji mogu oštetiti i obalu, na jednoj il' na drugoj strani, tako da se o tome mora voditi briga, a pogotovo na onom dijelu gdje imamo plovni put, jer rijeke, pa i rijeka Kupa, dijelom ima plovni put, na tom dijelu se svakako mora vaditi nanos jer mi smo obavezni prema međunarodnim ugovorima održavati taj plovni put i naravno tim' pomagati svojim poduzetnicima kojima se tim bave.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanom kolegi Ćosiću. U ime Kluba SDP-a završnu raspravu poštovani kolega Mihael Zmajlović. Izvolite.
Poštovani gospodine podpredsjedniče, ministre, kolegice i kolege. Mislim da kod ovog prijedloga trebamo razlikovati dvije stvari. Jedno je sam problem, dakle ugroženost ljudi, ljudskih života i njihove imovine od poplave, to je jedno, i rješavanje tog problema, koje je evidentno, pogotovo ako se prisjetimo onih katastrofalnih poplave još 2014. i 2015. godine, kada je tom prilikom stradalo zaista puno i materijalne imovine, naravno, bili su ugroženi i ljudski životi, i zato je sigurno za pozdraviti da se kreće u rješavanje takvog, tog problema. No, drugo je ovaj zakonski prijedlog, koji po mom mišljenju pokazuje zapravo jedan poraz hrvatske administracije i vođenje ovakvog projekta. Dakle ako je 2014. godine započeta izrada studijske dokumentacije i završena 2016. godine, u ožujku, znači početkom 2016. godine, postavlja se pitanje što se do sada učinilo po pitanju tog projekta? Dakle, zašto je taj projekt stajao? Da li su razlozi neke zakonske zapreke i da li ćemo ovim zakonskim rješenjem ubrzati te procese ili nećemo? Dakle, što je stvarni uzrok? Dakle ovim Zakonom se niti ni ne propisuju jasni rokovi, a bez obzira što je još 2014. godine, dakle u Operativnom programu Kohezija i konkurentnost, osigurana su sredstva, upravo za ovakav jedan projekt. Dakle, smatram da je propušteno vrijeme da se u taj projekt krene. No, opet činjenica koja govori u prilog tome da ovaj Zakon bez obzira na kritike koje se mogu iznijeti, treba podržati, jer ako će to ubrzati rješavanje problema, onda jedan takav prijedlog treba podržati. No mislim da je ovo prilika da se zapitamo je li razlog zašto ostali projekti, vodni projekti, ili projekti iz područja zaštite okoliša općenito, stoje zbog loše zakonske regulative, i hoćemo li za svaki pojedini veliki infrastrukturni projekt, donositi novi Zakon, poseban Zakon ili postoji jedan sustavan problem koji bi trebalo onda sveobuhvatno sagledati i vidjeti zbog čega od 2016. do danas, projekti, veliki infrastrukturni, iz područja gospodarenja otpadom, pa čak i ako hoćete i iz područja vodnog gospodarstva, su u određenoj stagnaciji. Da li je problem, su zakonski propisi generalni ili moramo za svaki pojedini projekt donositi poseban Zakon? Kada govorimo, evo kolege su malo prije govorili o tome, kako je jako važno čistiti, micati nanose iz rijeke, i tako dalje, imali smo jednu posebnu tematsku sjednicu na tu temu i jedan od zaključaka je zapravo da se po tom pitanju nećemo pomaknuti dok ministarstvo odnosno Hrvatske vode zajedno sa Državnim hidrometeorološkim zavodom ne provede i završi projekt snimanja stanja našim rijeka prvenstveno Save, a onda i Kupe kako bi se zaista moglo procijeniti da li postoji taj višak nanosa ili ne postoji jer u ovom trenutku ukoliko nema dakle realnog stanja tih rijeka vi ne možete na jednom manjem dijelu rijeke zaključiti da li je taj nanos višak ili taj višak treba dakle ovoga rasprostrijeti po uzduž sam rijeke ili ga treba vaditi ili se on može ekonomski eksploatirati. Dok tog projekta nemamo zapravo cijela priča ovdje stagnira. Zaključno, Klub SDP-a će podržati ovaj zakon uz napomenu, ovaj prijedlog zakona, uz napomenu da ovo sigurno neće sveobuhvatno riješiti sve probleme pogotovo po pitanju zaštite od poplava općenito u Hrvatskoj i a je možda vrijeme da se izradi jedna kompletna revizija dakle svih onih propisa koji očigledno koče te projekte jer ovim zakonom zapravo pokazujemo, ovim prijedlog se pokazuje da nam cijeli sustav ne funkcionira. Dakle, OK ako je ovo, ovim prijedlogom ubrzavamo ovaj konkretan projekt i rješavamo problem ljudi koji žive dakle u području sliva rijeke Kupe, ali idemo paralelno revidirati sve propise koji onda očigledno koče i one druge projekte koji su vezani uz zaštiti od poplava u nekim drugim slivovima [[Upadica: Zahvaljujem.]] u Hrvatskoj. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Zmajloviću na ovoj završnoj riječi. U ime predlagatelja poštovani ministar gospodin Tomislav Ćorić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine podpredsjedniče, na samom kraju u ime predlagatelja a i u svoje osobno ime u ime Ministarstva zaštite okoliša i energetike, dopustite prije svega da svim klubovima ali i kolegicama i kolegama saborskim zastupnicima koji su izlagali tijekom ovog prijepodneva zahvalim na doista konstruktivnim reakcijama i sugestijama po pitanju ovog zakona. Drago mi je da je Hrvatski sabor odnosno a su oni koji su raspravljali po pitanju ovog prijedloga da su prepoznali važnost ovog zakona odnosno projekta zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe i da su ukazali na činjenicu i složili se na kraju krajeva s nama, s predlagateljem kako je ovo zakonski prijedlog odnosno put kojim treba ići u rješenje ovog problema. Što se tiče pojedinih sugestija koja su dolazile u vidu, u vidu prijedloga sa dodatno recimo to tako administrativno rasterećenje u kontekstu provedbe, svakako ćemo ih razmotriti. Što se tiče ideje odnosno prijedloga koji su s nekoliko strana dolazili po pitanju zakonskog rješenja koje bi omogućilo možda nešto agilniji pristup svim vodno-komunalnim projektima u RH i to je nešto o čemu valja promisliti. U svakom slučaju Projekt zaštite od poplava rijeke Kupe, sve ono što on nosi kroz svojih 11 faza, njegov financijski moment od preko 900 miliona kuna kako sam naveo u svojoj uvodnoj raspravi, ali prije svega činjenica da realizacijom ovog projekta do kraja 2023. godine konačno štitimo naše građanke i građane na području Karlovačke županije, Sisačko-moslavačke županije odnosno dijelom Zagrebačke županije to je ono što svakako još jednom želim podcrtati. Drago mi je da su svi saborski klubovi prepoznali još jednom ovaj prijedlog, da će ga podržati, doista riječ je o prijedlog koji sam po sebi i projektu koji sam po nosi samo pozitivne ja bih rekao eksternalije i konačno koji će dovesti do rješenja problema koji dio naše zemlje tišti već godina. Hvala vam lijepa još jednom.
Zahvaljujem poštovanom ministru Ćoriću na ovoj završnoj riječi. Ovime smo, a imamo i repliku, replika još, ispričavam se. Poštovani kolega Đakić, izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] OK, izvolite gospođo Perić.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče, evo i ja bi izrazila zadovoljstvo da se donosi ovakav lex specialis i napomenula bi da je Ministarstvo gospodarstva još 9.10.2017. uvrstilo ovaj projekt u listu strateških investicijskih projekata. Dakle, ova Vlada je to prepoznala i kamo sreće da su se takvi projekti prepoznali i prije i da su se donosili takvi lex specialisi bilo bi se do sada puno toga riješilo a bez uvijek nastojanja da se sveobuhvatno nešto snimi, evo je nešto što se desetljećima ponavlja prema tome snimilo se i ide se ka rješenju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem, poštovanoj kolegici. Slijedeća replika poštovani kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, pa poštovani ministre sa suradnicom, hvale vrijedan je ovaj projekt i moja replika se odnosi samo na to da bih želio čuti što sa tim nakupinama u našim rijekama, recimo u Kupi, Savi, Dravi gdje postoje hidrografska snimanja koja su jasno pokazala podatke da se je korito naših rijeka diglo i do metar i pol pa čak i do dva i da je nužnost čišćenja tih naših korita, kao sklop projekta za cijelu domovinu ne samo za ovaj posebni zakon. Nadam se da nećemo graditi nasipe do neba kako bi zaštitili se od poplava jer to ne bi imalo smisla. Čišćenje korita i povećanje kapaciteta korita naših rijeka sigurno je jedan konkretniji prijedlog koji moramo uzeti u obzir i bez obzira na zaštitu okoliša, na protivljenje svih onih koji štite ptice nužnost čišćenja korita postoji i molim vas da nam kažete što [[Upadica: Zahvaljujem kolega Đakić.]] ćemo … [[Govornik nije uključen.]]
Odgovor ministar Ćorić.
Zahvaljujem se na pitanju gospodinu Đakiću, doista gospodinu Đakiću raduje vaša zabrinutost za riječna korita i za stanje naših rijeka. Što se tiče konkretno Save odnosno Drave, Hrvatske vode u suradnji sa Agencijom su već radile ispitivanja odnosno analize i u trogodišnjem razdoblju već postoje, dakle, kritičnih točaka, naravno, na ova dva vodotoka i u trogodišnjem razdoblju su već određene neke okvirne količine odnosno područja na kojima će doći odnosno na kojima mora doći do čišćenja vodotoka. Što se tiče rijeke Kupe, tu je situacija nešto kompleksnija budući je dobar dio tog vodotoka na području sisačko moslavačke županije, taj vodotok, barem prema podacima odnosno prema trenutnom stanju, nije vodotok na kojem je moguće ići u čišćenje korita prije svega, viza vi odluka koja su njihova nadležna tijela sisačko moslavačke županije donijela u kontekstu zaštite [[Upadica: Zahvaljujem]] [[Govornik se ne čuje]] , hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom ministru. Slijedeća replika poštovani kolega Milorad Batinić, izvolite.
Hvala podpredsjedniče, poštovani ministre. Ono što sam propustio kazati u raspravi u ime kluba, želio bih iako je proceduralno već kasno. S obzirom na kompleksnost zahvata sve one administrativne radnje koje još čekaju po donošenju ovoga zakona, možda propušteno je sada, ne vidim razloga zašto taj zakon, takva vrsta zakona, nije išla po hitnoj proceduri u jednom čitanju sa konačnim prijedlogom zakona. Upravo iz razloga da se i na taj način da jedna poruka nužnosti, hitnosti, početka odnosno nastavka tu gdje se stalo sa i svim pripremnim radnjama od studija itd. Znači, ne vidim razloga za ubuduće ukoliko će biti potrebe za takvim vrsta zakona, zašto se ne ide u hitnu proceduru?
Zahvaljujem, odgovor ministar Ćorić.
Hvala lijepa na pitanju zastupniče Batiniću. Dakle, činjenica da ovaj zakon ide u 2 čitanja daje nam dovoljno vremena, prije svega za informiranje građana, čije čestice će u narednom razdoblju ići u izvlaštenje konačno njihove nekretnine s jedne strane. S druge strane držimo da neovisno o tome da li ide u jednu ili dva čitanja, ovaj zakonski prijedlog da ukoliko su sve ostale faze projekta odrade na vrijeme da će do kraja 2023. godine biti moguće dovršiti ovih 11 faza o kojima smo govorili, projekta i konačno povući sredstva od EU. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom ministru na odgovoru. Ovime smo iscrpili sve rasprave. Zaključujem raspravu i još jednom zahvaljujem ministru zaštite okoliša i energetike gospodinu Tomislavu Ćoriću i njegovoj pomoćnici gospođi Elizabeti Kos na obrazloženjima i na odgovorima. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o projektu zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe, prvo čitanje, P.Z. broj 461. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak: Prvo, prihvaća se Prijedlog Zakona o projektu zaštite od poplava u slivu rijeke Kupe i drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta Konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 121 ZA, 4 suzdržana, donijet Zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog zakona o otocima, drugo čitanje P.Z. broj 413. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave temeljem čl. 197. Poslovnika HS-a. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za regionalni razvoj i fondove EU i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Pozivam predstavnicu predlagatelja poštovanu ministricu regionalnog razvoja u fondu EU, gospođu Gabrijelu Žalac da nam da dodatno obrazloženje prijedloga zakona, izvolite. Prije toga imamo gospođu Sonju Čikotić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani kolegice i kolege, poštovana ministrice, molim stanku od 10 minuta na temu Zakona o otocima kako bi se klub Mosta mogao konzultirati u vezi novog zakona obzirom da je zakon više liči na političke proklamacije nego jasne i konkretne odredbe. Obzirom da zakon ima niz podzakonskih akata koji se donose u roku 180, 90 ili dvije godine i godinu dana programa, zakon ima 10 Pravilnika, jednu Odluku, jedan Nacionalni plan, dva državna programa, dva programa i jedan Plan razvoja. Zakon je izrazito budući dokument koji jasno i nedefinirano govori o sadašnjem stanju na otocima. Zanima nas također i kada se planira zapošljavanje otočnih koordinatora obzirom da same jedinice lokalne samouprave će tek 2021. godine donijeti razvojne strategije na svojim predstavničkim tijelima, tako da vas molim da nam odobrite stanku u trajanju od 10 minuta, kako bi se mogli dalje konzultirati, hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Sonji Čikotić. Poštovana kolegica Anka Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Sabora, uvažena ministrice sa suradnicom, jednako tako u ime kluba Glasa i HSU-a, molimo stanku u trajanju od 10 minuta, riječ je o Zakonu o otocima. Riječ je o jednom izuzetno bitnom i važnom zakonu, koji je, evo, pred nama u drugom čitanju. Mi smo očekivali u klubu Glasa i HSU-a jedan određeni pomak između prvog i drugog čitanja u odnosu na operativnost, u odnosu na to da samo ne bude lista želja. Nažalost, u zakonu su ostale liste želja i da bi se uopće mogao dalje provoditi, da bi se mogao biti operativno, treba donijeti niz podzakonskih akata koji neće doći u ovaj Sabor, tako da o tome nećemo moći raspravljati i vidjeti o čemu je riječ. Jednako tako prijepor u prvom čitanju su bili otočki koordinatori. Željeli smo znati koliko ih ima, jer jedan, otprilike plaća jednog je otprilike 150.000,00 kn. Sigurni smo da ako će ih biti 10-tak na razini godine dana, dakle, taj iznos koji bi bio za njihove plaće bi bilo puno bolje uložiti, recimo, u sanaciju otpada na otocima. Riječ je o jednom izuzetno bitnom i važnom zakonu koji je dobio i posebnu pozornost Vlade, tako da mi u klubu Glasa i HSU-a želimo još jedanput raspraviti i vidjeti da bi naši stavovi bili jasni i nedvojbeni glede toga zakona. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovana kolegice Mrak Taritaš. Poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, također, u ime Kluba SDP-a tražim stanku kako bismo konzultirali oko jednog pitanja, za koje smatram da nije dobro riješeno unatoč brojnim temama, koji ovaj zakon donosi, i koji unapređuje sigurno kvalitetu života na otocima. Smatramo i duboko smo nezadovoljni što predlagatelj ni na koji način nije uvažio brojne primjedbe stanovništva s cresko lošinjskog područja Pomorsko goranske županije, unatoč obećanjima koje su dana i u Opatiji i na marginama konferencije, otocima i na Hvaru, kada se je govorilo o ovom zakonu, a tiče se problema alohtone divljači na otoku Cresu, koja trenutačno ugrožava i sigurnost stanovnika otoka, domaćih životinja, imovine i naravno poljoprivredne djelatnosti. Jer prije nekih 15 g. na cresko lošinjskom otočju, bilo je 25-30 tisuća ovaca danas ih ima 12 tisuća a divljih svinja 5 puta više. Premda bi po svim propisima, po svim strategijama, pa i onoj strategija o razvoju otoka iz '90. zakon o otocima, morao biti iznad svih drugih zakona, pa tako i Zakona o lovstvu, aktualnim prijedlogom, u kojem nije uvažena niti jedna primjedba sa cresko lošinjskog područja i dalje se prednost daje Zakonu o lovstvu, a ne Zakonu o otocima. I ne osigurava sigurnost stanovništva, sigurnost imovine, i poljoprivredne proizvodnje na otoku Cresu obzirom da se daje prednost alohtonom divljači na Cresu a ne zaštiti ovaca na cresko lošinjskom području. Pa zbog tog problema tražim stanku, da se dodatno konzultiramo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jovanoviću, poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Mi u Klubu HDZ-a također tražimo stanku, s obzirom da vidimo da su kolege iz drugih klubova, iz oporbe pokušavaju već sada, znači i prije same rasprave, prikazati zakon u jednom drukčijem svjetlu što ne odgovara istini. Mi ćemo kroz našu raspravu, argumentirano pokazati, da je ovo jako dobar zakon, da ćemo iznositi jasne stavove. Naravno da ćemo to sada između nas ovdje u klubu poraspodjeliti, čisto da im argumentirano odgovorimo, na sve ono što izgovaramo kao neistina. Ovo nije nikakav P.R. dokument, dapače jedan ozbiljan rad koji traje više od godinu dana, u suradnji s brojnim čelnicima lokalne samouprave, pod vodstvom Ministarstva regionalnog razvoja i EU, koji je u svoj sastav vratio upravo za otoke, koji su upravo, ovi, koji danas nešto govore o zakonu, ukinuli dok su bili na vlasti i koji otočanima, sigurno u budućnosti garantira više prava, nego što su ih imali kroz dosadašnji zakon, garantira mnoge pomoći koje će se nastaviti. I jasno već sada projicira kroz iznose u državnom proračunu za 2019., '20. i '21. iznosi koji su puno veći nego što su bili do sada. Tako da ćemo vrlo jasno, kroz klub ali i kroz pojedinačne rasprave, pokazati da se neki drugi klubovi ovdje bave P.R. aktivnostima i da ne razumiju apsolutno otočnu problematiku. A kažem, pokazati ću ju rasprava i u ime Kluba i pojedinačno tko govori istinu i koga će otočani, danas nakon rasprave bolje razumjeti.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Boriću. Pozdravljam na galeriji, učenice i učenike Obrtničke škole iz Koprivnice te njihove profesorice i profesore, dobrodošli i ugodan boravak u Hrvatskom saboru. … [[Pljesak.]] Budući da vas se puno javilo za stanku i da vidim da je potrebno dodane rasprave, određujem stanku do 12,00 sati. [[STANKA U 11,35 SATI.]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,02 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice u ime predlagatelja poštovana ministrica regionalnoga razvoja i fondova Europske unije, poštovana gospođa Gabrijela Žalac, izvolite.
Hvala lijepa uvaženi podpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici evo moram priznati da sam iznenađena s ovom vašom stankom iz razloga što u prvom dakle čitanju su svi bili za i suzdržani i nitko nije bio protiv, a posebice kad govorim o matičnom odboru kojeg ste i vi gospođo Čikotić isto tako član, imali smo jednoglasno usvajanje dakle za, a posebice kad govorimo o tome da i na svim odborima nije bio nitko protiv. Stoga evo mislim da je vrijeme da predstavimo ono što je naš konačni nacrt prijedloga zakona na kojem smo zaista sustavno radili na kojem su svi u radnoj skupini sudjelovali, svi naši predstavnici zapravo stanovništva s hrvatskih otoka i otočni sabor i pokret otoka i svi oni koji su sudjelovali zapravo u javnoj raspravi. Mi smo jedina zemlja u Europi u RH, u Europskoj uniji kad govorimo o tome da imamo posebni Zakon o otocima, stari zakon je iz 1999. godine i ono što je važno reći je da nakon 20 godina bilo je vrijeme da napravimo zakonsku promjenu. 1.244 otoka, otočića i hridi u RH su sigurno naši biseri Jadrana o kojima trebamo voditi računa. Dosadašnji Zakon o otocima isto tako je polučio značajne rezultate i o tome isto tako danas ovdje u sabornici treba progovoriti, milijardu i 700 milijuna kuna u 2017. godini zadnje izvješće kaže o kapitalnim ulaganjima svih resora državnih i javnih poduzeća. Kad govorimo o tome na koji način upravo Zakon o otocima i njegove mjere doprinose razvoju otoka i većem broju stanovnika na hrvatskim otocima to je nešto što vi saborski zastupnici trebate znati. 19 naseljenih otoka bilježi rast prema popisu iz 2011. godine u odnosu na 2001. godinu od 10% sa 46.992 stanovnika na 51.720 stanovnika ja sam duboko uvjerena da ćemo mi ovim mjerama učiniti atraktivnim otoke za naseljavanje i za ostanak ljudi na tome području. Kad govorimo o kratkom pregledu na koji način trebamo voditi računa o razvoju otoka u otoke je u razdoblju od 2004. do 2017. godine uloženo ukupno 22 milijarde kuna od čega najveći udio ima gospodarstvo, 5 milijardi kuna potom mjere koje se odnose na prometnu povezanost i prometu infrastrukturu, al naravno to su i subvencije i potpore, u komunalnu infrastrukturu kroz poreznu politiku, zaštitu okoliša, energetiku i elektroniku, turizam, obrazovanje, zdravstvo, kulturu, socijalnu skrb. Samo Uprava za otoke u razdoblju od 1995. do 2017. je uložila 3,2 milijarde kuna i upravo ste vi u mandatu vaše vlade nažalost ukinuli Upravu za otoke, mi smo je vratili sa dolaskom na ovu dužnost jer smatramo da trebamo voditi posebnu brigu o našim otocima. Kad govorimo o Europskim fondovima i to želim istaknuti danas ovdje to je milijardu i pol dakle kuna uloženih za 64 otočna projekta, to je 16 otoka plus poluotok Pelješac, ali po Zakonu o otocima on isto tako ima status otoka. Razvoj otočne zajednice od 90-tih godina do danas i osmišljavanje strateških usmjerenja sigurno ciljeva i prioriteta nacionalnih politika će se dogoditi kroz ove naše pod zakonske akte za koje se ja veselim da će biti provedbeni mehanizmi i vrlo brzo vidljivi upravo na terenu. Ono s čim se mi želimo baviti je da sigurno 2016. godine pratimo ono što se događa na razini Europske unije, a to je rezultiralo donošenjem Rezolucije Europskog parlamenta o posebnoj situaciji otoka. Ono što je još važnije od toga to je da Ugovor o funkcioniranju Europske unije u članku 174., otoci se definiraju kao jedna od regija na neki način koje su slabije, koje su izložene ozbiljnim i trajnim, dakle, prirodnim ili demografskim poteškoćama i stoga naravno vam to daje utemeljenje da skroz ovaj Zakon odradimo sve ono što trebamo, ali naravno i sukladno članku 52., Ustava, koji posebno naglašava potrebu za osobitom zaštitom otoka. Mi smo kao Ministarstvo, zaista, i kroz otočno vijeće, i kroz širu raspravu u 2 čitanja, ja vjerujem raspravili sve ono što je otvoreno i što je bilo zapravo i poslano nam kroz primjedbe, mi smo to uvažili. Novi Zakon je skup konkretnih mjera koje će sigurno donijeti i demografsko, i gospodarsko revitalizaciji otoka. Našim otocima ono što je bilo, 1999. u starom Zakonu, te mjere koje su mjere dobre, naravno da smo ih ostavili i da smatramo da neke još dodatno, trebamo poboljšati. Kad govorimo o ulaganju u prometnu, komunalnu, društvenu infrastrukturu, povezanost otoka, međuotočnu povezanost o kojoj sigurno trebamo voditi računa i u sljedećem financijskom razdoblju, vi ste mogli vidjeti i nakon Sjednice Vlade koliko smo ugovora potpisali kad govorimo o Europskim fondovima, odnosi se upravo na to. Subvencioniramo javni otočni prijevoz, isto tako vodoopskrbnu potporu otočnim poslodavcima, evo sad smo upravo u Sabor došli poslije otvorenja predbožićnog sajma hrvatskih otočnih proizvoda koje smatram iznimno vrijednim doprinosom kroz mjeru koja je sadržana u našem Zakonu. Još osim toga, subvencioniranje vodoopskrbe, osim za otočane, cijena voda subvencionira se i za otočne poslodavce. Potpore otočnim poslodavcima, što svakako bilježi ovih 5 milijardi kuna koje smo u ovom proteklom vremenu uložili upravo u jačanje aktivnosti koje se odnose na pravne osobe. Ono što su ciljevi novog Zakona, sigurno je usklađenje i koherentnost sa onim što je europska politika danas. Isto tako uvođenje novih suvremenih mehanizama koji će odgovarati našem, isto tako Zakonu koji se odnosi na strateško planiranje i upravljanje razvojem gdje ćemo konačno imati, na neki način hijerarhiju dokumenata, onako kako je Hrvatska trebala već prije 27. godina to imati. Naravno, govorimo o razvojnim posebnostima, isto tako i posebnom situacijom otoka i jačanje, i bolje uključivanje svih dionika koji trebaju voditi računa o razvoju, a tu bi prije svega istaknula upravo otočne koordinatore, o tome ćemo mi sigurno vidjeti brigu, plaćati ljude iz europskoga proračuna i dati im plaće koje će sigurno biti bolje nego što bi to bilo da ih zapošljavaju jedinice lokalne samouprave, na neki način samostalno, mislimo da u Razvojnim agencijama trebamo zaposliti ljude koji trebaju voditi računa o tome da se na svakom otoku projekti događaju, a ne da imao situaciju da se na nekim projektima događaju, na drugima ne, mislim da je to u skladu i sa Zakonom o regionalnom razvoju i svemu onom što smo napravili kad govorimo o terenu. Kad govorimo o prijedlozima i temama koje su predložili i članovi Otočnog vijeća, i isto tako otočne zajednice, mislim da smo kroz ove mjere koje ću sada nabrojati, sigurno učinili napredak. To je uvođenje pojma otočnost, skup geografskih, društvenih, povijesnih, gospodarskih i ekoloških posebnosti, proizašli iz potpune okruženosti morem, sređivanje katastra i zemljišnih knjiga o čemu smo puno razgovarali, i mislim da je to sigurno strateški značaj za razvoj hrvatskih otoka, uklanjanje otpada sa otoka, mogućnost sufinanciranja isto tako prihvatljivih troškova prijevoza otpada sa otocima na kopno, u visini sredstava koja su utvrđena općim aktima pravne osobe s javnim ovlastima nadležne za obavljanje poslova s otpadom, eksploatacija mineralnih sirovina na otocima kojima se omogućava sigurno da, za proizvodnju građevnog materijala, industrijsku preradu na otocima, isto tako imamo mjeru s kojom možemo upravljati u svrhu ekonomičnije gradnje, jer znamo da nam je prijevoz upravo na otocima nešto što predstavlja apsolutni problem kad govorimo o troškovima, dakle gradnje. Kad govorimo o razvojnom sporazumu na temelju Pilot projekta Slavonija koji Vlada radi, apsolutno ćemo voditi računa da u novoj financijskoj perspektivi, sad već počinjemo sa otočanima programirati na koji način izgleda razvojni sporazum, a to znači što? Usklađivanje upravo potreba terena sa Ministarstvima, državnim i javnim poduzećima, naravno kada to se dogodi, onda su ti svi Projekti u planovima na vrijeme, i tako određujemo zapravo strateške projekte otočnog razvoja. Održivi razvoj po konceptu pametnih otoka, već su na neki način i Tajništvo koje je osnovano u Europskoj komisiji za otoke, a isto tako i oni koji se bave otočnom politikom u Europskoj uniji, na neki način, zadovoljni i s onim što već se događa na nekim našim otocima, kad govorimo o energetici, kad govorimo o pametnim otocima, o energetskoj neovisnosti, o projektima desalinizacije vode, o svemu onome što može učiniti otoke na neki način održivima. Novi modeli razvrstavanja otoka, razvrstavanje otoka sukladno geografskom kriteriju, teritorijalnoj nadležnosti u 7 naših područja obalno otočnih Županija, prema udaljenosti od kopna, pučinski, kanalski, i priobalni i premošteni otoci, skupina otoka sa specifičnim položajem, gdje imao situaciju da se neke jedinice lokalne samouprave nalaze na kopnu. Otočni razvojni pokazatelji, znači, uvodi se vrednovanje otoka, otočnim razvojnim pokazateljima, te se na osnovu njih vrednuju otoci odnosno razvrstavaju u nerazvijene, manje razvijene i razvijene otoke, i o tome smo jako puno razgovarali na našim, na neki način, radnim skupinama, u svim mogućim zapravo formatima koji su mogli biti održani u našem Ministarstvu. Ono što je najvažnije od svega, a to je novi pristup strateškom planiranju razvoja otoka, a to je Nacionalni plan, otočni godišnji program, uvođenje otočnih koordinatora, ustrojavanja otočnih prioritetnih i urbanih područja, proširivanje uporabe otočne iskaznice na koju želimo apsolutno u ovom postojećem formatu koji postoji, staviti sve mjere radi lakšeg nadzora i provođenja svega onoga što smo govorili. Gospodarenje divljači i uklanjanje invazivnih stranih vrsta na otocima, evo čuli smo na koji način Zakon o lovstvu i sve ono što je zapravo iznad ovog našeg Zakona o otocima, o tome smo jako puno raspravljali, međutim, mislim da će se upravo kroz dakle lovno gospodarsku djelatnost taj problem isto tako s vremenom riješiti, o tome smo puno raspravljali. Ne treba zanemariti i poticanje razvoja civilnog društva, zadrugarstva i društvenog poduzetništva na našim otocima gdje u suradnji s drugim tijelima državne uprave mi vodimo računa o tome na koji način mjerama ekonomske i socijalne politike unaprijediti razvoj. Ono što su značajne i nove mjere koje smo definirali u ovom Zakonu to je donošenje državnog programa sređivanja i usklađivanja dakle katastra i zemljišnih knjiga za što planiramo potrošiti 10 milijuna kuna, gospodarenje otočnim otpadom na način da upravo otpad bude na neki način resurs kroz kružno gospodarstvo da napravimo od toga na neki način ono što u EU je već odavno normalno, otočna samoodrživost i samodostatnost i jačanje projekata koje u najvećoj mjeri radimo sa Ministarstvom zaštite okoliša i energetike. A i sa Europskom investicijskom bankom radimo sad trenutno analizu potencijala koja će sigurno imati i prijedlog projekata koji će biti financirani iz fondova EU prije svega jer smatram da ne samo iz nacionalnih sredstava nego iz europskih fondova ali dakako iz programa Unije koji su još isto tako na raspolaganju možemo imati sve bolje alternativne dugoročne održive i odgovorne oblike turizma na otocima koje sigurno trebamo ojačati u narednom razdoblju. Eksploatacija mineralnih sirovina, uvažavanje i primjenjivanje mjera na otoke sa specifičnim položajem i sve ono što smo si zacrtali sa našim mjerama sigurna sam da će kroz principe pametnih otoka učiniti jednu novu dakle dimenziju koja nije do sada osim na par otoka bila na neki način prioritet. Mislim da upravo ovim zakonom to sve skupa želimo napraviti. Kad govorimo o provedbi ovog zakona za 2019. godinu predvidjeli smo 195 milijuna kuna u proračunu RH na pozicijama Ministarstva regionalnog razvoja 111 milijuna kuna a preostala sredstva na poziciji Ministarstva graditeljstva, prostornog uređenja i naravno Ministarstva mora, prometa i infrastrukture koji nam je najvažniji partner. Ono što Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture radi to je da provodi mjere subvencioniranja pomorskog prijevoza i oslobođenja od plaćanja mostarine, dakle mosta Krk. Ministarstvo zaštite okoliša, energetike i fond koji provode mjeru gospodarenja otpadom na otocima isto tako jedinice regionalne samouprave koja će sudjelovati u izradi planova razvoja otoka u 7 obalno-otočnih županija i lokalne samouprave 51 jedinica lokalne samouprave i 8 jedinica lokalne samouprave koje se nalaze na kopnu sudjelovati će u izradi planova razvoja otoka koje smatram apsolutno provedbenim mehanizmom. Do sada, evo kako sam već i uvodno istaknula izvješće koje podnosimo Saboru i ja smatram da je to iznimno važno, to smo uvrstili i u druge zakone koje pripremamo, izvješće o kapitalnim ulaganjima svih resora, svih državnih javnih poduzeća na određenom području, to je značajna brojka milijardu i 700 milijuna kuna. Ono što je svakako važno da je ovo zakon koji je vrlo kompleksan, specifičan, geografski i multisektorski zadire u sve sfere otočnog dakle života i razvoja. I mi smo svjesni da zaista zadužuje nas kao ministarstvo da vršimo koordinaciju svih dakle, svih ministarstava državnih javnih poduzeća kako bi se uvažile potrebe lokalne zajednice, dakle otočnog stanovništva a to je na neki način prioritet mene i mojih ljudi da na operativnoj razini provodimo sve ono što smo si zacrtali. Kada govorimo o ovom našem Konačnom prijedlogu zakona on se u bitnom ne razlikuje od teksta prijedloga, dakle Zakona o otocima osim što su pojedine odredbe ovog teksta zakona dorađene sukladno prijedlozima Odbora za zakonodavstvo Hrvatskoga sabora, našeg matičnog Odbora za regionalni razvoj i fondove EU i zastupnika Hrvatskoga sabora te sukladno uočenim praktički nomotehničkim i pravnim pogreškama i slijedom toga smo doradili u odnosu na prvo čitanje sljedeće odredbe, određene odredbe koje su davale adresatima slobodu u primjeni uobličene su u odredbe koje će se morati primjenjivati što je bila i jedna od češćih primjedbi vas saborskih zastupnika. Na primjer riječi: „može donijeti“ zamjenjuju se sa riječi: „donosi“. Propisana je mogućnost davanja kredita otočnim ulagačima od strane Hrvatske banke za obnovu i razvitak čime se potiču ulaganja pravnih osoba, obrtnika, ostalih fizičkih osoba koje obavljaju registriranu djelatnost koju na otocima započinju ili proširuju djelatnost određenu ovim zakonom kao neku od djelatnosti od značaja za gospodarski razvoj otoka koju podupire država. Propisana je obveza Vlade RH da jednom godišnje vas izvješćujemo o provedbi ovog zakona. Ova odredba se i uvodi zbog nastavka kontinuiranog praćenja učinaka ovog zakona obzirom da je ista odredba sadržana i provodi se na temelju članka 38. važećeg Zakona o otocima. Dodana je i odredba kojom prethodnu suglasnost regionalnom koordinatoru za zasnivanje radnog odnosa otočnog koordinatora upravo daje ministarstvu, ministarstvu se daje pravo sudjelovanja pri zapošljavanju otočnog koordinatora s obzirom da ministarstvo djelomično osigurava financijska sredstva i svaka druga sredstva za njegov rad i nadziremo to. Ja bih to rekla odmah u postotku 85% financira EU a 15% na neki način onome tko želi na svom području da upravo o ovome vodi brigu i ja smatram da je važno imati upravo ovo zakonom propisano. Razrađene su detaljnije odredbe vezane za donošenje planova razvoja otoka zbog pobližeg određenja donošenja planova razvoja otoka za otoke koji imaju jednu jedinicu lokalne samouprave za otoke sa više jedinica, lokalne samouprave za otoke sa specifičnim položajem a s obzirom da prijašnja formulacija odredbi nije uopće bila dovoljno jasna kada govorimo o tom pogledu. I propisujemo donošenje planova razvoja otoka za razdoblje od 7 godina, istodobno je važno reći da smo, isto je prethodno propušteno učiniti te se s ovom odredbom pobliže uređuje odredba članka 10. točke 2. Zakona o sustavu strateškog planiranja i upravljanja razvojem kojeg sam prethodno spomenula koja daje mogućnost izrade i donošenja srednjoročnih akata strateških dokumenata za razdoblje od 5 do 10 godina. I na kraju Otočni razvojni sporazum koji je preimenovan u razvojni sporazum te su mijenjane odredbe kojima se uređuje način da se njime upućuje na odredbe Zakona o regionalnom razvoju u smislu određivanja sadržaja, postupka izrade i sklapanja Razvojnog sporazuma za područje hrvatskih otoka. Ovime smo izbjegli mogućnost preklapanja i kolizije s odredbom članka 23. Zakona o regionalnom razvoju RH kojim se uređuje Razvojni sporazum. Sve ostale izmjene upravo spadaju u nomotehničko uređenje teksta tako da ja zaista ne vidim veliku razliku između prvog i drugog čitanja. Ovim Zakonom o otocima, Vlada RH, sustavno i ciljano usmjerava provedbu politike razvoja otoka i meni je drago da je ova tema zaslužila posebnu pažnju u našoj vladi, posebice kada govorimo na specifičnosti ovog prostora, a posebice kada govorimo o razvoju hrvatskih otoka, razvoju gospodarstva, zaštite prirode i okoliša i naravno poboljšanje kvalitete života otočnog stanovništva, što bi istaknula kao ključnu karakteristiku svega ovoga. Meni je iskreno najvažnije, da su naši otočani zadovoljni sa našim prijedlogom zakona i da su svi koji su imali primjedbe imali pravo ih predložiti, a mi smo ih naravno i osvojili. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj ministrici na dodatnim obrazloženjima konačnog prijedloga zakona. Imamo nekoliko replika, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena ministrice, rekli ste da su svi otočani imali pravo predložiti primjedbe, i da ste ih vi sve uvažili, što nažalost, nije točno. Ja smatram da je ovaj zakon, zaista poboljšanje, u odnosu na zakon koji je donijeti prije 20 g. Međutim, u jednom segmentu niste poslušali probleme stanovnika, evo područja, cresko lošinjskog područja. Prije 20 g. taj je problem bio riješen na kvalitetniji način, sada bi valjda trebalo biti poboljšanja. Tada je točno rečeno Zakonom o otocima treba odrediti i otočno lovstvo. Lovno gospodarskim osnovama, za lovište na otocima, treba zabraniti naseljavanje i uzgoj divljači, koja prirodno ne obitava na otoku i usto osigurati da lov ni na koji način ne ugražava poljoprivrednu djelatnost. Prema tome izlog alohtona divljači i očuvanje ovčarstva, ne može se riješiti lovnim metodama. U Primorsko goranskoj županiji je u 12 g. 13230 grla divljih svinja izlovljeno, a i dalje su ogroman problem. A ovim zakonom i ovim rješenjem vi taj problem niste nažalost riješili.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Sljedeća replika poštovani kolega Alen Prelec, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministrica sa suradnicom. Ja sam u prvom čitanju glasao za ovaj zakon i ponovno ću glasati i mislim da treba pomagati otočanima. Ali, kao što ste vi rekli, u do sada se je pomoglo sa 22 milijarde kn otocima. Za 2019. g. predviđa se novih 120 milijuna kn za otoke, za brdsko planinsko područje 30 milijuna kn. Ja tvrdim da mi na kopnu, u Zagorju, u Slavoniji, u Lici, imamo daleko izoliranije područje, nego što ih imamo na otocima. Imamo otoke na kopnu. Da bi to potvrdio ja ću vam sada reći u top 10 najrazvijenijih općina u Hrvatskoj, 4 su s otoka, a 6 ih ima iz Primorskog područja. A u top 10 najmanje razvijenih općina u Hrvatskoj, svih 10 su iz kopna. U top 10 najnerazvijenijih gradova u Hrvatskoj su svi sa područja Like, Zagorja Slavonije. I nemam ništa protiv otočana, dapače, ali dajte pomognite … [[Govornik se ne razumije.]] na kopnu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Prelecu. Sljedeća replika poštovana gđa. Dragica Rošćić, izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Poštovana ministrice, vi ste se malo čudili kako je počela rasprava o ovom zakonu, ali mi već proteklih nekoliko dana, kada god se neformalno na odborima hvali od strane oporbe, on počne sa nekakvim stankama, pamfletima i nije mi jasno zašto oporba jednog otočja na koji je možda htio poslušati neku raspravu, ne pusti, da što prije čuje ministricu njenu izlaganje zakona, onda sve kritike nego jedan ustvari jako dobar zakon, koji pozdravlja većina, sa tim stankama, jednostavno razduže. Meni nije problem što ću duže raditi, ali je problem, što mi jednostavno saborski zastupnici doprinose tome da nekvalitetno se radi i doista ja ne znam, naše građane i gledatelje onemogućavamo da uopće čuju što je u zakonu i to je postalo sada u zadnje vrijeme moderno. I vidjeli smo da se to dešavalo jučer i kod porezne reforme, tako da molim, svoje kolege zastupnike da ipak budemo malo … [[Upadica se ne čuje.]] da ipak dopustimo da se iznose činjenice i da radimo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Ja bi vas molio da replicirate ministrici na njeno obrazloženje prijedloga zakona. Sljedeća replika, poštovana kolegice Sonja Čikotić. Izvolite.
Poštovana ministrice, postala sam vam zastupničko pitanje vezano za 195 tisuća kuna bagatelnu nabavu, vezano uz izradu kaže ovako, usluga izrade studije i ili analize potrebe za provedbe mjera novog Zakona o otocima. Znači ministarstvo vaše na čijem ste čelu, kao središnje tijelo, koje treba provoditi javnu politiku ne zna kako će provesti zakon, bez analize jednog stručnjaka ili više njih, za 195 tisuća kn. No međutim, kroz izmijene zakona zapravo plana nabave, to je isto prekriženo. Prekrižena je i usluga izrade središnjeg informacijskog sustava otočnih prava, otočna iskaznica u vrijednosti od 460 tisuća kn itd. Pa vas molim, da mi kažete, na koji način je to ministarstvo, jer su mi i vaše kolege, dužnosnici, na odboru izvjestili da se radi analiza, da je već gotovo i na koji način će biti nadoknađeno onome tko je radio i tko je taj koji je radio obzirom da je još odgovor na zastupničko pitanje nisam dobila iako sam slala, preko predsjednika Sabora požurnicu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici. Sljedeća replika poštovani kolega Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Poštovana ministrice ja ću se nadovezati tamo gdje je kolega Prelec stao. Dakle, ako govorimo o činjenicama, onda ajmo govoriti i o otocima na kopnu. Meni je jako drago i svakako trebamo brinuti o našim otocima, o otočkoj populaciji, ali isto tako, ako pogledate po meni, sada najugroženiju regiju u Hrvatskoj, a to je Slavonija i Baranja i zapadni Srijem, onda ćete vidjeti da je pomoć toj regiji itekako bitno. I tu ne govorim o savjetu za Slavoniju, famoznom P.R. projektu ove Vlade, nakon čega je sve procvjetalo nego govorim o jasnim i ciljanim investicijama i pomoći. Jer unatoč savjetu unatoč mjerama koje vlada stalno reklamira, ljudi iz Slavonije i dalje odlaze, depopulacija u Slavoniji je sve izraženija. Meni je drago da su neke otočne sredine povećale stanovništvo, ali to je sve kap u moru ako gledamo prema nekoj široj demografskoj slici pomozimo i ovim otocima na kopnu.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Hajdukoviću. Slijedeća replika poštovani kolega Marko Sladoljev, izvolite.
Poštovana ministrice imam pitanje kada se planiraju zapošljavanja otočnih koordinatora i je li će ti otočni koordinatori imati autonomiju odlučivanja s obzirom da ih vi imenujete, da li će oni slušati vas kao izvršnu vlast ili svoje građane tj. otočane, imamo sad slučaj koji se pojavio na portalima slučaj u Veloj Luci gdje su se ljudi pobunili protiv izgradnje marine i gdje je zapravo župan iz jedne stranke, gradonačelnik iz druge i ignoriraju poruke svojih građana i dakle moj je sukus mojeg pitanja hoće li otočni koordinatori biti autonomni s obzirom da ih vi imenujete.
Zahvaljujem slijedeća replika poštovana kolegica Grozdana Perić, izvolite.
Poštovana ministrice evo ja bi pohvalila što je u ovom prijedlogu zakona su otoci sa specifičnim položajem s obzirom da dolazim iz grada i županije koji ima jako puno ima 8 otoka u svom sastavu, a županija puno više, dakle ti otoci su kod nas bili mjesni odbori koji su imali jednu pravnu osobnost, međutim razvoj tih otoka i tih područja mjesnih odbora nije bio adekvatan s obzirom da su vukli zapravo stupanj razvijenosti grada Zadra, a to u svakom slučaju je bilo otežavajuće za razvoj.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Perić. Slijedeća replika poštovana kolegica Nada Turina-Đurić, izvolite.
Hvala, poštovana ministrice pohvalno je naravno uvijek kad razgovaramo o nekakvom novom prijedlogu zakona koji ima želju unaprijediti određeno područje pa ja vjerujem da je i ovaj prijedlog zakona išao u tom pravcu. Međutim, ono što moram reći s obzirom da dolazim s područja Primorja i da znam da su naši kolege sa otoka nisu bili sasvim zadovoljni ovim prijedlogom a vezan je točno za onaj problem kojeg je istaknuo kolega Jovanović a to je aloktona divljač, rekli ste da ste došli sa sajma otočnih proizvoda čini mi se maloprije, bojim se da ćete sve rjeđe moći dolaziti na sajmove na kojima će se prezentirati neki od otočnih proizvoda kojima se ponosimo kao što je janjetina i sir budući da su problemi do tud eskalirali da je pitanje da li ćemo održati ovčarstvo u onom obliku, tradicionalnom obliku u kojem je bilo. Pa eto upozoravam bila je prilika barem naglasiti ovaj problem kroz ovaj zakon što ste propustili.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Turini-Đurić. Slijedeća replika poštovani kolega Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo gospodine podpredsjedniče, evo ministrica ima taktiku neodgovaranja na replike, ono što mene posebno zanima s obzirom na 20 milijardi uloženih u otoke, da nam ministrica kaže na koji način misli da ćemo sada zaustaviti trend iseljavanja s obzirom da je novac određen i uložen, a da efekte vidimo kakvi jesu i zanima me da li zbilja nema dovoljno kompetencija u ministarstvu da se pomišljalo na naručivanje studije za 200 hiljada kuna skoro koja bi pomogla u provođenju zakona posebno zato što još imamo i razno razna druga tijela, kao što je otočno vijeće tu su istaknuti zastupnici Borić i Bauk u tome i oni sigurno mogu i Bačić i oni sigurno mogu pomoći ovaj svojim kompetencijama, tako da me zanima tu niste uopće reagirali bilo dobro da građani čuju zbog čega se ima uopće namjeru trošiti tako novac kad za to nema potrebe. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Marasu. Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne, hvala lijepo. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovana ministrice, iznimno nam je drago što ste danas ovdje s nama, slučaj nije bio kada su bili zakoni u prvom čitanju vezano za potpomognuta područja, brdsko-planinska područja i Zakon o otocima, bili ste spriječeni tako su nam rekli. No danas ćemo raspravljat o Konačnom prijedlogu Zakona o otocima koji eto već 20 godina je onakav stari pa smo za očekivati je da ovaj novi bi trebao donijeti neke izmjene poboljšanja u nekom smjeru napretka. Ministarstvo regionalnoga razvoja i fondova Europske unije ima 11 dužnosnika, 7 pomoćnika od jednog je zadužen za Upravu za otoke a nedavno je imenovan taj 7 pomoćnik pa još uvijek nisam dobila odgovor od ministrice Žalac za koju upravu je on nadležan jer joj je gospodin premijer Vlade, predsjednik Vlade gospodin Plenković uputio pitanje pa i to čekam odgovor. Upravu za otoke osnovali ste sa velikim najavama, a sve te troškove najava i materijalnih rashoda treba i opravdati, i eto došao nam je Konačni prijedlog Zakona o otocima. Otoci su izloženi ozbiljnim i trajnim prirodnim i demografskim poteškoćama. U Hrvatskoj je rođeno najmanje djece u 100 godina ove godine, kakva je situacija na otocima isto tako su suočeni s demografskim poteškoćama. Usvojeni Zakon o otocima na Vladi ne odgovara na demografske izazove s kojima se otoci odnosno otočani na njima suočavaju. Zakonom se ne osiguravaju cjelovita rješenja stambenih prilika s ciljem privlačenja novih stanovnika i zadržavanjem postojećih. Za razvoj otoka nužne su investicije, mi iz MOST-a pozdravljamo svake pozitivne pomake pa i najmanje u zakonima koji idu na korist građana no ovaj zakon predstavlja listu želja, smjernice predizborni program ovdje objektivno ako pogledamo konkretne zakonske odredbe najčešće je riječ o političkim proklamacijama a ne zakonskim normama. Važno je radi javnosti da se istakne kako u mnogo čemu zakon se poziva na druge propise uredbe što jasno upućuje kako se upravo radi o listi lijepih želja koje ova otočna uprava sažela u jedan dokument. Zakon ne donosi ništa bitno novo za otočane a kroz ovo zakonsko rješenje nije otoke učinio dostupnije građanima. Potrebno je učiniti otoke dostupnim građanima RH tijekom cijele godine i potrebno je to učiniti što prije i kroz konkretne mjere za koje će biti osigurana financijska sredstva. Vidjeti će se koliko je, zapravo, ozbiljna otočna politika. Da je tome tako, pokazuje i činjenica da se svi važeći pod zakonski akti ostaju na snazi do donošenja novih, što stoji da činjenica da za otočane nema baš puno ničega bitnoga novoga. Prava koja su imali nastaviti će se i po ovom zakonu. Prijedlog novog Zakona o otocima ujedno je izrazito pod normiran i mnoge bitne stvari iz njega su izostavljene, pa ćemo njegove krajnje učinke moći vidjeti tek kada se izradi Nacionalni plan razvoja otoka koji je predviđen za prosinac 2020.godine. Planove razvoja otoka donijeti će predstavnička tijela jedinice lokalne samouprave i to u roku od 180 dana od donošenja Nacionalnog plana razvoja otoka, znači 2021. Osobito bode u oči uvođenje nove birokracije u kreiranju lokalnih otočnih politika. Riječ je, zapravo, o novom zapošljavanju, u vidu nečega, što se eto zove otočni koordinator. Tko su to otočni koordinatori? Riječ je o novim činovnicima, birokratima, koji će se zaposliti temeljem ovog novog Zakona o otocima, da bi koordinirali planove i projekte na otocima. U suštini, novo zapošljavanje, dodatni trošak bez konkretnog cilja ili očekivanog učinka. Svima je jasno da spuštanje ovakve zadaće poput koordinacije otočnih politika, planova i projekata na činovničku razinu, nije primjereno. Politike, koordinacije i planovi trebaju se provoditi i nadzirati i trebaju ih provoditi i nadzirati oni koji su izabrani, na pozicijama na kojima su izabrani, na kojima mogu donositi odluke u kojima će smjeru politika se i donositi. Znači, središnja državna tijela. U konačnici, čitava stvar s otočnim koordinatorima je jalov pokušaj da se nadomjesti nedostatak ambicije i hrabrosti za reformom teritorijalnog preustroja u državi, pa i na otocima. Podaci iz novog Zakona o otocima, predviđeni članci jasno pokazuju administrativno teritorijalnu rascjepkanost. Imamo situaciju da su otoci podijeljeni na šest, sedam, jedinica lokalne samouprave, što onemogućuje u bitnome, jedinstveno planiranje i rješavanje otočnih problema. Vi ste očito svjesni istoga jer i kroz Zakon o regionalnom razvoju promovirate Sporazume između županija kao novi inovativni instrument regionalne politike, a u ovom Zakonu isto predlažete Sporazume između jedinica lokalne samouprave. Znači, potreban nam je novi teritorijalni preustroj RH. Treba riješiti što se tiče otoka neriješeno imovinsko pravno stanje. Na brojnim našim otocima još uvijek nije do kraja riješeno pitanje katastra, pa samim time ni zemljišnih knjiga, a to su osnovni preduvjeti za gospodarski razvoj. No, vi ste predvidjeli kroz ovaj Zakon program koji namjeravate donijeti u roku dvije godine. To je potrebno učiniti mnogo mnogo ranije. Ako se sam program namjerava donijeti kroz period od dvije godine, a rekli ste u svom uvodnom izlaganju, da ste predvidjeli 10 milijuna kuna. Na što će se potrošiti tih 10 milijuna kuna ako nećete imati program temeljem kojega ćete to trošiti? Tu je uvijek i pitanje i infrastrukture koja na mnogim otocima još uvijek nije primjerena, a nalazimo se pod sve većim pritiskom turizma i turističke sezone. Činjenica je da naše otočke i priobalne općine moraju graditi infrastrukturu koja je glomazna i odgovara potrebama ona dva mjeseca glavne turističke sezone kada se broj osoba na otocima podigne i udeseterostruči. U ostatku godine samo se održava hladni skupi pogon takve glomazne infrastrukture i on je izrazito skup. A taj teret izgradnje i održavanja snosi lokalno stanovništvo, ne žive svi u otocima, na otoku od turizma, pa da imaju koristi od tog masovnog turizma tijekom dvije godine, dva mjeseca odnosno. Tu središnja država mora naći rješenje za komunalne usluge, a prihvaćeno je da i na moju inicijativu na Odboru da se može zamjeni sa mora jer zakonske odredbe bi trebale biti konkretne i jasne. Što se tiče Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, da stoji, zamijenili ste, više ne piše može, nego mora, ali u sredstvima potrebnim za provođenje ovog zakona ne stoji niti jedna cifra, ni 10 kn ne stoji. Generalno, odavno je poznato da život na otoku je skuplji nego na kopnu. A tu je još prisutan i fenomen utjecaja turizma na cijenu svakodnevnih proizvoda. Izražena sezonalnost turizma i njegova masovnost utječu na povećanje cijena, svega i pitanje koliko dugo naše otočno stanovništvo to može podnositi. Nužno je napraviti iskorak radi cijele RH, pa tako i ovdje otoka i donijeti strategiju, jasnu strategiju razvoja turizma, a isto tako razmisliti i o poreznim olakšicama za ono stanovništvo koje možda živi na otocima. Treba primijetiti kako se kapitalne stvari koje država može napraviti za naše otoke uopće ne uređuju Zakonom o otocima. Npr. digitalizacija javne uprave, gdje bi otočani, posebno oni koji se nalaze na izoliranijim otocima ili dijelovima otoka, konačno mogli postati ravnopravni u pristupu administraciji. Što se tiče energetske politike na otocima, vi spominjete da uvodite pojam pametni otok, a Vlada RH je nedavno dala negativno mišljenje na Mostov Zakon o samoopskrbi električnom energijom koji predviđa uvođenje mikrosolara odnosno uvođenje solarnih panela. To bi bilo dobro za cijelu RH, znači za sve naše građane, da zapravo naši građani mogu postati proizvođači električne energije, od potrošača do proizvođača. No međutim, vi ste naveli odnosno Vlada čiji ste vi član, je navela da je ta tehnologija zastarjela. Danas Maribor ima više solarnih panela, nego cijela RH, ali nama su oni nama zastarjeli iako vi predviđate korištenje obnovljivih izvora energije u čl. 22. ako se ne varam, gdje navodite pametan otok. Ono što mi znamo i što bi htjeli znati da još treba ulagati u ove dijelove RH koji imaju specifičnosti otoci, potpomognuta područja, brdsko planinska područja, a obzirom da je vaša državna tajnica 28.6.2018. godine na Odboru za regionalni razvoj i europske poslove rekla kako ćemo ostvariti zacrtane ciljeve, imati ovjereno dovoljno sredstava. predlažem vam da razmotrite pričuvu od 406 milijuna EUR-a i da uložite dodatna sredstva europska na ta područja koja su izložena specifičnostima. Što se tiče konkretno prema člancima, to sam radila i prošli put, evo mogu i sada ponovno, Pravilnik o metodologiji i vođenju registra otoka propisuje Ministar u roku od 180 dana, donošenje programa mjera kroz Otočni godišnji program 180 dana, Zakon je nedorečen, ne rješava probleme, već ih samo prenosi nekoj drugoj Vladi, a to je vidljivo na razvojnim pokazateljima za otoke, umjesto navođenja konkretnih razvojnih pokazatelja za otoke, stoji da će se otočne razvojne pokazatelji, postupak vrednovanja, propisati ministar Pravilnikom i to 180 dana od donošenja Zakona, to je 6 mjeseci. Zakoni trebaju biti konkretni i jasni, a ne obećavajući dokumenti. Uvodi se otočni koordinatori, njihov broj se određuje Odlukom ministra, znači ne procjenom nekih poslovnih procesa, ne procjenom određenog radnog vremena, obima posla, nego Odlukom ministra, iz Zagreba naravno. Pravilnik o poticanju razvoja civilnih udrugama na otocima u roku od 180 dana, Pravilnik o metodologiji postupku izrade planova, donosi ministra u roku od 180 dana. Pravo na povlašteni prijevoz, donosi ministar u roku od 180 dana. Pravilnikom će se propisati i ostvarivanje naknade troškova vodonošcem ili autocisternom, do razlike u punoj cijeni i to u roku od 180 dana. Pravilnik o provođenju hrvatskog otočnog proizvoda, u roku od 180 dana. Znači, govori, tako dug rok govori zapravo da ti Pravilnici su sad na snazi i oni će važiti dok se ne donesu novi. Poticanje konkurentnosti na otocima riješit će se kroz Pravilnik, opet u roku od 180 dana. Povlašteno pravo na prijelaza most, u roku od 180 dana. Hrvatski otočni proizvod, 180 dana. Nacionalni plan razvoja otoka, do 31.12.2020. Plan razvoja otoka, donijet će predstavnička tijela jedinica lokalne samouprave u roku od 180 dana, znači od te 2020.-te godine. Nesređene zemljišne knjige koče razvoj otoka, ova Vlada to ne rješava, problem prenosi nekoj sljedećoj Vladi, jer je predviđeno donošenje Državnog programa sređivanja i usklađenja katastra i zemljišnih knjiga u roku od 2 godine. Zaključno, novi Zakon o otocima i otočanima je dobrodošao, ali sa puno konkretnijim mjerama. Čak i ovakav neambiciozan Zakon neće zaživjeti odmah, već će čitava stvar se otegnuti do donošenja brojnih podzakonskih akata i propisa, bez mogućnosti rasprave u Saboru. Programi godinu dana, dvije godine, neke ideje iz Zakona poput koordinacije jedinstvenih otočkih projekata i planova putem otočnih koordinatora nemaju nikakvu svrhu i osuđeni su na propast. Zakon ide obrazloženje poslova otočnih koordinatora ali ne propisuje otočne razvojne pokazatelje. Opet će građani morati snositi trošak plaća novih činovnika. Pravilnik 10, jedna Odluka, jedan Nacionalni plan, 2 državna programa, 2 programa obična, 1 plan razvoja, ukupno 17 dokumenata nakon donošenja ovoga Zakona. U kontaktu ste vi, da s otočanima, u kontaktu je i Klub zastupnika MOST-a s otočanima, evo upravo dok smo ovdje, šalju mi i poruke, i kažu: „Otočni Sabor i pokret otoka čiji sam i sam član, ne predstavljaju otočane jer nismo imali javne rasprave, ni Skupštine o Zakonu.“ Povećanje stanovnika se događa zbog dolaska umirovljenika sa kopna i ostvarivanja besplatnih karata. Otočni koordinatori, još jedan oblik uhljebljivanja, jer na brojnim otocima zapravo ne postoji osoba koja bi isti posao mogla raditi, jer za to valjda treba biti kvalificiran. Što se tiče zadrugarstva, tko će se udružiti na Ižu, u Salima, pitanje je koliko za jednu zadrugu da se udruže treba 7 osoba. Ovo je lijepa lista želja, svaki pomak u Klubu MOST-a pozdravljamo, glasali smo DA na Odboru, da ide u daljnju proceduru kako bi se javno, pred javnosti moglo raspravljati, kako bi se i stručna javnost mogla uključiti. Neozbiljno je zaista da ste u Planu nabave predviđali da vam ne'ko vanjski, zapravo napravi analizu kako, koji način će te provoditi mjere ovog Zakona, i eto, što reći. Nadam se da će otočani biti zadovoljni, a kasnije će i građani sami dati na izborima odluku na koji način ste vi doprinjeli razvoju otoka. Voljela bi da ovaj iznos koji je predviđen za otoke, predvidite i za potpomognuta područja, i za ona brdsko planinska područja, jer koliko god otočani jesu izolirani i sve, vi znate da potpomognuta područja koja su mahom i u Dalmatinskoj zagori, ali i u Slavoniji, izrazito su pogođena i gospodarskom niskom aktivnošću, i demografskim zapravo slomom, jednostavno potrebno je učiniti mnogo, mnogo više. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Sonji Čikotić. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi podpredsjedniče, uvažena ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo ja želim isto nešto reći o Konačnom prijedlogu Zakona o otocima u drugom čitanju. Neću ovako birokratski ili na način na koji je to radila kolegica iz MOST-a, jer ako bih se vraćao unazad i ako bih smatrao da je samo jedan detalj dovoljan da napravimo negativnu sliku o bilo čemu, pa i o tome što jesu hrvatski otoci, mogli bi'mo tako na svaki dan i na sličan način, govoriti o svim Zakonima o kojima ovdje raspravljamo, tako da smatram da priča o hrvatskim otocima je jedna dobra priča hrvatske politike i svih Vlada do sada. Bilo je i manje ili više onih koji su to bolje ili lošije provodili, ali ukupni rezultat se može mjeriti i on je vidljiv. Znači što ne možemo baš reći da možemo na nekim drugim područjima, koja također izdvajamo kao specifična, jer, da je bilo do nekih, kažem, koji danas raspravljaju, koji nije bilo tada davno '97. g. kada su se ipak okupljali ljudi, slobodno misleći i želji da tom prostoru posvete pažnju posebnu pažnju, znajući da ipak se razlikuje od nekih drugih prostora o kojima smo i danas čuli, pa kažemo da imamo i otoke na kopunu. Kada bi imali u Hrvatskoj još neke područje, koji imaju oko sebe ili kao kopno na 4 str. mora vjerojatno bi im se posvetili. Znači specifičnost postoji i nije usporediva s kopnom na bilo koji način, jer se time tada država sigurno nebi bavila. Ali se bavila i sa drugim područjima, kao što su brdsko planinska, jer se smatralo da imaju neke geografske obilježi koja treba možda potpomognuti drugačije, da bi ti ljudi na tim područjima živjeli lakše u onim vremenima prije 15-tak ili 20 g. Naravno da je rat u potpomognutim područjima učinio svoje i ta područja su imala svoje posebne zakone, kao i grad Vukovar. Kada govorimo o tim ljudima '97. g. oni su jasno, kroz nacionalni program postavili priču, koja bi trebala dati rezultat u budućem vremenu. Nakon toga zakon u '99. pa izmjene 2002. 2006. do današnjih dana, ponovno konačni oblik zakona 2018. koji treba valorizirati ono što smo imali, ali i postaviti se u novo vrijeme koje je ispred nas, koje sigurno nije isto kao što je to bilo '99. g. Često volimo reći da imamo puno otoka, 1244 i da je to naše veliko bogatstvo, kojim su mnogi stremili, davno, davno u mnogim ratovima. Finska kao i Hrvatska, ima posebno za svoje Zakon za svoje otoke i sigurno im posvećuje jednako veliku pažnju, pa čak i veću dozu, mogu reći slobodno, znači imaju određenu dozu autonomije, kao samouprava, na tim njihovim otočjem, da mogu samostalno donositi neovisno o vlastitoj državi određene odluke koje u njima idu u korist. Za otoke, je kažem i otočane, ovaj zakon je važna, ali on sigurno nije jedini zakon, koji doprinosi u njihovom životu, jer za njih vrijede jednako svi zakoni, kao i za sve građane Rh, koje god mi donosimo u ovom prostoru. I čak kada bi se držali samo ovog zakona i rekli da je on donio nekakvih milijardu i pol kn, onda ne bi rekli istinu. Znači kada bi se držali onoga što on piše, što on donosi samo u svojim zbrojevima, kao brojke, on sigurno ne bi dao toliki iznos. Zato je ta priča bila široka, zato je nacionalni program pokrio mnoga područja, zato je zakon samo usmjerio, određene resore, da povedu brigu višu od one koje imamo za određena druga područja na prostoru RH. I upravo na taj način, moglo se je kroz g. doći do iznose o kojima sada govorimo o nekih milijardu, milijardu i pol kn, koje se kontinuirano ulažu u razvoj hrvatskih otoka, ali i standard ili očuvanje standarda ljudi koji na tim specifičnim područjima žive. Da bi imali sliku, što ovaj zakon nudi, ajmo se vratiti u to da vidimo što imamo po određenim područjima i što je to država radila u 20 g. da bi znali reći, jesmo li napravili iskorak ili nismo, jesmo li ostali na istom i da li je tih 20-tak milijardi omogućilo bolje uvjete ili jednake u uvjete ovima na kopnu ili smo u nečemu ipak deficitarni. Pa krenimo od ne zna, od područja obrazovanja, svaki veliki otok ima najmanje osnovnu školu, neki veliki otoci imaju i srednje škole. Recimo Brač ima možda i najbolju ili specifičnu srednju klesarsku školu, koja je jedan realitet hrvatskog otoka, koji ne može imati nitko drugi i koji pohađaju strukovno znači mladi ljudi koji se žele baviti obradom kamena. Imamo sustav predškolskog odgoja za koji ne mogu reći da zaostaje za kopnom. Zaista moderni vrtići, moderne predškolske u stanove primjerene ovom vremenu i svaka lokalna samouprava njih 50-.tak posvetila je tom veliku brigu, jer joj je to i dužnost. Ali to nije napravila radi Zakon o otocima, nego radi toga što tu obvezu ima po nekim drugim zakonima. Ono što se je napravilo, bilo je recimo pilot projekt e-škole na otocima, koji je počeo na velikom drveniku, a onda se nastavio na svim malim otocima, zadarske, ne znam, šibenskim otocima, lošinjskim, dubrovačkim. Znači prije 10-tak g. u suradnji sa Carnet smo uspostavili nešto što danas pokušavamo uspostaviti i kroz priču o školi za život. Drago mi je kad samo već kod škole za život, da su u eksperimentalnom programu imamo 2 osnovne škole u Supetru i u Balacu i dvije srednje škole na Rabu i Veloj Luci koji pokreću taj, ili potiču ili pokušavaju znači eksperimentalno ući u taj program dogodine, nadamo se sve ostale. Kada govorimo o sportskim objektima, svaki veliki otok ima sportsku dvoranu. Do prije 10-tak g. je bilo otoka, recimo, i meni je bilo čudno da tada otok Brač nije imao sportsku dvoranu a imao je 7 lokalnih samouprava i veliki broj stanovnika. A danas, veliki otoci imaju neki imaju i 2, znači da se brine i o sportskoj infrastrukturi, da bi djeca imala primjerene uvjete da se mogu baviti sa svim aktivnostima. Kada govorimo o zdravstvu velik napor uložen je upravo u sustav zdravstva, kroz program CF4 obnovile su se sve ambulante i izgradili novi domovi zdravlja na nekim otocima. Znači na malim otocima, sve ambulante su obnovljene, na razinu primjerenog da se može pružiti zdravstvena usluga, u smislu ne znam, liječnika obiteljske medicine ili neke specijalističke moguće aktivnosti unutar tih prostora. Imamo domove zdravlja kao ispostave županijskih domova zdravlja ali imamo i specifičnost otoka Korčule koji samostalno ima nekoliko domova zdravlja. Kada govorimo o dijalizama, mi do 2007. ili '08. g. nismo uopće imali osim na jednom otoku sustav dijalize. Nakon toga, dijalize imamo na otocima Krk, Lošinj, Rab, Brač, Korčula, Hvar. Kolika je to pomoć ljudima koji su dnevno morali putovati u središnje županijsko mjesto ili središnju županijsku ustanovu da bi sačuvali apsolutno vlastiti život. Koji su to bili troškovi, ali je ipak napravljen veliki iskorak. Kada govorimo o sustavu zbrinjavanja o onom zlatnom satu, napravljeni su … [[Govornik se ne razumije.]] gotovo na svim otocima, gdje je bilo potrebe, ako nije bilo vojnih. Danas i veliki i mali otoci, da bi mogli funkcionirati imaju sustav heliodrom. Država je tu uložila podosta novaca. Kada govorimo o socijalnoj skrbi, svaki veliki otok ima dom za starije osobe i Lošinj i Rab i Cres i Ugljan i Dugi otok i Hvar i Korčula čak nekoliko, znači postoji želja i briga da se institucionalno zbrine starija populacija i to nije došlo samo od sebe, to je briga država, ali to nije naredio Zakon o otocima rješavali su to nekada već pripremljeni državni zakoni, državni programi pardon koji su trebali po pojedinim područjima osmisliti aktivnosti za te otoke i ukupno. Kad govorimo o prometnoj infrastrukturi mi danas možemo reći da nakon 20-tak godina konačno imamo obnovljene i izgrađene sve nove državne ceste na otocima i dobro i drago mi je kad gledamo i proračun da postoji jedna stavka unutar njega otočni program izgradnje cesta, državnih cesta na otocima. Mi smo u prostoru gdje postoje mostovi Krk, Pag, Vir, Čiovo, Čiovo ima novi most od 17.7. ove godine, sigurno je u špici sezone došlo do poboljšanja prometovanja prema tom otoku u odnosu na ono što smo imali. Samo kad se sjetim da smo podizali most između Pašmana i Ugljana s obzirom da je bio nizak da bi omogućili znači prolaz nesmetani mnogih brodova koji su vozili državne linije i nisu mogli prolaziti zbog nizine, niske razine tog mosta i to se radilo. Mi danas imamo spojene mostove ta dva međusobna ali i neke koje su spojeni s kopnom. Kad govorimo o lukama desetke i desetke luka obnovljeno je kroz intervenciju i države ali i lučkih uprava koje su osmišljene kao jedan zajednički sustav, godišnje se i tu ulaže 50-tak do 70-tak miliona kuna da bi mogli primjereno putovati, sad čujemo da otoci su sve manje dostupniji kopnu. Kada imate uređenu luku bolji brod, brži brod, kada imate više linija, jeftiniju cijenu mi utvrdimo čujemo iz nekog kluba mi smo manje dostupniji. A to nije istina, država danas ima 51 državnu liniju, trajektnih 24, brodskih 12, brzo-brodskih 15 i još 8 dodatnih koji nemaju obvezu javne objave, koji prometuju uglavnom ljeti i više-manje su konvercijalni. Ali veseli vas kad vidite da vi sa Hvara u dan imate i nekoliko katamarana s kojima za sat vremena dolazi u Split. Državni koštaju 40 kuna konvercijalno 100 kuna, ali ima koristi. Kada vidimo samo povećanje prometa što je uzrokovao jedan takav sustav koji je uređen mi smo 2011. imali 11.129.000 putnika i 2.800.000 vozila, danas obnovom flote Jadrolinije sa 15 novih brodova, katamarana, sa jednim velikim brodom koji su napravljeni u 10-tak godina vi imate 13,5 miliona putnika i 3.200.000 vozila znači povećanje od 500.000 vozila i 2,5 miliona putnika. Sigurno da taj povećanje govori da se na tim otocima nešto događa, da postoji i gospodarska aktivnost koja treba dati određene rezultate, da ne govorim o komunalnoj infrastrukturi di su svi otoci zahvaćeni izgradnjom sustava odvodnje i vodoopskrbe gdje jednostavno i kroz aglomeracije sada samo Krk sa 400 miliona kuna ulaže u zaštitu okoliša i mora, a da bi mogli još bolje funkcionirati, ali to je dostupno i svima ostalima. Nisu aglomeracije posebna specifičnost samo otoka. Da ne govorim o zbrinjavanju otpada gdje se već godinama recimo na zadarskim otocima sav otpad odvozi na kopno a sve ostale otoke po malo se priprema da i oni to rade. Znači postoji sustav i ovaj zakon sada treba nadograditi ono što smo možda primijetili da u 10 godina nije dobro ali da ga se privede svrsi i za ovo vrijeme koje imamo sada. Kad govorimo samo o turizmu, no u turizmu 474.000 smještajnih jedinica, 3,3 milijuna dolazaka i 26 milijuna noćenja. To je ona famozna četvrtina hrvatskog turizma, pa ako znamo koliko zarađujemo koliko zarađujemo u turizmu, znamo i koliko doprinose otoci. I onda mi, kažem dođemo u raspravu i pričamo o njima na jedan način koji po meni nije korektan, ako ćemo gledati što imamo. Mi ne možemo reći da mi nismo razvijeni to smo čuli, svi indeksi 50 lokalnih samouprava su visoki, ali to nam nije prednost sada, mi ne može o proći na mnogim natječajima jer smo u tom segmentu prerazvijeni, ali što je ponudio zakon poseban Operativni program za slijedeće financijsko razdoblje koji bi dirao samo otoke, ali i na drugačiji način valorizirao tu indeksaciju. Što je tu loše i zašto netko to ne žali podržati ili da imamo ponovno ne znam dogradnja postojećih mjera u smislu vodoopskrbe, cestovnog prijelaza, jedan otočni proizvod, evo danas je otvoren sajam na Trgu bana Jelačića, odite dolje spustite se da vidite što otočne ruke mogu izraditi, kakvi su to kvalitetni koja je to kvaliteta proizvoda i kako su svi zajedno složili jedan klaster i kad smo radili to, kad smo mislili da će toga biti možda 80 u nekoliko godina, danas 971 proizvod, 297 proizvođača sa 24 otoka. Primjer kako bi se trebali možda udruživati i neki drugi na nekim područjima. Nitko nikome ne brani, ali postoji briga države koja to omogućava, evo to je recimo omogućio ovaj zakon sa puno malo ili sa jako malo novaca. Što se tiče drugih aktivnosti kažem, ono što mene tu veseli znači to su otoci specifičnih obilježja veliki akcent na njihov razvoj veli su se već nekako posložili. Sada idemo prema malima ajmo im dati mogućnost s obzirom da imaju lokalnu sredinu na kopnu da ih više prate i da im više omogućavaju kako bi se tamo sačuvao život. To je prvi zadatak ovog zakona i mislim da je konceptualno dobro posložen. Da li će biti otočni razvojni sporazum ili otočni koordinator to je najmanje važna stvar u odnosu na ovo što mi želimo drugačije gledati u odnosu na ovo što smo imali sada, zato je dobra podjela u nekoliko razina da se točno može razvrstati što kome treba pomoći i na ko se gdje treba javiti. I kad kažemo evo institucionalni okvir upravo za otoke vraćena Ministarstvu regionalnog razvoja otočno vijeće funkcionira, nemojmo brkati otočno vijeće sa otočnim saborom kao udrugom i izvješće saboru ponovno vraćeno nazad u zakon jer možemo i dalje i slijedeće godine o otocima raspravljati ovdje. Zaključak, Zakon o otocima je dobar nastavak otočne politike i ono što smo imali na Hvaru dobar je primjer kako jedna Vlada odgovorno pristupa jednom prostoru kojem treba pomoći. Hvala lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Boriću na ovoj raspravi. S ovime smo iscrpili sva iznošenja stajališta, vraćamo se na točku dnevnog reda. U ime Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Kažimir Varda. Izvolite.
.../Govornik se nije uključio/... ministricom sa suradnicom. Skratit ću svoju raspravu, evo i pod dojmom slobodne riječi kolege Panenića kojemu ujedno i zahvaljujem i pridružujem se njegovom pozivu. Ne znam da li ima smisla sad prepričavati Zakon, posebno i nakon rasprave kolege Borića, al' ću se zato osvrnuti samo na neke članke. Članak 30. pravo na povlašteni javni pomorski prijevoz, mislim da je rješenje dobro, vezano i za onaj međuotočni prijevoz. Pravo na, zapravo, pravo na vodu, opskrba vodom za ljudsku potrošnju na otocima, mislim da je korektno rješenje iz Konačnog prijedloga Zakona, ali upozoravam, čisto fiskalski, pravnički, na stavak 7., članka 33., iz prethodnih stavaka Ministarstvo osigurava troškove prijevoza, sufinancira troškove prijevoza opskrbe vodom, ali u stavku 7., kažete: …“ ovisno o mogućnostima i sukladno osiguranim sredstvima.“, što može asocirati - Ima sredstava, ima vode. Nema sredstava, nema vode. – razmislite malo o time, možete i sami predložiti ili ja mogu s amandmanom intervenirati da odredbe ovog članka, jer se odnosi na sve stavke prethodno, na sve stavke prethodno, provode se sredstvima državnog proračuna, na proračunskoj stavci Ministarstva, a dodjeljuju se isporučitelju vodne usluge iz stavka 2., ovog članka. Dakle, ovisno o mogućnostima se treba, brisati, jer stvarno može asocirati ako ima novaca u proračunu, bit će i vode i vodonosaca, ako nema sredstava, nema vodonosaca, prema tome nema ni vode. Razmislite malo. Možete sami predložiti izmjenu amandmanom predlagatelja. Može se to drugačije protumačiti, široko, znate u pravu postoje 2 načina tumačenja, najmanje. Ako će te sami, ja neću dati amandman, ako će te kao Predlagatelj, složit ćemo se s tim. Ja bih molio da se o tome izjasnite. Što se tiče gospodarskog razvoja, i opisu djelatnosti koje ste dali u Prijedlogu Zakona, a one se moraju odvijati u skladu sa propisima iz područja prostornog uređenja, i zaštite okoliša i prirode, su otoci naše posebno blago, ono su i naša vanjska morska granica, a vi znate jako dobro iz povijesti, koliko je, kol'ko su strani vladari Hrvatskom, polagali računa na razvoj i zadržavanje stanovništva na otoku, pa bi ja u tom smislu samo, jeste spomenuli vinogradarstvo kao jednu od djelatnosti, što je bila jedna od osnovnih djelatnosti zapravo naših otoka, da, meni je jasno da vi ne možete u ovom, ajde da kažem Lex specialis Zakonu, riješiti sve, ali vinogradarstvo će se rješavati po Zakonu o vinima, a o tome smo već ovdje govorili. O zaštiti naših vina i o, zapravo problemu smanjenja vinogradarstva uopće i ogromnom uvozu stranih upitne kvalitete vina. Ono što me posebno motivira zapravo da bez rezerve dajemo podršku ovom Konačnom prijedlogu Zakona u ime Kluba, to je onaj članak 41., kojim ste usvojili prijedloge iz rasprave iz I. čitanja, a vezano za Hrvatsku banku za obnovu i razvitak, da dalje ne šiljim. I posebno ova obveza Vlade da jedanput godišnje podnose Izvješće o realizaciji programa. Na kraju evo, rek'o sam zbog čega skraćujem raspravu. Klub Stranke rada i solidarnosti i reformista i nezavisnih zastupnika, podržat će donošenje ovog Zakona. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Vardi. Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, poštovana ministrice, kolegice i kolege zastupnici. Mi u Klubu zastupnika SDP-a ne nalazimo razloge zbog čega ne bi podržali ovaj prijedlog zakona. Nakon 20 godina možda je i vrijeme za jedan napravit Zakon o otocima, međutim treba biti otvoren i reći da ovaj tekst i u prvom čitanju i sada ima više svojstva koja ima jedna deklaracija, dobra deklaracija, solidna deklaracija i činjenica je dakle da će se sva politička volja, koju Vlada ili parlamentarna većina ili skoro cijeli sabor ima po pitanju provođenja ovog zakona vidjeti tek kada se donesu podzakonski akti kojih je planirano na razini države 16, a na razini jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave i nešto više. Činjenica je također da su izvješća koja su ostavljena kao obaveza Vladi i po ovome prijedlogu zakona uglavnom u saboru usvajana skoro pa jednoglasno neovisno o tome koja ih je i čija ih je vlada podnosila. Činjenica je da su te rasprave uvijek izgledale na to da se konstatiralo da se nešto napravilo, da se konstatiralo da se treba još dosta toga napraviti i da se također konstatiralo da u Hrvatskoj postoji još područja koja zaslužuju jednaku skrb kao i otoci. Činjenica je isto tako da su otoci specifični po izrazitoj sezonalnosti odnosno različitom načinu života tijekom ljeta i tijekom ostatka godine, da neki upravo ono što drugi smatraju nedostatkom otoka vide kao prednost, mir, izolacija itd. i da zbog biraju biti na otocima. Činjenica je da neki koji su s otoka bi to željeli promijeniti a neki ne bi, međutim isto tako je činjenica da ljudi slobodno biraju mjesto u kojem žele živjeti i da se prilikom tog izbora vode i svim ovim kriterijima koje mi želimo postići da otoci budu privlačniji za život ljudi obzirom da danas Međunarodni dan tolerancije, ja moram reći meni osobno nije problem da na otoku se doseli netko ko nije rođen na otoku ili da dođe sa nekim ko je rođen na otoku, moram također reći da mi nije ni problem da neko ko je s otoka odluči ne živjeti na otoku nego negdje drugdje gdje smatra da je bolje pa se jednom vrati. Što se tiče ovih drugih kriterija koji su danas popularni ni to, ni to nije problem važno je da otok postane ili naselje na otoku jedna skladna zajednica u kojoj ljudi mirno i normalno žive i ostvaruju svoje nekakve ambicije ili želje neovisno o tome jesu li na kopnu ili nisu. Neki otoci su kao što i tu piše bliže kopnu pa ljudi su dnevni migranti bilo sa kopna bilo na, bilo sa kopna na otok ili sa otok na kopno, neki otoci su jednostavno dalje jer je tako zemljopis htio pa jednostavno ne mogu tijekom jednog dana otić na kopno i vratit se i to rade svaki dan. Neki otoci su premošteni, neki su nenaseljeni a neki su povremeno naseljeni sve to, sve to je u osnovi točno. Ponekad se u šali voli reći da je najviše na otoke ulagala Austrija što apsolutno nije točno. Dakle, na otoke se ulagalo za vrijeme i bivše države i posebno za vrijeme nakon propasti bivše države odnosno RH 20 i nešto milijardi kuna koje je uloženo je nešto što je doista poboljšalo infrastrukturu i kvalitetu života i prometnu povezanost i sve ono što treba više njegovati i o svemu treba više paziti kad se govori o otocima nego o ostatku Hrvatske. Osobno mi bi malo više voljeli da je ova Uprava za otoke u Ministarstvu pomorstva, a ne u Ministarstvu regionalnog razvoja, ministrica nema to veze sa osobom koja obnaša dužnost ministra ili ministrice, nego jednostavno takav je dojam, dakle ipak je more nešto što je specifično za otoke pa smo onda mi koji smo iz tog dijela Hrvatske jednostavno znamo da je to jedini dio Hrvatske o kojem to ministarstvo bi trebalo posebno brinuti, a kad se radi o regionalnom razvoju onda vi jednostavno ste po dužnosti zaduženi da brinete i za brdsko-planinska područja i manje razvijena područja za jednaku razvijenost svih regija i samo zbog toga, zbog te specifičnosti ako sam ovaj uspio dovoljno objasniti. Također, činjenica je da je nekim mjerama u poreznoj politici po indeksu razvijenosti su općine i gradovi na otocima zakinuti a da još nisu donesene kompenzacije mjere koje bi to nadoknadile, što je jedna od većih primjedbi. Činjenica je isto tako da se zbog relativno malog broja stanovnika neki jedinice lokalne samouprave na otoku smatraju jako razvijenima, a najočitiji primjer je u stvari općina Lastovo koja je zbog one ovrhe ih 2011. čini mi se skoro pred bankrotom, a ispada da je jedna od najrazvijenijih jedinica lokalne samouprave što po nekim kriterijima možda je ali onda treba kriterije malo prilagoditi, dakle to je sve ono što bi u ovim specifičnostima trebalo voditi računa. Izvješće, godišnje izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima prilika je da se apostrofiraju neke specifične stvari koje su baš za tu godinu bile ovaj važne i to je jedna vrsta godišnje inventure života na otocima, ovaj Zakon o otocima nastavlja tu tradiciju i mi ćemo je koristi u onoj mjeri u kojoj je to potrebno, ali također ovaj zakon o otocima, novi Zakon o otocima donosi nekakve pozitivne promjene. Naravno ako vladajući baš ne pretjeraju u pohvalama, a sad to čak i ne mogu jer je samo jedan zastupnik vladajućih u dvorani, pa onda ne znam, evo 2 ne znam ko bi ovaj to sada radio. Činjenica je dakle da je ovo jedan korak naprijed koji je možda mogao biti i veći, ali kako je ipak korak naprijed nema vjerujući da će se prilikom izrade podzakonskih akata sve ovo što je deklarirano u zakonu voditi računa u najboljem interesu otočana, vjerujući da ćemo moći barem kroz otočno vijeće za što sam dao i amandman, biti uključeni u izradu podzakonskih akata i naravno, ako se pokaže da nešto treba mijenjati da je puno lakše promijeniti pravilnik pa čak i političkim pritiskom na instituciju koja to radi bilo to Ministarstvo regionalnog razvoja ili Vlada, što je nešto lakše nego promijeniti cijeli zakon odnosno provesti novo cjelokupnu proceduru izmjena zakona, vodeći računa o tome da se i kroz proračun, proračunsku politiku, proračunske amandmane i kroz druge zakone, može također puno doprinijeti životu na otocima i njegovoj kvaliteti o čemu je govorio i g. Borić čija je ustvari rasprava najmanje bila o Zakonu o otocima a više od nadgradnji koja ide nad Zakon o otocima, što on klimanjem glavom i potvrđuje i moja rasprava će isto tako ići u tom smjeru. Jedino što bi ja molio kolegu Borića da kad slijedeći put vidi gradonačelnika Splita jer su iz iste stranke, da mu kaže da baš ne pretjera ovo da je Austrija previše napravila u Splitu i da nitko nakon njih nije ništa napravio, to je malo ovako neozbiljno rečeno. Grad koji je organizirao Mediteranske igre, sigurno to ne bi napravio za vrijeme Austrougarske, no dobro, i to uostalom može biti dio nekakvog političkog folklora. Znači uz 16 podzakonskih akata koje će pratiti donošenje ovog zakona, uz sve ostale zakone a posebno o Zakonu o prijevozu u obalnom linijskom pomorskom prometu gdje je upravo danas i napravljena jedna inicijativa načelnika i gradonačelnika svih jedinica lokalne samouprave sa otoka Brača, da se još određenim skupinama omogući besplatni pomorski prijevoz, misli se tu na djecu sa teškoćama u razviju i na dobrovoljne darivatelje krvi za što najavljujem i zakonodavnu inicijativu u tom smjeru želeći naravno konstruktivno doprinijeti da nam slijedeća izvješća o provedbi Zakona o otocima budu još bolja, da ono što smatramo da treba popraviti bude predmet konstruktivne oporbene kritike i na neki način dajući kredit prvenstveno ministrici a onda i ostalim Vladinim tijelima znači u izradi podzakonskih akata, ovo što su deklarativno stavili u zakon da će kvaliteta i dobronamjerno to pratiti, Klub zastupnika SDP-a glasat će za novi Zakon o otocima uvažavajući i sve ove primjedbe koje su izricale kolege i kolegica Čikotić iz MOST-a i kolega Jovanovića vezano i Turina Đurić, vezano uz alohtonu divljač na Cresu i Lošinju i vezano i uz ono što nikome nije naročito drago a to je pitanje otočnih koordinatora i ono kako se popularno kaže, uhljebljivanja. Međutim, činjenica je dakle ako ti otočni koordinatori budu radili dobro da će to biti jedan korak naprijed za otoke a ako ne budu radili dobro, imat ćemo više prostora da se kritizira to rješenje i eventualno ga se popravi. Evo ministrice, kao što sam rekao, beskamatni kredit za ovaj zakon, nadam se da ćete ga na adekvatan način kroz pravilnike vratiti ako ne, biti ćete izloženi kritici, neće sigurno biti pošteđeni. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku i na ovom duhu tolerancije i pozivanja na otoke, nadam se da primate i Hercegovce tamo. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] E pa, hvala. Idemo na slijedeću raspravu, u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, poštovana kolegica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice s suradnicom, kolegice i kolege. Sve što piše u ovom zakonu da bi bilo dobro, Klub GLAS-a i HSU-a misli također da bi bilo dobro, dakle mi nemamo nikakvih poteškoća s onim što se navodi kao neke dobre namjere vezano na politiku na otocima. Imamo dvije fundamentalne neke dodatne primjedbe koje će ovdje izreći, jedna je da bez obzira što sve što vode piše bi bilo dobro, nema nikakve naznake na koji način će se to stvarno dogoditi, čak dapače, u nekim naznakama koliko će se novaca za nešto potrošiti, čini se da bi to bilo prilično nemoguće realizirati recimo, razvoj gospodarstva na svim otocima sa 11 milijuna kuna godišnje. I druga primjedba je ovaj veliki broj podzakonskih akata, pravilnika, raznoraznih akata kojima će se definirati de facto provedba ovog zakona jer u njemu samom se zaista ne vidi kako će se te dobre želje i dobre namjere realizirati a tim podzakonskim aktima de facto se oduzima Parlamentu pravo da u tome sudjeluje i da nešto zna o tome i da eventualno ima neke primjedbe ili neke sugestije na ono što čini zakon smislenim odnosno besmislenim zato jer će način na koji će se provoditi i eventualno operacionalizirati načini za postizanje ciljeva koji su navedeni u ovom zakonu a to je uglavnom o čemu zakon govori, o tome će ovisiti da li će se ti ciljevi postići ili neće postići. Da kažem par rečenica uvodno što se tiče uopće razvoja otoka. Mislim da je važno razumjeti da su otoci jedna sasvim drugačija vrsta ili drugačije područje i drugačija vrsta investiranja. Investiranje u otoke je gospodarska investicija. Otoci višestruko vraćaju ono što se u njih investira. Dakle, ne možemo to samo gledati iz pozicije ujednačenog razvoja RH, nego moramo gledati iz pozicije investiranja u jednu neobično važnu i značajnu gospodarsku granu. I sa toga stanovišta, investiranje u otoke, naročito investiranje u otočku infrastrukturu je ujedno investiranje u gospodarstvo, investiranje u turizam. Bez te infrastrukture, ti otoci propadaju jer nitko neće se odlučiti odlaziti u sezoni na otoke na kojima nije sređeno zbrinjavanje otpada, na kojima nije sređeno pitanje kanalizacije, vode, struje. Dakle, to je sve nešto što doprinosi jednoj vrlo važnoj gospodarskoj grani za RH i sa toga stanovišta mislim da također treba promatrati investiranje u otoke. Dakle, kao investiranje u važnu granu hrvatskog gospodarstva, a ne samo kao u, recimo, ujednačeni regionalni razvoj. Također, specifičnost otoka je da na njima zimi živi, to su mnogi kolege već spominjali, par sto ljudi ili par tisuća ljudi, a ljeti par stotina tisuća, kadkad par milijuna ljudi koji dolaze na te otoke. Dakle, u tom smislu su i dimenzije infrastrukture i dimenzije onoga što nam je potrebno na otocima. I ekološka osviještenost tih investicija u infrastrukturu je mnogo, mnogo važnija jer pokriva defakto i treba pokrivati puno, puno veći broj korisnika i ljudi, nego što je to samo stanovništvo tih otoka. E sad, nekoliko dodatnih primjedbi. U samom Zakonu se navodi da će se do konca 2020.-te donijeti Nacionalni plan razvoja otoka i nakon toga će jedinice lokalne samouprave donositi svoje planove, provedbe i realizacije. Što će se, dakle, raditi temeljem ovoga Zakona? Pretpostavljamo da će u Nacionalnom planu biti sadržane sve ove dobre želje koje su napisane i ovdje. Očekujemo, naravno, da će u Nacionalnom planu biti razrađene i neke strategije i taktike realizacije tih ciljeva odnosno postizanja tih ciljeva, što u ovom Zakonu, zapravo, nije učinjeno. Činjenica da se govori o 16,17 ili koliko Pravilnika i Podzakonskih akata kojima će se, navodno, kasnije to pretvoriti u nešto što je provodivo, koje mi … [[Govornik se ne razumije]] nećemo vidjeti, koje Saboru, naravno, neće biti poznate, dok ne vidimo ih na terenu, govori u prilog tome da će se na tome raditi više-manje dok se, dakle, na toj pripremi, dok se ne donese Nacionalni plan razvoja otoka. Dakle, na neki način radimo, zapravo, sada samo jednu deklarativni akt, proklamirajući ciljeve koje se smatra da su dobri i mi smatramo da su ti ciljevi dobri, bez instrumenata postizanja tih ciljeva i sa već najavljenom idejom da će, zapravo, jedan drugi dokument, koji će doći ovdje u Sabor, da će se njime to razriješiti. Jedan primjer, recimo u ovom Zakonu govori se o tome da će stanovnici otoka biti oslobođeni plaćanja mostarine. S druge strane, ministar Butković, već je u javnosti najavio da će svi biti oslobođeni plaćanja mostarine. Dakle, to nije nešto što je posebno namijenjeno, da tako kažem, stanovnicima otoka, nego je nešto što se planira, bez obzira gdje vi živjeli. Mi to podržavamo, ali mi zakone svoje moramo na neki način međusobno uskladiti. Mi smo tu jučer imali poreske zakone. U njima se predviđa, što ovdje ni na koji način nije prepoznato u ovom zakonu, predviđa se, recimo, ona među stopa PDV-a od 13% za, ne samo za otoke, nego za sve. Za neke komunalne usluge, uključujući, recimo, zbrinjavanje otpada, uključujući vodoopskrbu. To je nešto što se, naravno, reflektira na otoke, ali se mora reflektirati i na ovaj Zakon. Dakle, ta ideja da mi ne koordiniramo međusobno zakone koji dolaze iz različitih Ministarstava da bi vidjeli što je opće, a što je posebno. Dakle, što važi za sve, a što vrijedi samo za otočane ili stanovnike otoka. Po ovome što se iz ovoga Prijedloga da iščitati obzirom da ta cijela informatička podloga koja bi trebala biti neka podloga za one otočke iskaznice, se, čini se, neće financirati. Da li to znači da otočkih iskaznica više neće biti ili da će se u nekoj drugoj formi pojaviti ili će to također biti uređeno jednim od ovih Pravilnika koji se ovdje spominju. Dakle, glavna primjedba na ovaj Zakon nisu ciljevi i želje koje se u njemu iznose. Oni su dobri, mi ih podržavamo i s njima se slažemo. Glavni problem i glavna poteškoća je da nema apsolutno nikakve garancije, nigdje se ne pokazuje na koji način će se ti postići. Osim što se kaže da će se to kasnije, podzakonskim aktima, odnosno pravilnicima, definirati i regulirati. Sabor je mjesto koje ne može potvrđivati samo dobre namjere. Sabor mora imati uvid u to kako će se ciljevi realizirati. Glavna razlika između nas kao različita politička opcija, je u tome, većina ljudi, vjerojatno želi, više da bude dobro i pozitivno i bogato, nego loše negativno i siromašno. Ali, kako ćete to postići, to je razlika između programa pojedinih političkih opcija. I zato smatramo da je nužno da imamo uvid u ne samo u to, da vi želite da bude bolje nego što je, što i mi želimo, nego da imamo uvid u to kako će se to postići. Još jedna primjedba, jedino što je vrlo jasno iz ovog zakona, su famozni otočki koordinatori, iako se ne zna koliko će ih biti. E sada u ovome trenutku, mi imamo županije, dakle, imamo županije, kojima pripadaju svi otoci koje imamo, županije uz more. Te županije imaju razvojne agencije, imaju sve moguće instrumente, preko kojeg su zadužene da vode računa i da postižu neke od ovih ciljeva koje su ovdje navedeni. Kakav je odnos između županija, njihovih razvojnih agencija, njihovih javnih tvrtki, njihovog posla, koje uostalom trebaju raditi na tim otocima i ovih koordinatora. Zašto se ne bi recimo, upravo te županijske agencije i županijske institucije, mogle upotrebiti da koordiniraju provedbu politike na otocima. Umjesto da se uvodi još jedan sloj ili još jedna grupa službenika koji će de facto, šta? Biti u sukobu sa županijskim agencijama, raditi protiv njih, raditi zajedno s njima, raditi unutar županija, koordinirati posao, koje rade i koje već koordiniraju županije. Dakle taj odnos između institucija koje već imamo a kojima bez daljnjega se onda može reći, e sada je državna politika to, to i to i to koordiniramo provedbu te politiku koordiniramo s vama i tih mističkih otočnih koordinatora, za koje A nije jasno koliko će ih biti, B nije jasno što će raditi, C nije jasno u kakvom su odnosu sa županijskim agencijama, službama i javnim tvrtkama i B i D, pardon, nije jasno, što će, na koji način će se oni preuzeti ili šta će s njima biti u trenutku, kada dobijemo nacionalni plan razvoja otoka, što će vjerojatno biti ključni dokument. Ovo je neka vrsta ja bi rekla, utješne nagrade prije onoga što bi zapravo trebao biti pravi dokument o razvoju otoka i budućnosti otoka, a to je taj nacionalni plan. Dakle, to su neka pitanja, koja smatramo spornim i na koje bi kao klub voljeli odgovor, prije nego što odlučimo što ćemo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Pusić, sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HNS-a poštovani kolega Milorad Batinić, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Poštovana ministrice sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovaj tekst pred nama u drugom čitanju, zakona, koji smo pratili, odnosno, dugi niz godina bile su izmjene i u prethodnim sazivima, sad sabora jednako tako i rezultata provođenja toga zakona, gledajući u cjelini ovaj zakon nudi određena poboljšanja. Razlog da li ćemo ga podržati ili ne, svakako proizlazim, podržati ćemo ga, proizlazi upravo iz izvješća o realizaciji, odnosno, o rezultatima provođenja Zakona o otocima, prvenstveno iz razloga, jedan, što generalno je uvijek bio problem na svim otocima a to je depopulacija. Jer evo iz samog izvješća za 2017. g. vidljiv je iako sada u jednom kratkom periodu u odnosu na '16. na '17. pad stanovništva, međutim, trend rasta broja stanovnika na otocima. I vjerujem, a mislim da manje-više svi vidimo od kada je donesen prvi zakon o otocima, do danas da su rezultati više nego vidljivo. No, isto tkao i naš klub, velim podržati ćemo, ali imamo isto tako i neke dileme, možda je moglo biti neke rješenja drugačija, možda su mogla biti operativnija, upravo u smislu kako će se u budućnosti ovaj zakon provoditi, upravo da se i nastavi trend ovih pozitivnih rezultata, prvenstveno demografski. Naime, o čemu se radi? Otoci su svrstani po pitanju razvijenosti u 3 skupine, ja ću pokušati usporedbu napraviti sa Zakonom o regionalnom razvoju, tamo imamo indeksaciju, onda, razvijenost regija, razvijenost lokalne samouprave i sada ste vi otoke svrstali temeljem razvijenosti. Volio bi znati kriterije temeljem čega ste ih razvrstali, odnosno koji su bili elementi utvrđivanja tih kriterija, prvenstveno naprosto iz razloga jer tu ste i u uvodnom obrazloženju a to posebno ću se vratiti i na institucionalni okvir koji definira odnositelja otočne politike, koordinatora, koja je uloga jedinica lokalne samouprave na otocima, koja je uloga županije jer stječe se dojam da imamo ne samo dualizam nego nekoliko razina preklapanja ovlasti vlasti, nadležnosti i u konačnosti, pitanje onoga tko je odgovoran u cjelini ili koji su sve dionici odgovorni za provođenje otočnih politika jer kad se pobroji samo brojčano, ne bi želio da puno pa onda na kraju da ne ispadne dobro, da ne citiram staru uzrečicu. Naime tu ste, ja ću pročitati ovaj tekst iz uvoda što mi svakako na neki način mi ukazuje da određene specifičnosti i institucionalnog okvira. Utvrđivanje indeksa razvijenosti jedinica lokalne samouprave dovodi do djelomično nerealnih rezultata kad su u pitanju otoci osobito kad su u pitanju otoci, dijelovi otoka kojima se sjedište jedinica lokalne samouprave nalazi na kopnu ili na drugom otoku. Zašto je to problem? Da li to smije biti problem? Da li to smije biti istican kao problem? Zar nije odgovornost lokalne samouprave ravnomjerni razvoj čitavog njenog administrativnog područja? To ne smije biti tako. I uvodi se pojam otoka sa specifičnim položajem koji zbog svoje specifičnosti ograničenog samoupravnog djelokruga nemaju dovoljno ovlasti i instrumenata za upravljanje svojim razvojem. Tu se vjerojatno misli na mjesnu samoupravu. Naime, ovo što sam sada citirao i kad se stavi u kontekst institucionalnog okvira znači nacionalni program, imamo županije, imamo lokalnu samoupravu, imamo otočno vijeće, otočni koordinator. I imamo još po Zakonu o regionalnom razvoju i regionalne koordinatore. Mislim da imamo previše stepenica a premalo izvršnosti i odgovornosti. Jedna stvar je napraviti strateški plan, tko je odgovoran za provođenje, vrlo dobro se zna, mislim da tu bi u tom djelu, ja vjerujem da u provedbi neće biti problema, želim da ne bude problema, međutim samo na prvi pogled, mislim da je to previše gomilanja onih kojih bi nešto trebali raditi, a u konačnici tko će biti odgovoran, pa kao i uvijek, lokalna samouprava, načelnik ili gradonačelnik. Mislim da u samom tekstu zakona, vi me ispravite ako sam krivo iščitao, premala neću reći ovlast ili nadležnost ali funkcijski gledano, da je lokalna samouprava u provođenju nacionalne otočke politike premalo zastupljena. Kad se što se tiče još ovog djela institucionalnog okvira planirate nacionalni plan razvoja otoka, po Zakonu o regionalnom razvoju, Zakonu o jedinicama lokalne samouprave, svaka lokalna samouprava mora imati svoju strategiju razvoja koju bu trebalo raditi vjerovatno temeljem ovog nacionalnog plana razvija otoka ako je lokalna samouprava na otoku. Opet neka vrsta dualizma, preklapanja. Kad govorimo ono što, koja je razlika između kontinenta i otoka. Ne znam netko je spomenuo u replici, a ja ću pokušati, pokušajmo si slikovito zamisliti da sve otoke spojimo s kopnom u viziji. Može se kolega Bauk, zamislite da i Brač i Lastovo i Krk, ajmo to spojiti sa kopnom. Koje su razlike? Promet. Vi morate na trajekt, morate na brod, mi u kontinentu imamo cestu. Razumijem. Potpuno u pravu što se tiče otočnih prava, znači država je dužna omogućiti približno jednake, stvoriti približno jednake uvjete života i kako na otocima, tako i na kontinentu. Mostovi, isto promet. Vodoopskrba, apsolutno da. Dostupnost električne energije. Znači isti standard kako na otocima tako i u kontinentu, tako i na kopnu. E sad, naravno, ja ne živim na otoku, imao sam priliku biti u ljetnom periodu i u zimskom periodu i ono što je vrlo specifično, jedna crti mog boravka uoči Božića, kolega veli pa vidiš ti kako je ovdje kod nas pusto u zimi. Pa reko, koliko imate stanovnika, 2200. Naime, pusto naprosto iz razloga jer stambene zgrade, obiteljske kuće, rijetko na kojoj ste mogli vidjeti svjetlo. Reko dobro, a kako je u ljeti? Uf, veli, sve je puno. Reko vidiš, kako je kod tebe u zimi, tako je kod nas na kontinentu svaku večer. Znači postoje određene razlike. Država je utvrdila, interes je morao utvrditi interes a već je bilo govora o tome. Što se tiče dimenzioniranja, sve one infrastrukture, komunalne infrastrukture koju imamo identičnu tako i završno opterećenje. I tu razliku do onog što izdvaja lokalna samouprava na kontinentu, država mora uskočiti. Tu razliku mora pokriti, ona ne bi smjeli ići niti na teret lokalne samouprave jednako kao i na teret građana koji žive na otocima, znači moramo raditi distinkciju od toga. Naime zašto? Jedna sugestija. Imate, znači RH je u 2016.-toj godini 51 lokalna samouprava, na otocima živi 130819 stanovnika. Znači, povećanje broja stanovnika i onda imate jedan podatak, kaže: Državni javni sektor je u 2017.-toj godini u razvoj otoka uloženo milijardu 699, znači, 1,7 milijardi kuna proračunskih sredstava, znači 1,4 bespovratna i 263 milijuna ulaganja u obliku kreditiranja. To ispada negdje 11.000,00 kn godišnje po glavi stanovnika, čista bespovratna sredstva. Ono što je, kazujem ono što čujem, u kontaktima, i sa kolegama, i sa ljudima, i sa svojim stanovnicima, u kojoj mjeri je to opravdano ulaganje, da li je ono dostatno i u odnosnu na ulaganja koja država ulaže, a u Zakonu o regionalnom razvoju, znači, to je, otoci su posebnost. Mi posebnost imamo i na kontinentu, jednako tako. I na kontinentu, nažalost, ministrice imamo određene općine koje su otoci. Vi imate dvije autobusne linije javnog prijevoza, jedna ujutro rano, druga kasno navečer. Imate 40, 50 km prometnice dostupnost do Doma zdravlja, čak i više. Nikakve druge prometne infrastrukture, ukoliko nemaš osobni auto, ukoliko nema susjeda, ti si izoliran, ti si na otoku. Čisto radi, i vama isto tako radi, jer na neki način ljudi propituju s kojim razlogom se toliko investira u otoke. Ja koliko god pokušavam, uvjeravam, međutim, očito nisam bio uspješan u tome. Kaže, koliki je BDP na otocima, koliki je prihod po glavi stanovnika na otocima, koliki su proračuni lokalne samouprave, 3,5 do 10 tisuća i preko 10.000,00 kn po glavi stanovnika. U kojoj mjeri je lokalna samouprava sa svojim proračunskim prihodima također uključena u Nacionalni program odnosno u provođenje ove politike o otocima. Naime, to su pitanja, ovo govorim iz razloga radi javnosti, radi razumijevanja problematike, ali jednako tako i radi činjenica i istinitosti jer radi se o javnom novcu. Ovo ne govorim iz razloga da ne treba, da, možda treba i više i vjerojatno da treba više, ali jednako tako, vjerujte da se mnogi građani RH u kontinentu, u ovim područjima, osjećaju pomalo i zapostavljenima. Oni ne negiraju potrebu otočanima to što sve tu ide, ali oni se osjećaju zapostavljeni jer vide da nema niti investicija. Naprosto, ljudi su, nisu zločesti, ljudi su ljudi. Kaže, on ovo ne plaća, ja moram plaćati, on ovo ne plaća, ja opet moram plaćati, koja je razlika. Zato velim, možda u obrazloženjima ili ne znam kada ćete imati priliku da ipak na neki način i građani na kontinentu koji postavljaju određena pitanja, neka su sa razlogom, neka naprosto iz razloga što nisu u dovoljnoj mjeri informirani. Ali, jednako tako, smatram da, a od vas naravno, kada ste nadležni, vaše Ministarstvo je nadležno, da ipak na neki način opravdate ovo dodatno ulaganje. Činjenica je i ono što bih sugerirao, pokušajte, a možete doći do tih podataka, koliko u prosjeku država investira u kontinent po glavi stanovnika. Pa možda, kolega Boriću, izračunao sam, pa možda onda neće biti pitanja za ovih 13.000,00 kn ili 11.000,00 kn, čak i više. Jer ne treba izazivati prijepore, nego upravo sve treba senzibilizirati za ono što je nužno. Podržati ćemo ovaj Zakon sa željom da iduće godine bude svake iduće da trend od nekih 10, 15% povećanja broja stanovnika bude i da ovaj Zakon, ukoliko će trebati, još doradite u smislu pozitivnoga i kroz Pod zakonske akte. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Batiniću. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, poštovana ministrice s pomoćnicom ministra, poštovane kolegice i kolege. Gospodin Borić je u ime kluba zastupnika HDZ-a govorio o Zakonu i činjenici da ćemo mi u klubu podržati ovaj Konačni Prijedlog zakona. Nakon 20 godina ponovno u HS-u raspravljamo Zakon o otocima i to sam rekao i prilikom prvog čitanja, to ću ponoviti sada, da koliko god dugo pratim nacionalno zakonodavstvo, koliko god dugo pratim što i na kojim prostorima RH pojedini zakoni donose, ja se usudim reći da niti jedan zakon u samostalnoj, suverenoj, neovisnoj RH nije konkretnim mjerama pogodio srž problema pojedinog prostora, kao što je to pogodio 1999.-te Zakon o otocima. Prije svega, iz činjenice jer je bio naslonjen na jedan sjajan dokument Nacionalni program razvitka hrvatskih otoka, održivog razvitka hrvatskih otoka, koji je prethodio tada Zakonu iz 99-te, a donesen je 1997.-me godine u kojem su sudjelovali od akademije, hrvatskih znanstvenih institucija itd. i koji je propisao program mjera koji bi trebao sadržavati budući zakon koji je donesen '99. g. i od tada do danas, život na hrvatskim otocima se značajno izmijenio. Jer je upravo tim zakonom, pogođene mjere koje su olakšale život na hrvatskim otocima. Tako da je za nas otočane, ovaj zakon postao dugo vremena Zakon lex specijalis, jer sadržava, gotovo sve bitne pravce života na hrvatskim otocima. Uz ovaj Zakon za otočane je posebna su bitna druga dva zakona, jednoga smo usvojili to je Zakon o … [[Govornik se ne razumije.]] obalnom pomorskom prometu, pa u tom kontekstu bih pozvao ministricu, a i ja sam o tome već govorio da se ne ukida Agencija za linijski obalni pomorski promet, kao što je bilo predviđeno, izmjenom tog zakona, nadam se da ćemo tu stati i nećemo tu agenciju ukidati, jer je vrlo važna, za praćenje prometne povezanosti hrvatskih otoka. I drugi zakon, koji je važan, a kojega očekujemo je Zakon o pomorskom dobru. Dakle, kada ta 3 zakona promatramo, onda držim da smo s njima, gotovo pokrili cjelokupne sve ovlasti, koje su važne za sudbinu, za život, za standard hrvatskih, odnosno, otočana. Sljedeći zakon tada te dvije 1999. g. donio je brojne mjere, od subvencioniranja otočnog prijevoza, koji je i do tada bio subvencioniran, ali je nakon '99. značajno subvencioniran, značajno višim sredstvima kada su se uvele vinjete, kasnije su one prerasle u otočne iskaznice, subvencionirana je cijena vode, date su subvencije, točnije poslodavcima, koji imaju sjedište na otoku, za svakog zaposlenika koji ima na otoku prebivalište, uveden je HOP kojeg smo jutros na okviru predbožićnog sajma ovdje u Zagrebu, podsjetili, gdje vidimo, čini mi se po 900 proizvoda sa hrvatskim otoka je već dobio oznaku izvornosti, kvalitete, autohtonosti u proizvoljni, tako da su tim mjerama, tim subvencijama, sa besplatnim prijevozom za brojne skupine otočana, praktično, rekao sam gdje je promijenjen život na hrvatskim otocima. Da ne kažem da smo kroz to vrijeme imali nekoliko projekata koje su sufinancirani sredstvima međunarodnim institucijama, bilo razvojnim banke vijeća Europe, bilo europske investicijske banke, gdje smo izgradili, gotovo, neću reći sve, ali negdje oko 80%, ako govorimo o naseljenim otocima 80% komunalne, društvene i prometne infrastrukture na hrvatskim otocima. Ta 2 projekta su realiziran između 2001. i 2011. g. Žao mi je što je SDP-ova Vlada zaustavila takav jedan slični problem, koji je trebao još dodatno alocirati, negdje oko 50 milijuna eura na hrvatske otoke u preostalu društvenu i komunalnu infrastrukturu, ali što je tu je, nadam se da ćemo tada sa apliciranjem na europske fondove nadoknaditi to jedno izgubljeno vrijeme. Prema tome, to vrijeme je bilo obilježeno, vrlo velikim ulaganjem u hrvatske otoke i mene ne čudi, što je i popis stanovništva 2001. i 2011.g pokazao da je u tim 10 g. na hrvatskim otocima porastao br. stanovnika za 7000 tim više što znam da smo do 2001. svjedočili ogromnoj depopulaciji hrvatskih otoka. Ja dolazim iz mjesta na Korčuli, na kojem je samo jedan dan 1995. otišlo 1400 stanovnika prema južnoj Americi i jako dobro znamo što su migracije, jako dobro znamo što su ekonomske migracije i jako dobro znamo što znači biti odsječen od kopna, što znači biti zaboravljen i zapušten. Tako da kada govorimo o tih milijardu i 700 milijuna kn, koji se godišnje ulažu na hrvatske otoke, one možda nekome zvuče, da je to jako puno, međutim, ¼ toga više gotovo … [[Govornik se ne razumije.]] od toga ide na prometno povezivanje odnosno, ide za potrebe brodara koji povezuju hrvatske otoke i pomažu jednostavno da mi otočani možemo doći na kopno. Tako da se nadam da ćemo kroz realizaciju ovog zakona, a to već vidjeti u prvom nacionalnom programu ili strategiji ili planu razvoja hrvatskih otoka, … [[Govornik se ne razumije.]] vlada RH na rok od 7 g. vidjeti to jedno nastojanje, da još dodatno ubrzamo život na hrvatskim otocima. Netko je prije dobro rekao, mi na ovaj način ulazeći u otoke, gotovo jednako tako pomažemo državi Hrvatskoj. Naime, ako znamo da je svaki 4 turist u Hrvatskoj, završi na hrvatskom otoku, na hrvatskim otocima negdje između 3 milijuna i 700 ili 4 milijuna turista godišnje, da je oko 26 milijuna … [[Govornik se ne razumije.]] na hrvatskim otocima, onda vidite da je to četvrtina ukupnog prihoda od turizma. Ako znamo da je prihod od turizma petina, ukupnog BDP-a RH, onda vidimo koliko hrvatski otoci doprinose razvoju RH. I ti turisti na otoke dolaze i iz razlog što ulažemo u tu prometno povezivanja se otocima oko 320 milijuna kn godišnje za potrebe Jadrolinije i drugih, za subvencioniranje Jadrolinije i drugih brodara koji povezuju hrvatske otoke. Prema tome, svaka kuna uložena na otoke, se više nego multiplicira i vraćaju hrvatskom gospodarstvu i povećava brutoproizvod u Hrvatskoj. Ono što sam također i još htio istaknuti, a to je ono što ovaj zakon donosi. Za mene je gotovo jednako važno, kao ovaj Zakon o otocima, nacionalni plan razvoja otoka, koji će donijeti vlada na rok period od 7 g. To je temeljni dokument koji će odrediti postupanje bilo koje vlade, pa rekao bih i regionalnih uprava, odnosno, županija, jedinica područnih, odnosno, regionalne samouprave prema otocima. I taj dokument je dobro, ovako kao je predviđen u zakonu, a on mora biti usko povezan sa planom razvoja otoka, koji se donosi za područje otoka dobro je i to podržavam da se ovim zakonom nalaže, ako postoji više jedinica lokalne samouprave da donesu sporazumno zajednički plan razvoja otoka i kada ta dva temeljna dokumenta imamo, onda će nam taj godišnji program razvoja hrvatskih otoka pokazati koliko ćemo, na koji način, koliko pravdano ulagati milijardu 800 i 2 milijuna kn svake godine na otoke. Prema tome, ocjenjujem da je to najvažnije, ono što je najvažnije u ovom Zakonu je taj Nacionalni program koji će u bitnome odrediti život na hrvatskim otocima u idućem desetljeću ili u vrijeme za koliko će biti realizacija ovog samoga Zakona. Podržavam i čudim se da ne znamo koliko će biti otočnih koordinatora, to mi nije jasno, u članku 8., Zakona, piše bit će ih 7, po meni ne može, bit će onoliko koliko je jedinica područja samouprave koje u svom sastavu imaju otoke, a to je 7 obalno otočnih Županija, i tih će 7 koordinatora za mene biti ono što je Uprava za otoke, ja sam se toliko borio od kad sam posta' prvi puta načelnik Općine '93. godine na otoku, da u Zagrebu postoji središnja institucija koja brine o životu na otocima, i uspostavom Uprave za otoke se krenulo i svi ovi projekti koji su krenuli, možemo ih zahvaliti činjenici da smo u Zagreb imali instituciju koja je dnevno brinula o otocima. To što je za Hrvatsku, Uprava za otoke, to mora biti otočni koordinator u svakoj Županiji koji je priključen tamo Regionalnoj županijskoj razvojnoj agenciji i on, to je njegova svrha i to, podržavam da se na razini Županije sada netko stalno brine o hrvatskim otocima. Druga stvar, nemam puno još vremena, izdvojit ću potrebu izrade, hitne izrade državnog programa obnove katastra i zemljišne knjige na hrvatskim otocima. Mi smo je donijeli 2000. godine, država, pa smo to zapustili, to nije bilo dobro i kad smo je sada u Zakonu uveli moramo to realizirati, jer je to pretpostavka razvoja ne samo otoka, nego cijele, nego cijele Hrvatske. I još jedna stvar, s time ću završiti gospodine podpredsjedniče, podržavam da je Fond za zaštitu okoliša, prihvatio subvencioniranje odvoza otpada sa otoka u Regionalne centre koji će se u međuvremenu izgraditi. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bačiću. Imamo nekoliko replika. Poštovani kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, upravo to što ste govorili, znači samo još nadogradnja. Znači, naša temeljna, danas, poruka je 20 godina je prošlo od prvog Zakona, vrijeme se promijenilo, ušli smo u Europsku uniju, ovaj Zakon postavlja prostor otoka za sljedećih 10-ak, 15 godina, u smislu da može dobiti i svoj operativni program, da možemo uvesti pojmove kao što je pametni otok, znači da se brinemo o zelenim otocima, o solarnoj energiji, o svim mogućim obnovljivim izvorima energije, da riješimo pitanje otpada, da to država subvencionira, i to smo unijeli, ali i da Uprava za otoke, a i Ministarstvo, sada znaju što im je činiti. Ako imamo izmjenu Zakona, ne znam, o prostornom uređenju, možda je već vrijeme da onih kilometar zaštićenog obalnog pojasa nakon legalizacije, više ne bude kilometar, neka bude 500 metara, da sami sebi dozvolimo razvoj, jer već smo se, na neki način, u prostor otoka, recimo prezaštitili, u smislu da je već prošlo predosta godina, a da se neke stvari ne mijenjaju. Znači, ja sam smjer jasne odredbe koje trebaju usmjeriti politiku otoka u budućnosti.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče. Tako je kolega Borić, ja sam rekao onaj Zakon, odnosno važeći Zakon je donesen u jednom drugom vremenu stvaranja suvremene samostalne Hrvatske u postratovskom vremenu, kada smo sve kune koje smo ulagali na otoke, ulagali iz državnog, nacionalnog proračuna. Novi je Zakon za novo vrijeme, za novu regionalnu europsku politiku i mi danas trebamo, kao što i drugi krajevi Hrvatske, biti svjesni da moramo osposobiti lokalnu samoupravu, i u tom smislu vidim koordinatore, lokalnu samoupravu na otocima da se prilagodi toj činjenici, da mu pomognemo da može aplicirati za europske fondove, i da sve preostale projekte u komunalnoj, prometnoj, društvenoj infrastrukturi, rješava kroz europske fondove. Nisam uspio istaknuti jedan vrlo važan projekt, prekrasan projekt Ministarstva pomorstva, prometa i infrastrukture, gdje se u ovom trenutku negdje oko pola milijarde kuna će se uložiti u izgradnju luka namijenjenih za prometno povezivanje, bilo da su one na kopnu, bilo da su na moru, i to je vrhunski projekt kojega podržavam i koji će još kvalitetnije poboljšati prometno povezivanje hrvatskih otoka.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bačiću na odgovoru. Sljedeća replika, poštovani kolega Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Kolega Bačiću, dobro ste uočili ovaj udio otoka u turizmu, turističkom proizvodu, bruto proizvodu, ali sad ima i jedno naličje koje bi se možda moglo popraviti. Dakle, taj potencijal otoka su uočili naravno i poduzetnici, pa su se sagradili trgovački centri koji onda ljeti jako dobro posluju, ostvaruju veliki prihod, međutim od tog prihoda, jedinice lokalne samouprave na otocima nemaju neke velike koristi, osim šta naravno ti trgovački centri stvaraju smeće koje nemaju onda gdje zbrinuti, tako da bi se možda u poreznoj politici trebalo voditi računa i o tome da se pronađe mehanizam kojim bi dio prometa odnosno profita koji se ostvari na otocima, pa i u drugim turističkim dijelovima Hrvatske, ne bi bilo toliko centraliziran, nego bi jedinice lokalne samouprave imale od njega koristi, pa evo, u smislu, daljnjih aktivnosti voditi o tome računa. Hvala.
Odgovor kolega Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem kolega Bauk. Pa nije baš da od tih trgovačkih centara, otoci nemaju neke velike koristi, prije svega je vrhunska opskrba danas na hrvatskim otocima, druga stvar veliki broj zaposlenih otočana tamo sudjeluje, a treća stvar koju ja mogu reći sa pozicije mog, moje Općine, dakle, ja dolazim, zahvaljujući činjenici da ovaj Zakon kako je koncipiran, omogućuje svakom poslodavcu koji ima sjedište na otoku, da mu prijevoz do otoka bude pola jeftiniji, nego onome koji ima sjedišta na kopnu, na mom otoku, u mom mjestu, ... [[Govornik se ne razumije.]] kamiona, šlepera, koji upravo opskrbljuju takve lance o kojima vi govorite, čiji bi izvorni kamioni plaćali dvostruko veću cijenu, pa bi onda i hrana na hrvatskim otocima sigurno bila skuplja i turistima, nego što je koristeći ovaj Zakon. Dakle, ovaj Zakon je i to predvidio, da, omogućio je da se brojni poduzetnici koji imaju sjedište na otoku, otvaraju na otocima svoje podružnice, ... [[Govornik se ne razumije.]] na kopnu, otvaraju na otocima svoje podružnice, plaćaju porez na tvrtku, plaćaju porez na dobit, što nije malo i kažem, kompletni vozni park njihov je na otocima.
Zahvaljujem kolega Bačić na odgovoru. Sljedeća rasprava poštovani kolega Marijan Kustić. Izvolite.
Hvala lijepa podpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo i naš kolega Borić, koji je govorio u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, koji dolazi s otoka Raba, evo ja dolazim sa otoka Paga, je obrazložio i rekao zašto ćemo i podržati ovaj Prijedlog Zakona. U ovom Zakonu očituju se sva nastojanja ove Vlade koja nisu samo deklaratorne naravi, nego su i realni, imaju za cilj ostvariti i što bolje uvjete za razvoj i opstanak mladih na otocima. Podsjećam da ovaj Zakon pretpostavlja 3 temeljna dokumenta, Nacionalni plan razvoja hrvatskih otoka, Plan razvoja hrvatskih otoka i Otočni godišnji program. Važno je naglasiti da je Zakon o otocima općenito kompleksan jer pokriva specifičan geografski dio i multisektorski zadire u gotovo sve sfere otočnog života i razvoja, te svojim odredbama ulazi u djelokrug više tijela državne uprave, te jedinica područne regionalne samouprave, jedinica lokalne samouprave na otocima odnosno onih koji u svom sastavu imaju otoke. Konačno, mali, slabije nastanjeni otoci, kao što su Silba, Žirje, Kaprije, Zlarin, Unije, Susak, Premuda itd. dobivaju svoj prostor unutar hrvatske politike, politike prema otocima i da država tu investira jedan veći dio sredstava, a sve u cilju kako bi se ojačao njihov gospodarski rast, te time otvorila nova radna mjesta za mlade otočke obitelji koje svoju perspektivu vide na otocima. Putem ovoga Zakona nadopunjuju se mjere kojima otočanima dajemo priliku da iskoriste nove tehnologije i nova saznanja, te Europske fondove, pametnih, uključivih i uspješnih otočnih zajednica za inovativnu i održivu Europu. Neke od mjera ovoga Zakona biti će vidljivije od ostalih. Važno je radi naše javnosti istaknuti neke od njih. Zakon predviđa, gospodarenje divljači i uklanjanje invazivnih stranih vrsta na otocima, zbog ugrožavanja sigurnosti ljudi, domaćih životinja i imovina. Na otocima posebna briga vodi se o gospodarenju divljači i lovištima, te se zabranjuje uvođenje, a može se dozvoliti i uklanjanje invazivnih stranih vrsta. Ovim Zakonom omogućava se lakša dostupnost mineralnih sirovina za proizvodnju građevnog materijala, industrijsku preradu na otocima u svrhu ekonomičnije gradnje odnosno otklanjanja velikih troškova pomorskog prijevoza građevnog materijala. Uređuje se institut prava prvokupa RH na nekretninama, na malim, povremeno nastanjenim i ne nastanjenim otocima u cilju zaštite otočnog prostora. Ja, evo i kao sam otočan, sigurno svakako pohvaljujem ovaj prijedlog Zakona i evo, svakako ću ga i podržati, evo, hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Kustiću. Imamo replike. Poštovani kolega Borić, izvolite.
Kolega Kustić, evo, dobro je da ste istaknuli ono što smo pokušali, možda nismo dovoljno, znači, ove male otoke, koji su ovdje određeni kroz podskupinu specifičnih područja otoka koji konačno dobivaju svoje mjesto u politici, znači, koja treba ići prema otocima i možda najvažniji akcent ovog Zakona je, znači, da veliki otoci više ne bi trebali imati problema, da je to u ovih proteklih 20-tak godina dovedeno do razine da mogu funkcionirati samostalno, pomalo vraćati svoj dio, ajmo reći, učešća u državnom proračunu i vraćati velika sredstva u državnom proračunu, ali da na malima valja zaštititi život, znači, apsolutno opstanak života i da tu trebaju biti mjere koje će se osmisliti i kroz ovu razinu programa koji ste naveli i da ti ljudi tamo konačno shvate ili vide, posebno oni gradonačelnici koji imaju Centre, znači, na kopnu ili na otoku Malom Lošinju, koji nekoliko svojih otoka, da im je dužnost o tim otocima brinuti na jedan drugačiji način [[Upadica: Zahvaljujem]] nego što je to bilo do sada.
Zahvaljujem kolega Borić. Slijedeća replika, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Kustić, vi ste u svojoj raspravi spomenuli problem invazivne divljači. Međutim, vi ste to govorili sa aspekta da mislite da će ovaj zakonski prijedlog to riješiti. Zašto to mislite ako sa Cresko Lošinjskog područja, Otočki Sabor, Primorsko goranska županija smatra da ovaj zakonski prijedlog nije dobar. Ja vas pozivam da iskoristite svoj utjecaj da se do glasanja sastane još jedanput predstavnici Ministarstva sa predstavnicima i Cresa i Lošinja i Primorsko goranske županije i izmijene predloženi čl. 38 koji ne rješava problem ovčara na Cresu, Lošinju, na Pagu je nešto manji, ali Cres i Lošinj su posebno ugroženi.
Zahvaljujem. Prelazimo na slijedeću raspravu, poštovani kolega Željko Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući, ministrice, kolegice i kolege. Pa evo, ja ću nastaviti ovdje gdje sam stao rekavši, reći ću na početku da kao što je i kolega Bauk i rekao, mi u klubu SDP-a smatramo da u ovom Zakonu postoji čitav niz poboljšanja, ali nas žalosti što upravo ovaj dio koji se tiče alohtone divljače nije riješen na način kako su to tražili predstavnici posebno Cresko Lošinjskog područja, Primorsko goranske županije, Otočkog Sabora. Evo izjava jednoga od stanovnika Cresa koji kaže, prije 15 godina na Cresko Lošinjskom otočju bilo je 25 do 30 000 ovaca, danas ih ima svega oko 12 000. Do sada smo barem imali zakonske mogućnosti da pokušamo izloviti alohtonu divljač, a ipak je broj ovaca drastično smanjen. Ukoliko se divljim svinjama prizna isti status kao autohtonoj divljači, zečevima i fazanima, za 15 godina ovaca više neće biti. Umjesto velikih stada od nekoliko stotina ovaca, opstati će samo one koje će ljudi držati u svoje kuće, maksimalno njih 10-tak za vlastite potrebe, ističe ovaj Cresanin. Također, nadovezuje se na njega drugi Cresanin koji kaže, više puta smo ponovili, izrekli stav, otočnih ovčara da je jedino rješenje koje će jamčiti opstanak creske ovce kao izvorne pasmine, potpuno izlučenje alohtonih pasmina s otoka. Dakle, ovaj problem seže u povijest, negdje 80-tih godina došlo je do stvaranja jednog lovišta na Cresu i podaci su vrlo zanimljivi, premda nas je malo, podijeliti ću ih s vama, tada je uneseno 29 grla divljih svinja, 63 grla jelena i 54 grla muflona. Danas, nakon ovoliko godina, na Cresu, dakle, ima oko 60 000 divljih svinja. Istovremeno u tom periodu izlovljeno je 14 000 divljih svinja. Dakle, županija Primorsko Goranska je za izlov svih tih invazivnih vrsta potrošila 4,5 milijuna kuna. Međutim, problem nije uspjela riješiti a da problem neće riješiti ovakvo rješenje, koje ste gđa. ministrice ponudili, jasno je iz razloga što je Zakon o lovstvu, koji smo nedavno usvojili, smanjio naknadu, koja se daje jedinicama lokalne i regionalne samouprave da isplaćuje lovcima za izlov, divljih inozemnih vrsta, pa županije više neće imati niti novaca da potiče izlov invazivnih vrsta. Stoga smo zajedno s predstavnicima Cresko lošinjskog područja, Primorsko goranske županije napisali jedan amandman, te vas molimo da još jednom razmotrite mogućnost da se tretiranje invazivnih vrsta na otocima, a posebno na otoku Cresu i cresko lošinjskom području ne riješi na način kako ste preložili, nego da bude bliži zakonskom tekstu koji je napisan prije 20 g. i koji je bio kvalitetniji. Također tu je još jedan prijedlog koji se tiče čl. 31. koji govori o pravu na povlašteni i javni otočni cestovni prijevoz, gdje predložimo da stavite i unesete još jednu stavku, a koja se tiče prava na besplatan otočni cestovni prijevoz imaju i zaposlenici u deficitarnim zanimanjima, zaposlenih kod poslodavaca koji obavljaju djelatnost na otocima. Vjerujemo da bi sa ovih nekoliko sitnih poboljšanja, zakon u cjelini, u konačnici bio kvalitetniji. Ja vam se zahvaljujem u ime svih ovčara se cresko lošinjskog područja.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Jovanoviću. Sljedeća rasprava, poštovani kolega Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Obično se u saboru o otocima najviše govori prilikom predstavljanja izvješća o provedbi učincima provedbe Zakona o otocima, koje jednom godišnje podnosi vlada, a također se još u mnogim zakonima u kojima se uvažavaju otočne specifičnosti, je prilika da se progovori o životu na otocima. Naravno postoje i oni trenuci, koji zbog više sile, postane jasno, ustvari koliki je hendikep živjeti na otocima u odnosu život na kopnu, to je najčešće, kada je zbog, katastrofalnih vremenskih uvijeta nedostupna zdravstvena zaštita. Ne može proći brod, ne može helikopter itd. Ali na svu sreću to si ipak rjeđi, rijetki trenuci, bilo bi dobro da se to nikada ne događa, ali protiv prirode se ne može. Također, drago nam je da postoji Zakon o otocima. Iako je njegov sadržaj u ovome operativnom smislu, pa čak u zakonu, čini mi se da nema ni jedna prekršajna odredba, tako da, zbog nepoštivanja zakona, nitko neće biti prekršajno kažnjen, ali nam je drago da postoji Zakon o otocima, koji definira određene specifičnosti i određena prava, koje stanovnici s otoka, koje oni koji dolaze na otok ili oni koji rade i tvrtke sa otoka imaju u odnosu na ostatak Hrvatske. I vjerujem da će posebnost toga zakona ostati trajna vrijednost našeg pravnog sustava i regionalne politike bilo koje hrvatske vlade, kao što je naravno lijepo da i hrvatski ustav, a i politika EU, prepoznaju otoke kao određenu specifičnost. Ja bi bio nešto oprezniji, kada bi govorio, kada govorim o ulaganju u otoke i uspoređujući to s brojem stanovnika otoka, jer ot jednostavno nije metodološki točno. Ono što se radi na otocima, radi se ne samo za one ljude, koji 12 mj. žive na otoku, nego još više koji dođu na mjesec ili 2 ili 4 na otok. Tako kada se govori o broju stanovnika otoka, možda bi najkorektnije bilo podijeliti prosječno mjesečni broj ljudi koji je na otoku ova dva ljetna mjeseca to je višestruko više. I kada se to podjeli dobije se nešto veći broj ljudi, za koje se u prosjeku radi to što se radi. I to onda nisu samo oni koji imaju prebivalište na otoku, to je veliki broj građana Hrvatske i još veći broj građana EU, odnosno, naših stranih turista, koji također zbog nekih prednosti, koje oni nalazi, da naši otoci imaju, dolaze na njih. Jer oni su slobodni izabrati gdje će otići, pa ipak dođu kod nas i to u velikom broju. Prema tome, vjerujem da postoji konsenzus što se tiče toga da država treba brinuti, posebno o hrvatskim otocima i da se u određenim pravilnim vremenskim razdobljima Hrvatski sabor spomene život na otocima, otočne specifičnosti i da se o određenim stvarima posveti pažnja. Obzirom na to da je u ovom zakonu predviđena neka dinamika donošenja raznih podzakonskih propisa, negdje do 2020. a negdje u roku od 180 dana, negdje u roku 90 dana. Donošenje svakog od tih propisa, posebno onih osjetljivijih, biti će prilika, da se, nadam se u formi koji sam amandmanom predložio, to je barem na otočnom vijeću, a i kroz savjetovanje, sa zainteresiranom javnošću jer bi svaki propis, pa tako i ovaj podzakonski, trebao proći zavjetovanje sa zainteresiranom javnošću, da će i to biti prilika, da se na neke stvari ukaže. Ako se pokaže potreba određenih korekcija i promjena i to će biti prilika, lakše je jednostavno to napraviti kroz izmjenu pravilnika, nego kroz cjelokupni zakonodavni proces u Hrvatskom saboru izmjene pojedinih i dopune pojedinih zakona. I u tom smislu, kao što sam rekao u ime kluba, mi ovu vrstu zakona, koji više liči na deklaraciju, ćemo podržati. Ne vidimo ništa u ovome što je sporno i što bi zahtijevalo da iz onako oporbene čangrizavosti budemo protiv. Doduše, nisu to radile ni kolege iz HDZ-a kada smo mi bili vlada, su baš bili protiv ovoga što predlažemo za otoke a i glasali su za ova izvješća kada ih je i naša vlada predložila, tako da u tom smislu, u zadnjih 20 g. to nikada nije bilo sporno. Oni su uveli ponoćne linije, a mi smo uveli besplatno za umirovljenike još 2003. dakle tu smo se više-manje uvijek mogli dogovoriti. Nadam se da će u provedbi ovoga zakona, Ministarstvo regionalnog razvoja imati pozitivnu ulogu ali volio bih da i slučaju drugih zakona koji se tiču otoka, … [[Govornik se ne razumije.]] politički pritisak na vaše kolege. Evo, dakle, jedna od mojih prvih susreta sa zakonodavnim procesom, bila je 2008. g. kada sam prvi puta postao zastupnik Zakon o zdravstvenoj zaštiti, koji je propisivao, da će županije, ne da mogu, nego da će županije osnovati domove zdravlja na otocima kao posebne županijske ustanove. I onda sam ja, je 2008. je pisalo, … [[Govornik se ne razumije.]] i onda sam ja 2008. kao mladi nadobudni, naivni zastupnik vjerujući da ono što piše u zakonu, treba biti provedeno, svaki put ministra zdravstva pitao kada će to biti, jer županije to ne rade. I na kraju su oni doskočili tome da su tu odredbu u zakonu ukinuli, tako da ne bilo kontra zakona. A deklaracija je bila, odnosno, želja zakonodavca je bila, da na otocima budu domovi zdravlja, koje su posebne ustanove u odnosu na županijski dom zdravlja. To na Korčuli je, na Braču, na Hvaru nije bilo. A na Visu čak nisu ni htjeli, oni na Visu niste to htjeli. Dakle, nije ni to jednoznačno bilo napravljeno. E, a to vam je otprilike ko i Zakon o otocima, bile bi županijske ustanove, bile bi formalnu odvojeno, ali bi imale isto rukovodstvo ko i sada, međutim, sve ovo što piše u Zakonu o otocima, može biti stavljeno u različite zakone, ali nama je draže, nek stoji to na jednom zakonu, ko što i braniteljima je draže da sve stoji u jednom zakonu itd. To je jednostavno, kada se čovjek i manjinama, isto da im sve stoji u jednom zakonu, kada se ljudi žele osjećati specifičnost, da se ustvari poštuje njihova specifičnost, onda vole da se to i na taj način, pa makar i kroz deklaraciju, što se nekoliko put gđi. Čikotić pokušao objasniti tijekom one rasprave, makar da to stoji u nečemu što ima više status deklaracije. E sada, jedna od najljepših pripovijetki odnosno, romana Ernesta Hemingway ima rečenicu ni jedan čovjek nije otok. Ni jedan otok po tome nije otok, jer smo mi svi dio jedne cjeline koja se zove naša županija, Hrvatska, EU, svijet i sve ono što se događa izvan otoka ima nekakve utjecaje na događanja na otoku, pa kad, kako kaže Hemingway kome zvono zvoni, zvoni svima nama. Prema tome, ako se nešto događa izvan otoka, ne možemo mi promatrati da se to ne događa i misliti da to nas neće zahvatiti. Kao što i oni kada vide da se nešto događa na otoku, to s može dogoditi i svima drugima. Naravno na otoku je nešto veći rizik. Prilikom proslave 10 godišnjice donošenja ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina, g. Tolnauer koji je inače predsjednik savjeta za nacionalne manjine, započeo je rečenicu, da smo svi mi u nekome trenutku manjina. Onda sam se ja okrenuo tadašnjem potpredsjedniku Vlade Mimici i počeo mu govoriti znaš mi otočani i tu sam stavio 3 točke. Nas je u ovom Saboru 4 od 151. Gospodin Bačić, gospodin Borić, gospodin Kustić i ja i mi svima vama zahvaljujemo što imate razumijevanje za specifičnosti otoka i što unatoč tome što u vašim sredinama, što je g. Prelec također rekao ima problema, podržavate da se otocima pomaže i da otočne specifičnosti budu vidljivije, odnosno, da se za njih čuje i u Hrvatskom saboru. Naravno, i otočani moraju biti zahvalni i građanima Slavonije, Like, Zagreba, Međimurja i svih drugih županija, što izdvajaju iz svojih poreza zato da bi se mi mogli jeftinije voziti na otoke, zato da bi se kod nas mogli graditi luke, nešto više nego drugdje. I na kraju krajeva, zato su rado viđeni gosti i na našim otocima tijekom ljeta i mi ih možemo samo pozvati, neka dolaze i dalje. Želeći da sve ono što je deklarirano u najvećoj mjeri bude ostvareno, da ovaj zakon bude popis lijepih želja, ali da veći dio tih želja bude i ostvaren, pa ako ne u ovoj vladi onda u sljedećoj. Podržati ću Zakon o otocima i pozorno skrbiti o tome, da bude i proveden. Hvala.
Zahvaljujem poštovanom kolegi. Imamo replike poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovani kolega Bauk, više puta ste u svom izlaganju rekli, da je ovaj zakon jedna deklaracija, u kojem je lista lijepih želja, pa tako je od te lijepih želja i prijevoz znači otpada sa otoka, s kojeg bi sredstva trebala osigurati fond kroz sam zakon odnosno, konačni prijedlog zakona, razvidno je da sredstva nisu osigurana. Pa molim vas samo da mi kažete, na koji način vi vidite ta problem, obzorom da sam tijekom ove rasprave dobila nekoliko poruka da tijekom turističke sezone se smeće sa otoka vozi u trajektima. Hvala.
Zahvaljujem odgovor, kolega Bauk.
Pa ne vidim kako bi se inače drugačije mogao voziti, čime? Helikopterima, avionima, malo teže. Dakle, obzirom da ste mi rekli, da sam nekoliko puta rekao da je deklaracija popis lijepih želja, onda ću to reći još jednom. E, ali da nije popis lijepih želja, nego ružnih želja, onda bi malo drugačije diskutirali. Dakle, točno je da će u proračunu fonda, za zaštitu okoliša, biti morati biti predviđena sredstva da se odvoz otpada sa otoka sufinancira, i ako se to ne dogodi, onda postoji 2 načina. Jedno je da se oni koji prevoze to, imaju troškove, tuže državu zbog neispunjavanju obaveza iz Zakona o otocima, pa će na kraju odučiti o tome sud, i druga je da barem na matičnom odboru tražim očitovanje fonda za zaštitu okoliša, zašto ne poštuje Zakon o otocima. Evo, minutu, toliko.
Zahvaljujem. Sljedeća replika poštovani kolega Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Bauk, samo sam htio reći, da organizacija domova zdravlja ovisi o županijama, a mi smo na Korčuli osnovali 2 doma zdravlja, još nije bilo županije, tako da je to naslijedila Dubrovačko-neretvanska županija, već takav odnos snaga, u, kad je u pitanju i raspored zdravstvene službe na otoku. Slažem se s vama da je Zakon o otocima, a inače ovakvi Zakoni koji nisu samo popis lijepih želja nego na određeni način i obveza drugih središnjih tijela da po njemu postupaju i osiguravaju ono što je ovim Zakonom predviđeno, jest nadstranačko pitanje. Kako govori bodulska balada „Život je na škoju i radost i tuga“, da nema ovog Zakona i da ga nije donesen '99.-te, život na škoju bi bio puno više tuga nego što je danas. Prema tome, ovaj Zakon je omogućio, to sam ja rekao pojedinačno, da doista brojne, brojne investicije i život na otoku bude jednostavniji i lakši, nego što bi bio bez njega.
Zahvaljujem. Odgovor kolega Bauk.
Pokušao sam nać' dalje stihove, ovaj, bodulske balade, ne, ne, ne, „od svih lipota, mi volimo more“, da, to je ono što ste rekli bila obveza Županije, ali u jednom trenutku je država, i to za vrijeme HDZ-a, rekla, dala Županijama obavezu da osnuju Domove zdravlja, pa kako ovi nisu osnovali, onda su oni ukinuli Zakon. I možda sam bio neprecizan u odgovoru gospođi Čikotić, kad sam rekao da se voze smeće trajektima, pri tome nisam baš rek'o da se moraju voziti redovnim linijama, mogu se izvanredne linije zbog ekološko-higijenskih razloga, ali i dalje će se vozit trajektima, neće, ne vjerujem da će se voziti helikopterima ili drugim prijevoznim sredstvima. Dobro, ima puno lijepih pjesama o našim otocima, nadam se da će njih biti i dalje, da će to biti dio jedne, ovaj, turističke atrakcije, a uostalom dušu su naši otoci pokazali tijekom ovog ljeta kad su ispratili Olivera, onako kako su ga ispratili.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Bauku. Završnu riječ u ime predlagatelja, poštovana ministrica Gabrijela Žalac. Izvolite.
Hvala vam lijepa. Evo, hvala na svim vašim današnjim komentarima, međutim moram izraziti zapravo nezadovoljstvo zašto smo onda na Odborima proveli vrijeme, očito bismo trebali staviti kamere na Odbore, pa bi onda rasprava puno bila prije gotova danas ovdje. Ali, evo, dozvolite mi da vam odgovorim kratko na sve ono što ste vi istaknuli u vašoj raspravi danas, a to je prije svega, dio koji se odnosi na vaš amandman saborski zastupniče Jovanovića, a odnosi se na, dakle, alohtornu divljač, mi smo održali 23. listopada sastanak, sa 21 jedinicom lokalne samouprave i duboko smo svjesni problematike o kojoj je govorila i gradonačelnica Kučić sa Lošinja, i gospodin Jurjako, i mi ćemo učiniti sve da Zakon o lovstvu i ovaj dio koji je problematičan kad govorimo o divljačima koje su trenutno u Zakonu i pobrojane, u ovom važećem trenutnom Zakonu, ali se ovo događa, neovisno o tome što su one pobrojane, a vi ste u vašem amandmanu, koliko sam uspjela vidjeti, predložili da to ostane tako. To je trenutno tako, međutim to se ne provodi, na neki način. I mislim da je tu ključno da Zakon o lovstvu, zapravo, i Ministarstvo poljoprivrede, donese Odluku, mada po trenutnom važećem Zakonu, mogu izvršiti i odstrel tih životinja, i to je veliki problem, mi smo toga duboko dakle svjesni. Kad govorimo o onome o čemu ste vi govorili gospodine Bauk, onda moram vam reći, ja bih imala puno manje posla da je Uprava za otoke u Ministarstvu, dakle, prometa, međutim kad govorimo, mora, prometa i infrastrukture, međutim kad govorimo o razvoju, onda smatram da apsolutno je bolje da bude u našem, dakle, Ministarstvu, posebice kad govorimo o pregledu na koji način to sve skupa treba, dakle, izgledati kad govorimo o razvojnom smislu. I ja se uopće ne bojim ovih podzakonskih akata, oni će se donijet, ne brzom roku, nego veću su praktički gotovo i pripremljeni, i mislim da upravo na takav način možemo biti puno brži i ekspeditivni nego što je to slučaj ovdje kada puno raspravljamo, kad bismo mi toliko puno raspravljali o europskim projektima, ne bismo sigurno napravili učinak na neki način provedbe i svega onoga što je potrebno. Ne mislim opet da treba u Zakonu stajati sve ono što se financira iz Fondova Europske unije. Postoji operativni program, postoje mjere koje jesu, mi smo vam izložili kako to izgleda, neke stvari idu iz državnog proračuna, neke idu iz europskih fondova, mi ćemo se truditi da to bude sve bolje i bolje. Kad govorimo o javnoj nabavi, Planu javne nabave, zastupnice Čikotić, vi dnevno postavljate pitanje našem Ministarstvu, mi smo trebali možda jednu upravu otvoriti da vama odgovaramo na sva vaša pitanja, na koja ste dobili, dakako, odgovore. Kad govorimo o tome kako izgleda javna nabava u mom Ministarstvu, ja o tome, naravno, odlučujem, odlučit ću i o tome tko će dobiti 200000 kuna, na temelju natječaja, odlučit ćemo o tome isto tako na temelju Povjerenstva, tko će dobit možda 400, 500 ili više tisuća kuna, i to je nešto na čemu mi radimo, i o tome ćemo apsolutno, mi, dakle, odlučivati. Kad govorimo o tome, kako vidimo razvojne investicije, onda sigurno moram reći da su to, dovoljno je reći, da u ovom Zakonu kad se predstavničko tijelo treba izvještavati jednom godišnje o svim ulaganjima, o svim mjerama koje imamo u ovome Zakonu, ja zaista mislim da je ovaj dio profesionalni naš, u provedbi, kroz izvršnu vlast puno konkretniji i na neki način da onda vama podastremo informaciju o tome jedanput godišnje što se događa na hrvatskim otocima, kako smo u protekloj godini odradili svoj posao i na koji način su te mjere učinile razvoj. U svakom slučaju, ovih 20 godina Zakona o otocima, govori u prilog svim pokazateljima, čak i porastu broja stanovnika. Neki koji su komentirali, sad više nisu u sabornici, međutim, moram se malo osvrnuti i na kontinent, moram se osvrnuti na Vladin projekt Slavonija, moram se osvrnuti na sjednicu Vlade koju smo održali, koja je posvećena razvoju hrvatskih otoka, na otoku Hvaru, na mom otoku, ja se isto smatram poluotočankom, vjerojatno ću jednog dana živjeti na otoku, jako mi je stalo osobno kako će to sve skupa izgledati. Međutim, ono što je važno istaknuti, je, Zakon o financiranju jedinica lokalne područne samouprave je rekao svoje, kako mi koordinacijsko Ministarstvo, malo gledamo sve to skupa kako izgleda regionalna razvojna politika, onda se ja moram tu osvrnuti na to. Otoci su imali kroz izvorne prihode, dakle punjenja poreza na dohodak, određeni dio sredstava, sigurno nisu poreznom reformom u toj mjeri dobili ta sredstva, zato je ovdje 195 milijuna kuna od toga 100 dakle 15 u našem ministarstvu ostatak u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture. Kada bi bilo u moru onda bi samo se razgovaralo o moru ovako se razgovara i o domovima zdravlja i o dakle helikopterskoj službi, hitnoj pomoći dakle svim našim pokazateljima koje sam ja predstavila vama trenutno kako izgleda situacija na hrvatskim otocima. Nacrtali smo na karti kako na hrvatskim otocima izgleda infrastruktura svake vrste, ali 1,5 milijardu kuna potpomognuta područja su dobila o tome ćemo raspravljati naravno u drugom čitanju Zakona o potpomognutim područjima, razgovarat ćemo i o brdsko-planinskim područjima imamo apsolute pokazatelje koliko smo kroz Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave unijeli novaca u izvorne prihode u proračune tih 304 jedinice ili u slučaju brdsko-planinskih područja po novoj raspodjeli 81 jedinice. Tako da ne možemo se razgovarati samo o jednom zakonu koji ne interpelira u nekakve druge zakone koji naravno prije svega daju sredstava u izvorne proračune. I još bih svakako istaknula dio koji se odnosi na dakle same strateške dokumente, nama je to najmanji problem, mi imamo apsolutnu viziju kako će izgledati hrvatski otoci do 2030. u izradi Nacionalne razvojne strategije, a posebice Regionalnog operativnog programa, da li će on tako zvati ili će se zvati Program razvoja otoka, dio koji ćemo usmjeriti kroz novi operativni program, apsolutno sve što radimo, radimo sustavno stvaramo sustav koji godinama nikad nije postojao i mislim da je sada došlo vrijeme da zaista Hrvatska ima perspektivu da u svakom segmentu, ne samo otoka, brdsko-planinskog, potpomognutih područja, Slavonije pokazatelja loših odluka prethodnih nekih vlada, o NUTS dva regijama, o karti regionalnih potpora, mogu tu govorit vam do sutra navečer o tome kako izgleda sustav koji mi sa gradimo i kakve će benefite on učiniti i na gospodarstvo i na dakle ono što se zovu poticajne mjere znači prije svega za ulaganja, al naravno moramo prije tog ispraviti sve ono loše što je RH se dogodilo. Kad govorimo o tome na koji način otočni koordinatori, mi ćemo time upravljati radit će u županijskim razvojnim agencijama, apsolutno ćemo imati dakle nadzor nad time po analizi radne opterećenosti, koliko projekata, toliko sredstva i to je vrlo jedan jasan dakle pokazatelj, apsolutno ćemo o tome voditi računa i mislim da ćemo time doprinijeti razvoju većeg broja projekata koji će biti na otocima. Ti će ljudi biti zaposleni u županijskim razvojnim agencijama, ali ćemo mi kao i regionalne koordinatore koje sada financiramo, nanovo akreditiramo, jačamo sustav na terenu mislim da je to sigurno u interesu jedinicama lokalne samouprave i gospodarstvenicima i svima onima koji trebaju imati benefite od svega ovoga što trenutno radimo. Evo, zaista kad nešto komentiramo volim kad pročitamo ne samo ono što piše u tekstu nego i između redova, a posebice kad govorimo o koordinacijskom momentu drugih zakona koji imaju intervenciju dakle na određenom području. Ja se zahvaljujem.
Zahvaljujem poštovanoj ministrici na ovoj završnoj riječi. Imamo još nekoliko replika. Poštovani kolega Arsen Bauk.
Gospođo ministrice pa mi kad smo došli na vlast u prvom zakonu smo upravo za otoke iz Ministarstva mora prebacili u Ministarstvo regionalnog razvoja, da ali kad je HDZ na vlasti bolje, je, je, je … [[Upadica se ne čuje.]] onda je ukinuta, ali kad je ministarstvo, kad je HDZ na vlasti bolje da je u Ministarstvu mora, evo kad su oni zadnji put bili, bili su Borić i Bačić uopće čak nisu bili ni loši. Da su bili neki drugi to ne bi bilo dobro, dobro rješenje jer to tako funkcionira kod HDZ-a, to znamo, ono ko je politički jači taj može nešto više novaca ovaj dat za nešto i sve OK. Da kad smo mi na vlasti može to bit u Ministarstvu kulture, neće bit nikakvih problema, držat će nekih kriterija i bit će sve u redu, prema tome ne morate se u tom kontekstu je bila moja ovaj rasprava, to sam ja govorio i prije dakle da jednostavno kao što ima poseban zakon to bi vam bilo da je to posebni dio Ministarstva mora, eto. Hvala.
Zahvaljujem, slijedeća replika poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovana ministrice, prvo žao mi je što niste na početku uzeli pravo da odgovarate na replike, ovaj, da postavljam pitanja svim članovima Vlade pa tako i vama, molim vas da ne otvarate još jednu upravu, dovoljno je 6 uprava, stvarno dovoljno i 7 pomoćnik koji nema upravu, dovoljno je. A evo iskoristite onda priliku i odgovorite mi na pitanje vezano za to, kako to da jedno ministarstvo središnje znači državno tijelo koje upravlja ozbiljnom javnom politikom regionalnog razvoja, odlučilo se da pokrene nabavu za uslugu izradu studije i/ili analize potrebnih za provedbu mjera novog Zakona o otocima, za vrijednost od 195.000 kuna, pa evo ne morate ni napisat pisani odgovor. Hvala.
Zahvaljujem, slijedeće replika poštovani kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo ministrice, zahvaljujem na završnoj riječi, mislim da mi koji želimo ovaj vidjeti u budućnost smo jasno vidjeli što ovo znači, a vidjeli smo i neke koji ne žele gledati u budućnost i postavljaju pitanja za koja ima i rješenja i postoje, recimo niste odgovori na ovo pitanje o odvozu otpada, znači kako sam i član upravnog vijeća u fondu mogu vam reć gospođo da ne govorite istinu, znači ima i ove godine 10 miliona kuna u financijskom planu fonda da se provede mjere, na žalost nije bilo osnove, koja je bila više-manje na nekako u zraku jer su zadarski otoci već godinama odvoze taj otpad sa otoka, oni su praktički gotovo čisti otoci što se tiče otpada i jednostavno sada otvaramo prostor za sve one kojima je politika naredila da moraju iz svojih lokalnih samouprava sa svojih otoka voziti u županijske centre. I ništa normalnije nije nego to ugraditi u zakon, narediti fondu da svake godine planira sredstava i da to ide dalje [[Upadica: Zahvaljujem.]] ali nemojte izgovarati neistinu, nemojte.
Zahvaljujem kolega Boriću, replicirali ste ministrici a ne kolegici Čikotić. Drago mi je da ste joj objasnili. Zaključujem raspravu. Zahvaljujem još jednom poštovanoj ministrici regionalnog razvoja Fonda EU gospođi Gabrijeli Žalac i njenoj pomoćnici gospođi Tajani Huzak na obrazloženjima i na odgovorima saborskih zastupnika. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. S ovime smo iscrpili sve točke dnevnog reda predviđene za današnji dan. Nastavljamo s radom u ponedjeljak 19.11. u 9,30 sati sa točkama dnevnog reda: - Prijedlog godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2017.-tu godinu i Prijedlog godišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za 2017.-tu godinu, te - Izvješće o obavljenoj reviziji godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna RH za 2017.-tu godinu. Ugodan ostatak dana. SJEDNICA PREKINUTA U 14,58 SATI
Konačni prijedlog zakona o otocima, drugo čitanje, P.Z. broj 413. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli zastupnik Arsen Bauk, zastupnik Željko Jovanović i zastupnik Kažimir Varda. Molim predstavnika odnosno predstavnicu predlagatelja da se očituje o podnesenim Amandmanima. S nama je poštovana Spomenka Đurić, državna tajnica u Ministarstvu regionalnog razvoja i Fondova EU. Molim vas kolegice i kolege. Prvi Amandman zastupnika Arsena Bauka.
Poštovani predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici HS-a, predloženi Amandman se ne prihvaća obzirom da je jasno u čl. 18. na koji se Amandman odnosi, navedeno da se Otočno vijeće osniva kao savjetodavno tijelo ministra nadležnog za otoke, a radi savjetovanja pri izradi i provođenju programa planova, mjera i aktivnosti za održivi razvoj otoka, što podrazumijeva onda sudjelovanje i savjetovanje prilikom izrade i provedbe svih Podzakonskih provedbenih propisa, kako je traženo ovim Amandmanom.
Očitovanje kolega Bauk, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ako sam ja dobro shvatio Amandman je odbijen zato šta to već piše u Zakonu, ali ne piše. Dakle, temeljem ovoga Zakona treba donijeti 16 provedbenih propisa i obzirom da je Otočno vijeće formirano kao savjetodavno tijelo, onda bi bilo logično da se to savjetodavno tijelo sastane i raspravlja o onome što u Zakonu treba donijeti, to su provedbeni propisi. I prihvaćanjem ovog Amandmana, samo bi se ta odredba pojačala odnosno ne bi se ostavilo dvojbe. E sad, obzirom da su kolege Borić i Bačić članovi Otočnog vijeća, ja ne bih sada htio da ispadne da Vlada ne želi čuti savjete gospodina Bačića i gospodina Borića na Otočnom vijeću prije donošenja provedbenih propisa. I kako se ne bi oni doveli u situaciju da moraju glasati sami protiv sebe, ja neću tražiti da se glasa o ovome Amandmanu, tako da ih ne dovodim u neugodnu situaciju. Zahvaljujem.
Vrlo ste plemeniti. Zahvaljujem se. Drugi Amandman je Amandman zastupnika Željka Jovanovića.
Amandman na čl. 38. se ne prihvaća obzirom da čl. 38. Konačnog prijedloga Zakona o otocima se odnosi na divljač invazivne vrste, životinjske strane invazivne vrste na otocima, a obzirom da je Zakon o lovstvu lex specialis za gospodarenje divljači i lovištima, ovaj članak je također usklađen sa Zakonom koji se na njega i odnosi.
Izvolite očitovanje kolega Jovanović.
Hvala lijepo. Uvažena državna tajnice, smatram da niste u pravu. Amandman koji sam ja predložio, određuje zabranu unošenja invazivnih divljači koji ne žive od prirode na otoku i na kvalitetniji način rješava problem npr. ovčarstva, sigurnosti stanovništva, posjeda, imovine, dok izlov alohtone divljače, npr. divljih svinja na otoku Cresu i očuvanje ovčarstva, ne može se riješiti lovnim metodama i ne može Zakon o lovu biti pretpostavljen Zakonu o otocima jer je to neučinkovito za ovu namjenu. Ja ću podsjetiti sve prisutne, pošto možda nisu upoznati s tom temom, koja pokazuje u kojoj mjeri ovo rješenje koje vi predlažete, nije dobro. Dakle, 80-tih godina na otok Cres je unešeno 29, 29 grla divljih svinja, 63 grla jelena lopatara i 54 grla muflona. U međuvremenu je nastao problem s lovištem i Primorsko-goranska županija je pokušala taj problem riješiti lovnim metodama. Čuli ste brojke koje sam rekao na početku, od 2005. do 2017. Primorsko-goranska županija je potičući izlov divljih vrsta isplatila 4 milijuna kuna, ulovljeno je 13.230 grla divljih svinja, 6.952 jelena lopatara od početnih 29 grla divljih svinja, 63 grla jelena lopatara. Istovremeno broj ovaca se smanjio sa 30.000 na 12.000, dakle ovakve metode nisu učinkovite i ja vas s toga pozivam da u podzakonskim aktima donesete barem kvalitetnije propise koji će omogućiti opstanak ovčarstva na otoku Cresu jer su za ovaj amandman bili i iz Cresa i sa Lošinja i iz Primorsko-goranske županije i svih otočkih udruga. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban broj glasova pa idemo na amandman broj 3, to je amandman zastupnika Kažimira Varde.
Amandman na članak 33. stavka 7. se ne prihvaća obzirom da se odredba članka 33. stavka 7. provodi ovisno o mogućnostima i sukladno osiguranim sredstvima u Državnom proračun na proračunskoj stavci ministarstva. Obzirom da se projekcije Državnog proračuna izrađuju za trogodišnje razdoblje otklanja se time i svaka sumnja da sredstva za provedbu ove mjere neće biti osigurana, a posebice iz činjenice da se mjere subvencije, vode provode već 18 godina i navedenim prijedlogom zakona je dodatno poboljšana.
Očitovanje, kolega Varda, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, ja sam naime dao amandman na ovaj stavak 7. kojeg vi u prijedlogu zakona navodite da će se opskrba zapravo vodom otočnog stanovništva, poslovanje gospodarstva u otočnim naseljima iz dijelova otočnih naselja gdje nemamo javnu vodoopskrbu zapravo plaćati iz državnog proračuna to ste naveli u prethodnim stavkama 2,3,4,5 i 6, a onda u stavku 7. za kojeg sam predložio amandman kažete ovisno o mogućnostima. To znači koliko novaca toliko vode, nema novaca u proračunu nema ni vode sa vodonošcima. Molim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na zadnji amandman, ponovo kolega Željko Jovanović, izvolite.
Amandman na članak 31. se ne prihvaća iz razloga što se detaljnijom razradom podzakonskog akta vezanog uz članak 37. poticanje konkurentnosti i rasta poduzetništva na otocima, vodi računa i o poticanju deficitarnih zanimanja na otocima. Temeljem Uredbe Vlade RH o praćenju, analizi i predviđanju potreba tržišta rada za pojedinim zvanjima te izradi i uzimanju u obzir preporuka za obrazovnu upisnu politiku HZZ izrađuje analizu i prognozu potreba tržišta rada za pojedinim kvalifikacijama. Analiza se provodi na osnovi relevantnih statističkih podataka ali i aktualnih pokazatelja zapošljavanja nezaposlenih osoba prema programu obrazovanja, podataka iz ankete poslodavaca te se uzimaju u obzir sve aktualne strategije i planovi gospodarskog razvoja kako na regionalnoj tako i na lokalnoj razini.
Kolega Jovanović, izvolite.
Hvala lijepo, uvažena državna tajnice pa nije problem nekad priznati i da ste nešto zaboravili. Dakle, vi ste zaboravili ovaj članak 31. koji govori o pravu na besplatni javni otočni cestovni prijevoz staviti kategoriju svih zaposlenih u deficitarnim zanimanjima koji su zaposleni kod poslodavca koji obavlja djelatnost na otoku. Dakle, nije to problem priznati i reći pa da pogriješili smo i to treba stajati u tom članku. Problem je samo što to dolazi od predstavnika oporbe. Dakle, ništa se bi dogodilo da ste prihvatili ovaj amandman i uvrstili ga u članak 31. Stoga apeliram na kolege da prihvate moj prijedlog i da u tom članku stoji, da pravo na povlašteni javni otočni cestovni prijevoz imaju zaposlenici u deficitarnim zanimanjima koji su zaposleni kod poslodavca koji obavlja djelatnost na otoku i time pokažimo da možete jedanput prihvatiti i potpuno razuman i suvisao prijedlog koji dolazi iz redova oporbe. Tražim glasanje.
Glasujmo i o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potrebni broj glasova, pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o otocima, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 103 za i 16 suzdržanih donesen Zakon o otocima. Idemo sada na Klub zastupnika SDSS-a poštovani kolega Boris Milošević, izvolite.