...zastupnici poštovani gosti, otvaram 37.sjednicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Dame i gospodo na sjednicu su pozvani naši redoviti gosti, kao izaslanici međunarodnih i nevlasinih organizacija koje prate rad Doma, članovi Vijeća ministara, predsjedatelj Vijeća ministara, pozdravljam još jednom sve zastupnike, članove Vijeća ministara, kao i poštovane goste. Ja vas još jednom molim prije prelaska na današnji rad da provjerite svoje kartice, da li ste ih ispravno stavili. Konstatiram da je današnjoj 37.sjednici Zastupničkog doma nazočno 36 zastupnika. Pravdanje su tražili gospododin Elmir Jahić, gospodin Filip Andrić, gospodin Živković Molorad, kasniće gospodin Mirsad Ćeman. To je ono što do sada imam kao predsjedatelj. Dakle konstatiram da imamo kvorum za punovažno odlučivanje. Dame i gospodo, vi ste dobili prijedlog dnevnog reda 37. sjednice. Ja otvaram raspravu o prijedlogu dnevnog reda. Gospodin Hazim Felić, izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo, prijedlog tačke dnevnog reda, obzirom da smo na zadnjoj sjednici ovoga doma imenovali Komisiju za usaglašavanje teksta, ja predlažem da na današnju sjednicu uvrstimo u dnevni red Izvještaj Zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH o usaglašavanju teksta Zakona o policijskim službenicima BiH. Mi smo jutros imali Zajedničku komisiju, usaglasili smo tekst, a izvještaj će stići naknadno i molim da se uvrsti u dnevni red. Hvala.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se gospodinu Hazimu Feliću. Ko želi dalje? Nema više. Zaključujem raspravu oko dnevnog reda. Ja u ime Kolegija mislim da mogu reći 2 da možemo predložiti da ovo izvješće pošto je suglašeno bude uvršteno kao zadnja točka dnevnog reda, da do tada dobijemo u pisanoj formi izvješće koje je usuglašeno i da na taj način zaokružimo dnevni red. Jeste li suglasni? Dobro. Ja ipak predlažem da glasujemo o uvrštavanju ove točke dnevnog reda, znači izvješće Zajedničke komisije usuglašenom tekstu Zakona o policijskim službenicima. Molim zastupnike da se izjasne glasovanjem, sad. Dobro, zahvaljujem se zastupnicima i konstatiram da je Zastupnički dom jednoglasno, sa 31 glasom za, nitko protiv, nitko suzdržan, prihvatio prijedlog dopune dnevnog reda kako je to predložio gospodin Hazim Felić u ime Zajedničke Komisije oba doma za usuglašavanje teksta Zakona o policijskim službenicima. Zahvaljujem se i konstatiram da 37. sjednica Zastupničkog doma ima slijedeći dnevni red: 1. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, po žurnom postupku sukladno članku 105. Poslovnika, 2. Zahtjev zastupnika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o visokom Sudbenom i Tužiteljskom vijeću, po žurnom postupku sukladno članku 105. Poslovnika, 3. Zahtjev zastupnika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o državljanstvu BiH, po žurnom postupku sukladno članku 104. Poslovnika, 4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o flaširanim pitkim vodama BiH po žurnom postupku sukladno članku 104. Poslovnika, 5. Prijedlog zakona o postupku medijacije, drugo čitanje, 6. Imenovanje člana Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine, umjesto gospodina Hasana Muratovića, 7. Davanje suglasnosti za ratificiranje pa pod a) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade SAD o zaštiti i očuvanju određene kulturne baštine svojine, pod b) Sporazum između BiH i Vlade Republike Francuske o recipročnom unapređenju zaštiti investicija, pod c) Sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Albanije o ukidanju viza za nosioce diplomatskih i službenih putovnica, pod d) Ugovor o slobodnoj trgovini između BiH i Rumunske, pod e) Konvencija o zaštiti osoba, s obzirom na automatsku obradu osobnih podataka izmjene i dopune Konvencije o zaštiti pojedinaca, s obzirom na automatsku obradu osobnih podataka, pod f) Dodatnog protokola uz Konvenciju za zaštitu pojedinaca, s obzirom na automatsku obradu osobnih podataka u svezi s nadzornim organima i prekograničnim protokom podataka i pod g) Amandman broj II Kreditnom sporazumu između Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj i BiH i 3 8. Izvješće Zajedničke komisije za postizanje suglasnosti o jedinstvenom tekstu Zakona o policijskim službenicima. Hvala lijepo. Prelazimo na točku jedan, to je Ad.1. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, sukladno članku 105. Poslovnika Dobili ste ovaj zakon koji vam je odma proslijeđen. Ja pozivam predsjedatelja i ovlaštenog predstavnika Vijeća ministara, gospodin Doko ministar vanjske trgovine u Vijeću ministara BiH, izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodinu predsjedatelju, uvaženi zastupnici, pred vama se nalazi Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o carinskoj tarifi, dopunjen u odnosu na prošli prijedlog koji smo imali na prethodnoj sjednici Zastupničkog doma gdje smo u ovaj prijedlog znači upotpunili sa ovim omjerima koje smo ovdje utvrdili za pojedine kategorije mesa i gdje smo dopunili ovaj prijedlog sa odlukom koju je Vijeće ministara na prošloj sjednici usvojilo, koja je nužna za provođenje dakle ovih mjera koje su predviđene, izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi. Ja mogu reći, da je, da su ove izmjene samo mogućnost dakle i pravni okvir ili prilika da Vijeće ministara može da intervenira u ovom sektoru poljoprivrede. Mi smo također dobili i zaduženje od parlamenta da učinimo sve što je moguće dakle da bi smo ovaj sektor poljoprivrede ipak učinili konkurentnim u odnosu na proizvođaće i prerađivaće iz susjednih država s kojima imamo sporazume o slobodnoj trgovini. Ovaj prijedlog je usuglašen u okviru rada radne skupine koja u svom sastavu ima i predstavnike entitetskih ministarstava tj. poljoprivrede i koja su...predstavnike i državne Granične službe, Uprave za neizravno oporezivanje i predstavnike udruženja koji su upravo danas i gosti na ovoj sjednici Parlamenta. Ukoliko bude potrebe i oni se mogu obratiti i izraziti svoje viđenje vezano za ovu problematiku jer sigurno da je najbolja praksa da oni koji su praktično vezani na najdirektniji način za ovu oblast i zainteresirani su za ovakva rešenje pa mogu i potpuno meritorno braniti svoje interese a ne da ih zastupaju neke druge grupacije koje kažu da ovo što se sada predlaže nije praktično u njihovom interesu. Ja mogu napomenuti da su tu dakle i predstavni udruženja i peradara i predstavnici udruženja koji se bave uzgojem svinja i prerađivaći mesa, tako da ukoliko bude potrebe mogu se oni obratiti ovom skupu. Ja za početak toliko. Ukoliko bude pitanja ponovo ću se javiti. Hvala.
Zahvaljujem se ministru Doki. Prvi se za riječ javio gospodin Mladen Potočnik, izvolite gospodine. 4
Hvala predsjedavajući, rješavanje jednog segmenta sigurno da je nužno i sigurno je opravdan zahtjev ovih bi rekao proizvođača i prerađivača. Međutim, segmentom ne rješavamo cjelokupni problem poljoprivrede i privrede BiH. Zbog toga, predlažem da Ministarsko vijeće u paketu rješava problematiku. Znači, ne samo donošenje Zakona o novim tarifnim grupama nego i jednostrani prekid Sporazuma o slobodnoj trgovini sa susjednim državama. Samo cjelokupno rješenje može da obezbjedi normalnu zaštitu i normalan razvoj poljoprivrede i privrede BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Potočniku. Ko želi dalje? Gospodin Adnan Terzić, predsjedatelj Vijeća ministara, izvolite gospodine Terziću.
Hvala gospodine predsjedadvajući, dame i gospodo zastupnici, evo da iskoristim pauzu dok se niko ne javlja, i dam još neka pojašnjenja. Znači, na Proširenom kolegiju pojedini predstavnici klubova su govorili o tome da Vijeće ministara po sistemu ko duže izdrži gura neki projekat koji pada na Parlamentarnoj skupštini i onda u istoj formi ga vraćamo. Ja samo želim da kažem da smo mi pomno analizirali diskusije koje su bile na prošlom zasjedanju, kada tadašnji prijedlog izmjene i dopuna Zakona o carinskoj tarifi nije dobio podršku. Mi smo izvršili određene izmjene u samom zakonskom tekstu, dakle ono što su opravdano poslanici tražili da se vidi koji je to odnos kvota da se izbjegne mogućnost da trgovci i nakupci ustvari koriste ovaj povoljniji režim uvoza. Znači sve smo to unjeli u sam zakonski propis i još smo vam dali jedan tekst odluke kojom bi se ukoliko ova izmjena i dopna zakona da dobije potrebnu većinu, kojom bi se provodila ta odluka. Ja ne mogu danas da ponovo ne ponovim nešto što sam već dva ili tri puta govorio za ovom govornicom. Znači, ova odluka nije produkt razmišljanja samo Vijeća ministara i našeg kabinetskog sagledavanja stvari. ova odluka je produkt rada komisije koju je Vijeće ministara formiralo sredinom ustvari krajem prošle godine u čijem sastavu se nalaze, vodi je resorni ministar, Doko u čijem sastavu se nalaze entitetski ministri poljoprivrede, direktor Ureda za veterinarstvo, predstavnici carinske službe, DGS-a, predstavnici udruženja poljoprivrednih proizvođača i predstavnici udruženja prerađivača. Ta radna grupa je sagledavala ne samo problematiku po pitanju nedostatka ovih pojedinih kategorija mesa na tržištu BiH u primarnoj proizvodnji koja onemogućava prerađivačke kapacitete da normalno rade i na kraju da se razvijaju, nego je dobila zadatak i da predlaže Vijeću ministara i mjere koje je potrebno provesti kako bi se smanjio negativan uticaj provođenja Ugovora o slobodnoj trgovini. Znači, nije samo ova mjera koja je danas pred vama, produkt rada te radne grupe. Mi smo donjeli nekoliko mjera koje su internog karaktera unutar institucija BiH koje predstavljaju odnos Resornog ministarstva, Ureda za veterinarstvo, Vijeća ministara, Državne granične službe i carine itd. i mislim da smo u mnogome uspjeli da zaustavimo onako poguban ovaj, uticaj provođenja Ugovora o slobodnoj trgovini na primarnu poljoprivrednu proizvodnju i preradu u BiH. Treba da dođe i direktor Ureda za veterinarstvo koji će pojasniti šta je to sve produkt rada ove 5 radne grupe. Zato smo danas i pozvali gospodu koja je tu prisutna i oni su znači odlukom Vijeća ministara članovi te radne grupe. Ja znam da postoji još neki udruženja i još neki proizvođača u BiH koji su vam se pismeno obraćali pred današnju sjednicu govoreći neki za, neki protiv donošenja ovakve odluke. Međutim u vrijeme kada smo mi pokušali da kroz otvoreni dijalog sa svim zainteresovanim u ovoj strukturi, po ovom pitanju kada smo formirali radnu grupu, ti ljudi se nisu javljali od samog početka, ljudi koji danas će imati priliku da vam se obrate, su ti koji su bili i zainteresovani i dali i prihvatili našu ideju da u jednom otvorenom dijalogu između svih zainteresovanih strana dođemo do potrebnih mjera. Ja moram priznati da vjerovatno i u medijima imamo previše negativne energije i previše pritisaka i svega onoga što možda i ovaj, nije možda nego sigurno nije dobro ni za jednu parlamentarnu proceduru ni za jednu parlamentarnu demokraciju kakvu BiH želi da izgradi. Ali, isto tako moram priznati da i u ovom parlamentu imamo političke opcije kojima odgovara atmosfera koja nije stabilna, da ne upotrebljavam neke druge riječi. Ja ću zamoliti poslanike barem onih stranaka, koje ćine parlamentarnu većinu, da ozbiljno razmisle, da saslušaju i predstavnike Vijeća ministara ali i predstavnike radne grupe i da na osovu toga donose svoje zaključke, a ne na osnovu od diskusija onih koji bi vjerovatno ovaj, i željeli da primarni proizvođaći, prerađivaći iziđu zatvore granicu i da time dolazimo do negativnih tenzija u državi. Ja ću iskreno reći da Vijeće ministara nema ingerencije i ja sam se uklju.. u poljoprivrednoj proizvodnji, to su ingerencije entitetskih vlada, ja sam se uključio iz dva razloga. Prvi razlog je što objektivno entitetske vlade i ne posvećuju dovoljno pažnje ovom problemu ni položaju poljoprivrednih poljoprivrednih proizvođača u BiH i drugi razlog je što jednostavno ne želim da vodim Vladu u državi čiji građani izlaze na granicu i prave nered, prave opstrukcije i jesu u poziciji da oni nameću neka pravila ponašanja, zato molim poslanike u prvom redu stranaka koje čine parlamentarnu većinu da ozbiljno saslušaju, da razmisle i da podrže ovakav jedan projekat. Sigurno da je to samo jedna mjera koja neće dramatično promijeniti položaj poljoprivrednih proizvođača u BiH, ali sigurno da je ovo mjera koja će akoništa omogućiti da jedan dio sredstava ipak dođe do tih primarnih proizvođača, da entitetske vlade sa prelevmanima rade ono što treba da rade i ono što jeste sama ideja i bila uvođenja prelevmana, a to je da idu za direktnu podršku poljoprivrednoj proizvodnji. Mi danas ne bi razgovarali o ovome. Znači ovo je mjera koja omogućuje da barem nešto para direktno dođe do onih poljoprivrednih proizvođača koji mogu i koji imaju resurse da prodaju prerađivačkim kapacitetima u BiH svoje proizvode. Ja neću motificirati koliko je to, ali sigurno jedna od mjera. Drugo, vjerovatno i ova situacija danas pokazuje da je ovoj državi potrebno Ministarstvo poljoprivrede na državnom nivou i to ne kao ikebana nego kao nešto što koordinira, nešto što Ministarstvo koje ima potpuna ovlaštenja da kreira politiku poljoprivredne proizvodnje u BiH. 6 Vijeće ministara je da odgovorim gospodinu Potočniku, Vijeće ministara je formiralo komisiju, ustvari Vijeće za poljoprivrednu proizvodnju, šumarstvo itd. i to je maksimum što po ovim ustavnim i zakonskim ovlaštenjima mi možemo uraditi. Znači u tom vijeću su i ministri, resorni ministri i svi oni koji treba da ovaj, razmišljaju o prespektivi poljoprivredne proizvodnje, ali bez Ministarstva za poljoprivredu na državnom nivou koji nam je u principu i uslov EU ne zvaničan uslov nego jedan normalan slijed stvari koji treba da se desi u BiH. Mi jednostavno nemamo ni zakonskih ni ustavnih ovlaštenja da snažnije se upetljamo u problematiku strategije razvoja poljoprivredne proizvodnje. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Terziću. Poslovnička intervencija gospodin Zlatko Lagumdžija.
Na žalost od premijera smo ćuli da neće poentificirati, upravo smo očekivali poentifikaciju i odmah nam je rećeno ovde da snage haosa su te koje treba danas da se prepoznaju u parlamentu jer u protivnom doće do blokada i sl. Dakle, ja bih zamolio, da nam se ...da je nesporazum bio, da nam se kaže ko je pozvan ovde danas, pošto po članu 53. predsjedavajući vi pozivate, po članu 54. dajete riječ. Želimo da znamo ko je pozvan, po kom kriteriju, šta je podjeljeno ljudima ovde, da li je selektivno podjeljeno ono što nam je stizalo i da znamo šta svaki poslanik ima pred sobom podjeljeno od materijala, da ne bi ovde bilo poslije nesporazuma? Zato bih vas zamolio da nam kažete ko je pozvan? Ko je pozvao po poslovniku da bi mogli da radimo i šta nam je svima podjeljeno i molim da se u startu, krenulo je naopako. U startu prije bilo ijedne kvantifikacije argumentacije, ovde su već optuženi prozvane snage haosa, a u vladajućoj koaliciji se očigledno pita ko je snaga haosa, ko nije, ja o tome neću govoriti. Molim vas nemojte da krivo krene.
Zahvaljujem se gospodinu Lagumdžiji. Dakle ne vidim šta je ovde krenulo naopako i odbacujem da je bilo šta krenulo naopako. Gospodin resorni ministar i gospodin predsjedatelj Vijeća ministara su obrazložili njihov zahtjev. Zastupnici sad imaju mogućnost da uzmu učešća u raspravi i da se očituju o tom zahtjevu. Što se tiće procedure dakle, svi zastupnici su dobili iste materijale. Dakle, nema razlike između pripadnika parlamentarne većine i drugih. Ja sam jutros na Proširenom kolegiju dao zadatak da se sve dodatno što je došlo od zahtjeva podijeli svim zastupnicima. To je pismo od strane Savez za zaštitu i unapređenje živinarske, peradarske proizvodnje i proizvodnju stočne hrane, zatim pojedinačne prestavke koje su stizale. Dakle, ono što je rečeno na Proširenom kolegiju, molim vas bilo da se radi o gospodarskim komorama, udruženjima ili pojedinačnim zahtjevima, da svi zastupnici dobiju. Što se tiće poziva, nama je od predsjedatelja Vijeća ministara rečeno i niko na Proširenom kolegiju nije dovodio to u pitanje da će osim resornog ministra biti tu nazočni članovi radne skupine koja je pripremala ova rješenja. Izvan toga, mi kao kolegij niti ja osobno kao predsjedatelj nismo nikoga pozivali i ja mislim da Dom 7 može odlučiti sukladno poslovniku, da li će neko davati riječ izvan članova Vijeća ministara, a svi ostali nazočni su tu u funkciji kao gosti, građani i mislim da je to uredu i da je to dovoljna informacija da možemo nastaviti ako ste zadovoljni gospodine Lagumdžija. Hvala lijepo. Sad imamo slijedeći redoslijed prijavljenih. Prvo se javio gospodin Belkić, pa Bešlagić, pa gospodin Avdić, to je redoslijed, izvolite.
..kolege kao doprinos atmosferi dakle prije svega radnoj atmosferi. Mi razumijemo ova izlaganja gospodina ministra i predsjedavajućeg kao iznošenje jedne vrste argumentacije u vezi odlučivanja ovog doma vezano za proceduru. Dakle, ja sam se javio najviše zbog toga da se usmjerimo prema proceduri, da o sadržaju samom i suštini raspravu ostavimo ako dođemo do toga i ja želim sada da kažem ovde da će Klub stranke za BiH podržati zahtjev Vijeća ministara da ovaj zakon danas raspravljamo po članu 105. a odredićemo se o sadržaju kada budemo raspravljali o zakonu.
Zahvaljujem se gospodinu Bešlagiću, gospodinu Belkiću ispričavam se. Riječ ima gospodin Bešlagić.
Pa mislim da bi dobro bilo da se izjasnimo o proceduri a evo prije izjašnjavanja ja ću samo postaviti neka pitanja. Ovde imamo, bar predamnom je 2,4,5 sa jednim materijalom ovim 6 znači dokumenata gdje sam samo pokušao da napravim jedan blic analizu. Znači, imamo stav Privredne komore RS koji traži da se ovaj materijal odbije. Drugi, dopis je Gospodarska komora Federacije gdje se traži izmjena carinske tarifne oznake, to znači podržavaju ukoliko bi se promijenili tarifni stavovi, znači da imate is...meso i drugo meso znači koje ne bi potpalo pod ovo, što ne mogu da shvatim da li sada oni se zalažu da ovaj materijal prođe ili ne prođe. Mislim jednostavno pitanje. Treći materijal imamo od proizvođača «Koko đada» Koka produkt gdje kaže da je ovaj zakon za uništavanje, odnosno ovaj postupak za uništavanje domaće proizvodnje. Imamo četvrti dopis, to je vjerovatno ovaj proizvođača ja mislim koji smo danas dobili, koji je .....da priloženi citati iz novina je li gdje oni podržavaju da se ovaj zakon usvoji, znači to je sada možemo reći još uvijek ne riješeno. Imamo na kraju predlog ovoga zakona po hitnom postupku gdje moram da kažem da on ima određene izmjene gdje se odnosi, mesa daju i gdje mislim da ukoliko bi postojala klauzula ko će vršiti kontrolu i kakve su sankcije za one koji ovo 8 krše čak ja u razmišljanju mogao bih da prihvatim kao rješenje. Međutim ono što ne mogu prihvatiti kao rješenje, to je da se sa ovom odlukom koju bi danas donijeli, sa zadnjim pasosom u stavu 3 faktički daje pravo Ministarskom vijeću da mijenja ove kvote četiri puta godišnje, ili bolje rečeno da ova količina bude pomnožena sa četiri. Zato vas molim da u ovome znači idemo na izjašnjavanje a onda bi evo na ova pitanja ukoliko dobijem odgovore mogli da mijenjamo mišljenje ili da usaglašavamo mišljenja, na taj način damo svoj maksimalni doprinos. Hvala vam.
Hvala lijepo, riječ sada ima gospodin Sead Avdić, izvolite.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, uvaženi članovi Vijeća ministara, ja također želim da u ovom prethodnom razmatranju iskažem možda ponovim jedan stav ovoga parlamenta, a to je da smo donijeli jednu ocjenu, da je ekonomsko i socijalno stanje u BiH izuzetno teško, da privreda u BiH posebno poljoprivredna i prehrambena industrija ne može izdržati na slobodnom tržištu utakmicu sa privredama susjednih zemalja a da ne govorim o visoko razvijenim zemljama Evrope koje nas okružuju, da moramo ići ka jednostavno zaštiti domaće proizvodnje, da moramo postupiti ili pristupiti mjerama tzv. državnog intervenicionizma kao što je jedna mjera danas ovde pred nama i u tom kontekstu sasvim je jasan stav ovoga parlamenta s aspekta odnosa prema jednostavno strategiji ekonomskog razvoja posebno poljoprivredne i prehrambene industrije. Zato, tim više ćudi saopćenja koja šalju svojevrsne poruke ovome parlamentu. I ja tražim da ovaj parlament Predstavnički dom, jednim svojim zaključkom u suprotnom, ukoliko se jednostavno ne izjasne oni koji su pisali ova saopćenja suprotna. A naime, jutros je osvanulo u Avazu saopćenje udruženja poljoprivrednika koji nam porućuje slijedeće, a i evo dopisa koji pred nama pa nam porućuje slijedeće, a to je – možemo reći da svi mi koji, da svi oni koji ne podržavaju ovakav prijedlog, su za nas neprijatelji pa bilo to partija, pojedinci i bilo pojedina preduzeća. U skladu s ovim obavještavamo vas, predsjedavajući a obavještavamo i sve klubove zastupnika kao i čija partija ovo ne podrži prozvaćemo toj pojedinca i tu partiju neprijateljem poljoprivrede i tako ćemo kontinuirano nastaviti blokirati parlament, sve do ostavke tih poslanika i tog parlamenta. A ja sad pitam Savjet ministara je li to partner u donošenju ove odluke, je li Savjet ministara prihvata jednostavno ovo što se poručuje parlamentu jutros, je li to pritisak, ucjena, šta je to prema Parlamentu BiH. Da li se štite ovde poslanici, izborna baza i politička volja naroda, kako Savjet ministara može jednostavno prihvatiti ovo što piše i predlagati nam zakon koji to jednostavno na neki način stoji iza toga, ja tražim znači izjašnjavanje gospodine predsjedavajući. Udruženje poljoprivrednika koji su ovo pisali, šta misle pod tim? ako je ovo pritisak, ucjena da napuštam ovu salu odmah iz istih stopa, ja izlazim iz ove sale. Što znači, pitam Savjet ministara, što znači molim vas prvo je to pitanje. Onda možemo voditi dijalog. Ako nema dijaloga ravnopravnog, ako imaju ucjene nemamo mi šta razgovarati ovde. Hvala vam. 9
Zahvaljujem se gospodinu Avdiću. Mislim da je njegova intervencija bila apsolutno na mjestu. Prije nego što dam riječ gospodinu Terziću, ja ću reći nešto kao predsjedatelje. Dakle, ovo je ustavan i poslovnički dom u kome se odluke donose sukladno Ustavu i Poslovniku i nikakva vrsta pritisaka niti bilo kakvih neprincipjelnih ucjena, ne može limitirati rad ovog doma i ja i u ime doma odbacijem, ako treba poseban zaključak mi možemo formulirati, mi radimo ovaj odgovorno i trebamo respektirati sve legitimne interese u BiH. I to treba biti atmosfera rada ovdje i nju ćemo mi njegovati a nek se drugi određuju prema takvom načinu rada a mi ćemo u svom dijelu to uraditi. A ja vam se zahvaljujem jer mislim zaista da je bilo korisno na početku. Riječ je tražio prije gospodina Gligorića pa onda Kunića gospodin Adnan Terzić, predsjedatelj Vijeća ministara.
Ja prvo mora reći da se ne slažem sa gospodinom predsjedavajućim u slaganju sa uvaženim zastupnikom Avdićem. Ne znam zašto bi prozivali Vijeće ministara za to što je danas izišlo
Molim vas da saslušamo gospodin predsjedatelj Vijeća ministara može dobiti riječ kad traži. Ja sam mu dao riječ a mi nismo prozivali Vijeće ministara gospodine Terziću, već smo govorili generalno o atmosferi i ambijentu u kojem se mogu pritiskati zastupnici. Nemam nikakve veze s Vijećem ministara.
Prvo, gospodine Kuniću, ja sam jako nesretan što izlazim i nisam tražio riječ jer je gospodin Avdić tražio izjašnjenje Vijeća ministara po današnjim člancima. I ako mislite da uživam u ovome, onda ste 100% u krivu. Znači Vijeće ministara apsolutno prvo, nema ništa sa tim člancima a drugo, apsolutno osuđuje bilo kakve pritiske. Samo postoji jedna mala razlika između Vijeća ministara i zastupnika u ovoj sali. Mi od decembra mjeseca imamo te pritiske, mi od decembra mjeseca imamo zahtjeve za nešim smjenama itd. i od decembra mjeseca ne podliježemo tim pritiscima. I sa svim članovima pretstavnicima udruženja koji su pisali od decembra mjeseca, ali se je to sve završavalo na Vijeću ministara nije dolazilo do vas. Jasno i glasno smo rekli da, ja sam im rekao dok sam predsjedavajući, ulica neće pisati zakone u ovoj državi i zato smo i otvorili dijalog kroz radnu grupu, zato i radimo kroz ovu radnu grupu sve ovo što radimo. A ako me pitate šta mislim o tome, ne Vijeće ministara jer Vijeće ministara treba sjesti pa porazgovarati na tu temu, ja kao predsjedavajući mislim da je to sramotno za ovu državu i za našu parlamentarnu demokraciju. Ali jednostavno puna je sloboda medija, puna je sloboda izražavanja sviju i vjerujte da to najbolje osjetimo na svojoj koži svaki dan. 10
Zahvaljujem se gospodinu Terziću. Mislim da smo sad ovo raspravili, da je ovo korektno bilo u početku i od strane gospodina Terzića i od gospodina Avdića. Mi prelazimo na sadržaj rasprave. Prvi je na redu gospodin Gligorić, pa Kunić, pa gospodin Moranjkić, izvolite. Postoji redoslijed, ja čitam troicu mislim da je dovoljno za pripremu.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, članovi vlade također. Želim da kažem da bi mi danas radimo u jednim posebnim okolnostima i da nije dobro stvarti takav ambijent u parlamentu koji treba da radi na osnovu pritiska bez razlike o kome se radilo i sa koje strane to dolazilo. U ime našeg kluba, u ime profesora Kunića i gospodina Blagojevića, mi imamo razumjevanje zaista za svakog pojedinca, za svaku instituciju, udruženje u BiH, u netitetima, kantonima u opštinama i s te strane zaista mi razumijemo i uvažavamo i jednako tumačimo iste zahtjeve. Ja se zahvaljujem kolegama kao Bešlagiću, Avdiću i ovi koji su ranije govorili, koji su citirali ustvari sve ovo što smo mi u parlamentu dobili od raznih pojedinaca, udruženja, asocijacija, ustanova, privrednih komora i ne bi govorio o tome, cijeneći vaše vrijeme, ali istovremeno želim da samo dodam naravno da dijelim mišljenje sa profesorom Avdićem ali ja bih naglasio u ovom aktu koji je on citirao, također poslednji u kome stoji. Ukoliko ovaj prijedlog Savjeta ministara ne dobije podršku na zasjedanju 21.04.2004.godine odmah izlazimo na ulice i pozivamo sve prijatelje poljoprivrede da nam se pridruže i traže ostavku Savjeta ministara koji nema podršku parlamenta i sve druge zahtjeve od prijatelja poljoprivrede, ćemo prihvatiti pa čak i onih prijatelja koji nam daju podršku u parlamentu. Ja smatram da je ovo vrlo važno pitanje zbog toga što su na neki način gospodin Usorac, gospodin Hadžalić i Ivanović mnogo toga rekli u ovom aktu izrevoltirani i ja pokušavam da vas razmijem. Ali, ustvari postavili ste na kraju suštinsko pitanje, a to je da li je Savjet ministara ustanju na osnovu analize ili krupnih riječi ili ovo što smo usvajali strategije u borbi protiv siromaštva u BiH mogu da riješe konkretne stvari, pa time i poljoprivrede odnosno vaše kada je u pitanju proizvodnja mesa. Ja smatram da nije i ovde gospodin Terzić, on mi uvijek ode negdje kada ja govorim redovno, ne bi trebao da izigrava budućeg ili nekog novog ili sadašnjeg Toni Blera nego da jednostavno vidi u ovoj zemlji kako da je prehranimo, koliko nama treba tona kupusa, luka, krompira. On bi morao da zna koliko ima steonih krava danas u BiH, da li možemo da prehranimo ovu zemlju, a ne da se bavi krupnom i svjetskom politikom, svi hoće da budu Kofi Anan i ostalo, nego daj bavi se onim normalnim, da li možeš u ovoj zemlji da obezbjediš na osnovu analize koja može da potvrdi koliko nam treba, nedostaje i kakvi su nam unutrašnji kapaciteti. Ja smatram da je Savjet ministara prihvatio praktično ultimativno vaše zahtjeve jer kad to kažem, moram kao realan čovjek da gledam i drugu stranu a to je da je 192 proizvođaća živinara, potpisali izjave koje se nalaze takođe u ovom parlamentu da će na ako prihvatimo prijedlog izmjena, znači ove carinske tarife, doći oni u poziciju da će morati da guše kako kažu poliće i da će oni lično njihove porodice doći u stanje znači socijalne potrebe itd. I isto tako kao i vi prijete da će radikalnim mjerama kao što su ulica, tražiti zaštitu svojih prava. 11 Šta smo mi dobili od Savjeta ministara? Dobili smo da se međusobno trebamo potući, udruženja i drugi očito je, vi ovde kažete da svi to žele ali objektivno na drugoj strani ljudi svojim potpisima, izjavama kažu suprotno. Taj problem koji je otvoren u BiH, ko nije riješio? Nije riješio Savjet ministara. To su ekonomska pitanja koja moraju da se riješe, a ne da bilo na čiju štetu se donese odgovarajuća odluka. Odnos Parlamenta i Savjeta ministara je također u ovom pitanju vrlo važno. Mi smo zatražili od Savjeta ministara na prošloj sjednici šta bi trebalo da uradi i nisu uopšte postupili po tome u smislu određenih analiza, parametara, odnosa itd., nego smo dobili ponovo istu odluku, a gospodin predsjedavajući Terzić kaže na Proširenom kolegiju da su oni to promijenili itd. Ja tvrdim da nisu, osim što su dali samo obrazloženja u smislu implementacije te odluke sebi veća ovlaštenja, da na taj način praktično urade ili urede ono što nisu mogli ili što treba redovno da radi Parlament. Zato smatram da je veliki problem što je Stranka za BiH već rekla da će to podržati a ja smatram da je to zbog lidera u izvršnoj vlasti koji jednostavno poslanicima u parlamentu naređuju i kažu vi ćete to prihvatiti zato što smo mi to odlučili i došli smo u situaciju da se ništa nije promijenilo a da poslanici mijenjaju svoju odluku i to zaista nije korektno. Ja smatram da parlament mora imati svoj dignitet, mora imati svoj autoritet i mora imati svoj principjelni stav, kako parlament tako i svaki pojedinac. Ako nešto novo argumentovano, činjenično nije dokazano u međuvremenu. I na Proširenom kolegiju, gospodin Terzić je rekao krupne riječi u smislu da li ovde postoji kriminal, podmićivanje, korupcija, da li se radi o uvozu evropskog smeća itd. i preko takvih se konstatacija jednostavno pređe. Ja kao poslanik, jednostavno imam dilemu da li u tom slućaju zaista postoji određena mogućnost da neko može da se dogovori a da se stavi u poslaničku proceduru i da se sve vodi ka jednom cilju, stvaranju interesa određenog lobija da to treba da verifikuje konačno i Parlament. Kad to kažem, postavljam i pitanje Savjetu ministara da li su oni pojedinačnom odlukom dozvolili uvoz mesa, da li postoji jedan kontigent koji je na osnovu njihove odluke to uradio? Ako jeste, da obrazlože i naravno da im treba pokriće Parlamenta za tako nešto što su uradili a nisu po meni imali na to pravo. A istovremeno ako je sve tako kao što se sad govori da će nam biti tako bajno u ovim i vama se obraćam koji zastupate i tu tezu, kako to da kaže, dogovoreni su omjeri. Dogovor je uvijek na štetu nekoga. Vi ste rekli tamo omjer 1-2,1-3
Molim vas gospodine Gligoriću, da se obraćate Vijeću ministara i Kolegiju, oni su predlagači ove ...
Pošto ste vi gospodine predsjedavajući pozvali njih i kao što je rekao na Proširenom kolegiju gospodin Terzić da će im dati riječ, da će oni govoriti, onda je sasvim normalno, oni su tako rekli, dobro odlučio je ovaj parlament, što se mene tiće neka ljudi govore ali uvažavam i taj dio. Neka mi zato odgovore prije svega ministar i gospodin Terzić, vezano za ova prethodna pitanja. I zašto to ako je tako dogovoreno, zašto taj proizvod neće biti jeftiniji? Da li je to ponovo se vraćamo na analizu da li je 12 Savjet ministara uradio to? Pa ako nekome daješ određene beneficije, zašto istovremeno niste, zašto to u krajnjem proizvod neće biti jeftiniji i što u konačnici ako govorimo o harmonizaciji prava, šta znači Zakon o potrošačima, o ljudima koje mi u BiH na ovaj način izlažemo zdravstvenom riziku. Sve su to pitanja koja su trebala dati odgovor. I zato je gospodin Mladen Potočnik u pravu kad je rekao ovo je jedan segment i treba napraviti praktično jedan ozbilniji, odgovorniji pristup za rješavanje ukupnog problema. I on se zalagao danas to nije rekao, ali prethodno je govorio ili izvinjavam se možda jeste, u smislu da li BiH može jednostranim pristupom, odnosno da revidira sporazume o slobodnoj trgovini i na taj način u nekom roku od 6 možda mjeseci i nešto više, što bi vama svima odgovaralo u tom slućaju, apsolutno svima odgovaralo, da se to pitanje uredi na jedan kvalitetan način i to je trajno rješenje tog problema. Međutim, ovde u ovim dogovorima, tako se jasno vide određeni interesi i zato smatram da svi oni koji u ovome su učestvovali, nisu imali brigu da BiH treba da bude uređen prostor, da treba da stimulišu poljoprivrednu proizvodnju, prebacivati odgovornost na entitete koji se evo tome protive, koji ne stimulišu poljoprivrednu proizvodnju kroz subvencije i na drugi način, da ovi naši apsolutno ljudi nemaju mogućnost konkurencije. Ne treba da bude stvar kritike predsjedavajućeg Savejeta ministara nego koordinacije na koju on ima pravo, u koje treba uključiti i Predsjedništvo BiH, da nađu interes, jer ja smatram da prioritet u BiH jeste kako prehraniti ovo stanovništvo i kako kapacitete uposliti, a ne da se bavimo sad mičipovima lili nekakvim ovaj, nekakvom informatikom za koju nemamo prirodne predispozicije, ali imamo ove. I zato kažem, može se neko slagati ili ne slagati sa mojom diskusijom, može biti subjektivan da je prihvati na način kako on to želi, ali ovde nema dobre volje. Ovde nema dobre namjere, ovde pojedinačni interesi su iznad opšteg narodnog interesa. Ovde je vlast koja nema mogućnosti ili neće da na osnovu parametara i analiza, dođe do konačnog prijedloga kako ovo pitanje treba riještiti u BiH. Ne možete ovo na pola stranice, sa 5 izmjena regulisati u BiH na način kako to predlaže Savjet ministara. Ja vas zato molim, da s te strane imate u vidu i ovu diskusiju i ja mislim da bi pitanje ovo mogli jedino riješiti na jedan kvalitetan način, a to je da vratimo u Savjet ministara, da sve faktore vratimo ponovo u međuvremenu i da dođu do jednog kvalitetnijeg prijedloga. Ovako, ja vam tvrdim, pošto je poziv za skupštinsku većinu, tako od strane premijera dat i koji će izgleda biti ovaj, jednostavno ispunjen, što naravno govori o Parlamentu da smo na daljinskom upravljaču, praktično mi samo po bitnim pitanjima kad to traži Savjet ministara. Na drugoj strani ćete dobiti ulicu, blokade puteva i gospodin Terzić opet neće moći da šeta automobilom. Šta ćete dobiti? Ja predlažem, da niko ne treba izaći na ulicu, a da stimulišemo ove ljude, a da mafijaške lobije koji postoje u BiH, trgovačke stavimo brate u jedan kontekst odgovornosti, u smislu da stavimo institucije neka rade taj svoj dio posla. Svi vi ovde znate da se može kontrolisati i udruženje i pojedinac i institucija. I vi u 13 ovih godina imate iskustva kako to možete kontrolisati. Ja vas molim, napokon da ovo pitanje ako vam je brija poljoprivredni proizvođać, zajedno se uključimo i riješimo ovo pitanje na 13 prije svega njihov zadovoljavajući naćin prije svega njima, a onda u interesu svih građana. Hvala vam.
Hvala lijepo. Imamo slijedeću situaciju. Prije gospodina Kunića koji je sledeći prijavljeni, molim vas gospodine Kuniću imam 4 prijavljena za poslovničku intervenciju i repliku.
Zaista ovaj poslovnik treba mijenjati.
Slažem se ali takav je
Pa ovo su apsurdi u ovoj skupštini
Znači, gospodin Belkić poslovnička intervencija, za repliku Palavrić, Novaković i Zorić. To su prijavljeni.
Gospodine Kuniću, ja ...mnogo vremena, dakle Klub poslanika Stranke za BiH u očigledno neuspjelom pokušaju da nas uvede u jednuv rstu radne atmosfere, je pokušao da izforsira odlučivanje o proceduri. Dakle, mi smo tražili da pređemo na odlučivanje o proceduri i uzput sam rekao naš odnos prema zahtjevu u proceduri i ništa više poslaniće Gligoriću. Živjeli.
Hvala lijepo gospodinu Belkiću, gospođa Palavrić.
Hvala lijepo. Ja želim samo replicirati gospodinu Gligoriću i konstatirati da ovako može diskutirati onaj ko se nikad u svome životu nije stavio u kožu poljoprivrednog proizvođaća. Dok mi budemo analizirali još šest mjeseci, oni neće gušiti samo piliće nego sve što proizvedu. I mislim da je vrijeme da počnemo zaista rješavati probleme ljudi koji su nas izabrali ovde. I ono, što tvrdi gospodin Gligorić da je rekao gospodin Terzić na Proširenom kolegiju, nije istina. Gospodin Terzić se je pozvao na raspravu vođenu na ovoj sjednici, na sjednici ovoga doma, prethodni puta i rekao da izrazi smeće, kriminal, optužbe moraju biti argumentirani, da konačno uradimo nešto da prestanu takve optužbe bez argumenata. Ako imaju argumenata postoje tužilaštva. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospođi Palavrić. Gospodin Novaković replika. 14
Uvaženi predsjedavajući, kolege poslanici, repliciraću dvije stvari. Prvo, ja se iskreno nadam da gospodin Gligorić nije pri zdravoj svijesti izgovorio neke stvari ovde, odnosno da je on svjestan da je poljoprivreda u nadležnosti entiteta. Nadam se da njegov poziv ustvari nije poziv da se to promijeni, a upravo njegova diskusija je išla u tom pravcu. I zato, iskreno se nadam da on nije potpuno svjestan onog što je govorio, odnosno da nije imao namjeru da ulazi u tu oblast. Drugo, jeste ovaj, moja sada sugestija nekim koji vole a nemaju često priliku da drže predavanja, da napravimo jednu salu ovamo gdje ti ljudi mogu pola sata da izađu, isprićaju se i vrate se ovde i onda konstruktivno razgovaraju o prijedlozima koji su na dnevnom redu. Ja također molim Kolegij da mi raspravljamo o proceduri zakona da ne ulazimo u suštinu zakona dok ne izglasamo stav o proceduri. Nakon toga možemo razgovarati o sadržaju zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo još samo jednu repliku, gospodin Zorić
Evo ja ću se odmah nadovezati na kolegu Novakovića. Dakle podržavam i javlja sam se za riječ i ranije, podržavam prijedlog evo sada i gospodina Novakovića, gospodina Belkića da raspravimo o proceduri. I nadam se da gospodin Glrigorić nije mislio i na HDZ kad je kazao da u Vijeću ministara sjede lideri i oni kažu svojim zastupnicima, mi mislimo tako i vi nemate šta drugačije misliti. To nije slučaj sa HDZ-om, nadam se ni sa ostalim strankama, da niste kazali u množini, mislio bih da samo mislite na Stranku za BiH, jer je gospodin ovaj, Belkić o tome govorio. Ali pošto gospodin Gligorić ima želju da mu mi repliciramo, i onda će on opet, trebao je pričati o proceduri, a on je pričao o zakonu, o proizvodnji, o mafiji, o svemu i svačemu. Dakle, ja ću iskoristiti ovu dvoranu o kojoj Novaković govori, kad ponovo u replici gospodin Gligorić i ini Gligorići budu nama držali ovde predavanje, ja ću izići vani, neću to slušati dok ne utvrdimo proceduru jer zaista nemam potrebe i ja kažem, HDZ će podržati proceduru po 105. a mi u klubu, pošto poštivamo jedni dgure, ćemo se dogovoriti kako ćemo glasati. Poštivamo većinu jer klub znači nekakvo zajedništvo, nekakva pripadnost nećemu istom. Ako troica od nas četvoro ovde nazočnih, misle drugačije od mene, ja ću ih također podržati kad budemo glasali, a nećemo ići pitati nikakve lidere. Ja kad bih bio zloban, onda bih mogao kazati gospodine Gligoriću i vi imate lidera i ako ne podržite ovo to je zato što vam je on reka nemojte podržati po svaku cijenu. Ali nisam zloban i neću to reći.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Kunić. Replika gospodin Gligorić. 15
Po običaju, ista meta, isto rastojanje kad ja diskutujem, jave se isti ljudi iz nacionalnih stranaka, njihovi šefovi i onda sve to obrnu, vračajući na početak, vračajući na proceduru. Ja bih uvažio vaš stav o proceduri i gospodina Novakovića i Zorića i Palavrićke itd. i gospodina Belkića, da ste vi to istovremeno, rekli kada je predsjedavajući govorio i ministar koji su govorili o sadržaju zakona itd., da ste željeli napraviti tu granicu, onda bih ja rekao da ste vi ljudi realni koji principjelno govorite o toj stvari, ali sami ste svojevremeno isto tako to radili. Naravno gospodin Zorić je sad tu još rekao da mi je to bila najera, da bih ja proizveo određene efekte. Nije mi zaista bila namjera. Istovremeno, Seada je rekla da nije gospodin Terzić to rekao. Naravno ja sam to zapisao, ali nije ni bitno. Činjenica da ste vi proširili ono što on nije rekao, pa ste vi dodali jedan dio koji bi bio zaista kvalitetno rečen ali da je to gospodin Terzić rekao. Pošto dvije glave moraju da misle, da bi došlo do možda jednog kvalitetnog prijedloga, ja to uvažavam. Istovremeno, gospodin Novaković koji je rekao nije me do kraja slušao. Znate, mi se svi palimo na prve riječi, a kada ja govorim u cjelini, onda on zaboravi da sam rekao koordinirati Savjet ministara, Predsjedništvo, to im je ustavna obavzea i na taj način putem kordinacije, sa relevantnim faktorima, oni koji su nadležni na entitetskom nivou, za određene oblasti društvenog života, mogu da dođu do zajedničkog rešenja. I mene je trebalo shvatiti, trebali ste me shvatiti znači u tom kontekstu u kojem sam govorio. Prema tome, ne bih želio da me neko pogrešno shvati vezano za ove lidere, niti što izdvaja gospodin Zorić HDZ u svemu tome, ja zaista mislim u paketu kad govorim o nacionalnim strankama, o njihovom bratskom zagrljaju, o tome da će oni na kraju isto tako poslušati to dugme iz Savjeta ministara i danas glasati. Ja naprosto tako mislim i evo sačekaćemo pola sata ili tri sata i vidjećete da ću ja biti upravu. Prema tome,
Gospodine Gligoriću, vrijeme tri minute
Izvinjavam se, ovim sam i završio. Hvala vam ipak ću biti upravu.
Hvala vam lijepo. Riječ ima gospodin Petar Kunić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniće, predsjedavajući
Pa neka se pripremi gospodin Moranjkić, pa gospodin Novaković 16
Poštovano predsjedništvo, poštovani poslanici, ja ću dakle svoje stanovište po ovom pitanju izraziti kad se otvori rasprva ukoliko se prihvati ova skraćena procedura ali vezano za proceduru da kažem slijedeće. Ovaj Parlament je vrlo savjesno sa puno digniteta rasravljao o ovim stvarima u dva navrata. I to, rasprava je bila vrlo široka, vrlo sadržajna. Ja bih rekao i vrlo racionalna. I odluke po ovom pitanju u suštini su donesene, no međutim forsira se dalje, forsiraju se dalje neke stvari koje me na neki način zbunjuju. Gospodin Potočnik, koji je član Komisije za spoljnu trgovinu i carine je više uzimao riječ od mene, ja sam predsjedavajući te komisije, a svojevremeno kad je započeta rasprava o ovom pitanju rekao sam da sam frustriran, da Savjet ministara zaobilazi tu komisiju. Ja sada moram konstatovati da Savjet ministara zaobilazi ovu komisiju namjerno. Na jednoj od sjednica o ovom pitanju bilo je riječi o tom, insistirao sam da to ide na Komisiju za spoljnu trgovinu i carine, danas smo ćulo od predsjedavajućeg Savjeta ministara, da s oni formirali svoju komisiju,naravno ja protiv struke nisam i zaista kad su uključeni ljudi različite struke i koji su stručni, koji priređuju odluke, treba očektivati da će postojati neki efekti i da će odluke biti kvalitetnije, bolje i da će se moći efikasnije sprovoditi. Međutim, postavljam pitanje da li ovako pitanje koje je vrlo važno, ide izvan okvira odnosno domašaja ove komisije. Možda ova komisija nije bila dovoljno nametljiva. Mi smo fini ljudi. Često se javljamo, često se ne javljamo da odgovorimo odnosno ne polemišemo, ali molim moje stanovište je sada čvrsto, da ovo pitanje mora ići na Komisiju za spoljnu trgovinu i carine. Stoga, ne pada mi napamet da podržim ovaj zakon, a o sadržaju ću govoriti naknadno kad se otvori rasprava. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Riječ ima gospodin Moranjkić, neka se pripremi gospodin Novaković, pa gospodin Križanović. Poslovnička intervencija, gospođa Hadžiahmetović.
Ja zaista znam da je priča o proceduri ali sam imala potrebu da intervenišem. I ja sam se često pitala zašto već, evo ovo je drugi ili treći put, odnosno u više navrata, ja ću vas potsjetiti samo u novije vrijeme dva puta da imamo prijedloge izmjena Zakona o carinskoj tarifi, ali me jako čudi od predsjednika komsije da samoinicijativno ne sazove komisiju. Ja sam član komisije, ali ja moram reći zaista da me čudi da Komisija za vanjsku trgovinu i carine bez obzira na to kako će se odrediti Parlament, nema stava o resoru da kažemo, oblast koja je i te kako evo kao što vidimo i obzirom na atmosferu stvorena. Zato, kolega Kuniću ja cijenim zaista vaš angažman, ali morate stvarno biti malo i samokritični kao predsjednik komisije, evo ja kao član komisije sam samokritična ali ne mogu ja sazvati komisiju. Zahvaljujem. 17
Hvala lijepo. Molim vas za pažnju idemo dalje.
Gospodine predsjedavajući, gospodo iz Vijeća ministara, kolege zastupnici, poslanici, dame i gospodo, meni je jako žao što ovakav zakon, odnosno ovakva problematika izražena u ovom zakonu, kreće ovim tokom i zauzima ovakav kurs. Ali, šta je, tu je. Dilema da li prihvatiti proceduru ili ići sa raspravom, mislim da kolegijum nije na intervencije pojedinih kolega poslanika reagovao, što ja uzimam sebi za pravo da idem i u raspravu, odnosno dio svog
Molim vas gospodine Moranjkiću, ovaj da budemo korektni. Znači, mi nismo htjeli ovaj, zaustavljati raspravu kod zastupnika, to ne znači sad da trebamo ići izvan procedure odlučivanja. Otvorićemo raspravu u drugom krugu, dajte da budemo
Ali mene interesuje, svi do sada koji su govorili sem gospodina Kunića koji je striktno tražio i dijelom Belkića, svi su bili u dijelu rasprave. Mene interesuje zašto to nije prekinuto, odnosno ja sad tražim svoju poziciju.
Izvolite
Da li da govorim ili da čekam proceduru pa da dogovorimo se?
Ja, moja je sugestija da sačeka, ako imate raspravu samo o meritumu zakona, da sačekate da se izjasnimo o proceduri.
E onda stavite proceduru na dnevni red, a ja, mene registrujte kao prijavljenog za raspravu.
Procedura je na dnevnom redu. Ja molim zaista da se držite, znate svi ste osjetljivi ako vas se prekine, samo je bilo međusobno uvažavanje i to međusobno uvažavanje treba omogućiti svima da poštujemo jedni druge. Hvala lijepo gospodine Moranjkiću, dobićete riječ kada bude rasprava. Slijedeći je gospodin, Kunić je tražio repliku. 18
Evo, moram reći da prvi put repliciram u ovom parlamentu. Dakle, prošla je godina i pol i više ali i to mi je žao što je to dama je li, žao mi je što je dama. Možda dama nije bila prisutna kad sam ja inzistirao i zahtjevao predprošli put, da ovo pitanje mora obavezno ići na komisiju. Međutim, što ovaj parlament nije imao dovoljno sluha za to, ja nisam kriv. Kolegij određuje nadležne komisije za pojedina pitanja, tako da ja nisam, ja sam pitao sekretara, vezano za ovo pitanje, da li ima nekih signala za nas? Sekretar je rekla, nema signala po ovom pitanju. Prema tome, to je bio razlog da sam ja rekao da se ova komisija namjerno zaobilazi. Dakle, ja sam U ovom parlamentu zahtjevao ide na komisiju. Zato ne bih mogao prihvatiti ovaj, ovu kritiku. Možda je gospođa Azra, ona često izlazi da ispuši cigaretu vani, možda je bila vani pa nije čula, ali evo ja sad koristim priliku da kažem.
Hvala lijepo. Replika gospođa Hadžiahmetović. Dajte molim vas da se držimo
Prvo, meni je jako žao što je gospodinu Kuniću žao što sam ja dama. To moram stvarno na početku reći, malo je ovako i šaljivo ali ja pretpostavljam da ovde ne treba biti ekonomist ili operativno raditi stvari koje se tiću vanjske trgovine i carina a ne upitati se zašto se nije sastala komisija koja se zove Komisija za vanjsku trgovinu i carine. Bez obzira sada ko je, vi ste predsjednik, ja sam član, ovde ima još članova te komisije ali po definiciji govorim, mislim. To je jedno. A drugo, pošto ovo, ovakvi prijedlozi daklo ovo je već ja mislim četvrti ili peti put, i sama sam bila svojevremeno predlagač jednog takvog prijedloga, zadiru i u onaj fiskalni karakter, sasvim je logično bilo da i Komisija za finansije i budžet raspravlja o ovakvom pitanju. Evo ja sam sad provjerila kolegu Kragulja, ali kaže da se ni oni nisu sastajali. Dakle, mi nemamo ni stav ili mišljenje za raspravu proceduralno ni jedne komisije. Ja sam pitala predsjedavajućeg našeg kluba pošto ja nisam stalno u prarlamentu, da li je bilo nekih nagovještaja da će se sastati Resorna komisija, dakle za vanjsku trgovinu i carine, međutim apsolutno ništa. Ovo je samo bila jedna konstatacija odnosno replika na dio diskusije kolege Kunića od maloprije. Hvala vam lijepa.
...ovaj, napraviti rekord u ovom vremenu, ovo je replika, opet je gospođa Azra dozvolila sebi da kaže da ja nisam postavio to pitanje. A kako ste čuli ja sam postavio to pitanje i smatrao da to mora ići na komisiju. Ne, ne mogu prihvatiti ovu konstataciju. Dakle, žao mi je što ste dama, nisam vas u tom smislu mislio, nego meni je teže sa damama polemisati na neki način, jer ih možda više uvažavam nego što ovaj, hajde mušketire, prema tome shvatite to. Hvala.
..na raspravu o proceduri, gospodin Novaković, izvolite. 19
Uvažene kolege, s obzirom da smo u proceduri, ja bih ja sam prošli put, odnosno želim ponoviti samo ovaj, dvije rečenice što sam prošli put rekao u ime Kluba srpske demokratske stranke, a to je moja sugestija Savjetu ministara da proceduru sa člana 105. promijeni u član 104. To sam prošli put tražio a Savjet ministara nije prihvatio. Da smo to tada prihvatili, mi bi smo vjerovatno ako ne danas, na sledećoj sjednici imali ovaj zakon u prvom čitanju, a onda možda čak i u drugom. Na žalost nisam dobio prodršku za taj prijedlog, a evo i danas ugerišem Savjetu ministara da nakon ove rasprave promijeni predlog sa člana 105. na član 104. a da bi im dao priliku za to, poslije obavljene rasprave tražim pauzu od 15 minuta. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Novakoviću. Riječ ima ima gospodin Križanović, neka se pripremi gospodin zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Špirić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, uvaženi članovi Vijeća ministara, prije nego što se ja također konkretinijem očitujem o proceduri o predmetnom prijedlogu zakona, dozvolite nekoliko konstatacija. Slažem se sa onima koji kažu da je u povodu ove rasprave u javnosti, u medijima stvorena jedna vrlo nepovoljna atmosfera koja se može shvatiti kao pritisak na parlament. Međutim, potpuno se slažem sa gospodinom predsjedavajućim da mi imamo svoj dignitet i ovaj dom i Skupština i svaki pojedinac od nas, i da ne možemo sigurno tim pritiscima podlijeći. Druga konstatacija jeste, da ovo znači da se radi o jednom vrlo važnom prijedlogu zakona, vrlo važnom, što dolazi u direktnu suprotnost sa našim poslovnikom da po članu 105. možemo razmatrati i usvajati zakone manjeg značaja, jednostavnije, prostije itd. Ovo još također ukazuje na činjenicu da Vijeće ministara nije izvuklo pouku iz zasjedanja prije petnaestak dana, kada je ovaj dom odbio sličan prijedlog zakona. To također ukazuje na činjenicu da Vijeće ministara ne shvata koliko jak instrument u svojim rukama ima u vođenju ekonomske politike i da ovako jedan prarcijalan problem ne riješava problem o kojem je ovaj dom razgovarao kada je u pitanju zaštita domaće proizvodnje i unapređenje i poticaj posebno poljoprivredne proizvodnje. Iz toga razloga, poštovane kolegice i kolege, ja smatram da danas ukoliko se odlučimo da razmatramo ovaj zakon po članku 105. ni usvajanje niti njegovo odbijanje nije dobro rješenje. Nije dobro rješenje jer ne rješava problem i zbog toga, da ne duljim smatram da bi bilo dobro da predlagač pretvori ovaj zahtjev u proceduru po 104. ili čak redovnu proceduru i da se uvažavajući ono što je do sada napravile privredne komore RS i Gospodarska privredna komora Federacije zajedno sa određenim nadležnim ministarstvima, pristupi jednoj kompletnijoj, opširnijoj, 20 sveobuhvatnijoj reviziji carinske tarife koja bi zaista bila u funkciji zaštite domaće proizvodnje i posebno poticaja poljoprivredne proizvodnje. Hvala vam.
Zahvaljujem se.....reiječ gospodin Nikola Špirić, izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi ministre, uvažene kolege i kolegice, poslanici, cijenjeni gosti, naime želim da kažem da su samo par posljednjih govornika govorili o proceduri da žalim što smo izgubili dva sata u jalovom nadmudrivanju neimajući snage da uđemo u suštinu. Volio bih da nije bilo uvodnog izlaganja predsjedavajućeg, jer na žalost on je odmogao da uđemo danas u suštinu stvari. Ja ne osjećam bilo kakav pritisak, da jasno i glasno kažem šta mislim o tačci dnevnog reda. Ne mislim da bi dobro bilo da nepostoje mediji. Imam osjećaj da bi predsjedavajući pošto osjeća kao medijski pritisak, volio da mediji u BiH ne postoje. Velika je sreća da jesu tu i da transparentno prenesu šta družavni poslanici misle o prijedlozima. Mislim, također da nije dobro da se danas svrstavamo na parlamentarnu većinu, valst i opoziciju, na ljude koji žele haos, koji ne žele dobre državne zakone. Moram da kažem da ja ne spadam u takvu grupu ljudi u koje ovde u ovom parlamentu izgleda vidi predsjedavajući. Ali isto tako nije ni dobar poziv da kažu da bi parlament trebao da odlučuje na bazi argumenata komisije a ne na bazi tobože rasprave kolega argumentovanih rasprava koje bi možda bilo povodom ove tačke dnevnog reda, a pogotovo nije dobro, nije me ubijedilo da treba o toj proceduri glasati, kada je rekao da on neće da kvantificira. Da bi nešto trebalo da dođe do nesretnih poljoprivrednih proizvjođaća ali tobože se ne zna šta bi trebalo da dođe i koliko bi trebalo da dođe. A mi kao državni poslanici upravo to želimo da znamo. I u ovom obrazloženju gdje se kaže da je cilj ovoga zakona da zaštiti odnosno poveća domaću proizvodnju logično je pitanje da kao poslanik pitam za koliko? Hiće li ova mjera, ovaj zakon povećati proizvodnju i društveni proizvod BiH, za 0,1%, 0,2%, 0,5%, kakav to odraz ima na državni budžet? Kakav, ponovo na ostale kad govor...dakle to je ono što mene interesuje uvažavajući sve grupacije koje tišti ovaj problem. Druga stvar, procedura člana 105. nije nikada dobra za ovakvu materiju, jer ćete ostaviti niz kategorija čije mi također dokumentaciju imamo dakle dokumentaciju imamo ovde koji nas upozoravaju da to remeti ne znam njihove odnose dovodi u neravnopravan položaj itd. Ali dame i gospodo,da ne bi smo upropastili stvar, ne mislim da je argument za hitnu proceduru zato što premijer Terzić treba da ode do Brisela i da kaže usvojili smo mi, to je državni Parlament usvojio. Dakle ne treba tamo žrtva, tamo treba kvalitet. Dakle, jako bih volio da mi danas postignemo saglasnot, vezano za carinske tarife, svi mi ovde, da prestane jalova rasprava ko je za državni zakon, ko protiv državnog zakona i zato mi se čini, i zato molim Vijeće ministara, dakle na tragu da dođemo ne da jedni drugima stavljamo prst u oči cijeneći trud i vrijeme koje su pojedine kategorije poljoprivrednih proizvođaća utrošila da dođu danas ovde, da imaju razumjevanja. Dakle, da Vijeće ministara ima razumjevanja za ovaj prijedlog gospodina Križanovića, Momčila Novakovića, da dozvoli skraćenu proceduru. Jer, šta se dešava? Ukoliko dve privredne komore, dve entitetske kažu da ni jedna nije zadovoljna a procedura uzmi ili ostavi, dakle ključna akcija ne ostavlja van ovoga, a bitna je njihova saglasnost, moram da vam kažem da je 21 bitno za nas poslanike koji odlučujemo. Zato vas molim dakle, ako treba pauza od 15 minuta, ja ću biti protiv procedure člana 105. jer želim da govorim o suštini. Ali ako danas cijenimo, da nemamo većinu da ovo usvojimo, nemojte da pravimo jednu priču koja neće rezultirati nećem što je interes države. Zato mislim, ja koliko vidim, dakle koliko ja vidim, i koliko se razumijem u ovaj parlament, nema toga raspoloženja. Nemojte da usvojimo proceduru 105 i da padne. Zato molim Vijeće ministara da dozvoli skraćenu proceduru, da pozove sve aktire i one koji su nam se obratili, da izaće sa prijedlogom koji je usaglašen da ga poslanici podrže. Dakle, biću za taj princip. Čini mi se da procedura člana 105. na ovako ozbiljnoj materiji, ni jednoj zemlji nije, pogotovo ako nisu stvari usaglašene. Ukoliko nema visok stepen saglasnosti. Dakle, podržavam predlog gospodina Križanovića i kolege Novakovića i moram da kažem da neću biti, dakle neću podržati proceduru člana 105. jer osećam da će pasti tarifa. Dakle Zakon o tarifi osećam da neće proći i zato tražim mogućnost da ga usvojimo. Dakle, moja intervencija je sa ciljem da ovo usvojimo a ne da danas ne prođe i da onda imamo politikantske priće. Hvala vam lijepo, a ukoliko bude član 105. javiću se da prićam o suštini zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Za raspravu imamo prijavljeno još dvoje. Znači gospodin Zorić, gospodin Potoćnik jeste li se vi ponovo javljali? Niste, gospodin Potočnik odustaje. Gospodin Zorić, pa gospođa Palavrić i zaključujemo raspravu o proceduri. Nakon toga daćemo stanku toliko da možemo i druge obveze zastupnika ukomponirati i da se možemo odlučiti, to ostavlja vrijeme da se klubovi konsultiraju i da se i Vijeće ministara odredi o ovome što je bilo u raspravi. Ja pitam Dom ovde imam još jedan zahtjev od predstavnika nazočnih na sjednici, po poslovniku nemate mogućnost, ali ako mislite da treba, ja ću pitati Dom ako je to nekom ali mislim da je dovoljno rećeno ali evo ako ostajete kod zahtjeva da se obratite, ostajete. _________; [[zajednička diskusija]] Molim, ja predlažem da samo malo, predlažem da se Dom izjasni oko toga jesmo li da se neko od predstavnika ovdje obrati, _________: [[zajednička diskusija]]
Hvala lijepo.
Gospodin Kragulj, da li ste se javili za raspravu?
Dopustite da kada je riječ o proceduri, za razliku od pojedinih mojih prethodnika, koji su pokušavali član 105. izvrnuti, kažem da je ovdje zaista riječ o zakonu visokog stepena hitnosti, a to je prvi uvjet iz člana 105. I oni koji to negiraju, namjerno puštaju da jedna grudva snijega koja je bila mala i krenula pretvori se u lavinu i ako samo uporedimo današnju situaciju sa prethodnom sjednicom, pa sa onom oko nove godine, vidimo kako taj bunt raste i s razlogom raste.Mislim, da potpuno s razlogom raste. Meni je žao što su poljoprivredni proizvođaći bili do te mjere rezignirani da su napisali ovakvo pismo kako jesu napisali, ali ih potpuno razumijem, jer da sam ja u njihovoj koži i da proizvodim, i da treba da držim negdje u hladnjačama i da trošim struju u neizvjesnosti šta će biti s toga ili što kažu da gušim ono što proizvedem, zaista ne znam kako bih se ponašala, a pri tome sam na legalnim izborima izabrala vlast i očekujem da mi ta vlast rješava moje probleme. Po mome mišljenju, ne odlučivati danas, i ne odlučiti o ovome zakonu, isto je kao biti svjestan da čovjek ima rak a ne liječiti ga, jer upravo se to događa godinama da se ovaj problem uopće ne lijeći. I budući da se insistira da danas ne govorim o suštini prije izjašnjavanja o proceduri, ja ću samo reći da Klub stranke demokratske akcije podržava proceduru po članu 105. Hvala.
Hvala lijepo gospođi Palavrić. Još vezano za proceduru gospodin Nikola Kragulj, izvolite.
Dame i gospodo, vrlo kratko. Mislim pred nama se nalazi praktično izmjena i dopuna jednog od najvažnijih zakona u BiH kada je u pitanju uređivanje jedinstvenog ekonomskog prostora. Ovde se traži hitna procedura 105. Mi moramo znati bar nekoliko činjenica ovde koje otvaraju na neki način određena pitanja. Prvo, ovde se praktično otvara kroz promjenu ovog zakona mogućnost uvoza trajno određenih proizvoda itd. Druga je stvar, proširuje se nadležnost Vijeća ministara jer praktično Vijeće ministara po ovom zakonu dobija mogućnost da odobrava kvote. Treća stvar, mi nemamo uopšte ni dugoročno ni kratkoročno bilans 23 efekata koji će proizaći iz mogućeg uvoza. Vrlo je teško danas u BiH objsniti da se uvozom štiti domaća proizvodnja i povećava domaća proizvodnja takvom logikom objakšnajvati ljudima bez cjelovitosti mjera određenih na tragu i zaštite i podsticaja proizvodnje, vrlo je teško prihvatiti takvom logikom objašnjavati ovaj, ljudima ovakav zahvat u Predstavničkom domu odnosno ovaj projekat izmjena i dopuna ovoga zakona. I ja zato predlažem da se ipak razmotri mogućnost od Vijeća ministara da ovaj zakon ide po proceduri 104 u redovnu proceduru jer mislim, ovde samo ovim zakonom ako bi se usvojio, samo trenutno ublažavamo jedan problem koji opet odgađamo, nikako ne rješavamo. Eto toliko, hvala.
Hvala lijepo. Klub zastupnika SDS-a tražio je stanku od 15 minuta. Ja je određujem. 10 do 12 nastavljamo s radom. Rasprave više nema, o proceduri izjašnjavamo se nakon stanke. Hvala lijepo. [[PAUZA]] Nastavljamo s radom. Ispričavam se zbog kašnjenja, čekali smo ovaj, evo i predsjedatelja Vijeća ministara, mislim da je opravdano dakle bilo ovo malo zakašnjenje. I ja predlažem da još damo riječa samo predsjedatelju Vijeća ministara prije izjašnjavanja. Evo izvolite gospodine Terziću.
Ja se stvarno izvinjavam jer sam imao sastanak sa izvršnim direktorom AMF-a za BiH, gospodinom Kremesom. Koliko ćujem, postoji jedna grupa zastupnika koji žele da Vijeće ministara promijeni proceduru i da odustanemo od hitnog postupka i damo po 104. po skraćenom postupku. Na prvi pogled to je za evo jednu haotičnu situaciju, obzirom da jedni kažu treba, drugi kažu da ne treba jedan normalan zahtjev, ali o ćemu se radi? Radi se o tome da jednostavno procedure i izglasavanja ove kvote i primjene ove izmjene i dopune Zakona o tarifama bi jednostavno dovela do pozicije pojedine grupe i grupacije proizvođaća, primarnih proizvođaća da bi im pomoć od ovakve jedne mjere bila za mjesec dana nepotrebna. Meni je žao i jasno mi je da kod odlučivanja o proceduri se ne govori o sadržaju zakona, tako da predstavnici radne grupe Vijeća ministara nisu imali priliku da govore ali da su imali priliku, sigurno bi ćuli od gospodina Usorca da proizvođaći svinja recimo u RS sada imaju 3.500 svinja spremljenih da kroz primjenu ove odluke odmah prodaju prerađivaćima mesa u BiH. Za mjesec dana te svinje će prerast i neće od te mjer biti ništa. Zbog toga ja mislim da trebamo razmisliti i da trebamo prihvatiti proceduru po članu 105. a da onda poslije toga vidimo i da dobiju i članovi radne grupe priliku da ovaj, pojasne svoje stavove i da vidimo hoće li se izglasati ova izmjena i dopuna zakona ili neće. Znači, što se tiće Vijeća ministara mi bi smo mogli prihvatiti da ide po 104. međutim, evo pritisnuti smo ovim rokovima i ovom činjenicom da ipak bi odgađanje donošenja te mjere dovelo u nepovoljan položaj jednu grupaciju proizvođaća mesa u BiH. A ukoliko se insistira da se Vijeće ministara izjasni o tome ili ja kao predsjedavajući Vijeća ministara, onda ću zamoliti pauzu od desetak minuta da radna grupa sjedne i da se dogovorimo šta ćemo dalje. 24
Ja osobno mislim da bi bilo dobro da se kosultirate ako niste, prije odluke. Ja kao predsjedatelj molim vas evo za razumjevanje sad prema meni zastupnike i Dom. Dajem stanku 10 minuta jer je stvar važna, stvar je ozbiljna i nek se o svim elementima koji su bili u raspravi u proceduri, Vijeće ministara konsultira i da za 10 minuta imamo stav oko procedure. Molim vas, evo mislim da je to korektno, a nek Vijeće ministara izađe sa definitivnim stajalištima oko procedure. Evo, hvala lijepo. Znači u 12:20 sati. [[PAUZA]] Molim vas za pozornost. Nastavljamo sa radom. Pozivam gospodina Adnana Terzića predsjedatelja Vijeća ministara da uzme riječ. Izvolite gospodine Terziću.
Pa gledajte, obzirom da se radi o odluci Vijeća ministara, ja nemam mogućnost da danas mijenjam prijedlog Vijeća ministara ali imam mogućnost da insistiram da se zahtjev koji je Vijeće ministara BiH poslalo Predstavničkom domu, Kolegiju Predstavničkog doma, pozivajući se na član Poslovnika 139. Mi smo tražili vanrednu sjednicu, ne zato što nam je to hir nego što je situacija takva kakva jeste, da se doslovno ispoštuje i da dobijemo vanrednu sjednicu, da Kolegij zakaže vanrednu sjednicu samo sa tačkom dnevnog reda koja je danas prva tačka. Znači, koliko ja shvatam, Poslovnik, Koligij je obavezan da na zahtjev Vijeća ministara sazove vanrednu sjednicu. Zato predlažem da u slijedeću srijedu ili četvrtak Kolegij sazove vanrednu sjednicu i da o ovome raspravljamo a da danas skinete sa dnevnog reda i prekinete raspravu na ovu temu.
Ja samo želim informirati ovaj dom da sam ja iskoristio tu poslovničku mogućnost i ovu sjednicu sazvao kao takvu. I ona ne bi bila danas da nije bilo zahtjeva za ovu točku dnevnog reda. Dozvolite, ja ću se evo konsultirati sa Kolegijem da vidim. Nakon konsultacija u Kolegiju, iznosim jedan prijedlog koji možemo kratko raspraviti. Mi imamo razmišljanja 28. da također bude sjednica na kojoj bi se obzirom da je postavljen takav zahtjev, obratio i glavni tajnik NATO saveza. Znači, postoji prijedlog da ovdje danas završimo ovu sjednicu, da je nastavimo u petak, kad smo vas inaće mislili pozvati, da do tada Vijeće ministara može održati sjednicu i da nastavimo raspravu ako imamo stav drugačiji, možemo ga tretirati, ako ne nastavićemo s radom danas gdje smo ovdje stali. Mislim da je to konstruktivno i poslovnički. I molim vas ja osjećam veliku odgovornost također prema i ljudim koji sjede ovdje i prema situaciji i ne želim da se 25 stvar lomi danas, pet dana je racionalno vrijeme za sviju ovdje. Molio vas da ovo uvažimo. Daću vam rijeć gospodine Lagumdžija ali dajte, očekujem da ćete i vi pomoći da zaista ovo riješimo ovaj, hladne glave i pameti i da i Vijeće ministara može održati sjednicu, da sve ove argumente stavi na sto pa evo, ne može sam gospodin predsjedatelj i ministar, kompletno Vijeće se mogu i o proceduralnim zahtjevim izjasniti i imaće i vremena i konsultirati se. Ne dovodimo ništa u pitanje. Mislim da radimo pravi potez. Izvolite gospodine Lagumdžija.
Je li uključeno. Da ne bi bilo nesporazuma na slijedećoj sjednici, treba danas da rasčistimo šta hoćemo da uradimo i šta se očekuje od te slijedeće sjednice. Što se nas tiće mi možemo odmah sutra imati, mi smo spremni doći sutra na vanrednu sjednicu, ali moramo da razjasnimo šta Vijeće ministara treba da nam ponudi do idućeg puta. Samo malo, ne, ne vrlo jasno. Dakle, Vijeću ministara trebamo vrlo jasno da damo gospodine predsjedavajući šta treba da nam uradi do slijedećeg puta, da ispuni tri cilja koja su se danas ovde nametnula, jer inaće nema svrhe. Opet ćemo doći da se raspravljamo proceduralno 104 ili 105 i od ovih ljudi tražiti ponovo pauzu od nekoliko dana jer mi smo u ovakvoj atmosferi bili u decembru prošle godine kada smo donijeli zaključke koji do danas nisu sprovedeni. Ne možeš me prekidati. Dok završim, diskutujem. Prijavi se
Slažemo se gospodine Lagumdžija izvolite.
Dakle da ja obrazložim šta povodom vašeg prijedloga, vašeg zaključka. Nema svrhe samo se sastajati a da ne znamo šta će se u međuvremenu uraditi. Dakle, zato predlažem da zaključimo šta treba uraditi do tada.
Ma ja sam rekao, ali evo
Ja želim vrlo jasan da budem, da Vijeće ministara uzme u razmatranje ono što ćemo reći zbog ćega očekujemo ,
nije uključen mikrofon
Molim vas gospodine Novakoviću, stvarno evo, molim vas 26
Dakle, prvo Vijeće ministara treba do iduće sjednice da nam napravi mehanizam koji će omogućiti da mjerama ekonomske politike se zaštiti primarna poljoprivredna proizvodnja. To je prvo. Drugo, da pred nas da zakon,
Lagumdžija, ja sam rekao da Vijeće ministara ima dovoljno vremena, ono će sagledati sve aspekte, pa i taj vaš. Oni imaju svoju odgovornost
Hoćete mi reći šta je moj aspekt?
Pa gledajte, mi sad raspravljamo o metodologiji rada a ne sadržaju šta trebaju da urade.
Pa mislim nema metodologije bez sadržaja gospodine predsjedavajući. Ne može metodologija biti bez sadržaja. Moraju znati šta hoćemo od njih, da bi nam to napravili. Zatim Vijeće ministara treba do petka idućeg, ili do kada već, da nam da koje su mjere ekonomske politike kojima će se zaštititi domaća prerađivačka industrija. Ovo govorim gospodine predsjedavajući zato što mi smo danas ušli u atmosferu a bojim se ako se ne dogovorimo da će i slijedeći put to biti, da se Vijeće ministara da izlazi pred nas sa zahtjevima i prijedlozima koji konfrontiraju dvije grupe ljudi koji nema razloga da se konfrotiraju. Ako je to, ako ćemo radi toga imati slijedeće zasjedanje, da se pokuša naći koje su to mjere i koje su to izmjene zakona koje će uvažiti interese i jednih i drugih. Ako će Vijeće ministara samo izlaziti ovde sa promoviranjem jednih na uštrb drugih izgubiće i jedni i drugi. I ja zaista smatram da se zbog toga treba učiniti nešto do tada, jer u protivnom bićete u poziciji u kojoj smo bili prije četiri mjeseca kada smo iste ove stvari govorili ali tada se ništa nije uradilo nego se samo kopa dalje rov između ljudi koje treba zaštititi i sa jedne i sa druge strane.
Hvala lijepo gospodine Lagumdžija. Ja sada sukladno članku 25. Poslovnika našeg doma prekidam ovu sjednicu. Nastavljamo sa radom 28. ovog mjeseca u 1000 sati. Do tada i zastupnici i Vijeće ministara trebaju činiti ono što imaju prema vlastitoj odgovornosti. Hvala lijepo. Sjednica završila sa radom u 1245 sati. 27 ...zastupnici, uvaženi gosti, nstavljamo rad 37.sjednice Zastupničkog doma. U ime Kolegija, ja vam se zahvaljujem na strpljenju i razumjevanju za ovo malo kašnjenje sa počtekom sjednice. Ono je bilo u funkciji osiguranja neophodnih pretpostavki da danas možemo kvalitetno odlučiti o točki, prvoj točki dnevnog reda, to je zahtjev Vijeća ministara za ratmatranje Prijedloga zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, po žurnom postupku sukladno članku 105. Poslovnika ovog Doma. Prije nego što dam riječ predstavniku Vijeća ministara potsjetit ću vas da imamo kvorum. Nazočno je 37 zastupnika, 25 iz Federacije, 12 iz RS, tako da imamo kvorum i možemo punopravno odlučivati. Još jedna napomena, kao što ste dobili o obavjesti u nastavku sjednice u 4:15 sati, ovde će nam se obratiti glavni tajnik NATO saveza gospodin Šafer i ja vas molim da u ovom broju također budete u tom dijelu. Oko samog načina održavanja tog dijela sjednice Kolegij će održati kratku konsultaciju sa šefovima klubova svih parlamentarnih stranaka. Ja sada pozivam predstavnika Vijeća ministara da Zastupnički dom upozna o eventualno novim aspektima s obzirom na raspravu koju smo imali na prošloj sjednici. Riječ ima gospodin Doko, ministar vanjske trgovine ekomonskih odnosa, izvolite gospodine.
Hvala gospodine predsjedatelju, uvaženi zastupnici, mi smo na prošloj sjednici Parlamenta prekinuli na ovoj točki dnevnog reda zbog toga što je Prijedlog ovog zakona predložen od strane Vijeća ministara da se raspravlja o žurnoj proceduri i obzirom da nismo imali mogućnost da uđemo u glasovanje o samoj proceduri, mi smo dakle ili ustvari Parlament je odlučio da prekine tu sjednicu i da ostavi jedan prostor vremenski za mogući dogovor za postizanje konsenzusa vezano za zakon o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH. U međuvremenu mi smo imali nekoliko sastanaka koje smo priličili s razlogom da objsnimo i da pojasnimo sve predložene mjere vezano dakle za rezerve koje su isticane i na samoj sjednici Parlamenta i koje date od strane poslanika prije svega Srpske demokratske stranke. Mi smo rekli da je ovaj Prijedlog dopune i izmjene Zakona o carinskoj tarifi, takav prijedlog koji nema za posljedicu znači izmjene stopa predviđene u Zakonu o carinskoj tarifi, tu imamo znači novo poglavlje zakona koje se zove Tarifne kvote koje praktično imaju za mogućnost i daju pravnu osnovu, pretpostavku prije svega 28 Vijeću ministara da intervenira u onim situacijama kada dakle, ovih sirovina ili ovih predloženih kategorija mesa kojih nema dovoljno na našem tržištu se može dakle nabaviti iz inozemstva po povojnijim tarifnim stopama. Ja ne mogu reći u kojoj smo mjeri uspjeli u otklanjanju svih tih dakle nedoumica, ali smo uvijek istakli garancije da smo kao Vijeće ministara spremni da provedemo ove mjere na najkvalitetniji mogući naćin s tim da pazimo na sve moguće malverzacije koje bi se mogle pojaviti vezano prije svega za samu kategorizaciju gdje su se istakle primjedbe da neke kategorizacije ovog mesa ostavljaju dovoljno prostora da se i u veze nešto drugo što nije predviđeno dakle ovim mjerama. To se najviše odnosi znači konkretno na pileće meso, dakle vezano za pod brojem 4. meso peradi isjećeno na komade, smrznuto, bez kostiju. Oko toga smo dugo raspravljali i pokušali smo uvjeriti, vjerujem da smo uspjeli, ali evo vidjećemo u kojoj mjeri. Dakle, da se ne može dogoditi da se deklarira roba kao meso isjećeno na komade, što je ustvari skraćenica za MOM sirovinu koja se koristi u prerađivaćkoj industriji a da ustvari u toj pošiljci bude neka druga vrsta mesa, file, batak ili nešto drugo što bi moglo završiti u trgovini i što bi sigurno imalo za posljedicu da ugrozi našu primarnu poljoprivrednu proizvodnju. Dakle, to prije svega nije namjera niti Vijeća ministara, niti je namjera vjerujem ni radne skupine evo mogu reći koja je radila u prijedlozima za izradu ovih izmjena i dopuna Zakona o carinskoj tarifi. U samom provedbenom dijelu, nakon usvajanja ukoliko se usvoje peredložene izmjene, dopune zakona, tek tada slijedi ustvri one prave aktivnosti gdje bi smo mi tim mjerama, a odluku je Vijeće ministara već donjelo implementaciju ovih mjera, vezano dakle za pravni osnov, ne odluku u smislu da se odobre ti kontigenti ili ove kvote. Mi smo dakle već utvrdili načine kako ćemo realizirati ove mjere. Prije svega, ne može se dogoditi znači da se uvezu ove količine mesa, ukoliko se ne otkupe i ne samo otkupe ukoliko se i ne plate. Ali ja vjerujem, da je već o tome i sigurnan sam jer sam bio na sjednici Parlamenta, i predsjedavajući Vijeća ministara je informirao Zastupnički dom, dakle instrument koji osigurava da se potakne primarna poljoprivredna proizvodnja, upravo ovim predloženim mjerama na način da se stiče pravo uvoza po povlaštenim cijenama na način da se prije svega ili prije toga otkupe određene kategorije mesa. Znači od primarnih poljoprivrednih proizvođaća i to je stvrno isključivo u cijlju poticanja prije svega primarne poljoprivredne proizvodnje. Ja se nadam da će ovaj Parlament imati povjerenja prema Vijeću ministara i da će izglasati izmjene i dopune ovog Zakona o carinskoj tarifi i praktično pružiti priliku Vijeću ministara da u skladu sa zaključcima ovog parlamenta intervenira u onim sektorima koji stvarno kako smo mnogo puta već utvrdili trpe značajne posljedice primjene Ugovora o slobodnoj trgovini, gdje se sučeljavaju na tržištu BiH prije svega sa konkurentnijim i poduzećima i proizvodima iz susjednih država. To je jednostavno naša i obveza, naša prilika naravno u svemu tome ne smijemo dopustiti da dođe do korištenja ovakvih mjera u neke druge svrhe, prije svega mislimo znači na ove mjere koje sam maloprije rekao vezano za uvoz drugih vrsta mesa, znači koji nisu sirovina u prerađivačkoj inddustriji i zbog toga ste stvarno ugradili jedan instrument ovdje u koloni 5. pod Ostalim uvjetima gdje smo isključivo rekli da se ove količine i ove tarifne kvote mogu koristiti samo kao sirovina isključivo kao sirovina u toj prerađivačkoj industriji. 29 Ja bih evo, pozvao još jednom Parlament da ukaže povjerenje Vijeću ministara i da pruži tu priliku da interveniramo i da pomognemo na najdirektniji, interventan način našem gospodarstvu, naročito našem sektoru poljoprivredne proizvodnje. Hvala.
Gospodine ministre, samonam recite znači, da li Vijeće ostaje kod zahtjeva za proceduru po članku 105.?
Vijeće je imalo sjednicu jučer, mi nismo raspravljali o izmjenama dakle, proceduri jer s te strane ja mogu informirati Parlament, dakle da Vijeće nije donjelo drugi zaključak. Ja kao ministar dakle, mogu samo tu informaciju dati. Hvala.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se ministru Doki. Mi smo završili raspravu. Ja sam zaključio raspravu o proceduri. Sada ćemo preći na izjašnjavanje o zahtjevu Vijeća ministara. Gospodin Beriz Belkić, dajem stanku od 10 minuta na zahv Kluba stranke za BiH. Nastavljamo sa radom 10 do 11. [[PAUZA]] Nastavljamo sa radom. Da li gospodin Belkić u ime Kluba stranke za BiH želi obrazložiti zahtjev za raspravu? Izvolite gospodine.
Naravno i red bi bilo i ja ću to učiniti. Naime, klub je zatražio
Molim vas za pozornost.
Dakle, i pored činjenice da smo mi prošli put, na prošlom zasjedanju vrlo jasni bili i rekli da ćemo i insistirali smo da se što prije pređe na stvar i rekli da ćemo podržati proceduru 105. odnosno, podržati zahtjev Vijeća ministara i mi ćemo to uraditi danas. Ali, smo očekivali da će Kolegij ili predlagač, se očitovati da tako kažem, odnosno komentarisati činjenicu da smo između dvije sjednice, dobili svi poslanici, ja se nadam preko klubova, dobili pismo Visokog predstavnika odnosno, zamjenika Visokog predstavnika gdje nas upozorava da su napravljeni propusti u proceduri, to je jedna stvar. U međuvremenu smo dobili pismo barem klubovi, ja se nadam i Kolegij, pismo predsjedavajućeg Skupštine parlamenta itd. također se navode neke stvari, istini za volju mi smo dobili i ranije niz pisama razne vrste itd. Imamo informaciju da je u međuvremenu i naša nadležna komisija, dakle Komisija za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose, održala također sjednicu, dakle ni jedne riječi komentara na ove okolnosti. 30 Bilo bi dobro ipak da čujemo nešto o tome kako bi smo, govorim ovo zbog rasprave o sadržaju i proceduri naravno.
Zahvaljujem se gospodinu Belkiću. Riječ ima gospodin Doko, ministar vanjske trgovine.
Hvala gospodine predsjedatelju, uvaženi zastupnici, ja ću evo pokušati dati odgovor. Radi se dakle o Zakonu o neizravnom oporezivanju koji je stupio na snagu još prošle godine i njegova primjena praktično je startala, s tim što stvarno radi se o jednom novom zakonu gdje tumačenja i mišljenja, znači o tome kako se taj zakon treba provoditi, još uvijek nisu jasna. Mi smo mišljenja na Vijeću ministara, dakle da se radi o ingerencijama Upravnog odbora u onom smislu kada se radi o provedbi propisa. Ukoliko Upravni odbor ili Uprava za neizravno oporezivanje, ima nadležnosti da predlaže zakone koje su u direktnoj nadležnosti Ministarstva vanjske trgovine ili hajmo proširiti pa reći Vijeća ministara, onda ja mislim da se radi o paralelnoj vladi koja paralelno može predlagati Parlamentu neke mjere. Mi smo dakle, mišljenja da se u ovom tekstu zakona Uprave za neizravno oporezivanje ove ingerencije odnose samo na onaj provedbeni dio. To je ono što je znači odgovor na vaše pitanje a ja bih još iskoristio priliku pa dao pojašnjenje vezano za neka ograničenja u smislu dakle, prihvatanja ovog zakona kada su u pitanju količine. Ja želim reći da ove količine koje su predviđene u izmjenama i dopunama ovog zakona, nisu te količine koje su limitirajući faktor. Ovde je najvažnija upravo ona pretpostavka da svi koji žele koristiti pogodnosti, znači preferencijalnog uvoza moraju prije svega, ali prije svega, želim to naglasiti otkupiti od primarnih poljoprivrednih proizvođaća određene količine. I to je onaj prvi korak, i to će biti ograničavajuća i limitirajući faktor u svemu ovome, što znači najdirektnije, to je prvi korak u provedbi ovih mjera. Time ćemo povećati prije svega potražnju za tim našim proizvodima, povisiće se naravno sigurno i cijena na tržištu i povečaće se sigurno i produkcija. To su znači i nemjere i sigurno će biti posljedica uvođenja ovih mjera. Evo, ako ste zadovoljni s objašnjenjem vezano za upravo za neizravno oporezivanje, hvala.
Gospodin Nikola Špirić, drugi zamjenik predsjedavajućeg, vezano za proceduru. Rasprava je završena.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice, poslanici, članovi Vijeća ministara, ministri, uvaženi gosti, naime, ja sam očekivao da će ovih sedam dana koje je bilo potrebno Vijeće ministara stvarno na fonu onoga o ćemu je vođena rasprava ovde danas izaći sa nečim što jeste rješenje ovoga problema. Gotovo je sigurno da danas ovako tvrdoglavo insistiranje Vijeća ministara samo može da pojača dio sumnji koje su izrekli poslanici na ovoj Skupštini. Kolega Belkić je rekao da smo 31 jutros na stolu dobili stav Parlamenta Federacije Predstavničkog doma, u kojoj tačci 3. se kaže. Dakle, oni pozivaju Državni parlament da ne prihvati ovaj prijedlog Vijeća ministara, dakle, proceduru člana 105. i kaže: «I, ako u obrazloženju zakona stoji da su saglasnost na predložene izmjene dala resorna ministarstva entiteta, dakle, to stoji u onome što smo mi dobili. Provjerom u nadležna tijela došli smo do saznanja da, naprotiv Ministarstvo poljoprivrede RS nije dalo saglasnot, a Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Federacije BiH nije učestvovalo u kreiranju pomenutog zakona, pošto ni jedna prijedlog pomenutog ministarstva na komisiji Vijeća ministara nije prihvaćen.
Molim vas gospodine Špiriću, nemojte ... svi su dobili.
Dakle, ja sam očekivao da će Vijeće ministara, shodno dopisu, koje dobija od ozbiljnih institucija, koje su nadležne za poljoprivredu u ovom trenutku, smoći snage da na fonu onoga o čemu smo govorili stvori prostora da dođemo do rješenja. Hvala vam lijepa i mislim da bi trebali da se izjasnimo o proceduri konačno, jer smo raspravu zaključili.
Zahvaljujem se. Rasprava je, rekao sam već završena. Ja mogu samo reći da je Kolegij Doma i ovaj dom učini sve da stvori prostor i za dodatne konsultacije i analize iusuglašavanja i respektiranje svih važnih elemenata za donošenje ovakvog zakona. To je bila ambicija i prekida sjednice i mislim da u tom smislu zastupnici imaju elemente da odluče i, ja kao predsjedatelj sada prelazim na izjašnjavanje o zahtjevu Vijeća ministara da se Prijedlog zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, razmatra sukladno članku 105. Poslovnika ovog doma. Ja molim Dom da se izjasni glasovanjem sad. Dakle, sa 24. glasa za, molim pismeno rezultate. Sa 24 glasa za i 1 suzdržanim, 12 protiv, zakon ima opću većinu, zahtjev ima opću većinu. Iz Federacije glasovala za 23 zastupnika, iz Republike Srpske 1, znači zakon nema potrebnu entitetsku većinu i ide na usuglašavanje u Kolegiju. Na zahtjev člana Kolegija stanka pet minuta. [[PAUZA]] ... da se ovaj zahtjev Vijeća ministara razmatra po članku105. i ja vas kao predsjedatelj izvješćujem i otvaram raspravu o ovom prijedlogu zakona, za izmjene i dopune Zakona o carinskoj tarifi Vijeća ministara. Ko se javlja za riječ? Gospodin Mladen Potočnik, nema ga tu, a imam ga prijavljenog. Za riječ se javio gospodin Nikola Špirić, drugi zamjenik predsjedavajućeg Zastupničkog doma. Izvolite gospodine Špiriću. 32
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, uvaženi ministri, cijenjeni gosti, Naime, mi smo na prošlom zasjedanju vodili cjelodnevnu raspravu i o proceduri i u suštini prijedloga koje imamo, pa nam je bilo vrlo teško odlučiti, naime, razdvojiti ono što jeste procedura članla 105. i ono što jeste suština izmjena Zakona, što smo dobili na samo jednoj stranici. Ja sam mislio i maloprije sam govorio, očekivajući raspoloženje Vijeća ministara da će jednostavno imati više sluha za ono što se zove parlamentarna rasprava, da će prihvatiti skraćenu proceduru, dakle, proceduru člana 104. i omoguoćiti da se stvori potrebno raspoloženje i da se naprave izvjesne korekcije, kako bismo napravili, dakle, napravili jedan sporazum i sporazumom došli do izmjena, dopuna Zakona o carinskoj tarifi BiH. Nažalost, imam osjećaj, ne znam iz kojih razloga, da se ostalo na ovom prijedlogu, kao najboljem prijedlogu. Ja danas želim da ponvim, da iz ovoga prijedloga niko ko želi da vidi državu BiH, da vidi njenu budućnost u ovoj oblasti, ne može da se bavi bilo kakvom brojkom. Promjena tarifa svugdje u svijetu je ozbiljna stvar, stvar ozbiljne matematike, stvar različitih vrsta proračuna i sučeljavanja različitih brojki, odnosa toga prema dražvnom budžetu, prema ostalim nivoima budžeta u BiH, nažalost, mi imamo samo suhoparno ubjeđivanje da mesoprerađivači i primarnih proivođača, ako ovo usvojimo čeka bolje vrijeme. Moram, također, da kažem da je Vijeće ministara unazad prije 3-4 mjeseca donijelo sličnu odluku i mimo zakona i ja bih volio, barem kada bi Vijeće ministara izašlo danas na ovaj dom sa informacijom koliko je taj dozvoljeni uvoz povećao proizvodnju u oblastima za koju traže zakonsko rješenje. To bi bilo sasvim logično, da smo danas dobili matematiku i da kažemo od 1. januara, do 31. mara smo odobrili, također, postoji ta zakonska odluka, dakle, pa barem ta računica mora biti da kaže, ej, gospodo, vidite ta odluka Vijeća ministara je podigla domaću proizvodnju za 0,1, 0,2, 0,5% na bazi povećanja proizvodnje upumpano je u budžet državni, entitetski i toliko para. Mi vas molimo za razumijevanje i tražimo izmjenu zakona, jer se pokazalo kao dobra mjera. Zašto toga nema? Nema, jer ne postoji ta računica. Moram da kažem da mi ovdje ne možemo kao poslanici preći, dakle, u stvari možemo, ali moramo preuzeti ogroman rizik i preći preko ovoga što nam piše Parlament Federacije, upozorenja koja su slali, udruženje živinara u kojima oni kažu da ovo nije dobro, da je to gušenje ostatka proizvodnje itd. Dakle, ovdje dolazi do jednog izvjesnog sukoba mesoprerađivača i primarnih poljoprivrednih proizvođača. Ali, moram da kažem da je i, dakle, Federalni Parlament vodio raspravu i moram javnosti radi da pročitam šta kažu ljudi. Dakle, oni kažu, polazeći od izuzetno teškog stanaj agrara, koji i mogućih štetnih posljedica, koje će nastati ako se usvoji predloženi zakon, Predstavnički dom poziva Vijeće ministara da povuče pomeniti zakon. Dakle, jedan Federalni parlament, moli Vijeće ministara da povuče, da uđe u proceduru usuglašavanja, da dođu do 33 najboljeg mogućeg prijedloga. Nažalost, ne postoji to raspoloženje i ovih sedam dana ne znam u šta je utrošeno. Ovdje čak stoji obrazloženje. Tačka 1. Činjenica da Vijeće ministara treći put i pored toga što Parlamentarna skupština nije usvojila isti prijedlog govori da nisu sazreli uslovi za donošenje navedenog zakona. Uzimajući u obzir da nije napravljen bilans domaće proizvodnje pomenutih kategorija, govori da se do kvota došlo proizvoljno. Dakle, to vam misli 51% države. Da ove kvote nisu proizvod ozbiljne računice, nego proizvoljnog viđenja. 3. I, ako u obrazloženju Prijedloga zakona stoji da su na saglasnost za predložene izmjene dala resorna ministarstva entiteta, provjerom u nadležnim tijelima došli smo do saznanja da, naprotiv Ministarstvo poljoprivrede RS nije dalo saglasnost, a Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Federacije BiH, nije učestvovalo u kreiranju pomenutog zakona, pošto ni jedan prijedlog pomenutog ministarstva na komisiji Vijeća ministara nije prihvaćen. I, sad ovdje pozivaju, naravno, činjenica je da je formirana uprava za poljoprivredu Vijeća ministara, da je Ured za veterinarstvo Vijeća ministara tek počeo sa radom, govori da nisu stvorene pretpostavke za kvalitetne izmjene zakina i njegovuprimjenu upraksi, ne postojanje rgistra poljoprivrednih proizvoda itd. sad dolje navode. Ja i danas sam spreman, dakle, govorim lično, ukoliko Vijeće ministara izađe i kaže, na bazi ovih izmjena zakona, rast će poljoprivredna proizvodnja, stopa rasta u mesoprerađivačkoj industriji, biće tolika i tolika do konca godine, povratno će to imati efekta na budžet na socijalne kategorije, kakve takve, da to podržim da bi 31.12. mogao dati sliku Vijeću ministara, na bazi onog što su rekli. Na bazi ovoga mi nemamo nikakve ingerencije dalje. Hoćemo li upasti, propasti, hoće li biti rasta ili neće, to izgleda ni babe gatare ne znaju. Dakle, ja sam spreman, ukoliko Vijeće ministara napiše, s obzirom da oni to neće napisati, jer ne postoji računica, izgleda da će ovdje biti isti odnos, barem moj odnos prema ovom zakonu, ali da bi stvarno postakli domaću proizvodnju i ne samo u ovoj oblasti, dakle, a u sklopu ove tačke, želim da raspravljamo, ja predlažem jedan zaključak tražiti da se Parlament izjasni. U okviru 1. tačke dnevnog reda 37. sjednice na Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine usvojen je sljedeći. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, sa ciljem obnove i podizanja domaće proizvodnje, zadužuje Ministarstvo za spoljnu trogovinu, a u roku od 60 dana, zabrani izvoz sirovina iz ... nivoa, za koji postoji potreba domaćih prerađivačkih kapaciteta u Bosni i Hercegovini. Pa kako je moguće da Vijeću ministara ne bode oči gola sječa u BiH? Kako je moguće da iz ove zemlje odlazi sve što može biti ekonomska budućnost djece koja se danas rađaju? Kako se Vijeće ministara toga nije sjetilo? Jer izgleda pritisak je na izvoz da se sve izveze. Pa ako se ovako nastavi, recimo gdje su ogromni sirovinski kompleksi, neće biti života na pojedinim prostorima ni za Bošnjake, ni za Hrvate, ni za Srbe. 34 Dakle, priroda neće dozvoliti. I, ja vas molim, mi ovdje, dakle, kao Državni parlament tražimo ozbiljanl lodgovor Vijeća ministara i, evo, tražim za 60 dana. Ako je malo 60 dana, neka traže 90 dana. Neka traže 100 dana, a neka se to uradi. Pa kako je moguće da su sve drvnoprerađivačke fabrike BiH, koje su zapošljavale sto hiljada radnika zaključane, a da odavde, recimo sad do Višegrada ili ne znam do Mostara ili do Banja Luke ćete naći hiljade mini pilana koje nisu ni registrovane i da to sve ide u izvoz. Je li to stvarno moguće ljudi? I, da nas neko ubjeđuje danas ovdje da kaže, evo kaže, pod šestom tačkom Savjet ministara BiH, u zavisnosti od situacije na domaćem tržištu može mijenjati pojedine navedene omjere ovog uvoza, ono ko Đula gnile kruške, ova mi se dopada ova mi se ne dopada. Malo ću uvesti svinjetine, malo ću govedine, malo ću peradarstva, zavisi kako ko od moćnika priđe Vijeću ministara. Druga stvar, postavljam pitanje, da li je ljudi stvarno tačno da se uvozi iskošteno meso, zamrznuto po 0,80 feninga pileće u BiH? Da li je tačno da su skladšta različitih baza u Evropi očišćena i da su predmet potrošnje ovog unesrećenog naroda? Ima li odgovora? Pa valjda bi neko trebao da pruži odgovor. Ja se stvarno izvinjavam ljudima, koji su životno zainteresovani da se ovo usvoji. Ja sam spreman danas da podržim ovo, ukoliko Vijeće ministara izađe sa jasnom računicom. Da me kao ekonomistu ubijedi da kaže, molim vas, ako uvezemo jedan na prema tri, jedan na prema dva, ako bude nulta stopa, proizvodnja će rasti ovom stopom, ali je time Vijeće ministara, ukoliko napravi grešku samo sebi propisalo rok trajanja, ukoliko ovdje ima odgovornosti državnih poslanika za ono što se zove ekonomska budućnost zemlje. Jer došlo je vrijeme kada se moramo držati ekonomije, a ne nekih političkih poruka. Moram da vam kažem, da nije ni čudo što, ja sam o tome govorio, što u nastupnoj besjedi premijera, evo recimo RS od svih cifara postoji samo datum, da je to bilo tog dana i da na 15 – 20 stranica nema ni jedne cifre. Kako je moguće mjeriti rad Vlade? Dakle, ja molim, ja sam mislio da će Vijeće ministara ovo ozbiljno shvatiti, sjesti sa svim onima koji su imali rezerve prema ovome i na bazi argumenata ubijediti da je ovo najbolje rješenje da nas poslanike ne bi dovodili u različita mišljenja. Moram da kažem da nisam spreman, dakle, ukoliko Vijeće ministara ne izađe sa jasnom računicom, ovo podržati, bez obzira kolike će biti kritike u javnosti. Ja mislim da je bolje trpiti kritike u političkom smislu, nego donijeti lošu ekonomsku odluku, radi koje će ispaštati generacije, koje danas ne znaju šta ovo zonači. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Prvi je za raspravu prijavljen gospodin Tihomir Gligorić, zatim neka se pripremi gospodin Mladen Potočnik.
... dame i gospodo, Prošli puta sam nastojao da kažem mnogo toga, ali, očito da u Savjetu ministara nisu prihvatili te sugestije, da su ignorisali radni zaključak ovog parlamenta, da ovaj parlament dva puta zasijeda u vezi sa tim, a da u međuvremenu radna grupa, koju je pominjao predsjedavajući Savjeta ministara, u međuvremenu nije uradila ništa, nego ostali su na starim zathjevima. I, ne samo to, oni su zatražili, u stvari od ovog 35 doma da im da ovlašćenje, da prenesemo nadležnost na Savjet ministara, a oni nadležnost nemaju, da mogu i četiri puta ove kvote mijenjati u toku godine. Prema tome, u međuvremenu nisu napravili analizu kako da riješe ovo pitanje. Ja duboko vjrujem da nikada uvoz nije bio stimulativan i nije pomogao domaćoj primarnoj poljoprivrednoj proizvodnji i, da uvjeravati nekoga, ko imalo razumije to pitanje, da odnos jedan na prema šest može biti u korist domaće poljoprivredne proizvodnje, to sigurno nije tako. Želio bih da vas podsjetim. Zaštita domaće proizvodnje, da tako kažem u nadležnosti Savjeta ministara, ali u onoj nadležnosti o kojoj sam govorio prošli puta, zatim ovog predstvničkog doma, entiteta, a sve je to predvidjela Mapa puta, koja je trasirala izlaz iz krize u proizvodnji hrane, što je definisano strategijom Bosne i Hercegovine, koju smo mi usvojili, kako ovdje, tako i na entitetskom nivou i ona je postala zakon. U Mapi puta država se obavezala da će izmjenama carinskih propisa i vancarinskim mjerama zaštititi ključne poljoprivredne proizvode od konkurencijskih stranih roba, koja su visoko subvencionisana u zemljama uvoza. Ša mi imamo danas na sceni i da li smo mi poštovali ono što smo u ovom domu donijeli, što je postao zakon, što je sugestija Mape puta, u smislu da se sistemski riješi pitanje primarne proizvodnje u BiH. Danas na sceni imamo da se od privrednih komora, od entitetske vlade u RS od evo Parlamenta u Federaciji, od komisije u Parlamentu, koja je rekla da treba poštovati zakonsku proceduru, u smislu ono što definiše zakon o indirektnom oporezivanju i što je u nadležnosti upravnog odbora Uprave za indirektno oporezivanje. Niz propusta i ja duboko vjerujem da su to svjesni, namjerni propusti i ne mogu da shvatim da ministarstvo, koje, prije svega treba da pripremi stručan prijedlog, zasnovan na stručnom mišljenju, zansnovan na određenim parametrima nije to uradio. Mi danas imamo, isto tako ovdje predstavnike udruženja, ali je istovremeno na drugoj strani imamo isto tako predstavnike udruženja koji su pisali ovom parlamentu i ovim poslanicima, svojim potpisima i svojim izjavama tvrde da će morati da uguše, kako kažu piliće, a da će oni lično i njihove porodice doći u stanje socijalne potrebe i isto tako smatraju i da će i drugim mjerama da se bore za svoje pravo. I, šta smo dobili od Savjeta ministara, da su se ljudi koji su ugroženi kojima treba pomoći, kojima treba pomoći, ali na način kako to u zakonu piše, a ne improvizacijom i nekim tajnim dogovorima. Pomoći ovim ljudima, da danas ti ljudi mogu i ovdje slušaju i smatrati mene kao poslanika protivnikom, ili kako su oni u svom dopisu rekli neprijateljom domaće proizvodnje. A, ja vam tvrdim da se vama pravi medvjeđa usluga, na način što bi oni praktično likvidirali domaću, da tako kažem, stoku, proizvodnju, jer suština kontra mjera je ukidanje carina za uvoz pet tarifnih grupa, zaklanog, kako se to kaže mesa, a to je smrznuto i rashlađeno, a moram da kažem da se upravo na ovom proizvođači mesa, nakon rata nekoliko mesarskih firmi u stvari obezbijedili svoje razvojne koncepte i danas imamo kao neke gigante, a oni su to isto uradili na ovaj način, samo što smo mi to zaboravili kako su oni došli do te ideje, da razviju svoje koncepte. Na ovaj način danas, ponovo, nekoliko mesarskih firmi dobili od države poklon vrijedan po mojoj analizi 40 miliona KM, neki to tvrde da desetine miliona, znači, više nego što to ja tvrdim, ali Savjet ministara nije se bavio takvom računicom, tako da kažem da je to medvjeđa usluga za našeg proizvođača, a za uzvrat bi se oni obavezali da otkupe domaće količine stoke: svinja, junadi, a ta količina bi bila šest 36 puta manja od količine uvoza po nultoj carini goveđeg mesa, u najboljem slučaju bi osigurali par hiljada domaćih junadi, a da vas podsjetim samo potencija jednog odžaka ima deset hiljada tovljenih junadi i da li iko uopšte u ovoj zemlji želi na osnovu činjenica i neke analize da razgovara? Pa šta mito otkupljujemo od ovih naših domaćih proizvoda. Oni misle da sa par hiljada rješavaju neki problem u ovoj zemlji. Savjet ministara, rekao sam, u stvari ne pomaže primarnoj proizvodnji, alil zato su podržali interese mesarsko-uvozničkog lobija. Ja sam to još nazvao još prošli put trgovičko-mafijaškog itd. Mi odobravamo uvoz mesnog, evropskog, praktično smeća, a to opet tvrdim, jer u prošloj godini prosječna cijena je bila 1,95 KM zaklanog mesa uvezenog u BiH, a to je bilo ispod cijene žive stoke itd. ili onaj pileći seperat kako ga zovu, koji ide u hrenovke, paštete itd. isto tako ispod je toga. Da završim, ja smatram da je Savjet ministara vrlo površno prišao ovom jednom važnom proglemu. Ovo pitanje treba riješiti i ja se zato zalažem zaštitom domaće primarne proizvodnje, ja se zalažem kao poslanik da vi dođete u centar zbivanja, a ne na marginu zbivanja, na način kako to predlaže lobi unutar Savjeta ministara, u koje ste, nažalost, možda i nesvjesno i vi isto tako podržavajući slijepo jedan dio tog kolača, ali u krajnjem je na vašu štetu, jer će to ukinuti domaću proizvodnju, jer vam država nije obezbijedila subvenciju, čak ni 3% što su morali i što su se obvezali. I, zato vas molim da i vi shvatite i da u Parlamentu ljudi koji žele dobro sistemski rješenje poljoprivredne proizvodnje odmah to podržite, a da Savjet ministara koji je vrijeme propustio u međuvremenu treba kazniti i kad ste tamo reki treba tražiti njihovu ostavku, ja se slažem. Ovo je nesposoban Savjet ministara. Oni ne mogu da riješe ovo pitanje. Ja vas molim, nemojte se staviti da ste zaštitnik njihovih interesa, jer to su interesi protiv vas. Razgrnite tu zavjesu. Pa ćete da vidite da ćete doći, nažalost u tu poziciju. Danas vi možete da me osudite, ali ja hoću zbog svoje savjesti i analize i ljudi koji se ovim bave, koji su rekli da ovo nije dobro za vas lično, mnogo ima ljudi koji u jednom trenutku to čak i ne vide, ali ja, jednostavno imam obavezu prema svim građanima BiH i zbog toga, u cilju istine smatram da je ovo jedno loše rješenje, da je ovo jedno rješenje koje ima sve obilježje organizovanog kriminala i korupcije u BiH, na najvišem državnom nivou i molim da Parlament ne padne u tu zamku i ne pokrije svojom odlukom takav način rada. Istovremeno poslanike molim da se otrgnu od svojih licelra i da samo snagom da Savjet ministara, ako ga ne možemo smijeniti ili nećete, natjeramo da uradi posao za poljoprivrednu proizvodnju i da u roku od 15 dana, a oni znaju kako mogu da urade prave i poštene mjere, samo neće. Možemo to pitanje riješiti. Ovo ne govorim što OHR piše u svom pismu, to je njihov stav, ova skupštinska većina sluša OHR, ja često puta i ne poslušam. Prema tome, ja želim da razmišljam svojom glavom i smatram da ovo nije dobro rješenje za vas i molim da ne napravimo konflikt u BiH, jer će drugi živinari i drugi pokrenuti lavinu osude na ovaj način i ja ne bih želio da se mi nađemo, a prebacuje se odgovornost ovom parlamentu, gdje ćemo mi postati dežurni krivci za sve ono što su nam neki dogovornom politikom pripremili, a mi u ovom parlamentu trebamo da podržimo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Gligoriću. Riječ ima gospodin Potočnik. Neka se pripremi gospodin Kunić. Ja molim sve zastupnike, da imamo u vidu da smo imali priiku govoriti svi u više navrata, neograničavam vrijeme, ali, evo, da respektiramo ukupnu vremensku situaciju. Izvolite gospodine Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici, prisutni predstavnici Ministarskog vijeća i mesoprerađivači, Mi se nalazimo sada u ovom parlamentu na fonu politizacije, a ne donošenja političkih odluka. Naime, promjena tarifnih grupa je taktika u strategiji jedne dražve. Nažalost, mi nemamo ni pravu strategiju, ali očigledno hoćemo da donosimo taktiku napamet. Da bi se povukao neki taktički potez i općenito i pojedinačno, moramo imati podatke, moramo imati viziju šta će biti posljedica donošenja takve odluke, a moramo imati cjelovito rješenje. Ja razumijem u potpunosti da jedan segment naših proizovođača je u toj situaciji da vrši pritisak, rješavajući svoje intrese, što je sasvim legalno i normalno, ali ne razumijem Ministarsko vijeće da od marta mjeseca, kada sam govorio u ovom parlamentu da je potrebno cjelovito riješiti problem privrede i poljoprivrede BiH, nema nikakvog pomaka. Suština je sljedeća i moj prijedlog je sljedeći, da Bosna i Hercegovina, da bi zaštitila i potakla razvoj svoje poljoprivrede i privrede jednostrano prekine sporazum o slobodnoj trgovini sa Hrvatskom i Srbijom i Crnom Gorom, a da ovoj grupaciji pomogne za tih šest mjeseci koliko traje taj otkazni, da kažemo rok, da prihvati te tarife i omogući im da lakše pređu do pune zaštite kao i cjelokupna poljoprivreda i privreda. Ovdje se radi o deset hiljada zaposlenih, a u BiH, znamo da je mnogo više, znači ne možemo se samo usredsrediti na deset hiljada zaposlenih, nego moramo rješavati cjelokupni problem privrede i poljoprivrede BiH. I, ako, zaista želimo dobro i u interesu čovjeka BiH, onda ćemo ovaj prijedlog prihvatiti. Ukoliko ne, onda ćemo samo rješavati parcijalne probleme, a tonut ćemo i dalje u krizu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se gospodinu Potočniku. Riječ ima gospodin Kunić. Neka se pripremi gospodin Avdić.
Poštovano predsjedništvo, poštovani poslanici. Neko je apostrofirao u međuvremenu Komisiju za spoljnu trgovinu i carine, da li imamo svoje stanovište, vezano za ovo pitanje. Nravno, po članu 105. Poslovnika mi ne razmatramo to, nemamo obavezu prema Parlamentu da izražavamo svoje stanovište. Ali, mišljenje većine Komisije je negativno, kada je u pitanju ovaj, tarifa koju predlaže Savjet ministara, dakle, negativno je stanovište. Jedan dio takvog raspoloženja iznio je gospodin Potočnik. Ja ću pokušati još neke stvari da spomenem. Zaista, zabrinjava činjenica da Savjet ministara toliko insistira na nečem što nije cjelovito sagledano. I, to su gotovo svi oni koji su koji su diskutovali spomenuli, 38 dakle, da ovaj problem nije u cjelini sagledan. Ovaj prlament je posvetio veoma puno vremena ovom problemu. Mislim da je ovo već treća sjednica koliko raspravljamo. Naravno da je ovdje prepoznatljiv konflikt, konflikt je između poljoprivrednih proizvođač i prerađivača. Dakle, tu se radi o tim pitanjima. Savjet ministara, očito ne sagledavajući problem u cjelini, prihvaća jednu interesnu grupaciju i favorizuje jednu intresnu grupaciju, što nije dobro. Lobiranje u svijetu je poznato i ja razumijem ljude koji lobiraju. Dakle, svoje intrese protežiraju na razne načine, zahtijevaju od Parlamenta da usvoje njihove zahtjeve, što je normalna pojava, ali ne razumijem Savjet ministara i njegove stavove. Savjet ministara mora objektivno slagledavati situaciju i sagledati državne interese u cjelini i u tom smislu donositi odluke što u ovom slučaju nije tako realno, evć na neki način navijački inzistira prosto da ovo prođe kroz Parlament. Da li je ovo gušenje domaće proizvodnje, ja mislim da je, sigurno da je. Tu nema dileme. Ja bih vas podsjetio šta je ovaj parlament zaključio, mislim 24.2. o.g. vezano za poljorivrednu proizvodnju, da se zahtijeva od Savjeta ministara da izvrši promjenu carinske tarife na svim onim stavkama koje ograničavaju stimulisanje domaće proizvodnje, od repromaterijala i druge, da zbrani uvoz roba, kojima uskoro ističe rok trajanja, te uvede određene dažbine za one robe koje su konkurencija domaćoj proizvodnji i koje su subvencionirane u svojim zemljama. Dakle, sa kojim podacima raspolaže Savjet ministara, koje su to robe koje imaju subvencije, a veoma se koriste na ovom prostoru. Dakle, vidite da Savjet ministara, da ne spominjem druge zaključke, koji su vrlo dobri i čini mi se da ministar Doko nije temeljno ni pročitao ove zaključke, jer ih u tri navrata nije ni jednom spomenuo. To je Parlament zaključio. I, to je obaveza Savjeta ministara i u tom smislu slažem se sa nekim da Savjet ministara mora imati više sluha, ne sme anulirati stavove ovog parlamenta. Postaje Parlament nefunkcionalan, Savjet ministara postaje nefunkcionalan. A, onda imamo dodatno da se traže dodatna ministarstva, a Ministarstvo trgovine, spoljne trgovine je, veoma se pokazalo nefunkcionalno u ovom slučaju. Dakle, dešavaju se kontradiktorne stvari na ovom prostoru. Zato ću biti i zato sam protiv prihvaćanja ovog zakona. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Kuniću. Za ispravku krivog navoda gospođa Arza Hadžiahmetović. Neka se pripremi gospodin Avdić.
Ja imam potrebu samo kratko, pretpostavljam da je svim poslanicima dostavljen izvještaj o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi, odnosno zapisnik sa jučerašnje sjednice Komisije za vanjsku trgovinu, možda pojašnjenje ili, ne znam da li sam dobro razumjela gospodina Kunića. Ali, Komisija za vanjsku trgovinu i carine, uopšte nije raspravljala o sdržini ove izmjene zakona, odnosno Prijedloga zakona o izjenam tarife, iz prostog, ne zato što je rečeno da se ostavlja utisak da je većina članova Komisije zaključila to. Dakle, samo ispravka jedna, jer smo mi zaključili povodom drugog prijedloga zakona o izmjenama tarife, da ispoštujemo proceduru, koja je bila upućena pismom iz OHR-a. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospođi Hadžiahmetović, riječ ima gospodin Petar Kunić, replika.
Ja bih, naravno zamolio gospođu Hadžiahmtović da sluša sagovornike, odnosno one koji diskutuju na Parlamentu. Dakle, ja sam posebno naglaslio da mi nismo raspravljali o ovom zakonu, već o drugim zakonima, jer nismo nadležni za to, jer nismo ovlaštena komisija, odnosno Poslovnik nam ne daje mogućnost da raspravljamo o ovom zakonu. Prema tome, slušajte kad govorim da ne bih replike imali.
Zahvaljujem se. Riječ ima gospodin Sead Avdić. Izvolite.
Dame i gospodo, poštovani gospodine predsjedavajući, radno predsjedništvo, gospodo iz Vijeća ministara, Ja molim predsjedništvo da ovu tačku dnevnog reda sa puno senzibiliteta dovede do kraja. Zašto ovo govorim? Zato što ova tačka prevazilazi njen značaj i domet, zato što se govori o tome, ako se uspostavi ova praksa u Parlamentarnoj skupštini BiH, vjerujte neće biti dobro za parlamentarnu demokratiju u cjelini, za razvoj demokratije u cjelini, za razvoj predstavničkog sistema u cjelini, zašto to govrim. Ilustracije radi, imate pred sobom stav Federalnog parlamenta, gdje participiraju većine stranaka iz ovog doma i možete misliti ljudi iz jedne stranke u Federalnom parlamentu glasaju za jedno, a ovdje glasaju za drugo. To je stvarno kriza parlamentarne demokracije u BiH, najočitiji primjer krize prlamentarne demokratije. Vidjet ćemo kako će biti glasanje, ali ja bih molio i plediram da na ovom pitanju postignemo politički konsenzus. Ovo je pitanje ljudi uvjeravam vas više od dometa ovog zakona. Manje će štete donijeti ovaj zakon koji je donesen, nego što će donijeti štete u smislu razvoja BiH, u cjelini. CAFAO poručuje da je odluka koja je donesena od strane Vijeća ministara pravno neutemeljena, Svez perarada poručuje i predlaže Vijeću ministara za jedan kilogram otkupa pilećeg mesa pod stavkom 4. neka Vijeće ministara nadoknadi carinu za taj jedan kilogram. Toje najbolji način da dođemo do saznanja, gdje smo mi u peradarskoj industriji i da li imamo uopće rezerve ... i da li naša domaća peradarska industrija manipulira rezervama ... u BiH. Uradite to, tu nema nikakvih problema. Kad se istroše domaće rezerve, tražite, jednostavno kontingent uvoza, jednostavno za potrebe domaće proizvodnje. Je li to problem, koji je to problem.Znači, nema odgovora, dvojica profesora potpisala taj dokument, pa to se ne može ljudi ignorisati. to se ne može tek tako jednostavno prenebrigavati. Dvojica profesora, evo ja čitam ovdje, Rajko Latinović RS i profesor dr Abdulah Gagić u ime Saveza peradara BiH. Dalje, još nekoliko subjekata. Privredne komore entita također nisu za saglasnost za ovaj zakon. Šta više Parlament Federacije upozorava da Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva nije konsultovano, niti ni jedan prijedlog Ministarstva u poljoprivrede ušao u zakon. Šta to znači? Znači da je neko obmanuo ovaj parlament, dezinformisao, ako je to materijalna neistina, onda bogami neko zato treba snositi odgovornost. Ne smije se Parlament dezinformirati i ombanjivati. Ja ovo čitam kao 40 relevantan dokument. Nema toga ko bi me u suprotno uvjerio. Nisu konsultovani entitetsa ministarstva poljoprivrede.Ko je to rekao i ko će snositi odgovornost za obmanjivanje ovog parlamenta? Znači, gospodo, ja vas molim nemojte se poigravati sa budućnošću ove države i sa stanjem razvoja demokratije u ovoj dražvi. Ja vas molim što znači stav Parlamenta je sasvim jasan, da vam ponvim od prije tri mjeseca, privreda u BiH, mali tržišto ekonomije, kako mi to govorimo itd. ne može izdržati slobodnu tržišnu utakmicu sa privredama okolnih zemalja. Ne može. U toj situaciji u zemljama u tranziciji se uvede nered državnog protekcionizma. Jedna od tih mjera je iova vmjera o kojoj govorimo i to nije i to su svjesni ovi poslanici koji sjede ovdje. Znači, nismo protiv mjera državnog protekcionizma da štitimo domaću proizvodnju, ali vas pitam lijepo, neko je prosipao mlijeko po granicama ove države, graničnim prijelazima, gdje je u ovom zakonu zaštita primarne proizvodnje mlijeka i mliječnih prerađevina? Aferim, ako ste se samo brinuli o mesoprerađivačima. Ali vas pitam gdje je zaštita mliječne industrije i prerađivačke industrije mlijeka u BiH, a prosipa se mlijeko po graničnim prijelazima, prosipa se demagogija, gdje je u Zakonu, najteži problem BiH nema mlijeka i mliječnih prerađevina. Nema ni kisele vode. Gdje je kisela voda? Šta ćemo sa njom 65 miliona maraka daje ova država za uvoz mineralne kisele vode u BiH. Pa gdje je to u zakonu? Gdje je u zakon deterdženstska industrija, koja vam je iz Tuzle, Tuzlanskog kantona, godinu i po dana moli, obrazlaže, šalje elaborate, da se zaštiti domaća deterdžentska industrija. Pogledajte samo reklame prije dnevnika danas ili ovih dana. Pogledajte, razgradiše nam deterdžentsku industriju. Znae sa koliko kapaciteta Dita radi u Tuzli, sa 20% kapaciteta. Od tih 20% kapaciteta, znači industriji koju prizvodi, znate koliko plasira 7 – 8%, a ono ostalo mora da izvozi. E, gospodo, to je žalosno. To je više nego žalosno. Vaša briga za zaštitu domaće proizvodnje je promašena investicija. Nemojte se na ovakav način brinuti. Dajte jedan sistem sistematskih mjera, jednostavno da ponudite ovom parlamentu kompletnu jednostavno promjenu zakonske, odnosno carinske tarife. I, drugo, da ne bi još jedanput ponavljam, ova odluka, koja se donese bez političkog konosenzusa, preglasvavanjima itd. biće odluka koja je donesena pod pritiscima prvi puta u posdejtonskoj BiH, pod zaštitom lobija, prvi puta u posdejtonskoj BiH, pod jednostavno pritiskom i Vijeća ministara na Parlament BiH, pod pritiskom pojedinih udruženja poljoprivrednika, koja nisu sjela sa ostalim asocjacijama da rasprave i da usaglase u cjelosti svoj stav, znači, molim vas, predlog Federalnog parlamenta je sljedeći, povući zakon iz procedure. To ja, kao iz svoje izborne jedinice moram poštovati, moram poštovati ljudi, ne mogu se ja ovdje ponašati drugačije, a čitav Federalni parlament i moja izborna jedinica šalje poruke ne možete to usvjiti. Kako vi to od nas tražite da mi to usvojimo uopće? Kako. Kako se može tražiti od poslanika Seada Palvrić, gdje je njen klub i stana glasala u Federalnom parlamentu za ovaj član i zaključak potpisao viđeni član stranke SDA, a ovdje da glasam za. To neće ići. To neće moći proći. Ta parlamentarna demokratija je protiv parlamenta i demokratije, protiv jednostavno elementarnih funkcioniranje i djelovanje parlamentarne većine. Hvala vam velika. To važi i za Stranku za BiH.
Zahvaljujem se gospodinu Avdiću. Ne želim ovdje sad koristiti poziciju predsjedatelja, da komentiram istup gospodina Avdića koji je svakako i osmišljen i argumentiran, ali ovo što se tiče krize parlamentarne demokracije, ja mislim da se 41 može više govoriti o krizi političkih odnosa u pojedinim strankama, jer što se tiče ovog zastupničkog doma ne vidim da smo i jednim elementom doveli u pitanje dignitet Doma, omogućili smo raspravu svim opcijama, Vijeću ministara, omogućili smo da svi zastupnici dobiju sve relevantne informacije od svih zainteresiranih bilo da se radi o državnim institucijama, entitetskim institucijama, bilo da se radi o drugim organizacijama i zainteresiranim u ovom procesu, tako da tu distrikciju ja sam dužan napraviti, uz prihvaćanje preporuke da mi ovaj, ovu raspravu vodimo sa najvećim mogućim uvažavanjima argumenata i dovedemo do kraja i odlučimo, na temelju argumenata. Hvala lijepo još jednom gospodinu Avdiću. Riječ ima gospođa Palavrić, a neka se pripremi gospodin Križanović.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, Čovjek naprosto ne zna odakle danas krenuti. Mislim da je najtužnija činjenica da mi treba zakone da dnosimo pod pritiskom ili ih ne donosimo, kako reče gospodin Avdić. Tužno je da pod pritiskom primarnih proizvođača donosimo ili da pod pritiskom nekog drugog ne donosimo ili da pod pritiskom nekog drugog ne donosimo zakona. Također, jedan prethodnik je rekao da mi treba da djelujemona način kako u zakonu piše. Pa, mi upravo ovim prijedlogom hoćemo da omogućimo djelovanje na način kako u zakonu piše, jer sada zakon ne dopušta Vijeću ministara da intervenira u ovoj oblasti. Pred toga, zaboravljamo da mi na nivou države BiH nemamo ministarstvo poljoprivrede, koje bi brinulo o cjelovitoj poljoprivredi i ovaj segment, koliko se brine Ministarstvo za vanjsku trgovinu, mi opet zaboravljamo da je to u Ministarstvu za vanjsku trgovinu jedan mali segment i da on čini onoliko, to ministarstvo čini onoliko koliko ono može, a i u okviru toga čini kroz Ured za veterinarstvo BiH, da se ipak u BiH ne uvozi smeće. Dakle, zatražimo informaciju od Ureda za veterinarstvo pa vidimo šta je uradio u prethodnom periodu. Ovdje imamopismo Federalnog parlamenta. Bez obzira ko je potpisao to pismo, ko je donio odluku, ja bih bila sretna da su se entiteti i njihovi parlamenti bavili svojom zadaćom, jer su ministarstva poljoprivrede u njihovom domenu, subvencije poljoprivrednih proizvođača su u njihovom domenu, prerađivači su u njihovom domenu. Dakle, ovdje interveniramo samo o carinskim povlsticama. A, činjenica je koju Federalni parlament nije rekao u ovom pismu, da od prelevmana na poljoprivredne proizvode proizvoođači poljoprivredni, primarni, dobijaju neki deset ili jedanaest procenata gospodo, a ostalim se sredstvima rješavaju neki drugi problemi. Ja ne kažem da te druge probleme ne treba rješavati, ali oni ne idu tamo zbog čega su prelevmani uvedeni. I, nemojte mi sada komore govoriti, kako su one pametne, entitetske komore, šta to oni radiše do prijedloga Vijeća ministara? Šta to radiše sve ove godine da se ljudi natjeraju i proizvođači i prerađivači, da izađu na ulicu? Gdje su bile privredne komore? Ja se, zaista pitam gdje su njihovi konstruktivni prijedlozi bili? Niko ništa nije uradio. Sada kada imamo situaciju da se uključilo Vijeće ministara, ako ništa, ne znam koliko su bile emocije,a koliko ljudskost, ali uključilo se da ljudi ne idu na ulicu. Sporazumi o slobodnoj trgovini su nam odgovarali dok su bili za BiH pozitivni, a što mi nismo izvršili pripreme za primjenu nulte stope, sad nam ne valjaju ti sporazumi. Ne možemo biti takvi. U svijtu globalizacije, ja sam pravnik, ekonomiste to bolje znaju, ali ja mislim da se tako ne možemo ponašati. 42 Prema tome, to što su entiteti poručili i zaključili, neka zadrže za sebe, ili neka izvole uraditi svoj posao, da se mi ovim ne bi bavili. Kad je riječ, kako neko reče o prerađiovačko-uvozničkom lobiju. Ne znam je li to lobi ili nije, ali da sam ja prerađivač, vjerovatno bih i ja isključila emocije i uzimala od onoga gdje mi je jeftinije i oni to rade. Ono što je našproblem jeste činjenica da je u Bosni i Hercegovini najskuplje proizvesti bilo šta što proizvodimo, to je činjenica. Od el. do kokuruza, do pileta, do teleta, do svinje, do goveda, dokle god hoćete. Sve naše je najskuplje i zato u drugim zemljama postoje subvencije za ono zašta smo, zašta su ljudi zainteresirani. Ono što je suština ove odluke, Prijedloga odluke jeste činjenica da se Vijeće ministara, dakle, predlaže da se država odrekne carine, na ove proizvode mesa, koji su predviđeni ovim zakonom i u situaciji kada, kako sam rekla, kada prerađivački, neću reći lobi, ali svijet prerađivača mesa u BiH ima izbor da kupi jeftinije na svjetskom tržištu i nema obavezu da kupi niti jedan gram, niti jedan gram mesa od domaćeg proizvođača. Ja vas pitam imamo li mi pravo danas sjesti mirno i reći šta nas briga neka to stanje i dalje traje. Ja uopće ne mislim da je ovaj prijedlog zakona dobar. Ja osjećam da je on pod pritiskom prerađivača, ali što naš narod kaže prerađivačima se hoće pa mogu uvjetovati, ali je činjenica da su prerađivači pristali na ovo, zajedno sa proizovođačima i da prerađivač ako hoće da izveze jedan kilogram svinjskog mesa mora otkupiti dva kilograma od domaćeg proizvođača ili za piletinu i govedinu ako hoće uvesti mora otkupiti barem po jedan kilogram. Ja znam da je to malo, ali je to nešto, to je ipak nešto, on će otkupiti u ovom periodu to, omogoućiće da ljudi započnu novu proizvodnju, kao što je jedan od ljudi iz udruženja poljoprivrednih proizvođača rekao, to će opet omogućiti onome sa livade da proda svoje snijeno, svoj kukuruz, sve što je potrebno da se hrane i pilići i svinje i goveda. Dakle, to je pomak. To je manje zlo od situacije da ostavimo stanje kako jeste i da zlo bude neizmjerno. Ja sebi takav luksuz ne mogu priuštiti gospodo, prozivajte me koliko god hoćete. Ja se stavljam u kožu onoga ko je zakopao, ko je obrao, ko ne zna kuda će sa tim, onaj ko je hranio i čistio stoku i sada ne zna kuda će sa njim, stavljam se u njegovu kožu. Dakle, činjenica je da, kao što sam i prošli put rekla je, ovo samo gašenje požara i davanje malo vazduha domaćim proizvoođačima i mesa i domaće hrane za stoku da prodišu. Također je ovo izraz kaošto sam rekla mogućeg, samo mogućeg. U ovom trenutku ja sam sretna da ovo zadovoljava i proizvođače i, ako je to samo kap u moru. Ali, omogućuje da i jedni i drugi planiraju svoju proizvodnju da i onaj ko proizvodi piliće i svinje i goveda da zna koliko će trebati i moći proizvesti i koliko mu je normalno i racionalno da proizvodi, da preko toga ne proizvodi u ovom trenutku, dok ne dođu bolja vremena. Isto tako onome koji osigurava hranu za stoku i njemo omogoućuje da planira svoj život, omogućava onaj zahtjev, koji nam zahtijeva WTO da politika BiH u poljoprivredi bude transparentna i predvidiva. Dakle, ovo je ono što omogućuje takvu politiku. Približava nas i uvjetima ispunjenja 16 uvjeta iz Fizibiliti studije i da ne govorim, da ne oduzimam suviše vremena. Smatram da naprosto mi ne zato što smo pritisnuti nečim, prvenstveno zato što ne rade entitetske vlade i entitetski parlamenti i entitetske privredne komore i zato što nemamo nadležno ministarstvo na nivou države, predlažem da podržimo ovaj prijedlog zakona koji je Vijeće ministara dostavilo pred nas, a da bismo udovoljili i drugim zahtjevima, ja predlažem da uz usvajanje zakona usvojimo i dva zaključka. Pri tome mi, uopće ne smeta ni prijedlog zaključka gospodina Špirića, ali prijedlog mog 43 prvog zaključka je. Obavezuje se Vijeće ministara BiH, da u roku od četiri mjeseca, ja mislim da za četiri mjeseca mi možemo imati efekte, koji će biti viđeni. Moći ćemo vidjeti koliko su od domaćih proizvođača otkupljeno svih ove tri vrste mesa, kakav je to rezultat, eventualno ako treba i koliko je, je li to gubitak za budžet, je li ovaj način dobar, dakle, da u roku od četiri mjeseca od stupanja na snagu zakona, ovog zakona, dostave Parlamentrnoj skupštini BiH izvještaj o efektima ovog zakona na primarne poljoprivredne proizvođače. Drugi prijedlog zaključka, prijedlog drugog zaključka, u istom roku nadležno ministarstvo u Vijeću ministara, nažalost to je opet Mnistarstvo za vanjsku trgovinu, odnosno Vijeće ministara, u saradnji sa parlamentarnim komsijama za vanjsku trgovinu oba doma Parlamentarne skupštine, treba da dostave prijedlog cjelovitog rješenja u ovoj oblasti, u oblasti poljoprivredne proizvodnje i njene zaštite i u oblasti prerađivača mesnih sirovina. Ja smatram da uz ove zaključke, mi danas gasimo veliki požar, a omogućujemo da sve one analize za koje se ja slažem da nam nedostaju ovdje, a koje bi entitetske vlasti trebale imati i trebale nam dostaviti, ako već ne rješavaju problem, da ih napravimo i da, evo, ako ovo nije, a za četiri mjeseca ćemo vidjeti jeliovo dobar način, ako nije dobar način da smislimo bolji i u ime Kluba Stranke demokratske akcije, ja vas, zaista, kao ljude pozivam da ove ljude posmatrate kao ljude koji nemaju od čega živjeti, ljude koji su nas izabrali da rješavamo njihove probleme. Hvala lijepo.
Zahvaljujući se gospođi Palavrić molim da se zaključci dostavljaju u pisanoj formi. Situacija je sljedeća. Replika gospodin Avdić, a krivi navod gospodin Špirić, pa onda moram riječ dati sukladno Poslovniku po članku 139. ministru Doki prije sljedećeg diskutanta gospodina Križanovića, onda nakon gospodina Špirića.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedavaju, Ja, također, replika u vidu netačnih navoda i bilo bi malo jedna diskusija da se, odnosno da se ovi netačni navodi u cjelosti pojasne, ali ja ću izustiti samo dva. Ilustracije radi, juče je zasjedao Federalni parlament i usvojio izvještaj Vlade Federacije, uvažena zastupnika predsjednica Kluba SDA, stranke koja je dala saglasnost na izvještaj Vlade, optužuje Vladu i kaže da su nesposobni i da jednostavno ne rade svoj posao. Isti taj klub, ista ta stranka, jučer je glasala za izvještaj Vlade i dala pozitivnu ocjenu, a danas uvažena zastupnica potpredsjednica SDA, pa ta vlada ne radi, jednostavno ne zaslužuju bilo kakvu pažnju u ovom parlamentu. To je pod jedan. Pod dva. Vrlo opasna teza. Neka oni rade sebi, mi ćemo sebi, neće to proći tako koleginice Palavrić. To ne može tako proći. Ova država je složena državna zajedica i vi morate uvažavati ono što entiteti govore. Pa nije valjda da ćemo ignorisati šta je rekao jučer Federalni parlament. To je pod dva. Pod tri, rekli ste, također, jednu notornu neistinu. Da su se prerađivači i proizvođači usaglasili. Odakle vam ti navodi i argumenti. Odakle stvarno, pa vi prkosite elementarnim stvarima dokumenta koji stoji pred vama. Pročitajte ovo pismo Saveza udruženja peradara jednostavno BiH. Pa vi stvarno ne respektujete elementrne stvari koje stoje pred vama. Pa neće proći ti netačni navodi. Vi ne možete nekritički 44 braniti nešto što se braniti ne može i zato vas upozoravam još jedanput, ova tačka je više nego što je to ova carinska tarifa.
Hvala vam lijepo gospodine Avdiću. Gospodin Špirić, ispravka krivog navoda.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene dame i gospodo, uvaženi ministri Malo mi je Sejo pomogao, ali, evo gdje je krivi navod. Moja kolegica Seada je rekla da Vijeće ministara je radilo po zakonu i, evo ove izmjene zakona tretira izmjenu carinske tarife, a ja pitam na bazi kojeg zakona je Vijeće ministara ovo regulisalo četri mjeseca unazad samo na bazi odluke Vijeća ministara. Ako je moglo jednom da donese odluku, pa bilo u pravu, a nema računice, zašto će mu zakono. Zar Vijeće ministara još jednom nije moglo da donese odluku, ako misli da ne krši zakon. No, ja mislim da je istina da Vijeće ministara izišlo izvan zakona i sada traži pokiće kroz zakon. To je problem ove države. To je jedna stvar. Druga stvar, mislim da je sukob nadležnosti. Ne može se Vijeće ministara zadužiti za nešto gdje nema zakonske nadležnosti. Možda možemo ući u proceduru, da to dobije, ali sada nema. Ja moram da kažem ovdje i ja sam za one koji su posijali, odgojili i utovili. Ali, ovo je danas gospođo Seada sasvim jedna druga kontra. Mi ovdje ne donosimo zakon u interesu njih. Nego onih koji otkupljuju. Tu i jeste problem što mi tražimo da se te stvari usaglase. Ovdje se bojim da će upravo nesretnici ti, o kojima vi, tobože vodite računa, što ćete glasati za ovo, stradati, ali da ne bi se to desilo, da ne bih ja osporavao vaše navode ili moje. Ko može tu da arbitrira? Onaj ko predlaže. Pa vam kaže sa ovim zakonskim rješenjem će jedni proći ovako, drugi ovako. Pa ćemo mi za pet mjeseci aplaudirati Vijeću ministara ili ćemo reći gospodo, ne može ovako. Dakle, mene žalosti što Vijeće ministara pošto je imalo jednu ovakvu odluku nije izašlo sa računicom kakve pozitivne, do kakvih pozitivnih pomaka je ta odluka dovela. Eto, u tom mislim da su krivi nvodi. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Špiriću. Krivi navod još gospodin Gligorić.
Dame i gospodo, ja se zahvaljujem profesoru Špiriću i profesoru Avdiću koji su rekli jedan dio, ali ja želim da kažem da je krivi navod i inače u cjelini ova diskusija gospođe Palavrić bila usmjerena da u stvari bježimo od stvarnih problema u BiH. Jer, onda onda kaže treba formirati novo ministarstvo za poljoprivredu. Ovdje imamo trenutno ministarstvo kako se i zove spoljne trgovine i ekonomskih odnosa. Ovo jeste suština,znači, upravo tog ministarstva. Mi uvijek u BiH, umjesto da ukažemo na probleme, ako neko ne funkcioniše, ne zna ili ne želi da radi, mi odmah u BiH tražimo nešto novo teće, a bježimo od ovih problema. Mi ignorišemo zaključke ovog parlamenta koji su obavezivali Savjet ministara. Mi nismo ispoštovali koordinaciju, mislim oni, sa entitetskim nadležnim organima. To je ustavna kategorija. Mi ne poštujemo ni Ustav ove zemlje. U zapadnim zemljama gospodo, 45
Gospodine Gligoriću, ovo je već diskusija. Nemojte da koristimo replike za nove diskusije.
Nije ovo diskusija. Nego samo da shvatimo nešto. Ona traži ovdje, zalaže se za novo ministarstvo. A ja kažem da u zapadnim zemljama Ministarstvo poljoprivrede se decentralizuje. Ide ka institucijama tim primarne proizvodnje sa željom i potrebom da vidi, da vide kakve su potrebe tih ljudi i na taj način možete sagledati sve. Ja bih se složio sa gospođom Palavrić kad ona kaže izvještaj od Savjeta ministara u roku od četiri mjeseca, da sagledamo efekte itd. a sve je to potpuno obrnula. Sve je to trebalo na vrijeme tražiti, ovdje se trebalo pitati, sposobnost i kapacitet ministarstva, odgovornost itd. A, ministar Doko kaže kako će oni voditi računa da ono što se otkupi mora platiti, on postaje menadžer komercijalista. To gospođa Palavrić ne primjećuje, nego želi se pod jednom manipulacijom političkom u suštini prikriti ova jedna težnja koja se ovdje ukala. Ovdje je nemogouće braniti nešto što se braniti ne može i da ovo nije u funkciji domaće primarne proizvodnje, nego u funkciji trgovačkih lobija. Hvala vam.
Lijepo gospodine Gligoriću. Replika prvo gospodin Džaferović, pa gospodin Mladen Potočnik. Dajte, molim vas, imamo svi mogućnost za raspravu.
Dame i gospodo, replika traje maksimalno minut, i brojte sada do šezdeset. Ja vas molim pod replikama smo otvorili ovdje ponovo rasprave, to je jedna stvar. Druga stvar, poslanik ima da iznese svoje mišljenje. Ja sam ovdje čuo replike koje zapravo da poslanik ne treba da iznese svoje mišljenje. Ako se ne slažete glasajte onako kako mislite. Poslanik ima pravo da iznese svoje mišljenje. Gospođa Palavrić je iznijela svoje mišljenje. Gospodine Gligoriću, vi umjesto da ispravljate krive navode, vi stalno u replikama ustajete i iskrivljujete, zapravo prave navode. Ja sam vam to jedanput rekao i ponavljam ponovo ovdje za govornicom. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodin Mladen Potočnik.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege, Ja repliciram gospođi Seadi Palavrić iz sljedećeg razloga. Ona je navela da podržimo taj zakon i da nakon pet mjeseci ili četiri mjeseca pravimo analizu. Ministarsko vijeće je prije pet mjeseci donijelo istu tu odluku i prošlo je pet mjeseci, mi nemamo nikakve analize, da li je to bilo pozitivno ili negativno. Ne vidim logike da još jednom nekome dajemo šansu, a nije nam dokazao ni prije, odnosno u prijašnjem postupku šta je napravio. 46
Zahvaljujem se gospodinu Potočniku. Gospodin Gligorić. Replika.
Dame i gospodo, Ja, zaista ne sporim da bilo koji poslanik kaže svoje mišljenje, ali ja sada želim da kažem da gospodin Džaferović je, upravo pod velom demokratije parlamentarne, u stvari pokazao da želi da izgradi jedan autoritarni režim i da njegova diskusija, u stvari izraz te autokratije u tom smislu, u kome se gotovo vidjela i prijetnja. Prema tome, ja sam gospođi Palavrić odgovorio na način kako se sa njom ne slažem, ali gospodin Džaferović je autoritarno, autokratskim jednim stilom želio, u stvari, da zaprijeti poslaniku, a time i Parlamentu. Prema tome, taj autokratski režim u BiH nećete izgraditi dok god je slobodnomislećih ljudi u BiH, a time i u Parlamentu. A ja mislim da sam jedan od njih.
Zahvaljujem se gospodinu Gligoriću. Replika gospodin Džaferović. Hajte, molim vas s ovim da završimo.
Gospodine Gligoriću, Ja odgovaram za ono što kažem za ovom govornicom, ne odgovaram za ono što vi vidite što ja kažem. Očigledno nije problem do mene, nego do vaše dioptrije, a vi znate gdje se to popravlja. Hvala vam.
Hvala lijepo. Gospodine Gligoriću, mislim da ovdje nema više povoda za vašu repliku. Riječ ima ministar Doko. Pa pomenuo je ime, pa pomenuli ste i vi ime, rekao je da on odgovara za ono što govori i ništa drugo nije rekao. Izvolite gospodine Gligoriću, evo nek Dom prosudi je li vodstvo i Kolegij tolerantno u vođenju rasprave.
Gospodine predsjedavajući i vi nosite naočare, možda je i na vas mislio i svi ovi ljudi koji nose naočare ili imaju problema sa tim, mogu se shvatiti na način kako je on to rekao i ne samo to, on je proizvodio mašinu za čitanje misli, to je, čini mi se, već neko rekao. Ne znate vi gospodine Džaferoviću šta ja mislim. Zaista je najblaže rečeno prepotentno da uđete vi u moj sistem razmišljanja i da ovdje kažete šta ja mislim kao da ste vi čovjek dokazani froid ili tako dalje. Prema tome, ja, ipak mislim da ono što ste vi rekli da je to, gospodine Džaferoviću, vama se obraćam, da ono što ste vi rekli da je to, da poslužim se vašim riječima. Ja smatram da gospodine Špiriću da kažem, imam još deset sekundi. Ja 47 smatram da u BiH postojeljudi i postoje politike kratko vide i daleko vide. Ja smatram da ste vi upolitici kratkovidi ljudi.
Riječ ima gospodin Doko, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa.
Hvala gospodine predsjedatelju. Uvaženi zastupnici, nekoliko pojašnjenja vezano za izlaganja koja ste čuli. Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i Vijeće ministara djeluje u okviru svojih ustavnih nadležnosti i ima pravo donositi odluke koje su zakonite i nisu samo zakoni zakoniti i odluke su zakonite. Što se tiče dopisa konkretno CAFAO-a, na koji se poziva u izlaganju svom zastupnik, rečeno je da je CAFAO protiv tih odluka i da smatra sve zakonite. Ja mogu reći da sam mnogo puta pročitao taj dopis. CAFAO je mišljenja da se odlukama može privremeno rješavati ova problematika, znači privremeno i upućuje, ukoliko ima potrebe za trajnije rješavanje ove problematike, da se toriješi zakonom. Prema tome, mi smo upravo ispoštovali, kao što vidite, i tu preporuku CAFAO-a i pred vama se nalazi izmjena Zakona i pokušavamo na taj način to riješiti. Što se tiče suglasnosti entitetskih resornih ministarstava ili entitetskih vlada ili parlamenata, pa zamislite koliki bi trebao proces da se to na takav način usuglašava. Ovdje je riječ o tome da parlament informira, ovaj parlament da vlada ili ministarstvo nije za to. Ako ja kažem jednu činjenicu da je u ovoj radnoj skupini sjedio sa mnom ministar poljoprivrede i jednog i drugog entiteta, ja mislim da te odluke koje radna skupina donese imaju legitimitet. Ja mogu za vašu informaciju reći to, da sam ja jučer do deset sati bio u Banja Luci, šta sam radio, usuglašavao u Vladi RS, dakle, ove mjere. Prema tome, mislim da je to sasvim dovoljno i da sa moje strane uvijek je postojala spremnost da zajednički, u suradnji sa vladama entiteta donosimo ove mjere. Ali, moramo u svemu tome biti operativni i brzi, dok mi ispoštujemo neke procedure koje su prilično složene, bojim se da nećemo imati kome pomoći. Što se tiče iznosa, mišljenje da Vijeće ministara nema parametre, ja ću vam reći, vi znate situaciju kakva je u BiH vezano za podatke. Znači, Zvaod za statistiku, koji su izvori informacija, da imamo tu razlika, koliko imamo i bavimo se sigurno nekim procjenama. Mi smo uspjeli izvući podatke koliko je u prošloj godini za svih šest ovih glava i svih šest tarifnih oznaka uplaćeno, znači carina i prelivmana. Molim vas i carina, carinska stopa je 10% a prelevman je dat u apsolutnom iznosu i on je mnogo značajniji ako ga prevedemo na relativni broj, to će biti negdje čak oko 200%, obzirom na nisku osnovicu. Što znači da je anjvećim dijelom 90 i nešto % u ovom iznosu koji ću sada reći, iznos prelev mana a zna se namjena prelevmana. Upravo je uvažena zastupnica gospođa Palavrić rekla lijepo da je to namjena ...da se vrati nazad u poljoprivrednu i to primarnu proizvodnju, što apsolutno se danas ne čini. Iznos je precizno 9 miliona 735 tisuća 808 maraka za cijelu godinu uvezeno sve u ovim ne 40, ne 30 nego 9 miliona. To je maksimalni iznos, to je ono što je maksimalno kada bi smo sve odobrili što i ne ulazi čak u ove mjere koje smo mi predložili, jer tu neće znači neke robe koje su obuzvaćene ovim iznosom, neće biti znači oslobođene i taj iznos je taj neki plavon. 48 Činjenica je da prerađivaći uvoze tu sirovinu i oni će je i dalje uvoziti, jer je nema dovoljno na našem tržištu. To je činjenica. S druge strane, ovom odlukom i izmjenom zakona koje smo ovdje predložili, dakle neće biti uvoza po ovim stopama ukoliko nema otkupa i to je ono što je suština u svemu ovome. Što znači da će se povećati potražnja za otkupom. Ukoliko nekom nije jasno, kako će to pomoći primarnom poljoprivrednom proizvođaću, pokušaću objasniti na način da kažem zamislite da imamo samo jednu kravu ili jednu svinju u BiH koju treba otkupiti. Zamislite koja potražnja je od prerađivača da otkupe tu kravu, pa da onda ostvare pravo na otkup po osnovu, na uvoz po p... po osnovu tog otkupa, što znači da smom potražnjom ćemo uticati na to da će cijene sigurno biti značajnije, da će primarni poljoprivredni proizvođaći imati znaći kome prodati, od koga naplatiti, da će imati poticaj dugoročno, što je i namjena ovoga zakona izgleda (?), mogu dakle u tom sektoru računati na ove mjere koje su ponuđene. Evo to su opet neka objašnjenja, ja znam da je to, ...neću u svom izlaganju obazirati na sve to jer jednostavno je nemoguće uvažavajući vaše vrijeme, ali vas molim još jednom da shvatite koliko je i žurno i to je razlog ovog insistiranja Vijeća ministara i na ovoj proceduri da usvojimo ove zakone koji su opet pretpostavka i slijedi opet niz aktivnosti da možemo ustvari ovje mjere staviti u funkciju i da ih možemo instrum.....Hvala.
Zahvaljujem se ministru Doki. Riječ ima gospodin Križanović. Molim vas, gospodin Križanović pa onda ćemo razgovarati o, rekao sam gospodin Križanović, samo izvolite, izvolite gospodine Križanoviću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, uvaženi članovi vijeća ministara, poštovani gosti,
Molim vas, za pozornost, svi će dobiti riječ, svi će dobiti mogućnost da interveniraju i molim vas da uvažavamo jedni druge.
Ja ću nastojati zaista da budem kratak i da ne ponavljam ono što su kolege i kolegice već govorili. Želim prije svega reći da sam razočaran činjenicom da ovaj Dom u mjesec dana po treći put raspravlja zahvaljujući upornosti Vijeća ministara o istoj temi. Razočaran sam prije svega zbog toga što ovaj prijedlog konfrontira primarne proizvođaće i prerađivaće. Nama su zaista u ovoj ekonomskoj situaciji potrebni i jedni i drugi, potrebno nam je da se razvijaju i jedni i drugi i da zapošljavaju nove radnike. Ja sam nezadovoljan zapravo, samim prijedlogom koji u svojoj suštini konfrontira dakle proizvođaće i potrošaće ovaj, prerađivaće. Ja sam danas duboko uvjeren, da uz najbolju namjeru ovaj Prlament danas ne može donijeti dobro rješenje, prihvatajući ili odbijajući ovaj zakonski prijedlog, mislim da ne radimo dobru stvar. A zašto je to tako? Vidite, kad Vijeće ministara povuće jedan praktičan potez, koji se tiće života i ekonomije u zemlji, onda se, onda to postaje vrlo važno, medijski važno i interesno 49 važno. A to pozakuje zapravo, da se Vijeće ministara parcijalno određuje o jednoj vrlo značajnoj oblasti i pozakuje da Vijeće ministara uz sve limitirajuće da kažem, organizacione uvjete, jedne stvarne vlade ima jak instrument u vanjskoj politici. Ali problem je što Vijeće ministara nema vizije ekonomske politike u BiH i radi parcijalno. Vidite, mi smo kao zastupnici već dobili dalji Prijedlog izmjena carinskih tarifa kad su u pitanju automobili itd. Najbolje ovo što je govorio kolega Avdić, gdje je ta inicijativa Vijeća ministara da koristeći upravo dakle carinsku politiku i carine u ovoj zemlji, u ovoj godini bar, pokuša izvršiti zaključak ove Skupštine, odnosno ovog Doma, da da jednu cjelovitu, cjelovito rješenje poticaja domaće proizvodnje i zaštite domaće proizvodnje. Evo, zbog svega ovoga, ja sam glasao za proceduru po članku 105. Glasamo sam zbog toga da bi ova trakavica prestala i da bi se ovo Vijeće ministara zaista na tragu ovih rasprava koji po treći put vodimo o ovoj temi udostojilo da ozbiljnije priđe ovom problemu. I naravno, upravo zbog toga što nisma uvjeren šta je dobro danas rješenje, odbijanje ili prihvatanje ovog zakona, bliži sam tome da ga ne treba prihatiti. Hvala vam.
Hvala lijepo gospodine Križanoviću...Potočnik, Avdić i Kunić kod zahtjeva za replike. Gospodin Potočnik
Replika ministru Doki. Vi govorite da nemate podataka uopće o tome koliko ima ne znam pilića, svinja itd. Na žalost mi nemamo podataka koliko imamo ljudi u BiH, onda ja ne razumijem na osnovu ćega mogu mesoproizvođaći tražiti i tvrditi da nema dovoljno tih proizvoda u BiH. Tu ste u koliziji. U suprotnom ste bi rekao razmišljanju. I kako uopšte mislite funkcionisati na nivou države davati tarifne grupe a na nivou entiteta davati poticaj poljoprivredi i privredi. Jednostavno nemate saznanja ni za prošli period kojega sete napravili na isti način, nemate ni viziju za sutra. Na takav način se ne vodi politika jedne države ni ekonomije jedne države, jer to je napamet vođenje. Napamet se samo može u propast otići. Hvala.
Hvala lijepa gospodinu Moranjkiću. Replika gospodin Avdić, pa gospodin Kunić.
Nisam još govorio
Isprićavam se gospodin Potočnik. Vi ste slijedeći diskutant, to sam htio reći.
Jednostavno, u cilju jačanja odgovornosti svih instituta vlasti u BiH, ponavljam još jedanputa, izjava gospodina ministra je pod znakom pitanja. Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Federacije BiH nije učestvovalo u kreiranju pomenutog zakona, pošto ni jedan prijedlog pomenutog ministarstva na 50 komisiji Vijeća ministara nije prihvaćen. I predlažem da se glasa o prijedlogu Federalnog parlamenta, da se ovaj zakon skine s dnevnog reda. Hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Avdiću, još imamo repliku gospodina Kunića, a onda rasprava gospodin Moranjkić. Molim vas radićemo do 15 do 1 i molim vas za srtpljenje, da završimo ovaj dio, pokušamo završiti raspravu i odlučivanje. Izvolite gospodine Kuniću.
Možda ovo nije replika, ali da ukažem na jednu činjenicu. Gospodin Doko je istakao jedan moment da se odlukom mogu uređivati neke stvari da je KAFAO rekao ali osnovne okvire, uređuju se zakonom. Čini mi se da je Savjet ministara donio jednu odluku gde nije imao ovlaštenja. Odluke su podzakonski akt kojima se razrađuju pojedine odredbe zakona i odluke moraju biti strogo na tragu zakona. Prema tome, Savjet ministara očito da je prekršio zakon kad je donio neku odluku van uporišta u zakonu. Prema tome, može se odlukama uređivati neke stvari, odnosno razrađivati samo pojedine odredbe zakona, ne čitav zakon nego pojedine odredbe ali zato mora biti uporište u zakonu. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Muhamed Moranjkić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo iz Vijeća ministara, gospodo kolege poslanici, zastupnici, danas ću pokušati da govorim kao privrednik i želim da ovo što kažem prihvatite prije svega kao mišljenje proizvođaća iz primarne poljoprivredne proizvodnje. Dakle, iz problema koji se evo na određen način tretira, ja sam slućajno na jednom od prošlih parlamenata rekao da sam zbog stanja u ovoj zemlji morao da zatvorim takav objekat koji se zove proizvodnja brojlera u BiH. Istina, da mi je jako žao, što ovaj zakon se uporno gura po famoznom članu 105. Mi znamo da je to član koji je uzmi ili ostavi a na određen način, onemogućava da se kreativno djeluje u određenim doradama ovog zakona koji je ipak mislim, to je moje osobno mišljenje na dnevnom redu zbog zapaljene vatre i gorućeg stanja u ovom segmentu privrede, tj. u poljoprivredi konkretno kad je u pitanju proizvodnja i primarna i prerađivačka u mesnoj industriji. Ja kao čovjek želim da se izjasnim u tom kontekstu, u obliku žaljenja, ali istovremeno me raduje da je bar u ovako malom segmentu došlo do pomaka kad je u pitanju razmišljanje ili aktivnosti koje pokreće Vijeće ministara da se počne rješavati sa životnim problemima u ovoj zemlji, koji na kraju evo vidite i znače mnogoza ovu ojađenu zemlju. Naglašavam, da ja doživljavam ovaj zakon kao izuzetno usko parcijalan, koji treba da se donese pod pritiskom, pritisak je pola objektivan, pola subjektivan, a ne onako široko, sveobuhvatno pa čak ako hoćete i svečano kako već kolege određene govore na tu temu i kreću u jednu široku akciju koja je u ovom momentu nemoguće 51 izvesti, a to znači ovo malo dotući što se nalazi još poluživo u ovoj proizvodnji, u ovoj našoj zemlji. Mi smo ovdje u jednoj izuzetno mučnoj situaciji. Vidite da na svaku diskusiju idu po tri, ćetiri replike. To je meni mučno izgleda ovdje kao proizvođaću, mučno mi u krajnjem izgleda i kao poslaniku i članu ovog Parlamenta i zato želim stvarno da kažem svoje mišljenje po tom problemu. Ja mislim, da u ovom momentu koji je ovako uzak, parcijalan problem, koji riješava htjeli mi to reći ili ne, 13% peradarskih problema ali je 13%. Ja ću u tom konkretnom slućaju kazati sledeće. Da problem koji rješava ponuđeni zakon je problem koji rješava 12 do 13% konkretno problema peradarske industrije primarne. Da li je to rješenje pravo? Ma ni...daleko procenat govori da mi imamo sada na strani ne rješeno 88 ili 87% znači problema koji je ostao pod upitnikom. I to se sada na određen način zakuhava jer to je problem. Ja kao proizvođać tvrdim, a svi proizvođaći će ohazumiti, da tih 13% zakopaju u melnju, da je se odreknu, a da im se riješi onih 88 ili 87%. Znači rješenje je u cjelovitom problemu ali to ne znači da treba odbaciti i ovaj parcijalni. Zato sam ja za to da prihvatimo i parcijalni a da izvršimo pritisak da odgovorna ministarstva, da idu brzo jer je prošao rok kad su oni trebali pred ovim Parlamentom da se pojave sa Zakonomo tarifama. Prošao je rok kad su trebali da donesu strategiju u poljoprivredi, a danas evo moramo rješavati ovako kako jeste. Ovdje se, ja sam išao i radio sa određenim udruženjima koja prate ovu industriju. Ovdje su i proizvođaći, nije tačno da je mimo njih, možda mimo dijela proizvođaća se ovo radi. Žalosno je što u ovoj oblasti mi imamo dva-tri udruženja ili neke samostalne strijelce u obliku privrednih subjekata koji izlaze sa svojom politikom rješavanja ovog problema, što znači ovde je po meni utkan veći dio želja tih proizvožaća i oni tu sjede. I zato se ne bih ponekad složio sa onim da je ovo sve rađeno mimo njih, možda mimo dijela, a to je žalosna slika našeg podneblja i naše države. Nametnulo se pitanje tamo kako ovo riještiti, pa je išlo kad dođe do promjene tarifnog broja u smislu uvođenja novog tarifnog broja, za...gospodo, treba da znamo da takvog tarifnog broja u Evropi nema. Ovo problem nije nikoga u Evropi, do ovog tržišta da EU ne da promjenu tog tarifnog broja tako kako neko misli i predlaže u određenim rješenjima da se ovaj problem riješi. Znači nije problem tu. Pa su drugi postavili pitanje i rekli hajmo ostaviti prelevmane i carinske dažbine kakve su tekle. Iskustvo je pokazalo na žalost, da ta rješenja takva kakva jesu, nisu bila rješenja. Zašto? Zato što je nestalo para. One nisu došle tamo gdje je trebalo da dođu, da bi se poboljšala situacija i stanje u ovoj proizvodnji. I znači, nije na kraju ni tu rješenje. I ono što je posebno važno, jeste da mi moramo imati uvijek negdje tu pri glavi, da su i mesoprerađivaći istina ja iz stavljam pod b) u odnosu na primarne proizvođaće, naša proizvodnja i koliko možemo, ali ne na uštrb ovih prvih, mi i nima smo dužni kao Parlament, kao ljudi da pomognemo i onda se postavlja pitanje jesu li rješenja i u jednom i u drugom. Ako idemo sa beneficiranom proizvodnjom primarno, onda te beneficije će zatvoriti vrata našim mesoprerađivaćima za izlazak vani. Zašto? Zato što okoliš koji je regulisan ugovorima, stvara situaciju da to podvede pod damping cijene i da zatvore vrata izlaska tim ljudima vani. 52 Dakle, ovim se na određen način rješava i taj problem koji niko do sada nije dotakao a živ je i vjerovatno žulja i jedne i druge kad su u pitanju i prerađivači i primarni proizvođaći. Onda se postavlja pitanje gdje su rješenja? Rješenja ako idemo parcijalno, a idemo, i jesu u dijelu kvotiranja koji je navden. Da li su te kvote odraz određenog pravog stanja, nekoje postavio ovde pitanje, žalosno je da nije Ministarstvo dalo odgovor na to pitanje. Ono čim ja raspolažem, kao čovjek iz te branše, kao čovjek koji je radio sa tim ljudima je slijeće, da su potrebe MOM-a danas, u prerađivačkoj industriji između 15 i 18 hiljada tona, da su instalirani kapaciteti momentalno naše peradarske, govorim o peradarskoj industriji, a slićna je stuacija kad su u pitanju i ove druge dvije grane, podgrane da kažem, 3,5 do 5 hiljada tona. Znači, ima kad sve se otkupi ne pokrivenih 10 do 13 tona koje treba dati da ljudi uvezu, ili da im kažemo dotle ćete proizvoditi i zatvoriti tu granu proizvodnje. Ja mislim da nam nije cilj ni jedno ni drugo, nego da se nađu rješenja a ta rješenja su za sada trenuta, parcijalna i treba ih po meni kao takve prihvatiti a izvršiti pritisak iz ovog Parlamenta da se kompletna problematika ona koja je spomenuta ovde iz poljoprivredne proizvodnje, iz čitave privrede naše, hitno postave na. Drugo se nameće, šta ako prihvatimo ovaj zakon? nameće se a ono što Vijeće ministara nije ponudilo, nameću se mehanizmi kojima će se vršiti kontrola jer ovakvim tarifiranjem, koje je prihaćeno od EU je stvorilo sumnju da će se pod takvim opisom tarifnim uvući konfekcija a stvarno je i ušla u ovu zemlji i ona je uništila peradarsku proizvodnju. Nije je uništio MOM. Iako je dijelom i on mala ranica u svemu tome. A gdje se postavlja pitanje? Postavlja se pitanje da mi riješimo problem sa carinom koja je korumpirana, riješimo problem sa DGS-om koji je korumpiran, riješimo problem sa ministarstvom koje je korumpirano, riješim problem sa inspekcijama koje su korumpirane i koje su zatvarale oči rukom kad su prolazile stotine šlepera mesa pod firmom MOM-a i ulazile u ovu zemlju. Tu čitavu smutnju, ja se izvinjavam, tu čitavu smutnju, prave istovremeno, jeste, to niste pokazivali drugima, ja sad govorim stvarno kao proizvođać, jeste, jeste Džferoviću, znam, prave u krugu se nalaze i mesoprerađivaći koji su istovremeno i trgovci konfekcijom. Ja ih neću da spominjem, to oni dobro znaju, i oni pod tom firmom uvoze i oni su nelojalna konkurencija za uništenje domaće peradarske industrije. Ako to mi uspijemo, ja mislim da je ovo rješenje za ovaj segment a da mi moramo raditi na nećem drugom i mora jednom da profunkcioniše ova država, mora jednom da ne sumnjamo da u Orašju od 10 ili 15 šlepera ulazi jedan legalno a ostali ne,što nameće i problem kako i ovi peradari i oni zainteresovani da uđu u sistem praćenja i kontrole, a to Vijeće ministara može svojim odlukama donijeti i ja predlažem da se donese. Zato ja, skratiću vidim da nervoza u predsjedništvu postaje ja ne čupam šumu, ja čupam drvo koje je bolesno i ja ga takvog i prezentiram u ovom Parlamentu. Hoće li ovaj Parlament to prihvatiti, na njemu je. Ja neću da repliciram ni na čiju riječ a na svaku diskusiju ja imam kao proizvošać repliku, ali sam ostavio da iznesem svoje mišljenje i tvrdim da u ovom segmentu je momentalno sada ovako rješenje jedino optimalno uz dodatne o... koje sam ja upro prstom da se moraju hitno riješiti. U protivnom, to je samo odškrinjivanje vrata na koje treba kriminal da uđe. Ja momentalno o kriminalu ne govorim. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Moranjkiću. Ono što je jedino sigurno, jeste da ste imali najdužu diskusiju. Dakle, niste diskrimi...u odnosu na ostale zastupnike. Ja molim za malo pozornosti. Znači, riječ su tražili predstavnici radne skupine koja je sudjelovala u pripremi ovih rješenja, zajedno s Vijećem ministara. Mi smo prošli put glasovanjem odlučili da ćemo im dati riječ. Dakle, ako se otvori rasprava o samom sadržaju zakona i imamo pet prijavljenih još za raspravu. Znači gospođa Hadžiahmetović, gospodin Jovanović, gospodin Šefik Džaferović, gospodin Nikola Kragulj i gospodin Izet Hadžić. Ja predlažem da ako ste suglasni riječ damo još predstavnicima radne skupine, da napravimo stanku. Jedino gospođa Hadžiahmetović ako vi inzistirate sada? Ako možete u ovom vremenskom okviru. Ja ću vam dati pa onda njima još riječ. Ali molim vas evo da uvažite i zahtjev za pauzu.
Ništa ne sporim, mogu ja diskutovati i poslije pauze, ali čisto iz jednog razloga, praktičnog razloga predlažem da možda predstavnici Državne komisije, odnosno članovi Komisije za poljoprivredu tako sam barem iz medija doznala da je ovaj, da su prisutni članovi Državne komisije, da možda saslušaju jer će biti upita i to, pa možda da u jednom. Ja lično imam recimo neki dilema odnosno pitanja, pretpostavljam da imaju i ostale kolege. I u toliko samo predlažem da možda damo riječ, odnosno date riječ na kraju, naravno u skladu sa zaključkom koji smo donijeli prošli put, a što se tiće moje diskusije ja mogu diskutovati poslije.
Hvala vam lijepo gospođo Hadžiahmetović. Dakle, sada ću riječ dati gospodin Vladimir Usorac, to je dogovor unutar članova radne skupine. Ne, ne ja sam mislio prije stanke, da dobijemo određenu. Molim vas onda da ne bi bilo nesporazuma, svi će koji su tražili riječ dobiti, određujem stanku do 14:00 sati. Za sve aktivnosti nastavak u 14:00 sati. [[PAUZA]] Uvaženi zastupnici, nastavljamo sa radom Zastupničkog doma. Još uvijek smo na prvoj točki dnevnog reda, raspravi o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi od strane Vijeća ministara. Želim vas izvjestiti da je prije ovih prijavljenih diskutanata, riječ tražio od mene predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Adnan Terzić i sukladno Poslovniku, ja ću mu omogućiti dakle da se obrati ovom Domu. Pozivam gospodina Terzića da to učini, a onda ćemo prema redoslijedu prihavljenih, izvolite.
Hvala. Dame i gospodo zastupnici, ja vas molim da uvažite činjenicu da je danas, da su predstavnici NATO saveza u BiH razgovarali o Partnerstvu za mir i u 54 pola tri sada, imamo sastanak sa Stalnim vojnim komitetom. Zato nisam mogao prisustvovati prvom dijelu i zamoliću vas da shvatite da ću i nakon obraćanja morati otići. U međuvremenu sam imao konsultacije, nema ovih iz SDS-a, ja bih ipak sačekao da i oni dođu jer, bitan faktor, znači u međuvremenu sam imao i konsultacije sa premijerom Mikerevićem i ministrom Trkljom i ono što bih ja vama danas predložio kao jedno rješenje koje će omogućiti da i ono što smo mi zamislili prođe, ali da sve bojazni koje pojedini poslanici imaju vezano za provođenje ove mjere se ovaj, dovede u punu kontrolu je slijedeće. Predlažem vam da usvojite ovaj zakonski prijedlog, i da zaključkom Parlamentarne skupštine, Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, obavežete Vijeće ministara koje treba provesti ovu odluku, da u prvoj fazi, samo do 1/3 navedenih kvota primjenimo ovakav zakonski postupak, a da onda nakon toga napravimo analizu šta je ta mjera doprinjela, da izvjestimo Parlament o tome i da dobijemo saglasnost eventualno da idemo dalje i da zaustavljamo taj proces. Mislim da bi to u ovom momentu bilo optimalno rješenje u kome bi bili zadovoljene i naše ideja ali kažem i strahove koje pojedinci imaju, bilo iz Parlamenta, bilo iz nekih udruženja i ovih primarnih proizvođaća. Eto, toliko, hvala vam.
Zahvaljujem se gospodinu Terziću na obraćanju i ovom prijedlogu. Mi imamo dakle slijedeću situaciju, za riječ su se prijavili do sada, ja vas molim da zaključimo prijave. I vi ste gospođo Leho, je li? Znači, slijedeći je redoslijed, gospođa Azra Hadžiahmetović, gospodin Miloš Jovanović, onda ostaje otvoreno pitanje kada će nam se obratiti predstavnici radne skupine. Hoćete na kraju? Hvala lijepo. Znači gospođa Arzra Hadžiahmetović, gospodin Miloš Jovanović, pa gospodin Šefik Džaferović, gospodin Nikola Kragulj, Izet Hadžić i Fatima Leho. Molim sve zastupnike da uvaže ove elemente današnje rasprave. Mislim da smo imali dovoljno vremena i da pokušaju kondenzirati svoja izlaganja. Biću im zahvalan kao predsjedatelje. Hvala lijepo. Gospođa Hadžiahmetović
Zahvaljujem predsjedavajućem. Uvaženi članovi Kolegija, članovi Vijeća ministara, gosti i naravno kolegice i kolege poslanici, ja moram na početku izraziti ovako, prvo možda par opaski na neke diskusije koje sam čula a koje su sastavni dio i diskusije, odnosno elemenata diskusije koju danas želim predočiti ovde svima vama. Prvo, žao mi je što je gospođi Seadeti Palavrić, Seadi Palavrić pardon, ovaj, kad je govorila o nadležnostima i kada je rekla, na žalost Ministarstvo vanjeske trgovine, meni je jako žao, zašto na žalost Ministarstvo vanjske trgovine, upravo Ministarstvo vanjske trgovine za resor i u okvirima resora, ovo sam zaista morala reći 55 iako bi bilo logično da je to neko iz ministarstva braneći dignitet Ministarstva vanjske trgovine. A drugo, ja sam pomno slušala diskusije kao ekonomista u ovoj sali, mora reći da mi je zaista začuđujuće da uvažene kolege, profesori i Avdić i profesor Gligorić i profesor Špirić i gospodin Potočnik itd. po nekad uđu dakle sa različitim strukama, elektro-mašinskim, pravnim itd. uđu ponekad u diskusije koje su zaista, mikro- hirurgija malog mozga. A ja ću sad se više obratiti kolegama ekonomistima, pošto se zaista radi o ekonomskom segmentu, tarifi, carinama. Dakle kolegi Špiriću, evo ja ću koga vidim ovde, ako koga zaboravim, zaista ovaj, nek me izvine, kolegici Sopti, kolegici Miličević, kolegi Kragulju, aročito je li i kolegici Leho, kao poslanicima, da vas pitam je li vama jasno, šta znači potrbušina, kuhani na temperaturi u centru preko 70 stepeni ili sušeni sa kalom, sušenja preko 25, omjer recimo za svinjsko meso 21, što znači dvije kile domaće kila uvozne, za piletinu kila domaće tri uvozne, za govedinu kila domače tri uvozna, pa još onda piše soljeni u salamuri, krupica od mesa, pa kaže Vijeće ministara može mijenjati pojedine navedene omjere, pa četiri puta godišnje Vijeće ministara može ponoviti utvrđene kvote, pa onda precizno rečeno 652 tone, 1.273 itd. Oprostite, ovo pitam ekonomiste, jer meni kao ekonomisti ovo nije jasno. Ja, barem ne iz ovog Prijedloga zakona. Naravno u Prijedlogu zakona to i ne treba da stoj, bilo kakva kalkulacija, ali ja pretpostavljam da postoji argumentacija prvo, od Resornog ministarstva koje je kordinirala a posebno pretpostavljam i od članova Državne komisije koji nam mogu reći šta znači 2.268 tona. Pa vas ja pitam zašto nije 2.267 npr.? Ovo govorim da budemo, barem oni koji su ekonomisti po definiciji, malo oprezni, da zastanemo nad nečim ne prihvatajući i ne odbijajući apriori nešto što je pred nama. Ja naravno se ne slažem s ovim diskusijama koje su išle, koje su bile uglavnom intonirane u istom tonu kao i prošli put, jer mi sad imamo potpuno novi prijedlog. Ja ovde imam i prethodni prijedlog koji smo naravno odbili u onoj mjeri onako kako smo odbili. Ovde imamo potpuno novi prijedlog i ja vas molim da svi obratite pažnju na potpuno nove argumente koji stoje ovde. Potpuno nove argumente.
nije uključen mikrofon
Imam ovaj, kolega Avdiću pred sobom i jedan i drugi prijedlog. Dakle, argumentacija
Molim vas gospodine Avdiću,
nije uključen mikrofon
Dakle, argumentacija i za i protiv, treba da bude drugačija. Argumentacija za i argumentacija protiv. Nadalje, ja stojim i dalje pored onoga da nulta carinska stopa 56 nije u funkciji zaštite proizvodnje. Jako dobro znam da mi svi idemo trendom ka nultim carinskim stopama sa opštim trendom i promjenjenim okolnostima u trgovini. Međutim, želim naglasiti da sa tarifnim ograničenjima, odnosno kvotama koje se ovde pojavljuju u ovim omjerima koje meni nisu jasne, mislim očekujem da će to vjerovatno neko, zašto baš 1.273, da će to neko predočiti ovde sa argumentima. No, ono što želim, na šta želim posebno skrenuti pažnju iako ovde nema toliko argumentacije za razliku od prošli put, o zaštiti domaće proizvodnje. Ima jedna argumentacija, a to je nulta carinska stopa i gubitak prihoda po ovom osnovu koje bi se eventualno mogle preusmjeriti u neki drugi osnov. Pa recimo kao ekonomista razmišljam nrp. da sve ono što bi se eventualno izgubilo na carinskim prihodima, može se na neki način usmjeriti u stimulaciju domaće proizvodnje, primarne, stočarske proizvodnje. Ja vas molim zaista, iako nisam stručnjak u toj oblasti, da malo razlikujemo šta je primarna poljoprivredna proizvodnja. Je li ovde stvarno primarna poljoprivredna, ovaj ovi koji malo više znaju, znaju pretpostavljam da nije ovaj, ili recimo da postavimo neki dilema. Je li to kod nas npr. u ovim omjerima svinjogojstvo u boljoj poziciji u odnosu na peradarstvo ili na proizvodnju goveda, ja očekujem da će to ....argumentacija ili od Resornog ministarstva ili od ovih koji su učestvovali tačno u ovim preciznim kalkulacijama koje stoje ovde. Nadalje, žao mi je što je ministar na početku, kad smo raspravljali o proceduri govorio malo nešto o sadržaju. Ja sam mislila da će biti o sadržini riječ nešto kasnije pa očekujem, pretpostavljam da će gospodin tošić kao zamjenik ministra inaće, ne volim nikad nikoga locirati entitetski ali ovaj, koji je u Resornom ministarstvu iz RS, ovaj prijedlog je prošao Vijeće ministara, prema tome za njega su glasali i ministri iz RS. Prema tome ova argumentacija koja se čula ovde, o tome da neko iz RS ili apriori svi iz RS odbijaju, vjerovatno onda izaziva dilemu kod nekoga. Meni recimo izaziva dilemu.. Tako da pretpostavljam da eto ako vam nije problem da možda i u tom smislu ovaj, obratite pažnju. Nadalje, ja bih dakle molila zaista, jer ja se u ove količine ne razumijem, u dobitke i gubitke. Dakle po onome što mi na fakultetu zovemo kostbenefit analizom, da se možda predoči ovom Parlamentu jer ja zaista nisam sigurna na osnovu svega što smo do sada čuli i onih političkih argumenata i onih koje je neko uvio u celofan s mašnom a nazvali stručnim argumentima, zaista nisam čula ni jedan snažan. Ni politički, ni stručni. Dozvolite, da to stvarno tako i kažem. Zašto to govorim? Kolega Avdiću, kad bih ja išla recimo u vaš teren u vaše struke, ja vjerovatno kao što ste vi ušli u teren ekonomije, vjerovatno ne bih pričala o zaštiti domaće proizvodnje ako pretpostavljam da se mi slažemo, nego o poticamija domaće proizvodnje. Ne bih govorila o protekcionizmu, jer je to umrlo davno u ekonomiji. Čak šta više u međunarodnoj trgovinskom praksi je to po prilično zabranjeno, osim visoko sofisticiranog protekcionizma. Kolega Avdiću, ja čitam stručne časopise, publikacije, stručne i načune knjige, predajem analizu vanjske trgovine i na pozdiplomskom studiju
Molim gospodina Avdića ako ima potrebu da odgovori dobiće priliku. 57
...slučajno ovo znam pa vam ovo govorim. Hoću da kažem, da se po nekada poticaj domaćoj proizvodnji, ono što ste vi nazvali zaštitom domaće proizvodnje, mogu odvijati pod nekim visoko sofisticiranim protekcionističkim mjerama, ali u onim klasičnim izrazima protekcionizma kako ste vi to definisali ovde u Parlamentu, ni slučajno. E sada, da li je ovaj prijedlog, prijedlog zaista visoko sofisticiranog protekcionizma, ja očekujem da ćemo dobiti ovde odgovor. Ja pretpostavljam mislim, da hoćemo. Razlog više, zašto nam to treba. Ja moram to tako reći iz prostog razloga što ja znam jako puno ljudi i poslovnog sektora i u vrijeme dok sam bila u ministarstvu, također sam se sa raznim prijedlozima koji su se odnosili na mašinski iskošteno meso, susretala i evo ovde kao parlamentarac, ovo je treći prijedlog dakle, ni jedan se nije ponovio u odnosu na one dok sam ja bila u ministarstvu. Mi imamo stalno evoluciju, neke nove priedloge itd. da možda sa nekom novom argumentacijom me zaista uvjedite, ja pretpostavljam da imate argumente za ovo. A tim, više što je stvarno ovaj, ovo što sam rekla toliko me ljudi zna, ja sam podložna i kritikama i vaše grupacije, da sam potpisivala sporazume o slobodnoj trgovini, iako ja pretpostavljam da kolega Raguž uopšte ne bi promijenio mišljenje, on je potpisao tri sporazuma o slobodnoj trgovini, mi smo ga samo slijedili. I ja mu čestitam, jer je samo realizirao jednu od inicijativa Pakta stabilnosti u jugoistočnoj Evropi, da budemo isto kao što su i drugi ljudi. Nadalje, zovu me razni ljudi, šalju nam papire, dopise ovde parlamentarci, itd. neki dan recimo samo u jednom kratkom periodu, u jednom popodnevu recimo imala sam od susreta i razgovora telefonski koji zastupaju recimo vašu argumentaciju, do boravka u Gračanici koji su mi kontra argumentaciju itd. Zašto ovo govorim? Izađite sa jakim argumentima, ubijedite ovaj Parlament da digne ruku za. U suprotnom, ja kao neko ko zaista vjerujte zna, slučajno zna, možda na vašu žalost, mogu dići ruku za ovde, ali bih se osjećala isto kao da upišem šesticu u indeks a da mi studenta nema na ispitu. Hvala vam, izvinite, možda je malo bilo na jedan neuobičajen način.
Hvala lijepo. Je li želi neko? Gospodin Avdić, pa gospodin Potočnik. Molim vas, sve uredu dajem riječ svima ali vidite gdje smo.
Teško je razumjeti profesoricu Hadžiahmetović.
Minut imate. Ja imam pravo skratiti vrijeme. Ne mogu vam skratiti pravo ali dajete, ovaj. Izvolite, oprostite gospodine Avdić.
Ja vas molim, terminologija, teorija malih mozgova itd. koja diskreditira određen krug poslanika i pokušavanje uspostavljanja monopola na ekonomiji, na znanje iz ove oblasti je krajnje bezprizorno ovaj, i promašena investicija. Poštujem, ali žalosno je da jedan profesor sa Ekonomskog fakulteta na ovakav način govori. Stvarno žalosno. Pokazuje se elementarno ne znanje iz temeljnih stvari. Nedavno je 58 hrvatski gospođa Hadžiahmetović profesor Ekonomskog fakulteta donijela odluku da mjerama, ponavljam još jedan put, državnog intervenencionizma zaštiti domaću proizvodnju. Ako vam treba još jedan put ponoviti. To je informacija od prije nekoliko dana. Što znači, da je gospođa ministar, prije 2,5 godine vodila računa o zaštiti domaće proizvodnje, ili kako ona kaže o posticajima domaće proizvodnje, vjerovatno ne bi smo danas bili u ovoj teškoj situaciji. A samo bih vas molio, ako je moguće da analizirate tačku 4. ovoga zakona koji predviđa tu peradarsku industriju, da se to malo analizira. I sve bi bilo jasno kao dan ovim ljudima koji sjede ovde, što znači vi pokušavate jednostavno anulirati i nametnuti dignitet znanja Ekonomskog fakulteta, što apsolutno je neprimjereno, ovo su ljudi koje misle svojom glavom. Ne treba baš puno biti pametan da se ovo rastabiri i da se ima zdrav odnos prema ovome, ovaj, zakonu. Znači, neće vam proći taj monopol i jednostavno šta kazati za jednog profesora Ekonomskog fakulteta koji na ovakav način želi diskriminirati Parlament. Hvala vam.
Replika, gospođa Hadžiahmetović, pa gospodin Potočnik, pa Gligorić. Molim vas po minut rekao sam.
Baš je bilo lijepo slušati gospodina Avdića, tim više što mi sad na kraju nije jasno ovaj, je li gospodin Avdić misli da je meni kao ekonomisti ovo jasno?
Ne znam da li vam je jasno.
Ne znam, meni nije. Meni nije. Ja sam zato i pitala šta znači ovo i ovde sam pokušala da kao ekonomista postavim nekoliko dilema gospodine Avdiću, nekoliko dilema. Ako je vama ovo jasno,
Jasno mi je da ne treba usvojiti kolegice
Ja hoću samo da kažem dužni ste nam argumentaciju i za i protiv. Vi ste po uzoru protiv, nek nam ovi pruže argumentaciju za. U suprotnom, ja zaista ne znam za šta bih se opredjelila. Vaša argumentacija nije dovoljno jaka, stručno, ja to moram reći zaista, možda politički ja nisam, ja govorim kao ekonomista, njihova argumentacija će možda biti jaka stručno ili s pozicije predlagača, odnosno učesnika u predlaganju pa na osnovu toga da mi odlučimo šta znači za pileće meso ovi omjeri, šta znači potrbušina, salamura, sušeno toliko. Ovaj, zaista to me jako..
Hvala lijepo. Gospodin Potočnik. 59
Predsjedavajući, kolegice i kolege, ja razumijem da svako može imati svoje razmišljanje i svoj stav, ali ne dozvoljavam da me ocjenjuje gospođa Hadžiahmetović. Smiješno je govoriti o sebi, ali moraću to reći, 25 godina se bavim poslom, preko pola milijarde maraka sam u tom periodu ostvario, naravno ne sam nego sa kolegama i kad vi budete ostvarili barem jedno malo preduzeće sa svojim teoretskim znanjem, onda možemo razgovarati o ekonomiji. Hvala lijepo.
Gospođa Hadžiahmetović.
Dozvolite samo, ja nisam imala namjeru da ocjenjujem bilo čije ekonomsko znanje, isto kao što ni vi ne trebate ocjenjivati moje mašinsko ili bilo koje drugo znanje. Ali ovaj, ne morate to tako diskutovati ali kolega Potočnik i vi i gospođa Palavrić i još neko je ovde upotrijebio npr. za argumentaciju prelevmane. Za vašu informaciju, prelevmani su pretočeni u složenu carinsku tarifu prije dvije godine, kao jedna od predradnji za predaju našeg Spoljnotrgovinskog memoranduma za početak pregovora za pristup članstvu Svjetskoj trgovinskoj organizaciji. Prema tome, prelevmani kao kategorija zasebna, evo nek me koriguje zamjenik ministra, ne postoje. Dozvolite, ako hoćete još nekoliko argumenata
Hvala lijepo gospođo Hadžiahmetović, replika gospodin Gligorić.
Dame i gospodo, ja želim da kažem da je doktorica Hadžiahmetović, da se njena diskusija odnosno krivi navod ogleda u sledećem. S obzirom da ste rekli izmeđuostalog, da to ne volite ali da je u Savjetu ministara za ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona, glasali su i ministri iz reda srpskog naroda ili RS. Hoću da kažem da je to kriv navod, da zapisnik koji ja imam da dva ministra, jedan je bio protiv tog zakona. Prema tome, krivi navodi su ovde u sledećem, da jedan ministar iz reda srpskog naroda u Savjetu ministara povodom ove tačke dnevnog reda bio protiv. I mislio sam gledajući svog omiljenog Džaferovića, mislio sam da kad je on ono govorio da je on to govorio, a i vi ste isto tako ovaj, sada na neki način pokušali kao profesor ocenjivati ljude u ovom Parlamentu i mislim da to nije uredu. Hvala vam.
Hvala vam lijepo gospodine Gligorić. Replika
A zapisnik ne dam,
Ispravka krivog navoda, ili replika gospodin Špirić, onda rasprava gospodin Jovanović. 60
Gospodine predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslacinici, uvaženi ministri, ja i moja prijateljica Azra možemo ostati dva dana, naći se naredne sedmice, pričati koliko ko zna iz oblasti ekonomije, ja žalim što Azra ima problema, što ne zna što je potrbušina, kad je meso u pitanju ali to nije problem ove stvari. Ja sam očekivao da će kolegica ono što joj nije jasno pitati predlagača a ne Nikolu Špirića. Ne gospodina profesora Seju Avdića, ovde postoje predlagači i njene kolege poslanici. Ali vidite, ja želim da razumijem kolegicu Azru. Stranka za BiH traži lagodan izlaz da je koalicioni partneri ne bi optužili za opstrukciju što je također problem za ono što želimo, za ono što hoćemo da riješimo. Nema ovde priče RS i Federacija. Ovde ima državni zakon koji bi trebao biti dobar za sve. Zato smo, zato sam rekao da hoću proceduru člana 105. da ne bude entitetska priča nego da kolege, državni poslanici kažu s čim se slažu, s čime se ne slažu. I na kraju smo i Azra i mi zaključili da ne postoji matematika koja bi ubijedila ljude. Dakle, i nju i mene i ostale je li ovo, ja sam rekao ukoliko Vijeće ministara do konca sjednice izađe sa jasnom računicom, da ću ovo podržati. Ali Vijeće ministara uporno želi da me ubjedi da je ovo jedina računica, da drugo ne postoji. E za ovakvu ja nisam. To je dakle, osnovni problem. Nemojte da mi jedni druge ubjeđujemo. Postoji predlagač i poslanici. Mislim da je bila jedna ružna rasprava. Ja bih volio da sam čuo bilo koji argument od kolegice Azre za ili protiv, da promjenim moje viđenje, da glasam za. Ali imam osjećaj niti je vama bilo jasno šta su kolege pričale ni šta je predlagač htio. I ali, čudi me bili ste ministar dvije godine, valjda bi vama trebalo biti jasno šta je potrbušina jer je ona uvožena i kad ste vi bili ministrica, je li tako? I iskošteno meso i potrbušina i bataci i šta je još uvoženo kad ste vi bili. Nije valjda da je potrbušina od ovog Vijeća ministara. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Dobićete rijeć, evo ništa nije sporno. Replika gospođa Hadžiahmetović. Pokušavam dovesti ovu raspravu do kraja u jednom tolerantnom tonu. Molim vas gospođo Hadžiahmetović, minut za repliku.
...vremena ali ovaj, možda se kolega ekonomista Špirić nije razumio. Ja stvarno ne znam u kom udžbeniku iz ekonomije ima potrbušina, soljeni u salamuri, izvinite ali moram ovako pričati. Zašto? Evo da vratim na teren moram vam replicirati iz prostog razloga što sam pokušala da stvar dovedem na teren dilema. Ja hoću da kažem čak i kao ekonomisti mi nije jasno šta znači ova kalkulacija, odnosno kvantifikacija pogotovo za kategorije koje u ekonomiji, mislim Špiriću molim te reci mi u kom udžbeniku imaš ovo, ovo nije ekonomska terminologija, ali koja kvantifikacija odnosno više su bile stvar dilema da dovedemo više za, ja sam zato molila na početku da možda učesnici u ovom prijedlogu obrazlože, odnosno nakon moje diskusije možda eventualno odgovore na ova pitanja, da nam ponude jednu jaku argumentaciju za ili protiv. Ja ovako stvarno nemam argumenta ni za ni protiv. Niste me ni vi ubjedili, pogotovo ne ekonomskom terminologijom. Moram reći da je 61 gospođa Seada Palavrić koristila zaista iako je pravnik, ovaj, išla je na teren ekonomije, ali me nije ubjedila. Moram to zaista reći. Ja očekujem da će čak gospođa Leho pročitati ono što mi je pokazala maloprije. A ja pretpostavljam zaista ove trbušine, dimljeni krupica od mesa, ja se u to ne razumijem. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo. Imam obećanje od gospodina Špirića, deset sekundi.
Ako je osnovni problem šta se krije ispod potrbušine, mislim da predlagač treba da odgovori na to. Bojim se da se ne krije nešto što nije dobro za primarnu poljoprivrednu proizvodnju. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Miloš Jovanović. Molim zastupnike za, ozbiljnost.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, evo ja ću stvarno nastojati da budem kratak. Činjenica da je ovde bilo puno i želja i interesa i politikantstva i replika, ono što meni je žao što nema predsjedavajućeg Savjeta ministara a ne vidim ni ministra. Mislio sam malo da kažem duže pričati ali mislim da nema potrebe. Ono što je on rekao, znači ako ja govorim sad znači u ime Kluba poslanica Srpske demokratske stranke, ono što je on rekao, ako mi dobijemo napismeno, znači ja obećavam ovde da će četiri poslanika iz Srpske demokratske stranke glasati za ovaj zakon. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Jovanoviću. Riječ ima gospodin Šefik Džaferović, prvi zamjenik predsjedavajućeg. Neka se pripremi gospodin Nikola Kragulj.
Poštovane kolege, dame i gospodo, rasprava evo u trećem navratu o ovoj temu u državnom Parlamentu BiH je zapravo na najbolji mogući način pokazala da je BiH potrebna što je moguće prije ne samo strategija poljoprivredne proizvodnje, a prije svega dakle strategija strategija poljoprivredne proizvodnje, nego strategija privrednog razvoja BiH u potpunosti. Druga stvar koja je jako uočljiva, je to a ovo je zoran primjer, da nije moguće razdvojiti pitanje nadležnosti države u oblasti carinske politike i recimo poljoprivrede koja je danas u nadležnosti entiteta, kantona i općina. Dakle svega više nego države BiH, jer se ovdje kroz carinsku tarifu prelamaju mnogoborjni problemi, ne riješeni problemi u poljoprivrednoj proizvodnji a za koje su evo hajde da kažem nadležni neki drugi nivoi vlasti u BiH. Zbog toga ja smatram, da ova rasprava, osim što se ja se slažem sa kolegama, bavi jednim parcijalnim slućajem, treba da za pouku, pa i za mogući zaključak, ima rezultat da BiH konačno kao država mora povest računa o 62 poljoprivrednoj proizvodnji na cijeloj teritoriji države BiH i da to treba da bude stvar i nadležnost državnih organa. Ne oduzimajući naravno, nadležnosti onima koji su inaće do sada bili nadležni i obavljali poslove u oblasti poljoprivredne proizvodnje. Ja ću vas potsjetiti, nemojte ovo shvatiti molim vas politizacijom, da smo mi trenutno kada je Vijeće ministara u stanju da smo obavezni do konca ove godine, da usaglasimo Zakon o Vijeću ministara prema samom zakonu kojeg smo mi usvojili, Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o Vijeću ministara kada smo u sastavu Vijeća ministara uključili i Ministarstvo odbrane. Vi znate da se to mora izbalansirati, do konca ove godine i evo idealne prilike da država BiH pored postojećih devet ministarstava dobije još dva ministarstva a jedno od njih svakako treba da bude Ministarstvo poljoprivrede. To je dakle jedna stvar.
Molim Gligorića i Kunića da, dobro nisam rekao da nije konstruktivno samo ta konstruktivnost može kad dobijete riječ. Izvolite gospodine Džaferoviću.
Hvala vam gospodine predsjedvajući. Ja inaće slušam svoje kolege bez obzira što se često ne slažem sa njima ali ovdje očigledno je da ima nestrpljivih koji nisu u stanju ni da saslušaju ono što se govori za govornicom a to opet nije problem onoga ko govori, nego problem je to onoga ko se na takav način ponaša. A sada, nešto konkretno, vezano za sam ovaj zakon. postoje brojne diskusije u ovom Parlamentu na temu ovoga zakona i većina tih diskusija se kritički osvrće prema ovom zakonu. Ja nisam čuo ni jedan prijedlog kojeg bih mogao, koji bi razriješio postojeću situaciju jer mi trenutno imamo problem. Nemojte zaboraviti dakle, tu stvar. Mi trenutno u BiH kada je ova stvar, imamo problem. Nisam čuo ni jedan prijedlog koji nudi izlazak iz ovoga problema i razrješenje ovoga problema na kvalitetniji način od načina na koji to predlaže zakon, konkretno. Molim vas lijepo, danas u BiH stoje dakle ne rade, ni proizvođaći, ne rade ni prerađivaći. Ne rade, jer je prerađivaćima skupo otkupiti domaći proizvod, a nisu konkurentni sa gotovim proizvodima koji se uvoze u BiH, ukoliko sa ovim carinskim opterećenjem uvoze sirovinu prave svoj proizvod. Mi možemo kao Parlament šutiti, zabit glavu u pijesak kao noj i ne reagirati na ovu situaciju. Ovo rješenje nije idealno rješenje, ali na žalost mi u BiH smo već dugo vremena u situaciji da od dva lošija rješenja biramo ono koje je manje loše. Ja sam za to, da probamo da deblokiramo ovu situaciju, da otkočimo postojeće stanje, da pokrenemo proces i u tom pravcu i razumjevam prijedlog Vijeća ministara. Jer, molim vas lijepom prema ovom zakonu, u BiH treba da se uveze, ja govorim sada aproksimativno, nisu precizne brojke oko 4.800 tona mesa raznih vrsta iz inostranstva ali da bi se to uvezlo prerađivaći koji to uvoze u BiH moraju od domaćih proizvođaća kupiti 3.500 tona mesa koje je iz primarne poljoprivredne proizvodnje od proizvođaća. Zar ovo nije pokretanje lanca, sa mrtve tačke, sa tačke u kojoj stoje i prerađivaći a u kojoj stoje i proizvođaći. Nisam sretan što su ovakvi omjeri, ali ove omjere su procijenili ljudi koji se bolje razumiju od mene u ovu problematiku i razgovarali su i sa prerađivaćima a naravno i sa primarnim poljoprivrednim proizvođaćima. Ako ovako posmatramo stvar, a ja mislim 63 da ovako treba da posmatramo stvar, onda mi možemokazati za sebe da se trudimo i da pokušavamo da pokrenemo situaciju sa mrtve tačke, da konačno krene ovaj proces. Najvažnija stvar u svemu ovome, a ja sam danas ohrabren istupom predsjedavajućeg Vijeća ministara je zapravo pitanje kontrole. Da li će se zaista u BiH od domaćih poljoprivrednih proizvođaća otkupiti 3.500 tona, ukoliko im se dozvoli da po povoljnoj carinskoj stopi uvezu 4.800 iz inostranstva. To je pitanje dakle, naše organizacije i pitanje naše kontrole i današnji istup predsjedavajućeg Vijeća ministara u kojom on predlaže da Parlament uz ovaj zakon usvoji i zaključak u kojem će kazati da se ovaj zakon izvršava do 1/3 veličina koje su navedene ovde, a da nakon toga Parlament analizira izvještaj Vijeća ministara po učincima ovoga zakona na primarnu poljoprivrednu proizvodnju, za mene je prihvatljiv. I dakle, imajući u vidu, potrebu da zaista krenemo sa mrtve tačke, ja sam spreman podržati ovo rješenje i isključivo sam motiviran time. Na mene nikada niko nije vršio nikakav pritisak, niti je moguće izvršiti pritisak. Razmišljam svojom glavom a razlozi kojima sam motiviran, zbog kojih ću glasati za ovaj zakon, ja se nadam da su vam jasni iz ovog mog istupa. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Džaferoviću. Replika gospodin Potočnik, pa onda riječ gospodin Kragulj.
Budući da ste mi dali riječ, gospodine Džaferoviću ja sam više puta, u više navrata iznio cjelovito rješenje koje zaista treba i može da pokrene privredu i poljoprivredu BiH. I ponoviću ga sad i objasniću ga još jednom. Jednostranim otkazivanjem Sporazuma o slobodnoj trgovini koje traje šest mjeseci, mi za šest mjeseci počinjemo da štitimo cjelokupnu poljoprivredu i privredu BiH. U takvom paketu se i ja slažem da se prihvati i ova promjena tarifnih grupa. Na taj način ova grupa prednjači i odmah počinje da se razvija a za šest mjeseci se razvija i cjelokupna poljoprivreda i privreda, ali sam protiv parcijalnog rješenja. Ovo je samo parcijalno rješenje. Znači, mi prije svega moramo imati državu pred sobom i cjelokupnu poljoprivredu i privredu, a ne samo parcijalana rješenja. Danas će nam se javiti jedni, sutra će nam se javiti drugi, znači da mi stihijski kao vatrogasci rješavamo probleme a to nije ni način rada, ni vizionarski, ni programski, ni nikakav kakav normalan rad Parlamenta. Zato, rješenje je prekinimo Sporazum o slobodnoj trgovini, imamo pravo na to. Ministar je rekao da je razgovarao o tome i da nema razumjevanja sa strane susjeda, mi hvala Bogu moramo imati razumjevanje za samoga sebe. I prihvatimo raskid sporazuma i prihvatimo i ove tarife. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Kratko gospodin Džaferović.
Pa vidite gospodine Mladene dakle ja vaše predloge slušam ovaj, naravno i analiziram i poštujem to što vi predlažete, ali ne mogu ih prihvatiti iz jednog prostog razloga. Pazite, ne može BiH proplanirati evropski put i put integracija a jednostrano raskidati međunarodne ugovore. BiH mora u ovoj situaciji iznalaziti načina da se unutar sebe organizira kako bi bila konkurentna, evo ja sam naučio od gospođe Hadžiahmetović do sada koliko sam u ovom Parlamentu nešto i o ovom trgovinskom protekcionizmu i o trgovinskom liberalizmu iako nisam ovaj, kako se zove ekonomista, kako bi u uvjetima liberalizma, trgovinskog liberalizma bila konkuretna. Dakle, stvar je do nas u BiH. A ne možemo vjerujte mi da ne možemo, nećemo biti obziljni u svojim proklamacijama, da hoćemo da gradimo evropski put ove zemlje, i evroatlanski, a da jednostrano raskidamo međunarodne ugovore. Druga je stvar što se nije od zaključivanja ugovora do danas u državi stvorio ambijent da to danas ne puca po glavi svih nas ovde. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Gospodin Potočnik, pa gospodin Avdić.
Ja se izvinjavam, ne u smislu bi rekao konflikta, nego u smislu upravo građenja odnosa, želim da kažem slijedeće. I države kao što su recimo Slovenija, Češka, išli su u tranzicijskome programu i po 10 godina sa zaštitom svoje poljoprivrede i napravili su te poteze čak i sa VTO-om. Prema tome, ako međunarodna zajejdnica, zahtjeva da poštujemo međunarodne sporazume onda nek izvoli, pa nek i da novac onaj koji je potreban za poticaj koji na drugi način mi ne možemo dobiti. Razumijete? Radi se o tome da mi ne možemo apriori prihvatati sve od Međunarodne zajednice ono što nama ne može da valja. Mi na kraju krajeva štitimo interes čovjeka BiH, naš interes i krenimo jednom iz te tačke, a ne sa tim da ono što bi rekli klapamo ušima Međunarodnoj zajednici. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Avdić, pa gospođa Hadžiahmetović, onda idemo na diskusije molim vas.
To je taj koncept tržišnog fundamentalizma koji se pokušava promovirati u BiH. Naime, kolegi Džaferoviću nije valjda obavješten. Nedavno je Evropska zajednica, propisala kontigente za uvoz crnog vina, odnosno vina u EZ. I štiti se kontigentima od prekomjernog uvoza iz Čilea i ne znam ni ja kojih drugih zemalja. Pa kome vi to prićate, stvarno da mi to ne možemo uraditi. Nemojte takticizirati (?) naše učešće i naš potpis na VTO. Znači, molim vas dajte da pokušamo štititi ovu državu od ovakvih pljački i otimačine. Krajnje je vrijeme. Čujte šta vam kažem, krajnje je vrijeme. Hvala vam.
Molim vas gospodine Avdiću, ovaj da se držimo onog što su zastupnici govore. Gospodin Džaferović je rekao o ikompaktibilnosti (?) raskidanja ugovora i 65 evropskih standarda, nije govorio da ne treba voditi kontigente, ja sam slobodan da na neki način se umješam, da ove replike dovedemo u neku stvarno mjeru u kojoj one treba i u funkciju u kojoj im je i osnovna namjena. Gospođa Hadžiahmetović.
Moliću samo kratka replika. Prvo gospodin Džaferović je potpuno u pravu. Mi smo preuzeli međunarodne obaveze. Međutim, ima i ona druga. Gospodin Potočnik je u pravu da ako neka druga strana bilo koji bilateralni ugovor ne želi da na neki način ili promjeni ili nešto može se jednostrano prekinuti. Ali pošto je to pomenuto u kontekstu rasprave povodom ovog zakona, ne bi bilo loše da imamo i tu vrstu kalkulacije, jer se dosta toga veže, argumentacija, za kontingente koje evo imamo pred sobom, koje naravno mi imamo gospodine Avdić, nisu naši sporazumi potpuno liberalizirana trgovina, ni naši ni bilo koji drugi.
nije uključen mikrofon
Gospodine Avdiću pogledajte nije ni jedan sporazum bilateralni koji smo potpisali, potpuno liberalni sporazum za trgovinu. Uostalom dokažite drugačije.
nije uključen mikrofon
Ne prosipam ja gospodine Avdiću, ali ja diskutujem gospodine Avdiću, ako slućajno ne znate ja diskutujem. Predsjedavajući, ja znam da su emocije jake ali mislim ja očekujem od vas da vi malo kordinirate rad Parlamenta.
Ja želim danas prvo pohvaliti kao predsjedatelj vašu energiju i spremnost da vodite repliku sa čitavim jednim ozbiljnim spektrom zastupnika i zaista evo, mislim nisam htio
Oprostite ali zaista, imala sam potrebu kada je u pitanju struka, da branim svoju struku.
Upozorio sam u više navrata, pazite ne mogu ni ja sad ovaj, i moje je zdravlje znate, na ...Hvala lijepo gospođi Hadžiahmetović. Replika nema više. Gospodin Kragulj. 66
Predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, vrlo kratko pošto je ovo treći put praktično već je na dnevnom redu i praktično smo i na kraju i svih ovih opservacija koje smo imali po prijedlogu koji je nešto u izmjenjenom obliku u odnosu na prvobitno dati. Uglavnom nismo stekli dovoljno saznanja i argumentacije da bi se mogli opredjeliti za ovako rješenje iz koga ima samo jedno jasno. Meni je jasno jedno jedino iz ovog rješenja, odnosno iz ovog prijedloga zakona, a to je da se rješava privremeno prerađivačka industrija odnosno kapaciteti u mesopreradi. Ostalo ništa nije jasno niti ima za bilo šta određenih dokaza. Ima naznaka, ima određenih ovaj, predloženih odnosa oko otkupa koji treba da bude u funkciji ovaj, ....odnosno održavanja domaće proizvodnje, ali ako se tu ne postave i druge računice, a to je pošto će se i po kojoj cijeni, odnosno po kojoj cijeni će se u nekom periodu koji traje, stoka otkupiti, onda praktično nemamo nikakve računice iz koje se vidi da se sa ovim i ovakvim rješenjem stvarno vrši podsticaj domaće proizvodnje. Vrlo je teško iz toga izvući ovde argument da je to korisno. Ovde jedino možemo vrlo precizno izvući argument iz ovih količina koje su poredane, primjenjujući stopu carinsku dosadašnju, koliko je to ono što se obezbjeđuje, za koliko se pojeftinjuje praktično sirovina za šrerađivaćke kapacitete i ništa više od matematike mi ovde nemamo. Prema tome, ovo nije ni parcijalno, nije ovaj, ni sistemsko rješenje, ovo je rješenje samo problema jednog dijela lanca proizvodnje koji je vrlo kompleksan, vrlo širok u kome praktično se zanemaruje početni ovaj, početna faza u proizvodnji, a to je stočarska proizvodnja, kao najzastupljeniji oblik poljoprivredne proizvodnje a praktično se preskače to rješava se druga faza. Ove, ja želim nešto drugo da ukažem, da ovim zakonom se praktično mijenja, prepravlja sistem. Ovo je i stavlja se praktično Savjet ministara u poziciju da može u narednom periodu u skladu sa promjenjenim sistemom dodjeljivati, odnosno u nekoliko puta ovde, kako je predloženo u toku godine, dodjeljivati omogućavati uvoz određenih sirovina, kako to izbalansira prema potrebama prerađivačke industrije. To je odlična pozicija, jer ovdje praktično država časti prerađivače, a ostalima kako bude. Jer ništa drugo nije naznačeno. Ovo je vrlo precizno i jasno izračunati šta je šta, ali se ne može izračunati šta če butu proizvođačima. Prema tome, ja predlažem da, ja ne mogu prihvatiti da se sa ovom argumentacijom, koju smo do sada imali, da glasam za ovakvo rješenje. Mislim da se trebamo, mi smo prije 3 – 4 mjeseca raspravljali ovdje i donijeli jedan široki spektar zaključaka kad smo raspravljali pitanje podsticaja i zaštite domaće proizvodnje u čemu je centralno pitanje bilo agrara. Mislim da bi Vijeće ministara, prije svega Ministarstvo za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose, treblao u skladu sa tim zaključcima da zajedno u koordinaciji sa nadležnim ministarstvima u entitetima ponudi rješenje pa da se, cjelovito, pa da se o njemu izjašnjavamo, da to bude rješenje koje će ići, prije svega u cilju i zaštite i podsticaja vlastite proizvodnje, da bi postepeno dolazili u poziciju da imamo da ustabilimo proizvodnju, da imamo 67 konkurentnu proizvodnju i onda sigurno ne bi dolazili do ovakvih prijedloga, jer se postavlja pitanje šta poslije iscrpljivanja ovakog prijedloga kad bi ga usvojili. Poslije ovoga opet će doći ovo, ako ne radimo ništa drugo. Ne može ništa drugo doći. Evo, toliko i hvala.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Izet Hadžić. Za prijavu imamo gospođu Fatimu Leho, time suiscrpljenle diskusije zastupnika, onda ćemo dati riječ predstavnicima radne skupine.
Pa ja bih na samom početku rekao nekoliko konstatacija. Žao mi je što zakon od dva člana ovoliko dugo iscrpljuje, a proizvodi toliko pobuda, da se pokušava prikriti jedna istina. Mnogo mi je više žao što predlagač, imajući dosadašnje tokove zasjedanja nije bio obziljnije u vladanju argumenata. Kao poslanilk, želim dati svoj doprinos, rijetko se javljam i želim vjerovati da je ovaj prijedlog rezultat održavanja proizvodnje u preradi mesa. Kad bi se to udovoljilo potrebno je određene kategorije mesa uvesti i osloboditi carine, da biprerađivači imali, da kažem, svoj ekonomski interes, s obzirom da su nastupili periodi bescarinskog režima sa susjednim državama i u okviru toga došlo se do jednog rješenja koje Vijeće ministara ponudilo. Ono što je Klub poslanika SDA od predsjedavajućeg Vijeća ministara tražio jeste da se precizira uslovno i koji dio domaće proizvodnje da poveže ovaj uvoz, mi možemo smatrati da je jedan dio toga zadovoljen. Ako bih želio diskutovati sa nekih drugih aspekata možda bih mogao politizirati i ja, da se daje prednost svinjogojstvu u odnosu na proizvodnju junećeg i goveđeg mesa ili pilećet itd. to ne želim. Ne želim, jer želim da naš rad da određene rezultate. Ja kao poslanik želim da kažem da ću glasati za ovaj zakon i pozvao bih one koji su željeli da obmanu ovaj parlament sa 50 puta uvećavajući cifre kao štete sa ovim zakonom, mi smo potvrdili da je riječ od milion možda KM se ispušta sa ovom carinskom tarifom, ali se zato pokreće otkup, imamo rad nekoliko stotina hiljada radnika u preradi, i na kraju krajeva mi nešto rješavamo što je to za 2004. godinu. Imamo prijedlog zaključaka gospođe Seada Palavrić da se Vijeće ministara obavezuje da u roku od pet mjeseci da efekte. Imamo konstataciju da jedna slična odluka Vijeća ministara postoji, ali da niko nema ovdje informaciju da je ona štetna, što znači, može biti makar nula, ali ljudi rade pozitivno i zato bih volio da neke prvobitne politikantske namjere kad je u pitanju ovaj zakon, zaista se ostave, a u intreseu rada ljudi u preradi mesa i domaće proizvodnje da podržimo ovaj zakon. Volio bih i vjerujem da će predlagač zakona se još jednom obratiti prije izjašnjavanja, da neke stvari potvrde, ali, zaista, ako hoćemo pogledati respektivnu kako su se stvari događale, od pokušaja blokade carine, ulazne granice carina, zato što dolazi ovaj uvoz bez carine itd. štrajka ovdjeodređenih poljoprivrednih proizvođača i ako je ovo jedno rješenje, nismo mi sretni što podržavamo, da kažem, palijativna rješenja, ali ito je bolje nego ništa i to je rješenje. Volio bih više da smo usmjerili sa pitanjima sa zahtjevima, sa analizama, pa da za zakon u 2005. godini, budemo kompletniji, odgovorniji i jasniji. Ja bih zaista 68 zamolio poslanike, one koji smatraju da ovaj zakon ima određene prednosti, da ga izglasamo, a da uslovimo još sa određenim zaključcma, da se postigne garancija za otkup domaćeg, koja je to cijena? Cijene su formirane, cijene su poznate na domaćem tržištu, ne može se tu, evo ljudi koji su tu baš proizvođači domaćeg mesa, koji već znaju po kojim cijenama može ići otkup. Nisu to nepoznate stvari. Možda su nama kao poslanicima nepoznate. Ljudi koji su u ovoj struci njima s dobro poznati svi ovi termini. Onaj ko se bavi preradom mesa, dobro zna ove termine što ovdje poslanici iznose, da ne poznaju, ne znaju šta im to znači. Toliko i hvala.
Zavhaljujem se gospodinu Hadžiću. Riječ ima gospođa Fatima Leho.
Poštovani predsjedavajući, kolege poslanici, zastupnici, Kad sam u decembru 2002. godine dala zakletvu, koliko se sjećam teksta, tamo piše daću raditi u skladu sa Ustavom i zakonima Bosne i Hercegovine, Pošto danas imamo jedan prijedlog izmjene zakona, moram podsjetiti da smo mi prošle godine u novembru donijeli zakon o sistemu neizravnog oporezivanja u BiH i formirali fiskalnu banku u BiH. U članu 3. tog zakona piše, ovaj zakon uređuje upravu za neizravno oporezivanje, kao samostalnu upravnu organizaciju, koja provodi zakonske i druge propise o neizravnom oporezivanju i politiku koju utvrđuje Vijeće ministara, na prijedlog upravnog odbora. Znači, to piše u članu 3. Ovaj prijedlog koji danas imamo je samo od Vijeća ministara. Nije došao od upravnog odbora, kako piše u ovom zakonu, član 3. U članu 4. ovog zakona piše. Uprava je jedini organ u BiH, koji je mjerodavan za provedbu zakonskih propisa o neizravnom oporezivanju i politike, koju utvrdi Vijeće ministara, na prijedlog odbora, kao i za naplatu i raspodjelu neizravnih poreza. Što smo dali ovolika ovlaštenja ovoj instituciji, koja fiskalna banka BiH, zato što je ona formirana da bi se stvorila sveukupna makroekonomska stabilnost i fiskalna održivost BiH i da bi se pružila podrška funkconisanja jedinstvenog ekonomskog prostora, što od nas traži Evropska komisija u ovih dodatnih šesnaest, ovo su dva glavna uslova što se tiče ekonomije. A, vidite kolke su joj obaveze u članu 2. da treba da sve nivoe vlasti u BiH servisira sredstvima. Zbog toga nije ostavljena mogućnost i jednom drugom tijelu u BiH, da mijenja izvore sredstava, koji idu za finansiranje namjena državnog aprarata, bez saglasnosti ovog upravnog odobra ove institucje, koju ja zovem, zato što sam ekonomista, kao što je Centralna banka, monetrna banka BiH, ovo je fiskalna banka. Dakle, ja ću kao poslanik glasati u skladu sa ovim zakonom. Prijedlog je nekompletan, nije u skladu sa zakonom, ja neću moći dati podršku ovom zakonu. Hvala lijepo. Još da kažem samo dvije rečenice. Što se tiče poljoprivrede, poljoprivredni neposredni proizvođač, bilo da sije, da sadi voćnjake, sije žito ili tovi stoku ili se bavi povrtlarstvom je stavljen na vjertrometinu, rastvorene su granice i propuh je što se toga tiče iz okruženja. I, to je napravljeno na određen način, posljedice su onoga što se desilo uposlednjih deset godina, a i posljedice ugovora koje smo potpisali, Ako smo ozbiljno društvo i ako smo kazali da ćemo stvarno podržavati, sve izvršavati što se od nas traži na putu evorpskih integracja, onda ja mislim da nema govora o tome da mi govorimo sada da raskidamo ugovore. U taj posao ne smijemo ući, jer već sa ovim prijedlogom, ovim 69 tarifama, ušli smo u proces da derogiramo ono što smo prje pola godine usvojili predsjedavajući i mi u to ne smijemo ući. Ako gospoda iz Vijeća ministara, na čelu sa premijerom i ministrom obezbijede, u skladu sa ovim zakonom da upravni odbor fiskalne kuće, koju smo osnovali da saglasnost na ove njihove tarife, ja odmah glasam, jer to je u skladu sa zakonom, do taga čekat će. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Rasprave su završene. Poslovnička intervencija, gospodin Belkić i zaljučujem nakon toga raspravu.
... imaju punu informaciju. Maločas je predsjedavajući Vijeća ministara obratio se ovdje i objašnjavao neke stvari, ali izrekao je i sljedeće. Dakle, predlaže neko kompromisno rješenje, pa govori, evo prva faza, jedna trećina pa analiza ivještaja itd. Bilo bi dobro da u ime predlagača neko to malo pojasni. Naime, ima tu još nekih stvari koje bi trebalo ovdje pojasniti. Znate, mi smo znali u stvari šta je to predsjedavajući Vijeća kao neku alternativu ovdje predložio. Hvala lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Belkiću. Rasprava je zaključena. Po tri minute dvojica predstavnika radne skupine i na koncu u ime predlagača gospodin Tošić. Izvolite. Ja vas molim da se i predstavite.
Gospodine predsjedavajući, poštovani poslanici, dame i gospodo, Ja imam čast da se kao prvi seljak obratim ispred, ili sa ove govornice vama poslanicima. Ja sam, poto me mnogi ne znaju Vladimir Usorac, dolazim iz Prnjavora, inače seljak. Bavim se poljoprivrednom proizvodnjom na 12 hektara sopstvene zemlje, na desetak hektara zakupljene zemlje i jedno vrijeme sam radio i 70 hektara državne zemlje. Imam farmu krava, svinja, imao sam i brojlere, pa sam tu farmu zatvorio u toku rata. Prvi sam farmer u BiH, koji je dobio certifikat za organsku proizvodnju iz ratarsko-stočarske proizvodnje ... i meni je drago da se ovdje mogu pozvati na svoga prijatelja Nakaša, a ne na neke poslanike iz RS, jer želim baš iz Federacije da mogu da kažem da je moja proizvodnja sada jednu trećinu od onoga što sam imao 80-tih godina, sve što sam uradio, uradio sam svojim rukama i ne dolazim iz tima ljudi koji su se bavili biznisom u ratu. U ratu sam izgubio imovinu, ne što je bio rat u Prnjavoru, nego što nisam mogao raditi, nisam mogao poslovati. U ratu od vas nismo ništa ni tražili. Tražimo sada, devet godina je poslije rata, devet godina vi sjedite u tim klupama, kad kažem vi, ne mislim samo na vas, mislim na sve vaše prethodnike. U ministarskim vijećima i u svim drugim organima, predsjednik sam Udruženja poljoprivrednih proizvođača iz RS i zajedno sa mojim kolegama iz Federacije, prošle godine i pored svih zapreka napravili smo udruženje BiH i mogu vam reći da se izuzetno dobro slažemo, da nemamo niakvih problema i neki poslanici, koji ovdje kažu da smo mi, da prerađivači u krivu su. Ja sve što preradim, preradim za svoje 70 sopstvene potrebe, za svoje domaćinstvo, a sve ostalo prodajem industrijama našim, mesoprerađivačkoj, mljekarskoj industriji i svim ostalim. Prema tome, ja sam isključivo primarni proizvođač i oni o kojim ja želim ovdje govoriti su primarni proizvođači. Imate milion dopisa i možete ih imati daleko više, zato što samo u jednom kantonu Tuzla, imate 460 udruženja, ne samo poljoprivrede nego i svih udruženja i, samo kratko da se osvrnem na dopis jednog udruženja, koji mnogi ovdje su čitali i govorili i pozivali se na doktorske titule. Radi se o Udruženju preradara BiH ili Poslovnom udruženju, kako ga oni zovu, kome su na čelu dr Gagić, Lativnović, Nebojša Rakić, sve što oni proizvedu njih trojica i što imaju proizvedeno, ja da ne izlazim iz ove sale, otkupiću pod punom materijalnom i moranom odgovornošću. Oni imaju udruženje, ali nemaju proizvodnju, jer njih trojica se ne bave baš ničim, ama baš ničim se ne bave. Gospodin Gagić je profesor, Latinović se bavi nekim premiksima, a Rakić je upropastio Živninoprodukt i sada zasjeo u fotelju Cepter banke, direktor je Cepter banke i on želi da piše ovom parlamentu šta nama valja, a šta nama ne valja. Drugi problem je, što ja vas sad shvatam, je li vi ovo što smo mi pokušali da se napravi, niste učili na fakultetima, niste čak ni kad ste doktorirali mogli to naučiti, ovo je jedna seoska filozofija. To je najteža filozofija i zato vi to niste razumjeli. A, ja ovdje nisam izašao da vam držim predavanje, nego sam izašao da vas ubijedim da je ovo dobro za nas primarne proizvođače, a da je zlo za prerađivače, da im to baš ne donosi dobro koje vi mislite da im donosi, nego da donosi nama dobro i to ću vam samo na jednom primjeru i pokazati na samom kraju. Što se tiče samih efekata, ovdje je bilo raznih stvari koje su iznošene kao istine i poluistine. Još imamo jedan veoma veliki problem. Sinoć smo ga imali na sastanku u Banja Luci da ljudi diskutuju u nečemu, na bazi saznanja, a nisu ni pročitali materijal. Daju i svoje ocjene. Da ljudi koji nemaju uopće veze s tom proizvodnjom žele da upravljaju tom proizvodnjom. Mi smo država takva kakva jesmo. Ovako smo je napravili i moramo naći rješenja za nas, a mi tražimo samo jedno, da nam napravite ambijent i da mi radimo, proizvodimo svoje prodamo i da možemo svoje izvesti. Ništa mi drugo od vas ne tražimo. Slažem se sa predsjednikom Kluba poslanika SDA, da vi niste u našoj koži. Pa ne možete biti. Moje ruke su daleko drugačije od vaših, ne potcjenjujem vas, vi radite drugi posao, ja radim drugi. Samo ako može još nekoliko stvari, onako telegrafski da iznesem. Što se tiče ovog primjera, evo uzet ćemo, ako hoćete o svinjama. Odmah gospođi Hadžiahmetović, ja se izvinjavam ako nekom pogriješim ime da kažem kako smo došli do ovih cifara. Došli smo jednostavno. Da imamo 20 hiljada svinja, puta onaj omjer i došli smo do nekakvih tona puta kilogram svinje od 100 do 120 kilograma, isto tako kod bikova, došli smo do nekakvih omjera, koji su to. Niko neće uvesti ovo, ako ne otkupi domaće, ako ne bude bila ta količina proizvedena domaća. Ne može niko uvesti. Nema uvoza dok se ne proizvede domaće. Znači, kad se proizvede, otkupi i plati, tad će neko dobiti dozvolu, jer u onoj odluci, nemojte da se vraćamo gubimo na njoj vrijeme, neki su nas prešli, prevarili, ali nemojte na nju da se vraćamo izgubit ćemo vrijeme, a nije toliko bitna. Šta ćemo mi postići, evo, ovo je ona seoska filozovija. Mi sad imamo 3.100 svinja u RS ili u BiH, nešto sa 71 Hercegovinom, imamo tačno napisano kod kog proizvođača imenom i prezimenom broj svinja, težinu svinja i sve imamo. Prema tome, mi imamo te podatke. Mi ćemo, pošto treba sada devet hiljada svinja prerađivačima da bi uvezli jedan dio ovih kvota, je li 21 hiljada uklupno. Mi ćemo sada raspisati, neko je rekao i cijene. Cijene su tačno određene i cijene, recimo svinja su od 1,80 do 3,50 zavsno od onih šet klasa. Mi ćemo sada da raspišemo tender za prodaju 3 hiljade svinja. Mesoprerađivači će doći na taj tender, pošto žele da uvezu po nekim povlaštenim posljedicama, povlaštenim cijenama, oni će morati uzeti domaće svinje, više neće biti 3,5 marke svinja, nego će biti 4,5. To je ona subvencija koju mi želimo da izvučemo od države preko mesoprerađivača, to je ona seoska filozovija koju niste razumjeli, to je ono što ćemo mi uraditi, nije baš tako dobro kako mislite da je to dobro i da je to za njih, to je za nas jer mi smo uložili četiri mjeseca truda da dođemo do jedne ovakve odluke. Da li je ona rješenje za poljoprivredu? Nije, ali jeste u sadašnjoj situaciji, pokrenut ćemo stočarsku proizvodnju, ona pokreće ratarsku. A, na vama je da pravite ambijent, da idemo dalje, na vama je, alil lne možemio više čekati devet godina.
Gospodine Usorac, shvatili smo vašu poruku. Prihvaćamo sugestiju. Mislim da ste iznijeli dovoljno argumentacije u ime vaše pozicije, evo da vidimo ima li još neko.
Samo još privrednu komoru. Privredne komore su one stare, državne i zastupaju državna preduzeća. Nas pestotina hiljada seoskih domaćinstava privredne komore ne zastupaju. Niti smo mi u tim privrednim komorama i pošto sam bio u komisiji bilo je Federacija je li donijela, nije donijela, učestvovala ministarstva nisu.Znate li zašto je izašao problem. Ni jedan, dva puta je bio ministar Trkulja, a ni jedan drugi ministar nije bio ili član ministarstva poljoprivrede dva puta na toj komisiji, stano su se mijenjali. Zamislite da se vi u tim klupama mijenjate svaki dan, pa ne bi vi znali šta je bilo i oni ne znaju šta je bilo na komisiji. Jer stalno su dolazili drugi ljudi na nove stvari i oni ne znaju šta je bilo prethodno i to je problem. Federalna skupština je donijela da se ovo ne podrži, a ministarstvo Federacije izdalo je dozvolu za uvoz sedam stotina tona pilelćeg mesa prije ovoga i njima ne odgovara da se ovo stavi u jedne zakonske okvire, jer onda više neće oni moći izdavati dozvole i mešetariti kako su mešetarili. Moglo bi se još puno pričati o tome. Ne želim vam oduzimati vrijeme, želim da vam kažem da je ovo naša šansa. Vi možete da je date ili da nam je oduzmete. Na vama je odgovornost i na opoziciji i poziciji. Ja vas molim da budete jedinstveni.
Hvala lijepo gospodinu Usorcu. Očekujem da će ovu svoju lokvenciju, koja je, zaista izrazita iskoristiti na sljedećim izborima i želim mu puno sreće i u poljoprivrednoj proizvodnji i u zaštiti interesa. Imamo još obvezu jednom članu radne skupine. Izvolite ko hoće od vas i zaključujem raspravu, prelazimo na izjašnjavanje. Tri minute. 72
Predsjedavajući, cijenjeni zastupnici, zadovoljstvo mi je što vam se mogu obratiti u ime prerađivačke industrije u BiH o kojoj se danas ovdje, kako sam čuo dosta i pričalo. U ime mesoprerađivačke industrije u BiH mogu reći da ovaj zakon nije najsretnije rješenje. Zato što ovim zakonom domaći mesoprerađivači su dužni otkupljivati nešto što je skuplje, odnosno nešto što nije tržišno, dok u isto vrijeme o ugovorima o slobodnoj trgovini i susjednih zemalja nam dolazi konkurencija, koja otkupljuje samo ono što je tržišno, u stvari ono što se na tom tržištu može naći po cijenama kakve se mogu naći. Što se tiče mesoprerađivačke industrije, ja smatram da smo mi sve pripremili da izvezemo mesoprerađivačku industriju. Ne da izvezemo proizvode, nego da izvezemo mesoprerađivačku industriju, jer faktički mesoprerađivači danas rade sa 30% kapaciteta i možemo očekivati svaki dan da je ovo faktički nemogućnost opstanka, dovedeni smo u fazu propadanja. Neko je pomenuo drvoprrađivačku indistriju. Nikakva razlika nije između mesoprerađivačke proizvodnje i drvoprerađivačke. Ima jedna razlika što naša primarna proizvodnja ne može izvesti svoje balvane, pod navodnicima govorim balvane, zato što ne može dobiti veterinarski certifikat, zato što nemamo uvjete da izvozimo u Evropsku zajednicu, a zemlje iz okruženja i ugovori koji su potpisani moraju biti objektivni ... za Evropsku zajednicu. U isto vrijeme ti, mi nemamo mogućnosti da se certificiramo zbog dražvne legistlative za izvoz u Evropsku zajednicu. Što se tiče da neko govori da se pileći separat uvozi za 0,80 ili da je to nekakvo smeće ili tako nešto. Ja držim da je to ko govori radi u interesu gospodarstva susjednih zemalja. Zašto? Ista sirovina, ista tehnologija se primjenjuje i u BiH i u Hrvatskoj i svugdje. Ista sirovina se stavlja u proizvod i u Hrvatskoj, i u Srbiji i Crnoj Gori, i u BiH. Vi kažete da naši mesoprerađivači u to stavljaju otrov, a takvi proizvodi nam dolaze iz susjednih zemalja, pa gospodo zapitajte se, čije gospodarstvdo štitimo i koga to štitimo. Je li mi štitimo domaću proizvodnju, ili mi štitimo susjede koji nam uvoze te proizvode. Drugo, moramo razdvojiti mesoprerađivače i konfekciju. Nas su sad ovdje, oram reći pod navodnicima uvalili u konfekciju. Mi smo dužni oktupljivatli cijele životinje. Mi od cijele životinje ne znam šta ćemo. Ja istni za volju ne znam šta ću od cijele životinje. Kad po ugovorima o slobodnoj trgovini mi ulazi iz Hrvatske po devet kuna junadi, a ja moram po ovim cijenama i po kakvim traži od mene da je otkupi to je 2,80. Gospodo, devet kuna je manje od dvije marke ili nešto više, dva i deset. A ja po 2,90, sam dužan ovo otkupljivati i vi kažete da je ovo intres prerađivačke industrije. Dajte zakon o izmjenama Zakona o carinskoj tarifi, postavite onako kako je postavljen u Hrvatskoj. Postavite onako kako na uvoz trojnoiskoštenog pilećeg mesa u Hrvatskoj je 10% carina, a gdje smo mi u svemu tome? Gdje je prerađivačka industrija? Zašto više bježimo, zašto taj nekakav non stop se plašt postavlja nekakav švercerski lobi, nekakav uvozi se neki otpad, neko smeće i nešto tako, pa ljudi prestanimo sa tim, to je interes susjednih zemalja, radimo u interesu susjednih zemalja. 73
Molim vas, mate još minut.
Što se tiče prihoda. Kakvi prihodi? Koji prihodi? Koje prihode mi ovdje umanjujemo. Pogledajte koliko je uvezeno od nove godine.Od nove godine nije uvezeno ništa. Kako ćemo uvoziti, plaćati 200% carinu na nešto a na gotov proizvod kad se napravi 0% pa ljudi ima li to logike. I, još jednom na kraju, na samom kraju, znači, ja smatram da je ovo za mesoprerađivačku industriju, nekakvo trentno rješenje koje nas može održati u životu, a ne da je ovo trajno rješenje. Ja smatram da je trajno rješenje to uvuženje carinskih stopa onakve kakve su u Hrvatskoj za sirovinu za mesoprerađivačku industriju. Još jednom, iznimno cijenim, iznenađen sam pojedinim zastupnicima koji su govorili ovdje u interesu primarne poljoprivredne proizvodnje, posebno predsjednici Kluba SDA, jer je rekla čisti problem koji nastaje u poljoprivrednoj proizvodnji, jer sa ovim ljudima sam to podijelio. Još jedna opaska, ne mislim se baviti politikom.
Hvala lijepa, gospodin Tošić, zamjeik ministra i prelazimo na izjašnjavanje.
Gospodine predsjedavajući, uvaženi poslanici i zastupnici, uvaženi predstavnici udruženja ... uvaženi ministre, Želim da samo kažem zašto smo mi napravili ovakav predlog, jer mi smo već godinu dana, da tako kažem u stalnom,
Gospodine Tošiću, to smo već dobili od ministra, ako imate nešto drugo.
Mi imamo ove argumente, zato kažem išli smo sa ovim prijedlogom. Ministar, odnosno predsjedavajući Predsjedništva gospodin Terzić je predložio i ja mislim da možemo to podržati da idemo sa ovim zakonom da postoji jedne trećine ovih kvota, ja sam ih preračunao, nema potrebe, svi ih znate napravimo punu analizu, onda bi mogli da odgovorimo i gospodinu Špiriću i drugim našim uvaženim poslanicima, da kroz tu analizu upravo dokažemo kako smo i na koji način podražli primarnu poljoprivrednuproizvodnju, koji su efekti i kako na neki način smo omogućili našim mesoprerađivačima da budu konkurentni sa svojim proizvodima, posebno sada kada su na sceni ugovori o slobodnoj trgovini sa susjednim državama. Ono što želim da kažem uvaženim poslanicima jeste, mi smo pokušali da suspendujemo ugovor o slobodnoj trgovini, tri mjeseca je to bilo na snazi, šta se desilo, mi smo, iskren da budem na Paktu za stabilnost doživjeli velike kritike, strašna 74 upozorenja, rečeno je, vi koji želite i aplicirate za ulazak u Evropsku uniju, za ulazak u WTO ne možete se više igrati na ovakav način sa ugovorima, tako da mi više nemamo ni teoretske šanse da uradimo i za uvaženu zastupnicu Fatimu Leho samo odgovor, vezano za upravni dobro Uprave za indirektno oporezivanje. On još nije zaživio vi to znate, znači, ono je teoretski, vi ste u pravu, međutim, poznato vam je da on još nije u punoj fukciji i da, zato nama nisu ni dozvolili da idemo na cjelovit zakon o carinskim tarifama zbog toga dok urpavo ne zaživi uprava i to nam je sugerisano od strane CAFAO-a. Zato mnoga pitanja koja ste imali kao poslanici da znate, mi smo donijeli u ovom trenutku. Nismo mogi od njih da taražimo mišljenje, još nije ni kompletiran upravni odbor ove uprave za indirektno oporezivanje. Mislim da je ovo dovoljno.
Hvala lijepo. Zaključena je rasprava.
Neću otvarati raspravu, nego pošto je zamjenik ministra rekao da se nudi odgovor i meni. Ja sam sve shvatio. Dakle, ako neko iz Vijeća ministara misli da kad ponudi zakon, zakon usvoji da ga može zaključkom primjenjivati jednu trećinu, dvije trećine, četiri trećine, hvala vam lijepo, stvarno ste smislili model koji nigdje u svijetu ne postoji. Ako Vijeće ministara nije znalo pre ulaska ovu računicu, sad mene ubjeđujete da ćete imati na jednoj trećini. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Rasprava je zaključena. Ja imam ovdje više prijedloga zaključaka. Prvo se izjašnjavamo o zakonu sa prijedlogom koji smo dobili dodatnim zaključka od strane predsjedatelja, sad ovlaštenog predlagača, odnosno Vijeća ministara o jednoj trećini kvota, ostvarivanju i analizi koja će biti podnešena Parlamentu. Molim zastupnike da se izjasne.
Od predsjednika Vlade RS, znači, ono što je govorio gospodin Terzić, vjerovatno ćemo za
Ja, zaista ne mogu preuzeti odgovornost i dovoditi, sve elemente ste dobili gospodine Jovanoviću. Svi smo dobili. Osigurao sam predsjedatelja. Stvarno, on je potvrdio ovdje jasno da ima saglasnost sa resornim ministrima vlada. Nemojte nas dovoditi sad u situaciju da ne zvršimo ovu točku.
Ja hoću da kažem da će, očito sudbina ovog zakona, zavisi ipak od naših glasova. Znači, ako to ne dobijemo i ako, onda zakon neće proći. 75
Pa ne znam šta niste dobili. Pa dobili smo ovdje obrazloženje od strane Vijeća ministara, koje ste vi tražili.
Ja mislim da sam bio jasan. Ja tražim napismeno, napismeno tražim od predsjednika Vlade da poslije jedne trećine, znači količine, ako to on može napismeno dostaviti rekao sam da ćemo mi glasti za.
To je zaključak Parlamenta. Ja ga stavljam na glasovanje. Ako ga usvajamo on je u pismenoj formi i on je obvezujući za Vijeće ministara.
Ne, ne, nema takvog zaključka.
Pa ja sam rekao da ga stavljam na glasovanje i da je to zaključak uz zakon i poslije ćemo se o svim zaključcima izjansiti posebno. Znaš zašto ne može. To je ovlašteni predlagač ponudio kao obrazloženje prihvaćanje ovog zakona. Nemojte mi govoriti da ne može tako.
... zakon kakav jeste i možemo se izjašnjavati o njemu.
Izjašnjavamo se o zakonu i obvezi našem zaključku kako ćemo obvezati Vijeće ministara primjenu tog zakona.
Možemo se izjašnjavati samo o tekstu zakona kakav je predložen.
Stavit ću na prijedlog i zaključak koji je predložio predsjedatelj i ovlašteni predlagač i zakon. Ja sam rekao šta ću staviti sve na glasovanje. Molim zastupnike da se izjasne i pod kojim uvjetima stavljam to na glasanje gospodine Jovanoviću. Molim zastupnike u Zastupničkom domu da se izjasne o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH, sukladno članku 105. Poslovnika. Molim vas da glasujete sad. Znači, ima opću većinu, nema entitetsku većinu. 76 U Kolegiju ne postoji suglanost. Idemo u sledeći krug glasovanja. Molim sve zastupnike da se izjasne i iz Federacije i iz RS ko je protiv ovog zakona. Glasuju samo oni koji su protiv? Sad. Svi rekao sam. Slušajte malo. Ja molim zstupnike malo pozorosti. Znate od mene zahtijevati sva vaša prava, a kad treba izvršavati obaveze, onda se ne ponašate dosljedno. Ja moram reći nekima. Ovo nije upućeno svima. Ponovit ću glasovanje. Molim zastupnike prvo iz Federacije da budemo precizni do kraja i ako je moguće, zahvaljujući ovom sustavu glasovanja da se istovremeno izjašnjavamo, ali sada da ne bi bilo nikakvih nejasnoća, molim prvo zastupnike iz Federacije, oni koji su protiv da se izjasne. Sad glasujte. Znači, što se tiče Federacije zakon je prihvaćen. Nema dovoljno glasova protiv. Idemo na izjašnjavanje zastupnika iz RS, molim da se izjasne glasovanjem sad. Sa 11 glasova protiv, znači, zakon nije dobio potrebnu većinu u drugom krugu glasovanja, sukladno Poslovniku i konstatiram da Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH nije prihvatio prijedlog zakona o izmjenama dopuna Zakona o carinskoj tarifi. Ja se zahvaljujem svima. Gospodin iz Vijeća ministara iz radne skupine. Imamo još prijedlog zaključka. Da li vi gospođo Palavrić ostajete kod svojih zaključaka? Hvala lijepo.Imamo još prijedlog zaključka gospodina Špirića. Dobili ste ga u pismenoj formi. Molim zastupnike da se izjasne o prijedlogu zaključka koji je podnio zastupnik gospodin Nikola Špirić. Molim vas da glasujete sad. Znači, bila je opća većina, nije bila entitetska većina. Išli smo na usuglašavanje. Kolegij se usuglasio da prihvatimo ovajzakjučak. Pema tome, zaključak koji je predložio gospodin Nikola Špirić, da se Zastupnički dom Parlamentarne skupštine, sa ciljem obnove i podizanja domaće proizvodnje zadužuje Ministarstvo vanjske trgovoine i ekonomskih odnosa da u roku do 60 dana, zabrani izvoz sirovina iz BiH, do razine do koje postoji potrba domaćih prerađivačklih kapaciteta u BiH. Ovim zaključujem prvu točku dnevnog reda 37. sjednice i molim zastupnike, pošto smo ograničeni sa vremenom, našim službama, moj prijedlog je da se izjasnimo o devetoj i osmoj točci. Dakle, o prihvaćanju izviješća zajedničke komisije o usuglašavanju teksta zakona o policijskim službenicima i da damo suglasnost za ratifikaciju, sjednicu narednu ćemo imati 9.6. kada možemo nastaviti, završiti ovu i preći na novu sjedicu. Službama treba pola sata da pripreme uvjete za sjednicu na kojoj će se obratiti glasni tajnih NATO saveza. Rijeć je tražio zastupnik gospodin Vinko Zorić. Izvolite.
Ja sam samo htio kazati prihvaćam naravno ovaj plan kojeg ste vi predložili, ali ja već duže vrijeme, ne znam šta je sa drugim zastupnicima petkom, obično je to bilo petkom ne dobijam tjedni raspored za sljedeći tjedan. Tako da ja ne znam na koji zakon, koji je zakon u proceduri, na koji zakon trebam podnositi amandmane itd. to meni kao zastupniku puno otežava ovaj posao. Mi smo prije uvijek dobili tjedni raspored kad je koja komisija i koji zakon je na rasporedu.
Zahvaljujem se gospodinu Zoriću. Mislim da je intervencija potpuno opravdana. Ja dobijam informaciju da trenutno nema osobe koja je radila to, to moramo riješiti. To je zadaća službi i Kolegja i biće realizirano gospodine Zoriću. Ja vam se zahvaljujem. Molim zastupnike, prelazimo na 8. točku dnevnog reda. Ad.8. Izviješće Zajedničke komisije o usuglašavanju teksta zakona o policijskim službenicima Vi ste izviješće Komisije dobili. Ja otvaram raspravu. Da li se neko javlja? Ne javlja. Zaključujem raspravu. Predlažem da se Zastupnički dom izjasni o prihvaćanju izviješća Zajedničke komisije o usuglašavanju teksta Zakona o policijskim službenicima. Molim vas da glasujete sad. Sa 32 glasa za, 2 protiv. Nitko suzdržan. 24 iz Federacije, 8 iz RS. Konstatiram da je Zastupnički dom prihvatio izviješće Zajedničke komisije o usuglašavanju teksta Zakona o policijskim službenicima. Zahvaljujem se zastupnicima. Predlažem da se dom izajsni da u paketu damo suglasnost za ratifikaciju sporazuma kako stoji u dnevnom redu. Dobili ste izviješće nadležne komisije. Možemo li prihvatiti? Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Prelazimo na izjašnjavanje o točki 7. i o davanju suglasnosti za ratificiranje, pa pročitat ću a) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade SAD o zaštiti i očuvanju određene kulturne svojine, b) Sporazuma između BiH i Vlade Republike Farncuske o recipročnom unapređenju i zaštiti investicija, c) Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Albanije o ukidanju vida za nosioce diplomatskih službenih putovnica, d) Ugovora o slobodnoj trgovini između BiH i Rumunske, e) Konovencije o zaštiti osoba, s obzirom na automatsku obradu osobnih podataka izmjene i dopune Konvenciji o zaštiti pojedinaca, s obzirom na automatsku obradu osobnih podataka, 78 f) Dodatnog protokola uz Konvenciju za zaštitu pojedinaca, s obzirom na automatsku obracu osobnih podataka u svezi s nadzornim organima i prkograničnim protokom podataka, g) Amandmana broj II Kreditnog sporazuma između Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj i BiH Molim Dom da se izjasni glsovanjem sad. Konstatiram da je Zastupnički dom jednoglasno, bez glasova protiv i suzdržanih dao suglasnost za ratificiranje navedenih sporazuma kako sam i pročitao. U ovom trenutku zaključujem rad ovog dijela sjednice. Nastavak će biti po ovim točkama, koje su na dnevnom redu, najvjerovatnije 9.06. dobit ćete na vrijeme pisanu obavijest, a molim sve zastupnike da u 4 i 15 budu na svojim mjestima kako bi se osigurali uvjeti za obraćanje glavnog tajnika NATO saveza, a šefove klubova da osiguraju po jedno pitanje u ime klubova, ukoliko postoji interes za to. Hvala lijepo. Nastavljamo u 4 sata i 15 minuta. 79 Zastupnici, poštovani gosti, nastavljamo sa 37. sjednicom. Sjednici je nazočan 31 zastupnik, znači možemo punopravno odlučivati, odnosno imamo kvorum za sjednicu. Izostanak sa današnje sjednice pravdali su gospodin Suljkanović, gospodin Đedović, gospodin Blagojević a kašnjenje je najavio gospodin Novaković. Za ostale nemam evidenciju. Sjednica dakle, još jednom ponavljam ima kvorum za rad i odlučivanje. Potsjetit ću vas da smo na prvom nastavku ove sjednice završili prvu, sedmu i osmu točku dnevnog reda, a ostale su ne realizirane druga, treća, četvrta, peta i šesta. Rai potsječanja pročitaću vam dnevni red koji ćemo razmatrati u nastavku ove sjednice. Točka dva, 2. Zahtjev zastupnika Nikole Špirića, za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o Visokom sudbenom i Tužiteljskom vijeću, sukladno članku 105., 3. Zahtjev zastupnika Nikole Špirića za razmatranja Prijedloga zakona o državljanstvu BiH, sukladno članku 104. Poslovnika, 4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o flaširanim pitkim vodama BiH, sukladno članku 104. Poslovnika, 5. Prijedlog zakona o postupku medijacije drugo čitanje i pod 6. Imenovanje člana Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine, umjesto gospodina Hasana Muratovića. Prelazimo na realiziranje ovih točaka. Zahtjev, znači točka dva, Ad.2. Zahtjev zastupnika Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o Visokom sudbenom i Tužiteljskom vijeću po žurnom postupku, sukladno članku 105. Poslovnika Ovaj prijedlog kolege Špirića ste dobili. Da li gospodin Špirić želi obrazložiti zahtjev? Izvolite.
Predsjedavajući, cijenjene kolege i kolegice poslanici, uvaženi gosti, gospodine ministre, ja sam naravno, izmjene i dopune dakle izmjene i dopune Zakona o Visokom sudskom i Tužilačkom savjetu BiH tražio u skladu sa članom 105. iz razloga što se radi o izmjenama samo jednog člana, iz razloga što se radi dakle o svim postavljenim sudijama dakle po odluci Visokog predstavnika, dakle Srbima, Hrvatima, Bošnjacima i ostali dakle, nije ovo parcijalno rjšenje nego generalno rjšenje 80 za sve. Želim samo da vas potsjetim, čini mi se da bi smo napravili pravu stvar kada bi smo usvojili ovakvu izmjenu. A vi znate da su ove sudije, dakle Suda BiH njih 7 postavljeni na inicijativu odnosno na bazi odluke Visokog predstavnika. Nakon objavljenog imenovanja uslijedilo je više izmjena i dopuna Zakona o Sudu BiH, nakon kojih je članom 65. istog zakona koji je dao mogućnost izbora sudija BiH na određeno vrijeme, najviše do 5 godina u potpunosti taj član brisan, tako da nema u važećem tekstu navedenog zakona, ne postoji više odredba o mandatu sudija na određeno vrijeme. Kako je odredbom člana 22. i član 65. Zakona o Visokom sudskom i Tužilačkom vijeću porpisano da mandat sudija Suda BiH traje do 70-e godine, to predlažem da se ista ova dakle dopuna odnosi i na postavljene sudije po odluci Visokog predstavnika. Čini mi se da bi smo napravili jednu vrstu diskriminacije ukoliko bi tu mogućnost recimo, ukoliko bi ostavili da nisu regulisani ovim zakonom.Dakle, to je jedini razlog. Ima jedno pismo koje smo dobili od nekog službenika iz saziva dakle starog, već sada starog Sudskog i Tužilačkog vijeća u kojem oni upozoravaju da to ne bi bilo dobro. Dakle nemamo stava novoimenovanog Sudskog i Tužilačkog vijeća ali to je za mene manje bitno. Ja mislim da ovo i jeste zadatak Predstavničkog vijeća parlamentarne skupštine koja usvaja i donosi zakone i može da usvoji i donosi izmjene. To je bio jedini razlog što sam tražio proceduru člana 105. jer nisu obimne izmjene. Dakle, ukoliko cijenite da je ovo dobro, podržaćete ukoliko cijenite da to nije dobro nećete podržati. Dakle, ja mislim da bi ovo bila jedna kratka izmjena koja bi bila u duhu jednakih prava za sve u BiH. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Otvaram raspravu. Imam dvoje prijavljenih. Prvo je bila gospođa Palavrić, pa gospodin Jusufović, pa zatim gospodin Beriz Belkić. To je ono što ja, izvolite gospođo Palavrić.
Hvala lijepo. Dopustite da iznesem svoje mišljenje da je danas bezpredmetno razgovarati o Prijedlogu zakona gospodina Špirića iz razloga što je Zakon o Visokom sudskom i Tužilačkom vijeću objavljen 21. maja 2004.godine i tog dana stupio na snagu, a u tom zakonu u članu 92. zakonu na koji gospodin Špirić želi intervenirati, prestao je važiti kao i entitetski zakoni. Dakle, pravno je nemoguće danas uopće intervenirati na zakon koji je prestao da važi. S druge strane, kada ova prepreka i ne bi postojala, smatram da ne bi bilo korektno da se Parlament neposredno upliće u izbor sudija i tužitelja a to bi bila ta situacija jer sada su imena poznata i činjenica je da visoka sudksa i tužitlačka vijeća nisu dala, nisu imala priliku dati svoje mišljenje. I, mislim da bi se dobilo ono što je suprotno duhu zakona i koji je prestao da važi i novom zakonu. S toga, ja mislim da bi bilo najbolje da kolega Špirić povuče svoj prijedlog zakona ako ne, onda ne znam ovo nije ni za odbiti nego mi pravnici bi rekli odbaciti. Hvala. 81
Zahvaljujem se. Riječ ima gospodin Jusufović.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja ću također da ne bi vam trošio previše vremena, također podržavam ovo i ja sam isto mislio što je gospođa Seada rekla jer je bezpredmetno danas raspravljati o izmjeni zakona koji smo usvojili notom prije na prošloj sjednici. Također treba dozvoliti ovaj, sebi razmišljanje da ne smijemo odmah ići da pravimo presedane po usvojenom zakonu. Ovo ne bi bio jedini presedan jer već pripremljeno je na određen naćin inicijativa još da se praktično nekakvo prethodno stanje legalizira putem ovakvih inicijativa. Znači, apsolutno protiv sam ovakvog načina, ali gospodine predsjedavajući molim vas da iskoristim već s ovom tačkom, pošto je ovo nastavak, također vezano, vi znate da smo usvojili Zakon o Visokom sudskom pravosudnom vijeću. Molim vas ako ste pogledali, evo ja imam, ako treba i dostaviti, Visoki predstavnik je poslije usvajanja zakona imenovao članove Visokog sudskog i tužilačkog vijeća, to je presedan kakav se ne dešava u ovoj praksi. Grubo kršenje zakona, tako da je sve suprotno odredbama onoga zakona uradio. Ne bi vam čitao članove, ali ja vas molim, ali ne mi ovde sebi da pričamo nego treba Ministarstvo pravde je odgovorno i molim vas da iskoristim ovu inicijativu da Ministarstvo pravde odradi posao po zakonu kako je usvojen, ne miješajući se jer je precizno navedeno koji članovi, struktura, koliko državni nivo, koliko entiteti, koliko Distrikt Brčko. Molim vas ovo je bitno jer na ovome se možda bije odlučujuća utakmica i bitka jer ovo grubo kršenje od OHR-a svega onoga što ovaj, mi nastojimo da radimo. Znači, prvo smatram da u vezi i s ovim treba odbiti ovu, ja također molim gospodina Špirića da povuče ovaj zahtjev jer je bezpredmetno o njemu raspravljati ali da oko ovoga pitanja se debelo zabavimo, jer ovo je pitanje previše bitno. Toliko, hvala.
Zahvaljujem se. Nema više prijavljenih za raspravu. Gospodin Špirić ponovo, samo izvolite gospodine Špiriću.
Ministarstvo pravde da odradi po zakonu, izvinjavam se treba iskordinirati da se imenuje komisija pa ako ispadne da je ova koju je imenovao OHR neka bude privremena dok se konstatuje da mi radimo po zakonima našim, jer nije izmjenjen zakon. On je to uradio odmah poslije ovog zakona, i da se zatraži možda mišljenje od OHR-a neka i on da svoje izjašnjenje zašto krši, grubo krši ono što mi donosimo.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Nikola Špirić.
Dame i gospodo, gospodine predsjedavajući, ja ću vrlo kratko. Dakle, ovo je inicijativa koja je podnesena u skladu sa članom 105. u vrijeme kada se moglo u skladu sa članom 105. i druga je stvar što to nije stavljeno kao tačka dnevnog reda u trenutku kada je to dakle član 105. dopuštao. I sada član 105. dozvoljava ukoliko mi shvatamo suštinu i ako smo na istoj liniji, ako nismo poslanici će glasati onako kako misle, ali ne treba da se vadimo na poziciju Visokog predstavnika. Ja nikada nisam bio advokat Međunarodne zajednice Visokog predstavnika niti ću to biti sada, ali se postavlja pitanje zašto Visoki predstavnik u ovoj zemlji radi ono što bi trebale raditi domaće institucije vlasti. Vi znate da je prve članove Izborne komisije imenovao Visoki predstavnik jer parlamenti nisu uradili svoj dio posla na vrijeme. Vi znate da je Visoko tužilačko vijeće nije imenovano na vrijeme, pa je Međunarodna zajednica radila dio posla za nas. I tačno je to da ako neće državne institucije u skladu sa zakonom, onda ne mogu aktivnosti da stoje. Dakle ja ne sporeim da je bolje da se napravi posao nego da se mi nadmudrujemo iz kojeg je naroda, iz kojeg je entiteta, da li je iz Distrikta Brčko jer te aktivnosti traju godinama i nikada ne bi bio uspostavljen Sud BiH bez snažne podrške OHR-a i Visokog predstavnika. I to treba reći. Dakle, lako je sada mudrovati kada su pojedine aktivnosti odrađene. Druga stvar, Seada, kolegica Seada kaže, ovo je uplitanje u izbor. Nije tačno, nego davanje jednake šanse svima. Šta to znači? Neko ko je imenovao Visoki predstavnik, taj je potrošen za sva vremena i ne može nigdje više. To je Božija kazna. Zašto prvoimenovane sudije Suda BiH, koje su odradile dio posla i dakle formirale Sud, bi sad bile kažnjene zato što se stranačke ekipe igraju nekih izmjena. Dakle u tom smislu sam htio samo da intervenišem, ali ako ovde poslanici misle da ovo nevalja, okej, nemam ništa protiv. Ja sam čovjek, poslanik dakle koji predlaže, a vaša volja, vaše razumjevanje će biti odnos prema ovom predlogu. Dakle, može se ovo izmjeniti ako hoćemo. Ja sam htio na prošloj sjednici da intervenišem, jer izmjene i dopune zakona nisu bile prošle u Domu naroda. Imam pripremljen i taj predlog, ukoliko mi isto mislimo o ovim stvarima, ali očito da mi različito mislimo i da ne znam šta sad da uradimo. Da napravim bilo kakvu korekciju, vi ćete imati svoj politički stav i zato molim da se izjasnite. Nisam ja ljut i da ovo prođe i da padne, nego mi se čini da činimo grešku i mislim da je nepravedno svaljivati ono što institucije vlasti BiH ne rade, na Kancelariju Visokog predstavnika na njega lično. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem se gospodinu Špiriću. Znači ispravak krivog navoda, gospodin Miloš Jovanović, pa gospodin Ćeman.
..vezano za Izbornu komisiju BiH da je tu komisiju trebao imenovati ovaj Dom u prošlom sazivu. Međutim, do nas ništa nije došlo. Prema tome, znači nije do Predstavničkog doma nego je do nekoga koji je to vjerovatno smišljeno uradio, da bi to mogao uraditi Visoki predstavnik. E toliko.
Hvala lijepo. Gospodin Ćeman. 83
Kolegice i kolege, ja imam zaista potrebu uključiti se u ovu raspravu, mada je riječ o proceduralnom pitanju. Ovo ima i proceduralni i suštinski značaj. Proceduralno ja podržavam ovo što je kolegica Palavrić rekla, jer uistinu pravno gledajući bezpredmetno je raspravjati o ovome prijedlogu zakona jer evo pogledajte, naravno u tekstu koji nam je ponuđen, predlažu se izmjene zakona koji je prestao važiti usvajanjem novog zakona i koji je stupio na snagu. Dakle, zaista iz formalne tačke gledišta, bezpredmetna stvar. Druga stvar, možemo čak stvari ovako postaviti. U vrijeme kad je Prijedlog zakona podnesen, čak i u skladu sa članom 105. mi smo bili u finalu razmatranja Prijedloga zakona, novog Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću i onda se zaista i tad sa proceduralne tačke gledišta moglo postaviti pitanje zašto se eventualno ova izmjena nije predložila u formi amandmana na zakon koji smo upravo razmatrali i u čijoj smo finalnoj fazi usvajanja bili u tom trenutku? Ali evo i to je formalna strana stvari, prema tome po mom pravnom mišljenju, ali i suštinski dakle, zaista nema apsolutno nikakva osnova da danas raspravljamo o izmjeni, o proceduri razmatranja zakona koji jednstavno više u Pravom sistemu BiH sa ovim oznakama, ovim brojem službenih listova u tom sadržaju nepostoji. Suštinska strana stvari, pošto je i predlagač zakona, kolega Špirić o tome govorio, samo dvije rečenice, molim vas
Molim zastupnike za
Izvinjavam se, samo dvije rečenice. Koliko ja znam, usvajanjem novih reformskih zakona i u oblasti pravosuđa i u oblasti uprave itd. kod svih tih ovaj, u svim tim slučajevima bio je predviđen tako da kažem, period novih imenovanja. Kad smo prvi put krenuli u reformu pravosuđa podlijegali su ovaj, reviziji odnosno novim ....čak i sudije koji su bili imenovani na mandat koji im tad nije ovaj, bio istekao. Prema tome iz principjelnih razloga zaista, ko kaže uostalom da bilo ko od predloženih sudija, odnosno imenovanog Visokog predstavnika, upravo normalnim procedurama neće biti izabran. To uopće niko nije rekao. Ali bi upravo bilo neprincipjelno ovu grupu ovaj sudija posebno izdvajati jer niti su izvorni radnici državne uprave, svi su bili pod revizijom, niti su bilo koje sudije bile izuzete od ovog. Prema tome, naprotiv, upravo iz ovaj, principjelnih razloga ne bi ovu stvar trebalo prihvatiti. To još jednom kažem, ne znači da ljudi možda sutra neće biti izabrani i ne radi se uopće ovde o bilo kakvim političkim onaj, ni stranačkim stvarima nego, ja sam pokušavao diskutovati isključivo kao pravnik i mislimo da to tako treba i posmatrati u ovom trenutku. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još prijavljenih? Nema. Znači prvo se izjašnjavamo o zahtjevu gospodina Špirića da se ovo razmotri prema proceduri članka 105. 84 Molim zastupnike da se stave kartice, još jednom provjere i da se glasovanjem izjasne o ovom zahtjevu. Glasujte sad. Dakle, za je bilo 8, protiv 19, suzdržana 4. Zahtjev gospodina Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću po članku 105. Poslovnika nije dobio većinu. I ovaj zahtjev može ići u redovitu proceduru. Hvala lijepo. Prelazimo a točku tri, to je Ad.3. Zahtjev zastupnika gospodina Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o državljanstvu BiH, po žurnom postupku sukladno članku 104. Poslovnika Dobili ste također ovaj zahtjev. Da li gospodin Špirić želi obrazložiti ovo? Ovdje se radi dakle samo o proceduri. Želi li neko raspravu o ovom zahtjevu? Ne želi. Zaključujem. Prelazimo na izjašnjavanje o zahtjevu zastupnika gospodina Nikole Špirića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o državljanstvu BiH po članku 104. Poslovnik. Molim zastupnike da se izjasne. Glasujte sad. Za 18, protiv 14, suzdržan 1. 10 iz Federacije, 8 iz RS-a. Ovaj zahtjev je dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem se zastupnicima. Prelazimo na točku četiri, to je Ad.4. Zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedoga zakona o flaširanim pitkim vodama BiH, po žurnom postupku sukladno članku 104. I ovaj zahtjev ste dobili blagovremeno. Želi li neko u ime predlagača? Ministar Doko, izvolite gospodine ministre.
Gospodine predsjedatelju, uvaženi zastupnici, razlozi za donošenje ovog Zakona o flaširanim vodama BiH, sadržani su u potrebi adekvatnog, jedinstvenog uređenja uvjeta za promet flaširanim pitkim vodama na tržištu BiH. Postojeći propisi, ne uređuju na jedinstven način ova pitanja na cijelom području BiH, niti pružaju kvalitetnu zaštitu potrošača od domaćih i uvoznih proizvoda koji ne zadovoljavaju osnovne zahtjeve kvaliteta i zaštite zdravlja. Također, Odluka o pokretanju inicijative za pristupanjem BiH EU, «Službeni glasnik BiH» broj 3/99 i potvrda namjere BiH koja se odnosi na prelazne standarde za 85 flaširanu vodu za piće utvrđuju potrebu harmoniziranja predmetne materije sa direktivama EU. Ovaj zakon i odredbe ovog zakona usuglašene su sa direktivama EU broj 987380777 i 89107. I treći razlog zbog kojeg je neophodno donošenje ovog zakona sadržano je u činjenici da je donošenje jedinstvenog Zakona o flaširanim pitkim vodama na nivou BiH uvršten u prioritete aktivnosti OHR-ove Buldožder-ove komisije. Što se tiče ciljeva ovog zakona, oni su obrađeni u članku 2. i glase na slijedeći način; a) Usvajanje neophodnih mjera kako bi se osigurali da je flaširana pitka voda namjenjena za konzumaciju čista i zdrava, b) Usvajanje mjera za uvođenje modernih standarda kvaliteta radi integriteta tog procesa, kako bi se osigurali da su objekti u kojima se proizvodi ili priređuje pitka voda pridržavaju opće prihvaćene međunarodne prakse i sanitarnih standarda, c) Usvajanje neophodnih mjera kako bi se osigurali da primjene neusklađenih odredbi i propisa entiteta i nižih nivoa vlasti ne ometa trgovinu flaširanim pitkim vodama i posljednje, d) Usklađivanje Zakona BiH sa navedenim direktivama. Ja mogu reći da prilikom izrade ovog zakona mi smo imali jako dug period gdje smo pokušali zajedno sa entitetskim ministarstvima i svim nadležnim institucijama ovaj zakon koji je uradila Buldožder komisija i dostavila Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, obraditi na način da se cijeli ovaj zakon dakle, pregleda sa stajališta i intersa BiH. Mi smo imali u tom procesu dosta različita mišljenja čak je bilo mišljenje da uopće ovu oblast ne treba regulirati zakonom. Mnoga razmišljanja su dakle išla u tom smjeru da to treba uraditi pravilnikom, zbog čega bi samo to bile flaširane pitke vode? Zbog čega to ne bi dakle bili i neki drugi proizvodi i u tom proceu mogu reći da nije bilo suglasnosti unutar komisije koju smo imenovali a koja je u svom sastvu imala predstavnike entitetskih ministarstava i drugih institucija. Nakon intervencije i OHR-a vezano za ispunavanje obveza koje imamo prema Buldožder komisiji, mi smo Ministarstvu vanjske trgovine i kasnije Vijeća ministara na svojoj sjednici donijeli odluku da ovaj Zakon flaširanih pitkim vodama uputi na parlamentarnu proceduru. Hvala.
Hvala lijepo gospodine ministre. Prije nego što otvorim raspravu, molim službe a to sam zahtjevao i od sekretara, tajnika Zajedničkih službi da poštuju red sjednice i uvjete za rad zastupnika. To je bio dogovor i ako ima potrebe da se nešto zastupnicima dostavi može se dostaviti ili u stanci ili da se dogovorimo o načinu rada. Hvala lijepo. Želi li neko se uključiti u raspravu o zahtjevu Vijeća ministara vezano za Prijedlog zakona o flaširanim pitkim vodama. Gospodin Ćeman, izvolite. 86
Podržavam dakle uređivanje ovoga pitanja na državnom nivou i jedan sam od onih koji pozdravlja obimniju legislativu državnog Parlamenta i s te tačke gledišta naravno da podržavam čak i razmatranje ovoga zakona po članu 104. dakle u nekoj ubrzanoj proceduri. Ministar je u uvodnom izlaganju dodoše ulazeći malo i u razloge donošenja zakona, a to je sledeća faza rasprave, na nadležnoj komisiji pa je na Ustavnoj, spomenuo da nije bilo saglasnosti u radnoj grupi u ekspertnoj grupi, prilikom pripreme teksta zakona, da li to treba uređivati zakonom ili nekim drugim aktom, pravilnikom itd. Ustao sam samo da kažem, da upravo bi trebalo podastrijeti jednu kompletnu širu argumentaciju na samoj nadležnoj komisiji razloga koji su naveli da se ovo pitanje rješava zakonom a ne eventualno pravilnikom jer prema onome što sam ja u međuvremenu konsultujući se na ovu temu spoznao, ipak je preovlađujući pristup i u drugim ovaj, zemljama da se ova pitanja uređuju da tako kažem podzakonskim aktom. Tim prije što imamo ovaj najavu pripreme zakona o kako se zove o sigurnosti hrane ili tako već kako će se zvati, tako da bi i ovo moglo na općim stvarima, u općim pitanjima biti riješeno tim zakonom. Dakle, podržavam da ipak ide u dalju proceduru ali dotle zaista treba potruditi se i poslanicima dati uvjerljiv odgovor zašto baš zakon? Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodine Ćeman. Gospodin Bešlagić.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, mislim da pravilnik uređuje naćin i kvalitetu a zakon primjenjuje odnosno uređuje sankcije za ne pridržavanje tog pravilnika. Zbog toga se mora donjeti zakon i što apsolutno podržavam, evo i gospodin Ćeman i ja ali dajem objašnjenje jer znate šta je, kad bi se napravila analiza sve šta se pije i šta se flašira u BiH, to bi bili katastrofalni pokazatelji. Pa ja govorim Ćemanu zato što je tražio odgovor pravilnik i zakon i ja sam za zakon i za proceduru, nemojte se odmah nervirati. Pa dobro ja,
Hvala lijepo gospodine Bešlagiću. Molim sve zastupnike da se uvažavamo, poštujemo poslovnik. Želi li još neko oko procedure? Ne želi. Zaključujem raspravu. Molim zastupnike da se glasovanjem izjasne o zahtjevu Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o flaširanim pitkim vodama BiH po članku 104. Molim vas da glasujete sad. 87 Konstatiram da je Zastupnički dom jednoglasno sa 35 glasova za, nitko protiv, nitko suzdržan, prihvatio zahtjev Vijeća ministara da se ovaj zakona razmotri sukladno članku 104. Poslovnika. Zahvaljujem se i ministru Doki, ministru vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Prelazimo na točku pet, Ad.5. Prijedlog zakona o postupku medijacije u drugom čitanju Na prošloj sjednici dame i gospodo zastupnici, ovaj zakonski prijedlog usvojili smo u prvom čitanju. Potsječam vas na Izvješće nadležnog povjerenstva u kojem je sadržano 12 amandmana koji su usvojeni. U plenarnoj fazi imamo amandmane gospodina Selima Bešlagića koje je podnio pozivom na članak 94. točka 3a) Poslovnika. Znači imamo raspravu o amandmanima. Ja tu raspravu otvaram. Želi li neko, gospodin Novaković, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, ja sam prošli put kad smo raspravljali u prvom čitanju o pitanju ovih amandmana, ustvari svrstao i u principe ovog zakona. Naime, za Klub Srpske demokratske stranke su apsolutno ne prihvatljivi amandmani gospodina Bešlagića jer smo upravo na komisiji promijenili zakon tako da to ne bude Zakon o udruženju medijatora nego Zakon o postupku medijacije. I zaista nije logično da jednim Zakonom u postupku medijacije unaprijed utvrđujemo i ko će taj postupak obavljati. Pa čak je ide se dotle da se članom 33. zakona kaže, Udruženje medijatora dužno je u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona donjeti potrebne akte za provođenje zakona. Dakle, mi ovim zakonom dajemo naloge nekom udruženju. Znamo kako se udruženja formiraju, dakle znamo da se formiraju po Zakonu o udruženjim i fondacijama, i znamo da ova ovlaštenja koja ovdje ima država, može nekom udruženju dati, pa i ovom koje je ovde navedeno, ali zna se kako i po kom postupku. Zbog toga je Klub Srpske demokratske stranke protiv ovih amandmana i odmah da kažem da ukoliko i amandmani naravno ne uslovljavamo nego obavještavam Dom, da ukoliko amandmani dobiju ovaj, većinu da mi nećemo podržati zakon u drugom čitanju. hvala.
Gospodin Selim Bešlagić.
Ovo što je gospodin Novaković rekao, ja moram da naglasim da amandman I apsolutno nije izvan principa. To je Zakon za medijaciju na nivou BiH i njemu ne treba donositi nikakav drugi zakon koji će govoriti o primjeni ovog zakona. Prema tome, ja slažem se da amandman I da se stavi na glasanje. 88 Što se tiče amandmana II mislim da nakon ovog vašeg objašnjenja, ja smatram isto također da mora postojati državna institucija koja će dati pravo nekome da zastupa i ja odstupam od amandmana II ali pod uslovom, da amandman I se prihvati kao solucija koja stvarno nikom ne smeta. Što se tiče trećeg amandmana, radi se o tome što ukoliko neko ne napravi ovo što se traži u trećem amandmanu, ovaj zakon neće nikad zaživiti. Iz tih razloga da je predlagač amandmana koji je dat tamo i da je komisija rekla ko će napraviti, ja bih rekao proceduralne akte za realizaciju ovog zakona, ja bih odustao i od trećeg amandmana. Međutim, neko mora uraditi te akte da bi ovaj zakon zaživio. Ako se to ne uradi, vjerujte mi da ovaj zakon nema šansu da saživi. Zato vas molim, da treći amandman, evo ja sam spreman, ukoliko bi bilo definisano ko će uraditi taj dio, evo ovako, sad ću ja reći. Traži se da se briše ...Udruženje medijatora BiH dužno je u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona donijeti potrebne akte za provođenje ovog zakona. Ali neko mora, ja se slažem s vama pošto medijatori, Udruženje medijatora izbacijemo, da pravo to mora neko srediti. O tome se radi i zato vas molim da trećem amandmanu vidite šta ćete uraditi, ali od prvog amandmana ne odustajem. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Bešlagiću. Gospodin Zorić, pa gospodin Novaković.
Ja se ...objašnjenjem predlagača amandmana jer otkud predlagač zakona zna da postoji Udruženje medijatora i da postoji samo jedno. Dakle, trebalo bi napisati barem zbog korektnosti Udruženja medijatora. Pa barem 3 ili 6 ili bilo koji broj djeljiv sa 3. Ovo je mišljenje gospodina Jusufovića radi snimanja. Ja isto mislim da ne bi trebalo ići sa amandmanima na amandmane i Klub HDZ-a neće podržati ovaj amandman jer meni je smiješno da se pravi zakon zbog nekog udruženja. Mi možemo kazati da će Parlamentarna skupština zadužiti nekoga da je li pripremi kako provoditi ovo, zaključkom, ako vi mislite da nema ali očito predlagač zna da ima i zna ovaj, točno što je mislio ovim člankom 33. ja ne znam postoji li ijedna udruga ovih medijatora u BiH? Pa na žalost ne znam.
Hvala lijepo. Replika je li, gospodine Bešlagiću.
Pa odustajem od amandmana II u tom smislu i smatram da taj amandman evo ja povlačim. Ali amandman I ostajem pri tome jer je to zakon na nivou države BiH i za njega ne treba donositi druge zakone. Pročitajte pa ćete vidjeti. Ovaj zakon se uređuje postupak medijacije na teritoriji BiH, a amandman koji su predložili je da se formira sada novi zakon koji će reći da se primjenjuje ovaj zakon. Pa to su nonsesi. A kod trećeg amandmana sam rekao da bi trebalo pravno urediti proceduru jer se bojim da neće niko to uraditi, da će ovaj zakon ostati mrtvo slovo na papiru. Evo o tome se radi. Znači drugi amandman ja odustajem. I vi ste u pravu, to mora biti ..drugi 89 amandman, odustajem. A treći bi trebalo dati neki propis, ja molim pravna lica koja mogu to pojasniti, ja stvarno sam ovde shvatio da ne može se dati nekome da uradi nešto što je zakon ali mora neko uraditi.
Hvala lijepo gospodinu Bešlagiću. Gospodin Novaković, replika pa gospodin Kunić rasprava.
Ja se prvo zahvaljujem gospodinu Bešlagiću što je odustao od amandmana II ali njegovo odustajanje od amandmana II nema smisla ako ostane kod amandmana III jer amandmanom III se ponovo definiše Udruženje medijatora u BiH da je dužno u roku od 90 dana donijeti potrebne akte. Ne može udruženje donositi akte. To može Ministarstvo pravde. Mi smo rekli da, neka Ministarstvo pravde donese potrebne akte za realizaciju zakona a ne udruženje. U toj varijanti, ja s obzirom da gospodin Bešlagić ostaje kod amandmana I, moja namjera je bila usvojenim amandmanom na komisiji da definišemo da će te poslove raditi neka udruženja. Sada, meni nije jasno, ne znam je li jasno gospodinu Bešlagiću ko će te poslove raditi nakon usvajanja amandmana I? Hoće li to raditi neka udruženja s obzirom da se nigdje više onda ne pominje pojam udruženja ako amandman II i amandman III nemamo. Dakle, bilo bi dobro ja zaista nisam sporio svojim amandmanom da je zakon na teritoriji BiH odnosno da on obuhvata čitavu teritoriju BiH. Nije to bila namjera amandmana koji je na komisiji usvojen, nego je bila namjera da se kaže da će se poslovi medijacije posebnim zakonom prenositi na udruženje ili udruženja. Dakle, ukoliko gospodin Bešlagić odustane i od amandmana III u toj varijanti nama nije sporan amandman I. Znači ukoliko odustane od amandmana III.
Hvala lijepo. Riječ ima gospodin Petar Kunić, izvolite.
Predsjedništvo, ovde se radi o takozvanim javnim ovlaštenjima. Dakle, ovaj, udruženje može imati javna ovlaštenja ako mu se to zakonom povjeri, dakle ako se zakonom povjeri udruženju, ono može imati javna ovlaštenja ali ne može imati javna ovlaštenja za sprovedbu zakona. Ovde se radi o sprovedbi zakona. Podzakonske akte o sprovedbi zakona donosi ministar dakle nadležni ministar, on donosi dakle podzakonski opšte normativni akt za sprovedbu zakona. No međutim isto udruženje ovlašteno da donosi ako to zakon kaže podzakonske akte kojima reguliše neka pitanja, ali na tragu zakona. Dakle, ne može donositi akte o sprovedbi, ali može recimo regulisati neke odnose od šireg interesa ako zakon da to ovlaštenje jer će izdavati razna uvjerenja, 90 vršiti razne upravne radnje itd. prema tome, čim su javna ovlaštenja taj sadržajni okvir čini ta javna, ali njih treba precizirati. Dakle, ministar je nadležan da donosi akte o sprovedbi jer je samo Savjet ministara odnosno ministarstva ovlaštena da kontrolišu odnosno odgovorni su za sprovođenje zakona. Prema tome, ne možete udruženju dati da odgovornost za ....zakona. Hvala.
Hvala. Riječ ima gospodin Beriz Belkić
Evo upravo tragom ovoga o čemu je gospodin Kunić da predlagač amandmana preformuliše amandman III pa da kaže da će Ministarstvo pravde ili ministar pravde donjeti u roku od 90 dana podzakonske akte i u tim podzakonskim aktima može i da se reguliše ovo pitanje vezano za Udruženje medijatora itd. mi bi smo onda podržali ovaj amandman I i ovako izmjenjen amandman III, mislim da bi smo imali onda poprilično konsenzusa i dobili ovaj zakon danas. Naravno, sad je stvar predlagača da prihati ovu korekciju amandman III i onda bi smo podržali amandman I i amandman III. Hvala.
Zahvaljujem se gospodinu Belkiću. Prije nego što dam riječ gospodinu Bešlagiću, znači po Poslovniku ne možemo preformulirati amandman. Može se eventualno novi podnijeti na tragu ovog što ste vi govorili pozivom na člank 94. tačka 3. Poslovnika.
...Ministarstvo pravde BiH dužno je u roku od 90 dana donjeti pdzakonske akte. Znači, samim tim evo treći taj prihvatam kao logičnu stvar.
Zahvaljujem se gospodinu Bešlagiću. Želi li još neko? Nema više prijavljenih za raspravu. Znači zaključujem raspravu o amandmanima. Sada imamo situaciju da je gospodin Bešlagić prema mojoj evidenciji koji je jedini imao amandmane, odustao od amandmana II, da umjesto amandmana III ima novi amandman koji predviđa da će 91 Ministarstvo pravde u roku od 90 dana donijeti provedbene akte i ostaje amandman I. Tajnik Doma mi tvrdi da može, ali evo ovaj. Želite li riječ gospođo Palavrić, izvolite.
Budući da je rije o amandmanu na amandman, ja smatram da Poslovnik ne dopušta sada predlaganje amandmana nego 48 sati prije sjednice.
Prema tumačenju Kolegija, možemo se izjašnjavati samo o amandmanima koji su podneseni. Recite gospodine Gligorić.
Hvala gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, s obzirom da ovaj treći amandman o kome je kolega Bešlagić govorio, on se ustvari podrazumjeva, znate. I ovo što je govorio profesor Kunić sasvim je razumljivo kad se radi o provođenju zakona da to radi Ministarstvo Savjet ministara, nadležno ministarstvo i molio bih da u ovom slućaju s obzirom da ne možemo podržati amandman III barem ja lično u ovoj formulaciji kakva je bila prethodno, ali da će se istovremeno u tehničkom smislu sasvim razumljivo Ministarstvo pravde odrediti i imamo ovde prisutnog iz Ministarstva pravde, tako da će amandman III sasvim normalno u redovnoj proceduri mimo Parlamenta doći ponovo u ovu fazu kad će uredbom ili nekim drugm podzakonskim aktom opet to riješiti. I mislim da bi to mogli izaći iz ove situacije. Čisto onako sugestija da prevaziđemo ovo.
Hvala lijepo. Zahvaljujem se gospodinu Bešlegiću. Znači imamo od predlagača povučene amandmane II i III i izjašnjavamo se o amandmanu I gospodina Selima Bešlagića. Ja molim zastupnike da se izjasne o amandmanu I gospodina Selima Bešlagića i da glasuju sad. Za 17, protiv 18, nema potrebnu većinu. Ja konstatiram da amandman I gospodina Bešlagića nije dobio potrebnu većinu. 92
Samo da prokomentarišem. Ovo je dokaz da u ovome Parlamentu samo treba neko pre.... jer gospodin Novaković je rekao da ukoliko odustanem od drugog i trećeg amandmana da će glasati za amandman I. Hvala vam dragi poslanici a naročito vama gospođo Palavrić koja upravo ste opstruirali Zakon BiH. Hvala.
Rasprava je zaključena. Glasovanje također. Rezultate glasovanja možemo svi uzeti i prema njima izvoditi zaključke ne samo oko ovoga nego oko svega onoga što radi Zastupnički dom. Je li inzistirate gospodine Zoriću?
Vrlo ću biti kratak. Gospodine Bešlagiću šta vi mislite koliko bi trajala sjednica? Ja vama govorim. Koliko bi trajala sjednica da je gospodin Raguž i Miro Jović komentirali svaki amandman koji nije prošao o Zakonu o visokom obrazovanju. Ja mislim da bi trajala do danas. Ovo je komentar, samo.
Dobro, hvala lijepo i gospodinu Bešlagiću i gospodinu Zoriću. Završili smo ovu točku dnevnog reda, izjašnjavanje o amandmanima. Prelazimo na izjašnjavanje Doma o Prijedlogu zakona o postupku medijacije u drugom čitanju. Molim zastupnike da se izjasne o ovom zakonu u drugom čitanju. Glasujte sad. Konstatiram da je Zastupnički dom sa 31 glasom za, 3 protiv, 1 suzdržanim, dovoljnom entitetskom većinom, usvojio Prijedlog zakona o postupku medijacije i u drugom čitanju. Ja se zahvaljujem zastupnicima i prelazimo na zadnju točku koja nam je ostala od 37. sjednice, to je 93 Imenovanje člana Povjerenstva za vanjsku trgovinu i carine, umjesto gospodina Hasana Muratovića Imamo prijedlog Kluba SDA da se umjesto gospodina Muratovića za člana ove Komisije za vanjsku trgovinu i carine imenuje gospodin Izet Hadžić. Možemo li se izjasniti o ovom prijedlogu? Molim zastupnike da se izjasne. Glasujte sad. Dakle, konstatiram da je Zastupnički dom sa 35 glasova za, niko protiv, niko suzdržan, jednoglasno umjesto gospodina Hasana Muratovića Komisiju za vanjsku trgovinu i carine imenovao gospodina Izeta Hadžića. Ja se zahvaljujem zastupnicima. Ovim smo iscrpili dnevni red 37.sjednice, ja zaključujem rad 37. sjednice Zastupničkog doma i prije nego što pređemo na rad po 38. sjednici Zastupničkog doma određujem stanku od 15 minuta. Hvala lijepo. Sjednica završila sa radom u 11:00 sati.