Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, dobro jutro. Prije nego što pređemo na uobičajeni rad, molio ih vas da se svi zajedno prisjetimo našeg kolege, prijatelja, zastupnika prof. dr. Miroslava Tuđmana, čovjeka koji je bio najiskusniji među nama, čovjeka koji je od 90-ih godina sudjelovao u stvaranju hrvatske države, hrvatskih institucija, jednoga od utemeljitelja hrvatskog obavještajnog sustava, našeg kolegu koji je u Hrvatski sabor biran 4 puta, 2011., 2015., 2016. i 2020. g., zastupnika koji je bio uvijek korektan, tolerantan, koji je isticao stručnim raspravama, argumentiranim raspravama, bio je zastupnik koji je uvažavao druge, različite, koji nije bio nikad grub u svojim izričajima i kojega smo svi poštovali, bilo mi iz HDZ-a, a čini mi se da i kolege iz drugih stranaka, iz oporbe su Miroslava Tuđmana poštivali. Iza lika intelektualca i znanstvenika i čovjeka koji je predavao na sveučilištu, krio se ustvari jedan jako dobro, dobronamjeran čovjek, blag čovjek i kao takvoga ćemo ga se sjećati. Evo i ova svijeća i ruža neka nas trajno sjećaju na našeg prijatelja, kolegu, zastupnika prof. dr. Miroslava Tuđmana i molim vas sada da minutom šutnje odamo počast našeg dragom prijatelju i kolegi. - Minuta šutnje – Neka mu je vječna slava i hvala mu. U ime svih zastupnica i zastupnika, obitelji Tuđman iskazujem sućut i u ovim teškim trenucima želimo im poručiti da smo uz njih. Komemoracija za prof. Tuđmana bit će u petak u 10 sati u Maloj vijećnici ali s obzirom na epidemiološke uvjete, molim vas da osim predsjedništva Hrvatskog sabora, izaberete po jednog predstavnika kluba zastupnika iz svake političke opcije tako da ga na dostojanstven način i ovdje u Hrvatskom saboru ispratimo. Poštovane kolegice i kolege, sada ćemo prije nego što krenemo sa iznošenjem stajališta, moramo se isto tako dogovoriti za raspravu o amandmanu Vlade na Prijedlog odluke o proglašenju IGP-a RH u Jadrankom moru jer je Vlada podnijela taj amandman nakon što je rasprava zaključena i imat ćemo raspravu o amandmanima Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove na Prijedlog odluka o izboru članova radnih tijela. Amandmani su podneseni iz potrebe usklađivanja dana stupanja na snagu s danom glasovanja o navedenim aktima. Tako da se moramo složiti sa ovako podnesenim amandmanima, da o njima raspravimo, jeste li suglasni? Ako jeste, kolega Zekanović, izvolite.
Nisam razumio, hoćete nam pojasniti, hoćemo li onda opet imati u Saboru raspravu?
Pa moramo, to je formalnost, samo se mijenjaju se datumi jer bilo je planirano do 1. veljače stupiti na snagu, znači danas ćemo to na kraju dana, jel tako, to raspraviti. Hvala vam lijepa. Utvrđujem da smo onda usuglasili da raspravu o amandmanima provedemo i glasujemo kada se za to steknu uvjeti. Sada će nam se obratiti kao osmi, poštovani kolega Mišel Jakšić u ime Kluba zastupnika SDP-a, izvolite.
Hvala, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, dobar dan, lijep pozdrav svima. U proteklih nekoliko dana, prateći hrvatsku javnost i medije, slušajući premijera Vlade RH Andreja Plenkovića, slobodno možemo doći do dojma da živimo u jednoj fantastičnoj, uređenoj, odličnoj zemlji sa odličnim rezultatima na svim poljima života u RH i sve bi bilo savršeno da nema oporbe. Da nema oporbe koja je ne voli ovu zemlju, koja ne želi ovu zemlju, nikad ju nije željela, svjesno radi protiv interesa RH. Čak štoviše, dalo bi se iščitati da nema oporbe, da se ne bi dogodio slučaj Puljašić, da se ne bi dogodio slučaj Žinić jer je valjda i to napravila oporba u pozadini. Ta oporba je valjda i Žarku Tušeku stavila u usta riječi „Kaj bi ti štel biti?“. Naravno da tome nije tako ali ono što me duboko žalosti, što taj model „Kaj bi ti štel biti?“ je odlučio preuzeti naš predsjednik Vlade g. Andrej Plenković. I to na slučaju teme Podravke o kojoj ću danas malo pričati i mislim da imam na to apsolutno pravo jer bez obzira na godine, staž, iskustvo, siguran sam da o toj temi znam puno više od svih onih ljudi koji unazad 10, 15, 20 godina odlučuju o sudbini kompanija čija je povijest dugačka 70 godina. 70 godina je Podravka tvrtka koja prednjači sa svojom inovativnošću, koja prednjači sa svojim rezultatima, tvrtka koja je u Hrvatskoj, u kojoj navodno tada nije bilo ni jogurta, jer ništa nije valjalo, osmislila Vegetu koja je i danas jedan od hrvatskih najvećih svjetskih brandova, tvrtka koja je u 80-ima godina prednjačila sa svojim kampanjama koje su bile mjerljive sa američkim marketinškim kampanjama, tvrtka koje je i u Domovinskom ratu podmetnula leđa za hrvatsku vojsku dok su se neki bogatili i skupljali prve milijune, Podravka je svakodnevno transferirala svoju robu na ratište i tvrtku koja ima ogroman značaj za društveni, sportski i naravno, gospodarski život jednog jednog kraja, cijele naše Hrvatske, a usudio bi se reći kao promotor, i puno šire. Ta tvrtka je danas tema klasičnog političkog kadroviranja. Kadroviranja gdje u totalno netrasparentnim uvjetima nitko ne zna po kojem ključu se bira predsjednik uprave, jedino što je mantra koja traje već nekoliko Vlada, bitno je samo da nije nitko iz Koprivnice ili Koprivničko-križevačke županije jer oni koji su 70 godina stvarali tu firmu, koji su se odricali za tu firmu, oni ne znaju o njoj ništa, oni ju ne znaju voditi. Radnici Podravke koji su i u Covid krizi pokazali koliko su nam važni da prehranimo ovu zemlju, su znali stvoriti dobit u desetinama milijuna kuna, ali eto, nisu mogli koristiti tu dobit za razvoj firme jer tad oni više to ne razumiju, tad dolazi netko iz države i veli, sad se ta dobit uzima za neke više ciljeve. I pitanje svih pitanja je da li je premijer odlučio uzeti onaj dodatak, kad pričamo da je Vegeta nešto što se u sve miješa, što svemu daje bolji okus i da li je jednostavno odlučio postati glavni politički kadrovig u svim onim tvrtkama gdje država ima iole neki vlasnički uvio i što nam onda trebaju mirovinski fondovi? Mirovinski fondovi koji danas u Podravki drže 52% vlasništva, upravljaju našom imovinom, a doslovce samo čekaju koji će dobiti mig od politike, od premijera i toga nekoga instalirati da štiti naše mirovine. Da li je to Hrvatska, da li je to moderna ekonomija koju si mi želimo u ovoj našoj Hrvatskoj? I da li doista nije važno tko je stvarao firmu, koliko je radio u firmi, koliko zna o firmi, koliki je značaj te firme za jedan kraj i generacije umirovljenika koje su stvarale i odricale, jer na kraju se sve svede na prst pera i nečije političko kadroviranje koje mirovinski fondovi obično amenuju? I svjestan sam da će i nakon ove rasprave i budućih rasprava o tom budućem političkom imenovanju u Podravki koje će se dogoditi danas biti opet optužbi da mi to ništa ne razumijemo jer mi u Podravini samo znamo stvoriti, a onda to netko drugi uzme jer su i JANAF i sve što se događalo oko Agrokora i ovo što danas slušamo o HGK i Banjalučkom univerzitetu sjajne stvari koje su od Hrvatske stvorile zemlju bogatije od Danske, no u ime kluba, ali i u ime Koprivnice i Podravine, mogu reći da nećemo stati u borbi za interese Podravine, za interese ljudi koji danas rade u Podravki, ali i za interese i čast i ponos [[Upadica: Hvala vam.]] svih ljudi koji su stvarali Podravku.
Sada ćemo preći na raspravu klubova i nezavisnih zastupnika, iznošenje stajališta. Prvi će na redu biti Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i poštovani kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Evo puno je tema danas u hrvatskom društvu, međutim postoji jedna tema koja je tema svih tema, ja danas moram govoriti o njoj a vjerujem da kolege zastupnici već znaju o čemu se radi. Oni koji ne znaju, ja ih pozivam da danas dođu u klub Hrvatskih suverenista i neka potpišu Prijedlog Zakona o zaštiti života. Dakle, radi se o prijedlogu zakona koji je jednostavan, logičan, kojim se štiti život o njegovog početka odnosno od začeća. Ono što ja ovdje moram pojasniti jer neki zastupnici očito ne razumiju, svatko tko potpiše ovaj prijedlog zakona, on automatski postaje predlagatelj. Ovo nije zakon Hrvoja Zekanovića ili Hrvatskih suverenista, svi oni koji ga potpišu, postali su predlagatelji. Ja ovdje moram istaknuti evo da smo svi Hrvatski suverenisti, nas četvorica kolega Pavliček, Sačić, Milanović-Litre potpisali zasada, također kolega Grmoja i Troskot i također kolega Hasanbegović. Pozivam sve ostale da potpišete, sve one koji ste mi svojevremeno rekli da ste za zaštitu života bez „ali“. Dođite i potpišite. Ono što je bitno naglasiti, znanstvena činjenica da život počinje od začeća, mora se potvrditi u Hrvatskom saboru. Iako je znanstvena, Ustavni sud je tako rekao. Tek kada je potvrdimo u Hrvatskom saboru, e onda smo riješili ovo pitanje svih pitanja. Ja se nadam da ćemo uskoro vidjeti ko je stvarno za zaštitu života a ko voli samo glasove onih koji se pozivaju znači na zaštitu života. Dakle, ponovit ću, dođite u klub Hrvatskih suverenista a i mi ćemo vas posjetiti, evo počeli smo sa prikupljanjem potpisa. Ja se nadam da će ih biti dosta. Ovdje moram još naglasiti par stvari koje su dosta aktualne, jedna stvar je prosvjed koji se upravo planira održati na Trgu bana J. Jelačića, prosvjed poduzetnika i primjećujem jednu interesnu stvar, jučer na Sljemenu je bilo tisuće ljudi, nagurani, natiskani jedno uz drugo, nije bilo marica, nije bilo policajaca. Danas na trgu je policija, jake snage MUP-a paze da se ne bi prekršile epidemiološke mjere. Mi smo država dvostrukih mjerila, mi smo država gdje Vlada RH i MUP na čelu sa ministrom Božinovićem radi onako kako to odgovara gospodinu Plenkoviću. Fantastično je da je baš danas kad je na trgu prosvjed zatvorena je Gundulićeva ulica, jedna fantastična koincidencija koja govori zapravo o jednoj sprezi gospodina Bandića i gospodina Plenkovića. Poštovane kolegice i kolege ja vas pozivam da svojom nazočnošću na trgu podržimo poduzetnike i da kažemo njima niste sami, razumijemo zašto ste tu okupljeni jer nema logike. Nema logike da u BiH koja se slična i po epidemiološkoj situaciji odnosno puno bolja od nas kafići i restorani rade, a da u Hrvatskoj ne rade. Nije logično da se na Sljemenu može okupiti 5.000 ljudi naguranih jedno uz drugo, dok ne može na terasi kafića sjediti nekoliko ljudi. To je ono što je nelogično. Znam da nije mudro nekoliko tema istaknuti u slobodnom govoru, ali evo nemam puno prilike, nemam zapravo ni puno vremena o svemu reći pa ću ovdje istaknuti još jednu temu, a radi se o jednom zakonu koji dolazi jako brzo u raspravu točnije sutra to je Zakon o elektroničkim medijima. Dakle, radi se o jednom opasnom zakonu kojim će se očito pokušati uvesti cenzura u hrvatski javni prostor odnosno prije svega na društvene mreže. Ono što je meni interesantno evo nitko nije komentirao ili skoro nitko, neki portali ipak jesu evo moram reći, jedna vijest koja dolazi iz Amerike. Sa novom Bidenovom administracijom koja je moderna i napredna za razliku od jedne zatucane, zaostale Trumpove administracije dolaze neke nove, neki novi vjetrovi počinju puhati. Tako da je po kratkom postupku su mnoge kršćanske organizacije proglašene za ekstremističke, a govor o vjeri na društvenim mrežama je proglašen je proglašen govorom mržnje. Je li to ono što se sprema i u Hrvatskoj s obzirom da kao što je gospodin Biden i mi u Hrvatskoj imamo globalista za šefa, gospodina Plenkovića, ja mislim da je to taj scenarij. Stoga Hrvatski suverenisti će se suprotstaviti donošenju ovakvog prijedloga zakona.
Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i poštovana kolegica Rada Borić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče sabora, kolegice i kolege, nasilje pandemija ne poznaje, granice ni rasu, ni vjeru, ni klasne razlike. Za sigurno cjepivo protiv njega ne natječu se ni svjetski laboratoriji ni države. Lavinu prijava protiv seksualnog zlostavljanja koju su sada pokrenule žene počela je borbom njihovih prethodnica često u tišini uz podršku tek žena ih ženskih udruga ili pravobraniteljice za ravnopravnost spolova i različitih inicijativa. Žene su upravo ohrabrene istupima drugih žena progovorile o seksualnom zlostavljanju čak i kad nasilnici u ladicama su držali pištolj kao što ga je držao Damir Škaro predsjednik Auto kluba Siget inače i bivši HDZ-ov saborski zastupnik. Dakako i sada je suđenje zatvoreno za javnost zato što se radi o kaznenim djelima silovanja i seksualnog uznemiravanja iako je dakako odvjetnik tražio da žrtva ponovo svjedoči. Retraumatizacija nije ništa novo za žrtve i zato za žrtve tražimo dodatnu sigurnost. Krajem prošle godine kao što znate upravo zbog nedostatka pravih zakonskih okvira 17 žena, 14 stalnih zaposlenica i 3 bivše Hrvatske udruge poslodavaca također su prijavile gospodina Jakelića i za seksualno uznemiravanje i za silovanje i presuda je donešena na način da eto prošla su 3 mjeseca za rok prijave iako su žene dobile naputak da privatno mogu tužiti jer su se prepoznali dakako elementi. Svakim danom dakle raste broj prijava za seksualno nasilje na našim sveučilištima ne samo u Zagrebu i u Rijeci i na drugima, ne samo dakle na sveučilištu već smo vidjeli da, vidjeli smo i slučaj 4 policajke i tu je policajac i dobio otkaz, međutim dakako vidjeli smo i javnost kako je reagirala i kako se svakodnevno umanjuje seksualno zlostavljanje i uznemiravanje i govori se o neprimjerenome ponašanju. Ono što također zabrinjava i kod drugih institucija, što zabrinjava i kod rektora Borasa, zabrinjava da se seksualno uznemiravanje i zlostavljanje prijavljivalo kako bi naš lijepo premijer naglašavao riječi, dakle pri-ja-vlji-va-lo i da su suučesnici i suodgovorni za nasilje u svim institucijama kao što je to npr. HRT. Zabrinjava dodatno da zahtjevi žena idu za sigurnim mjestom za žene, za povjerenstvima na kojima bi se moglo prijavljivati seksualno zlostavljanje i anonimno. Zato što povjerenstvo za dostojanstvo npr. radnika npr. na toj istoj HTV postavljen čelni čovjek televizije postavio čelnog čovjeka toga povjerenstva, pa kako mislite da se može čuvati onda je li može se čuvati anonimnost žena. Žene neće prijavljivati ukoliko ne postoji alat, dakle da žene mogu prijavljivati anonimno. Postoji nešto u pravu, a postoji u Zakonu o pravima žrtava seksualnog nasilja u Domovinskom ratu, a to se zove teret dokaza. Teret dokaza ne mora biti na ženi i vidjeli smo u anonimnim prijavama kad 6 anonimno žena prijavi, dakle na nekom drugom je da odluči da li su to relevantne činjenice koje su unutra ili nisu. Dok god ne postoji sigurno mjesto, dok god ne postoji mjesto da se žene osjećaju sigurnom prijavljivati, dok god postoji kao što imate jučer izjavu s tv-a da upravo sad kad je najveća gledanost da netko želi da te žene žele smijeniti upravu televizije. Vraćam se ponovo na slučaj HUP-a. Žene, 17 žena je bilo optuženo za terorističko djelovanje oko smjenjivanja uprave u HUP-u. Dakle, kada žene organizirano nešto naprave ili pojedinačno, vjerojatno, eto, te žene koje su prijavile seksualno uznemiravanje i seksualno zlostavljanje, dakle one rade protiv javne televizije, umjesto da javna televizija osigura prostor u kome će se žene osjećati sigurno, a taj prostor postoji, dakle nitko ne zna da je ovaj isti Sabor 2018. donio Protokom o postupanju u slučajevima seksualnoga nasilja. U Protokolu jasno stoji što se treba osigurati da se žene osjećaju sigurno. To im moramo pružiti, kao što moramo pružiti mogućnost da se za zakonske promjene, kao ona, o zastari seksualnoga nasilja. Nema zastare za nasilje nad ženama.
Idemo dalje, peta rasprava, Klub zastupnika Domovinskog pokreta, poštovana kolegica Ružica Vukovac, izvolite.
Hvala, poštovani. Ponukana učestalim optužbama od strane vladajućih u ovom Visokom domu na račun nas oporbe, kako nismo dobili dovoljan broj glasova na prošlim parlamentarnim izborima te stoga nemamo izborni legitimitet niti povjerenje naroda, dala sam si truda i pronašla službene rezultate izbora na stranicama DIP-a. Iako se o ovome govorilo nakon samih parlamentarnih izbora, smatram da neke stvari i podatke treba jasno ponavljati kako bi doprle do uha što većeg broja građana naše zemlje. Analiza izbornih rezultata govori da u Hrvatskoj a moguće i u svijetu, imamo presedan. Vladajući vladaju sa samo 45% ukupnih glasova dok je oporba na prošlim parlamentarnim izborima, dobila 55% glasova. Drugim riječima, oporba je dobila čak 156 436 glasova više nego li su dobili trenutno vladajući. Hrvatski Izborni zakon nepravedan je prema većinskom narodu jer daje preveliku prednost nacionalnim manjinama što je iznimka u cijeloj EU tako da je primjerice za biranje jednog zastupnika romske ili primjerice talijanske manjine, dovoljno stotinjak birača dok zastupniku hrvatske nacionalnosti treba i do 40 000. To se protivi Ustavu u kojemu piše da su hrvatski državljani u svemu ravnopravni. Legitimitet je politička potpora koju su na demokratskim izborima slobodnom voljom glasujući dali građani nekoj političkoj stranci ili koaliciji. Zadobiveni glasovi i zastupnički mandati trebali biti osvojeni u slobodnoj, ravnopravnoj izbornoj kampanji u demokratskom i transparentnom izbornim procesu. Ujedno to znači i da većina u biračkom tijelu dragovoljno priznaje i prihvaća autoritet vlasti jer vjeruje da je ona utemeljena na moralnim, pravnim i političkim vrednotama. Demokratski izborni legitimitet ne podrazumijeva samo broj dobivenih glasova birača nego i stvarni demokratski izborni proces. A kao što je to poznato na izborima u Hrvatskoj vlast i stvarna opozicija u izbornoj kampanji i izbornom procesu nisu medijski i financijski ravnopravni. Državna i javna uprava nisu u tome neutralni, Agencija za ispitivanje javnog mnijenja raznim trikovima utječu na biračko tijelo prema interesima vladajuće stranke i tako utječu na rezultate izbora dok je javna televizija u izbornoj kampanji moćno propagandno sredstvo vladajuće stranke. Pitamo li se onda s pravom iz dana u dan, je li ova vlast bez legitimiteta i potpore većine naroda? Koji je legitimitet vlasti koja je izabrana s manje od jedne šestine svih birača odnosno biračkog tijela? Iz svih ovih navedenih podataka i pokazatelja razvidno je i neprijeporno da vlast u Hrvatskoj nema demokratski legitimitet, protivna je Ustavu RH i ne proizlazi iz demokratski kvalificirane većine naroda i stoga ne pripada narodu nego pripada jednoj političkoj eliti koja je bez legitimiteta odnosno političke potpore demokratski kvalificirane većine u biračkom tijelu. Još na fakultetu studenti uče o tri tipa nelegitimne vlasti uzurpacija, diktatura i tiranija. Kako su u Hrvatskoj ipak održani kakvi takvi izbori po toj politološkoj kvalifikaciji i stvarno nedemokratskom izbornom legitimitetu, aktualna vlast i njezina elita, a što drugo nego uzurpatori, a politički poredak nije demokracija nego uzurpacija političkih, ekonomskih te ljudskih i građanskih prava i sloboda velike većine birača. Zbog toga postavljam pitanje ustavnim stručnjacima jednako kao i svim građanima RH, smatrate li da ova autokratska i nedemokratska vlast ima političko pravo donositi odluke za koje je potrebna kvalificirana demokratska većina glasova dobivena na izborima. Hvala vam.
Idemo na 9. raspravu, sada će govoriti poštovana kolegica Dalija Orešković u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Poštovani. Unatoč svim svojim naporima da čitavu državu pretvori u Borg, Andrej Plenković gubi kontrolu jer je sve više onih koji traže i koji su spremni izboriti se za to da se ova država mijenja. Ne samo dvije narikače, ne samo oporbeni zastupnici, građani su počeli pokazivati neposluh baš zato što je ova vlast ostala gluha za sve njihove potrebe i probleme. Izgubili smo čitave generacije razočaranih ljudi koji su otišli jer nisu htjeli biti poslušni nekompetentnim političarima. Nisu se mogli uklopiti u sustav koji od njih traži da postanu stranački uhljebi kako bi uspjeli u životu. Teško je u 5 minuta sažeti svu bijedu naše stvarnosti, od činjenice da je Damir Boras rektor Zagrebačkog sveučilišta pa do ukidanja ovlasti Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. No, u kontekstu naše podrške današnjem prosvjedu, nešto se ipak izdvaja. A to je poruka da se pametan čovjek nema razloga vraćati u zemlju u koju ju je Nacionalnu razvojnu strategiju pripremala kompromitirana bivša Borg ministrica i potpredsjednica Vlade Martina Dalić. Tu istu Martinu Dalić nakon rehabilitacije premijer će sada instalirati za šeficu Podravke unatoč tome što fondovi i drugi privatni vlasnici nose 75% vlasničke strukture. Kakva je moć i uloga države u toj dvotrećinski privatnoj firmi vidi se iz omota Vegete na kojoj je otisnut premijerov lik. Taj omot je Podravka pripremila povodom njegovog posjeta. Protukandidat Martini Dalić bio je Luka Barilović, šef HGK-a čije namete premijer i njegova politička kasta tako gorljivo brani. Državi kakva smo pod HDZ-ovom vlašću postali, dužni smo pružiti otpor. Pravosuđe koje amnestira kompromitirane političare ne služi interesima pravičnosti i pravde. Država u kojoj premijer određuje tko će biti direktor u tvrtkama koje su u većinskom privatnom vlasništvu, nema slobodno tržište. HGK ne služi interesima gospodarstva već je politički plijen HDZ-a. Zbog te Komore, premijer posljednjih dana u nekontroliranom bijesu vrijeđa i omalovažava oporbu, a donekle joj i prijeti. On, predsjednik Vlade, koji po Ustavu nije nadređen HS-u nego mi je podređen, usuđuje se izgovoriti da oporbi zamjera i da joj neće oprostiti što je prošli tjedan odbila sudjelovati u glasanju u trenutku kada vladajući nisu imali kvorum. Premijer se zapravo ljuti što mu je oporba pokazala neposluh. I nije mu to prvi put. Sam je ovih dana podsjetio kako je oporbene zastupnike zvao na konzultacije i to prije nego što se HS uopće i konstituirao. Prva sam to javno odbila, a potom su od svog, već najavljenog dolaska, srećom odustali i drugi. Nakon svih odbijenih oporbenih prijedloga i amandmana, je li vam sada napokon svima jasno da Andrej Plenković nikada nikog nije pozivao na suradnju i dijalog, zvao je da osigura poslušnost ili po potrebi da poslušnost kupi, a oporba koja je poslušna ili kupljena nije više oporba nego je parazit na vlasti? Umišljenom premijeru poručujem, oporba je dužna biti poslušna ustavu i zakonima RH, a ne vama. Inzistiranjem da se raspravljeni zakon kojim se ukida obvezno članstvo u HGK stavi na glasanje i napuštanjem sabornice kada su vladajući odbili da se zahtjevu oporbe udovolji, oporba je pokazala da se za svoje vrijednosti, za svoje stavove i za svoje političke i programske ciljeve bori. Pa nismo svi u ovom sazivu ljudi bez stava i hrabrosti, nismo svi Dario Hrebak. Izlazak iz sabornice bio je čin obrane dostojanstva ove institucije i uloge koju oporba u demokratskom društvu mora imati. Količina premijerovog bijesa, a i nadmenosti nadmašila je samo količina njegove prisutnosti u medijima. I da se sada izrazim premijerovim riječima, način na koji je pokušao prikazati potez oporbe i sve neistine s kojima premijer u javnosti manipulira ispod su svake razine, njegovim riječima dno dna. Hrvatska nije 30.g. imala Nacionalnu razvojnu strategiju. Tjedan dana razlike u izglasavanju uistinu ništa ne mijenja, a čak i kada napokon usvojimo taj otužni dokument kojeg je pripremila vlada, čemu se na temelju te strategije imamo nadati i kada? Ta strategija je šuplja priča. A niti proglašavanje IGP-a koje se također desetljećima čekalo ne donosi nikakav veliki preokret, ne samo u tjedan dana ne donosi ga uopće. A što se tiče obnove, ona neće i ne može krenuti niti kada se zakon izglasa jer nisu za to pripremljeni uvjeti. Čemu onda sve te premijerove riječi? Da natjera na strah jer u strahu su ljudi poslušni, ne samo njegovi zastupnici, ne samo oni prevrtljivci iz redova vladajuće većine, Andrej Plenković želi da u strahu budu i građani [[Upadica: Hvala vam lijepo]] Drago mi je da smo toj samovolji danas rekli dosta.
Hvala vam lijepa. Idemo dalje, sada je na redu poštovani kolega Branko Bačić u ime Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Moram reći da sam čekao da 9-ero klubova, 9 klubova koji su se tijekom jutra izjašnjavali i očekivao sam čekajući njihovo izjašnjavanje da će se bar jedan klub u HS osvrnuti na sramotan događaj koji se dogodio u subotu 30. siječnja 2021.g. Očekivao sam to od onih stranaka i njihovih klubova ovdje u saboru koji govore da su suverenisti, da zagovaraju samostalnost, sigurnost Hrvatske do te mjere da bi na naše granice uputile i vojsku jer im je stalo da Hrvatska bude sigurna, da u Hrvatsku ne može ući nitko, pogotovo ne ući na način da krši propise i suverenost RH. No svjedoci smo da se dogodio jedan, jedan sramotan čin u subotu, da je 4-ica talijanskih europarlamentaraca socijalista pokušalo prijeći granicu RH tamo gdje nema graničnog prijelaza i time kršiti zakone RH i što je najvažnije od svega pokušati na razini EU, na razini Europe diskreditirati i RH i hrvatsku policiju. Žalosno je u tome što taj pokušaj europarlamentaraca koji su htjeli diskreditirati Hrvatsku je napravljen u dogovoru sa Socijaldemokratskom partijom Hrvatske, sa SDP-om. Pa se postavlja pitanje čije nacionalne interese štiti SDP kad je u pitanju suverenitet i samostalnost i sigurnost RH? Očekivao sam kažem da će se o tome osvrnuti bar jedan od oporbenih klubova koji zagovaraju potpuni suverenizam RH. No o tome kao što ste vidjeli nije bilo ni riječi. I druga stvar, druga tema na koju ću se osvrnuti jest ne manje sramotan događaj koji se dogodio u petak kada je oporba u hrvatskom medijskom prostoru, u hrvatskoj javnosti htjela prikazati kako joj je jako stalo do reorganizacije reforme HGK, pa su iza krinke tog zakona znajući da vladajuća većina, točnije HDZ, zbog teške bolesti jednog svog zastupnika nema kvorum, pokušali priskrbiti jeftini politički poena. No da hrvatskoj javnosti bude jasno o čemu se radi, o kakvoj je to reformi riječ kad je u pitanju HGK, evo pokazat ću pa nek to vide hrvatski građani kakva je to reforma, koju zagovara MOST i oporba u HS, HGK. Evo pogledajte dragi zastupnici iz oporbe ako niste pročitali i ne znate zbog čega ste napustili ovu, ovu sabornicu. Radi se o 20-tak riječi koja bi trebala podrazumijevati reformu gospodarske komore. Ovakvom izmjenom zakona kojega su očekivali da se raspravi i glasuje u, u petak ne da nema ni R od reforme nego tek bi nastao problem hrvatskim poduzetnicima jer 12 javnih ovlasti koji proizlaze iz Zakona o HGK bez kojih hrvatski poduzetnici ne mogu poslovati ovakvim prijedlogom zakona oporbe bi tek donijeli u nezavidnu situaciju, gotovo u nemoguću situaciju i nije vama bilo stalo do reforme gospodarske reforme jer da vam je bilo stalo do reforme gospodarske komore onda bi predlagatelj Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o HGK potrudio se napisati ozbiljnu izmjenu zakona koji je usput budi rečeno i vrlo kratak, svega 25 članaka tog Zakona je o HGK trebalo izmijeniti da bi se ušlo u stvarnu reformu HGK. Nije vam to bilo stalo, bilo vam je stalo pokazati da vladajuća većina ne može donositi zakone u Hrvatskom saboru i to vam je bilo jedini razlog. Prema tome, držim da i jutrošnje ponašanje klubova koji se nisu osvrnuli niti jednom jedinom riječju na to što se dogodilo u subotu, di se pokušalo diskreditirati Hrvatsku, na isti način i u istom svjetlu gledam i vaš nastup koji je bio ispod razine ovdje u Hrvatskome saboru kad ste napustili sabornicu. Hvala.
Hvala lijepa, kolega Bačić. Imamo dvije povrede Poslovnika, znam da nisu povrede Poslovnika, ali izvolite kolega Dretar.
Poštovani g. predsjedniče Sabora, čestitam na vidovitosti odmah na početku [[Upadica predsjednik: Hvala.]] Najljepša hvala i vama. 238., to je članak koji je povrijeđen. Poštovani g. Bačić ipak pretpostavljam krivo govori kada govori u ime oporbenih zastupnika, dakle iznosi neistine odnosno misli da mi nešto mislimo. Mi jako dobro znamo što mislimo, HGK treba i mora postojati ali ne u ovome obliku, ne kao kasa za malu skupinu poslušnika. Hvala najljepša.
Kolega Dretar, zaslužili ste opomenu svojim izlaganjem jer slušao sam i ja i svi ostalih 9 klubova zastupnika koji su vrlo grubo nebiranim riječima govorili o vladajućoj većini, o HDZ-u, o partnerima, nismo reagirali, nitko nije reagirao pa bi bilo lijepo da ni vi ne činite takve stvari. Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Bačić je povrijedio čl. 238. gdje je iznio niz uvreda i neistina, o toga da smo koristili mi oporbeni zastupnici kod Zakona o HGK-a bilo čiju bolest i bilo šta. Ne, vi ste povrijedili proceduru, sat vremena ste prije skinuli zakon sa glasanja. I to je bilo nekorektno, nepošteno, protuposlovnički, nekolegijalno, vi ste mogli glasat kako ste htjeli za ili protiv. Razlog zbog čega ste skinuli, to je jedini razlog.
Kolega Bulj, dobivate opomenu a drugo, moram reagirati. Dakle, taj zakon uopće nije bio stavljen na glasovanje, dakle ja ne znam otkud informacija da je nešto skinuto. Uporno ponavljate tu tezu i kroz medije da je bilo pa da je skinuto, nije bilo. Uopće nije došao na red za glasovanje. Dakle, molim vas da govorimo barem činjenice kada idemo s povredama Poslovnika i replikama, ali dobro, to smo već sve slušali. Sada ćemo prijeći na 4. raspravu, to je Kluba zastupnika Mosta i poštovani kolega Ante Kujundžić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Proteklih dana svjedočimo svojevrsnom obliku prikazivanja fatamorgane kao jednog oblika stvarnosti. Naime, tsunami bijesa vladajućih izazvao je pokušaj ukidanja obveznih članarina HGK. Spinovskim forama premijer je udario iz sve raspoložive artiljerije da bi na koncu poentirao kako je riječ o Most-ovom populizmu koji je prepisan od udruge poslodavaca. Zaboravlja premijer kako je ova inicijativa inkorporirana još 2016. g. u Most-ov izborni program kojeg je spomenuti prihvatio složivši se tada kako treba ukinuti tadašnji porez na tvrtke. Nakon njega, uslijedili su stranački vojnici, oboružani premijerovim frazama te koalicijski partneri iz vladajuće većine. Kulminacija amnestične družine dogodila se kada su na selu stupili Burilovići, Čačić, Hrebak i ministar Čorić. Ovaj potonji ne tako davno o ukidanju obveznih članarina HGK-u, kaže citiram: „Država u kojoj ne postoji jedna takva institucija sa sigurnim financiranjem, zapravo pretpostavlja potpunu prepuštenost poduzetničkog sektora odnosno hrvatske ekonomije samoj sebi.“ Pitam se čemu onda služi on kao ministar i čemu onda služi njegovo ministarstvo? G. Čačića je možda zbog godina zahvatila amnezija pa je priboravio kako je još 2009. g. potpuno jasno iznio svoj stav o HGK-a nazvavši ju „parazitom“ ili je možda pak on doživio svojevrsni oblik prosvjetljenja u Vladu velikog Andreja. Kolega Hrebak skriven ispod topolom kaputa vladajućih, izviri i referirajući se na Most-ov prijedlog makijavelistički ispali kao iz topa: „Sve osim sustavne reforme je demagogija i populizam“. Pa pitam se, gdje i što to pojedince odvodi od sebe samih i gubitka habitusa politike o kojoj su još do jučer urlikali? Dragi Dario, rekao bi ti moj zemljak Gotovac, „ ne može Vlada živjeti kao da je u Njemačkoj a narod kao da je u Zanzibaru. Vlada mora dijeliti sudbinu svoga naroda inače nema vjerodostojnosti niti politike niti političara.“ G. Burilović zna što je neumjesno pa tako i nastupa, zašto bi on primjerice komentirao samoga sebe i ono što ima? Radije će on prokomentirati odluke stožera. No ipak, ohrabren izgovori kako su njegovi uistinu veći od 50 000 kn ali navodi kako on mukotrpno radi 30 godina. Ma pitam se što će mu na ovo reći 65 000 ljudi koji su upućeni kući iz opljačkani pogona diljem Dalmacije? Koji sa više od 30 g. radnoga staža i 63 g. života, žive sa 1520 kn mjesečno? Umjesto ovakvih problematika, spomenuti se bave logičnošću otvorenosti i pretrpanosti trgovačkih centara, javnih prijevoza i istovremeno logičnošću zatvorenosti teretana i fitnes centara i da ne nabrajam dalje. Kad već mjesecima stožer ne definira kriterije otvaranja i zatvaranja, svakodnevno imamo logiku nelogičnosti o ne koji ju opravdavaju. Amnestična i bahata družina naziva nas populistima i demagozima za bilokoju inicijativu koju mi pokrenemo a onda ti isti naše populističke inicijative kopernikanskim zaokretom implementiraju u zakonske legislative. Kako njih nazvati? Dok god nas prozivaju, na dobrom smo putu. Kada oko nas bude šutnja. Tada se trebamo zamisliti nad sobom samima. Most je uspio sa IGP-om, uspjeli smo i sa reformom HGK-a, uspjet ćemo u svemu onome što će život u ovoj Hrvatskoj učiniti boljim i pravednijim, i to iz oporbe. Raduje se barem da smo u obrisima u proteklim danima, osjetili količinu snage ovog naroda koji je podignuo glas a sve to rezultiralo je popuštanjem vladajućih i prisilnom reformom HGK-a te postupnim ukidanjem obveznih članarina. Očekujte da nakon HOK-a koji slijedi, ostaje još više od 500 parafiskalnih nameta, inicijative oporbe o istima ali dokle god onih 54% koji ne izlaze na izbore bude stajalo doma, do tad ćete susretati ljude kako kopaju po kantama za smeće i gostit ćemo se ispod prosječnim plaćama i mirovinama, veseliti se podizanju osnovice od 100 kn, čekati opet nekog novog švicarca da nas opustoši i ogoli do kraja i dočekati sustav u kojem ćemo egzistirati brojeći mrvice mrvica i pritom biti sretni što nas nitko ne tuče. Što će tada ostati od nas? Hvala.
Hvala, kolega Kujundžić. Idemo dalje, sada je na redu poštovani kolega Silvano Hrelja u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a, izvolite.
Poštovani g. predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Kada se u tijeku stečajnog postupka dogodi tragedija kao ova u Šibeniku, trgovački sudovi i Ministarstvo pravosuđa bi trebali biti pod crvenim alarmom i analizirati svaki detalj postupka i izvući određene zaključke i poučke. Jer sve nesnalaženje Hrvata u proklamiranim novim načelima tržišne ekonomije, može se vidjeti upravo u vođenju stečajnih postupaka. Prvo što se može zaključiti je da se ne može dekretom preći na tržišno natjecanje već pripremama, učenjem, objašnjavanjem a nadasve preuzimanjem odgovornosti. Sudjelovao sam u stečajnim postupcima predstavljajući zaposlene i njihova potraživanja. Proučavao sam cijeli postupak pod velikim stresom izazvanim neizvjesnošću i strahom za sudbine ljudi pa se osjećam pozvanim govoriti o tome. Temeljna razlika u stečajnom postupku prije i poslije 90-ih je u tome što je prije u potpunosti zaštićen dužnik u funkciji očuvanja radnih mjesta a poslije je apsolutno zaštićen vjerovnik, moćnik, država, banka. Zbog neizučavanja kako to rade drugi, glavinjamo u tim postupcima već 30 g. s kozmetičkim promjenama zakona uništavajući čak i one male dijelove poduzeća koji su mogli opstati na tržištu. Nikada, nikada, ama baš nikada nismo dali priliku da se kroz stečaj, trgovačko društvo transformira u ustanovu, neprofitnu ustanovu, proizvodnu ili uslužnu zadrugu koju vode zaposlenici koji su volji preuzeti odgovornost za nastavak djelatnosti. Nismo im dali poticaje da rade i bore se. Nikada nismo obveznim učinili pokušaj predstečajne nagodbe u kojem se vjerovnici a to mogu biti i radnici, suočavaju sa svime što će izgubiti jer kada su svi spremni napraviti korak nazad, u zahtjevima može se očekivat dogovor i nastavak djelatnosti. Doduše, u zakonu mogućnost predstečajne nagodbe postoji ali samo kao mogućnost. Naravno, to treba predstečajnu nagodbu i preustroj tvrtke, treba znati voditi i uvijek je to vezano uz preuzimanje odgovornosti. Zbog naših ograničenja u zakonima, ali nada sve i glavama i ne preuzimanju odgovornosti, imamo situaciju da 90% stečajeva završava prodajom imovine dužnika. Ta imovina je vrijedna samo za tu djelatnost i interes ima predator koji uništava konkurenciju i želi dobiti imovinu po najnižoj cijeni. Za nešto drugo ta imovina ima vrijednost kvadratnog metra, kile starog željeza i manje. Još je gore kada prodaju imovine vode nekompetentni ljudi i kada u vjerovničkim vijećima sjede ljudi bez iskustva, ikakvih ovlasti i kada se koketira moguće sa špekulantima nekretnina. Osobno me u kontekstu stečaja ne interesira je li neko vjernik ili nije, je li dobar ili loš obiteljski čovjek, zanima me samo poznaje li postupke, djelatnost i njezina pravila te ponaša li se korektno i uravnoteženo prema životnoj činjenici da ljudi trebaju raditi. Nije manje važno dobro poznavati odnose vjerovnik-dužnik koji jesu kompleksni, treba mijenjati i da se stečajni upravitelj za svoj rad namiruje iz stečajne mase jer tada postaje menadžer. Naravno, i on kao osoba može imati svoj interes. Kod mene ovo nije naknadna pamet, govorio sam o tome u svakoj raspravi o izmjenama i dopunama stečajnog zakona a bilo ih puno. Zaključno, kad građani imaju oružje, kad se u pravosuđe sumnja, kada se više od 90% stečajeva rješava prodajom imovine dužnika, kada su vjerovnici zaštićeni a odlučuje se o sudbinama ljudi, kada su postupci i odluke tako neživotne, emocije se ne mogu izbjeći kao ni tragedije, nažalost.
Idemo na 6.raspravu Klub zastupnika IDS-a poštovana kolegica Katarina Nemet. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege. Posljednjih dana imamo prilike čuti gotovo svakodnevna svjedočanstva žena koje su pretrpile neki oblik seksualnog uznemiravanja ili nasilja. Kampanja „Nisam tražila“ razotkrila je brojne primjere nasilja nad ženama i to u obrazovnim ustanovama, radnim mjestima, ulicama. Osim što smo kao društvo suočeni sa šokantnim i bolnim svjedočanstvima žrtava seksualnog nasilja suočeni smo i s nevjericom te brojnim ružnim, uvredljivim i zlonamjernim komentarima poput zašto je šutjela, kako to da se tek sad sjetila progovoriti, gdje je bila sve ove godine, a da, sada je kao i ona uznemiravana. Upravo zbog ovakvih primitivnih komentara te osude vlastite sredine i dobrog dijela društva, žene šute jer je danas očito puno prihvatljivije biti predator nego žrtva. No možda će takvi primitivni komentari zapravo biti alarm za buđenje svijesti o raznim oblicima seksualnog nasilja i uznemiravanja kao i poticanje hrabrosti i spremnosti žena da progovore o traumatičnim iskustvima zlostavljanja. Kolegice i kolege, zastrašujući broj žena se našao u toj situaciji, od studentica, glumica, pjevačica, televizijskih voditeljica do liječnica na stažiranju, političarki, novinarki sve te žene bile su na meti zlostavljača, onih koji su mislili da su nedodirljivi. Ne postoji jamstvo da se bilo kojoj ženi tako nešto neće dogoditi. Stoga mi moramo osvijestiti činjenicu kako nasilje nad ženama nije privatni problem te žene, već je to globalan društvenopolitički problem. A nasilje nikako ne smije biti nečiji privatni problem. Sve dok nas svjedočanstva, uznemiravanja i nasilja i gledamo s dozom sumnje, dok etiketiramo žrtve, dok smatramo da tako nešto treba ostati između žrtve i nasilnika, mi gospodo kao društvo imamo problem. Dok žene šute i dok se srame prijaviti nekoga tko je ponizio njihovo dostojanstvo jer se boje reakcije okoline, jer se boje reakcije samog nasilnika mi kao društvo imamo problem. Upravo zato moramo naći način da one na kojima svijet ostaje, naše mlade, poučimo na jednako kvalitetan način života u svim područjima pa tako i u seksualnom odgoju. Generacije mladih ljudi moraju u najosjetljivijoj dobi odrastanja i spolnog razvoja kroz obrazovni sustav učiti o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i seksualnosti. Zakidanje takvog odgoja ima za posljedicu nerazumijevanje sebe kao seksualnog bića, nerijetko i stigmatizacije da je seks sramotan čin što se zasigurno može negativno odraziti na živote te osobe kao pojedinca, ali i društva u cjelini. Unatoč istraživanjima i dokazima da seksualno obrazovanje štiti djecu i mlade te koristi društvu u cjelini, djeca i mladi u Hrvatskoj u 21.stoljeću nažalost nemaju pristup seksualnom obrazovanju unutar obrazovnog sustava. Stoga je pohvalno što je na inicijativu portala „Reci HR“ te uz podršku 16 inicijativa i udruga pokrenuta peticija za uvođenje sveobuhvatnog seksualnog obrazovanja u školi kao obaveznog nastavnog programa. Moramo spomenuti i pozitivan primjer osnivanja Savjetovališta za spolno zdravlje mladih koja se održavaju na sedam lokacija u Istri. Program savjetovališta je osmišljen kako bi se prevencija spolnog zdravlja mladih u Istarskoj županiji unaprijedila, a obuhvaća promociju ravnopravnosti spolova, nenasilje u vezama, pravo na različite spolne orijentacije bez diskriminacije, ugodno i sigurno spolno iskustvo bez prisile. Kolegice i kolege, upravo ovi primjeri u kojima žene odlučuju svjedočiti o traumatičnom iskustvu zlostavljanja pokazuju da su spremne prekinuti šutnju i da su spremne pričati o nasilju koje doživljavaju pa je zato red na državi da prekine tu šutnju i pristupi prevenciji seksualnog nasilja uvođenjem obveznog seksualnog obrazovanja u škole. Stoga ženama treba reći da nisu krive i nisu same i treba ih ohrabriti da progovore o tome što su doživjele, a ne ohrabriti ih da i dalje šute i trpe, da svoja mučna iskustva stavljaju pod tepih a predatori da i dalje slobodno i bez nikakvih sankcioniranja, uznemiravaju jer im se to naprosto može. Nasilje nikako ne smije biti nečiji privatni problem. Hvala.
Idemo sada na 3. raspravu. Govorit će nezavisna zastupnica poštovana Karolina Vidović Krišto. Izvolite.
Dame i gospodo. U Hrvatskoj smo suočeni s dramatičnim nepovjerenjem hrvatskih građana u državne institucije. Razlog takvog stanja jest što je povjerenje u institucije moguće samo ako su pravila u društvu jednaka za sve, a to, naravno, podrazumijeva da se same državne institucije i njihovi predstavnici pridržavaju zakona. Upravo suprotno čine vladajuće elite. U Hrvatskoj smo svjedoci svakodnevnog kršenja zakona od strane najviših nositelja vlasti te nesankcioniranja tih protuzakonitosti od strane pravosuđa. Tužno i žalosno je da sve to moraju plaćati hrvatski građani koji su ujedno i žrtve te nepravedne politike koji provode društveni moćnici. Evo primjera funkcionalnosti sustava, konkretno na primjeru Njemačke i usporednog, drskog kršenja zakona u našoj domovini. Današnja predsjednica EU komisije Ursula von der Leyen prije nego što je postala predsjednica EU komisije bila je njemačka ministrica obrane. Nakon što su jedne novine objavile da ministarstvo obrane plaća previsoke račune savjetnicima, oporbeni su zastupnici tražili iznose koje je ministarstvo plaćalo savjetničkim tvrtkama. U funkcionalnoj demokratskoj državi na parlamentarni se upit mora odmah i bespogovorno odgovoriti. Kako su iznosi bili visoki, parlamentarna oporba je zatražila istražno povjerenstvo koje je potom i uspostavljeno. Iako Ursula von der Leyen više nije ministrica, ona nije mogla izbjeći saslušanje jer vladavina prava, kao što znamo nema alternative, a kršenje zakona ili manipuliranje zakonima se ničim ne može opravdati. Ono što mora Ursula von der Leyen ili Angela Merkel, morao bi i Andrej Plenković, ali on to ne čini. G. Plenković je dostavlja ugovore Hrvatskome saboru o skandaloznom korupcionaškom projektu Krš-Pađene. Vladi postavljam pitanje o prihodima Odvjetničkog ureda Šeparović, a oni mi, kao da su pali s Marsa, odgovaraju da mi ne mogu dati podatke o dobiti. O tome ih nitko nije ni pitao. O možebitnoj utaji poreza svog tajnika Tedeschija već više od 4 mjeseca mi ne daju odgovor, krše Zakon o trgovačkim društvima te mjesecima obezglavljeno drže tvrtku HEP ne imenujući tj. kasneći s imenovanje nadzornog odbora. Ovo je dio dokaza kršenja zakona od strane Vlade na koje ne reagiraju ni pravosuđe ni tzv. društveni analitičari, a nažalost ni mediji. Njihovo nereagiranje nije slučajno već je odraz međusobne zaštite u zajedničkom korupcionaškom pothvatu protiv hrvatskih građana. Kako se može opravdati da DORH skriva kriminalnu privatizaciju Croatia osiguranje i to već 7. g., a iznos za koji su hrvatski građani oštećeni je minimalno 4 milijarde kuna. Iako je sve dokumentirano i iako je Državna revizija utvrdila da je privatizacija Croatia osiguranja protuzakonita, DORH i SDP-HDZ-SDSS moćnici skrivaju taj kriminal. Ali ta korupcionaška i antihrvatska struktura ide dalje. Čovjeka koji je vršio to kriminalno preuzimanje Croatie od strane Adrisa, Damira Vanđelića, Vlada postavlja da upravlja milijarda, a duboka udbaška država tog Vanđelića priprema pak za gradonačelnika Zagreba. Ova protuzakonita i ... [[Govornik se ne razumije.]] metoda vladanja je uzročnik svih nepravdi u Hrvatskoj. Ona je uzročnik siromaštva hrvatskih građana. Tu drskost vladajuća struktura nesmetano nastavlja. Jučer je objavljeno da će predvodnica kriminalne skupine Borg, Martina Dalić biti nova predsjednica uprave Podravke. Njezine nekažnjene rabote u skupini Borg sada se nagrađuju. Suprug Matine Dalić je istovremeno član uprave INA-e u ime Vlade. Ima li ova Vlada mjere u svojim antieuropskim korupcionaškim i nepotističkim eskapadama? Hrvatska ima sposobnih ljudi, poznam pojedince koji su apsolvirali najbolja svjetska sveučilišta, ali oni nisu poslušnici i njihovu sposobnost Vlada ne želi. Ali, bez sposobnih ljudi nema napretka i blagostanja. Vratimo se na početak. Zašto Ursula von der Leyen i Angela Merkel moraju izaći pred istražno povjerenstvo i odgovarati parlamentu? Zato što njihov pravni poredak funkcionira, zato što se sve relevantne društvene snage odnose odgovorno prema svome narodu. Da nekim slučajem Angela Merkel odbije istražno povjerenstvo gdje postoji ozbiljna sumnja u korupciju, pritisak medija, političkih analitičara, tj. cjelokupne društven elite bio bi takav da bi zbog pokušaja skrivanja korupcije morala automatski odstupiti. U Hrvatskoj je pravosuđe servis vlasti te iz zakoni ne zanimaju, a društveni analitičari imaju ugovore sa državni tvrtkama, ministarstvima, tj. prodali su svoje intelektualne sposobnosti za nekoliko srebrnjaka. Hrvatske vladajuće elite Hrvatsku smatraju svojim plijenom s kojim smiju raditi što žele. Međutim, dame i gospodo, u Hrvatskoj više nema nepoznanica. Na jednoj strani je nezasitna i gramzljiva elita za koju nema svetinje osim njihovog hedonističkog materijalizma, a na drugoj strani je većinska Hrvatska koju je ova prva skupina dovela u siromaštvo i beznađe. Vladajući zaboravljaju jednu činjenica, a ona glasi, hrvatski narod je se znao riješiti i opasnijih protivnika, pa će smoći snage i riješiti se pokvarenih elita. Mi ćemo se izboriti za Hrvatsku u kojoj se zakoni primjenjuju na sve jednako i Hrvatska će biti pravedna država na zadovoljstvo ogromne većine hrvatskih građana. A sadašnji moćnici će morati odgovarati za svo zlo koje čine Hrvatima.
I posljednja točka večerašnje sjednice je: Izbor, imenovanje i razrješenje. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove podnio je amandman na 25 prijedloga odluke. Sukladno čl. 199. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima suglasili smo se na početku današnje sjednice. Molim predsjedniku Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Nadu Murganić da obrazloži podnesene amandmane.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče HS-a. Cijenjene kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanje i upravne poslove na svojoj sjednici donio je prijedlogu niz amandmana na prijedloge odluka o imenovanju članova Odbora HS-a kao i članova Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije i to iz sljedećeg razloga. Naime, u točki 2. Odluka utvrđeno je da imenovani članovi, dakle rad i se o vanjskim članovima stupaju na dužnost sa danom 1. veljače 2021.g. Kako navedeni prijedlog odluke nije usvojen na glasovanju 29. siječnja ove godine kako je bilo predviđeno predlaže se da se navedena točka 2. Odluke briše, dosadašnja točka 3. postaje točka 2. Sukladno navedenom članovi odbora stupit će na dužnost danom donošenja odluke, a ne povratno s danom 1. veljače 2021.g. to je jednostavno na neki način tehnička stvar.
Hvala uvažena predsjednice. Sukladno čl. 122. Poslovnika mogu sudjelovati samo klubovi. Klubovi nisu niko prijavljen. Otvaram raspravu, a ujedno i zaključujem jer nema prijavljenih, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Laku vam noć. Sutra nastavljamo u 9,30 sa Prijedlogom zakona o autorskom pravu i srodnim pravima, prvo čitanje, P.Z. br. 61. Laku vam noć. SJEDNICA PREKINUTA U 21:05 SATI
Idemo dalje, sada krećemo s radom: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, prvo čitanje, P.Z.E. br. 70 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Molio bih predstavnika predlagatelja da nam da dodatno obrazloženje navedenog prijedloga zakona, poštovani državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja Ivo Milatić, izvolite.
Hvala g. predsjedniče, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika koji je pred vama bavi se i uređuje pitanja kao što javnost postupka istraživanja eksploatacije ugljikovodika, stvaranje poticajnog okruženja za istraživanje i eksploataciju biotermalnih voda čija se akumulirana toplina može koristiti u energetske svrhe, skladištenje prirodnog plina i trajno zbrinjavanje ugljikova dioksida i zabranu masovnog hidrauličkog fakturiranja. Povod za izmjene i dopune zakona prije svega nalazi se u potrebi za usklađivanjem nacionalnog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU-a, tako se poboljšava transparentnost postupka koji se provode temeljem ovog zakona te se jamči dodatno uključivanje javnosti u postupke vezane uz istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, geotermalnih voda za energetske svrhe i podzemna skladišta plina na način propisan EU direktivom. U potpunosti se dakle prenosi Direktiva 2014/52 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2011/92 o procjeni utjecaja određenih javnih i privatnih projekata na okoliš. Prema direktivi, učinci na okoliš moraju se uzeti u obzir u najranijoj mogućoj fazi prilikom donošenja odluka o projektu a mjere zaštite okoliša moraju biti ugrađene u konačnu odluku i dane javnosti na uvid a to je ovim dopunama ugrađeno u zakon. U zakon se unose pojmovi odnosno definicije javnosti i zainteresirane javnosti. Uvodi se obveza objave nacrta pojedinih akata koji se odnose na naftno-rudarske projekte i građevinske dozvole za naftno-rudarske objekte i postrojenja a čiji sastavni dio moraju biti mjere zaštite okoliša i programi praćenja stanja okoliša iz provedenih postupaka procjene i ocjene utjecaja zahvata na okoliš. Donošenjem ovog zakona omogućava se javnosti uvid i u pojedine uvjete koji izdaju nadležna tijela za projekte i građevinske dozvole. Sve to će biti javno dostupno na mrežnim stranicama resornog ministarstva. Također javnosti i zainteresiranoj javnosti će se omogućiti pristup pravosuđu u pogledu odobrenja za zahvate koji se izdaju temeljem Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Jasno se definira kada se provode postupci i koji vezani uz Zakon o zaštiti prirode kao i postupci vezani uz Zakon o zaštiti okoliša te koje su to vrste projekata gdje je nužna i očekivana provedba postupka koji proizlaze iz područja zaštite okoliša i prirode. Budući da Agencija za ugljikovodike provodi pripremne radnje za jedinstveni postupak nadmetanja za istraživanje i eksploataciju, ovim izmjenama utvrđeno je obveza agencije u pripremi i dostavi inicijativa za izmjene i dopune prostornih planova a prije objave jedinstvenog postupka nadmetanja odnosno natječaja. Usklađivanje prostorno planske dokumentacije u suradnji sa tijelima državne uprave nadležnim za prostorno planiranje i okvirnog plana i programa istraživanja i eksploataciji ugljikovodika u RH, otkloniti će se dosadašnji zastoji u realizaciji projekata nakon izdanih dozvola odnosno sklopljenih ugovora o istraživanju i podjeli eksploatacije ugljikovodika. U cilju učinkovitog korištenja energije geotermalne vode koja predstavlja obnovljivi izvor a kako bi se ubrzala energetska tranzicija, zakonom je postavljen jasan pravni okvir za usporedno izvođenje naftno-rudarskih radova kada oni uključuju različite svrhe korištenja, kao što su ugljikovodici, geotermalne vode za energetske svrhe. Time će se omogućiti korištenje postojeće infrastrukture, odnosno maksimizirati upotreba postojećih objekata i napraviti tranziciju iskorištenja ugljikovodika prema korištenju geotermalnih voda u energetske svrhe, ali i omogućiti skladištenje i trajno zbrinjavanje ugljikova dioksida. Stoga se ovim izmjenama zakona omogućava novom investitoru da preuzme obvezu sanacije u slučaju da podložno dogovoru s drugim investitorom želi preuzeti naftno-rudarski objekt, tj. bušotinu koji je u vlasništvu tog drugog investitora. Sanacija postojećih bušotina jedna je od glavnih premisa ovog zakona te njihova daljnja uporaba za različitu svrhu u isto vrijeme optimizira korištenje postojeće infrastrukture te osigurava njihovu sanaciju nakon toga. Također, ovom izmjenom zakona omogućeno je osnivanje razvojnog društva koje može doprinijeti razvoju obnovljivih izvora energije, ali ujedno i razvoju ostalih gospodarskih elemenata. Cilj je u što većoj mjeri razraditi modularni odnosno kaskadni sustav korištenja geotermalnih voda za proizvodnju električne energije, u toplinarstvu te u poljoprivredi kako bi se iskoristio njihov maksimum i doprinos smanjenje emisije stakleničkih plinova, razvojnih kapaciteta za trajno skladištenje ugljikova dioksida u geološkim strukturama, a na korist cjelokupne zajednice. Ovim izmjenama RH slijedi preporuku EU komisije 2014/70 od 22. siječnja 2014. o minimalnim načelima o pogledu istraživanja i proizvodnji ugljikovodika i po prvi puta zakonskim izmjenama u odnosu na druge europske zemlje radi iskorak i zakonski onemogućava masivno frakturiranje kao rizičnu i opasnu djelatnost. Zaključno, smatramo da se ovim izmjenama i dopunama zakona doprinosi stvaranju sigurnog pravnog okruženja za investitore, štiteći pritom interese RH te istovremeno stvara sigurno, jasno i razvojno okruženje izvođenja održivih naftno-rudarskih aktivnosti. Hvala na pažnji.
Ostanite državni tajniče ovdje jer ima replika. Prvi je na redu kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo državni tajniče. Održivi razvoj na koji se pozivamo i zelene politike u biti u Hrvatskoj na najljepšem i najočuvanijim prostorima, kao što su Dinaridi, planine od Dinare, Velebita, hrvatska Vlada je dala da se istražuje i u slučaju pronalaska ugljikovodika da se eksploatira od strane INA-e ili ne znam već koga, nekoga stranog investitora. Je li to održivi razvoj? Da li najveći bazen pitke vode i najljepše planine i najočuvanije područje krša se toliko riskira s ovim da jednostavno ne gledate interes Hrvatske nego gledate isključivo interes dobiti stranih kompanija koje su ionako predate od hrvatskih vlasti u njima u ruke, a to je hrvatsko, znači to je naše. Odakle vama pravo i bilo kome dati tu našu svetinju? Našu planinu koja je bila vrlo značajna u Domovinskom ratu, za koju smo ginuli, od Dinare do Velebita, dati da ih buši, istražuje, a u interesu stranca, u interesu onoga koji nije narod nego koji potlači ovaj narod. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala na pitanju, odnosno na replici. Hrvatska Vlada isključivo ovaj posao radi u interesu hrvatske države i hrvatskog naroda, kao što ste vi sami rekli, to znači nijedna dozvola nije dana u području koje je zaštićeno, nijedna dozvola nije dana u području u kojem je to zabranjeno. Znači u ovom području u kojem vi spominjete, dozvole nisu dane u onom dijelu koji je zaštićen, ako je koji dio korišten, on je, to korištenje isključivo onaj dio gdje je to dozvoljeno i gdje ne postoji nijedna ugroza za prirodu, okoliš i bilo koje druge interese RH.
Kolegice Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Evo, poštovani pitala sam vas to na odboru, ali i ovdje u plenumu, da nam objasnite zašto ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona ne slijedi ciljeve iz Nacionalne razvojne strategije koju smo imali prilike čuti i prošli tjedan ovdje u Saboru, a to je da ćemo biti predvodnici u zelenoj transformaciji. Naime, vi ovim izmjenama i dopunama zakona niste promijenili primat .../nerazumljivo/... ugljikovodika nad obnovljivim izvorima energije. Konkretno, jedan od razloga za ukidanje dozvole za istraživanje geotermalnih potencijala je upravo to da ako smetaju ili bi mogle ometati eksploataciju ugljikovodika. Dakle jasno je da se još uvijek daje prednost fosilnim gorivima. Molimo vas da nam objasnite zašto i da li namjeravate do drugog čitanja to ispraviti?
Izvolite odgovor.
Hvala uvažena saborska zastupnice. Što se tiče ovaj rasprave koju smo imali na odboru, obzirom da smo ovim prijedlogom zakona detaljno razdvojili eventualne ovaj, više investitora na jednom području, a kad je u pitanju ugljikovodici i geotermalno, a obzirom da je ovaj zakon inače dosta, dosta normiran zbog osjetljivosti cijele problematike i zbog velikog interesa javnosti, ova odredba je ostala iz staroga zakona. Tako da, apsolutno se slažemo s vama, razmotrit ćemo između 2 čitanja i pretpostavljam da neće biti nikakove prepreke da se ta odredba izbriše, a što se tiče našeg opredjeljenja kao zemlje da smo mi apsolutno opredijeljeni prema obnovljivim izvorima, a ne prema fosilnim i ostalim situacijama, to je jasno, prema ciljevima koje smo zadali u svim našim strateškim dokumentima i stanju koje je sada na terenu.
Kolegice Marić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani državni tajniče. Vjerujem da resorno ministarstvo vodi registar broja eksploatacijskih polja. Da li imate recentne podatke o broju tih eksploatacijskih polja ugljikovodika? Ja sam našla zadnji podatak da imamo u Hrvatskoj 57 na kopnu i 3 na moru. Obzirom na utjecaj i minski sumnjivih područja i ovih seizmoloških značajki, dakle nedavnih potresa, da li ste napravili kakvu reviziju u vezi broja? Znači koliki je broj i obzirom na utjecaj potresa. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala. Broj je onaj koji je u evidencijama i u registrima Agencije za ugljikovodike, ovaj, potrebe za revizijom nema, osim potrebe za kontrolom koja je dnevna i na razini onoga što državni inspektorat sukladno svojim ovlastima i naftno rudarski inženjeri kontroliraju. Znači, redovite su kontrole od strane nadležnih tijela i od strane agencije kada su u pitanju velike nesreće i našeg, našeg ovaj povjerenstva za velike nesreće, tako da ono, za sad je stanje redovno i tu nismo primijetili nikakvih nekakvih dodatnih problema u funkcioniranju postojećih postrojenja.
Kolegice Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, rekli ste da ovaj zakon predviđa i kada i koji se postupci pokreću, pa bi vas ja još jedanput molila, kao što sam rekla i na odboru, da se preispita čl. 19. u kojem kaže da „nositelji izrade prostornog plana pokreću postupak usklađivanja površine za eksploataciju prostornih planova najkasnije u roku od 8 dana od zahtjeva agencije“, kada znamo da Zakon o prostornom uređenju i gradnji predviđa čl. 78. da se izrada odnosno izmjena i dopuna prostornog plana započinje na temelju odluke predstavničkog tijela, što znači gradskog odnosno općinskog vijeća, 8 dana je prekratki rok da bi se pripremila odluka, poslala na gradsko odnosno općinsko vijeće i usvojila.
Izvolite odgovor.
Hvala. Složio bi se s vama da ovaj, da smo i jučer u raspravi zaključili da taj rok ćemo u stvari između dva čitanja maknuti iz zakona jer jednostavno nemamo nikakvog razloga sumnjati u to da kada agencija temeljem ovog zakona pokrene inicijativu da će lokalna samouprava sukladno zakonu i rokovima koje svaka lokalna samouprava ima ako ima specifično ovaj možda neko kraći neko duži rok, to odraditi u, u onom dijelu vremenskom kakvo je. Mi smo svjesni činjenice da nijedna aktivnost kada je u pitanju prostorno plansko planiranje u ovom zakonu i generalno ove aktivnosti ne mogu ići ako ne postoji podrška lokalne i regionalne samouprave prema ovakvim projektima, znači bez podrške lokalne i regionalne samouprave u prostorno planskom planiranju ovih projekata nema i tu se slažemo s vama da ćemo to ispraviti.
Kolega Totgergeli, izvolite.
Hvala predsjedniče. Poštovani tajniče, Ugovori o istraživanju i podjeli i eksploataciji podjele ugljikovodika na kopnu za 5 istražnih prostora potpisani su 2016.g. Uzimajući u obzir obvezu čuvanja tajnosti podataka recite nam ono što možete, u kojoj su to fazi ta istraživanja odnosno očekuje li se uskoro i eksploatacija na tim istražnim prostorima?
Izvolite odgovor.
Hvala. Na temelju ovog zakona kao što znate dodijeljeno je dosta koncesija u nekoliko navrata i izvjesno je da postoje, koliko imam informacije, dva pronalaska koja se još nisu do kraja verificirali i očekuje se u dogledno vrijeme određena proizvodnja, a radi se o plinu. Za vašu informaciju mogu reći da na temelju ovog zakona, otkad ovaj zakon postoji lokalna samouprava je na ime naknada i lokalne samouprave državnih proračuna, na ime naknade i raznih davanja koji su temeljem ovoga zakona ovaj nastali dosada je uprihođeno 55 milijuna kuna, znači, a još nije počela proizvodnja temeljem ovog zakona odnosno ovih novih koncesija koji su ovaj koji su napravljeni, tako da očekujemo da će vrlo izvjesno i krenuti.
Kolegice Baričević, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Uvaženi državni tajniče, zaključili ste da ovaj zakon jasno definira postupke i procedure izvođenja svih rudarskih aktivnosti čime se doprinosi stvaranju sigurnog pravnog okvira za buduće investitore, a štiteći isto tako interese RH. U novom nacrtu prijedloga prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije nalazi se članak koji upravo određuje istražne prostore ugljikovodika sukladno okvirnom planu i programu istraživanja i eksploatacije ugljikovodika na Jadranu RH definirano je 9 istražnih prostora. Zanima me da li se te istražne radnje mogu provoditi ukoliko lokalno stanovništvo zaključi i županija da to nije u njihovom interesu? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Nijedno istražno istraživanje se ne može napravit ako nije prvo u skladu sa zakonom, a između ostalog i sa prostornim planom. Što se tiče Splitsko-dalmatinske županije, ovdje u prethodnim raspravama kada smo o ugljikovodicima govorili prije nekog vremena bilo govora zašto su određena polja po cijeloj županiji, a onda smo to objašnjavali da neovisno što su polja predviđena u cijeloj županiji da se 15 km od zadnje zaštićenog područja od zadnje obale ne može vršiti ni istraživanje ni eksploatacija. Sada smo to i u grafičkom smislu u listopadu prošle godine dostavili Splitsko-dalmatinskoj županiji i očekujemo da će se u mapama i u provedbenim odredbama prostornog plana Splitsko-dalmatinske županije to tako sve i napisati neovisno o tome što je prije bilo ucrtano područje, ali se nije smjelo.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Predsjedniče, tražim stanku u ime Kluba MOST-a od 10 minuta na temu istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. Ja nisam bio zadovoljan u replici i odgovor državnoga tajnika gdje je krš ugrožen i taj najljepši, najljepši prirodni biser Europe to su Dinaridi, to je na području 8 županija. Kada vidim da će se bušiti Dinara i da je dato da se istražuje i poslije toga ako se u 5.g. nađe da će se eksploatirati 20.g. da će te platforme biti na Dinari, Velebitu uz to šta tu imamo najveći potencijal koji bi morali štititi i nacionalni resurs to su pitke vode koje su ključni resurs i koje su se počele već sada nalaziti na burzi isto kao i nafta, to je naš potencijal koji moramo štititi i braniti, a nikako samo prepisivati uredbe kako nama paše i donositi kako nama paše. Ako govorimo o održivome razvoju onda moramo sve napraviti da zaštitimo ključni naš resurs u kršu, a to su vode, a ne štetni projekti istraživanja, bušenja, vađenja ugljikovodika, nafte i ostalog. Ako svedemo ovu cijelu priču na to da to damo stranim investitorima jer je već predato to stranim investitorima 2019. g., onda nismo zaštitili naše bisere i naš resurs, gospodarski resurs, našu vodu, naš turistički biser isto kao i naš Jadran, 9 istražnih polja u Splitsko-dalmatinskoj županiji koji će stršiti platforme a turistička smo zemlja, da bi neko imao ogromni profit i dobit ali nikako hrvatski narod. Štetni projekti kao što su bušenje našega krša je nešto najmorbidnije što se može napraviti prema hrvatskom narodu i budućnosti naše djece kako na Jadranu, tako i ovdje. Znači štetne projekte ne prihvaćam nikako i vaše obrazloženje nikako nije dobro jer ne štitimo ključni resurs, naš krš gdje su pitke vode. Hvala lijepo.
Stanku ću odobriti. Javlja li se još netko? Ako ne, nastavljamo u 11 sati i 5 minuta. STANKA U 10,53 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,07 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom, prvi je na redu poštovani kolega Zvane Brumnić, izvolite.
Poštovani državni tajniče, mene bi prvo zanimalo zašto ministar danas nije ovdje kada se radi o ovako važnom zakonu? A drugo pitanje proizlazi iz vašeg obrazloženja zašto idemo u izmjenu ovog zakona i onda pod prvo piše da nam je Europska komisija dostavila 7. ožujka 2019., prije 2.g. primjedbu da nismo u skladu sa europskim direktivama što se tiče javnosti i zainteresirane javnosti. Pa bi mene zanimalo što se to događalo 2019. do danas, što je to prošlo, a da javnost na to nije imala uvid? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala. Od 2019. sve što se je događalo bilo je javno obznanjeno i javnost je imala uvid. A razlog zašto je zakon ovoliko vremena ovaj trajao odnosno njegovo usuglašavanje i postupci osim covida jednostavno to je takva vrst zakona u kojem prethodno usuglašavanje, prije savjetovanje i usuglašavanje do prvog, do slanja zakona za prvo čitanje na vladu jednostavno traje dosta vremena i trajalo je i eto tu, tu je samo dokaz da je dovoljno faktora i tijela državne uprave bilo uključeno i zato mislimo da je prijedlog zakona u redu.
Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani državni tajniče, recite hrvatskoj javnosti što je to frakiranje odnosno frakturiranje?
Ja nisam geološke struke, ali evo kolege i biolozi su mi rekli, znači to bi bilo ovo što smo zabranili, znači masovno frakturiranje to bi bilo utiskivanje u bušotine ogromnih količina vode, znači preko 10.000 kubika vode da bi se pospješilo iscrpak odnosno to je znači opasna su, to su opasne situacije jer to silno utiskivanje vode bi značilo moglo poremetiti određene prirodne tokove u, u stijenama i jasno da mi kao zemlja koja ovaj ima itekako senzibilitet prema okolišu ovaj to, to smo zabranili jer inače u zadnjih decenija nije bilo uopće takvih situacija da je neko to u Hrvatskoj radio na takav način i onda smo još, to je dodatni ovaj razlog zašto smo to i zabranili da ne bi nekome palo na pamet.
Kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo g. predsjedniče HS. Državni tajniče, lijepo ste obrazložili ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Ja sam samo htio naglasiti da je geotermalni potencijal, kao i zalihe naše nafte i plina jasno definiran istraživanjima naše INA-e koja je jasno to definirala. Geotermalni potencijal koji danas se ne koristi u dovoljnim količinama jasno će biti definiran ovim zakonom i mogućnostima. Imam samo jednu bojazan, a to je studija utjecaja na okoliš, da ili ne ili je potrebno samo ocjena o procjeni potrebe studije na okoliš jer ovo će dodatno zakomplicirati malo stvari, dugo se čeka i uvijek su zaštitari prirode ti koji nalaze leptire, žabe i sve ostalo koji će bit ugroženo kroz njihove studije ili njihova obrazloženja.
Izvolite odgovor.
Hvala. Mi jednostavno moramo se držati zakona i reda, a to je da i za ove projekte moramo resornom ovaj tijelu dati, dati mogućnost da ocijeni da li treba studija za okoliš ili ne treba i jednostavno u svim takvim projektima ne samo geotermalnim nego u svim projektima obnovljive energije to moramo raditi i to sve više moramo ovaj naglašavati jer jednostavno to je pitanje biti ili ne biti i jednostavno tu vam drugo ne mogu odgovoriti nego to što jesam.
Kolega Štromar, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Poštovani g. državni tajniče, mislim da nitko nije do sad govorio o jednom bitnom segmentu u ovoj izmjeni zakona, a vi ste na početku to spomenuli, a to je vrsta transparentnosti. Puno će se lakše doći do svih informacija, moći ćemo vidjeti sve postupke, moći ćemo vidjeti sva rješenja i na kraju ćemo puno lakše biti informirani o svemu što se događa u našem podzemlju, u našim istraživačkim radovima, a postaju eksploatacije, tako evo da pozdravljam taj dio i tu transparentnost.
Izvolite odgovor.
Hvala. Jasno osnovna intencija zakona je da se znači kompletni postupak, mi smo i sada bili transparentni sukladno dosadašnjoj praksi, znači objavljivale su se građevinske dozvole, objavljivali su se svi oni podaci koji su se inače mogli objavljivati, a nisu bili tajna, a sada će se znači objavljivati svaki sitni korak u postupku dobivanja dozvola, koncesija i svega ostaloga što je jasno ovaj dobro za, radi javnosti, a u konačnosti dobro i za naš posao, tako da za slučaj da se dogodi nekakav, nekakav ovaj, nekakva intervencija koja bi eventualno ovaj mogla biti stvarno potrebna i uklanjanja odnosno mijenjanja, to ćemo napraviti odmah, a ne kasnije.
Kolega Beljak, izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, imam pitanje, jedno osobno pitanje za vas. Niste prvo odgovorili zašto nema ministra, na to ste zaboravili, ali dobro nema veze. Znam da dolazite sa otoka Hvara koji je ne samo pojam za hrvatski turizam nego pojam za svjetski turizam, kako nema ministra i vas je poslao u vatru da branite ovaj zakon koji potencijalno može ugroziti hrvatski turizam, posebno na Hvaru, dakle ja vas pitam jeste li se pripremili, jeste li se osobno pripremili za B varijantu dođe li do nekakve tragedije, ne daj Bože havarije, vi više na Hvar ne možete to vam je jasno, imate li kakvu nekretninu u Splitu, u Zagrebu, u BiH, dakle ja razmišljam za vaše dobro jer ja ne znam kako ćete na Hvar dođe li do nekakve havarije koja će uništiti turizam, vi tamo više
Izvolite, odgovor.
Hvala na pitanju. Što se tiče mog dolaska na Hvar, bio sam persona grata i biti ću i dalje, to je sigurno, tamo sam slučajno bio tri puta načelnik jedne općine, nešto sam tamo i ostavio, nekakve tragove, privatno tamo funkcioniram i živim a što se tiče opasnosti za Hvar i generalno za naše more, ne vidim nikakvu opasnost jer nikakvi radovi koji su, nikakva istraživanja i bilokakvi procesi koji bi se događali u hrvatskom Jadranu nit su predviđeni niti ćemo ih raditi, bar dok je ova administracija sada tu u funkciji tako da toga se ne bojim, bojim se jedino toga da možda ovo što rade Crnogorci i ovi dolje naši južni susjedi, da možda od toga ne bi bilo neke štete ali to nije do nas.
I zadnja replika, kolega Kolarek, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi tajniče. Pa s obzirom da dolazim iz sredine u kojoj je ja ću reći u završnoj fazi pripreme izgradnja napredne geotermalne energane sa interpelacijom ugljikovih spojeva s kojim je investitor dobio nagradu Europsku komisije za inovaciju, da li će ovaj zakon i izmjene zakona, ja vjerujem hoće, i u kojoj mjeri ubrzati našu administraciju da investitori čim brže i bolje dođu do suglasnosti dozvola jer je to bitno kako za investiciju, tako za jedinicu lokalne samouprave da čim prije može ostvariti onu koncesijsku naknadu koji već sad dobiva? Hvala lijepa.
Izvolite, odgovor.
Hvala. Ovaj zakon će definitivno još dodatno razjasniti i razlučiti sve postupke kad su u pitanju geotermalne vode. Jasno u ovom djelu gdje smo prostorno planiranje predvidjeli i postupke koje ćemo tamo raditi, znači oni će biti od koristi toga da svaki projekt zaživi puno prije nego što je to dosada bio slučaj a to onda ide u pravcu ovog vašeg pitanja da onda praktično i prije i lokalna samouprava dolazi u situaciju da projekt funkcionira i da eventualno od toga ima neke koristi osim šire društvene zajednice i sami lokalni pročelnik.
Zahvaljujem državnom tajniku, došli smo do kraja s replikama pa bih sada pitao izvjestitelje odbora žele li uzeti riječ? Ako ne, onda otvaram raspravu, prvi na redu je Klub zastupnika Hrvatskih suverenista i kolega Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Govorimo o eksploataciji ugljikovodika, pitao sam vas u replici, odgovorili ste mi ali evo ja ću vas i ponovno priupitati, malo ću vas ispraviti. Dakle pitanje je bilo jednostavno, što je to frakiranje odnosno frakturiranje? Ovo je jedan pojam s kojim ja nisam bio upoznat donedavno, međutim o njemu se počelo govoriti u zadnje vrijeme. Dakle radi se o jednoj metodi gdje se u tlo, znači u nalazišta ugljikovodika, znači zemnog plina ili nafte, kad se iscrpe u jednoj mjeri, onda ubrizgava, upumpava voda, nekakve kemikalije, emulzije pod tlakom. I sad ste vi meni na to odgovorili da smo to zabranili, ja sam stvarno to pokušao naći u ovom prijedlogu zakona, ali nisam to našao, ispravite me, pronađite mi gdje je to u ovom prijedlogu zakona zabranjeno, pa ću reći da sam u krivu, ja to pronašao nisam. To je prva stvar. Druga stvar koju bi ja vas ipak demantirao kod frakiranja ili frakturiranja, imamo više metoda, imamo tu hidrauličku metodu koja je jako opasna ali imamo i neke druge metode koje se ipak koriste u Hrvatskoj. I to vi znate. Dakle, i u hrvatska ležišta nafte i zemnog plina se ubrizgavaju voda, tisuće kubika nekakve emulzije, kemikalije da bi se nafta i plin istisnuli iz podzemlja. E sad to nije problem, to su te metode, međutim postoji jedna znanstveno dokazana veza između tih procesa i seizmičkih aktivnosti. Ja nisam teoretičar zavjere, ja sam za znanstveni pristup ali sam da se o svemu razgovara. Imamo jednu interesnu koincidenciju a to je upravo taj kraj koji je nedavno zadesio jedan teški potres, prostor koji se nalazi jako blizu eksploatacijskih polja ugljikovodika. Jako blizu. Možda je to slučajno, možda nije. Ali ja vas pozivam kao resornog državnog tajnika da se ovo istraži i ispita i da se svaka mogućnost utjecaja na seizmičku aktivnost eksploatacije ugljikovodika otkloni. Ako postoji i minimum opasnosti, ajmo to zabraniti ili onemogućiti jer pogledajte malo što se u Amerikanci radili, pogotovo ja mislim da se radi o Oklahomi di su bili neki potresi i tako, oni su našli jednu znanstveno dokazanu vezu između tih procesa. Evo ja vas pozivam da se to ispita ako postoji mini mogućnosti, to se treba zabraniti, ali su koincidencije interesantne. Ajmo dalje. Govorimo o eksploataciji ugljikovodika, pa evo, naš rađani vjerojatno nisu čuli nikada za Vermilion Zagreb Exploration, ja mislim da se tako zove, zatim američki Aspect Holdings LLC, jel tako, čuli smo za Crodux koji je neavno promijenio vlasnika i više nije hrvatski vlasnik nego je strani vlasnik a ovo su vam tvrtke koje danas eksploatiraju ugljikovodike u Hrvatskoj. Dakle ono što hrvatski građani moraju shvatiti, razumjeti i zapamtiti da danas eksploataciju ugljikovodika u našoj državi Hrvatskoj ne rade hrvatske tvrtke nego rade stranci. Dakle kao što imamo kod vjetroelektrana, o tome smo već govorili sa resornim ministrom, strani kapital na hrvatskom tlu, na hrvatskom zraku proizvodi struju, mi mu damo još i znači subvenciju i onda tu struju prodaje Hrvatima, ovdje imamo istu situaciju, na hrvatskom tlu u hrvatskom podzemlju odnosno iz hrvatskog podzemlja stranci crpe naftu i zemni plin i onda tu naftu i zemni plin prodaju Hrvaticama i Hrvatima. Zašto? Prvo zato što mi nemamo više svoju naftnu kompaniju. Naša naftna kompanija nije više hrvatska, nego je sjedište gdje u susjednoj državi točnije u Budimpešti, od tamo se upravlja INA-om. Formalno imamo tu neke urede, ali ona više nije hrvatska. S druge strane nemamo ni interes Hrvatske države da Hrvatska razvije svoje tvrtke, a imali smo mi te kadrove i tehnologiju koje bi eksploatirali naftu i zemni plin ide u Hrvatskoj. Hrvatska javnosti evo samo da znate mi smo postali pravi dominion ili kolonija u ovom jednom globalnom svijetu gdje evo svatko radi u Hrvatskoj što hoće zbog toga što mu to hrvatsko zakonodavstvo omogućuje, zakoni koje smo mi izglasali ovdje, ne mi suverenisti iz oporbe i neki drugi kolege nego vladajući. I ja ću vas upozoriti na još jednu stvar koju očito ste malo zaboravili, rekli ste maloprije da eksploatacijska polja na govorilo se o Splitsko-dalmatinskoj županiji konkretno, ne smiju biti 15km od zaštićenih prirodnih područja, ok. A jeste li vi državni tajniče vidjeli kartu zaštićenih prirodnih područja? Ja sam radio u tom resoru i odgovorno tvrdim da vi u Splitsko-dalmatinskoj županiji ne možete naći niti jednu poziciju jer se to može locirati. Ne možete jer imate 9 kategorija zaštićenih prirodnih područja 9 i značajne krajobraze i park šume i parkove prirode i stroge rezervate i nacionalne parkove i tih pozicija koliko ja znam nema, dakle govorimo plus, jako bitna stvar. Dva momente još nova, evo malo pa zapamtite imate ćete ovaj problem. Što je s ekološkom mrežom, je li i ona obuhvaćena s tim? A najvažnija stvar koju sam ja isticao ovdje u HS više puta, mi ćemo sukladno direktivi Europske komisije do 2030.g. morati zaštititi 30% našeg Jadrana. Poštovani državni tajniče, do 2030.g. ćemo morati zaštiti 30% Jadrana. Ako mi zaštitimo, a morat ćemo zaštititi, e onda stvarno ne postoji niti najmanja mogućnost da se u Primorskoj Hrvatskoj čitavoj od Savudrije do Prevlake napravi iti jedno eksploatacijsko polje. Dakle, mislim da je tu onaj koji je određivao pozicije jednostavno ne zna za ovu regulu i da će tu biti problema, a neka svi oni koji su se bavili s tim obrate pažnju i na ekološku mrežu Naturu odnosno na sva zaštićena prirodna područja koja postoje. Evo ja ću rezimirati. Dakle, upozorio sam vas na tri stvari, na problem frakiranja odnosno frakturiranja, ispitajte ali ne onako površno nego stvarno ima li povezanosti, ako ima imalo povezanosti stvarno to zabranimo, ali ne onako kako ste vi rekli površno. Ovim prijedlogom zakona to nije definirano. Druga stvar, pokušajte jer to je vaš zadatak, vaš posao da sutra Hrvatska ima svoju naftnu kompaniju koja će vršiti eksploataciju, a ne da nam to rade Amerikanci, Kanađani i slični, možda ovo nije po tržišnoj ekonomiji, međutim mi suverenisti nekako više gledamo interes Hrvatske nego nekakva pravila tržišne privrede. I naposljetku, kada govorimo o lociranju istražnih polja ako ste već rekli da ne može biti i takav je zakon 15km od zaštićenog prirodnog područja onda recite sami sebi mi to nemamo gdje locirati. Hvala lijepo.
Sada će u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govoriti poštovana kolegica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege. Dakle, ovaj prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika ni na koji način nažalost ne pokazuje da se nalazimo u 2021.g. i da smo prošle godine podržali Europski zeleni plan i odlučili se na ozbiljnu tranziciju prema post fosilnom društvu. Ništa po meni u ovom zakonu ne pokazuje da smo u međuvremenu u Nacionalnoj razvojnoj strategiji koja kaže da će Hrvatska biti predvodnica u zelenoj transformaciji, to što smo tamo napisali, unijeli zapravo i u duh i slovo ovog zakona. Dapače, po meni ovaj zakon stvara okvir za više investicija u eksploataciji u fosilnih goriva i to na rokove koji prelaze 2050.g. u kojoj smo se odredili na nula neto emisija. Kao prvo, ovaj zakon u svom osnovnom tekstu obuhvaća ugljikovodike i geotermalne vode, dakle govorim o osnovnom tekstu koji je ovaj Sabor usvojio 2018.g. S obzirom da mi tada nismo bili u sazivu Sabora, nismo imali prilike usprotiviti se onome što vidimo kao prvi problem ovog zakona, a to je kod definiranja interes RH u čl. 4.došlo do dubiozne ustavnopravne situacije. Naime, prema Zakonu o vodama geotermalne kao i sve druge vode su opće dobro, tako je definirano Zakonom o vodama i samim time nisu i ne mogu biti objekt stvarnih prava pa tako ni prava vlasništva. Međutim, ovim zakonom geotermalne vode se ne tretiraju kao vode nego se tretiraju kao rudno bogatstvo i to na način da više nisu u režimu općeg dobra već su u režimu javnog dobra od interesa za RH i u vlasništvu RH, dakle u vlasničkom odnosno stvarno pravnom režimu. Dakle, nama u klubu zeleno-lijevog bloka to je svakako problematično iz razloga što smatramo da sve vode podzemne, nadzemne bez obzira na njihovu vrstu trebaju zauvijek ostati opće dobro i biti van stvarnopravnog režima. To je izuzetno važno iz razloga očuvanja, zapravo voda, ali i vlasti svih građana RH nad tim bogatstvom i nad tim resursom. Dakle, da ponovim, opća dobra su inače stvari izvan prometa, međutim, to ne znači da nitko nad njima ne vrši vlast, vrši vlast RH, ali ju vrši, kako? Ima dužnost po Ustavu vršiti, i Zakon o vlasništvu, vršiti tu vlast kao dobar domaćin i u tom slučaju, ako se radi o općem dobru, a mi smatramo da se radi o općem dobru, se moramo zapitati da li kod geotermalnih resursa se RH zaista ponaša kao dobar domaćin. Iznijet ću vam jedan primjer. Najveća geotermalna elektrana u RH u vlasništvu je privatne tvrtke GEOEN čiji je vlasnik, odnosno direktor, pardon, Dragan Jurilj. Ta tvrtka je u 2019. g. ostvarila prihod od 101 milijun kuna, skoro 102, od čega su imali svega 39 milijuna kuna rashoda, a 62 milijuna kuna dobiti. Dakle, to je ostvareno zahvaljujući naravno, subvencioniranoj cijeni struje gdje vam je prosječna cijena električne energije za ovu regiju na burzi prošle godine bila oko 40 eura po megavatu, prosječna poticajna cijena za hrvatske obnovljivce 120 eura po megavatu, a geotermalna, konkretno za ovu energanu, dakle po puno višoj cijeni i to od 208 eura po megavatu. Pa nije čudo da su im profiti na razini kladionica i na razini agencija za naplatu potraživanja. Imamo trio fantastikus, tko kome udio odnosno odnos profita i prihoda je maltene 60%. Ali, to nije dobit koja je ostvarena njihovom dodanom vrijednošću, nego je dobit koja je ostvarena izbijanjem novaca iz džepova hrvatskih građana koji plaćaju daleko veću cijenu struje upravo zbog toga da bi oni dobivali dakle, 208 eura po megavatu dok je uobičajena cijena 40. Zašto? Zato jer Hrvatska, kad potpisuje ugovore, odnosno naša Vlada kad potpisuje ugovore i kada dozvoljava dakle i daje status povlaštenog proizvođača električne energije, to radi na način da im se otkupna cijena garantira po 14 godina. Sada je smanjeno na 12. Dakle u tih 14 godina se te cijena i isplativost tehnologije u obnovljivim izvorima energije drastično promijenila i mijenja se čitavo vrijeme. Danas su obnovljivci na razini isplativosti konvencionalnih goriva, mi ćemo im još 10 godina minimalno ili 12 godina davati ovakvu povlaštenu cijenu i izbijati te novce iz džepova građana. Nadalje, drugi problem sa ovim zakonom koji vidimo je da favorizira eksploataciju ugljikovodika u odnosu na obnovljive izvore poput geotermalnih. Tako vam je, primjerice, razlog za ukidanje dozvole za istraživanje geotermalnih, ajde, da zamislimo neku općinu, da je osnovala komunalno poduzeće, da hoće koristiti geotermalne izvore za proizvodnju energije, za svoje građane, da imamo neki normalan model. Što bi se dogodilo? Ako bi, primjerice, oni krenuli u istraživanje, a time istraživanjem ometali ili ugrožavali istraživanje ugljikovodika u tom istražnom prostoru ili ugrožavali buduću eksploataciju ugljikovodika, dakle samo ako bi pro futuro mogli ugroziti eksploataciju ugljikovodika, njima bi se ukinula dozvola za istraživanje. Dakle, jasno se favoriziraju fosilna goriva u odnosu na obnovljive izvore energije, smatram da je to 2021. g. nedopustivo. Dakle, to jasno pokazuje namjeru Vlade da i u desetljećima narednim favorizira eksploataciju ugljikovodika umjesto obnovljivih, ali mi smatramo da bi trebali ići upravo suprotno, da bi ovim zakonom trebali propisati da se ukida dozvola za istraživanje ugljikovodika, ako se pokaže da bi oni mogli ometati proizvodnju iz obnovljivih izvora. Dakle ajmo u suprotnom smjeru, onom koji smo naveli u Razvojnoj strategiji da ćemo ići, a to je putem zelene transformacije prema postfosilnom društvu. Isto tako, želim ovdje naglasiti još jedan problem, a to je da se dozvole za eksploataciju daju na 30 godina. Dakle nismo mijenjali taj rok. Danas, 2021. kad izdate dozvolu za istraživanje i eksploataciju na 30 godina, vi ste u 2051. g. 2050. je određena kao zero net emisija godina. Dakle godina klimatske neutralnosti cijelog europskog kontinenta. Ali mi ove godine izdajemo dozvole za istraživanje i eksploataciju koja će trajati duže. Za 5 godina do 2055., '56. Ono što mi predlažemo je da razmislimo da li želimo takvu politiku ili želimo zaista politiku zelene transformacije i ajmo odrediti da se dozvole izdaju, primjerice, do 2040. pa ćemo 2040. revidirati stanje i vidjeti koji broj dozvola zaista trebamo. Zašto to ponovo govorim? Iz razloga što se izlažemo investicijskim tužbama inače. Zašto se izlažemo investicijskim tužbama? Jer smo potpisali međunarodni Ugovor o Energetskoj povelji na temelju kojeg su nas već tužili, tužile 2 kompanije, od kojih je jedna MOL, druga takva kompanija je ... [[Govornik se ne razumije.]] iz Nizozemske. Tužbe na arbitraži za zaštitu njihovih investitorskih interesa su ukupno, znači samo te 2 vrijedne 3 milijarde kuna. Znači mi smo već u riziku da izgubilo 3 milijarde kuna zbog interesa investitora i izdavanjem svake nove dozvole koju ćemo možda morati ukidati zbog klimatskih ciljeva, izlagat ćemo se još milijardama i milijardama vrijednim tužbama, pa zašto to namjerno radimo? Zašto si ne ograničimo sada da izdajemo dozvole do 2040. kako bi mogli, kako bi mogli tada revidirati i smanjiti njihov broj, a ne dovesti se u situaciju tužbi? Ključni je problem u konceptu razvoja energetskog sektora, dakle umjesto da jačamo vlastite resurse za proizvodnju energije iz obnovljivaca i držimo ih u javnom vlasništvu uz jačanje građanske energetike i ulaganje u proizvodnju energije kućanstava i stambenih zgrada [[Upadica: Vrijeme]] ne mi dajemo prirodne resurse u, u privatne ruke da nam onda još 3 puta više naplaćuju ono što proizvode.
Slijedeća rasprava u ime predlagatelja uvaženi državni tajnik Ivo Milatić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Dužan sam radi hrvatske javnosti osvrnuti se na ovo prethodno izlaganje, znači govoriti da ovim zakonom ništa nismo predvidjeli o zelenoj tranziciji apsolutno po mom dubokom uvjerenju je netočno. Znači ovaj zakon maksimalno ide u pravcu toga, a to znači zbrinjavanje ugljikova dioksida, geotermalne vode i jasno svi postupci koji se rade da rade se transparentno i u skladu sa procedurama koje jesu. Misliti da će 2050. nestati potreba za ugljikovodicima to je ravno bajci. Svi smo mi toga svjesni da ugljikovodici će trebati i 2050.g. i da jasno ovaj, jasno u smanjenom obliku, ali će oni trebati. Hrvatska je u situaciji da svoje zalihe ima jako niske i svaka, svaka ovaj nova, nova akvizicija je dobro došla zato što je to prije svega bitno radi nacionalne sigurnosti za ne daj Bože da se dogodi bilo kakva situacija mi moramo imati svoju, svoju priču. Što se tiče geotermalnih voda i kao voda, znači Zakonom o vodama je jasno rečeno da ovaj, da se vode koje se koriste, geotermalne vode koje se koriste za energetske svrhe ne spadaju u javno dobro već idu u ovaj drugi režim, to je u zakonu upisano i logično da voda koja je geotermalna, ona nije isti resurs kao voda koja je za piće i voda koja izvire jer to je voda koja je praktično neobnovljiva. Kad biste nju iskoristili i iscrpili ona više jednostavno ne bi imala svoj smisao, znači ona se koristi kontinuirano se uzima iz zemlje i vraća, ona nije pitka, ona ima određene sastojke u sebi i jednostavno da je to sasvim drugačija voda to je u stvari voda koja je više kao jedno rudno blago nego sama voda. Što se tiče roka od 30.g., nemoguće je u situaciji u kojoj se mi nalazimo, jer kad tražimo od privatnog investitora da uloži, uzme rizik, eventualno uspije ili ne uspije ići ispod roka od 30.g.. To su svjetski rokovi koji su uvriježeni u cijelom svijetu, sve strategije, svi ozbiljni planovi rade se na 30.g., tako i ovaj dio. A govoriti da će nam EU jednostavno napraviti nekakav kat i presjeći situaciju i reći sada ćete vi 2050. Hrvatska ostat na ledini i nećete znati šta ćete sa time, morat će nešto platit, to je apsolutno po meni deplasirano. Neće EU donositi takve odluke, a da neće imati neko rješenje. Živi primjer je Poljska sa svojim ugljenokopima i sa svim ostalim situacijama i tom tranzicijom koja se stalno polako kroz … [[Govornik se ne razumije]] zakonodavstvo prolazi, kompenzira i na sve ostale načine ovaj rješava. Znači Hrvatska u toj situaciji da dođe ona će sigurno imati neku kompenzaciju od EU, neće biti jedina zemlja koja će to imati u EU jer znate da i Bugarska i Rumunjska i ostale zemlje imaju ugljikovodike, znači ja toga straha nemam. Taj strah je po meni samo čisto ovako ovdje sad je interesantno to reći onda ljudi misle kao da mi ovdje ne znamo što radimo i što predlažemo jer ja ne prihvaćam takvo, takvo objašnjavanje našeg zakona kao da ne zna liva šta radi desna i kao da smo svi ovdje maniti. Jednostavno ovaj zakon je napravljen sukladno pravilima struke, kad su u pitanju ugljikovodici sukladno svim mogućim standardima koji su predviđeni, a kad govorimo o geotermalnoj energiji i o veličini ulaganja u geotermalnu energiju morate znat za megavat instaliranih kapaciteta geotermalne energije treba vam 48 milijuna kuna ulaganja. Za megavat sunca više od 10 kilovata 10 ovaj megavata 5 milijuna, a za vjetra više od 10 megavata 9,5 milijuna. Znači kad vi pričate o dobiti morate javnosti reći da se iz dobiti vraća kredit. Jasno moraš ostvarit dobit da bi vratio kredit. I u onoj emisiji u kojoj ste vi sudjelovali na televiziji gdje je jasno taj investitor objasnio koliki su krediti, koliko je, koliko je u konačnici ostaje to stvarno je. To su hrvatske kompanije koje su registrirane u Hrvatskoj i na temu da nama stranci ovdje rade, to su sve hrvatske kompanije registrirane u Zagrebu i u bilo kojem gradu Hrvatske. Eto toliko samo imam.
Ostanite, ima dosta replika, prva je uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, nitko ne spori ovo što ste vi rekli da ćemo mi još dugo ovisiti o fosilnim gorivima, to je jednostavno tako, ali isto tako i smjer kojim ide EU je zacrtan i moramo se mi nekako uklopiti u te smjerove koje nam, koji su u principu i opravdani i nitko tu nema ništa protiv toga, dapače ovaj. E sad, te rezerve koje mi imamo one su tu, one neće nestati, one su sve manje, naravno radi se o obnovljivim izvorima energije i ono što se tu postavlja kao dilema da li ih koristiti kao energent ili kao sirovinu za kemijsku industriju i mislim da je to možda dilema i nekakav smjer i pitanje o kojem trebamo dobro promisliti u budućnosti?
Odgovor.
Hvala. Logično je to što ste rekli da će tako u budućnosti biti, sve manje će se fosilna goriva koristiti kao energent, a sve više će se koristiti u industriji, to je jasno, ali to je proces koji ide. Znače u našem sveukupnom potrošnji energije 50% sudjeluju zgrade, 30% promet, industrija 12,4, poljoprivreda 3,5 i ostali i sitnim postocima. Znači koliko mi uspijemo u zgradarstvu biti učinkoviti toliko će se manje trošiti fosilnih i svih ostalih goriva. Koliko budemo u prometu e-mobilni uvodimo vodik i sve ostalo toliko će biti, ali to je proces koji je pred nama i fosilna goriva će biti tu jasno, oni će biti u manjoj mjeri ali činjenica je da mi ne možemo sada reći nema fosilnih goriva i onda će šta, Hrvatska ostati sama jedina zemlja koja će sama sebi zabraniti da ima fosilna goriva, to apsolutno nema smisla.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Premda državni tajniče nisam dobio odgovore što se tiče krša i bušenja tog nacionalnog blaga i resursa gdje su pitke vode pominjete fosilna goriva i potrebu fosilnih goriva, u isto vrijeme gasite sisačku rafineriju gdje ljudi tamo Banovine odlaze, propada tvrtka čak je 2017. ministar tj. premijer najavio otkup INE udjela, znači vi ste kontradiktorni. Vamo uništajete rafineriju u Sisku, ljudi odlaze iz tih krajeva vidimo potres je samo razotkrio u kolikim razmjerima, a u isto vrijeme najavljuje kupovinu INE 2017. godine, kupovinu udjela. Što je se napravilo do sada sa tim obećanjem koje je dao na Božić 2017. premijer Andrej Plenković? Hvala lijepo.
Odgovor.
Što se tiče Dinarida, znači kad ste maloprije govorili o Dinaridima mi to je cijelo jedno područje koje se zovu Dinaridi, ali to nije Park prirode Dinara, to nije planina Dinara samo imaju 4 bloka. Ovi blokovi koji su, koji nisu uopće u koncesiji to su 15, 16 i mislim 13 to su blokovi gdje ovaj, gdje je i ovaj budući park prirode, a ovaj koji je sada u koncesiji to je blok 14 i to je u stvari područje Like gdje je INA izlicitirala totalno neinvazivnu metodu znači istraživanje iz zraka i onda eventualno ako se nešto nađe eventualno nekakvo bušenje, znači to što se toga tiče. A što se tiče rafinerije Sisak mi smo u nacionalnom planu oporavka predvidjeli da bi se potpomogla biorafinerija u Sisku koja bi zaposlila minimalno 600 ljudi bila jedan jako dobar projekt za energetsku tranziciju.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Ovako ajmo prvo malo oko ovoga što ste ponovili riječi direktora da je on iz tog, iz te dobiti morao platiti kredit. Pa mislim, ako je tvrtka digla kredit ona ga plaća iz, to joj se knjiži kao financijski rashod dakle odbija se od dobiti, tako da cijeli taj dio ne stoji. Drugi dio, ono što mene zanima iskreno, da li vi smatrate da je strategija u kojoj i obnovljive izvore energije kao resurs i proizvodnju iz obnovljivaca dajemo privatnim investitorima, a isto tako i ovo fosilnih što je ostalo dajemo također privatnim investitorima, da li je ta strategija potpune privatizacije proizvodnje energije dobra strategija za razvoj RH, da li mislite da je njihov interes dugoročan interes i poklapa se sa interesima javnosti RH?
Odgovor.
Diplomirao sam ekonomiju i srednju školu završio financijsko računovodstveni smjer nikad vraćanje kredita ne ide u financijski razlom nego samo kamate idu u financijski razlom. Znači vraćanje glavnice ide iz profita i tu teme, tu rasprave nema. A što se tiče strategije da privatne firme vode energetske kompanije to je sasvim normalno da to su privatna hrvatska poduzeća, registrirana u Hrvatskoj, po hrvatskim propisima, po hrvatskim standardima. Tko je njihov vlasnik, ja bi volio da su sve hrvatski vlasnici, da su doslovno hrvatski građani i ljudi koji žive u Hrvatskoj i tu imaju sve, ali činjenica ovo je mi smo potpisali da smo članica EU, da smo se opredijelili za tržišnu ekonomiju i mi jednostavno imamo vlasnike koje imamo. Ali osnovna je stvar da mi te resurse imamo u Hrvatskoj, da te tvrtke proizvode u Hrvatskoj električnu energiju i da je to naša proizvodnja, hrvatska proizvodnja.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem. Državni tajniče vi dolazite iz Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja i PR je jako dobro odlučio da u onom svemu što vi tamo pišete prvo kako nazovete to da je gospodarstvo i održivi razvoj onda dugo, dugo pričate o zelenom razvoju o svim ovim lijepim vizijama, energetika se uopće ne spominje, tek kada se duboko uđe unutra onda se dođe do ovoga gdje smo sada danas, a to je da su ugljikovodici toliko važni i da vi ovdje nama sada naravno držite predavanja o profitu, a profit nas je doveo do svega toga da sada moramo smišljati načine kako da se nosimo sa klimatskom krizom i katastrofom, a ne promjenama kako se to ublaženicom izgovara.
Odgovor.
Ne bi se složio da energetika se samo spominje u tragovima i da ne znamo što radimo. O tome gdje nas je donio profit u svjetskim razmjerima to je tema o kojoj ovaj se može raspravljati. Osnovna naša koncepcija i naša zadaća kao ministarstva i Vlade je osigurati energetsku stabilnost RH, osigurati neovisnost što je moguće veću, teško je biti totalno energetski neovisan, osigurati diverzifikaciju izvora, osigurati kvalitetni energetski mix koji u budućnosti po našim planovima 2030.-te mora imati 63% struje iz obnovljivih izvora da bismo 2050. bili totalno obnovljivi, to je naša ne vizija, to je naš plan sa jasno zacrtanim parametrima i financijskim sredstvima iz Nacionalnog plana oporavka koji ćemo sada ovaj povući da bismo cijelu infrastrukturu sagradili za to.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče, imam dva pitanja. Prvo je pitanje da li ste vi maloprije govorili o profitu privatnih poduzeća? A drugo je pitanje se odnosi na čl. 19. koji se odnosni na postojeći zakon čl. 44. gdje se piše da ukoliko se predloženo eksploatacijsko polje za koje se pokreće postupak utvrđivanja eksploatacijskog polja ne ulazi unutar planiranih, planiranih površina za eksploataciju pokreće se postupak usklađivanja sa planom, prostornim planom. E sad, piše tako isto isto da se taj postupak pokreće bez obzira na to koji su pristigli zahtjevi. Nemojmo zaboraviti da je prethodni prostorni plan prošao između ostaloga i javnu raspravu i glasanje na vijeću odnosno na skupštini grada. Da li to znači da se tu prejudiciraju nekakvi zaključci odnosno donošenje novih odluka ili postoji nekakav drugi scenarijo?
Odgovor.
Mi ne možemo natjerati lokalnu samoupravu da napravi nešto što ona neće i to sigurno nije intencija ovog zakona da prisili lokalnu samoupravu da napravi nešto što ona neće jer koliko mi je poznato to se zakonom ni ne može jer je to već ustavna kategorija da ne može država prisilit lokalnu samoupravu ono, na ono što, što je isključivo u njezinoj nadležnosti, jedino može ako dvotrećinskom većinom već sve imamo tu proceduru. Znači naša je intencija da mi pokrenemo i da lokalna samouprava, jasno ako smatra da je to u redu, to napravi. Ako lokalna samouprava kaže da to neće napravit, onda tog projekta tamo biti neće i nije još do sada se dogodio nijedan projekt eksploatacije ugljikovodika u Hrvatskoj gdje je lokalna samouprava čvrsto rekla da neće i da se on tu dogodio, to jednostavno.
I posljednja replika uvaženi zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče. Evo replicirat ću na temu 2050.g., ugljikovodici 2050.g. trebat će nam i kao sirovina i kao energija. Mi kao država odlučili smo se da 2050. električnu energiju proizvodimo uglavnom iz obnovljivih izvora energije i to uglavnom sunce i vjetar. Da bi to tako bilo kad vjetar puše ili previše ili premalo i ispadne iz sustava mi moramo imat rezervne kapacitete za pola sata, za sat vremena tijekom dana, ali tu će tu značajnu ulogu odigrat upravo i plin.
Odgovor.
Da, mi ovaj jednostavno moramo imati i energiju za reguliranje. Geotermalna energija je jedna od najčišćih i najboljih energija za reguliranje jer ona je konstantna i ona se uvijek može uključivati i uskakati. Jasno da je privremeno još uvijek i plin taj kao tranzicijsko gorivo aktualan, ali budućnost naša će biti geotermalno vodik, eventualno bio masa, solarne elektrane i vjetar i kroz maksimalnu digitalizaciju i dispečiranje jednostavno uravnoteženje i putem obnovljivih izvora. To je, to je budućnost u koju mi moramo ići. Ne može se ovaj očekivati da će to sve biti savršeno ako se ne uloži ogroman novac u elektroenergetsku mrežu, u sva sredstva za balansiranje, povezivanje sa susjedima, stvaranje europskog energetskog tržišta i to je ono što je naša budućnost, a jasno dok se to sve u obnovljivom smislu ne napravi i plin je također jedna od opcija.
Hvala. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a uvažena zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Osnovna pitanja koja se uređuju ovim zakonom kako su navedena u samom obrazloženju i nisu upitna. Svode se na usklađenje zakona sa europskim direktivama temeljem službene obavijesti Europske komisije od 7. ožujka 2019. Tko radi taj i griješi i naravno kada pogriješi treba priznat pogrešku i ispraviti ju u onom smislu u kojem je treba ispraviti. I ta prihvatljivost toga tko radi taj i griješi i da greške postoje proizlaze dapače iz velikog obima i zakonske regulative koju je potrebno uskladiti sa europskom, kao i zbog činjenice da su propisi živo tkivo koji se mijenjaju kako u europskoj tako i u hrvatskoj legislativi. Međutim, moram napomenuti da nije prihvatljivo da se usklađenja predlažu tek gotovo 2.g. od službene obavijesti Europske komisije o potrebi njihova usklađenja. Nadalje, također žalosti činjenica da je predmet potrebe usklađenja izostanak javnosti i zainteresirane javnosti u postupcima procjene utjecaja na okoliš, izdavanja odobrenja projekata i građevinskih dozvola i konačno uskraćivanje mogućnosti osporavanja tih projekata i građevinskih dozvola od strane te iste javnosti i zainteresirane javnosti. Dakle, predmet primjedbe Europske komisije i potrebe usklađenja je nedovoljna transparentnost i možemo se složiti barem u dijelu sabornice koji sada gledam da nije to ništa čudno u našoj zemlji. Ponovno bez obzira što se ovim Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika navodno uvodi značajnija transparentnost i značajnije uključivanje javnosti u postupke koji su regulirani zakonom postavlja se pitanje za koga se ovaj zakon radi? Da li se radi da bi on, da bi se zaštitio onaj koji eksploatira prostor ili onaj čiji se prostor eksploatira? A složit ćemo se svi, prostor koji se eksploatira prostor je u vlasništvu, pa i prostor u vlasništvu RH je prostor građana RH. Nadam se da sam u pravu kada mislim da nam je svima jasno da niti jedan pojedinac na vlasti, niti jedan moćnik na čelnim pozicijama hrvatskih institucija ne bi smio i ne smije raspolagati prostorom RH protiv interesu građana RH. Zbog toga želim se u ovoj raspravi koncentrirati na članak koji se tiče upravo raspolaganja prostorom RH a govorimo o čl. 19. ovog prijedloga zakona o izmjenama i dopunama zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. I sad tim se zakonom odnosno tim se člankom određuje slijedeće. Investitor je dužan uz zahtjev za eksploatacijskog polja priložiti potvrdu o usklađenosti predloženog eksploatacijskog polja sa prostornim planom od tijela državne uprave nadležne za prostorno uređenje. Dakle, tijelo državne uprave nadležno za prostorno uređenje izdaje potvrdu da je eksploatacijsko polje koje bi investitor htio eksploatirati u skladu sa prostornim planom. A tko donosi prostorne planove u RH? Donose ih jedinice lokalne i regionalne samouprave, trebala ga je donijeti i RH odnosno nacionalni nivo međutim, nije sposobna do danas ga donijeti. Kako je logično da potvrdu o usklađenosti pojedinog projekta, pojedinog zahvata pa posebno i zahvata eksploatacije prostora sa prostornim planom određuje odnosno potvrdu izdaje državno tijelo koje taj prostorni plan ne donosi, ne preslaže i ne donosi? I to ne bi bilo sporno kada bi država donijela državni prostorni plan pa neka ga tumači, neka kaže da je sve u skladu sa tim državnim prostornim planom. Tko smo mi da kažemo da nije, ako ga je država sama donijela? Međutim ovaj prijedlog zakona određuje da ako je predloženo eksploatacijsko polje u neskladu sa prostornim planom, tada Agencija za ugljikovodike inicira postupak usklađena a nositelj izrade, dakle jedinica lokalne i regionalne samouprave, pokreće postupak najkasnije u roku od 8 dana od zaprimanja zahtjeva agencije sukladno propisu kojim se uređuje prostorno uređenje. Iako je nejasno da li je priroda ovog članka naredbodavna prema jedinici lokalne i regionalne samouprave, one moraju postupiti, tako se barem iščitava, prema želji investitora i pokrenuti inicijativu odnosno pokrenuti postupak izmjene prostornog plana i u plan eventualno unijeti sve ono što investitor želi. Ovdje je državni tajnik rekao, citiram „Mi ne možemo natjerati jedinicu lokalne samouprave da napravi ono što ona neće“. Ooo, možete. Itekako možete. Imenom i prezimenom, Milan Rezo, državni tajnik ili pomoćnik u prethodnom ministarstvu graditeljstva, barem u prošlom mandatu, ne znam da li je još uvijek na funkciji, potpisao je potvrdu o usklađenosti LNG terminala, plutajućeg oblika LNG terminala sa prostornim planom i uz tu potvrdu izdaje i dokaz o tome, kaže grafički prikaz iz prostornog plana a grafičkom prikazu nigdje nema planiranog plutajućeg LNG terminala na moru nego je planiran LNG terminal na kopnu. Dakle, planiralo se što u prostornom planu dame i gospodo ili ne, mogla je država narediti da vi izmijenite prostorni plan ili ne, država će izdati potvrdu kakvu ona želi i nitko u tu potvrdu ne smije sumnjati. Investitor dolazi po svoje sa potvrdom koju je izdao netko na državnom nivou, bila istinita ili ne. Što ako nositelj izrade prostornog plana ne pokrene postupak jer smatra da povećanje eksploatacijskog polja koje nije u skladu sa prostornim planom nije u skladu jer su stanovnici te jedinice lokalne ili regionalne samouprave ne žele toliku površnu eksploatacijskog polja? Rekao je državni tajnik, nije se još dogodilo da je netko naredio jedinici lokalne ili regionalne samouprave da ugradi u prostorni plan eksploatacijsko polje i nitko se ne dosad nije ni bunio kad se razmatralo upravo to planiranje eksploatacijskog polja u prostornom planu. E pa 5000 građana Primorsko-goranske županije, čitav otok Krk, čitava općina Omišalj, jasno i kategorički je izrazila svoj stav da se protivi projektu plutajućeg LNG terminala koji nije u prostornom planu niti Primorsko-goranske županije niti općine Omišalj ali eto, država je odlučila izdati neistinitu potvrdu i izgraditi plutajući LNG terminal kako bi osigurala uvoz i ovisnost o fosilnim gorivima za RH. Koga je briga za zakonske odredbe? Koga je briga za ustavne odredbe kojom je prostorno planiranje osobito pravo jedinica lokalne samouprave? Koga je briga što bi za projekte od državnog interesa trebao biti donesen državni prostorni plan ali je država nesposobna da ga donese. Je li u postupku usklađivanja sa prostornim planom javnost samo javnost ili je zainteresirana javnost? Da li je važno što javnost misli ili je samo proforma ovdje? Što ako se u postupku procjene utjecaja na okoliš koje kolega Đakić baš i ne bi htio otezati pa bi on ukinuo i studiju utjecaja na okoliš, iako možemo i ti ukinuti zato što se studija utjecaja na okoliš pišu onako kako im netko naredi, dakle izrađivači studija utjecaja na okoliš najprije napiše jednu studiju jer im je tako netko naredio a onda napiše sasvim drugačiju studiju jer im je opet taj isti naredio da napiše nešto drugačije. Što ako se u postupku procjene utjecaja na okoliš ne dozvoli zainteresiranoj javnosti prisustvovanje na sjednicama na kojima se odlučuje o usklađenosti projekta sa okolišem? Tko ih temeljem i čega izabire koji članovi prijavljene javnosti smiju biti uključene u postupke, a koji ne smiju? Čl. 67. prijedloga izmjena i dopuna ovoga zakona propisano je da se nacrt građevinske dozvole sa obrazloženjem iz čl. 150. stavka 1. podstavka 9. ovog zakona daje na uvid javnosti u trajanju minimalno 15 dana. I ja osobno i mi u klubu SDP-a smatramo da je 15 dana iako je to minimalni rok, premalo i držimo da bi on trebao biti postavljen kao 30 dana jer je ovo vrlo važno i osjetljivo područje koje treba regulirati. Iako je u prijedlogu da je to minimalni rok, a ne konačni rok, praksa potvrđuje da se Ministarstvo graditeljstva kao i druga ministarstva, drže upravo minimalnih rokova opravdavajući se žurnošću. Nadalje, u prijedlogu zakona nije navedeno gdje je taj nacrt građevinske dozvole, govorimo o nacrtu a ne o konačnom dokumentu građevinske dozvole, treba biti dostupan javnosti i tražimo da se to definira na način da se uvede obaveza objavljivanja ovakve dokumentacije na webu ministarstva. Dosadašnja praksa je bila objava na oglasnim pločama ministarstva i znate šta se desi, ni ne znamo kad je objavljeno i prođe nam rok uvida, a recimo vi iz Dalmacije ili mi iz Omišlja ne živimo kraj ministarstva i ne možemo svaki dan pokucati na vrata i fizički provjeriti je li ovakav dokument objavljen. Konačno u svjetlu Nacionalne razvoje strategije i opredijeljenosti EU i posljedično RH na niskougljični razvoj i usmjerenost na obnovljive izvore energije bilo bi oportuno u ovaj zakon [[Upadica: Vrijeme.]] koji se odnosi na iskorištavanje fosilnih goriva ugraditi politike naknada koje bi doprinijele ostvarenju politika smanjenja upotrebe fosilnih goriva. Hvala lijepa.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta, uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, u principu zakon gdje radimo usklađivanje sa određenim elementima koji nam dolaze iz Europske komisije, znači izmjene su, mada su brojne jel, postavlja se pitanje možda da li smo trebali raditi sad, ako se ne varam 70 članaka se mijenja, dosta je, možda ići na varijantu i ovaj pisanja novog zakona, ali dobro imamo izmjene i dopune i one su inicirane intervencijom Europske komisije, a zbog nepravilnosti koje se tiču procjene učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš u pogledu informiranja javnosti. Pa se sad ovo što je kolegica Ahmetović govorila postavlja se pitanje cijelo vrijeme nam govore da je i do sada to sve bilo i javno i transparentno, ali ispada da ipak nije pa sad trebamo tu malo napraviti nekakve pozitivne pomake jer očigledno zainteresirana javnost nije bila do sada dovoljno uključena u sve formalne postupke procjene utjecaja na okoliš. Nažalost imamo mi tu i nekakvih sudskih presuda doduše ne za eksploataciju ugljikovodika, ali konkretno za Vratarušu 2, gdje su nam došle i presude ovdje i s ovog suda, ali malo i packe iz EU. Prošli tjedan smo raspravljali zakonski prijedlog o proglašenju Parka prirode Dinara i malo smo se tu dotakli jel tih istražnih polja na Dinaridima, raspravljali smo i o nacionalnoj razvojnoj strategiji i tamo lijepo stoji da Hrvatska 2030. treba biti zemlja očuvanih resursa. Tako da sad malo nekako sve ovo skupa bez obzira što ovaj zakon, ovaj prijedlog ima pozitivnih elemenata, imam osjećaj da nam iz tjedna u tjedan dolaze tako neki kontradiktorni ovaj prijedlozi jer prošli tjedan smo se složili da zaštita prirode i istraživanje ugljikovodika ne mogu ići zajedno i sada ako još tome dodamo turizam kao dominantnu gospodarsku granu sa vrlo visokim udjelom u našem BDP-u sve se to dodatno komplicira jer svi znamo da bušotine i turizam jednostavno zajedno ne idu pa ne čudi što je Dubrovačko-neretvanska županija, evo danas je i Dan Sv. Vlaha jel Dubrovčani slavi svoj dan, pa im ja ovom prilikom čestitam, iskazali su već prije par godina oštro protivljenje izdavanju koncesija za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na svom području upravo zbog mogućih negativnih implikacija na turizam, akvakulturu, ribarstvo i što bi rekao naš narod ne možeš i ovce i novce jel, moramo se odrediti u kojem smjeru mi idemo. Je li to turizam, izvoz usluga ili je to, shvaćam da želimo biti energetski neovisni koliko je to god moguće ali tih rezervi ima onoliko koliko ima. Slično se dešava i na kontinentu, već godinama se ulaže jako puno u kontinentalni turizam, konkretno u Slavoniji nema mjesta gdje se ne ulaže i u smještajne kapacitete, isto tako nekakve turističke sadržaje poput biciklističkih staza, šetnica, dvoraca, kroz projekt Slavoniju dolaze milijarde u takve projekte, a u isto vrijeme imamo jako puno istražnih radnji i snimanja, konkretno već nekih godinu dana u Našicama su ekipe iz Poljske i Mađarske koje detaljno snimaju kompletnu Slavoniju i rade ta ultrazvučna snimanja. To vam je tako mala sredina pa onda primijetimo ljude vidimo, pa se pitamo neki stranci šta rade ovdje i onda doznamo da se kompletno cijela Slavonija snima i traže se određena plinska ležišta. Eksploatacija ugljikovodik kao energenta u gospodarstvu jedne moderne, civilizirane države u 21. stoljeću ipak treba dospjeti tamo gdje joj je i mjesto. Znači ipak iza obnovljivih izvora energije i u tom kontekstu traganje za ugljikovodicima koji su tamo te rezerve su tu, one neće nestati i ono što sam rekla već i u replici znači postavlja se pitanje treba li ih koristiti kao energent ili kao sirovinu za organsko-kemijsku industriju što nije zanemarivo, jel. I ono što je dobro u ovom prijedlogu to je vezano za geotermalnu energiju, ali znači ovdje u ovom prijedlogu se otvara mogućnost da određene bušotine koje su služile za istražne radnje za ugljikovodike se koriste za geotermalnu energiju pa onda se postavlja pitanje tih premija jel, budući da će onda istražne radnje ipak biti nešto jeftinije, povoljnije nego da se mora krenuti od nule. Ovdje je još jedan element koji se spominje, a to je mjera u smjeru smanjenja emisija stakleničkih plinova u vidu potiskivanja ugljičnog dioksida u podzemlje i pitanje jel te mjere i te tehnike koja ustvari na neki način otvara prostor budući da sukladno onom što govore stručnjaci je ona pomalo nesigurna i nepoznata glede dugogodišnjih učinaka na okoliš, podzemlje i sve što je time povezano. Ono što je još dobro u ovom zakonu, evo o čemu smo i na odboru govorili, a to je zabrana ovog hidrauličkog frakturiranja isto tako zbog toga što se radi o vrlo invazivnoj tehnici koju neki koncesionari u svojim matičnim državama koriste i nije isključeno da bi zbog profita i svega oni primijenili to i kod nas, tako da taj dio također pozdravljam. Tim više što znači jako je važno zbog velike doze nepoznavanja te materije to propisati na ovoj razini budući da postoji opasnost stručne službe po agencijama i na nekakvim županijskim, na županijskoj ili čak nižoj razini uistinu nisu sposobne djelovat sukladno znanstvenim spoznajama, tako da taj dio u ovom zakonu je definitivno dobar. Jučer smo se malo na Odboru za gospodarstvo dotaknuli i ovih razvojnih, razvojnih društava za poticanje i razvoj, razvoj i korištenje geotermalnog potencijala. Malo je tu bilo nekakvih nejasnoća, pa evo ovaj mislim da je to dobro u stvari koncipirano da jedinice lokalne uprave bilo jedna ili više njih osnuju jedno takvo društvo i malo se aktivnije uključe u te procese zato što to je u interesu upravo tog lokalnog stanovništva i u interesu te lokalne zajednice. Vezano za kaskadni sustav korištenja geotermalnih voda kako bi se iskoristio njihov maksimalni potencijal. Znači model koji omogućava ne samo proizvodnju električne energije nego korištenje te tzv. otpadne geotermalne vode za potrebe toplinarstva i za poljoprivredu odnosno grijanje staklenika ili neke druge namjene zvuči na prvu jako dobro, ali ne smijemo zaboraviti da imamo s jedne strane poticaje za obnovljive izvore energije, a onda s druge strane i poticaje na poljoprivrednu proizvodnju gdje dva puta de facto potičemo i premijama nekakvim potičemo određene stvari, pa s tim treba biti oprezan jednostavno da naši stanovnici ne bi kroz velike račune plaćali i stvarali nekakvu ekstra dobit. Puno je tu sad vezano za taj premijski model nekih stvari o kojima treba razmišljati i poštovani državni tajnik je rekao koja je to razina ulaganja i svi znamo da solarni paneli npr. imaju pad cijene i razina ulaganja je daleko niža nego što je bila prije nekoliko godina i evo apeliram još jednom da se razmotri taj premijski sustav i da se vidi jer i sami investitori u megasolare kažu da u principu bi ulagali i bez premija, a s druge strane možda bi trebalo poticati naše građane da oni u stvari ugrađuju solarne panele na obiteljske kuće i da tu na neki način ovaj smanje, smanje potrošnju, a nekakva pogodovanja investitorima primjer Krš-Pađene itd., to smo već ovaj puno puta ovdje navodili i ne bi trošila previše riječi tako da apeliram na to da se taj premijski sustav možda ipak malo još razmotri i doradi. Hvala.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika MOST-a, zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Ovim zakonom koji se prepisiva kao standardno šta radimo tj. vi kažete usklađiva se sa direktivama EU je pokazatelj onoga kad je se formirala vlada tj. kad je išla, kad je se spajalo Ministarstvo energetike sa, zajedno ovaj kad je fuzirana okoliš sa gospodarstvom rekao sam da je to voda i vatra. I jednostavno gospodarstvo i ekologija, okoliš i priroda jednostavno ne može bit u istome interesu, u istome ministarstvu i to je vidljivo iz svega ovoga što ovdje, što je ovdje izrečeno. Ja bi samo kratko ponovio da u RH se pozivamo sad na fosilna goriva, na istraživanja koja smo dali stranim investitorima, koji će imati ogromnu dobit dok ugrožavamo rekao sam Dinaride na području RH, a ne samo Dinare, Dinara je jedna od onih od Rijeke do Crne Gore, jedan od naših velebnih planina koju vi želite uništiti i prodati stranim interesima da bi eksploatirali tj. da bi istraživali, to ste već potpisali 5.g. bih, u roku 5.g. istraživanja, nakon toga mogu 20.g. eksploatirati, 20.g.. Mi tu govorimo o planinama, svetim planinama, najljepšim planinama, našemu kršu koji ima najveći potencijal, a to je voda. Najveći potencijal na kršu je čista, bistra, pitka voda koji je ključni resurs i bitke će se voditi oko pitkih voda. Mi moramo znati već ako dolazite iz Ministarstva okoliša gdje djelom je i gospodarstvo da dvije milijarde ljudi trenutno nemaju doticaja sa pitkom vode. Kolki je značaj vode da se pojavljuje voda odnedavno na burzama, pitka voda. I ono što tribamo napraviti zaštititi taj krš naš, bilo Velebit, bilo Dinara, bilo Kamešnica, bilo Svilaja, bilo Mosor, bilo Biokovo, bio Kozjak, bilo koja planina, ona mora biti zaštićena jel taj sliv se mora zaštititi isključivo zbog pitkih voda. Ti pitki bazeni najčišće vode ne samo u Europi, u svitu je prepušten stranom investitoru koji će nemilosrdno bušiti, istraživati, naravno i eksploatirati ta područja i gdje će doći do, neminovno do oneštećenja, do ugroze pitkih voda. Mi danas imamo ogroman problem s pitkim vodama. Zato mi moramo imati plan, mi se moramo odrediti, ne možemo se pozivati na zelene politike kako kaže premijer i održivi razvoj a spojili ste vodu i vatru, Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo okoliša. To je sukob, to je sukob, jednostavno je to nemoguće u istom ministarstvu odraditi. I to je interes gospodarstvenika, poglavito stranih investitora je ste vi 2019. dali mogućnost da planine na kojima se ne samo što su najljepše, šta su endem u Europi, i Velebit i Dinara i sve planine okolo, vi ste dozvolili bušenje, istraživanje, 2019. šta INA-i, šta ovima, onima, uglavnom niste domaćem investitoru, uglavnom i naravno da će dobit ić kome, kao i u drugim slučajevima. Ne samo to, mi možemo ić korak dalje, mi smo dali i koncesije na pitke vode strancima, npr. Cetina, izvor rijeke Cetine je dat na dugogodišnji, višedesetljetnu koncesiju, 5000 kn se plaća koncesionar plaća, 5000 kn nekoliko puta sam to ponovio, to manji OPG potroši mjesečno. Ja mislim da je primarno u ovoj priči ka de pozivate na fosilna goriva, da ste kontradiktorni. Premijer Andrej Plenković je 2017. g. na Božić Urbi et orbi najavio otkup INA-e od kako bi rekao, od oduzete nam, od naroda oduzete INA-e i predate u ruke mađarskom MOL-u, upravljačka prava predana mađarskom MOL-u bez obzira šta nisu imali većinu. Znamo kako je išlo da ne ponavljamo o tome kako su tu prodati nacionalni interesi. U isto vrijeme pozivate se ovdje na bušenje i eksploataciju, fosilna goriva i još se koriste fosilna goriva, nećemo ići na zelenu ekologiju još, nećemo prelazit nego će to biti postupno, a u istom vremenu, vi u Sisku gasite rafineriju, tamo gdje je svako mjesto najbitnije. Bez obzira što ste u predizbornoj kampanji govorili da nema šanse da se ugasi, da je izdaja ako ugasi sisačku rafineriju. I je izdaja jer to područje zaslužuje dok je god fosilnih goriva, bez obzira ima li stav za ili protiv, pa ne možete bušiti Dinaru da netko istraživa, eksploatira i da se bogatim, stvara carstvo i dobit ide strancima kao u svemu, kao u slučaju vjetroelektrane, da ne ponavljam a isti je to slučaj jer ovaj zakon ili zakon korištenju o obnovljivim izvorima energije dok u isto vrijeme sisačku rafineriju ste ugasili. Znači imamo li mi interes zaštititi naše dobro? Ja ne optužujem ovdje samo sad da ne bi ispalo vladajuće, ja tu optužujem cijeli taj proces bijelih noći SDP-a koji je Slavko Linić počeo privatizirati a HDZ završio, zabio zadnji čavao, predao upravljačka prava. Znači mi imamo bijele noći u drugim državama koje smo mogli eksploatirati, više je bušilo nego u bijelim noćima su davali u Siriji i iz njih se nafte vadilo nego u svim drugim poljima i INA-e i MOL-a zajedno. I mi smo to dali nekome. Pa to su izdati nacionalni interesi. I sad kažete idemo mi korak naprijed. Mi poštivamo direktive EU-a. Pa nije direktiva EU-a Sveto pismo. Ako imamo krška područja, koje je endem, u svijetu, u Europi, krš naš, pa ne morate ić štetnim projektima. I još nabacite na to centre za gospodarenjem otpadom Lečevica, još nam i tu vodu ubijte. Pa sad problem aglomeracije Sinj za Cetinu ali riješio se napokon bez obzira šta Hrvatske vode, vodovod lokalnih mudruju koji su prebacili projekt, krivo procijenili za 150 milijuna kuna ali je kriv vodovod, da, manje, ali je krivo vaše ministarstvo jer vi ste imenovali tj. ljudi u Hrvatskim vodama koji su ugovorne strane za aglomeraciju Sinju za kanalizaciju koja utječe cijela u rijeku Cetinu a s rijeke Cetine se napaja cijelo područje, veliko područje Splitsko-dalmatinske županije a i više će zbog toga što Jadro zatrovano, zbog toga vam govorim. Dinaru zaštitite, Velebit zaštitite, naš krš zaštitite. Imamo najveći resurs i potencijal ali vi ste napravili odmah grešku, ova Vlada je na prvom koraku kad je spojila okoliš sa gospodarstvom. Odmah greška je bila jer tu se lome dva interesa u istom ministarstvu, poduzetnika i dobiti, interese uglavnom globalnih, nema tu hrvatskih nekih interesa i ovo INA, to isto ide u džep drugima, znači tu se lome interesi i šta ste napravili? Napravili da sada u kršu vi ste 2019. dozvolili da se istraživa. S tim ako nađu naftu, ako nađu ugljikovodike, da mogu na 20 g. eksploatirati. Pa to je suludo. Naš najveći potencijal toliki uništavati. Krš Pađene je ogroman problem, kriminal, velikih razmjera, 2 milijarde kuna će građani platiti preko zakona o obnovljivim energijama opet nekome ko zna kome skuplju struju. Međutim, ovo je to, je mala beba prema ovome ako krenemo u ovome smjeru da se eksploatira u kršu di bi trebalo biti zaštićeno područje, znamo šta je krš, spužva. I u Europi takvih nema, znači to je zaštićeno područje. Pozivate se na određena područja uvaženi državni tajniče, koji su sad parkovi prirode, ovo, ono, da, da, te parkove prirode ste nacrtali kao lule gdje ste eksploatacijska polja izbjegli, izbjegli ste eksploatacijska polja tako da će točno kraj, mislim, to je isti dio, ne možete to razdvojiti, to je povezano ponornicama, doli ispod pritocima, potocima, evo govorim o rijeci Cetini, tako i Krka, tako i Zrmanja, tako sve rijeke. Zato ne mogu prihvatiti da donosimo direktive koje mi možemo obrazlagati ali to su mrtvo slovo na papiru, nešto olakšava i sad poduzetnicima koji će se baviti eksploatacijom, ovo, ono, međutim jesmo li mi uskladili svoje zakonodavstvo, svoje prostorne planove, svoje ciljeve, svoje strategije za održivi razvoj, za očuvanje onoga što imamo i s tim moramo gospodariti, ne zaboravimo, voda je resurs budućnosti. Hvala lijepo.
Sljedeća rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Podsjetit ću da smo u prošlom sazivu u ovom Visokom domu donijeli Zakon o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika kojim smo objedinili energetske resurse RH u smislu istraživanja i eksploatacije ugljikovodika, geotermalnih voda, skladištenja plina i trajnog zbrinjavanja CO2, što posljedično rezultira povećanjem učinkovitosti sustava u području energetike i istraživanja kroz smanjenje administrativnih barijera. Po prvi puta na jednom mjestu objedinjeni su energetski resursi RH što je temelj za stvaranje pozitivne investicijske klime u zemlji koja racionalno upravlja svojim resursima. U tom smislu, posebni naglasak stavljen je na veliki potencijal geotermi i eksploataciju geotermalne vode u energetske svrhe. Obzirom da Panonski bazen RH ima za čak 60% viši regiotermalni gradijent od europskog prosjeka, smatramo da bi se intenziviranje i valorizacija tog ogromnog prirodnog potencijala moglo ostvariti puno megavata nove, čiste obnovljive energije, a što je zajednički cilj i RH, a i zemalja EU. Donošenjem ovog zakona RH je otvorila vrata novim investicijama za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na kopnu, kao i natječajima za istraživanje i eksploataciju geotermalne vode. Kopneni dio Hrvatske u smislu istraživanja i eksploatacije već je odavno poznat, Slavonija je bila glavno crpilište nafte i plina, Panonski bazen značajna je geološka struktura koju jako dobro poznaju mnoge svjetske naftne i plinske kompanije. Analize dostupnih geoloških podataka ukazale su na značajan geološki potencijal koji nije u potpunosti iskorišten, 5 istražnih prostora za koje je Vlada RH potpisala ugovore 2016. g. te tijekom 2019. donijela odluke o izdavanju dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na još 7 istražnih prostora u kontinentalnom dijelu Hrvatske, osigurana su nova ulaganja u istraživanje i eksploataciju, ali i gospodarski razvoj Hrvatske, posebice lokalnih zajednica na tim područjima. Tako je, npr. samo od naknade za istraživanje ugljikovodika u 2 godine od potpisivanja ugovora, samo Vukovarsko-srijemska županija u svoj proračun uprihodila oko 2,5 milijuna kuna na račun naknade za površinu istražnog prostora. Već sad u ovoj početnoj fazi, kad aktivnosti nisu intenzivne, aktivirana je i lokalna zajednica, bilo kroz zapošljavanje na istražnim aktivnostima ili kroz uslužne djelatnosti kompanijama koje su uključene u projekt. U prošlom sazivu smo donijeli izmjene predmetnog zakona kojima je propisano da sukladno Zakonu o Državnom inspektoratu posebne inspekcijske nadzore iz nadležnosti naftno-rudarskih inspekcija ministarstva nadležno za energetiku preuzme Državni inspektorat. Sad se vratimo malo na ovaj prijedlog zakona. On uvodi značajniju transparentnost postupka te značajno uključivanje javnosti u te postupke. Uskladit će se nacionalno zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU tako da će se prenijeti definicije javnosti, jedne ili više fizičkih ili pravnih osoba, njihove skupine, udruge i organizacije sukladno posebnim propisima i praksi, i zainteresirane javnosti, javnost na koju utječe ili bi mogao utjecati ono što se odlučuje o okolišu ili ima interes u odlučivanju o okolišu, udruge civilnog društva koje djeluju na području zaštite okoliša ispunjavaju sve uvjete sukladno zakonu kojima se uređuje zaštita okoliša, smatrat će se, također, zainteresiranom javnošću. Nadalje, uvodi se obveza objave nacrta pojedinih akata koji se odnose na naftno-rudarske projekte i građevinske dozvole, a čiji sastavni dio moraju biti mjere zaštite okoliša i programi praćenja stanja okoliša iz provedenih postupaka procjene i ocjene utjecaja na okoliš kako bi javnost imala uvid i u pojedine uvjete koje su izdala nadležna tijela za navedene projekte i građevinske dozvole, isto će biti objavljeno na mrežnim stranicama ministarstva. Zaključno, javnosti i zainteresiranoj javnosti će se omogućiti pristup pravosuđu u pogledu odobrenja za zahtjeve koji se izdaju temeljem Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Također, nedvojbeno se razjašnjava da je preklapanje istražnih prostora eksploatacijskih polja za različite svrhe moguće, a u slučaju kada se radi o različitim hidrodinamičkim jedinicama, tu se misli na ugljikovodici ili geotermalne vode, osim ako se isti nalaze u unutarnjim morskim vodama ili teritorijalnom moru RH. Ovim zakonom se uvode i ovlasti Agenciji za ugljikovodike za provedbu određenih istražnih radova, u svrhu promicanja geotermalnog potencijala RH. Također, uvodi se i izjednačavanje trajnog zbrinjavanje CO2, s novim pojmom trajnog zbrinjavanja, navedenom izmjenom se pridonosi globalnom prihvaćanju smanjenja emisije stakleničkih plinova. Predloženim zakonom se otvara mogućnost osnivanja razvojnog društva za poticanje razvoja i korištenje geotermalnog potencijala RH u svrhu ostvarenja povećanja udjela obnovljivih izvora energije u ukupnoj potrošnji energije. Zakonom se pojašnjava da Agencija priprema i dostavlja inicijative za izradu i izmjenu i dopunu prostornog plana te sudjeluje u postupcima sukladno propisima iz područja prostornog uređenja u cilju provedbe okvirnog plana i programa istraživanja eksploatacije ugljikovodika na Jadranu i okvirnog plana i programa istraživanja eksploatacije na kopnu. Definira se zabrana masovnog hidrauličkog frakturiranja kao rizične i opasne aktivnosti. Zakonom se doprinosi stvaranju sigurnog pravnog okruženja za investitore štiteći pritom interese RH. S obzirom da imam još malo vremena osvrnut ću se i na prethodne rasprave, pa tako vezano uz LNG upravo suprotno od onoga što smo čuli da stvaramo neku ovisnost o bilo čemu mislim da upravo stvaramo jačanje tržišta plinom i uvodi se na neki način konkurencija odnosno stvaramo sigurnost u opskrbi plina na području RH i u budućnosti čak omogućujemo možda i manje cijene plina. Osvrnuo bi se i na priču o obnovljivim izvorima energije i ekstra dobiti. Sudionik sam na neki način u energetici još od 1998. i tamo 2000.-te krenuli smo u poticanje obnovljivih izvora energije. Međutim, iako su poticaji upravo te 2000.-te bili višestruko veći nego što su svih godina poslije nitko nije bio u stvari zainteresiran da ide graditi ili raditi neke obnovljive izvore energije. I zašto ovo govorim? Pa zato što u početku je bilo nužno i potrebno bez obzira tko je u tom trenutku bio vlast, a tko oporba, ako se opredijelimo, ako smo se tad opredijelili za obnovljive izvore energije bilo je nužno i potrebno da poticaji budu veći da bi uopće ljudi krenuli u to i počeli graditi prve objekte koje možemo nazvati da su obnovljivi izvori energije, a kako se to sve razvija naravno da ti poticaji padaju i sad su značajno manji nego što su bili tad. Naravno da one ugovore koji su prvi ušli u to, ugovori traju, kad ti ugovori završe ti objekti ostaju, ali s druge strane bez toga pa ne bi uspjeli nikoga ni potaknut da krene u obnovljive izvore energije. Sad što vrlo rijetko se ovdje govori donijeli smo svi zajedno zakon kojim potičemo kućanstva, privatne osobe da ugrađuju solarne panele za proizvodnju električne energije na svoje kuće i ako to naprave mogu od HEP-a uzimati električnu energiju tijekom noći kad njihov sustav ne proizvodi, a kad imaju višak tijekom dana guraju HEP-u i ako je to na godišnjoj razini nula odnosno čak na mjesečnoj razini za kućanstva, ako se to izjednači ne plaćaju HEP-u ništa. Dakle, imamo zakon koji smo donijeli ali mislim da o njemu trebamo svi zajedno počet pričat u istom smjeru, da to ljudi i shvate da je to tako i da onda to i iskoriste. Što se tiče turizma i energetske neovisnosti mislim da je u stvari nužno naravno i jedno i drugo. Nećemo ni imati turizma ako nećemo imati energetsku neovisnost. Sumnjam da turisti baš žele često ostajati [[Upadica: Vrijeme.]] bez električne energije kad dođu kod nas. Hvala. Klub HDZ-a će podržati prijedlog zakona.
Imamo jednu povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani zastupnik je povrijedio Članak 232. jer tema nije trgovina ugljikovodicima, tema je istraživanje i eksploatacija ugljikovodika, a govorio je LNG terminalu. Svi znamo da ukapljeni plin je ponajprije skuplji od zemnog plina tako da ne znam kako ćete vi tako utjecati na cijenu plina, a s druge strane znamo i da sav plin ukapljeni koji dolazi preko LNG-a je već rezerviran i ide u Mađarsku i Ukrajinu. To je opće poznato, znači tema nije trgovina nego istraživanje i [[Upadica: Vrijeme.]] eksploatacija.
Vi ste ovo iskoristili dijelom za repliku tako da vam izričem opomenu. Krešo Beljak uvaženi zastupnik u ime Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajnice, kolegice i kolege, dopustite mi da u nekoliko rečenica pročitam stajalište HSS-a u vezi ovog zakona. HSS je protiv ovog Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika jer je bušenje dna Jadranskog mora opasno i velika je mogućnost onečišćenja hrvatskih otoka i priobalja. HSS se zalaže za zelene tehnologije temeljene na obnovljivim izvorima energije i zaštite okoliša. Nakon temeljitog čitanja Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika te izjava resornog ministra Ćorića slijedeće stvari su neutemeljene u zakonu. Prvo notorna je laž da će se istraživanje provoditi radi korištenja geotermalne energije jer je to samo paravan kako bi se pronalazila zapravo nova ležišta, nalazišta nafte i plina. Drugo, veliki je rizik negativnog utjecaja na morski okoliš, priobalje, zaobalje i otoke koji su biseri Hrvatske. Treće ugrožene su dvije strateške, strateški važne grane hrvatskog gospodarstva, možda i najvažnije, a to su turizam i ribarstvo. Četvrto može doći do netransparentne što god vladajući govorili i rizične djelatnosti istraživanja i moguće eksploatacije na gotovo 90% površine hrvatskog dijela Jadrana. I peto, laž je da će se ovim zakonom omogućiti pohranjivanje ugljikovog dioksida CO2 jer je znanstveno i stručno dokazano, nije dokazana ekonomska opravdanost i sigurnost pohrane CO2 u daleko razvijenijim zemljama od Hrvatske kamoli da bi se to radilo kod nas. Sad mi dopustite da malo elaboriram ovo što se događa danas odnosno prijedlog ovog zakona da se vratimo malo u povijest da malo hrvatskoj javnosti i svima nama što se u biti kod nas događa i za to nije kriva i odgovorna ova Vlada i ova garnitura nego sve prethodne u zadnjih 30 godina. Meni se čini ponekad kao da živimo doista u stripu, u Alan Fordu ili u onoj parodiji koja se zvala Monty Paython, dakle ovo što se događa je nevjerojatno što Hrvatska sama sebi čini. Prije sto, stotinjak godina kad su kretala istraživanja nalazišta nafte u svijetu, kad su to prvo radile američke kompanije pa onda i neke druge britanske, nizozemske, dolazile su siromašne zemlje koje nisu imale niti znanja, niti novaca, niti uopće poima da se na njihovom prostoru nalaze, nalazi crno zlato. Dolazili su sa svojim novcima, sa svojim investicijama, sa svojom tehnologijom i znanjem i onda dijelile profit, često nepošteno, ali dijelile taj profit sa zemljom na kojoj se nalazište nafte nalazi. Tada su sklapani ugovori sa stranim koncesionarima i u Saudijskoj Arabiji i u cijelom Bliskom Istoku i Iranu itd., itd., ali to su bile zemlje gdje su ljudi doslovce živjeli u šatorima nisu poima imali o nafti, ništa da bi se to moglo isplatiti, nisu imali ni novaca, ni ništa drugo. Kod nas u Hrvatskoj se dogodio obrnuti primjer, mi smo imali sve i znanje i tehnologiju i svoja nalazišta i nafte i plina i znanje dakle i fakultete, obrazovane ljude koji su mogli i dalje sve to raditi za Hrvatsku ali se u jednom trenutku s time stalo sve pod krinkom nekakvog tržišta, uništeni su hrvatski interesi, uništena je INA, prodana, ne bih čak rekao prodana, nego poklonjena i to firmi koju je INA mogla kupiti za jednomjesečnu zaradu '80.-tih godina. Dakle, sve se to radi da bi se sada donosio zakon kojim će se stranim investitorima omogućiti tzv. slobodna tržišna utrka. To je glupost, ovdje se radi o izdaji, mi smo sami sebe izdali. Dakle, sve garniture koje su zadnjih 30 godina vodila Hrvatsku su izdale nacionalni interes, ovo je izdaja, ništa drugo. A to da se mi sad ponovo vraćamo na ugljikovodike odnosno na naftu i plin i zanemarujemo cijelu priču koju nam nudi sama dakle agenda budućnosti i razvoja EU i samim time i Hrvatske. Dakle, okretanje obnovljivim izvorima energije, ono što sami želimo, što možemo, dakle to su dva potpuno dijametralno suprotna pojma koja su ugurana u ovaj zakon. Da hoćemo zeleno, ali ipak ćemo davati i da se buši Jadran i da se buše Dinaridi, što je suludo i tu je kolega Bulj apsolutno u pravu. To je suludo, to je dakle nepovratno uništavanje, to vam je ono kao kad imate prstace pa u moru da dođete do njih morate razbiti obalu i onda imate prstace i više nemate obalu, nemate stijenu. Dakle to vam je bušenje Dinarida. Kolega Totgergeli rekao da nitko nije htio ulaziti u izgradnju pogona za obnovljive izvore energije. Pa ja sam gradonačelnik 12 godina imao sam barem petero investitora iz Njemačke iz Austrije, čini mi se i iz Nizozemske koji su htjeli raditi solarne panele, ali im nisu to dopustili kolega Totgergeli, nisu im to dopustili iz HEP-a jer se HEP u tom trenutku već bavio vjetroelektranama, a danas se vjetroelektranama bavi državno odvjetništvo. Dakle, nisu im dali iako je sunca u Hrvatskoj 50% više nego u Njemačkoj. Otiđite u Njemačku vidjet ćete prije 10-tak godina, već prije 10-tak godina sve je puno, svako moguće mjesto je bilo pokriveno sa solarnim panelima, u Hrvatskoj to ni danas nije slučaj. Kako je to moguće, već smo onda bili u EU? Nitko nije htio, pa nitko nije mogao osim podobnih, osim onih koji su bili povezani sa HEP-om prije svega, osim stranačkih ljudi koji su namještali poslove tko zna kome, možete …/nerazumljivo/… koliko god hoćete, čak se ne radi niti o strankama radi se o istim ljudima. Evo, državni tajnik Milatić nekad istaknuti član HSS-a, tu sam ga i upoznao, zatim HNS-a da bi evo danas doznao i čestitam mu na tome da je od nedavno član HDZ-a. Pa nema on ideologiju, njega baš briga za ideologiju, njemu je bude na mjestu na kojem se odlučuje kako bi mogao štititi nečije interese, pa to je jasna stvar. To hrvatski interesi nisu i ne mogu biti to hrvatski interesi. Dakle, to što se izvode, što vladajući izvode, ponavljam ne smatram samo, dakle gospodin Milatić vam je ogledni primjerak on je tu 2003. u sustavu, sve je on promijenio to, samo mijenja stranke ide dalje, ide dalje, takvih Milatića imate tisuću u Hrvatskoj. Dakle, od 1990.-te se radi na izdaji Hrvatske da bi pojedinci dobili nekakve judine škude u džep, uništena je kompletna hrvatska energetska strategija. Vi govorite o energetskoj samodostatnosti, pa mi smo bili energetski samodostatni, što se dogodilo, što smo napravili sami sebi da ovisimo o ne znam ukapljenom plinu iz Rusije ili iz Amerike. Što smo mi to napravili sami, dakle to smo napravili sami sebi, mi smo energetski bili praktički neovisni, a danas više nismo. Završio bih s time i nadam se da će do, ja se nadam da će do drugog čitanja doći do bitnih izmjena ovog prijedloga, mi ćemo svakako poslati svoje amandmane i ja se nadam da će se ta praksa koju provodi već 30 godina napokon promijeniti i da će se u Hrvatskoj doista pojaviti političke snage koje neće gledati osobni partikularni interes, nego će gledati dugoročno nacionalni interes RH i svih građana RH. Hvala lijepo.
Ima jedna povreda Poslovnika, uvaženi zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala. Povrijeđen je 238., pa upravo te 2000.-te godine o kojoj sam ja pričao i vi i kolega Lenart ste bili dio te vladajuće, dakle vi ste kreirali takvu priču da se nije onda moglo nešto graditi. Ali ja nisam uopće to pričao, ja sam pričao o tome da su poticaji tad bili puno veći, a zainteresiranost nikakva u odnosu na sad kad su poticaji vrlo mali, a zainteresiranost za izgradnju novih izvora 3 puta ili 4 puta veća.
Ovo nije bila povreda Poslovnika, to je bila vaša replika, izričem vam opomenu. Slijedeća povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Krešo Beljak.
Hvala lijepa. Kolega Totgergeli je povrijedio Članak 238. Poslovnika jer govori neistine. Dakle, ja nisam bio 2000. godine niti u HSS-u, niti uopće u politici, ja sam se učlanio 2003. godine kad je gospodin Milatić bio istaknuti član HSS-a, a ja sam dakle od 2003.g. član HSS-a kao jedine moje stranke za razliku od evo vašeg sada i političkog i stranačkog kolege g. Milatića koji je, kojem je HDZ samo jedna stanica na putu, a vjerojatno kad SDP dođe na vlast ili neko drugi ili MOST [[Upadica: Vrijeme]] eto, eto njega tamo. Hvala.
Znači ovo nije bila povreda Poslovnika nego vaša replika, imate i vi opomenu. Uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Kolega Totgergeli, ja sam 2000.g. radio u privatnoj firmi SMUĐ-INVEST za 1.700 kuna plaće kao jedini inženjer tamo i nisam imao utjecaja na zbivanja kao što to vi imate i živite cijeli život na grbači HDZ-a. Hvala.
Vi niste pozvali se na članak Poslovnika, pa i vama opomena. Slijedi pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem g. predsjedavajući, g. državni tajniče, kolege iz ministarstva, kolegice i kolege. Načelno bi se trebalo činiti da usklađivanje ovog zakona sa direktivom EU ako ne ostane mrtvo slovo na papiru da bi to bilo dobro i da bi u svakom slučaju trebalo uskladiti i praksu i političku volju za uključivanjem i za sudjelovanjem javnosti u procesima donošenja odluka o novim koncesijama. Dakako, osim borbe protiv tih klimatskih promjena i te hitne tranzicije u nisko ugljično društvo kakvim se zaklinje premijer i u, već smo spominjali isto tako tu nacionalnu strategiju, o tome da bi Hrvatska trebala predvoditi energetsku tranziciju. Da, mi se u tome slažemo, zeleno-lijevi blok sigurno. Namjerno sam spomenuo tu promjenu imena ministarstva koje je odjednom postalo Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja i onda na početku stvarno tamo se puno o tome govori, međutim ja osjećam iz atmosfere i načina kako državni tajnik govori da on ipak vjeruje da ono što i većina vas očito vjeruje da je ono što je konkretno i na što se stvarno možeš osloniti to je ipak, to su ugljikovodici kao nešto realno, to je ipak su fosilna goriva. Dovoljan primjer je, vidjeli smo što se dogodilo i kako se tražilo platformu Ivanu D. krajem prošle godine, 5 dana nije se uopće moglo naći, udruge su itekako govorile o, o tome koliko je to opasno i uopće da li taj metan curi ili ne, ne curi. 70-tak tih članaka koji su ovdje promijenjeni ne bi li se uskladilo samo govori o tome da kada je, ako je već potreban zakon da je možda se trebalo napraviti stvarno novi zakon. Želim naglasiti da je 60% građana izrazilo jasno da se protivi bušenju Jadrana i tim koncesijama. Međutim, ja bi sada htio reći nešto drugo. Hrvatska bi mogla predvoditi stvarno tranziciju, ali u tom smislu postoji Ugovor o energetskoj povelji koji je vama svakako poznat, Energy Charter Treaty, multirateralni ugovor o ulaganju koji štiti ulaganja u opskrbu energijom i to su potpuno suprotne stvari, znači štiti se, to je, države članice su, EU su '90.-tih potpisale taj ugovor da zaštite investitore, međutim to je u potpunoj suprotnosti sa ovim ako mi želimo niskoenergetske … [[Govornik se ne razumije]] i sve spuštamo, to znači da ovima investitorima to uopće ne ide u korist. Danas je 81% ulaganja zaštićenih ISD ugovorom su ulaganja unutar EU. Znači da bi trebali podržati mi kao Hrvatska ako stvarno želimo biti u tom smislu progresivni i napredni one države u Europi koje se bore da se taj ugovor i taj charter i ta povelja da se razdruži. I želim vam reći jedan primjer. Dao sam još jedan primjer Ivana D. jedan primjer gdje bi se mi trebali ovaj osloniti, to da, da je prazan taj LNG terminal je da brodovi nisu došli, to isto govori o vašem cijelom planiranju. A sjetite se i planiranje na Trgovskoj gori na Baniji gdje je trebalo u tu zanemarenu pustoš koju je sada pogodila tragedija potresa je trebalo biti spremište za nuklearno gorivo. Ne, učinite obrnuto ne bušite Baniju od sada recimo ovo, za Baniju samo sve najbolje, neka Banija bude europski primjer, ne samo hrvatski za niskoenergetske kuće, sve što obnavljate radite tako, radite energetske zadruge [[Upadica: Vrijeme]] na Baniji i time ćete pokazat da imate stvarnu volju političku.
Imamo dvije replike, pričekajte. Prva je uvaženi zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče. Replicirat ću na ovaj dio da kažete da čvrsto vjerujemo u ugljikovodike. Ja čvrsto vjerujem u obnovljive izvore energije i ugljikovodici kroz godine će sve više se koristit kao sirovina, a sve manje kao energija. Međutim, znajući kako funkcioniraju elektroenergetski sustavi svjestan sam da u nekim situacijama, to sam vam prvo objasnio, kad recimo ispadne vjetar, kad noću nemate sunca ispadne vjetar kad vam ti obnovljivi izvori ne mogu funkcionirati, morate imat negdje izgrađene kapacitete koje možete trenutno upogonit da bi održali elektro-energetski sustav. To vam je energetski gledano u količini energije vrlo malo. Možda će ugljikovodici bit 2050. samo ne znam, jedan sat tijekom godine ćemo uvozit nešto na ugljikovodike a sve drugo na obnovljive izvore. Ali kapacitet koji čeka, morate imat kao rezervu.
Vrijeme, odgovor.
Da, ali vidite, ja to razumijem ali ja vam govorim zašto za Baniju odsada jer desetljećima to niste činili, ne možete reći da to nije bilo tendenciozno ali odsada samo najbolje i to zašto? Zato što imate novac, imate silan novac bespovratni i umjesto da ste sve energetike dajete i čekate investitore iz Nizozemske, odakle, vi imate sada novaca da na Baniji sagradite i da povučete ljude zajedno da imaju energetske zadruge, tamo da uče kako se to radi, da svi naši znanstveni instituti koji se time bave, njima pomažu i da nam najbolje od europskih praksi, od svjetskih praksi, bude upravo implementirano na Baniji jer od sada za Baniju samo najbolje.
Slijedeća replika je uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani kolega Matula, spomenuli ste u svojoj raspravi platformu koja nam je pobjegla i koju je pronašao ministar i praktički odmah se nacrtao tamo i objasnio hrvatskoj javnosti kako nije nikakva velika šteta što nam je pobjegla ta platforma jer je ta platforma na kraju svoje eksploatacije ali je zaboravio reći da je da platforma bila u suvlasništvu sa Italijom i da smo otkupili to suvlasništvo a moje pitanje vama ide šta mislite tko će platiti sanaciju tog područja nakon eksploatacije? Da li će Talijani sudjelovat u tome ili smo mi kupili platformu koja nam ničemu nije služila, eto ne bi li Talijanima pomogli?
Odgovor.
Zahvaljujem. Zahvaljujem, kolega Brumnić. Da, potpuno se slažem, ovo sam doživio kao retoričko pitanje, potpuno je jasno da u IGP-u koji nam je nametnula Italija ćemo morati i to radit a mi se i dalje tu maštamo i radujemo se bušenju tog dna Jadrana. Ali vjerujem da ćemo ipak, ovaj zakon ipak daje prilike i vjerujte da će i udruge ali i mi sigurno to kao zeleno-lijevi blok, da ćemo zajedno sa građanima itekako pratiti i svaku koncesiju dovoditi u pitanje a uvjeravam vas da je puno bolje da cijela Europa zna je upravo Hrvatska krenula prva u potpuno skidanje i da dovlačimo ljude ovdje na nisko energetski turizam i da je to razlog zašto ljudi uopće žele dolazit na Jadran.
Vrijeme. Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani tajniče, poštovane kolegice i kolege. Prvo ću se osvrnuti na nešto što je rekao kolega Bulj. Da EU direktive nisu nešto što bi mi trebali samo prihvaćati. To su direktive koje smo između ostalog i mi donijeli. Da, trebali bi ih prihvaćat, mi smo dio EU-a, shodno tome sa EU direktivama ne bi trebali imat problema. Ali obrazloženje zašto idemo u izmjenu ovog zakona je upravo činjenica da nas je Europska komisija upozorila da ne poštujemo EU direktive i to nas je upozorila još 7.3.2019. Na moju repliku državni tajnik je odgovorio da mu je trebalo 2 g. da se usuglasi oko te EU direktive a ta EU direktiva govori o jednoj čak bi rekao, čak ljudskoj činjenici da sve što se na nekom području dešava, s time trebaju bit upoznati ljudi koji žive na tom području odnosno EU direktiva govori o javnosti i zainteresiranoj javnosti. E sada, postavite si pitanje ko štiti i na koji način interes te javnosti i zainteresirane javnosti. Pa prvo kada se kaže povelja o lokalnoj samoupravi, tamo je to europska povelja koja je tamo dosta jasno definirala šta su zadaće jedinica lokalne samouprave odnosno šta su im prava. I upravo ta prava su prekršena u čl. 19. ovog zakona. Taj čl. 19. je ustvari čl. 44. osnovnog zakona gdje se pokušava umanjiti utjecaj jedinica lokalne samouprave odnosno putem pritiska države na jedinice lokalne samouprave progurati ono što odgovara kako je to rekao državni tajnik, investitoru. Da napravimo dobru investicijsku klimu. Pa mi radimo odličnu investicijsku klimu. Mi ulažemo pare, mi ulažemo rizik, a dobit nosi netko treći. I tome služi tzv. razvojno društvo. Kao što je državni tajnik rekao umjesto ministra kojeg ministra kojeg nema ovdje a vjerojatno postoji razlog zašto ga nema, jer ne želi da se njegovo ime previše veže uz ovako nešto, to će bit projektno društvo. Da li to znači da ćemo u Hrvatskoj imati samo jedan projekt vezan uz ovo? Ne. Imat ćemo ih jako puno. I to takvih projekata gdje će država platiti istraživanje, gdje će država platiti ono što je investitoru neisplativo, a onaj dio koji je investitoru isplativ taj će uzeti investitor. E sada si trebate postaviti pitanje da li ovaj zakon kakav je ovdje predstavljen predstavlja ono što bi mi trebali željeti da on učini hrvatskom društvu. Da li se slažemo s time da bude zainteresirana javnost nutra, da. Da li se slažemo s time da razgovaramo o geotermalnim izvorima, da. Da li se slažemo s time da jedinice lokalne samouprave nemaju uprave na to, ne. Da li se slažemo s time da država preuzima rizik, a privatni investitor dobit, ne. Zaključak, ovaj zakon treba popravit, ovaj zakon treba učiniti kvalitetnijim i ovaj zakon treba prilagoditi onome što Europa traži od nas. Prilagoditi ciljevima Europe, a ciljevi Europe su jučer na odboru ali pod jednom drugom točkom je bilo govoreno o tome kružna ekonomija i zelena energija. Jednostavno Europa zna kuda ide, a za razliku od Europe mi još jedanput ne znamo kuda idemo i ne možemo se ukrcati na vlak ako nismo kupili kartu. Evo, hvala lijepo.
Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Anđelo Stričak.
Hvala. Kolega Brumniću, vi ste u svojoj raspravi naglasili da je potrebno poštivati Direktive EU s čime se ja apsolutno s vama slažem. Ne možeš biti dio ili član određenog recimo to kluba i ne poštivati se tih pravila. Pa između ostalog ne možemo si dozvoliti da kada govorimo o europskim fondovima, to nam je super, a kad treba prihvatiti određena pravila igre, e mi bi od toga bježali. Između ostalog smatram da ulaskom Hrvatske u EU po kojem god segmentu društva gledali smo samo na dobitku. Hvala lijepo.
Ja ne znam što ste vi meni replicirali i očito ste sjedili na ušima kad sam ja govorio. Upravo sve ovo što ste rekli stoji jedino što smo mi napravili da dvije, prvo nismo u zakon napisali onako kao što je to europska direktiva tražila od nas kad se radi o javnosti i zainteresiranoj javnosti, prije 2 godine smo dobili packu od Europe da to popravimo i evo 2 godine to nismo stigli popraviti, a ja sada upozoravam da Članak 19. je u suprotnosti sa Poveljom o lokalnoj samoupravi EU, ja ne znam što vam nije jasno. Hvala lijepo.
Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Državni tajniče sa suradnicima, pa evo pred nama je izmjena i dopuna zakona koji nam jasno govori o tome da se jasno definiraju postupci i procedure o izvođenju svih naftno-rudarskih aktivnosti čime se doprinosi stvaranju sigurnoga pravnoga okruženja za investitore štiteći pri tom interese RH. Interesi RH su prije svega, a tako vjerujemo u našim strateškim dokumentima, a i znamo da piše da je i energetska neovisnost što više i što bolje potrebna. INA Naftaplin je kroz svoje vrijeme poslovanja i rada ostavio niz bušotina koje su i danas u eksploataciji, koje nam doprinose skoro polovičnoj opskrbljenosti naftom i plinom, koji i danas funkcioniraju i posluju, ostavljeno je i stotine bušotina koje su sa geotermalnim potencijalima još danas neiskorištene i vjerujem da će i ovim zakonom se staviti one u funkciju, da će i lokalne zajednice i regionalne zajednice u svojim projekcijama, planovima, a vidimo da ih je sve više u zajedništvu sa privatnim investitorima i stranim investitorima doći do toga da imamo što više zelene energije u funkciji, ali naravno nećemo zanemariti ni potencijale koji su u nafti i plinu na području naše domovine. Sve ono što danas smo čuli slušajući naše prijatelje iz oporbe kao da bi Hrvatska trebala biti park prirode u cijelosti. Kao da ne bi trebali imati ni energetske potencijale, kao da ne bi trebali imati svoju naftu i plin, kao da i te bušotine koje su napravljene ili ove koje se istražuju ili koje geofizički radovi sada potenciraju kao nalazišta za budućnost bi trebale ostati netaknute. Da. Možda bi samo turizam mogao u Hrvatskoj doprinijeti boljitku, al ja u to ne vjerujem. Svi oni koji danas štiteći jedne ili druge, pa naravno ovim zakonom su definirane sve mogućnosti zaštite i više od toga, ja sam čak i rekao da možda kroz studije utjecaja će se odugovuć i određeni postupci no međutim potreba vjerojatno je takova. Možda samo treba napraviti u nekim situacijama ono što je nužno, a to je procjena ocjene o potrebi studije ili ne procjena ocjene, ali ona je nužna, bar ona je nužna, a ostalo da li je studija potrebna ili nije, ja ću samo mogu reći primjere da na našim izgradnji cesta i autocesta sam vidio primjere gdje se mora napraviti tunel da bi se spasilo 28 žaba jedne vrste ili leptira druge vrste pa i njih trebamo zaštiti, a takvi infrastrukturni objekti koštaju i do 7, 8 do 10 tisuća ili milijuna kuna, tako da puno puta mlatimo praznu slamu u nekim situacijama gledajući kako bi samo stekli nekakvu pozornost ili nekakvu zamjerku na zakon koji se donosi. Vjerujem da i ono što su neki povezali sa katastrofom potresa u RH vežu uz istraživanje ili iscrpljivanje nafte i plina, pa i sa masovnim frakturiranjem, mogu reći da INA je radila takove poteze na području Kalinovca, polja Kalinovac kako bi poboljšala plinsku proizvodnju sa nekakvim malim kapacitetima koji nisu ni približno ovoga što se ovdje događa. I sam sam bio svjestan događanja i na ... [[Govornik se ne razumije.]] kao i na području Novske i to su sve stvari koje bi trebali ljudi znati da su one na dubinama preko 1000 m, od 1500 do 3500 tisuće, da se radi o skretanja frakturiranja od centra bušotine najduže do kilometar i pol i da u takvim prilikama ne može se dogoditi ništa bitno koje bi utjecalo na bilo kakva seizmička pomjeranja. No, oni koji ne znaju, koji se nisu uhvatili u koštac sa takovim hidrauličkim lomljenjima sigurno da pričaju napamet i rade jednu zbrku u prostoru kao što to znadu puno puta činiti i na drugim temama. Preporuke EU dapače, moraju biti [[Upadica: Vrijeme.]] uvijek razrađene, prilagođene, domaćim našim potencijalima i obrazložene kako bi [[Upadica: Vrijeme.]] i direktiva bila usklađena s onim što se može napraviti. Vjerujem da ovaj zakon doprinosi budućnosti i najviše zelenoj energiji. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko replika. Prva je povreda Poslovnika uvaženi zastupnik Zvane Brumnić.
Povrijeđen je čl. 238 i povrijeđeno je vrijeme trajanja rasprave gdje niste upozorili govornika da je debelo prekardašio vrijeme trajanja rasprave. A što se tiče toga o čemu je govorio, govorio je o izgradnji tunela za spašavanje žaba, a nije naveo koliko je to krivina sagrađeno ne bi li se popravile HDZ-ove pogreške.
Znači ja sam upozorio 2 puta, a vi ste napravili repliku, a ne povredu Poslovnika, imate opomenu. Prva replika uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, vi ste u vašem govoru govorili o geotermalnim vodama, u iskorištavanju energije, pa koliki je potencijal u kontinentalnom dijelu Hrvatske za iskorištavanje te je li su moguće to koristiti u turističke sadržaje, samim tim dobiti nova radna mjesta. I molim vas da komentirate jer ovdje govornici zapravo govori da mi nismo ekološki osviješteni, znači da sve što radimo da zapravo uništavamo svoju domovinu, s čime se ja nikako ne bih složio, da mi moramo poštivati sve europske standarde u istraživanju određenih područja. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo kolega Šimičević. Pa rekao sam da su geotermalni potencijali RH ogromni i da naročito u Panonskom bazenu, ali jednako tako i na prostoru Karlovačke županije su veliki i da stotine bušotina koje su sačinjene čekaju da se otvore i da krenu toplinske topla voda koja će biti i za grijanje, ali jednako tako za proizvodnju struje u budućim energanama što se i očekuje. Što se tiče zaštite okoliša, nadam se da smo tu možda i puno puta i pretjerali.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče Đakić, vidim da je vaše izlaganje dosta obojeno i vašim radnim iskustvom, je li, koje vas djelomično veže, je li, za plinski biznis, ali evo, budući da imate iskustva, recite da li bi trebalo sniziti te premije budući da ovim izmjenama i dopunama omogućavamo da se istražne bušotine koje smo koristili u istražnim radnjama da vidimo je li ima plina, mogu sada koristiti za geotermalne izvore, pa prema tome, cijela investicija bi trebala biti značajno manja budući da ste radili u tom poslu, vjerojatno imate iskustva ... [[Govornik se ne čuje.]] Hvala lijepo.
Odgovor.
Hvala lijepo. Pa kolegice, da. Istražne bušotine su uvijek otkrivanje potencijala ili neotkrivanje. Prije toga dolaze geoseizmički radovi koje imaju bušotine do 100 m kada se aktiviranjem određenih potresnih situacija dolazi do amplituda koje govore o tome što se nalazi u podzemlju. Tada se odlučuje u istragu ili ne. Puno puta smo naišli na termalne vode, ja ću reći samo da je bušotina u Rečici kraj Karlovca sa mogućošću potencijala da grije cijeli Karlovac, u to vrijeme kad smo mi radili. Ona je danas začepljena i može se samo probušiti cementni čep i krenuti u eksploataciju. Vjerujem da tako i sve druge, ovih stotinu koje čekaju u Virovitici i u Molvama i u Kalinovcu, na svim drugim lokacijama će biti upotrjebljene u obnovljive izvore i u geotermalne potencijale.
Sljedeća replika uvaženi zastupnika Domagoj Prica.
Poštovani kolega, rekli ste za oporbene zastupnike da žele da Hrvatska bude park prirode. Ne bih se složio s vama, mislim danas su konstruktivno raspravljali, to je dio demokracije, daju se kritike, daju se prijedlozi, ako ćemo reći HDZ-ove politike, visoki porezi i nažalost korupcijske afere dovele su do toga da stotine tisuća ljudi napuste Hrvatsku, tako da da, Hrvatska se zbog HDZ-a pretvara u park prirode.
Odgovor.
Da, rekao da sam da mi se čini iz vaših rasprava, ne osobno vaše, ali od nekih kolega koje su jednostavno prozivajući osobno državnog tajnika i nametajući mu svakakve epitete, kao i sve ostalo, došli do zaključka da želite pretvoriti Hrvatsku u park prirode i da se ne treba ništa drugo raditi, osim baviti se turizmom što sigurno ne bi došlo do nekakvog gospodarskog pomaka. Mislim da imate svoje redove, pa pričajte o njima, pričajte o bivšim vašim dužnosnicima kao i sadašnjima koji su na optuženičkim klupama.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Vilim Matula.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupniče, koliko god vi trivijalizirali i pričama o 26 ili 28 žaba, o zaštiti leptira i koliko god vama to bilo smiješno vi niste dva puta bojali tunele radi toga da bi spasili neke žabe ili nešto, vi ste to radili radi toga da bi trpali HDZ-ovske džepove i to jako dobro znate. A ministar Ćorić dakako da na ovako osjetljivu temu se nije usudio doći kao najozloglašeniji vaš ministar danas koji ima najmanju prihvatljivost u javnosti i on naravno da zna da je teško braniti ovako nešto, a vi sa ovim argumentima sigurno da nećete pomoć. Kada ćete otkupiti INA-u od Mađara? Kada ćemo to imat i kada ćete onda sa našom INA-om bušiti vi te vaše bušotine?
… [[Govornik se ne razumije]] repliku.
Hvala. Kolega Matula, vaše histeriziranje neće pomoći ničemu, naročito mojoj raspravi, ali i odgovoru. Ovo su činjenice iz dokumenata koji su napravljeni, iz objekata koji su u izradi, tako da nam pričate napamet, vrijeđate i omalovažavate zastupnike, pogledajte prvo sebe, pa onda druge.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovani kolega Đakić, ja najprije moram reći da sam jako sretna što nisam žaba jer biste me vi vjerojatno likvidirali sudeći prema vašim riječima. Ono što će meni bit interesantno vidjeti hoćete li vi imati pojedinačnu raspravu u idućoj točci o kojoj se raspravlja odnosno o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti. Naime, sve europske direktive, pa čak i direktive koje se odnose na ovaj zakon idu u tom smjeru da se zaštiti prirodna raznolikost, pa i taj biljni i životinjski svijet koji ste vi tako olako danas maloprije likvidirali u svojoj raspravi. Nadam se da ste svjesni toga da vaši stavovi nisu u skladu sa europskim direktivama i nadam se da ste se odlučili propustiti iduću raspravu.
Odgovor.
Kolegice Ahmetović, čuo sam i vašu raspravu, divna je bila. Sve negativnosti koje god ste mogli, sve izokretanje iz ovog zakona je bilo u vašim ustima. Ne, ja vas ne smatram žabom, ja nisam za likvidacije, ja nisam taj koji bi uništavao žabe, samo kažem primjer koji je nemoguć u današnjem našem društvu da se zbog 25 uočenih posebnih vrsta žaba pravi nadvožnjak ili tunel koji košta 10 milijona, u tome je bila stvar, nemojte izokretati temu.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Ivana Posavec Krivec.
Hvala g. potpredsjedniče. Kolega Đakiću, tako mi je gordo zazvučalo kada ste ovdje za govornicom spomenuli INA-u NAFTAPLIN, gordo mi je zazvučilo jel dolazim iz Križa, a vi jako dobro znate zašto to govorim. Šuma, petica, 1948. prva naftna bušotina na području jugoistoka Europe. Moji sugrađani žive na naftnim bušotinama, ali koju korist od toga imaju? Imali su korist kada je INA NAFTAPLIN funkcionirao, danas iza INA NAFTAPLINA imamo INA-u i dvije INA-ine firme, CROSCO i STSI i ljude koji čekaju otkaze, ljude koji će ostati bez egzistencije dok je naša INA u MOL-ovim rukama, a premijer obećava prije 2.g., 3.g. vratit ćemo INA-u Hrvatskoj. Recite mi, rudna renta nije dovoljna za razvoj ovoga područja jer je najmanja među rudnim rentama u EU, zato bi vas lijepo molila što poručujete onim bivšim INA NAFTAPLIN-cima što da oni očekuju [[Upadica: Vrijeme]] od ovih novih zakona?
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice. Da, poznajem ja Križ jako dobro i Ivanić Grad i sve ostale destinacije na kojima su proizvodnja nafte i plina. To da nema nikakve koristi od eksploatacije nafte i plina to nije točno, rudna renta je definirana ne samo kod nas nego i u cijeloj Europi, pa tako i vaša općina Križ ima izdašnu naknadu kao i moja općina Pitomača, kao i Molve kao i svi drugi shodno eksploataciji koja se događa na tom području. Moji kolege i naši koji su otišli prije vremena s radnog mjesta svi su dobili svoje otpremnine, svi su se snašli u životu i svi su zadovoljni sa svojom današnjosti, osim onih koji su mladi i u zadnje vrijeme kada je stalo istraživanje i kada je stala geofizička aktivnost na ovim prostorima, točno je da danas Poljaci istražuju za potrebe INA-e.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, u svojoj ste raspravi rekli da se zakon donosi da bi se zaštitili interesi RH, što je stvarno pohvalno. Međutim, ako gledamo stvarno situaciju znamo da zapravo naftu i plin crpe strane kompanije. INA kao najveća naša kompanija naftna propada, rafinerije se zatvaraju, lokalnim samoupravama se nameću dokumenti sa nivoa države, a trebala bi ih donositi lokalna samouprava. Gdje vi tu vidite dobrobit za RH?
Odgovor.
Hvala lijepo. Ja sam jasno naznačio koji su sve to interesi RH povezani kroz ovaj zakon. Prije svega usklađenje sa europskim direktivama, kao i reguliranje mogućnosti preklapanja više investitora na istom prostoru, promicanje geotermalnog potencijala je također u ovom zakonu jako dobro definirano. Zakonom se otvara mogućnost osnivanja razvojnog društva kod svake naše općine, županije i grada. Usklađenje sa prostornim planovima također je stvar koja nije bila definirana kako treba u dosadašnjem zakonu. Vjerujem da ste to sve pročitali ako ste pratili ovaj zakon i usklađivali ga sa prijašnjim, tako da interes RH je u daljnjem istraživanju geotermalnih potencijala nafte i plina na cijelom prostoru.
Posljednja replika, Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Đakić, slušao sam vašu raspravu, ispalo je da niste dovoljno moderni i da jednostavno još uvijek živite i dalekoj prošlosti a sadašnjost uopće nije toliko ni važna jer čuli smo recimo ove kolege iz lijevo-zelenog bloka, oni se tako zovu, ne, oni su u 2050., to je slijedeće godine i nama ne treba ništa, imamo alternativu u kojoj je dovoljno da možemo pogoniti sve ova naša potrebna vozila itd., da se možemo grijati na alternativna goriva, da imamo dovoljno električne energije iz tih alternativnih izvora itd. Ne možete zamisliti kolegu Matulu da on u kući možda ima ne znam, bojler na plin, oni to s gnušanjem odbijaju. Voze se na električne automobile jer je slijedeća godina 2050. i zato ste nazadni. Mi naravno nazadni u odnosu na njih, lijevo-zeleni blok. Oni sve imaju napredno i sve s gnušanjem odbijaju i oni su pravi primjer, nema šanse da žive u zgradi koja nije energetski učinkovita, oni odmah izađu van, razumijete? Zato mi moramo nažalost raspravljat na ovakav način i sa sarkazmom jer jednostavno oni ne razumiju u vremenu u kojem mi živimo.
Vrijeme. Odgovor na repliku.
Kolega Boriću, dobro ste definirali sve što se događa sa kolegama, naročito sa kolegom Matulom, no i drugima. Nisam samo provjerio da li on nekoj zelenoj udruzi koja piše stalno EU-u primjedbe na naše zakone, na naše postupke, na naše odluke, koji zapravo ne samo uz birokraciju koja puno puta zna kočiti postupke, koji zapravo prave štetu ogromnu RH, pisanjem nebuloza, pisanjem gluposti, traženjem sankcija i godina i čega sve ne.
Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Vilim Matula.
... [[Govornik naknadno uključen.]] U nekoliko navrata je zastupnik Đakić vrijeđao i upotrebljavao izraz, vi ste sad to čuli, ali on je to već prije govorio da su to gluposti, da govorimo gluposti. Ja mislim da ipak je to po čl. 238., da je to povreda Poslovnika.
Nažalost, često se častite međusobno vi zastupnici raznim izrazima, ali ovo je bila vaša replika g. Đakiću, ja vam moram izreći opomenu [[Upadica Matula: Nije bila replika.]] Slijedeća pojedinačna rasprava, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Prije nego što kažem nešto o ovom zakonu, kao zastupnik X. izborne jedinice Dubrovačko-neretvanske županije, koristim priliku sa saborske govornice svim Dubrovkinjama i Dubrovčanima čestitati Dan grada Dubrovnika i blagdan nebeskog zaštitnika sv. Vlaha, dubrovačkog parca. A sad ću reći nekoliko riječi o ovom zakonu odnosno izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Dugo vremena se u hrvatskom društvu pa ovdje prije svega i u Hrvatskom saboru, provode brojne rasprave oko definiranja postupka istraživanja i eksploataciji ugljikovodika koji je postupak jedan od najzahtjevnijih industrijskih i tehnoloških postupaka na svijetu, posebno ako se istraživanje i eksploatacija vrši na moru a još dodatno ako se to vrši na velikim dubinama. Stoga sam 2015. g. bio autor interpelacije koju je podnio KLub zastupnika HDZ-a kada smo tada utvrdili da je jedan nezakonit, netransparentan postupak o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika na Jadranskom moru gdje su bila definirana polja koja su prema nama u klubu s jedne strane bila gospodarski neopravdana a druge strane, na zakonu neutemeljena. Prema tome, što se tiče stava HDZ-a, on je konstantan od prvoga dana, mi jasno znamo kako i na koji način pristupamo postupku istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. I tada smo u glavnim svojim primjedbama, a to ću i danas potvrditi, danas imam jednak stav što se toga tiče, bilokakav postupak istraživanja i eksploatacije ugljikovodika mora prije svega biti predviđen i definiran u prostorno planskim dokumentima jedinica područne odnosno lokalne samouprave i tu dileme nema. Ne može se pristupiti istraživanju i eksploataciji ugljikovodika ako za to to nije definirano u prostornom planu. Ono što često puta ja kada čujem sa ove lijeve strane sabornice o tome kako je nešto prekršeno, kako se nisu poštivali prostorno planski dokumenti jedinica lokalne samouprave prilikom definiranja i realizacije pojedinih projekata, zvuči groteskno. Ovdje sam u Hrvatskom saboru kada donosili u vrijeme Vlade SDP-a Zakon o strateškim investicijskim projektima, osobno dao amandman kako se i na realizaciju strateških investicijskih projekata u svemu mora poštivati zakonom definiran proces izrade prostorno-planske dokumentacije pa tamo gdje je predviđena izrada urbanističkog plana uređenja, on mora biti u potpunosti poštivan i tijekom izrade i provođenja natječaja za davanje dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. I tu kod mene nema dvojbe i ja držim da se i danas ako je nužno, priđe izradi i zakonom i prostorno planskim dokumentom jedinice lokalne samouprave predviđena izrada pojedinog urbanističkog plana uređena za pojedino područje, on se i danas treba provoditi i tamo gdje nije predviđena, tamo gdje se radi o strateškom investicijskom projektu. Tako je i ovdje u članku ovoga zakona kojim se propisuje mogućnost da se priđe izmjeni prostorno planske dokumentacije kako bi pojedino eksploatacijsko polje moglo se definirati, na njemu provode natječaji i izdati dozvola, treba ono kroz proceduru koja je Zakonom o prostornom uređenju utvrđena definirati i kroz jedinice lokalne samouprave koje bi onda jasno su nadležne za donošenje takvih prostorno planskih dokumenta. Da se malo više još samo kratko vratim na trenutak ovome zakonu. Pozdravljam, pozdravljam i to je dobra inicijativa osnivanje razvojnog društva za poticanje razvoja korištenja geotermalnog potencijala RH, mislim da je to dobro, time treba krenuti s obzirom na vrlo veliki geotermalni potencijal RH. On tamo gdje to možda ne postoji velika gospodarska opravdanost gdje država može intervenirati mislim da je ovo pravi, pravi kanal kako i na koji način pomoći tom dodatnom iskorištavanju obnovljivih izvora energije što su geotermalni potencijali svakako da se onda jasno omogući dobit kako lokalne zajednice tako i države Hrvatske. Hvala.
Imamo nekoliko replika, prva je uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani kolega Bačić, evo ponukana time što dolazim iz grada Karlovca gdje također na našem području postoje probne bušotine na području Rečice kako je kolega Đakić naveo, rekla bih da je svim jedinicama lokalne samouprave koje imaju takva područja upravo u interesu da se što detaljnije zakonodavno regulira sam proces, a slažem se s onim što ste naveli u svom izlaganju da su prostorni planovi kojima će se u biti utvrditi ta područja prvi korak. Svima nama je u interesu da područja istraživanja takovih nalazišta bude i sama procedura bude dobro propisana jer to znači da ćemo onda i adekvatno moći koristiti takove izvore jer sve ovo do sada još nije bilo na dovoljan način propisano i proces je bio prilično nedorečen i svi mi imamo interes da se to što bolje propiše kako bismo u budućnosti u što kraćem vremenu mogli početi sa projektima vezano na to.
Odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Jelkovac ja sam u velikom dijelu onih svojih 5 minuta govorio o odnosu između zahtjeva s jedne strane za razvojem, pa ako hoćete za istraživanjem i eksploatacijom ugljikovodika, s druge strane očuvanju prostora kojeg štite, štiti prostorno planska dokumentacija i taj balans između jedne strane zahtjevom, potrebom za razvoj, a s druge strane za očuvanjem prostora kojega smo naslijedili je, se provodi kroz prostorno planski dokument. Da bismo mi bili u tome čvrsti, da bi bilo manje dilema u društvu propisano je da se na razini Hrvatske donese državni razvojni plan, prostorni plan razvoja RH koji bi onda u svakom slučaju suzbio, spriječio brojne dileme oko toga kako i na koji način pristupiti važnim projektima. A ovakvi projekti su u pravili projekti od značaja za RH. Prema tome ja i pozivam Vlada da evo dođe u sabor [[Upadica: Vrijeme.]] s tim dokumentom čim prije kako bismo možda ipak u jednoj raspravi smanjili odnosno uveli u jednu razumnu granicu.
Slijedeća replika zastupnik Zvane Brumnić.
Poštovani kolega Bačić ja ću se replicirati na jednu rečenicu koju ste rekli, kaže HDZ zna kako se pristupa postupku istraživanja eksploatacije i upravo je to ono što je problem ovog zakona. Što će istraživanje biti na teret RH, građana RH, a eksploatacija će biti privatna dobit. To je ono što provlačite kroz cijeli zakon, to je ono što omogućavate. I onda kad kažete da se slažete sa time da prostorno planska dokumentacija bude podloga za sve onda u zakon stavite da se procedura mora pokrenuti u roku 8 dana nakon što agencija zatraži da se pokrene postupak izrade izmjena i dopuna prostornog plana. Niti jedna procedura u jedinicama lokalne samouprave ne može trajati kraće od 8 dana jer samo upućivanje poziva vijećnicima traje 8 dana odnosno 8 dana ranije se upućuje poziv. Ja mislim da je potpuno suludo [[Upadica: Vrijeme.]] da tako nešto ide u hitnu proceduru.
Odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Brumnić, kad nam je potrebno za naše političke rasprave onda tvrdimo kako je država komplicirana, kako su postupci dugi, dugotrajni, kako ništa ne možemo riješiti, kako u startu smo neprijateljski okrenuti prema poduzetništvu prema radu i da državna administracija postaje sama sebi svrha. Kad se zakonom pokušava definirati određeni rokovi jer ako hoćete pokretanje procedure je i poziv vijećnicima da rasprave o tom postupku, o postupku pristupa izmjeni prostorno planske dokumentacije koju mora agencija sama inicirati i u tom svom postupku agencija itekako treba objasniti da li je potrebno i na koji način je potrebno i zašto bi trebalo mijenjati prostorni plan, prema tome to ne znači da će samim trajanjem postupka biti taj postupak dovršen onako kako je u startu on zamišljen. I ja mislim da samo trajanje postupka ne govori ništa [[Upadica: Vrijeme.]] o tome kad će konačan ishod tog postupka biti.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Bačić vi ste rekli da bi se eksploatiralo i ispitivalo Hrvatsku da je potrebno donijeti zakone, slažem se. No po zakonu je obavljena i privatizacija u Hrvatskoj koja je najveća pljačka koja je napravljena po zakonu i po zakonu Lex Agrokor je i Agrokor likvidiran, po zakonu Mol plaća 10% za, 10% koncesiju za eksploataciju ugljikovodika u Hrvatskoj, a u Mađarskoj 25%, po zakonu koji ste donijeli prije 2 godine trebalo je raspodijeliti državno poljoprivredno zemljište, a i još dan danas nije ništa raspodijeljeno, znači niz zakona koje donosite koji nažalost ili vam idu u korist da radite rabote koje radite, da likvidirate hrvatsku imovinu ili ne obavljate stvari onako kako sami napišete u zakonu jer nažalost pišete tako loše zakone da oni ne funkcioniraju. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče i kolega … [[Govornik se ne razumije.]] Vi najprije morate sami sa sobom riješiti što je za vas Agrokor. Je li za vas Agrokor Ivica Todorić i vlasnici Agrokora ili je za vas Agrokor djelatnost koja zapošljava tridesetak tisuća ljudi i koji pored toga imaju još oko 150 000 ljudi koji su dobavljači oslonjeni na tu tvrtku. E tu smo mi štitili. Nismo mi štitili vlasništvo. Da vam budem iskren mene to toliko ni ne interesira. Mene interesira je li ta djelatnost ili ta tvrtka od strateškog značaja sačuvana, sačuvana je. Jesu li mali dobavljači u potpunosti namireni? Namireni su. Jesu li veliki vjerovnici namireni? Jesu gotovo 80% što za bilo koji stečajni postupak u Hrvatskoj je san snova i ni jedan zakon uz dužno poštivanje i predstečajnih nagodbi i stečajnog postupka nije malom dobavljaču, malom hrvatskom poljoprivredniku to omogućio. Prema tome, taj zakon je sušta suprotnost onoga što ste vi nama i meni htjeli sada replicirati [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Taj zakon je dao i pokazao koliko je bio dobar i opravdan.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi zastupniče. Evo ovdje se provlači teza da mi zapravo ne možemo provesti nikakva istraživanja, da jednostavno uništavamo okoliš a koliko ja znam do sad nije bilo nekih većih ekoloških incidenta ovdje kod nas u Hrvatskoj. Znači da smo spremni i sposobni sprovesti određena istraživanja. I moje drugo pitanje koliko je Hrvatska u ovom trenutku energetski neovisna i da li će ova istraživanja zapravo povećati naš energetski kapacitet, odnosno energetsku neovisnost za Hrvatsku? Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani kolega Šimičević. Ne pristupa se uređenoj državi koja ima postupak i proceduru kako je to ustvrđeno i ustanovljeno. I tu treba biti do kraja jasan i u velikom dijelu i u skladu sa brojnim europskim direktivama koje nalažu definiranje postupka u Hrvatskoj. Ne dobije se dozvola za istraživanje i eksploataciju tek tako. Tu postoji ono što je i kolega Đakić da ga ne ponavljam, prethodna istraživanja, geofizički radovi, ispitivanje podzemlja kad govorimo o moru, ispitivanje tla, ispitivanje podzemlja kad govorimo i o kopnu. Prema tome, to su sve predradnje koje onda pokreću u ovom trenutku jasno na razini agencije proceduru da se priđe ishođenju dozvole za istraživanje i eksploataciju. Prema tome, to je opravdano i to nitko od nas ne tvrdi da to nije dobro. To je dobro u Hrvatskoj postavljeno. Razlika je u tome što smo mi [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] kad je u pitanju istraživanje nafte na Jadranu kao stranka uvijek se jasno o tome očitovalo.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala. Kolega Bačiću, vi ste veći dio svoje rasprave posvetili prostorno-planskoj dokumentaciji i slažem se sa vama da upravo je prostorni plan dokumenat koji definira sve što se smije graditi, gdje, pod kojim uvjetima, što se štiti na koji način itd. Donošenje jednog prostornog plana a isto tako i izmjene i dopune traje po godinu dana. Postoji javna rasprava, uvid u donošenju i predlaganju mogu sudjelovati svi od pojedinaca, tvrtki, ustanova, udruga građana. Prema tome, upravo prostorni plan je preduvjet svega. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem kolega Stričak. Da, prostorni plan je dokument koji omogućava lokalnoj zajednici, prije svega jedinici lokalne samouprave i područne samouprave da uređuje djelatnosti i prostor na svom području. Europska povelja o lokalnoj samoupravi to propisuje i tu se jasno zna neovisnost, sloboda u prostornom uređenju odnosno uređenju prostora kojim upravlja pojedina jedinica lokalne samouprave. Ali treba biti do kraja iskren i sljedeće reći, da postoje određeni strateški hrvatski državni projekti koje je nužno realizirati. E kad bi se oni mogli realizirati za njih mora postojati strateški interes kojega utvrđuje Sabor ili Vlada ovisi o kojem je projektu riječ i s druge strane da postoji prostorno-planski dokument koji će onda znati regulirati taj strateški projekt koji nekad može biti i protiv volje i želje jedinice lokalne samouprave. Zato sam i rekao u svom uvodu da bi bilo dobro da Vlada sukladno Zakonu o prostornom uređenju čim prije dođe u Sabor s državnim planom prostornog razvoja kako bi onda brojne nedoumice na terenu bile razjašnjene [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Evo želim nešto reći o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika u prvom čitanju. Čuli smo razlog donošenja. Netko nas je iz Europe upozorio da nismo nešto napravili na vrijeme, pa smo čuli i primjedbe a i razloge zašto je to trajalo dvije godine. Nadam se da smo sada onda svi zadovoljni, da ćemo to donijeti. Jer nekada je postojao u ovom Domu i Europski savez stranaka koji su se više-manje uvijek slagali oko svih europskih zakona i to bi više-manje prolazilo jednoglasno. Ali očito da smo i to napustili i da se sad bavimo nekakvim političkim malim probicima pa smo mi eto nešto protiv jer nam se ne sviđa neki članak. Što smo tražili? Tražili smo transparentnost, tj. oni od nas pa ćemo mi to staviti u taj zakon i uskladiti se da bude sve više-manje dostupno javnosti, zainteresiranoj javnosti i transparentno. E tu čujemo da imamo problem. Zašto imamo problem? Jer oni koji su do sad raspravljali na način kao kolega Bulj da se negdje buši planina, a mi kažemo ne, ne bušimo onda on uvijek svaki put kaže vi bušite. I sad ako bude javno, transparentno itd. on više to neće moći reći. I zato je on protiv ovoga. Jer oni imaju svoje statistike. Uvijek imaju i svoje podatke, informacije. Jer on može reći da se buši ne znam u Suhaču, a mi kažemo ne. A on kaže je. I tome narod onda mora povjerovati. Kad bude javno na webu ministarstva sve od početka do kraja onda valjda više takvih informacija ne bi trebalo biti. I to smo propustili i to ćemo ispraviti kroz ovaj zakon. Onda što se tu još govori? Govori se o cijeloj proceduri kako uopće može eksploatacijsko polje i nastati tj. postati funkcionalno, gdje to sve mora biti zabilježeno, i tu su se vodile danas zaista rasprave, od odbora pa sada i ovoj plenarnoj sjednici i došli smo do toga da li lokalna samouprava može onemogućiti strateški projekt RH? Onda kada se kunemo da smo svi u vertikali, i regionalna samouprava i lokalna samouprava, da smo svi mi država. Ja sam lokalni čelnik i sebe smatram dio ove države. Trebam li stati na put tom strateškom projektu ako kaže država da je važan? Ima onih koji to rade. Hoće li vijeće donijeti odluku ili neće, tj. prostorni plan ili ne? Postavljam pitanje da li su tu obuhvaćeni i prostorni planovi županija? Treba li ta eksploatacijska polja biti i u njihovim planovima jer vidimo što doživljavamo na aglomeraciji. Meni moja županija nije dozvolila da ucrtam novi pročistač jer on nije u njihovom planu. Pa moramo čekat da oni ucrtaju pa da bi mi svoju aglomeraciju riješili. Kažu, tako piše, zato to riješimo kroz druga čitanja, pa onda naložite i njima da moraju provesti svoje izmjene iz prostornog plana, da ne bi mi čekali opet njih jer ne možemo uć u provjere, da li to 8, 15 dana nakon što kaže agencija ili mjesec dana, sasvim svejedno. Ako kod njih nema, neće biti ni kod nas. Tako da to pitanje moramo riješiti jer ono je izazvalo najviše rasprave. E sad, ova priča o ugljikovodicima golica maštu naših zastupnika, nema rasprave da tu nema svakih svojih mišljenja. Pa imamo ove kažem novo lijevo-zelene, koji su izašli iz raznih pripremanih inkubatora, Instituta za političke ekologije, tako im se zovu udruge, ne, i onda oni kažu ako ne znate, imaju proračune u eurima te udruge, nemaju u kunama, pogledajte im njihove biltene i informacije koje puštaju u javnost. U eurima proračuni udruga. Naravno, u Hrvatskoj nitko to ne smije imati osim očito ovog instituta. I onda filozofiranje na temu zelenih politika. Što smo čuli danas na odboru? Da koliko malo proizvodimo, i plina i nafte, da se moramo zabrinuti. Ali što kažu oni? Kažu slijedeće. Ne dirajte ništa jer imamo alternativu, ništa ne smijete dirati jer mi ako nam treba plin, mi se nećemo grijati na plin. Ako nam treba nafta, nećemo se vozit na naftu. Nećemo jer je 2050. sutra. Jer to imam snage izdržat do slijedeće godine jer jednostavno toliko smo napredni da ovi nas drugi uopće ne razumiju. Što će nam fosilna goriva ali zašto ne radi rafinerija Sisak? Što će nam ne znam, LNG ako možemo platiti i više i skuplje cijene plina, možemo, zašto ste poskupili plin? To je onda pitanje nakon svega. Ili dalje, ne znam, ne dirajte nam ni ravnicu ni planinu jer je benzin skup, jer je nafta skupa i to slušamo ovdje svaki dan a što se tiče ovog našeg župana koji nije došao na LNG, tj. na otvaranje ovog LNG-a, tome jednostavno nisam mogao vjerovati nakon što se očitovao priopćenjem a nakon što je isti sukladno svom priopćenju otvorio Marišćinu krajem 2015. godine. O tome ću možda kasnije.
Vrijeme. Replike, prva uvažena zastupnica Marija Jelkovac.
Hvala, predsjedavajući. Poštovani kolega, danas smo u tijeku rasprave od strane oporbenih zastupnika kako ste i sami primijetili, mogli podosta čuti oko toga da da li zaštita prirode odnosno našeg prirodnog bogatstva prije eksploatacije. Mislim da tu moramo poći od načela razmjernosti kao i u brojnim drugim društvenim sferama. S druge strane, isto tako se dobar dio rasprave vodio od strane njih oko toga da li je ovim prijedlogom zakona jedinica lokalne samouprave, da li su dovedene u gori položaj nego do sada što se tiče eksploatacije. Ja vas molim da nam vi o tome kažete svoj stav obzirom da ste i sami čelnik lokalne samouprave. Hvala.
Odgovor.
Hvala lijepo kolegici Jelkovac. Mi do sada pokušavamo zaista na lokalnoj razini dostignuti određene razine energetske neovisnosti onoliko koliko nam to omogućava i naš prostor ali i koliko je zainteresiranosti investitora. Jednostavno ne možete ni sami niti kao lokalna samouprava, ako nema onih koji trebaju tu doći i to napraviti i sa svojim kapitalom koji će uložiti i čekati povrat 10, 20, 30 godina. Ono što čujemo ovdje je da to treba sve onemogućiti i da se moramo zaštititi kako kaže kolega, kao jedan zaštićeni ne znam, prirodni, park prirode ili što već je, ne, i da možemo živjeti. Mi smo na otoku podosta zaštićeni, imamo more sa svih strana i nama možete samo trajektom doć, uglavnom, pokušavamo živjeti na tim prostorima i omogućiti da se nešto događa. Radim na projektu jedne naponske foto-naponske elektrane već godinama, imamo problema sa investitorom, pokušavamo rješavati ali jednostavno doživljavati ovu raspravu na način da nam više ništa ne treba što se tiče fosilnih goriva i da sve imamo već u alternativi je besmisleno. Jednostavno je besmisleno jer će proći 30 g. o kojima se govori, ne, a pitanje je što će se događati u tom vremenu, ali o tome razmišljaju oni puno razvijenije od nas.
Slijedeća replika, uvaženi zastupnik Rade Šimičević.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče, evo ja ću ovdje još jednom problematizirati transparentnost. Da bi neka ideja došla do realizacije, mora proći bar kroz 5 ili 6 institucija i poštivati visoke europske ekološke standarde. I drugo, je li vama prihvatljiva ovdje izrečena teza da mi od ovog istraživanja nećemo imat nikakve koristi nego da će doći umni i mudri ljudi ovdje među nas i uzeti sve ono što je dobro a nama ostaviti samo nered? Hvala lijepa.
Odgovor.
Kolega Šimičević, mi na takav način raspravljamo već 30 g. u ovoj državi, ne, još smo živi, još smo tu i pokušavamo biti svake godine bolji, uz sve ove nedaće koje nas nažalost dohvate od godine do godine i mislim da činimo maksimum mogućega da zaista pokušavamo normalno funkcionirati jer u ovoj politici koju imamo sa strane oporbe koja često nazivam drveno željezo, znači nespojivo, ne, mi se borimo svaki dan da pokušamo argumentima pokazati da je to to. Ja sam sada na svoj najjednostavniji način pokušao shvatiti zašto je oporba protiv, ne, zašto je moj kolega Bulj protiv ovoga. Jer će ga u potpunosti ovakav zakon izbaciti iz takta u smislu da on može govoriti šta hoće ovdje, jer su propisane procedure od projekta i građevinske dozvole i načina na koji se ona može dobiti za neko eksploatacijsko polje i gdje to sve mora biti zabilježeno i tko to sve može vidjeti. I onda više nema priče buši se Dinara a nitko nije vidio ili ne znam gdje. Jer uvijek govore o nekakvim bušenjima ove države, a nitko ne zna gdje osim njih. Zato je problem ovaj zakon i transparentnost koju uvodi.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Borić, dobro ste definirali od kuda dolaze sve te nebuloze koje se tiču rasprave o ovim izmjenama i dopunama zakona. Od nuklearnog lobija do zelenih lobija koje financiraju razne udruge jasno se definira pojam tko je gdje i tko za koga radi. Jasno su definirane kroz njihove proračune, jasno se vidi tko koga financira i s kojim nakanama. U Hrvatskoj treba sve stati i ne može se ništa raditi, da bi svi drugi mogli raditi. Evo to su one stvari koje i kada želimo unaprijediti zakonske pretpostavke i zakone koji će biti transparentni opet ne valja. Ni jedan puta još nisam čuo konkretne stvari koje bi bile kada nemaju odgovora u struci, onda prelaze na politička vrijeđanja a nisu svoj put pomeli.
Odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Đakić, mi znamo da su izbori sada tu za nekoliko mjeseci i svi si pokušavaju složiti nekakve političke platforme jer to treba izaći na te izbore, lokalne, imat neku temu. Meni su uvijek interesantni kolege iz ovog našeg Zelenog lijevog bloka, e sad pokušavaju stvorit platformu. Ne, oni su napredni, oni uvijek rade sve unaprijed, puno prije od svih ostalih. Zato sam rekao da se s gnušanjem iseljavaju iz stanova koji nisu energetski učinkoviti ili neće se voziti u taksiju koje nije na električni pogon recimo. Ne? Jer drže do svoje politike i drže do toga što jesu. Nema šanse da se voze na neko drugo gorivo, nema jer su oni takvi i to čvrsto zastupaju i iza toga stoje. Osim kažem u pojedincima koji to pak nekako preskoče, ne, pa im se desi. Ali ja malo sarkazma upotrebljavam čisto da narod shvati ili građani što im se nekad nudi. Jer na zadnjim izborima ako se sjećate lokalnima MOST je forsirao koncesiju. Sjećate se toga? Visjeli smo ovdje na svim portalima kao izdajnici da ćemo cijelu državu koncesionirati. A što se desilo? Ništa.
Vrijeme. Sljedeća replika uvaženi zastupnik Vili Matula.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupniče, vi jako dobro znate koje su posljedice vaše zelene politike i vašeg zelenog plana i vaše nekadašnje članice gospođe Rimac i na koji način je ona uključila sve. I jako dobro znate da ministar Ćorić upravo radi toga, radi te afere danas nije ovdje. A ako trebate bilo kakvu pomoć, pa naravno mi nudimo na sve načine vrlo konkretne primjere da jer smo razradili i svojom ovom diskusijom koja pokušava biti sarkastična ili djelimično i smiješna, duhovita, dakako da nije. Smiješni ste, ali svakako ima pomoći ali samo pokazujete da ste zapravo protiv temelja europske zelene politike i europskog zelenog plana.
Odgovor.
Hvala lijepa. Kolega Matula, mi nismo, mi evo ugađamo i ovu Direktivu o transparentnosti da zainteresirana javnost i javnost imaju pravo pristupa svim informacijama. A koliko sam čuo vi ste protiv ovog zakona. I vaša je kolegica jutros na odboru glasala protiv ovog zakona. Znači da ga ne želite. Znači to je ta razlika. Mi smo za zeleni ne znam plan, mi smo za ovo, mi smo za ono ako donosi eure u naše udruge, onda mi znamo posložiti platformu kako ćemo uvjeriti te koji nas financiraju da smo mi ti. I čak se te udruge zovu instituti, pazi Institut političke ekologije. Uđite na njihove biltene, pogledajte im proračun. Imaju veće proračune nego neke općine. Tko sad tamo radi? Tko se financira? Tko su ti ljudi koji su izašli tada iz udruga u politiku pa nam prodaju priče ovdje sada nama koji eto ništa ne znamo, mi nemamo pojma kako se sanira nešto, kako se ne znam rješava pitanje odlagališta, kako se pitanja reciklaže rješavaju, bilo čega što se tiče hajmo reći i zbrinjavanja otpada ili danas kad govorimo o ovim projektima koji se tiču ugljikovodika [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Jednostavno mi ništa ne znamo u odnosu na njih. Jesu li oni moderni? Oni su već u 2050.-toj, mi smo još u 2021.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Kolega Boriću, uvijek imate konstruktivne, stručne, kvalitetne rasprave a o tome nam govori podatak da skoro uvijek imate po desetak replika. Replicira se onome koji zna, tko može dati odgovor, a vi ste evo danas ovdje dokazali da govorite o temi i o struci. Ja sam malo prije replicirao kolegi Brumniću i naglasim slažem se kolega s vašim prvim dijelom, prve dvije minute rasprave o tome da je dobro pridržavati se direktiva EU. I što se potom dogodi? Nakon toga se on sam sa sobom ne slaže. I to je problem. Znači ako se mi složimo s kojom replikom ili raspravom oporbenih kolega, nakon toga se oni sa sobom ne slažu. Jel' tako? Hvala.
Hvala lijepo. Mislim da smo danas na odboru čuli dobre podatke koji nas usmjeravamo na to da moramo donijeti ovakav zakon i da je u redu da ga donesemo bez obzira na rasprave kolega iz oporbe jer su oni svi u nekakvom stanju ja ne znam. Potrebno je možda malo i duhovne obnove njima, jer su izrazito negativni. Jednostavno nema rasprave bilo kojeg zakona, a da tu nema negative, osobnog prozivanja itd. bez puno gledanja u sadržaj. Jer ne znam zašto bi netko tko stalno zastupa transparentnost zainteresiranu javnost ili javnost kao što to rade udruge, zelene udruge koje oni predstavljaju tamo gore i njih su izašle, dio protiv ovog zakona. Ja to ne znam. Oni me nisu uvjerili kroz svoje rasprave da ovo nama ne treba, jer oni žive na tome. I sad kad mu maknete ovo on postaje beznačajan jer se može vidjeti negdje drugdje da ono što on govori nije istina. Zato i moj kolega Bulj ima problem što će on nama poslije govoriti gdje se nešto buši ako bude pisalo na webu stranice ministarstva e tamo nema gdje on govori. E to je taj problem i to građani moraju znati.
Sljedeća replika uvažena zastupnica Mirela Ahmetović.
Poštovani kolega zastupniče, mi smo kolege budući smo načelnici općina i to u istoj županiji, imamo vrijedno iskustvo vođenja i funkcioniranja lokalne samouprave. Ono što mene interesira jesu dva pitanja. Da li smatrate da je 8 dana dovoljan rok za pokretanje postupka donošenja izrade i dopuna prostornog plana ako znamo da se ona, takva odluka donosi na Općinskom vijeću? I drugo moje pitanje, a na tragu rasprave kolege Bačića koji je rekao da, kad su strateški projekti u pitanju, onda interes lokalne zajednice ipak pada u drugi plan jer su važni strateški interesi i interesi države, pa me zanima kako biste vi postupili kada bi lokalno stanovništvo, znači općine Lopar bilo izrijekom i kategorički protiv nekog strateškog projekta, da li biste kao načelnik, ali i kao saborski zastupnik uvažavali njihovo mišljenje ili biste pognuli glavom pred strateškim interesom RH? Hvala lijepa.
Odgovor.
Hvala lijepo kolegice Ahmetović. Što se tiče ovih 8 dana, nadam se da će to biti više dana u sljedećem čitanju jer to nije moguće, a molim i onu moju primjedbu, da vidimo što sa županijama, da li su ti planovi morali biti ucrtani, tj. eksploatacijska polja je u njihovim planovima pa to onda nama otežava, to će se valjda riješiti do drugog, ovaj, čitanja. Što se tiče zaštite svojih građana u odnosu na strateške projekte. Svi mi imamo građane i želimo biti dobri sa njima i uvijek im biti u korist, naravno, uvažavajući i to da smo država i vertikala od prvog do zadnjeg. Od države do lokalne samouprave. Zato mi je bila smiješno objašnjenje župana našeg, župana koji nije htio doći na otvaranja ovog LNG terminala jer je rekao sljedeće, sad ću vam pročitati. Ova Vlada da se umjesto predviđenog kopnenog izradi plutajući terminal, koji ne zadovoljava maksimalne ekološke, energetske, ekonomske i estetske standarde, donijeta je usprkos protivljenju lokalne i regionalne samouprave. I onda imamo Marišćinu. Ako se Marišćina uklapa u ove standarde, ekološke, energetske, ekonomske i estetske, a smrdi, onda je trebao odbiti da ode uopće tamo, otvoriti objekt kojega je on otvorio, kojemu je on vlasnik i s kojim on upravlja [[Upadica: Vrijeme.]] Onda su to nekakvi standardi [[Upadica: Vrijeme.]] Ako tamo otvoriš i kažeš ono mi je super [[Upadica: Vrijeme.]] a ovo ne valja, za mene to onda nije jednako.
Imamo jednu povredu Poslovnika, uvažena zastupnica Mirela Ahmetović.
Hvala lijepa. Poštovani zastupniče povrijedili ste Poslovnik čl. 238. Meni je žao da ste se uopće osvrtali na župana i nekakve primjere koji nisu tema ove rasprave, dakle niste se držali teme, a osim toga, zamijenili ste, ja sam vas vrlo konkretno pitala pitanje, ali neugodno je odgovoriti da ne biste branili interese svojih stanovnika, što ste dužni, ali ono što je važno, važno je ovdje napomenuti da ni ja nisam došla na otvorenje LNG terminala kao niti župan jer je on nezakonit i suprotan interesima Primorsko-goranske županije [[Upadica: Vrijeme.]] otoka Krka i općine Omišalj. Ali [[Upadica: Vrijeme.]] i RH. Hvala lijepo.
Ovo je bila više replika, zato dobivate opomenu. Sljedeća pojedinačna rasprava Davor Dretar.
Dobar dan svima. Poštovani g. predsjedavajući, poštovani g. državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Lijepi pozdrav svima. Eto, ni ja nisam bio na otvorenju LNG terminala. No, idemo se mi uhvatiti posla. Donošenjem ovoga zakona uvodi se značajnija transparentnost postupaka i značajno uključivanje javnosti ... [[Govornik se ne razumije.]] što naravno i apsolutno treba pozdraviti. Uskladit će se nacionalno zakonodavstvo s pravnom stečevinom EU tako da se prenose definicije javnosti i zainteresirane javnosti. Uvest će se obveza objave nacrta pojedinih akata koji se odnose na naftno-rudarske projekte i građevinske dozvole, a naravno, čiji sastavni dio moraju biti mjere zaštite okoliša i programi praćenja stanja okoliša iz provedenih postupaka procjene i ocjene utjecaja na okoliš. Kako bi javnost imala uvid u pojedine uvjete koje su izdala nadležna tijela za navedene projekte i građevinske dozvole, isto će biti objavljeno na mrežnim stranicama ministarstva. Zaključno, javnosti i zainteresiranoj javnosti omogućit će se pristup pravosuđu u pogledu odobrenja za zahvate koji se izdaju temeljem Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Osobno pozdravljam ove izmjene i iskreno se nadam da neće ostati samo mrtvo slovo na papiru. Kao zastupnik iz 3. izborne jedinice, prvenstveno Krapinsko-zagorske županije, pozdravljam, naravno, promicanje geotermalnih potencijala i osnivanje razvojnoga društva za promicanje razvoja i korištenje geotermalnih izvora energije. Hrvatsko zagorje do sada je već bilo poznato po svojim, kako ih mi domaći zovemo, toplicama odnosno termalnim lječilištima, koje bi sada, osim zdravstvenog turizma mogle dati i dodatni doprinos kvaliteti života u tome kraju, naročito ako kvalitetno iskoristimo izvanredan potencijal zagorskih termalnih izvora za pružanje jeftinijeg grijanja selima, gradovima, poljoprivrednim objektima, te naravno, i za proizvodnju čiste i obnovljive električne energije. Ista je stvar i sa termalnim izvorima u Varaždinskoj i Međimurskoj županiji. Eksploatacija ugljikovodika, kao energenta u gospodarstvu jedne moderne i civilizirane države mora po značenju polagano i dospjeti tamo gdje u 3. desetljeću 21. stoljeća i pripada, a to je na začelje. Naravno, taj je proces polagan i spor. U tome kontekstu, traganje za ugljikovodicima nije prioritet nego poznata ili nepoznata rezerva, koja kao takva neće nestati, ta će uvijek dobro doći. Sve manje kao energent, a sve više kao neizostavna sirovina za organsku kemijsku industriju. U zakonu se, eto, smanjenje emisija stakleničkih plinova spominje na više mjesta, no jedino bolje korištenje geotermalnih izvora ima pravi i istinski doprinos u tome smjeru. Budući da su takvi projekti komplicirani i skupi, a lokalnoj samoupravi nedostaje kadra koji bi takve projekte mogao realizirati bez stručne pomoći, apeliram da se stvarno svi zajedno uključimo, i naravno, i poštovanog g. državnog tajnika, da se ovo što se spominje u ovom prijedlogu zakona, osnuje dakle tvrtka ili bilo kakvo tijelo koje bi istraživalo korištenje geotermalnih voda u energetske namjene, što je svakako u interesu javnosti, a naše općine i gradovi dobili bi potrebnu pomoć stručnih osoba kako bi lakše financirali i realizirali te projekte. Budući da će za energetske projekte te razine sigurno biti potrebna i sredstva iz EU fondova, razumno je očekivati da će lokalna samouprava moći računati i na pomoć nadležnim ministarstava i agencija te već spomenutog trgovačkog društva, koje bi im osigurale i izradu tj. pomoć u izradi natječajne dokumentacije i sve u svemu lakši pristup fondovima Europske unije. Svjesni smo da će istraživanje i eksploatacija ugljikovodika još desetljećima biti glavni oslonac svjetske potrebe za energijom. Ali ne vidim razloga da mi ovdje ne počinjemo kreirati i iskorištavati prilike. Dobrim politikama privlačimo strane investitore iz područja čiste industrije. Taj se dio nalazi naravno i u planu Domovinskoga pokreta za Krapinsko-zagorsku, Varaždinsku i Međimursku županiju gdje je stvarno očuvanje tog prekrasnog dijela Hrvatske na prvome mjestu te dakle privući čistu industriju je nešto što moramo. Pozdravljam ovaj Prijedlog zakona i vjerujem da ćemo i sljedećim generacijama uspješno osigurati zelenu i energetski samodostatnu Hrvatsku. Hvala lijepa.
Sljedeća pojedinačna rasprava je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Evo tijekom rasprave mislio sam tj. računao sam da bi se mogao priključiti nadležni ministar Ćorić da svojim autoritetom pojasni događanja po pitanju istraživanja eksploatacijskih polja eksploatacije ugljikovodika. Međutim, ova rasprava se svela kao što je kolega Borić rekao gdje govori ti Miro Bulj … tj. suhača ili Sinja i cetinskog kraja na što sam ja ponosan. Samo mi je žao što je njegova Vlada zaboravila Dalmatinsku Zagoru pa čak i u Nacionalnoj strategiji. Ali nije zaboravila Dinaru, Biokovo, Velebit u eksploatacijska istraživanja koja je dala stranim investitorima da … tj. istražuju i eksploatiraju 20-tak godina i to je potpisao ministar Ćorić. Žao mi je što nije ovdje, na Vladi dao je 2019. godine da pojasni odakle njemu pravo dati stranim investitorima i ugroziti taj potencijal, taj krajobraz koji je ne samo u smislu što je on endem to područje koje pripada Dinaridima, nego što je to najveći resurs pitke vode u Europi čiste, bistre pitke vode koji je resurs budućnosti. I odakle njemu pravo ugrožavati to da bi pogodovao stranim investitorima? I nije ovo po prvi put da se ugrožava taj dio. U više navrata je bilo štetnih projekata na ta područja. I nije tu samo kriva Josipa Rimac. Ima ona svojih pomagača koji znaju stvarati pritisak na ljude da odrade svoj posao, a o tome ću jednoga dana i govoriti i to uskoro. Znači, nije ona tu jedini krivac za Krš Pađane, a da je Most destruktivan i da radi loše, onda mi ne bi bili prvi oni koji smo dali u prošlom mandatu i sada se nalazi čini mi se na dnevnom redu Zakon o mikrosolarima kojim bi riješili obitelji socijalno ugrožene obitelji gdje Hrvatska pola milijardi kuna godišnje što lokalna, što regionalna, što državna vlast daje socijalne pomoći ljudima za ogrjev, da stave mikrosolare na krovove pokrenuli bi, riješili bi problem taj koji imaju ti naši ljudi. I ne samo ta područja, nego velika zabrinutost Milorada Pupovca za nacionalne manjine kako ne iskazuje tu da na tim područjima imamo mikrosolare da riješimo i ta područja, jer ja dolazim i iz tih područja, nikoga to nije briga. Ali Borić se zna se ovdje izrugivati, zna se pahuljica Plenkovićeva izrugivati ovdje sa ljudima, sa prijedlozima koje daje nebitno lijevi i desni. Ja sam bio aktivist. Ja sam zaustavio bacanje troske iz Dugoga Rata u Rudokope kraj Cetine u mome selu. Ja sam taj bio. Ja sam zaustavio ministra Ćorića sa suludom odlukom da iz Vrgorca prevozi smeće u cetinski kraj uz rijeku Cetinu na odlagalište. Jesam i sada se borim da se završi projekt aglomeracije koji su Hrvatske vode, Vodovod, a poglavito Hrvatske vode i on ugrozili lošim procjenama jer u projektnom timu se nalaze ljude iz Hrvatskih voda. 150 milijuna su promašili. Ali naravno da narod Sinja to zaslužuje cetinskog kraja i Cetina odakle se napaja cijela Dalmacija. U konačnici perspektiva će biti iz Cetine jer znamo što se događa sa izvorom Jadro, znamo što se događa sa Krkom. Naravno da ćemo se boriti. Evo ja sam danas bio pozvan u Hrvatske vode po pitanju aglomeracije jer sam morao ovdje pokazati na žalost suštu istinu da otvorena kanalizacija u 21. stoljeću ulazi u čistu, bistru rijeku Cetinu. I nakon toga su me pozvale Hrvatske vode. Znate što se dogodilo? Osjećam da će biti problem riješen. Danas zbog neodgodivih obaveza u Petrinji kaže direktor Hrvatskih voda da će mi poslati obrazloženje. Pa naravno da ćete to riješiti. Htjeli ili ne htjeli to morate riješiti prema Cetinskoj krajini, prema Cetini koja proizvodi 40% hidroenergije Republike Hrvatske, prema Cetinskoj krajini koja plaća Hrvatskim vodama održavanje kanala i svega što treba održavati. Ništa ne rade, ništa ne rade i naravno da ćete napraviti kanalizaciju iz EU fondova koji su isfinancirani, a projekat koji su Hrvatske vode, Grad Sinj i koji su uvodili taj projekat, koji su u projektnom timu ako su oni pogriješili pa nije narod kriv. Nije narod kriv Cetinske krajine koji samo daje, a ništa mu se ne vrača. E, neće vam tako biti. Napravit ćete i vidim da danas samim ovim dopisom direktora Hrvatskih voda vidim da sam bio na dobrome tragu i da će se napraviti projekat aglomeracije Sinj. Hvala lijepa.
Ok. Imamo repliku Željko Pavić uvaženi zastupnik.
Poštovani zastupniče samo bih htio naglasiti da bude svima jasno. Oporba nije protiv dobrog zakona. Oporba nije protiv zakona koji će povećati transparentnost. Zato smo i dali nekoliko primjedaba koje je gospodin tajnik prihvatio. Rekao je da će te primjedbe biti ispravljene. Nadamo se da hoće biti ispravljene, pogotovo one primjedbe koje se tiču lokalne samouprave i donošenja prostornih planova i nadamo se da će to biti onda u skladu sa onim što mi očekujemo kao što očekuje i naša javnost. Drugi je problem to što na žalost evo tamo jedan dio zastupnika s desne strane krivo shvaća našu raspravu. I pokušava se sarkazmom pokazati da smo mi neozbiljni i da neozbiljno raspravljamo. Nije to neozbiljna rasprava. A ono što je rekao kolega Đakić da mi hoćemo da u Hrvatskoj ništa ne radi to nije točno. To oni provode. Oni su prodali INA-u, oni su zatvorili rafinerije, oni su dozvolili da strane kompanije crpe našu naftu i naš plin. To nismo mi dozvolili.
Odgovor na repliku.
Da, strateška kad govorimo o fosilnim gorivima, strateška tj. najveća energetska kompanija u Hrvatskoj INA-a, sve vlade, bilo SDP-ova pa do zadnjeg čavla koje su napravili od linča, od bijelih noći su uništile i predale u ruke, ne uništile nego predale u strane ruke Mađarima našu INA-u, naš biser koji je tribalo razvijati. A sad u isto vrijeme to kažu nama tribaju fosilna goriva i sad će ta INA- koju smo mi strancima predali u ruke stranom vlasniku Mađarima, bit ćemo otvoreni, nemam ništa protiv Mađara, oni gledaju svoj interes. Meni je žao što naša Vlada ne gleda svoj interes, u tom slučaju. Sad ćete bušiti, istraživati i eksploatirati najljepša područja koja tribamo čuvati i najpotentnija područja strateški resurs je voda i ugroziti vode na našem Velebitu, Dinari, Biokovu, Kozjaku, Svilaju, Kamešnici. E to je problem šta su dali u ruke strancima bez kune, a sada buše.
Sad završna rasprava pozivam zastupnika Mira Bulja u ime Kluba zastupnika MOST-a.
Još jednom na kraju u ime kluba MOST-a bih izrazio veliko razočarenje što kod ovako bitnih zakona gdje se radi, bitnih zakona koje uglavnom prepisivamo a ne primjenjuju se. Hrvatski sabor je donio puno zakona i direktiva, uredbi EU kao pod krinkom usklađivanje kao da je to nama zapovijed. Mi smo specifična država koja ima svoje prednosti koje bi tribali iskoristiti. U ovome trenutku ja ne mogu vjerovati da ministar se nije udostojio doći. Vjerujem da ima ogroman pritisak poduzetnika ovo što radi po pitanju Hrvatske gospodarske komore da ima tu obaveza sačuvati taj lobij unutar Hrvatske gospodarske komore i drugih nametnika. Ali u ovome slučaju ja bih samo htio reći kome je palo na pamet ugroziti najveći hrvatski resurs uz more, poljoprivredno zemljište ugroziti vode, pitke vode, krš, krško područje, hrvatski dio Dinarida, Velebit, Dinara, Svilaja, Kamešnica, Biokovo. Sva ta područja, Mosor. Sva ta područja su bogata, krška pitkom vodom. I oni su dali 2019. mogućnost da buše, istražuju i da eksploatiraju. A ugrozit ćemo ključni resurs, a to je voda. Trenutno je voda resurs budućnosti. Mi s time trebamo znati gospodariti. Ne kao do sad što gospodarimo da smo dali izvor Cetine za 5000 kuna koncesiju mjesečno strancu. Znači imamo potencijal i mi to tribamo čuvati. Kao što su projekti aglomeracije, sad ću još jednom reći. Sjećate se prije neki dan, ja sam ministrima pisao da će se ugroziti taj projekat aglomeracije Cetine, tj. aglomeracija Sinj projekt koji je Cetinski kraj 60 000 ljudi, 50 000 ljudi pardon više nego Ličko-senjska županija, a cetinski kraj je veći od Međimurske županije. Najperspektivniji kraj od Savudrije do Prevlake to je u zaleđu Splita da nekoliko dobrih projekata kao što je brza cesta, spojevi na autoput cetinskog kraja. Mi bi na taj način i očuvanja naše Cetine uz što imamo alku, gospu, imamo šta turistički ponuditi, imamo aerodrom, imamo našu Dinaru, imamo Svilaju, imamo Kamešnicu, imamo Visoku. Međutim, apsolutno i isključivo i samo se guraju štetni projekti. Tako da istraživanja koja ne iđu u interesu naroda, nego u interesu stranih investitora a narodu se neće vratiti niti 20% umjesto da koristimo mogućnost mikro solara mi sasvim suprotno radimo. Radimo štetne projekte koji su skupi, koji su u skladu ovog Plenkovićevoj pahuljici gospodinu Boriću moram reći umjesto mikro solara, tj. solare postavljate na krovovima onoliko koliko dajemo solvencija vjetroelektranama godišnje mogli smo u pet godina riješiti sve zgrade javne ustanove, privatne kuće mikro solarima. I naša obitelj da bude neovisna obitelj u Hrvatskoj, energetski a ne da lokalna samouprava mora sirotinji izdvajati našim socijalno ugroženim ljudima izdvajati svake godine novac i držati ih ovisnim o tome s tim subvencijama. Nije se radilo na tome. Imamo sunčevih dana najviše. Imamo ljude koji su kao gospodin Rimac koji imaju nove tehnologije u koje tribamo ulagati u Hrvatskoj. Što imamo mi danas? Imamo da nismo sposobni europski projekt Hrvatske vode sa lokalnim vodovodom sprovesti i s gradom Sinjom. Hrvatske vode su tu najkrivlje. I ne more Pilatorski prat ruke ministar, ne može. On je potpisivao te ugovore, on je to pratio, njegovi ljudi su u projektnom timu. Njegovi ljudi su u Povjerenstvu za odabir najpovoljnije ponude. I naravno, evo još jednom ću ponoviti. Danas sam pozvan na sastanak nakon onog kad sam donio ovdje bocu sa na žalost sa onakvom tekućinom kakva je, kakva utiče u Cetinu. Došlo je da me danas ne može primiti zbog velikih obaveza u Petrinji direktor, a da će mi poslati obrazloženje. Jedino obrazloženje koje prihvaćam i narod Cetinske krajine, jedino za aglomeraciju, izgradnju kanalizacije gradite osigurajte sredstva. Ako ste mogli u drugim krajevima Viru i ostalima onda ćete to osigurati vjerujte mi i Sinju i Cetinskoj krajini.
Završena rasprava u ime predlagatelja. Uvaženi državni tajnik Ivo Milatić.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem se na vašoj raspravi koja je ovo bila kao i uvijek kad su u pitanju ugljikovodici prilično ovaj, interesantna i uvijek izazove i dodatne teme koje u načelu nemaju nikakve veze s ugljikovodicima, ali to je eto, fala Bogu tako, i tu se očito ništa ne može. Ono što želim naglasiti na kraju rasprave, a to je da ovu temu koju smo spominjali oko prostornih planova, to apsolutno ćemo između 2 čitanja dodatno se još iskonzultirati i slažem se i sa primjedbama jednih i drugih i trećih saborskih zastupnika da se znači povede računa da i ti rokovi budu realni i ovaj, i jasno da se mislilo zakonom i na županiju i na grad. To uopće nije tema. Logično da prvo idemo prema županijama, a onda idemo prema gradovima jer su županijski ovi prostorni planovi krovni. Što se tiče rasprava, višekratnih rasprava g. Bulja na temu da ćemo bušiti planine, Dinaru, Velebit, naše bisere, ja još jedanput radi hrvatske javnosti moram reći da u svim planovima, u svim ugovorima, u svim istražnim prostorima, u svim procedurama planine ne dolaze u obzir. One ne dolaze u obzir, ne samo zato što to nisu područja u kojima je predviđeno da se buši, one i u jednom praktičnom smislu ne dolaze u obzir. Pa koji bi to lud čovjek bušio planinu da bi došao do nekog sloja koji je dolje ispod planine. Mislim, logično je da se buši u područjima koja su nizinska i koja su tako postavljena, a ovdje kad govorimo ponovno o ovim svim Dinaridima, znači imamo tu jednu koncesiju na području Like, znači to nije ni Dalmacija ni Ravni kotari ni ništa, nego to je Lika. Ovaj, jasno da bi tamo, da se nešto i dogodi, to itekako bilo korisno za taj kraj u smislu da bi i financijski i u svakom smislu sve pomoglo. Što se tiče ovdje spominjanja od nekakvih tužbi i procesa koji se vode, spomenula je stanovita tvrtka Amlin. Ona apsolutno nema nikakve veze sa ugljikovodicima, to se radi o jednom projektu koji je bio na biomasu. Znači koji je imao neke probleme i vodi se nekakav spor, to je točno, ali to da ne bi, tema ugljikovodika, geotermi, nema nikakovih sporova. Mislim, imaju sporove oko ugljikovodika kad je u pitanju INA i ono sve što je, što je svima poznato, ali nekih dodatnih sporova nema. Kad je u pitanju ovaj, razvojno društvo, tu su i nekoliko zastupnika na tu temu razgovaralo. Nije mi se svidio komentar da mi ulažemo pare, a netko će onda uzimati ponovno nekakve pare. Ono što je g. Dretar ovdje izlagao i na jedan način iznio mišljenje svoje lokalne zajednice je apsolutno tu u kojem pravcu bismo mi u konačnici išli. Znači postoje bušotine koje su u komercijalnom smislu neisplative. To znači da kada biste išli na komercijalni način tu bušotinu koncesionirati, izbušiti, odnosno opremiti, staviti postrojenje i sve ostalo, nema tog računa koji bi donio tom investitoru tu investiciju natrag. Ali, ako postoje recimo, ovaj, mjesto i kraj gdje bi lokalna samouprava ili regionalna samouprava htjeli, recimo, da postoje, da se naprave toplice, na jednom takvom izvoru koji nije toliko komercijalan, zašto mi ne bi preko razvojnog društva, država, lokalna samouprava zajedno zatražili, išli u taj projekt, ishodili određena bespovratna sredstva, uložili u to društvo, znači bespovratna sredstva ne bi trebalo vraćati i to društvo bi kasnije imalo svoju računicu da radi i da doprinosi društvenoj zajednici. To je ideja razvojnog društva, znači za to je ovo stavljeno u zakon da ako bude takvih inicijativa, da se od toga nešto i napravi. Što se tiče plana i to sam rekao, što se tiče generalno uopće ideje zašto idemo u istraživanje ugljikovodika, jasno da idemo zato što su naše rezerve praktično dostatne niti za 10 godina, zato što uvozimo 2 milijarde i 260 milijuna eura derivata sirove nafte i plina zajedno. To su ogromni novci, to je za našu ekonomiju veliki iznos kojeg uvozimo i jasno da nismo optimisti da mi to možemo supstituirati s domaćom proizvodnjom. Ali ako smo mi u situaciji da za 10 godina nemamo ni litre više svoje sirove nafte, onda to nije dobro. Na plinu smo došli na 888 tisuća kubika. Svi znamo da trošimo 2,5 do 3 milijarde, znači i sa plinom smo došli totalno u kraj, a imali smo 2007. g. 3 milijarde kubika proizvodnje plina. Tako da, što se toga tiče, to su oni razlozi o kojima sam vam htio reći. Zahvaljujem se svima na raspravi, a dužan sam, jasno i reagirati i na ovaj osobni napad koji sam doživio od strane g. Beljaka koji nije neuobičajen za njega, ali isto tako, mogu reći jednu tezu. To što je jedan profesionalni igrač promijenio 3 kluba, nikad nitko nije stavio u dilemu da taj profesionalni igrač ne igra dobro nogomet. U Konvenciji o ljudskim pravima piše jasno da čovjek ima pravo na promjenu svoga mišljenja i opredjeljenja. Ja sam po mišljenju, apsolutno čovjek koji je radićevac, koji vjeruje u nauk Antuna Radića, Stjepana Radića i slijedi pragmatičnu politiku Vladka Mačeka, taj sam koji sam bio jedan dobar dio godina i u HNS-u i mislim da HNS je isto jedna dobra hrvatska stranka koja je nažalost zajedno s HSS-om danas došla na te grane gdje je došla i jako bi se loše osjećao da sam ostao u jednoj i u drugoj organizaciji. Cijeli svoj politički život od 90-e godine izvrsno sam surađivao na lokalnoj razini sa HDZ-om, čak sam kao HNS-ovac 2 puta bio uzastopno biran za načelnika općine u koaliciji s HDZ-om. Znači da se nemam šta sramiti toga što sam ja danas dobrovoljno ušao u HDZ-e pogotovo što je na čelu te stranke gospodin Andrej Plenković i ja se s time dičim i ponosim. A gospodin Beljak neka razmišlja o svom moralnom, društvenom i svakom integritetu i ja mu samo ovdje sa ove govornice poručujem da on neka ide svojim putem, a ja ću svojim putem. U to ime vam se zahvaljujem.
Imamo povredu Poslovnika uvaženi zastupnik Miro Bulj [[Upadica Bulj: Odustajem.]] Odustaje. Replika Miro Bulj.
Hvala lijepo. Državni tajniče, ministar 24. siječnja 2019. u Šibeniku se na sastanku sa županima kaže na pitanje o istraživanju, bušenju Dinarida: „Provodimo istraživanja to će sve trajati 5 do 7 godina, pa tek onda kada otkrijemo koliko nafte uopće ima na području Velebita, Dinare, Mosora i Biokova možemo govoriti o eksploataciji.“ Što znači vi ste rekli da može samo sulud čovjek to reći, vi ste sada uvrijedili ministra. Jeste svjesni što ste rekli? Ima vam i tonski zapis koji ću puštati u video prilogu ovoga što ste vi rekli i što je ministar Ćorić rekao. I kada kažete 2 milijarde da mi kupujemo eura nafte uvozimo, pa vi ste dali stranom investitoru da eksploatira ugljikovodike, a zatvorili ste Sisačku rafineriju koja je obećana da će se kupiti INA od istezgarene i prodane INA-e strancima na uštrb hrvatskoga naroda. Najjača energetska firma ugljikovodika. Pa daj demantirajte još jednom sami sebe ili ministra Ćorića o izjavi o istraživanju i bušenju Velebita i Dinare.
Vrijeme. Odgovor.
Siguran sam da ministar Ćorić što je rekao da je rekao točno što je trebao reći i što je u tom kontekstu, a vi ste vjerojatno izvadili iz konteksta i sada govorite da on to je nešto drugačije rekao. Ovo što ja govorim evo tu je ravnatelj Agencije za ugljikovodike koji provodi to. Rečeno mi je gdje i što imamo koncesionirano. Ja sa sam vam to sada rekao i to je cijela priča. Što se tiče stranaca, vi ste stalno opterećeni s tim strancima. To su sve hrvatske kompanije. INA je hrvatska kompanija koja radi u Hrvatskoj i čak imamo i hrvatsko suvlasništvo u toj hrvatskoj kompaniji i ono što hrvatske kompanije provode u Hrvatskoj je hrvatska nafta, hrvatski bruto nacionalni dohodak, hrvatska energetska sigurnost i to je sve hrvatsko. I ja ne dozvoljavam da vi stalno imputirate nama da smo mi ovdje neke sluge nekih stranaca. Mi smo ovdje sluge Hrvatske države i to ću biti dok god budem za nju radio.
Povreda Poslovnika Miro Bulj.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Državni tajnik je povrijedio članak 238. gdje kaže da je INA hrvatska tvrtka. INA posluje u Hrvatskoj i harači, a predana je u ruke Mađarima, predana je u ruke Mađarima na uštrb hrvatskog naroda, gdje je manjinskim udjelima preuzeo većinu i tezgrarile su sve vlade od SDP-ove sa bijelim očima Slavkom Linićem do zadnjeg čavla koji je zabila Vlada Plenkovićeva gdje čak naši članovi u upravi nemaju pravo glasa [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Vi ste izdali nacionalne interese po svim …
Ovo je bila replika. Nije bila povreda Poslovnika. Imate opomenu. Sljedeća replika uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Uvaženi državni tajniče meni je uistinu žao što ste više pažnje i koncentracije u svom uvodnom izlaganju posvetili tumačenju vašeg političkog puta koji mene moram priznati uopće ne zanima, nego što ste obrazložili supstancu zakona kojeg ste trebali predstaviti i izložiti. A kada smo već kod supstance, spomenuli ste Liku, pa me doista zanima kakvi su konkretno planovi što se tiče izdavanja dozvola za postavljanje naftno-rudarskih postrojenja u tom kraju. Na koji način će se očuvati bioraznolikost i općenito prirodna baština ličkog kraja? I jeste li razmišljali o tome kako će se ovaj zakon odraziti na povećanje eventualnog gospodarskog prosperiteta ličkog kraja?
Odgovor.
Hvala uvažena zastupnice. Ja sam, ovo nije bilo uvodno izlaganje, nego završno i ja sam se osvrnuo na raspravu koja je bila i dotakao sam se teme koja je bila u raspravi. A što se tiče Like znači mi smo, tamo imamo jednog koncesionara a to je INA. On sukladno odnosno ta tvrtka sukladno zakonu i svim postupcima radi sve što treba napraviti po zakonu. Ono što svi postupci koji budu rađeni će biti transparentni. Za slučaj eventualnog pronalaska, jasno da bi onda se to odrazilo i na sam kraj u Lici jer sada se već odražava na to da će Ličko-senjska županija dobiti određena sredstva samo zato što se vrše preliminarna istraživanja. A kada bi se ostvarilo i otkriće, onda bi kasnije jasno imala i ta zajednica od koncesije značajne koristi po novom zakonu koji su puno izdašniji od onih 10% koji su bili po starom.
Hvala državnom tajniku. S ovim smo iscrpili cijelu raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. A sada ćemo napraviti pauzu od 10 minuta zbog provjetravanja, tako da nastavljamo sa radom u 14.40 minuta. STANKA U 14,29 SATI
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,42 SATI]] Evo poštovane kolegice i kolege, nema nas puno. Koliko? Šestero svi skupa u dvorani. Prelazimo na sljedeću točku a to je - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti, prvo čitanje, P.Z.E. br. 101. Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 175. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, te Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva i održivog razvoja Ivo Milatić. Izvolite.
Uvažene saborske zastupnice i zastupnici, predloženim izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti se usklađuje zakon sa izmjenama regulatornog okvira EU u području energetske učinkovitosti nastalim donošenjem direktive EU 2018./2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o izmjeni Direktive 2012./27 o energetskoj učinkovitosti. Navedenom direktivom uspostavlja se zajednički pravni okvir za promicanje energetske učinkovitosti unutar EU nakon 2020. godine kada počinje tzv. drugo razdoblje kumuliranja energetskih ušteda koje su države članice dužne ostvariti u periodu od 2021. do 2030. godine. Prvo kumulativno razdoblje bilo je između 2014. Do 2020. Kada je postavljen cilj od 20% smanjenja potrošnje energije u odnosu na baznu 2005. godinu. U drugom kumulativnom razdoblju koje je počelo 1.1.2021. godine i traje 10 godina. Cilj je ostvariti najmanje 32,5% smanjenja potrošnje energije u odnosu na potrošnju bazne 2005. godine. Direktivom se također propisuje kontinuitet ušteda energije i u novim kumulativnim razdobljima iza 2030. godine. Ovim izmjenama i dopunama zakona se u nacionalno zakonodavstvo prenose konkretne obveze koje smo dužni kao država članica ispuniti. Tako se zakonom narušava cilj da se u 2030. godini u RH neće potrošiti više od 8,23 milijuna tona ekvivalentne nafte primarne energije, odnosno 6,85 milijuna tona ekvivalentne nafte u krajnjoj potrošnji energije. Da bi se ostvario ovaj cilj i zacrtani razvoj društva biti će potrebno kroz sve sektore i aktivnosti provoditi načela energetska učinkovitost. Prvo ovo načelo koje je u građeno u zakon zahtijeva da se sve gospodarske aktivnosti i budući projekti promatraju kao doprinos mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti. Načelo ima za cilj olakšavanje održivih ulaganja u sektorima energetike, prometa, graditeljstva, industrije i ostalim u smislu učinkovitije uporabe energije u svim fazama energetskog lanca od proizvodnje do krajnje potrošnje. Primjenom načela odvojiti će se povećanje potrošnje energije uvjetovano intenziviranjem gospodarskih i društvenih aktivnosti koje do sada bilo pravilo. Time se daje poticaj tehnološkom razvoju, inovacijama, digitalizaciji i nizu aktivnosti koje uz smanjenje potrošnje energije isporučuju veći dohodak. Slijedom toga direktiva je propisala da su države članice dužne ostvariti uštede energije u krajnjoj potrošnji energije te je propisana metodologija za utvrđivanje iznosa obveznih i kumulativnih ušteda energije koje je potrebno ostvariti kroz pojedino razdoblje kumuliranja. Izračunati prosječni iznos novih godišnjih ušteda energije u prvom kumulativnom razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. kolovoza 2020. godine je propisan na 1 i pol posto prosječne količine isporučene energije krajnjim kupcima u 2010., jedanaestoj i dvanaestoj godini iznosio je za RH 54,25 beta đula ili 1295 kilo tona ekvivalentne nafte. Prosječni iznos novih godišnjih ušteda energije u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. propisani za 0,8% prosječne krajnje potrošnje energije u 2016., sedamnaestoj i osamnaestoj godini izračunat je u integriranom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i iznosi 125,33 beta đula ili 2993,7 kilo tona ekvivalentne nafte stoga je potrebno uštediti skoro tri milijuna tona nafte. Razlika veličine ušteda, pardon izmjene zakona su napravljene i u smislu da je osnovni dokument planiranja uštede i praćenje učinkovite provedbe direktive, pa tako je i ovog zakona integrirani nacionalni energetski klimatski plan tzv. NEC temelj za to se daje u Uredbi 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2018. Upravljanje energetskom unijom i djelovanju u području klime kojom se propisuje izrada nacionalnih akcijskih planova energetske učinkovitosti kao sustavnog dijela integriranog nacionalnog i energetskog i klimatskog plana. NEC se radio 2018. godine te je u njegovu konačnu inačicu Vlada RH usvojila krajem 2020. godine. Time su svi dokumenti planirani u energetici usklađeni sa Energetskom strategijom RH koju je ovaj Dom donio u 2020. godini, te jednako tako i sa Nacionalnom razvojnom strategijom. Zakon detaljno propisuje i obveze pojedinim sudionicima na tržištu energije. U tom smislu i nadalje će se obvezni kumulativni ciljevi energetskih ušteda ostvarivati kombinacijom sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike kako je to odlučeno osnovnim Zakonom iz 2014. godine kroz alternativne mjere politike koje će država provoditi i koje su definirane u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu koje uključuju i mjere definirane dugoročnom Strategijom obnove Nacionalnog fonda zgrada do 2050. godine procjenjuje se mogućnost ušteda od 30% ukupno potrebnih ušteda do 2030. godine. Treba istaknuti da je za prethodno razdoblje od 2014. do 2020. g. bilo predviđeno ostvarivanje obveznih kumulativnih ušteda kombinacijom alternativnih mjera, politike u udjelu 50,1% i sustavom obvezne energetske učinkovitosti od 49,9%. Sustav obveze energetske učinkovitosti za energetske subjekte koji je postao operabilan 2019. g. do sada je polučio izvrsne rezultate od oko 24,02 petadžula ušteda, bez 2020., naknadno ćemo i te podatke imati. Predviđa se da će cilj u ovom sustavu biti ostvaren. Energetski subjekti imaju lakši pristup krajnjim kupcima i primjenjuju niz mjera koji se ne mogu realizirati u alternativnom sustavu. Podaci dakle pokazuju značaj sustava obveze energetske učinkovitosti i njegov potencijal za ostvarivanje uštede na troškovno učinkovit način te se ovim izmjenama i dopunama zakona osigurava uređenje funkcioniranje ovog sustava u narednom periodu. U tom smislu ovim zakonom detaljno se raspisuje obvezni sustav ušteda u kojem energetski subjekti trebaju ostvariti 70% ukupnog cilja do 2030. g. S druge strane, ulaganjem u alternativnu sustavu ušteda, odnosno alternativnim mjerama ostvarit će se nešto više od 10,03 petadžula do 2020., dakle manje od polovice planiranih ušteda. Treba naglasiti da se u ovom sustavu mjere pretežno vezane uz štede koje su skuplje i imaju duži životni vijek, poput obnove zgrada, ali isto se ne može kumulirati kroz 2 kumulativna razdoblja što je jasno naglašeno zakonom i direktivom. Kako je navedeno, zakonom se utvrđuju poveznice između navedenih strateških i planskih dokumenata u području energetske učinkovitosti, odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] dugoročne strategije za poticanje ulaganja u obnovu nacionalnog fonda zgrada RH od 2050., ovom se izmjenom i dopunom zakona također, prenosi dijelovi direktive vezano uz prava potrošača, odnosno kupaca, a koja su povezana s mjerom i obračunom potrošnje energije i potrošne tople vode, a kojom se posebno ističe važnost pitanja individualnog mjerenja i obračunavanja potrošnje toplinske energije. U tom smislu se otklanja i povreda prava EU vezano uz prenošenje odrednica Direktiva o energetskoj učinkovitosti iz 2012. koje su na snazi, a koje se odnose na to da svaka zasebna zgrada, građevina treba imati mjerilo toplinske energije. Ova mjerenja su preduvjeti i daljnji razvoj učinkovitog korištenja toplinske energije tople vode u pojedinoj zgradi odnosno građevini. Hvala.
Hvala lijepo. Ostanite, imamo više replika. Prva je poštovane zastupnice Dalije Orešković.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Poštovani. Moram priznati da manje-više svaki zakon koji uđe u proceduru ima jednu rečenicu koja se preslikama. Prijedlog zakona usklađuje se sa zakonodavstvom EU te se dostavlja i izjava o usklađenosti. Mene zanima, ima li Hrvatska uopće ikakvu ambiciju raditi na vlastitim planovima, strategijama i zakonima i kasnije ih provoditi, a da to nije nešto što se radi čisto radi forme kako bi se zadovoljilo zahtjevima EU? Moram primijetiti da ne postoji niti jedna jedina riječ, bilo u zakonu ili u njegovom obrazloženju koja kaže, na koji konkretan način, kojom konkretnom mjerom će se pridonijeti smanjenju energetskom siromaštva naših građana? Pa vas molim da pojasnite, s obzirom da ste spomenuli da smo još 2020. g. donijeli Strategiju, kako će se to zapravo provesti? Ali ne floskule, konkretna mjera.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Što se tiče zakona, oni su usklađivanje sa direktivama i usklađivanje sa životom koji je u tijeku. Radi se o energetskom zakonodavstvu koje se stvarno svaku, u prosjeku svako 2 godine mijenja i taj proces je kontinuiran. Što se tiče energetskog siromaštva, mi smo ovdje konkretno, ovaj, propisali da mjere koje subjekti naprave, a u smislu otklanjanja energetskog siromaštva, recimo kao što je sada na potresom zahvaćenom području, gdje će se opraštati određene računi i ovaj, oni će se isto računati u uštede tim subjektima i onaj dio koji imamo u proračunu koji se sakuplja od 0,3 lipe po računu od 150 i nešto milijuna, on se konkretno koristi za smanjenje energetskog siromaštva.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Mirele Ahmetović.
Hvala lijepa poštovani državni tajniče. Spomenuli ste načelo energetska učinkovitost prvo, pa me zanima, u čl. 2. ovog prijedloga Zakona se već uz to načelo, odnosno primjenu tog načela stavlja konstrukcija u kojima je to primjenjivo. Dakle to načelo će se primjenjivati kod kreiranja mjera sektorskih politika, ali tamo gdje je to primjenjivo. Zanima me koje su to sektorske politike u kojima primjena tog načela nije primjenjiva s obzirom na širinu njegove, kako bi rekla, terminološkog izričaja samog načela? Ne vidim gdje to ono nije primjenjivo. Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Ovaj, to je tako normirano jer sigurno postoji negdje i situacije gdje vjerovatno to neće biti primjenjivo pa onda smo ostavili taj, taj, taj ovaj, recimo, ako imate nekakva postrojenja koja u tehnološkom smislu sada postoje i ne možemo dobiti nova tehnološka rješenja da to postrojenje bude učinkovitije. Ne možemo onda siliti tog obveznika da on bude još učinkovitiji ako ne postoje u tehnološkom smislu postrojenje koje je učinkovitije. Tih situacija će biti vrlo malo. Tu bi se ja složio s vama, ali mi moramo to ostaviti u zakonu da ne bismo nekoga tko je obveznik forsirali na nešto što objektivno ne može jer postoje tehnološka ograničenja. To je smisao toga, gdje god postoji tehnološka mogućnost, jasno da ćemo ga forsirati da bude učinkovitiji.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Vesne Vučemilović.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani državni tajniče, ovi su ciljevi za podržati i mislim da tu nema spora. Ali vidimo da do sada se već pa nešto više od 2 milijarde kuna kroz programe uglavnom sufinancirano sredstvima iz Europske unije uložilo u energetsku obnovu što javnih zgrada, zgrada javne namjene, više stambenih objekata, ali i obiteljskih kuća. E sada mene interesira budući da kod nas jako puno stambenih jedinica poglavito obiteljskih kuća ima koje, pitanje je koliko statički zadovoljavaju određene uvjete? Nemaju vertikalne serklaže i to se može svatko uvjeriti neka se malo provoza automobilom prema bilo kojoj strani. Vidjeli smo na Banovini koliko je to pogubno i da li postoji mogućnost da se traži i nekakav statički certifikat ili nešto od statičara prije nego što opet potrošimo novce za energetsku obnovu?
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala. Što se tiče ovog područja koje je ugroženo potresom znači Zagreba, tako će sada biti i Banovina. Apsolutno se ide u pravcu da obnova ne bude samo energetska, nego da bude i statička i energetska. Jasno to će poskupjeti cijelu priču, ali jednostavno izlaza tu drugog nema. Znači generalno je stav i Europske unije i našeg ministarstva da kompletna obnova mora biti obuhvat sve i ovaj uređajni dio statički i ovaj izolacijski prozori, vrata i sve ono što je. Znači, idemo u pravcu da nema smisla više samo staviti ovojnicu i nove zatvore, nego i vidjeti što je sa grijanjem, što je sa instalacijama i što je sa svime tim unutra da se ako ćemo težiti sa … znači zgradama sa nultim emisijama znači one moraju biti maksimalno opremljene plus eventualno i obnovljivim izvorima … [[ne razumije se]]
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Rade Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče ja mislim da smo mi Hrvati ekološki osviješteni i da vodimo računa o potrošnji energije. Ne znam što vi mislite. Primjeri dobre prakse, ja dolazim iz Zadra odnosno Zadarske županije i tamo su sve odgojno-obrazovne ustanove praktično prošle energetsku obnovu. Povukle su sredstva iz Europske unije i sasvim je sada drugačije ozračje biti u tim ustanovama. Mene zanima koliko mi sada trošimo energije, a koliko ćemo je trošiti do 2050. ili 60. godine ako intenzitet obnove bude ovakav? I kakve su administrativne zapreke u realizaciji ovih projekata? Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Apsolutno se slažem sa vama da ove zgrade još koje su javne a nisu obnovljene, u idućem razdoblju … [[ne razumije se]] iskoristiti sredstva Nacionalnog plana oporavka i otpornosti da se obnove. Što se tiče svijesti ljudi, ona je itekako na visokoj razini jer interes koji ljudi iskazuju kada se natječaj raspisuje da sam da ljudi su počeli razmišljati, shvaćaju da je to ok. Mi smo i kroz trgovanje uštedom omogućili da ljudi svoju privatnu investiciju eventualno mogu i naplatiti tako da prodaju tu uštedu obveznicima … [[ne razumije se]] Što se tiče koliko ćemo trošiti energije, evo uvodno sam vam rekao, znači 2030. moramo trošiti 32% manje energije, nego 2005., a 2050. približiti se još više u štednji.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče jedan od elemenata za povećanje energetske učinkovitosti je i energetska obnova zgrada za što imamo dugoročnu strategiju do 2050. godine. Bitan preduvjet za njeno provođenje je dovoljan broj specijaliziranih tvrtki za poslove energetske obnove koje će imati dovoljan broj stručnih i certificiranih radnika. Na žalost suočeni smo s manjkom radne snage uzrokovanim odljevom građevinskih radnika u inozemstvo, ali i nedostatnim upisom učenika koji se školuju za građevinska zanimanja. Dugoročno uvoz radne snage nije rješenje. Mi moramo osigurati povećanje broja domaćih radnika korištenjem sustava dualnog obrazovanja i naravno koristiti se i cjeloživotnim obrazovanjem. Znači uz što aktivniju animaciju učenika za upis u građevinska zanimanja i nezaposlenih osoba za prekvalifikaciju. Vjerujem da je tu bitna i … [[ne razumije se]] Ne. Hvala.
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Svjesni smo te činjenice da će se Hrvatskoj vrlo izvjesno dogoditi kao i velikoj većini zemalja Europske unije da će nacionalni plan oporavka i otpornosti donijeti značajna sredstva, a da ćemo vjerojatno imati problema sa radnom snagom i sa tvrtkama koji će taj silni posao trebati napraviti. Jasno da Ministarstvo prostornog uređenja preko kojeg taj dio posla kada je u pitanju ova vrsta učinkovitosti ide je toga prilično svjesno. Eto i Vlada će voditi računa da nekakvim odlukama i usmjeravanjima i u smislu obrazovanja, i u smislu eventualnih radnih dozvola i u smislu drugih otklanjanja administrativnih prepreka da omogući da se tih tvrtki pribavi što je moguće više i da ta obnova bude što je moguće intenzivnija.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Gorana Ivanovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče ako sam dobro shvatio izmjenom ovoga zakona naši građani će imati pravo na jasnu i transparentnu informaciju o obračunu potrošnje električne energije, prirodnog plina, toplinske energije, potrošene tople vode na temelju koje je moguće pratiti odnosno upravljati potrošnjom. Do sada su računi za struju, plin bili najmanje na razini da moraš biti astrofizičar da skužiš što plaćaš i koliko plaćaš. Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. Tako je. Cilj Europske unije a tako i Hrvatske je da se energija štedi, da energija bude što je moguće jeftinija i jasno da kupac bude taj koji je u centru cijele priče znači da zna svakog momenta kako, koliko, na koji način i da bude sposoban i promijeniti opskrbljivača i dobavljača što j moguće brže i efikasnije. Tako da je nama u interesu kao Vladi da kupac bude maksimalno informiran kako bi on natjerao ustvari ljude koji se bave sa isporukom energije da budu što je moguće organiziraniji, i efikasniji i učinkovitiji.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Predraga Štromara.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine državni tajniče, mene interesira da li ovim zakonom ćemo moći opet kao i zadnje 4 godine koristiti sredstva Europske unije za energetsku učinkovitost, konkretno kod građevina, kod kuća, kod višestambenih objekata, kod javnih objekata? Naime mi smo iskoristili više od 2 i pol milijarde kuna tih sredstava i smanjili potrošnju energije izuzetno, izuzetno puno, a treba tu razmišljati i o toj industriji našoj građevinskoj industriji koja koristi ta sredstva i imala je jednu … [[ne razumije se]] jedan natječaj pa puno posla, pa ništa posla. Da li ovim zakonom će biti moguće onda i napraviti sve druge akte i sve druge dokumente da mi imamo osigurani posao za te ljude, ali da naravno štedimo energiju?
Poštovani državni tajnik.
Mislim da ovaj zakon samo nastavlja dobru praksu starog zakona i još to sve zajedno uobličuje. Jasno i dalje ostaje obveza jedinicama lokalne samouprave da naprave svoje plane. Čim oni naprave svoje planove to je osnova za eventualna sredstva koja mogu dobiti temeljem tih planova. Nama je jasno u interesu da izdašnost sredstava se ne prekine. Mislim da je sada i već jedan dobar dio godina koji je pred nama sredstava u tom smislu neće faliti. … [[ne razumije se]] znači nacionalni plan oporavka, OPKK-a i Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost koji je ove godine značajno podigao svoju ljestvicu u smislu sredstava za energetsku obnovu. Tako da se tu mogu s vama složiti da mi ćemo kao resorno ministarstvo i Ministarstvo prostornog uređenja voditi računa da tih sredstava bude kako bi te tvrtke ustvari nastavile živjeti i ne bi tražile kruha na drugim tržištima, nego na hrvatskom.
Repliku ima i poštovani zastupnik Miro Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, zanimaju me dvije stvari. Prvo, u kakvom je stanju energetska učinkovitost u području energetske obnove zgrada, kada kažem zgrada mislim na sve zgrade i one za stanovanje i obiteljske kuće, danas u odnosu na recimo prije 10 godina? I druga stvar, ako imate informacije da li je COVID kriza na neki način utjecala na potrošnju energije u 2020. godini?
Poštovani državni tajnik.
Stanje u energetskoj obnovi je danas sigurno bolje nego prije. Konkretne sada brojke bi trebao konzultirati literaturu da vam ih kažem, ali one su apsolutno veće i značajno su porasle. Ali to nije ono što nas zadovoljava s obzirom da je više od 80 i nešto posto stambenog fonda u Hrvatskoj u privatnim rukama i mi smo za razliku od ostalih zemalja Europske unije gdje je taj postotak drugačiji, jako zainteresirani da se što više tih zgrada obnovi kako bi one bile efikasnije i učinkovitije. Ono što je sigurno, to je točno da je u 2019. vrlo izvjesno odnosno u 2020. mislite ovu prošlu godinu da će vrlo izvjesno biti manja potrošnja energije, jer dovoljno je da je turistička sezona bila prepolovljena. Onda vam je jasno da će i energija tu biti manje potrošena.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prvi bi u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista trebao govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Pa će onda govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti na žalost ponovno je rezultat pritiska Europske unije da se hrvatski ciljevi usklade sa direktivama koje su predmet ovog zakonskog prijedloga i ja sam sada citirala ono što je državni tajnik Milatić rekao na Odboru zaštite okoliša koje smo imali jutros. Važno je ovdje napomenuti da je osnovni cilj direktive o energetskoj učinkovitosti otklanjanje nedostataka na tržištu energije i uspostavljanje jasnih mehanizama za ostvarenje energetskih i okolišnih ciljeva poput smanjivanja ovisnosti o uvozu energije, povećanje sigurnosti zdravlja i smanjenje zagađenja okoliša. Danas je državni tajnik gospodin Milatić potvrdio u svojoj raspravi na odboru ono što nam je svima poznato, da imamo veliki pad proizvodnje fosilnih goriva. Govorimo o plinu i nafti. Prije 30-tak godina proizvodili smo više plina, nego smo ga trošili i to nije loša spoznaja u razvijenim zemljama koje taj pad proizvodnje fosilnih goriva nadomjeste odnosno kompenziraju obnovljivim izvorima energije. Ali loše je za našu zemlju koja taj pad proizvodnje kompenzira uvozom istih tih fosilnih goriva. Da nije tako tada bi ova činjenica bila pozitivna u sferi doprinosa energetskoj učinkovitosti i svemu onome što direktiva s kojom se ovaj Prijedlog zakona usklađuje i promovira. Udio obnovljivih izvora energije u potrošnji energije u Hrvatskoj je oko 28%. Bila bih sretnija da smo uspostavili jasan i transparentan sustav kojim možemo jamčiti postupni ali nedvojbeni prijelaz s fosilnih goriva na obnovljive izvore energije na način da proizvođačima fosilnih goriva nametnemo obvezu ulaganja u obnovljive izvore energije, a eventualni višak proizvodnje fosilnog goriva prodamo, a ne predamo drugima po nama isplativim cijenama. To je jasno i nedvosmisleno opredjeljenje za energetsku učinkovitost. Kao što je jasno i nedvojbeno načelo energetska učinkovitost prvo, a koje je predmet ovog Prijedloga zakona odnosno koje ovaj zakon i promovira. Ovo načelo odnosi se na potrebu da se sve gospodarske aktivnosti i budući projekti promatraju kroz doprinos mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti. Stoga je u članku 2. ovoga Prijedloga zakona neprihvatljivo da se već traže iznimke i izlike nepoštivanja ovog načela. Naime, sam tekst članka kaže da će se u osmišljavanju mjera sektorskih politika u kojima je to primjenjivo u Republici Hrvatskoj primjenjivati načelo energetska učinkovitost. Prvo, ako znamo da je energetska učinkovitost odnos između učinka i energetski odnosno količine potrošene energije da bi se taj učinak ostvario onda nema potrebe da se unaprijed predviđa situacija u kojoj načelo u kojem će energetska učinkovitost biti primarna pri osmišljavanju mjera sektorskih politika ne bude prvo i primarno. Ono to naprosto mora biti ne samo zbog prelaska na obnovljive izvore energije, nego i na potrebu da se odnosno da se u svim sektorima djelovanja posebna pažnja posveti racionalnom trošenju javnih sredstava, pa i onih koji idu u potrošnju energije. Vezano za zakonski prijedlog na Odboru za zaštitu okoliša postavila sam pitanje o implementaciji nove direktive Europske unije donesene 2020. godine a koja se odnosi na reguliranje doprinosa energetskih zajednica energetske učinkovitosti zemalja članica Unije. Ta direktiva nije danas implementirana u ovaj zakonski prijedlog, ali sam dobila u odgovoru državnog tajnika Milatića naznaku mogućnosti da će se zakon vjerojatno ponovno mijenjati u budućnosti u tom pogledu. Da pojasnim laičkim jezikom. Energetske zajednice i reguliranje njihova djelovanja omogućile bi proizvodnju energije i razmjenu te energije između različitih subjekata primjerice škola i hotela. Na ovaj način postiže se konkretna energetska učinkovitost jer primjerice škole trebaju energiju zimi kada su one otvorene kada se odvija nastava, dok hoteli trebaju energiju ljeti. Tako bi bila moguća razmjena te količine energije između ta dva subjekta primjerice koji tu energiju sami proizvode primjerice putem vlastitih solarnih fotonaponskih pogona, a koji su za njihove potrebe i dostatni. Onda bismo mogli govoriti o energetskoj samodostatnosti barem na onom najnižem lokalnom nivou. Na tom tragu, a apelirajući na hitno osmišljavanje konkretnih i to botom up mjera za postizanje energetske učinkovitosti i formuliranja jasne politike prelaska na obnovljive izvore energije, ponavljam ono što sam predložila tijekom rasprave o Nacionalnoj razvojnoj strategiji. Građani plaćaju poticaje za obnovljive izvore energije na svojim računima za struju i onda država to troši na čudnovatim načinom dodijeljene povlaštene uvjete velikim proizvođačima obnovljivih izvora energije umjesto da tim istim građanima vrati to što su platili. Nitko u državi ne razmišlja o tome da je moguće uspostaviti tzv. kružno gospodarstvo koje neminovno donosi smanjenje stakleničkih plinova, energetsku učinkovitost i ekonomski razvoj, poštuje javni interes, interes građana Republike Hrvatske. Jedan od načina je da se vračanjem nameta u džepove građana između ostalog upravo nameta odnosno naknada koje se na računima za struju naplaćuju za obnovljive izvore energije može potaknuti angažman štednje koju građani drže u bankama za postavljanje malih fotonaponskih elektrana za pokrivanje vlastitih potreba za energijom čime se potiče osim toga i proizvodnja fotonaponske opreme koja mogu proizvoditi hrvatska poduzeća i mogu se angažirati hrvatski radnici. Jedna od mjera poticanja energetske učinkovitosti na nacionalnom nivou uvela je nama susjedna država Slovenija, koja je izdvojila milijun i pol eura poticaja za zelena radna mjesta. Na ovaj način potiče se nacionalno gospodarstvo i nacionalna poduzeća da se okrenu zelenoj energiji. Hrvatska je zemlja prepuna potencijala, prepuna stručnih i sposobnih ljudi, ali nedostatak ambicije, u ovom slučaju nedostatak jače ambicije pa čak i ako govorimo o formiranju ovog Prijedloga zakona uvijek nas nekako gurne u onu vrstu zapravo sljedbenika, a ne predvodnika. Pa i mi sami imamo primjere dobre prakse baš u ostvarenju ciljeva energetske učinkovitosti. Čak nas je i Europa prepoznala, pa podsjećam da je Tajništvo za čistu energiju otoka svrstalo hrvatski otok, otok Krk među 10 energetski održivih otoka Europske unije sve zato jer je bio ambiciozan i nije htio biti sljedbenik, nego predvodnik. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Mosta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Energetska učinkovitost u Republici Hrvatskoj naš ključni je resurs, a to su Bogom dani sunčani dani koje imamo se najmanje eksploatiraju. Stoga smo mi kao Klub u prošlom mandatu davali Zakon o mikrosolarima tako smo ga nazvali i smatramo to sam rekao i malo prije sve je to povezano je li energetika i malo prije ugljikovodici i sada kada govorimo o energetskoj učinkovitosti, smatram da taj potencijal u Republici Hrvatskoj se koristi manje od pola posto, 0,3% dok recimo više koristi Finska koja ima manje puno sunčanih dana i to je iz toga aspekta ne samo da bi ojačali neovisnost obitelji energetska neovisnost kada govorimo izgubili bi u biti izbili bi taj adut iz ruku a to je znači imamo ljude, imamo monopol nad energetikom, a na ovaj način bi bili mi svi tj. svi građani Republike Hrvatske bi bili i proizvođači i potrošači. Hrvatska koristi najmanje na Mediteranu. Daleko Italija je tu otišla. Grčka daleko koristi svoje sunce i taj potencijal. Međutim u nas dobivaju uglavnom povlašteni veliki, uglavnom veliki ili oni koji imaju sreće da prstom kako se ono kaže brzi prst, najbrži prst. Ako nemate Internet recimo kao u mom kraju najbolji Internet kad je javna nabava, kada se otvaraju ponude onda tko brže stisne, međutim ima ljudi koji gdje nemaju Internet tako da se odmah ljudi u toj Hrvatskoj i našoj državi nisu jednaki pred Ustavom i ružan je taj brzi prst. Ja mislim da je to nešto najgore. Jednostavno ti projekti bi trebali biti zamašnjak RH. I Zakonom o mikrosolarima kojega smo mi dali on omogućio svima u RH. Ponavljam još jednom energentska učinkovitost doprinosi znači i smanjenju potrošnje električne energije i ta ulaganja pokreću građevinu, ljude koji se bave građevinom. Sad zamislite da mi novac koji damo primjera za subvenciju vjetroelektrana kao na primjer Krš – Pađane u RH mi negdje damo oko milijardu i pol kuna godišnje subvencija, obnovljivih izvora energija odlukom Vlade 2015. to je ministarstvo bilo gospodina Vrdoljaka tada u vladi Zorana Milanovića su donijela na zadnjoj sjednici znači gdje se kroz obnovljive izvore subvencioniralo znači i vjetroelektrane. Samo za taj novac koji mi dajemo investitorima, tj. ljudima koji tu žive sad su postavili vjetroelektrane koje niti jedan dio nije iz Hrvatske tih vjetroelektrana. Dok mikrosolare od projekta do proizvodnje, do postavljanja sve se može napraviti u RH. Znači lokalne samouprave i regionalne samouprave pola milijarde kuna godišnje plaćaju našim obiteljima socijalno ugroženim poticaj za ogrjev nebitno tko šta ima, a poglavito u ovim ruralnim dvije trećine Republike Hrvatske. Evo sad smo svi oko Banovine. Ona je samo razotkrila loše politike prema tom kraju. Tako vam je i u Dalmatinskoj zagori, Drniški kraj, ostali ti krajevi koji su zaboravljeni. Iseljavaju se, Imotska krajina i Gorski kotar koji ima svoj potencijal. Da smo išli na taj način tim novcem koji dajemo moremo oko desetak tisuća socijalno ugroženih obitelji postaviti na njihove objekte mikrosolare. I tome bi tribalo težiti sa svim zakonskim aktima, podzakonskim aktima, planovima da mi u biti svake godine ne plaćamo pol milijarde kuna socijalno ugroženim osobama koje su ovisne ne samo šta nemaju novca, a ovako bi im dale mogućnost svakoj socijalno ugroženim obiteljima da su energetski neovisne barem u tome dijelu. Ne bi bile ovisne na primjer o lokalnim čelnicima. Ti lokalni čelnici će se pred lokalne izbore, dat će im tisuću kuna za energiju i pomoći će im platiti energiju od poreza, prireza i svega šta su prikupili i u biti ti ljudi će se koji nisu krivi što se u toj situaciji uglavnom nalaze u toj teškoj situaciji bit će ovisni i morat će na kraju dati glas tome, a nije dao taj ni načelnik ni gradonačelnik svoj novac. Tako da bi tribalo pametno kompenzirati. Ne stvarati ovisne obitelji o lokalnim čelnicima poglavito ove dvije trećine Hrvatske govorim prazne. Znači da koristimo što više solare. Ja imam primjer gdje je čovik stopostotni invalid Domovinskog rata, imao je svoju zgradu, objekt koji je radio sa namjerom da tu bude hladnjača i tako nešto slično šta je potrebno Cetinskoj krajini u proizvodnji. Čovjek je napravio prije sedam, 2013. godine sam uložio 60000 eura u solare, panele solarne i nikako nije mogao upasti u kvotu. Znači nikako nije dobio u kvoti, dan danas se nije priključio. Znači ni dan danas se nije priključio. Ali da su upadali veliki koncerni Agrokor, ovi oni, on bi to ili neki povlašteni koji bi sekunda prije ponoći prije 1.12. prije Nove godine bi dobili u biti te poticaje. To je znači i pitanje agencije, pitanje regulatornih tijela i tako. Smatram da sunce vrlo malo koristimo i to statistika pokaziva vi ste toga svjesni kao i ja. I sad sigurno država će težiti korištenju sunčeve energije, mi smo mediteranska država. Bog nas je nadario velikim brojem sunčanih dana. Pa zar žalosno da Finska ima više solarne energije koristi sunčeve energije nego Hrvatska. Mislim ne treba tu bit velika pamet. To ti je zdravo seljačka logika ti govori. A tih jednog dijela projekta do završnih radova u graditeljstvu to mogu napraviti i naši ljudi, sposobni ljudi od proizvodnje, projekta proizvodnje solara dalje. I stvaramo do krajnje, do postavljanja. I cilj svega bi tribao biti neovisna energetska obitelj energetski, poglavito u ovim područjima. Zato me čudi šta je vrlo malo uključen u ovo recimo klub SDSS-a koji se uvijek poziva kako njihovi krajevi odakle, gdje žive ljudi srpske nacionalne manjine koji se koriste jedino u ovim slučajevima kada se triba govoriti o nekim dramatičnim situacijama da bi se pokazalo nekakav utjecaj politički Milorada Pupovca, njegove stranke i sličnih. Evo im rješenje i za nacionalne manjine, da ljudima omogućimo i Hrvatima na tom području, ljudima i srpske nacionalne manjine premda te sve ljude smatram političkim Hrvatima. Ja ne gledam na te ljude kao što gleda Milorad Pupovac. Ja na te ljude gledam sve i ljude srpske nacionalne manjine i ostale ljude koji žive u Hrvatskoj. To su politički Hrvati. I ja mislim da bi im više ovo valjalo, ovaj prijedlog koji sam ja sad iznio a kojega je MOST predložio u prošloj Vladi. Ja se sjećam kada ga je kolega Čikotić htio prezentirati dole u Saboru mi smo tražili da taj naš prijedlog omoguće nas na videu, na ovim televizijama, ekranima koje imamo ovdje. Nije nam dalo, a imamo tehničku mogućnost da objasnimo cijeli taj postupak gdje bi pomogli energetsku učinkovitost. Naravno tiče same gradnje slažem se od prozora, krovova, izolacija tribamo koristiti sve tehnologije i to će pokrenuti u Hrvatskoj daj Bože možda i proizvodnju. Imamo mi i pametnih glava, omogućiti a naravno ono što je najbitnije pokrenuti graditeljstvo. Još jednom naglašavam ja bih bio sritan. Evo malo prije nisam rekao kad bi naš čovjek kao što je Mate, ove prijašnje teme, ali nebitno gospodin Rimac da njegovi motori na brodovima budu na rijeci Cetini da … [[Govornik se ne razumije.]] Krki da nema nečiste od nafte. Međutim, mi u svemu tome imamo sve osim da nam nedostaje nešto. A nedostaje nam da naše potencijale i resurse mi uopće ne … [[Govornik se ne razumije.]] di trebamo ili koliko uvozimo paleti ili drugih drvnih iz Italije, ne znam sve odakle ih sve uvozimo. Ja mislim da bismo tribali mi Gorskom kotaru mi imamo obnovljivi izvor. Drvo je obnovljivi izvor. Ako je na tom području drvo, onda tribamo omogućiti tim ljudima da iz toga se stvaraju obnovljivi izvori energije na način isto kroz proizvodnju određenih proizvoda dodanih vrijednosti. Tako da o energetskoj učinkovitosti govoriti samo kroz prozore koji su i postavljanje stiropora ili drugih materijala za energetsku učinkovitost šta je sve bitno i ja to sve uvažavam. Međutim cilj RH mora da omogućimo svakom stanovniku i svakoj obitelji njihovu neovisnost a imamo za to uvjete. Svake godine mi pol milijarde dajemo kroz lokalne samouprave ljudima za ogrjev, svake godine. Samo s tim novcem mogli bi riješiti u nekoliko godina sve te socijalno ugrožene ljude koji bi bili neovisni energetski. A drugo, imamo isto također ogroman problem što dodjeljujemo ovo za sunčevu energiju gdje imamo uvjete, gdje imamo bogom date dodjeljujemo samo po povlaštenima. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći je Klub zastupnika onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče još jednom sa suradnicom. Danas znači imamo dvije teme koje su u principu kompatibilne, istraživanje ugljikovodika sa jedne strane. Kako te rezerve koje još uvijek imamo, to naše bogatstvo iskoristiti na najučinkovitiji i najbolji, najpametniji način, a s druge strane energetska učinkovitost. I opet je kao što je ono bilo usklađivanje sa europskim direktivama i ovo je u stvari jedan u nizu zakona koji se usklađuje sa europskim direktivama. I sam zakon kao takav je načelno u redu. Sve što promovira je za podržati. Postavlja se doduše pitanje primjene koja će se definirati kasnije kroz pravilnike, kroz podzakonske akte i u principu mi raspravljamo o zakonu, a provedba može biti i dobra i loša, jel' ovisno o tim podzakonskim aktima. Imali smo već slučajeva gdje se neke stvari dodatno onda zakompliciraju. Vidjeli smo to kod Zakona o obnovi koji je relativno brzo smo ga donijeli, ali evo i par mjeseci nakon što smo ga donijeli još uvijek je relativno mali broj prijava napravljen. Sa obnovom se još uvijek nije krenulo. Otvara se tu nekako niz pitanja koji su uglavnom vezani za jednu tematiku koja je u principu vrlo stručna. Čuli smo već sad u raspravi određene elemente i ovo što govori kolega Bulj vezano za solare da donekle je u pravu ali nije ni to nešto što se u potpunosti proizvodi u Hrvatskoj. U Hrvatskoj se sklapaju solarni paneli ako se ne varam na jednom ili na dva mjesta, sad ne znam točno. Ali nije ni to loše, jer proizvodnja solarnih panela je u principu proizvodnja koja onečišćuje okoliš poprilično, pa u stvari nije loše što se kod nas samo sklapaju. Ono što je meni privuklo pozornost to je što su u javnoj raspravi određena poduzeća koja, ukoliko ne ostvare te zadane ciljeve moraju platiti određenu naknadu vidjela tu prostor da uvedu, da te troškove prebace na krajnjeg potrošača pa su pitali mogu li oni sad uvesti neku novu naknadu za energetsku učinkovitost konkretnog Gradska plinara Zagreb što nikako naravno ne bi bilo dobro i to je nešto što ne može se baš sve prebaciti na krajnjeg potrošača. Jer znamo da i imamo puno potrošača koji već sada žive u nisko energetskim kućama gdje imaju znači i dobro izolirane fasade i stolariju sa tri stakla, tako da oni baš i nemaju previše prostora za uštedu u odnosu na ono što troše sada osim da prestanu grijati nekoliko prostorija. Ono što mene osobno tu zabrinjava to je činjenica da ćemo mi ove ciljeve ostvariti i to možda čak i više nego što smo prihvatili i to iz razloga što Hrvatska definitivno kada je u pitanju demografsko stanje stoji jako loše i svi znamo da samo u Njemačku se ne prošle zbog epidemije, ali onih godina prije iseljavalo negdje između 40 i 50 000 naših stanovnika koji onda ne voze se hrvatskim cestama, oni ne žive ovdje, ne troše energiju. I ukoliko se taj trend nastavi taj trend demografske devastacije to definitivno sa energetske strane je to dobro, mi ćemo ostvariti ciljeve. Ali za državu to nije dobro. Čuli smo malo i o tome da i za ostvarenje svih ovih nekakvih ciljeva nam već nedostaje radne snage. Znamo da kontinuirano nam nedostaje radne snage poglavito u građevinarstvu. Isto tako je i sa industrijom. Navest ću samo da šećerana u Virovitici je u potpunosti prestala sa radom. Kalkulira se kakva je budućnost i Osječke šećerane. Sve su to veliki potrošači i na žalost kad gledate na papiru cilj ostvaren, a u stvarnosti problema koliko voliš. Jer činjenica je da nama treba reindustrijalizacija, nama treba pokretanje industrije, a ne gašenje. I kad pogledate udio prerađivačke industrije u Hrvatskoj koje na nekih 12% BDP-a a u razvijenim državama je to 20% BDP-a, a tu ima itekako puno prostora za povećanje. Jer jednostavno mi imamo taj orjentirski model gospodarstva koji je takav kakav je. Slično je i sa Osječkom mljekarom koja je eto navodno spašena, ali ona radi sa daleko manjim kapacitetom i naravno troši daleko manje energije. Pa kad to sve skupa sagledamo onda ne čude nekakvi podaci koji stoje na primjer u nacrtu integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana RH za razdoblje do 2030. gdje stoji jedna konstatacija da emisije glavnih onečišćujućih tvari u zraku u odnosu na baznu devedesetu godinu pokazuje opći trend smanjenja. Tvornice ne rade pa nema tko ni ispuštati štetne emisije. Još jedna stvar je ovdje interesantna, a vezano za zakonski prijedlog gdje gradovi i jedinice lokalne samouprave trebaju donositi akcijske i godišnje planove i evo ja sam i na odboru postavila to pitanje što ukoliko oni to ne rade i što ukoliko oni to ne učine, da li tu postoje nekakve sankcije. Jer ako smo poučeni sa iskustvom koje imamo vezano za primarnu selekciju otpada nije bilo nikakvih sankcija i mi danas samo nekakvih 20% nepovratne plastike recikliramo. U Osijeku postoji tvornica koja radi jednokratnu plastiku upravo od te reciklirane i uvozi ju iz arapskih zemalja i iz cijelog svijeta zato što jednostavno naši lokalni šerifi nemaju volje baš baviti se primarnom selekcijom otpada, nego imaju nekakvih drugih zanimacija. Vidjeli smo u medijima otprilike kakvih. Postavlja se naravno i pitanje gdje ide taj otpad. Jedno mjesto je i cementara u okolici Našica u Zoljanu i nekako bi očekivali da javnost ima pravo znati kakva je kvaliteta zraka u tom mjestu gdje se u blizini spaljuje otpad. Zavod za javno zdravstvo u Našicama ima dvije mjerne stanice. Ni jedna ne mjeri štetne emisije, pa vidimo kako županija brine o zdravlju svojih stanovnika. Našice smrde po sumporu, ali to nikoga nije briga ni gradonačelnika, a bome ni župana. Druga stvar koja je ovdje vrlo interesantna je pitanje što sa starim zgradama? Tamo nije moguće organizirati individualno mjerenje i obračunavanje potrošnje toplinske energije što ovaj zakon propisuje i direktiva. Tako da tu imamo često situaciju da se energija neracionalno troši, temperatura zna biti previsoka. Ali zbog lošeg sustava a ne toliko zbog samih korisnika i pitanje što učiniti u tom području. Isto tako, prošle godine se donijela Direktiva o obnovljivim izvorima energije koja ima za cilj osnažiti manje proizvođače. I o tome smo isto već nešto čuli, znači koja u stvari ide u pravcu energetskog zadrugarstva tako da evo nadamo se da će se ona implementirati i kod nas čim prije i na razini jedinica lokalne samouprave. Ali isto tako evo i ti solari koji se često spominju u EU 70% instaliranih solara je upravo za rješavanje energetskih potreba stanovnika u zgradama, odnosno stambenim jedinicama gdje su oni instalirani. I evo čisto ću se još na kraju samo osvrnuti upravo i na tu energetsku obnovu koja je i skupa i do sada je već uloženo jako puno, a činjenica je da na Banovini smo sada nakon potresa vidjeli da statički ti stambeni objekti ne zadovoljavaju uvjete koji su u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima. Ali isto ja idem svaki tjedan iz Našica za Zagreb i kad prolazite svaki dan onda gledate malo lijevo, desno imate jako puno novih kuća bez vertikalnih serklaža koje statički nikako ne zadovoljavaju taj nekakav minimum. I najgore bi bilo sada staviti novu fasadu pa da to još država subvencionira novcem poreznih obveznika. Znači što radi građevinska inspekcija, tko je dao uopće uporabnu dozvolu i da li možda sada ispraviti tu neku krivu Drinu što naš narod kaže pa tražiti još i nekakvo uvjerenje da statičar izda prije nego što stavimo fasadu koja je energetski učinkovita i potrošimo još novaca za te stambene objekte.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Predrag Štromar.
Evo hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, poštovani državni tajniče sa kolegicom. Energetska učinkovitost predstavlja jedan od ključnih koncepata moderne ekonomije i pretpostavka je za postizanje čitavog niza ciljeva definiranih tzv. zelenim politikama. Budući da veća energetska učinkovitost doprinosi smanjenju onečišćenja okoliša podiže stupanj sigurnosti opskrbe energije, a time i energetske neovisnosti države, te povećava konkurentnost domaće industrije zasigurno je možemo smatrati jednom od okosnica održivog razvoja RH. Intencija ovog zakona je uspostava preciznih mehanizama kojima će se ostvariti uštede u krajnjoj potrošnji energije na način na koji je to propisano europskim zakonodavstvom. Direktivom 2018/2002 izgrađuje se zajednički pravni okvir za promicanje energetske učinkovitosti unutar EU. Za nas je bitno sama direktiva se primarno odnosi na otklanjanje uočenih nedostataka na tržištu energije, a njezini tvorci su nastojali uspostaviti i nedvosmislene pravne protokole kojima bi doprinijeli rješavanju urgentnih ekoloških problema koji prijete opstanku i biološkoj raznolikosti prirode. Usvajanje načela energetske učinkovitosti zahtijeva da se sve gospodarske aktivnosti i budući projekt promatraju kroz prizmu tog načela. To konkretno znači da bi se u budućnosti trebala pojednostaviti mobilizacija kapitala i osigurati efikasnije investiranje u gospodarske sektore poput energetike, prometa i graditeljstva čiji nositelji mogu garantirati energentski održivu tehnološku realizaciju proizvodnog procesa. Pretpostavljam da će našim građanima biti najinteresantije da se putem ovog zakonskog prijedloga u domaće zakonodavstvo ugrađuju dijelovi navedene direktive a vezani uz prava potrošača, odnosno kupaca povezanog sa mjerenjem i obračunom potrošnje električne energije, prirodnog plina i posebno toplinske energije i potrošnje tople vode. Posebice se ističe važnost pitanja individualnog mjerenja i obračunavanja potrošnje toplinske energije. Kako bi se osigurala transparentnost obračuna za pojedinačnu potrošnju toplinske energije i time olakšala provedba zasebnog mjerenja države članice su dužne osigurati transparentna javno dostupna nacionalna pravila o raspodjeli troškova grijanja, hlađenja i potrošnje tople vode u kućanstvu, u zgradama sa više stanova i višenamjenskim zgradama. Uz transparentnost mjerenja i obračunavanja potrošnje toplinske energije države članice EU u kontekstu implementacije odredbi o troškovima pristupa informacijama, o mjerenju, obračunu i potrošnji za grijanje, hlađenje i potrošnju tople vode mogu razmotriti poduzimanje mjera za jačanje tržišnog natjecanja u pružanju usluga zasebnog mjerenja te time pomoći racionalizaciji troškova koje snose krajnji korisnici navedenih usluga. Na taj se način predviđenim izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti postavljaju temelji za daljnje uređenje ovih pitanja kroz zakonske i podzakonske propise iz područja tržišta toplinske energije. Kao doprinos današnjoj raspravi u Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti želio bih se referirati i na svoj ministarski mandat. Kao ministar graditeljstva posebnu pažnju sam posvećivao programima energetske obnove kako zgrada javne namjene, tako i više stambenih zgrada i obiteljskih kuća. Projektima energetske obnove podiže se kvaliteta života, ali i štedi novac kako jedinicama lokalne samouprave, tako i samim građanima i samoj državi. Jer pri njihovoj realizaciji težimo maksimalnom korištenju sredstava iz EU fondova, a i smanjenju potrošnje energije naravno ostaje nam više novaca u budžetu ili u džepu. Moram naglasiti kako je putem ovih projekata preko Ministarstva graditeljstva dosad obnovljeno ili se još uvijek obnavlja više od tisuću bolnica, škola, vrtića i stambenih zgrada. Kod energetske obnove u Hrvatskoj jako je bitno da je preko 90% korišteno materijala i svega što ide u inputu u gospodarstvo hrvatskog, od hrvatskog radnika, od hrvatskog znanja, od hrvatskog građevinskog materijala. I zato upućujem na to idemo i dalje u tom smjeru da građevinske tvrtke koje izuzetno kvalitetno znaju energetski obnavljati i kuće, obiteljske kuće više stambene zgrade, višenamjenske zgrade, omogućiti im daljnje poslovanje u budućnosti. U zadnje tri godine više od tri milijarde kuna uloženo je europskih sredstava u to. Povećan je udio građevine u BDP-u RH što sad vidimo u ovim trenucima da je i to u stvari najbitnije, da i druge grane osim turizma krenu u to da imaju što više utjecaja na bruto društveni proizvod, na gospodarstvo, na zapošljavanje, na kraju i na punjenje proračuna koji onda možemo koristiti za ovakve krizne situacije kao što je to danas koje imamo sa pandemijom covida 19. Moramo tim firmama omogućiti da im posao bude kontinuiran, a ne da dvije godine izuzetno puno rade, stvore ogromne kapacitete, a onda dvije godine nema natječaja, pa onda se svi gledaju i ulaze u druge niše, u druge poslove jedni drugima a one poslove koje ne znaju raditi. Onda se opet otvore natječaji, izgube se u to vrijeme radna mjesta. Ne može se više dati kvalitetna plaća radniku i ti radnici odu. Mislim da energetska učinkovitost u građevini konkretno može osigurati našim radnicima vrlo, vrlo kvalitetne dobre i visoke plaće. Ona ih može povući, da oni koji su u Njemačkoj i u drugim državama EU, da se vrate u Hrvatsku i da ovdje kvalitetno nastavi živjeti i doprinositi gospodarstvu i na kraju biti ovdje, ovdje zasnovati obitelj i ovdje dalje raditi i biti pravi hrvatski ne samo državljanin nego i građanin koji ovdje radi i doprinosi svemu. Ja se nadam da Ministarstvo i zaštite okoliša i Ministarstvo prostornog uređenja i graditeljstva zna da imamo pripremljeno jako puno projekata za obnovu više stambenih zgrada. Taj projekat je odlično odrađen u prvom mandatu, ali sada je vrijeme da se opet napravi natječaj, osiguraju sredstva. Ima za više od milijardu kuna pripremljenih projekata i ta realizacija bi mogla krenuti odmah i biti realizirana u roku godinu i pol dana. A znamo da ćemo vrlo brzo imati izuzetno puno posla za građevinu i u gradu Zagrebu u obnovi i u obnovi Banije ali i u drugim infrastrukturnim objektima. Klub Hrvatske narodne stranke podržat će ove izmjene i dopune zakona.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Zakon o energetskoj učinkovitosti detaljno smo raspravili kroz dva čitanja i izmijenili ga u 2018. godini. Prilikom drugog čitanja predlagatelj nas je informirao o održanoj video konferencije između dva čitanja sa predstavnicima Europske komisije u kojoj je dana potpora da je prijedlog zakona usklađen sa EU zakonodavstvom. Prema tome, u prosincu 2018. naš zakon je bio usklađen u potpunosti sa EU direktivama. Danas je pred nama Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti uz obrazloženje da se zakon predlaže kako bi se zakonodavni okvir RH uskladio sa izmjenama regulatornog okvira EU u području energetske učinkovitosti nastalih donošenjem Direktive EU 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. Prosinca 2018. godine o izmjeni Direktive 2012/27EU o energetskoj učinkovitosti. Kad to pogledamo onda je slijed događaja potpuno logičan, jer dok direktiva nije bila ni donešena nismo mogli u prosincu 2018. Uskladiti ovaj zakon već sa tom direktivom. Svrha ovoga zakona je ostvarivanje ciljeva održivog energetskog razvoja, smanjenje negativnih utjecaja na okoliš iz energetskog sektora, poboljšanje sigurnosti opskrbe energijom, zadovoljavanje potreba krajnjih kupaca energije i ispunjavanje međunarodnih obveza RH u području smanjenja emisije stakleničkih plinova i to poticanje mjera od interesa za RH. Ovim se izmjenama i dopunama zakona predviđa utvrđivanje okvirnih nacionalnih ciljeva energetske učinkovitosti i doprinosa za 2020., 2030. godinu u skladu s Člankom 3. Direktive. Također se predmetnim izmjenama i dopunama zakona ustanovljava i promiče provedba načela energetske učinkovitosti prvo, dakle energetska učinkovitost na prvom mjestu. Ovo načelo zahtjeva da se sve gospodarske aktivnosti i budući projekti promatraju kroz doprinos mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti te ima za cilj potporu okvira za olakšavanje održivih ulaganja u sektorima energetike, prometa, graditeljstva, industrije i ostalo, a u smislu učinkovitije uporabe energije u svim fazama energetskog lanca od proizvodnje do krajnje potrošnje. Projekcija krajnje potrošnje svih oblika energije izrađena je korištenjem pristupa odozdo prema gore koji omogućava sagledavanje strukturnih promjerna na strani korištenja energije u različitim sektorima npr. industrija, kućanstvo, uslužni sektor, promet, a koje su nužne za ostvarivanje ciljeva ublažavanja klimatskih promjena. Kako bi se doprinijelo ostvarenju nacionalnih okvirnih ciljeva Direktiva je u Članku 7. propisala da su države članice dužne ostvariti uštede energije u neposrednoj potrošnji te je propisana metodologija za utvrđivanje iznosa obveznih kumulativnih ušteda energije koje je potrebno ostvariti u razdoblju od prvo 2014.-2020. odnosno 2021.-2030. Na temelju takve projekcije svaka država članica dužna je izraditi svoj nacionalni hodogram ušteda energije koje daju kumulativne uštede energije u planiranom iznosu do 2030. godine. Tako se s ovim zakonom utvrđuju nacionalni okvirni ciljevi i obvezne kumulativne uštede energije u razdobljima kumuliranja te se određuje da se obvezni kumulativni ciljevi ostvareni kombinacijom sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike, alternativne mjere politike definiraju se u nacionalnom energetskom i klimatskom planu, a funkcioniranje sustava obveze se pobliže uređuje zakonom. Utvrđuje se obveza Fonda za zaštitu okoliša i energetiku da svoje poslovanje u potpunosti uskladi s odredbama nacionalnog akcijskog plana za energetsku učinkovitost kao i programima energetske obnove zgrada koje su glavne alternativne mjere politike energetske učinkovitosti u RH. Fondu se također jasno propisuje obveza da pravovremeno sve podatke o mjerama koje je sufinancirao unosi u sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije te da o tome izvještava ministarstvo. Na taj način se osigurava pravovremenost i raspoloživost podataka potrebnih za godišnje izvještavanje o postignutim ciljevima. Zakonom se usklađuju regionalni odnosno lokalni planovi s nacionalnim planovima te osigurava usklađenost izrade regionalnih i lokalnih planova. Regionalne odnosno lokalne planove potrebno je donijeti do 31. prosinca tekuće godine za slijedeće 3 godine. Na ovaj način će se planovi županija i gradova moći uzeti u obzir prilikom izrade nacionalnog akcijskog plana energetske učinkovitosti. Utvrđuje se obveza županijama, gradovima i općinama da na godišnjoj razini izvještavaju ministarstvo o provedenim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti i ostvarenim uštedama energije te da se sve mjere koje su proveli korištenjem isključivo vlastitih sredstava unose u sustav za praćenje, mjerenje i verifikaciju ušteda energije. Ovom se izmjenom i dopunom zakona također prenose dijelovi direktive vezani uz prava potrošača odnosno kupaca povezana s mjerenjem i obračunom potrošnje električne energije, prirodnog plina, toplinske energije i potrošnje tople vode. Ističe važnost pitanja individualnog mjerenja i obračunavanja potrošnje toplinske energije. Kako bi se ostvarila transparentnost računanja za pojedinačnu potrošnju toplinske energije i time olakšala provedba zasebnog mjerenja države članice moraju osigurati transparentan i javno dostupan nacionalan, nacionalna pravila o raspodjeli troškova grijanja, hlađenja i potrošnje tople vode u kućanstvu, u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama. U Članku 26. rok koji je dan od 6 mjeseci po mom mišljenju mislim da je malo prekratak. I sad još reći ću istine radi jer je bilo govora gdje se Hrvatska nalazi oko obnovljivih izvora energije. Hrvatska je šesta u EU po udjelu obnovljivih izvora energije u finalnoj potrošnji, dakle u potrošnji. Što se tiče proizvodnje električne energije ono što proizvodimo kod nas, proizvodimo 72,4% iz obnovljivih izvora, a u ukupnom udjelu potrošnje električne energije obnovljivi izvori sudjeluju sa 48%. Evo to su podaci iz veljače 2020. godine, dakle za one godine kad nije još bilo Covid krize i koje su na neki način referentne sa usporedbom sa ostalim godinama. Klub HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice i kolege, dakle pred nama je zakon kojim usklađujemo evo ciljeve u Hrvatskoj glede uštede energije i usklađujemo sa EU ciljevima energetske učinkovitosti poput smanjivanja ovisnosti o uvozu energije, poboljšanja kvalitete zraka, javnog zdravlja, te smanjivanja emisija stakleničkih plinova. Ovaj zakon je, općenito Zakon o energetskoj učinkovitosti je jedan od strateških zakona važan za razvoj RH do 2030.g., posebno do 2050. iz više razloga. Značaj s obzirom na klimatske promjene, obvezu implementacije obnovljivih izvora energije u svim oblastima prije svega u zgradarstvu, u turizmu s aspekta održivog turizma, u poljoprivredi s aspekta održivog i eko poljoprivrednog razvoja, pametnih gradova, pametne energetske mobilnosti, kružnog gospodarstva. Ogromna sredstva u EU su planirana za sufinanciranje razvoja inovativnih tehnologija koje se odnose na uštedu u potrošnji energije u svim sektorima. Obveze Hrvatske po pitanju uštede energije za razdoblje do '30.g. su dva i po puta veće u odnosu na prethodno razdoblje. U razdoblju od '30. do '50. se planira da se u EU sve zgrade da budu dakle u rangu Nul energetski efikasnih, a to znači da svaka zgrada mora proizvesti onoliko energije kolko je potrebno za njeno normalno cjelogodišnje funkcioniranje u pogledu energije za grijanje, hlađenje i pripremu potrošnje tople vode ili rasvjetu. U zakonu su ključni igrači stranke obveznice, opskrbljivači energijom. No mislim ako ne u ovom zakonu, tako su i u drugim pravilnicima i propisima, a posebice tehničkom propisu o racionalnoj uporabi energije i toplinskoj zaštiti u zgradama koji je nedavno doživio neke promjene i dopune trebalo bi se dodatno precizirati obveze upravitelja zgradama po pitanju obveze uštede energije do '30.g.. Tu prije svega mislimo na potrebu za rekonstrukcijom ne samo javnih zgrada nego i zgrada u privatnom sektoru. Konstatacija da zakon ne zahtjeva nikakva dodatna sredstva u provedbi čini nam se da ne stoji jer bi zbog njegovog značaja ako ništa drugo trebalo organizirati posebnu kampanju i promidžbu značaja energetske učinkovitosti i uštede energije od škola do javnih ustanova. Provedba se nikako ne bi smjela svesti na puko zadovoljavanje ispunjavanja obveznih godišnjih izvješća Hrvatske koja mora napraviti prema EU. Jednako tako ta obveza ne bi se smjela svesti na neke urede, pojedince u gradovima i županijama ili samo aktivnosti Fonda za energetsku učinkovitost, to mora biti organizirana široka društvena akcija. Primjer kako to treba učiniti je Danska koja u tom smislu je postala svjetski lider posebice u implementaciji obnovljivih izvora energije u sve sektore života. Za primjer posebno bi trebalo npr. educirati sve službenike u sektorima gradskih i državnih odjela za urbanizam koji rade na provjeri projektne dokumentacije za nove i rekonstrukciju starih zgrada prema zahtjevima približno Nul energetske efikasne gradnje koja je obaveza od ove godine. Oni uglavnom o tome vrlo malo ili gotovo ništa ne znaju. Opskrba EU energijom mora biti u potpunosti dekarbonizirana najkasnije do 2050.g.. Za postići ovaj cilj cijele sustave u EU, pa tako i u Hrvatskoj treba transformirati kako bi se u potpunosti oslanjali na obnovljivu energiju. Fosilna goriva moraju se postupno ukidati, dok bi se iz vjetra, sunca i bio mase trebala isporučiti gotovo sva primarna energija do 2050. Kako bi se postiglo rano postupno ostvarivanje politika zelene elektrifikacije posebno u novim oblicima električne energije poput elektromobilnosti, dizalica topline visoke učinkovitosti, hlađenja za podatkovne centre, EU treba dostići udio obnovljivih izvora do 70% u kombinaciji energija do 2030. Ogromno smanjenje troškova u solarnoj energiji, fotonaponskih ćelija, vjetra, uključujući i priobalni vjetar pojačavaju isplativost ovog prijedloga. Kako bi se ograničile sigurnost i prijetnje sigurnosti povezane sa starenjem nuklearnih elektrana, nuklearna snaga se također mora postupno ukidati u skladu s maksimalnim vijekom trajanja postrojenja od 40.g. Za zrakoplovstvo, brodarstvo i teška dobra uvoz sintetičkih goriva smatra se kao dugoročna opcija. Iz klimatske perspektive samo šumski otpad bi trebao ići u bio energiju dok poljoprivredno zemljište treba koristiti za proizvodnju hrane za ljude i životinje, a ne bio gorivo. Potrošnja prirodnog plina mora se i dalje smanjivati unatoč umjesto povećane upotrebe plina u elektroenergetskom sektoru. Plinska infrastruktura će postupno se koristiti sa zelenim plinom, sredstvom za uravnoteženje promjenjive obnovljive električne energije generirane iz sunca i vjetra u mikro i mini decentraliziranim sustavima u zgrade, javne ustanove i tvornice i slično. Da bi brzo dekarboniziralo svoje gospodarstvo EU, pa tako i Hrvatska trebala bi usvojiti pametan i ekonomičan, dugoročni pristup i to smanjiti CO2 emisije za najmanje 55% do 2030. da se ostvari 0 neto emisija stakleničkih plinova do 2050., osigurati da najmanje 40% njegove konačne potrošnje energije dolazi iz obnovljivih izvora energije do '30., a zatim da bi dosegli 100% do 2050. poboljšati svoju energetsku učinkovitost za najmanje 45% do 2030. odnosno 70% kako je novi prijedlog kako bi se mogla postići najviša razina energetske učinkovitosti do 2050. EU je povećala iznos javnih sredstava dostupnih za energetsku učinkovitost, međutim kako bi se ispunili ciljevi energetske unije i podržala tranzicija na čisti energetski sustav potrebno je dodatno otključati privatno financiranje, posebno za ulaganje u energetsku učinkovitost. Procjenjuje se da će tijekom razdoblja do 2030.g. biti potrebno dodatnih 275 milijardi EUR-a godišnje za postizanje energetskih i klimatskih ciljeva EU za 2030.g. U svakom slučaju sve ove aktivnosti su ključne za Hrvatsku i njeno gospodarstvo za razdoblje 2020. do 2030. odnosno 2050.-te, tome se mora dati prioritet i nikako se, nikako ne može i ne smije ostati na razini planova, programa i aktivnosti na papiru. Strategija se mora razraditi za sve ustanove od vrtića preko škola pa do poduzeća i javnih ustanova i dalje. Zašto ne bismo npr. uveli obvezu odnosno pokrenuli akciju da sva djeca i odrasli od osnovne škole preko fakulteta, poduzeća radni ljudi u Hrvatskoj, dakle da svi moraju do kraja svog radnog vijeka zasaditi bar 50 novih šumskih stabala. Uglavnom zato, zbog toga eto trebaju sredstva za provođenje ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege, energetska učinkovitost svakako bi trebala biti jedna od top tema u Hrvatskoj koja bi se i trebala više raspravljati, a ne samo kada dođu ovakvi zakoni na dnevni red. Ono što mene nažalost žalosti da ovo naše usklađivanje sa Direktivama EU će biti u biti samo usklađivanje i vrlo malo toga će definitivno zaživjeti u Hrvatskoj, ali eto zadovoljit će se forma usklađivanja, svoju obvezu prema EU ćemo obaviti, a do 2030. godine kako nam bude, tko bude i kako bude, neki razmišljaju da možda nije tako niti bitno. Ja vjerujem da će EU biti barem blizu tih ciljeva ako ih i ne ostvari, ali nažalost RH koja je po svim pokazateljima na dnu EU, to znači i najsiromašnija sumnjam da će biti i blizu ciljeva koje smo si postavili pred sebe. Nažalost statistika kaže da je svaki 5-ti građanin RH na rubu siromaštva, a da svako 4-to domaćinstvo ima probleme s plaćanjima računa. Vjerujte da oni, a i umirovljenici su svoju potrošnju energije sveli na minimum minimuma kako bi preživjeli i to jedva plaćaju i da oni jednostavno više nemaju gdje štedjeti. A kaže podatak i da je obiteljskih kuća 65% od ukupnog stambenog fonda i da one troše otprilike 40% ukupne energije. Znači jedan veliki bazen u kome bi se moglo puno uštediti, no da bi se ovdje uštedilo mora se puno uložiti. Sad se vraćam opet na ovaj porazni statistički podatak o siromaštvu i nemogućnosti plaćanja računa, znači vrlo malo naših građana danas si može priuštiti u ulaganje uštede energije u svojim domovima kroz energetske fasade, kroz solarnu energiju u vidu električne energije ili grijanja i dogrijavanja vode, na ulaganje toplinskih spremnika energije, a i država Hrvatska se potrudila da im ogorča život da im još više onemogući da teže tome da budemo na nultoj emisiji CO2. Jedan od problema o kojima sam govorio po nekim drugim zakonima je drvna masa koju mnogi građani koriste za grijanje i sam kod kuće imam dva izvora grijanja, jedan je plin, jedan je drvna masa, koja je nulte emisije CO2. RH rađe dozvoljava da se ta masa izvozi iz Hrvatske, da se pretvara u njihovo smanjenje od kvote CO2 umjesto da svojim građanima omogući, a koji su na neki način i vlasnici te drvne mase koja bi trebala pripadati RH i građanima RH, a ne Hrvatskim šumama, danas je cijena ogrjevnog drveta toliko otišla visoko i toliko ga se teško nabavlja da jednostavno građani odustaju od tog vida grijanja prostora i prelaze na zemni plin ili neke druge alternativne mogućnosti. Pa ja sad pitam zašto mi to radimo svojim građanima, zašto im, zašto ih ne potičemo da oni koriste biomasu za grijanje jer danas postoji tehnologija koja je dosta lako dostupna pirolitički kotlovi pa i obični kotlovi koji mogu po 12 sati držat temperaturu, postoji spremnici topline, postoji automatika tako da je danas lako se komforno grijati i na drvo. No međutim, koliko vidim potiče se prodaja drvnih peleta, da biste napravili pelet morate srušit drvo, morate ga samljeti, utrošiti energiju, morate ga osušiti trošite energiju, morate ga peletirati trošite energiju i opet ga morate pakirati, dovoziti na tržište. Mislim da su nam politike otišle u tom dijelu sasvim krivo. Siromašni uvijek prođu najskuplje jer nemaju za ulaganje u nove tehnologije. U Hrvatskoj se koristi premalo novih tehnologija kako bi bili što manje uvoz, ovisni o uvoznoj energiji i kako bi se prebacili na obnovljive izvore energije. Imamo slučaj jednog poduzetnika u Staroj Subockoj to je područje grada Novske koji već godinama pokušava instalirati na jednom mlinu turbinu na vodotoku Sobocka, toliko prepreka administrativnih, čuda, koliko mi je čovjek pokazao i često sam s njim u kontaktu da jednostavno ne može to instalirati iako je taj mlin i njegov i postoji koncesija za taj vodotok, ali jednostavno se ne uklapa valjda u nečiju priču. Takvih vodotoka imamo jako puno u Hrvatskoj koja je njima bogata, a oni nam jednostavno prolaze, odlaze, a energiju ne stvaraju. Kaže kolega Bulj ni jedan dio vjetroelektrane nije iz Hrvatske, a moram mu reći da nije točno. Je betonski temelj, ali moram reći da on bez betonskog željeza je samo hrvatski. Nažalost u Hrvatskoj su bile firme, doduše neke još i rade koje su na visokoj tehnološkoj razini proizvodile i generatore i automatiku i elektroniku i veliki dio tih elektrana se je mogao proizvoditi u Hrvatskoj, sastavnih dijelova vjetroelektrana no međutim uništilo se pa Hrvatskoj očito ne treba ništa lakše je uvest. Jedan od dobrih metoda smanjenja potrošnje energije koji je Vlada RH uvela u Hrvatskoj, a to je iseljavanje stanovništva. Mnogi naši građani su otišli u Njemačku sad oni troše tamo energiju i stvaraju problem Nijemcima i ne troše u Hrvatskoj, olakšali su tu nama eto, hvala im ovoga na takvoj metodi ali mislim da je to stvarno strašno i smiješno. Osiromašenje je druga metoda koju vladajući koriste, a normalno kad nemate novaca morate jako štedjeti i na onom najosnovnijem, a to je struja pa i ostalo jer ukoliko ne platite račune u najboljem ćete biti isključeni, a u najgorem slučaju ćete dobiti ovrhu iz koje ćete se teško iskolebati i bit ćete u onoj grupi od 300.000 blokiranih građana. Ali moramo si priznati da je i to metoda vladajućih da uštede u RH. Gospodo nemamo niti jednu banku koja bi se 0% kreditirala ovakve zelene projekte, proizvodnju obnovljive energije, koja bi poticala svakoga tko želi na nekom od potoka malih napraviti malu turbinu, svakoga tko želi na krov postaviti solarne panele jer da biste danas postavili solarne panele, taman da imate i zatvorene financije imate problem oko dozvole da se priključite na mrežu, da uđete u kvotu, da možete i prodavati onaj višak koji vam ne treba. Znači nema pravoga poticaja jedino što ćemo raditi te fasade i mislim da nije sve u fasadama da postoji još mnogo mogućnosti da uštedimo, ali moramo si priznati da politika ne ide u pravom smjeru za time, za štednjom, da je politika sasvim nešto drugo jer kada bi se željelo to da proizvodimo iz obnovljivih izvora onda bi i naši krovovi izgledali kao oni u Njemačkoj. Obiđete njemačka sela pa ćete vidjeti da svi imaju staje prekrivene fotonaponskim panelima, kuće prekrivene, da imate mini bioplinska postrojenja, da se na svaki način pokušava energija proizvoditi iz nekih drugih izvora, a da to nisu fosilna goriva. Gospodo probudite se, osvijestite se, poslušajte što vam ljudi pričaju i vodite brigu o našim građanima. Hvala.
Hvala lijepo. Sad prelazimo na pojedinačnu raspravu, prvi će govoriti poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege, ovo je dobar prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o energetskoj učinkovitosti i podržat ćemo ga i u prvom i u drugom čitanju jer smatramo da ovo usklađivanje sa EU direktivama ima svoj razlog i svakako doprinosi, a ništa ne odnosi i smatramo da ovo što nam se poručuje kroz zakon da trebamo bolje planirati, bolje primjenjivati i najbolje tj. bolje ostvarivati energetsku učinkovitost, ne bi trebalo biti nikome prepreka da glasa za ovaj zakon. Priča o energetskoj učinkovitosti počela je tamo početkom 2000.-tih godina kada smo se i svi pokušavali učiti tom pojmu, do tada on jednostavno to nije bio dio našeg života i stvarnosti i prilazili smo u svakom pogledu toj učinkovitosti na svoj način bilo da smo gradili kuće, bilo da smo dizali rasvjete, bilo da smo kupovali aparate itd., nismo previše o tome znali, prošli smo razdoblje učenja, osnovali smo i agenciju koja se ima primarno baviti upravo energetskom učinkovitosti, to je fond davne 2004.-te godine i na taj način krenuli smo u one predpristupne fondove, a nakon ulaska u EU svakako i u fondove koji nam na raspolaganju. Tako da ova želja da ovaj zakon makne i neke prepreke na tržištu energije i da prevladava neke tržišne nedostatke svakako je dobro došlo. Temeljno načelo navedenog zakona znači energetska učinkovitost prva svakako nam poručuje da o tome moramo uvijek razmišljati. Mislim da i građani, ali i institucije to danas čine bez puno razmišljanja da li nam se to nešto isplati ili nam se ne isplatiti. Mislim da energetska učinkovitost svakako se isplati pogotovo u svim segmentima u kojima je ona vidljiva. Danas ćemo teško ući u dućan a da ćemo kupovati aparate različitih energetskih učinkovitosti pa ćemo uzeti onaj najgori zato jer je najjeftiniji i troši najviše energije, o tome razmišljamo svakako. Teško da ćemo graditi kuće ako nemamo energetski učinkovitu fasadu ili da ćemo prepustiti se nekakvim uštedama, a da bi nas onda to u konačnici došlo sve skuplje. Mislim da je ta priča, mislim nešto što su građani zaista danas spremni primjenjivati, a kasnije ću nešto reći na koji način to radim. Mislim da danas jednostavno možemo reći da smo počeli se zaista s tom energetskom učinkovitosti baviti na način na koji se to od nas očekuje i od strane kažem država na koje se volimo pozivati, koje su tu daleko, daleko ispred nas i davno su primjenjivali nešto o čemu mi danas tek kažem pomalo učimo i učimo koristiti benefite svega toga. Tako da kad govorimo recimo samo o fondu u zadnje 2.g. reći ću što smo tamo nakon jedne financijske stabilizacije te agencije koju smo … [[Govornik se ne razumije]] naslijedili u velikim dugovima opet radi energetske učinkovitosti neko je tamo 2014.-'15. ugovorio malo više tj. ne malo više nego 10 puta više ovaj samo fasada u odnosu na ono što ima na raspolaganju, pa nas je to teretilo godinama dok smo uspjeli vratiti te, ajmo reći, dugove, pa je fond neko vrijeme zaista bio i blokiran u smislu svih javnih poziva. U zadnje 2.g. objavili smo kad govorimo o energetskoj učinkovitosti 22 poziva, javna poziva na koje je pristiglo ukupno 19.000 prijava i nakon kojih je sklopljeno oko 12.000 ugovora vrijednih 450 milijuna kuna. Svakako najveći dio su iznosile energetska obnova fasada ili zgrada, što je najveći dio inače negdje 250 milijuna kuna, 85 milijuna kuna je uloženo u energetsku učinkovitost u samom prometu, 50 milijuna kuna u poticanje obnovljivih izvora energije, a 65 milijuna kuna je otišlo u ostale projekte energetske učinkovitosti. Tako da jednostavno pokušali smo napraviti maksimum mogućega i ono što je najviše izazivalo pažnju i sabora i saborskih zastupnika svakako je prošlogodišnji poziv za energetsku obnovu kuća koji je zaprimio 7391 prijavu od koje su do danas obrađene sve, a na raspolaganju je 211 milijuna kuna. Mislim da fond konačno dobro funkcionira, da raspisujemo i ove godine ćemo raspisati brojne javne pozive i negdje na raspolaganju imamo sa financijskim planom gotovo dvije milijarde kuna, a to je ono što je taj zakon, ali onda i sama agencija omogućila da mi danas možemo o toj energetskoj učinkovitosti zaista govoriti [[Upadica: Hvala]] u pravoj primjeni.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Danice Baričević, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče HS. Evo kolega Boriću upravo ste istakli što sve pozitivnim primjerom odnosno politikom i oblikovanjem mjera energetske učinkovitosti je vlada napravila, ali ovaj vrijedno je ovdje i spomenuti da će se i ovim izmjenama i dopunama zakona, oblikovanjem upravo mjera politike energetske učinkovitosti uzeti u obzir upravo ublažavanje mjera za energetsku odnosno protiv energetskog siromaštva. Dakle, sukladno kriterijima koji se trebaju uspostaviti upravo na način uključivanja da se dio mjera energetske učinkovitosti u okviru sustava obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike i ostalih mjera usmjeri upravo u riziku od tog energetskog siromaštva, a sve sukladno propisima koje uređuju područje energetike, graditeljstva, socijalne skrbi, regionalnog razvoja, što mislim da je izuzetno ovaj dobra, dobra prilika. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo kolegice Baričević, pa mislim da evo možemo reći da danas kad govorimo o toj energetskoj učinkovitosti teško da ćemo naći bilo kojeg javnog djelatnika, dužnosnika, načelnika, gradonačelnika koji će gradit recimo objekt, a da već u startu nije planirano da on bude maksimalno energetski učinkovit i da ćemo danas više-manje i privatno radit bilo što što se tiče ovaj gradnje, a da nećemo uzeti u obzir i taj moment. Razgovarali smo mi nekad ovdje i o energetskim certifikatima kada smo govorili o legalizaciji objekata i oni su izazivali dosta široku raspravu, međutim kada su se postavili uvjeti i kad se sustav, ajmo reći, ustanovio i ustabilio mislim da danas ćete vrlo rijetko nać recimo zgradu koja nema taj certifikat, a osim toga jasno je što onda s njome možete ili ne možete. Da li nam je jednako biti energetski učinkovit u svojoj kući, pa imati hlađenje i grijanje itd. koje je učinkovito u odnosu na ono klasično koje nam stvara dosta velike troškove energije, a onda i financijske, mislim da tu ljudi dugoročno u 10-tak, 20.g [[Upadica: Hvala]] nalaze isplativosti i grade ono što im je isplativo.
Hvala. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja. Hvala kolega Borić.
Hvala lijepo. Energetska učinkovitost u Hrvatskoj ima mogućnost kao što sam rekao u ime kluba da od sunčeve energije kolega Boriću koristi 0,5%. Ako nam je Bog išta dao u Hrvatskoj mediteranska smo država, to je sunce. I Klub MOST-a je u prošlom mandatu dao prijedlog uvaženi državni tajniče, prijedlog Zakona o mikrosolarima, tako smo ga nazvali. I još ću jednom ponoviti, Hrvatska 0,5% koristi sunčeve energije dok Finska 5 puta više koristi od Hrvatske. Lokalne samouprave i regionalne samouprave pola milijarde kuna godišnje daju našim socijalno ugroženim obiteljima za ogrjev, znači za ogrjev i ovaj da bi mogli preživiti zimu i to je razumna odluka. Međutim, nerazumna je odluka ako znamo da imamo mikrosolare, svaki dio mikrosolara možemo proizvest u RH, projekt, imamo ljude koji mogu napraviti projekte za naše objekte, kuće, stanove, zgrade, javne ustanove, a poglavito imamo naše građevinare koji bi pokrenuli građevinarstvo i cilj bi bio da je sve domaće i na kraju imamo neovisnu energetsku obitelj u RH. Zamislite što bi to značilo na ove 2/3 Hrvatske koju spominjemo jel ovdje samo spominje Zagreb, znam da Zagreb ima svojih problema i o tome triba pričat. Zamisli šta bi to značilo od kolege Kujundžića u Medovom Dolcu tamo u Imotskoj krajini, što bi značilo u mojoj Cetinskoj krajini, što bi značilo u Zagori, Ravnim kotarima u Gorskom kotaru, Lici da imamo tu našu pamet skupimo na jedno mjesto i pokrenemo to. Međutim, sve se svelo nažalost da ljudi koji su i ugradili mikrosolare, spomenuo sam maloprije čovjeka koji je u Sinju napravio bio objekat kojima je planirao da mu bude skladište voća i povrća u Cetinskoj krajini, čovjek je 2013. 30 kW stavio na krov zgrade, platio 60.000 eura sam bez poticaja, ali nikako upast u kvotu, nemore upast u kvotu jer nema uopće stranačku iskaznicu onda HNS … HNS-u, HDZ-a kao što je ravnateljica Nacionalnog parka Krka. Znači imamo sve uvjete, sve, imamo zakon koji je klub Mosta dao kojega čak niste dali da ga prezentiramo ovdje tehnološke mogućnosti koje ima Sabor tada prikažemo za dobrobit pa vi ga prepišite, niste htjeli. 0,3% sunčeve energije koristi RH, ali zato plaćamo skupe projekte kao što je Krš-Pađene i onda dajemo milijardu i pol kuna subvencija za vjetroelektrane koje je donio tadašnji ministar Vrdoljak kasnije koalicijski partner HDZ-a i sve ono što se događalo, državni tajnik to dobro zna i u ovome trenutku imamo problem. Imamo problem šta ti projekti energetske učinkovitosti dođe na kraju da ga dobije ko će raditi najbrži prst. E, sad nemamo Internet, šta ćemo sad, a ove dvije trećine Hrvatske jel Banovina je potres sve razotkrila i korona kriza, tako je slično i u ostalim krajevima RH u Slavoniji, svagdje. Sad plaču, Vlada plače nad sudbinom teške infrastrukture, evo vidimo čak i gradonačelnik Petrinje kome nije lako dogodilo se zlo, ali međutim gradonačelniče Petrinje očito se tamo nije ulagalo zadnjih 20 godina ništa, mislim nije se radilo. Ja razumijem sudbinu toga grada, bio sam, bili smo svi dali smo sve od sebe koliko je ko mogao jel. Maloprije je kolega govorio u poljoprivredi koliko bi ti solari vrijedili, u građevinarstvu koliko bi bio jeftiniji proizvod bio u konačnici naših poljoprivrednika da je na njihovim objektima, međutim nema se volje. Znači mi imamo od proizvoda, od plana proizvoda do postavljanja imamo cili ciklus i na kraju imamo neovisnog poljoprivrednika energetski, neovisnu obitelj energetski, ali novac se daje VE, ovim strancima. Da je to bar hrvatsko pa ja nemam problem, metite na moju kuću, nema nikakav problem nego kome je otišlo, e o tome bi se dalo raspravljati. Zato imamo potencijal i na tome tribamo graditi našu strategiju. Hvala.
Hvala lijepo. Imamo više replika, prva je poštovanog zastupnika Bože Petrova.
Zastupniče Bulj. Pozorno sam slušao kako vaše izlaganje tako i pojedinačno izlaganje zastupnika Borića i ono što mogu vas pitati, je li se vi slažete da u ovakvim izlaganjima mi trebamo samo slušati što nam EU kaže i jednostavno samo prihvatiti što nam oni kažu jer npr. zastupnik Borić kaže usklađivanje s eu regulativom ima svoj razlog. Koji nećemo propitivati, nama je valjda samo došlo da samo trebamo potpisati, valjda ih tako šef uči jer mi znamo tko je njima važniji kada se stavi na izbor hrvatski narod ili Bruxelles. Ali ono što mene zanima, budući da vidim da su vrlo brzo zaboravili Krš-Pađene, naš prijedlog o mikrosolarima je li po vama se ovo samo treba štrihirati i poslat nazad u EU ili ovdje trebamo raspraviti o kvalitetnim prijedlozima i njih uključit da ovo ne bude samo ispostava Europskog parlamenta? Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Kolega Petrov ja mogu u potpunosti razumjeti kolegu Borića, neko mora biti glasnogovornik Andreja Plenkovića u Saboru i odrađivati njegove zamisli, to mu je uloga, to mu je zadaća i to cijelo vrijeme radi učinkovito, kvalitetno i točno kako kolegi Boriću kaže Andrej Plenković. I da bude ministarstvo istine, uljepšavanja istine vjerojatno bi bio jedan od glavnih Plenkovićevih kandidata za to ministarstvo g. Borić. Smatram da kvalitetni prijedlozi bilo od koga da dolaze, a izvješće kao izvješće poslušni donošenje samo direktiva i uredbi i bit poslušnik, biti samo poslušnik europski to je po meni nažalost pretvoreno u ovome HS i većini. Imamo kvalitetne zakone, imamo resurse, imamo prijedloge i Most je davao rješenje za neovisnog seljaka, neovisnog poljoprivrednika, umirovljenika i socijalno ugroženog.
Hvala lijepo. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Silvane Hrelje.
Poštovani kolega Bulj. Ja ću se postaviti upravo inverzno jednoj vašoj replici meni kad ste rekli da se u mnogo čemu ne slažete sa mnom, ali u prijedlogu zakona se slažete. E sad ću ja reć, ja se s vama u puno čega što ste rekli slažem, ali u jednom detalju ne. Ne postoji projekt mikrosolari, postoji pravo svih građana RH da koriste sunčevu energiju, a društvo mora prihvatiti tu njihovu proizvodnju u zajedničku proizvodnju i prodavati višak energije. Samo vas podsjećam, da budem slikovit, pročitajte znam da ste pročitali, pročitajte ponovo Dobrišu Cesarića i pjesmu „Slap“, svaka mlaka kap čini taj slap prema tome, svaka naša obiteljska kuća je ta mala kap koja zaslužuje sjati i činiti taj veliki slap korištenja sunčeve energije. Hvala lijepa.
Poštovani zastupnik Bulj.
Mi smo taj zakon tada kolega Hrelja nazvali zakon o mikrosolarima, to se radi o fotonaponskim ćelijama koje se mogu proizvoditi u RH, znači od proizvoda do kraja. I to bi zaista onoj populaciji za koju se vi najviše borite, to su ljudi sa slabijim imovinskim stanjima, to su uglavnom stariji umirovljenici poglavito koji su ostavljeni u krajevima gdje nema mogućnosti ni nekakve njege ili gdje su im članovi obitelji otišli, znači baš ovim prijedlogom kojega smo mi nazvali kolokvijalno mikrosolari baš iđe to svaka kap čini jedan slap, kap po kap jedan slap i to je ta energija. I mi bi na ovaj način sva sredstava koja dajemo godišnje pola milijarde samo za ogrjev plus subvenciju za one koji su radili štetne projekte na području RH to je minimalno 2 milijarde kuna godišnje gdje smo mogli za 3-4 godine na sve objekte u RH postaviti ovaj mikrosolare i na taj način imati neovisne obitelji, a poglavito ugroženi za koje se vi borite, a to su stariji umirovljenici.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Ante Kujundžića.
Hvala predsjedavajući. Kolega Bulj imajući u vidu Kopernikanski zaokret koji se s vremena na vrijeme dogodi u glavama vladajućih pa onda primjene određene zakonske legislative ili ideje inkorporiraju u same zakonodavne okvire kao što je slučaj primjerice sa IGP-om, HGK naravno svi što dolazi od strane MOST-a ja vjerujem da će u dogledno vrijeme biti inkorporiran istom logikom zapravo i MOST-ov prijedlog zakona o mikrosolarima. Ono što bih vas ja htio pitati što je po vašem mišljenu razlog vrlo malog broja energetski samodostatnih građevina počevši od samih stambenih objekata pa onda do svih ustanova koje su direktno u ingerenciji da li države ili osnivača kao takvih? Hvala.
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa Hrvatska u EU najlošija u povlačenju sredstava nešto se može reći radi se po pitanju obrazovnih ustanova, zdravstvenih ustanova, grade se fasade, stiropor fasade ili ne znam koje fasade, krovovi, zatvori, međutim ključni potencijal kojega imamo, ponavljam je sunčeva energija, a mi ga najmanje u EU koristimo, a najbogatiji smo mediteranska smo država. Ne vidim razloga zašto ne bi sve zakone moguće izmjene usmjerili u tome kanalizirali da ne koristimo samo 0,5% tj. 0,3% sunčeve energije od ukupne energije koju u Hrvatskoj potrošimo. Dok Finska 10-tak, 15 puta više koristi sunčevu energiju, a nema sunčanih dana mislim vrlo malo prema Hrvatskoj jel. Znači mi ono šta bi na ove 2/3 Hrvatske poglavito gdje su ugroženi krajevi mogli koristiti kao potencijal očito interes nije prevladao nego interes najbrži prst, pa tko ima brži prst [[Upadica: Hvala.]] taj će dobiti …/nerazumljivo/…
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marina Miletića.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora lijep pozdrav. Kolega Bulj, htio bi da javnosti progovorimo i da ih još jednom podsvjestimo i upozorimo na koncu o energetskom siromaštvu Hrvatske. Dakle, nije riješeno, nisu riješeni osnovni preduvjeti za to i možda bi prvo trebalo to riješiti. Imamo toliko tu potrebnih stvari da onda idemo konkretnije u ovu priču. Bit ću konkretan, imamo Sloveniju, imamo primjer olakšanja procedura osnivanja energetskih zajednica, pa vas molim komentar na to. Ali me zanima vi dolazite iz Dalmatinske zagore, kako je tamo, kako tamo teče cijela priča i jeste li zadovoljni sa procedurom i sa postupcima?
Poštovani zastupnik Bulj.
Evo, rekao bih samo da moj kraj odakle ja dolazim je najperspektivniji kraj i najljepši za življenje od Savudrije do Prevlake. Sa vrlo malim ulaganjima i korištenjima naših potencijala koje imamo, a uskoro ćemo ih koristiti samo ovaj dio segmenta neovisne obitelji energetski što je vrlo bitno možemo pomaknuti stvari. Nažalost, isključivo i samo guraju se štetni projekti. Štetni projekti koji utječu na ljude da odlaze, štetni projekti primjera da otpad se baca uz rijeku koja je ogroman potencijal, rijeka Cetina, ne samo po pitanju proizvodnje vode kao rijeka nego 40% hidroenergije proizvodi rijeka Cetina u RH, ali nitko ne vodi brigu o tom narodu niti mu šta vraćaju. Ali uskoro će grad Sinj i cetinski grad biti perspektiva i bit će najbolji solarni grad, kuće će biti solarno, svaka će biti opremljena jer ovo šta radi [[Upadica: Hvala.]] ovi samo ih triba malo stisnuti, nisu oni heroji, samo ih triba stisnuti da ne namištaju svojima.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Renate Sabljar Dračevac. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Zastupniče Bulj, evo ja ću se nadovezati na ovo što ste baš upravo krenuli govoriti. Mene zanima hoće li i po vama kada doći vrijeme da i u Hrvatskoj imamo energetski neovisna naselja?
Poštovani zastupnik Bulj.
Pa evo u prethodnom odgovoru sam rekao da ćete uskoro moći doći u Sinj koji će biti grad, koji će biti grad znači energetski neovisan jer imamo potencijal. Tako i Split, vaš grad iz kojeg vi dolazite, vaš kraj. Ali ja sam rekao da je u slučaju baš te, vi ste socijaldemokrati u stranci ste da ta socijalna komponenta ljudi poglavito ove 2/3 Hrvatske, pa i u Zagrebu, ali ove 2/3 Hrvatske koje su zaboravljene i bude li se nastavilo ovako raditi nećemo imati uopće mogućnosti potrošnje električne energije, netko je maloprije to i spomenuo, jer će iseliti ljude, bit će ih sve manje. Međutim, ulažući u neovisne obitelji, neovisna naselja, energetski govorim, a imamo potencijal, evo samo sunčev potencijal mi potičemo tu i proizvodnju i ljude da ostaju raditi i da ljudi se bave građevinarstvom. Imamo sve od projekta, proizvoda do neovisne obitelji.
Hvala lijepa. Slijedeća rasprava bit će poštovanog zastupnika Željka Lenarta. Izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, evo dosta smo se ispričali, raspravljali o uredbama EU koje moramo poštivati, koje ćemo prepisati, no međutim nemamo ni kapaciteta, niti volje, bojim se niti znanja da to provedemo i ispoštujemo, a naravno novaca nemamo to svi znamo. Ono o čemu HSS često puta govori i naglašava, a to je zelena ekonomija. Što bi trebala značiti zelena ekonomija? Trebala bi biti svijest o najracionalnijem korištenju energije i svođenju zagađenja na minimum, ali ne samo ovih zagađenja od fosilnih goriva, to se odnosi i na svjetlosna zagađenja i na zagađenja bukom jer moramo shvatiti da mi nismo ljudi jedina živa bića na ovoj planeti da postoji daleko više života nego čega smo svjesni, nego koliko smo svjesni i da moramo voditi računa o tom životu jer kad taj život nestane nestat ćemo i mi kao ljudi. Mogli bi se ugledati na selo, selo se trudi da iskorištava skoro sve što ima, što proizvede i da najmanje toga kupuje. Zagađenja su i razno razne ambalaže, razno razne ambalaže i od ove energije koju koristimo i selo je primjer kako se je najbliže živjelo sa nastojanjima da bude najmanje zagađenja. Kod nas bi trebala zelena ekonomija i svijest o zelenoj ekonomiji počinjati u osnovnoj školi, u kući, u vrtiću i trebala bi se razvijati kroz životno obrazovanje kako bismo svi bili svjesni našeg utjecaja na prirodu, na okolinu i na potrošnju, na prekomjernu potrošnju energije, pogotovo fosilnih goriva. Mnogo smo govorili danas o korištenju svjetlosne energije, o drugim obnovljivim izvorima energije kojih u Hrvatskoj ima na pretek, no nažalost mi imamo jedan problem koji se može svest u 3 slova, a to je IMT. To nije onaj traktor koji se proizvodi u Srbiji već to je ona uzrečica „ima li mene tuteka“, jer ako me nema onda mi ništa nije interesantno i ne želim ništa razvijat. Mi imamo veliki broj inovatora koji se mogu uključiti u ovaj program i ovo smanjenje potrošnje energije, ali ako mene tj. nekih drugih nema tuteka nisu zanimljivi. Vidimo brojne afere, evo zadnja je ta Krš-Pađene oko vjetroelektrana i tu je bilo pitanje „ima li mene tuteka“ i bilo je, neki su uhvaćeni, neki će pobjeći i opet program ide dalje. Energetska obnova fasada. Znate kako to izgleda kada malo bolje rezonirate oko toga? Ako ste upali u program, dobili 60% sredstava da to radite putem natječaja gdje morate nać izvođača, onda izvođači napuhnu te cijene i kad na kraju se izračunate i podvučete crtu ako ste imali keš lovu za to ili ste digli jeftini kredit u banci jeftinije vam je direktno dogovoriti sa proizvođačem i niste nikome ništa dužni i niko vam ništa nije dao nego ste sami za istu cijenu napravili energetsku fasadu. Porazgovarajte s majstorima, vidite kakve su cijene, probajte izračunati, pa ćete vidjeti da ovo što govorim je točno. Krenuli smo s fotonaponskim čelijama, subvencijom proizvedene električne energije iz obnovljivih izvora, ljudi su napravili kalkulacije, ulože novac i onda jednog dana netko ukine zakon i kaže nema više subvencija. Cijela kalkulacija pada u vodu, onaj tko je uložio novac uložio ga je i mora čekat 20.g. da mu se vrati, a ono što je mislio da će možda zaraditi kroz neko vrijeme ili neko vrijeme koristiti taj sustav besplatno dok mu vijek traje, nažalost od toga ništa. Znači nema dosljednosti u našoj politici po tome pitanju, a onda kada nema dosljednosti onda nema ni povjerenja investitora niti ulagača, a investitori zbog reketarenja i mita i korupcije su davno napustili Hrvatsku.
Hvala, ostanite, ostanite kolega Lenart. Kolega Lenart, kolega Lenart, zanijeli ste se previše, ostanite malo ovdje, imamo nekoliko replika.
Ma to sam ja namjerno da mi više puta spomenete prezime.
Jedna je poštovanog zastupnika Silvana Hrelje, izvolite.
Poštovani kolega Lenart, upotrebljavate termin „zelena ekonomija“. Međutim, zelena ekonomija ne može, a ima veliki potencijal, dakle mogla bi po svim europskim procjenama u odnosu na Hrvatsku zaposliti sve nezaposlene u RH, podrazumijeva upravljanje potrošnjom energije, podrazumijeva obnovljive izvore energije, ali podrazumijeva i proizvodnju svih, dakle uređaja, naprava, ako hoćemo govorit o solarima, ako hoćemo govorit o prilagođenim, prilagođenim pećima za centralno grijanje itd., dakle taj proces mora bit zaokružen, a dok vi imate onog distributera električne energije kojemu je bitna zarada, a ne ušteda u kojem sudjeluju svi građani ništa od zelene ekonomije.
Poštovani zastupnik Lenart.
Hvala kolega Hrelja na pitanju. Evo, to ste dobro rekli, znači ovaj projekt zelene ekonomije mogao bi zaposliti mnogo ljudi, mnogo inovatora, mnogo mladih znanstvenika. Da imamo kapaciteta evo vrlo jednostavno Rimac automobili, ako smo u tom dijelu otišli toliko daleko, znači jedan poduzetnik u Hrvatskoj, znači zašto ne bismo otišli i u ovim komponentama koje su nužne u zelenoj ekonomiji. Usporedit ću to sa poljoprivredom. Znači neke razvijenije zemlje, nažalost kad moram govorit tako o našem okruženju, su izračunale da svako radno mjesto u poljoprivredi otvara skoro dva radna mjesta u privredi, jedino to mi u Hrvatskoj ne možemo shvatiti, pa uništavamo svoju poljoprivredu. Isto tako i ova priča oko zelene ekonomije može zaposliti puno mladih ljudi od onog reda montera, inovatora, stručnjaka, znanstvenika i normalno i čak naše fakulteta unaprijediti.
Hvala. Slijedeće replike poštovane zastupnice Renate Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Zastupniče Lenart, dakle jako ste me nasmijali sa čekajte da vidim točno, IMT-om jako ste me nasmijali, ali ono što me zanima je upravo ova zelena ekonomija. Dakle, razradili ste otprilike na koji način bi to moglo povećati našu produktivnost, da li ima nešto još što smatrate značajno u tome i treba svakako naglasiti još jedanput? Hvala.
Poštovani zastupnik Lenart.
Ha gledajte, IMT ja imam jednog IMT-a iz '58.g. još dan danas radi. Ja se nadam da ovi drugi IMT-ovi neće toliko dugo biti iskorištavani jer onda će nas to upropastiti. Znači o zelenoj ekonomiji bi mogli puno pričati, no međutim sve najveće stvari na svijetu su vrlo jednostavne. Gledajte, ja uz to što sam zastupnik ja se ne sramim da sam i seljak, radim 30 hektara zemlje i jako dobro znam što je zelena ekonomija. 12 godina sam se vozio na plin, svake godine sam bio na registraciji kažem sa 600 kuna što se vozim na plin jer sam pokušao smanjiti zagađenje. Grijem se na biomasu, kažnjen sam s time što mi svake godine cijena biomase leti u nebo i sve teže mi je nabaviti. Znači stvari su vrlo jednostavno, samo moramo biti ljudi i moramo ovaj IMT poslati u povijest. Hvala.
Čekajte još ima replika poštovanog zastupnika Bulja.
Uvaženi kolega Lenart. Vi ste u svojoj raspravi govorili, najviše ste vezali uz poljoprivredu, koliko u RH po vašim informacijama u vašeme kraju Vlada RH i ovi zakoni koje donose idu u korist da mogu imati kao što ste spomenuli u svojoj raspravi kao u Njemačkoj ili u drugim državama da imaju fotonaponske panele na svojim štalama? Koliko ima kod vas takvih primjera da im je hrvatska Vlada omogućila ili ovi zakoni koji se donose da je omogućeno seljaku koji proizvodi da ima mogućnost jeftinijega proizvoda? Postoji li nekakav pozitivan primjer gdje je nekakav zakon, poglavito po pitanju energetske učinkovitosti u poljoprivredi potaknulo te ljude ili je pomakao te poljoprivrednike? Hvala lipa.
Poštovani zastupnik Lenart.
Pa evo hvala kolega Bulj. Ja živim u Kutini i moram vam priznati da ne znam, mislim da u Kutini nema nitko na krovu postavljenu fotonaponsku centralu. I sam imam krov koji je dobre pozicije južne i razmišljao sam o tome, no međutim kada se sjetim svih ovih prepreka i da nikada neću dobiti kvotu za proizvodnju energije onda odustanem od tog projekta. Isto tako i većina mojih kolega koji neki imaju ogromne krovove na svojim stajama, dobro položene koji bi mogli proizvoditi i možda i po 50 kW/h električne energije, ali jednostavno kada im se sve prepreke postave, a inače se poljoprivrednicima svakog dana nove prepreke postavljaju jer kada krenete u proizvodnju imate, karikiram 10 prepreka, dok završavate proizvodnju imate 15 prepreka, tako i ovdje. Nikoga ne znam tko je sagradio na području Grada Kutine koji je industrijski grad i ima novaca nešto ovakvu centralu. Hvala.
Hvala lijepo. Sad ćemo završno u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Završno bi samo htjela reći kratko o tome na koji način možemo zapravo bolje iskoristiti dostupna sredstva za povećanje energetske učinkovitosti u različitim sektorima. Prvo bi htjela reći da mislim da za Fond za energetsku učinkovitost i za programe financiranja koje on ima bi trebali usvojiti načelo koncentracije i pogledati posebno u pogledu izazova koje nas čeka oko obnove Zagreba i Banije da se zapravo sredstva koja su predviđena za povećanje energetske učinkovitosti u zgradarstvu, dakle za kuće i zgrade, posebno zgrade javne namjene, da se koncentrirano investiraju u obnovu i to na način da budu dodatna sredstva da za dizanje energetske učinkovitosti onih zgrada koje idu u obnovu kako bi kada se već obnavljaju riješili i taj dio. Kada govorimo o koncentraciji i koji bi bili potencijalni efekti toga, reći ću evo nešto i o pitanju borbe protiv energetskog siromaštva. Samo za usporedbu, godišnje za borbu protiv energetskog siromaštva za energetsku obnovu onih obiteljskih kuća koje pripadaju ranjivim skupinama, dakle oni koji su podložni riziku od energetskog siromaštva izdvajamo 32 milijuna kuna u prosjeku. S druge strane za generalno obnovu obiteljskih kuća i energetsku obnovu izdvajamo između 170 i sad prošle godine ja mislim da je bilo oko 200 i nešto milijuna kuna. Dakle, to su ogromne razlike. Šta hoću reći? Da bi bilo dobro koncentrirati sredstva na način da prvo rješavamo i prvo financiramo energetsku obnovu onih kuća koje jesu u riziku od energetskog siromaštva i to ne samo po kriterijima koji su sada dati za ranjive skupine, a to je da morate biti primatelj zajamčene minimalne naknade nego svih onih za koje se ustanovi da su doslovno u riziku od energetskog siromaštva jer time ubijemo nekoliko muha odjednom, jednim udarcem. Znači, osim što obnavljamo onu infrastrukturu koja se inače ne bi obnavljala jer ljudi nemaju sredstava, mi smanjujemo njihovu potrošnju, smanjujemo izloženost siromaštvu, ali onda smanjujemo izdvajanja i socijalne skrbi za ta kućanstva kojima je potrebna nadoknada za ogrjev, naknada za zajamčenu minimalnu naknadu itd., dakle rješavamo nekako sistemski taj problem. Dat ću vam također primjer recimo kod nabave vozila. Pazite, mi za energetsko siromaštvo obiteljskih kuća izdvajamo manje nego za nabavu, za nabavu električnih vozila. Zajedno dakle za privatne osobe i pravne osobe izdvajamo oko 44 i više miliona kuna godišnje za nabavu električnih auta. E sad, ako već imamo ta 44 miliona kuna godišnje za nabavu električnih automobila ili električnih vozila, ajmo ih koncentrirati, ajmo to usmjerit prvo u transformaciju svog javnog prometa u velikim gradovima u Hrvatskoj primjerice. Pa ajmo krenuti prvo od velikih aglomeracija, ajmo prebacit sve taxi službe na električna vozila, to će izgraditi i infrastrukturu u gradovima za električne punionice i onda ćemo krenuti šire zato jer će efekt koncentracije takve biti veći i u smanjenju CO2 kad prebacite javni promet na to, ali i u financijski efekt. Ovako se stvari rasprše. Drugo dobivaju novce mislim za električne aute ljudi koji zapravo imaju novaca, mislim budimo realni, ne kupuje električni auto netko tko ih nema. Tako da mislim da nam treba bolja koncentracija da bi imali, da bi imali veće efekte. Još jednu stvar kada bi imali strateško planirano u koje regije, u koje djelatnosti, u koja područja, u kojim kućanstvima dajemo sredstva ne bismo morali imati ovaj način natječaja koji imamo sada, a to je najbrži prst. I ja ću vam reći jedan primjer. Pametni gradovi, natječaj, bila su već 2 sada koliko znam, dakle za prvi natječaj za pametne gradove može se prijaviti bilo tko samo je omjer sufinanciranja različit. Dakle, mogu i siromašni i bogati itd., i sad umjesto da mi investiramo u one koji su najsiromašniji gradovi i općine mi dajemo šakom i kapom svima i šta se događa, ljudi su išli na Bajakovo predavat u poštu u ponoć jer se otvarao natječaj taj dan i oni koji nisu predali u ponoć na Bajakovu koji su predali u ponoć i po nisu došli ni u obzir. Tolika je navala bila. Isto je sada bilo s elektronskim prijavama. Ako ste predali u sedmoj sekundi zaboravite da ćete dobiti sredstava. To nije dobar način upravljanja javnim novcima [[Upadica: Hvala.]] to ćemo se svi valjda ovdje složiti. Hvala.
Slijedeći, završno će govoriti u ime Kluba MOST-a zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo završavamo danas ove dvije teme zelene. Žao mi je šta ministar Ćorić nije došao poglavito na prvu temu gdje se radilo o istražnim poljima, tj. istraživanju i eksploataciji ugljikovodika u RH, a također i na ovu prepisivanje uredbi kako kaže kolega Borić bitno je da se ovaj uredno prepiše i to je to, dignut ruke i to je Hrvatski sabor znači …/nerazumljivo/… ovdje kao što je rekao kolega Petrov. Pa evo ja bi još jednom na kraju rekao da, uvaženi državni tajniče, da zbog građana govorim da bi bilo dobro da još jednom razmotrite prijedlog koji je MOST dao, znači kolokvijalno nazvan mikrosolari, naravno da se to radi o fotonaponskim panelima jer to je za Hrvatsku poglavito za ove 2/3 Hrvatske najbolje rješenje i ne samo sad potresom pogođenom Banovinom jer je Hrvatska po broju sunčanih dana u EU država sa najviše, znači najvećim brojem sunčanih dana i šteta je ne iskoristiti taj naš potencijal. Mi smo sad na 0,3% iskoristivosti ovaj od ukupne ovaj energetike koju trošimo, energije. Tako da bi bilo dobro da razmislite o tome. Ne razmislite nego jednostavno tako krenete. Naravno da bi bilo dobro da to i lokalni čelnici, regionalna samouprava pokuša utjecati jer jednostavno sve što se pokušaje u RH ako nešto malo se ostane za najbrži prst, ako imate Internet možete nešto napraviti, ako nemate onda ništa. I tako ne možemo naprijed po pitanju održivoga razvoja, opstanka ljudi na tim područjima. Ja sam spomenio Dalmatinsku zagoru, spomenio sam imotski kraj, moju Cetinsku krajinu, Knin, Kninsku krajinu, šibensko zaleđe, zadarsko zaleđe, ima ovde kolega koji su odozda, shvaćaju da imamo puno sunčanih dana, a da to ne koristimo. Da se isključivo ta energetska učinkovitost svodi na zatvore, na kućama na krovove nešto, u obrazovanju se spominje i na zdravstvenim ustanovama gdje se radi o energetskoj učinkovitosti i na tome plove županije. To je ta priča, obnovili smo malo školu iz Europskih fondova i tako, šta je ok, međutim nedovoljno za opstanak ljudi na tim područjima. Energija more biti puno jeftinija, možemo imati znači obitelji neovisne od, energetski neovisne na cijelom području RH većinski, znači mogu biti i potrošači i proizvođači i tribamo napokon monopol izbiti iz ruku nekima koji kontroliraju cijene tržišne ili Vrdoljakove sad vladajućeg Vrdoljaka i njegove stranke koji je donio za vrijeme SDP-a tj. tada je donio financiranje obnovljivih izvora energije. Znači ogroman novac dajemo, to su uglavnom monopolisti koji u biti mi ne znamo, evo ja promatram te vjetroelektrane ne znam i jedan dio, djelić vjetroelektrane proizvodi li se u RH osim kad prolaze evo i sinoć kroz Sinj sa 70 metara, 80 onom elisom blokiran je cili grad. Znači niti jedan dio vjetroelektrane ne proizvodi se u RH. Dok solari fotonaponske ćelije mikrosolari mi to rećemo narodnjači, zakon smo dali uvaženi državni tajniče i očekujem da dugoročno možemo sve zakone podrediti tome da ljudi poglavito u ove 2/3 Hrvatske ostanu živjeti. Zato najviše me ovde začuđuje kada ovde dođu članovi Kluba SDSS-a koalicijskog partnera HDZ-a pa često plaću nad sudbinama ljudi na terenu gdje žive ljudi srpske nacionalne manjine, da ih je briga onda bi oni bili oni koji bi poticali ovo za te ljude, za ostanak tih ljudi. Nego ih nije briga. Bitne su im samo podjele u određenim trenucima jer ona sramotna izjava kad dođe se su Petrinju, kad je bilo ono očaj ljudi pomažu jedni drugima u Glini tada se broje krvna zrnca, ne daj Bože poginulih što ih je netko pobrojio ovdje od predsjednik kluba većinskog partnera od vas kolegice i kolege iz HDZ-a. To je nešto, a nije predložio ovaj prijedlog da pomogne ljudima i srpske i romske i ostalih nacionalnih manjina ova energetska neovisnost tih obitelji. Zbog čega to ne prihvaća? Zbog čega se sad nije oglasio teatralno i plaka nad sudbinom tih ljudi? Znate zašto? Jel ja s tim ljudima živim i srpske nacionalne manjine i Hrvata koji teško žive, a on pojma nema o čemu se radi. On je jedino dobar u biznisu i trgovini s vama u koaliciji. Hvala lipo.
Hvala vam lijepa. I sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik Ivo Milatić, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče HS, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem se na raspravi. Ovaj u tijeku rasprave je bilo i nekih prijedloga kao što je g. Totgergeli rekao da razmotrimo ovaj rok oko ovog vremena za uvođenje, za uvođenje ovih mjerila. Tamo smo stavili 6 mjeseci, možda i nije ovaj, možda ne bi bilo loše da ga i produžimo obzirom na covid i na sve ove poteškoće da tako malo olakšamo. Što se tiče prijedloga odnosno spominjanja energetske zajednice od strane nekolicine saborskih zastupnika, točno je da Direktivu o energetskoj zajednici prenosimo i to sada aktualno, ali to će sada biti vrlo skoro na ovdje u ovom cijenjenom domu prva, prva faza kroz Zakon o tržištu električne energije i onda potom slijedi izmjena i dopuna Zakona o obnovljivim izvorima energije. Kada se ta dva zakona usklade i dobro izregulira sva ta problematika onda ćemo moći i u Hrvatskoj imati energetske zajednice i mislimo da je to nešto jako dobro, ali da je to dosta zahtjevno i komplicirano za regulirati i to tako moramo i napraviti da ne bi bilo problema u cijeloj toj priči. Što se tiče zastupnika Lenarta i njegovom konstatiranju praktično da je sve ovo ništa, to se nikako ne mogu složit u ime vlade i u ime ministarstva, nisu ovo nikakva slova na papiru, nije ovo da ništa ne valja, nije ovo da nemamo kapaciteta, volje i svega ostaloga što je gospodin nabrojio, mi jednostavno imamo i kapaciteta i volje i rezultata jer temeljem ovih zakona, ovog zakona koji je do sada važeći i ovaj kojega mijenjamo ovaj više stotina milijuna kuna investicija i potpora od strane raznih fondova i državnog proračuna i lokalnih proračuna u RH je uloženo u fasade. Ako postoje neke nepravilnosti u tim radovima onda bi bila dužnost svih nas ako za njih znamo da i obavijestimo neke organe koji bi o tome trebali znati. A što se tiče g. Bulja i njegovog izlaganja koje se opetovano ponavlja na svakom zakonu kojeg naša uprava za energetiku ovdje predlaže, a to su tzv. mikrosolari. Ja se ne mogu oteti dojmu kao da je neko vrijeme jednostavno prespavano, kao da 2018. u 4. mjesec kada smo imali i donijeli uredbu u kojoj smo regulirali proizvodnju ovaj proizvodnju iz obnovljivih izvora u kućanstvima za samo potrošnju i na temelju koje od 2018.g. do danas je i ne samo u kućanstvima nego i u privatnim pogonima i u, u gospodarstvima, ovaj u seoskim gospodarstvima, obiteljskim gospodarstvima od 2018. do danas instalirano skoro 70 megavata solara u Hrvatskoj na stotine mjesta. A morate znati da od 2007. otkad je krenula potpora za solare do 2018. u Hrvatskoj je instalirano 52, '3 megavata solara. Znači u nepune 2.g. više nego što je sve do tada s time da sada to nisu, tamo nije potrošnja u smislu da se ona subvencionira po kilovatu i po ostalom, znači postoje solari, možete ih postaviti na kuću. Ovo što se, što se tu spominjalo da je velika papirologija, tu nema nikakve papirologije. Ako imate legalnu građevinsku dozvolu i ako imate uredno priključak struje vi možete dobiti u 3-4 papira ovaj dozvolu da stavite na krov kapacitet solara koliko je vaša ukupna snaga. Znači ako imate priključak od 25 kilovata možete stavit 25 kilovata na krov. Što to znači za vas? Da kad proizvedete trošite svoje, kad ne proizvodite, kad, kad ne trošite dajete u, dajete u mrežu. Najvažnija stvar da godišnje ne date u mrežu više od onoga što fizički možete potrošiti jer više od 5 kilovata teoretski koliko već se to izračuna mrežarinu ne plaćate jer smo to oslobodili i u konačnici rezultat toga je da vaš račun za struju je 30% od računa kojeg ste prije imali, što znači da je svaki taj projekt fizibilan u sigurno u 8.g. bez da imate ovaj nikakav poticaj + to imate vrlo često ovaj u fondu natječaje za te mikrosolare gdje u nekim područjima potpora ide i preko 50%. To znači da tu investiciju sa onim dijelom koji vi sami uložite vratite u manje od 2.g. ako je velika potpora, ako je manja potpora recimo 50-40% u 4-5.g. je vratite bez problema i poslije ono što bismo rekli sve je vaš benefit. I onda ovdje stalno govoriti da ova vlada odnosno prethodna vlada i ova vlada nije napravila ništa, to apsolutno ja ne mogu nikako prihvatiti jer to vrijeđa moje znanje i ponašanje i postupanje što mi već radimo sve ove godine. Znači sada upravo u našu upravu pristižu ogromne količine dokumentacije koju upravo ovi OPG-ovi koje je g. Lenart spominjao, al očito nije među njima jer ne prati naše zakone jer misli valjda da naši zakoni nisu u redu i onda s indignacijom ih ne prati, ovaj koji uredno sada ljudi donose za elektroenergetska odobrenja za ta postrojenja jer Ministarstvo poljoprivrede, Agencija za plaćanje i ostali na nekoliko mjesta su ozbiljni natječaji gdje će se sufinancirati za ozbiljnim sredstvima ta postrojenja za samoopskrbu. Tema o gospodinu iz Sinja koju ja već čujem ovdje četvrti put od 30 kW je tolika prevara da ja to više ne mogu vjerovat da se to ovdje već četvrti put spominje. Ako gospodin iz Sinja ima hladnjaču neka izvoli doć u ministarstvo da mu objasnimo šta će s tim 30 kW ako ih je već instalirao na kuću i ako je platio 60.000 eura. On mora imati priključak za tu hladnjaču i izvaditi svoje dokumente za samoopskrbu i potrošnju i on ako je uložio 60.000 eura u taj projekt i već 10, 12 godina drži 60.000 eura da ih gleda onda taj čovjek očito je slabo informiran od strane ljudi koji ga savjetuju šta da napravi. Znači on je već mogao isplatiti taj projekt u jednom dijelu u ove dvije godine od kad postoji ovaj zakon. Postojao je i Most koji je imao Ministarstvo energetike koji je nota bene spojio sa okolišom, toliko o onim primjedbama ko je prvi spojio okoliš i energetiku. Most i HDZ su se tada dogovorili na inicijativu Mosta jel je to bio uvjet za koaliciju da g. Dobrović bude ministar. Pa nemojmo hrvatsku javnost lagat tu i opet je neki Most to stavio i sada je ovo ostalo kako je ostalo i nećemo sada pretumbavati ministarstva svako pet dana, nisu to kumpiri. I ono što mi je jako bitno da se zna, znači najbrži prst, apsolutno podržavamo temu da najbrži prst nije dobra stvar. Iz administracije koju ovo ministarstvo vodi na čelu s ministrom Ćorićom više nije izašo najbrži prst u nikakvom pravilniku. Imali ste neki dan natječaj u HROTE-u za ovaj tzv. mini natječaj za … nije bio najbrži prst, bile su točno propozicije sve ima ga još je tamo na ovaj, kad bude veliki natječaj nema šanse da bude najbrži prst. Ovo što je u fondu bilo još najbrži prst na kraju, evo ovdje kolega Borić koji je tamo u upravnom odboru i naši kolege iz ministarstva maksimalno radimo da bi idući natječaji ne bili na najbrži prst jer se tu apsolutno slažem. To je jednostavno u vremenu kada se to radilo ljudi su u dobroj vjeri mislili da je to dobro. Mi danas smo svjesni toga da se od toga stvaraju ozbiljne teme i da ljudi jednostavno sumnjaju da je to jednostavno problematično i zašto bismo uopće doveli se u pitanje da neko sumnja da je nešto problematično, a ustvari idemo svi u pravcu dobrog cilja. Ono što bi ja htio naglasiti ovdje kao čovjek koji dolazi iz jednog dijela države koja je strašno sunčana i stvarno ima potencijale, a to je sljedeće, znači mi kao ministarstvo radimo sve da energetska učinkovitost stvarno bude nešto što će zaživjet. Učinili smo to da smo uspjeli kompletni sustav obveznih shema napraviti u protekle dvije godine. To nije bilo uopće lako, ali ljudi su i svi obveznici su se toga prihvatili ozbiljno na način da su jako male penale platili Fondu za energetsku učinkovitost, mislim jako nešto malo novaca su platili. To je jako dobro jer nismo mi napravili ovaj zakon da bismo globili našu privredu i naše isporučitelje energije nego da bismo ih natjerali da štede i da sebi pomognu. A kome onda pomažu? Pomažu državi, pomažu svima nama. I to se dogodilo, ja sam uvjeren da će se to dogoditi sigurno i u vremenima koji dolaze i nisam toliki pesimista da će se to dogodili zato što će se država iselit i zato što ćemo ispraznit zemlju. Zašto toliko crnilo nije mi to jasno, evo meni ko građaninu, ko čovjeku od 50 i skoro tri godine ozbiljnom poreznom obvezniku koji u ovoj zemlji živi, radi i doprinosi, zašto imati toliki pesimizam, zašto svi mi zajedno ne bismo ovdje rekli da je ovo nešto dobro što trebamo svi zajedno na tome raditi. Apsolutno se slažem s gospođom Benčić ovo energetskog siromaštva uvedemo i neke dodatne kriterije, ali to nije tako jednostavno jer kad vi krenete od ovog što je samo socijalni cenzus koji je najlakši zato što imamo ministarstvo koje će nam dostaviti podatke, ako bismo išli u ovu drugu kategoriju što je gospođa ovdje predložila, e sad se tu postavlja pitanje, ako idemo nekom kuću sređivat je li to njegovo vlasništvo, je li u najmu, je li to, jako je to komplicirano, nije to baš tako jednostavno. Ali jasno recimo da sada na područjima koja su potresom pogođeni, posebno na Banovini, to će sve ići iz sredstva za energetsko siromaštvo, doslovno svi ovi priključci što su se sada stavljali sve je to na teret HEP-a otišlo i to jasno treba podmirit odnosno priznat i u energetske uštede kada HEP kao jedan od najvećih obveznika naših HEP i INA oni će to prikazati kao uštede zato što im ovaj zakon će to omogućiti. Eto, u to ime ja vam se svima zahvaljujem. Detaljno ćemo preslušat sve ovdje što je rečeno i izvršit ćemo eventualno i nekakve korekcije i nadam se da ćemo vrlo brzo doći sa drugim čitanjem ovog zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Ostanite još ovdje imamo više replika, ali imamo i jednu povredu Poslovnika. Nemamo, dobro. Prva replika je poštovanog zastupnika Silvane Hrelja.
Poštovani državni tajniče. Uzimam si za pravo braniti svog kolegu Lenarta jer slušao sam njegovu raspravu i nije nigdje vas optuživao da ste malo napravili nego je govorio o potencijalima zelene ekonomije, a to kako se kome ocjena svidi to je druga stvar, pustimo ocjene sa strane. Drugo, da točno je da su se promijenila pravila oko ugradnje solarnih panela, ali ko je jamio, jamio, ko je zgrabio poticaj je zgrabio, a poslije toga nema poticaja nego moraš sam sve izgraditi i onda se prijaviti da ti otkupljuju struju, a prije toga su poticaji bili trostruko veći da se razumijemo. I želio bih vas za kraj nešto pitati, slažem se s vama da najbrži prst nije nikakvo rješenje jer diskriminira građane, to mislim da možemo svi ovdje reći. I zadnje da vas pitam, kako vi na Hvaru, šta radite sa košticama maslina? Samo to mi recite, što radite sa košticama maslina?
Poštovani državni tajnik, šta radite s košticama maslina?
Ja šta radim s košticama maslina? Ja ništa, ali gospodin koji prerađuje ovaj masline ja mu ih uredno platim. Koliko znam sve radi po PS-u, ima one certifikate, ima pogon za preradu i živa čuda, tako, mislim da radimo ono što se maksimalno iz toga može napraviti. Ali što se tiče ovoga da „ko je jamio jamio“ ovaj u smislu da više nema poticaja za solare, ima poticaja za solare. Nekidan je bio, nekidan je bio natječaj koji nije uopće dobio dovoljno projekata do 500 tzv. fid-in, mi ga zovemo zajamčena, zajamčena potpora, ali vi ste imali nekidan fid-in natječaj za solare do 500, do 500 kilovata gdje se komotno mogao i ovaj gospodin javit sa 30 kilovata, a nije se javio zato što jednostavno ne znam zašto ljudi ne čitaju, a mi stalno govorimo, komuniciramo, najavljujemo i to je to.
Slijedeći, slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marina Miletića.
Lijep pozdrav potpredsjedniče HS. g. Državni tajniče, zanima me nekoliko tu stvari. Što ste učinili da izradite jedan sustav koji bi točno definirao tko je to energetski siromašan u RH i kako pomoći tim ljudima i tko je u potencijalnoj opasnosti da postane energetski siromašan? Čitam tu podatke, 10% osoba u našoj državi živi bez adekvatnog grijanja, 29% osoba nisu si mogli podmiriti redovito režije, a 66% živi u kućanstvima kojima su ukupni troškovi stanovanja znatno financijsko opterećenje. Dakle, evo još jednom konkretno, što napraviti s vaše strane da se izgradi jedan pravedni sustav i da točno znamo tko je energetski siromašan? A ovako mi ispadne da katkada jedina mjera koju država da, ako pričamo o građanima socijalne pomoći i onih 200 kuna ako se ne varam, to je kao kad ovi moji u Rijeci … [[Govornik se ne razumije]] dijele srdelice.
Hvala lijepa. Ovaj, poštovani državni tajnik.
Mi ovaj, mi možemo zakonski predvidjeti kako i na koji način pomoći energetski siromašnim ljudima, a jasno da bismo detaljno imali sliku ko je energetski siromašan moramo imati i podatke, podatke imamo u Ministarstvu socijalne skrbi. Moramo imati i novije podatke koji će biti rezultat nekog popisa koji bi se trebao vrlo skoro dogoditi jer onaj stari je već bio davno i nakon toga temeljem svih ovih zakona apsolutno se slažem s vama da se onda mogu i po određenim podzakonskim aktima možda i neke stvari detaljnije napravit. Ali upozoravam vas da jednostavno nije tek tako jednostavno ovaj neke mjere osim ovih što ih imamo sada naglo i odjedanput napraviti, ali da na tome treba raditi apsolutno se slažem i to, to, o tome mislimo, ali jednostavno to je jedan proces koji će skoro doći.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Borića.
Hvala lijepo. Kolega Milatić, čuli ste raspravu kolegu Bulja koji je ja mislim najavio i kandidaturu za gradonačelnika Sinja kad je rekao da će svi u Sinju imati mikrosolar kad on vjerojatno postane gradonačelnik i to nas svih treba veselit. Pitanje je šta će reć sunce i hoće li se veselit tome, koliko će energije spustiti na taj grad kad on postane gradonačelnik. Zašto to govorim? Pa zato što, da biste postali vjerojatno član MOST-a morate imat mikrosolar, to je prvo. Drugo, vjerujem da svi oni imaju i Petrov na novo izgrađenom objektu, vjerojatno i kolega Bulj, Grmoja, Miletić vi isto imate mikrosolar negdje ili bilo koji drugi član, oni to imaju i žele to zakonom propisati svim građanima i tvrde da država ništa ne čini po tom pitanju. Vi govorite suprotno, imamo novce, raspisujemo natječaj, ali potrebni su i neki uvjeti. Kod njih je sve jednostavno i vi to ne razumijete, a to je budućnost. Ako ćete bit član MOST-a morate imat mikrosolar.
Hvala, nemam takvih… [[Govornik se ne razumije]]
Samo čas, kolega Bulj je dignuo povredu Poslovnika, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa uvaženi predsjedavajući…
Ne možete više. Ja ne gledam, gledam, gledam, dobro okej izvolite.
Može? Hvala lijepo predsjedavajući. Kolega Borić je povrijedio čl. 238., čini mi se da me je kandidirao za gradonačelnika grada Sinja, ja mu jedino što mogu zahvalit, al nisam se kandidirao, ne znam odakle vama te opsesije, ne znam o čemu pričate? Evo povrijedio je čl. 238.
Dobro, ja vam izričem opomenu jer naravno to nije bila povreda Poslovnika. Poštovani zastupnik Hrelja.
Pa dobro, mogu i ja uknjižit opomenu, ali je povreda Poslovnika 238., ne može zastupnik imputirati drugom zastupniku da li ima ili nema ugrađene solare ili razgovaramo argumentima ili nemojmo si imputirati u stvari jer to nikakvog smisla, mogli bi do besvijesti tako. Hvala lijepa.
Slažem se, mi često put do besvijesti tako i radimo i to nije povreda Poslovnika, pa dobijate opomenu. A sad ovaj će poštovani državni tajnik odgovoriti na repliku. Ne, ne, ne, ja mislim da niste odgovorili još na repliku kolega Boriću … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] A jeste, onda dobro. Onda idemo na slijedeću repliku poštovane zastupnice Orešković. Izvolite.
Hvala. Dakle, drago mi je da se Hrvatska okreće razvoju potencijala zelene ekonomije, no sve će to ostati uzalud, pa tako i provedba ovog zakona sve dok ne riješimo problem državom upravljanja ekonomije, dakle država je ta koja drma ekonomijom na krivi način. Zašto to govorim? Drago mi je da ste napokon priznali da je veliki problem u provedbi natječaja fonda bio sistem najbržeg prsta. No što je sa natječajima za zapošljavanje ključnih ljudi u tijelu poput Fonda za energetsku učinkovitost? Govorim to zato što je Luka Burilović član upravnog vijeća te institucije i to najbolje govori u prilog tome da u javnopravnim tijelima koja bi se trebala baviti specifičnom materijom na temelju svoje stručnosti i kompetencija mi biramo politički podobne ljude, pa onda nije za začuditi se što su rezultati rada takvog tijela tako poražavajući i jadni.
Imamo opet povredu Poslovnika, poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepa. Uvaženi potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 238.u dijelu da se gospođa ne ponaša kako treba u hrvatskoj sabornici ili u Saboru zato jer iznosi neistine. Postoji Zakon o Fondu za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost gdje jasno piše ili na koji način se biraju članovi upravnog odbora, tako da je jedan od članova po tom zakonu i član iz HGK, tako da njezine insinuacije na temu g. Burilovića su zlonamjerno tumačenje tih odredbi kako bi njoj to bilo lijepo ili korisno.
Hvala lijepo. Kolega Borić i vi znate da to nije povreda Poslovnika jer to što netko ne govori istinu nije povreda Poslovnika, nažalost. Kada bi to bila povreda Poslovnika ja bi jako, jako često morao davati opomene i pola sale vjerojatno ne bi bilo unutra. Ali ja ne mogu procjenjivati da li netko govori istinu ili ne govori istinu, to nije moja ni dužnost ni obveza. Prema tome, naravno dobivate i vi opomenu. Izvolite kolegice Orešković.
Hvala kolega što ste skrenuli pozornost na jednu jako bitnu temu i dali mi priliku da pojasnim da je i ovdje došlo do povrede čl. 238. Naime, činjenica se netko postavlja po određenom ključu ne isključuje istovremeno da se radi o politički podobnoj osobi. Rekla sam da je glavni problem Hrvatske to što politika dirigira ekonomijom pa onda i u HGK u koju bi također gospodarstvenici trebali birati vodstvo bira prvenstveno osobu koju podržava politika, a ne ekonomija.
To je replika nije povreda Poslovnika pa vam izričem opomenu. Izvolite poštovani državni tajniče odgovorite sad na repliku molim vas.
Pa evo ja mogu samo odgovoriti, pretpostavljam da neću dobiti opomenu da je ovo što je g. Borić rekao točno, znači postoji zakon o fondu gdje je detaljno propisano tko upravlja fondom i to baš u pravom smislu upravni odbor upravlja fondom, detaljno je to propisano. Mi smo ne samo mišljenja nego znamo da taj upravni odbor dobro upravlja fondom i da ono sve što se tamo radi, radi se zakonito i po pravilima. A to što neko misli da se država upravlja krivo to je samo nečije mišljenje da država upravlja krivo ekonomijom, prvo država ne upravlja ekonomijom, država upravlja zakonima i svim onim aktivnostima kojima država upravlja, postavlja ljude u svojim poduzećima u onim poduzećima koja nisu državni postavlja ih neko drugi i to je to, ja nemam tu šta drugo dodat.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Marijane Puljak.
Zahvaljujem. Ma htjela bih samo vaš komentar na ovaj dio u kojem kažete da zakon ne zahtijeva nikakva dodatna sredstva u provedbi. Ono kao što sam rekla u izlaganju u ime kluba mislim da bi zaista trebalo organizirati posebnu kampanju koja bi zapravo značila promidžbu značaj energetske učinkovitosti, a posebno i obuku u sektorima gradskim i državnim odjelima za urbanizam, dakle obuku službenika koji rade na pripremi projekte dokumentacije, tako da evo samo komentar da zakon ne zahtijeva dodatna sredstva.
Poštovani državni tajnik.
Hvala. To što piše da zakon ne zahtijeva dodatna sredstva ne znači da zakon neće utrošiti ozbiljna sredstva. Znači da bismo ovaj zakon doveli do HSA-a morali smo imati PFO obrazac od Ministarstva gospodarstva koji akceptira sva moguća ulaganja temeljem novog zakona. Jasno da temeljem ovog zakona su ogromna ulaganja i ona su predviđena u raznim proračunima, posebno u proračunu RH državnom i onome od fonda i ostalih institucija. Znači u tom dijelu je predviđeno financiranje, a ne treba dodatno to se na to odnosi. A što se tiče obuka po općinama i gradovima, mislim da su tu već prilično obučeni ljudi, to su ti ljudi koji izrađuju planove energetske učinkovitosti, provode i rade sve to. Jasno da eventualno dodatno educiranje i kampanja bi dobrodošla, ali mislim da sada već dovoljno ljudi dobro funkcionira.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvaženi državni tajniče. Kad su već solarke ubačene u temu ovoga zakona iako nisu u njemu, vi ste dobro konstatirali da vjerujete da će se to dogoditi i da će biti dobrih primjera reagirajući na rasprave pojedinih kolega. Međutim, dobrih primjera toga tipa imamo diljem Hrvatske, samo se o dobrim primjerima malo govori, a više se ističu nekakve negativnosti. Imamo solarnu elektranu najnoviju na Cresu, imamo brojne gospodarske subjekte koji koriste ove pogodnosti pa su na svojim halama izgradile solarne elektrane, tipa u našoj industrijskoj zoni u Bakru, Tvrtkama …, MONT-KOMERC, … dakle pregršt je takvih dobrih primjera u RH, a premalo se o njima govori. A najviše što me smeta što se svaki put u temu nekog zakona i ovakva promišljanja i o čemu mi govorimo uvijek ubaci nešto što nema veze sa temom. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Apsolutno bi se složio s vama i ta tema o milijardama koje ulažemo u obnovljive izvore jednostavno više tema koja nema smisla. Ne ulažemo mi nikakve milijarde u smislu da ih bacamo nego jednostavno napravili smo sustav koji kao i sve države u EU koji je rezultirao s time da Hrvatska danas ima tisuću i skoro i 100 MW obnovljivih izvora energije da će kroz iduće dvije godine imati još sigurno 600, 700 MW obnovljive energije do 2026.dodatnih još toliko, a do 2030.još 2000 sveukupno 3.500 MW obnovljive energije sigurno, to smo uvjereni da će to biti jer ako je već sada zahtjeva za iskaz interesa 6.500 MW sada tek, a di je još 2030.godina, tako budućnost u obnovljivima je dobra za Hrvatsku.
Hvala. I zadnja replika poštovanog zastupnika Bulja.
Uvaženi državni tajniče, dobro što ste prema meni kroz nekoliko retoričkih figura nastupili pa neću to smatrati uvredom, bez obzira što sam dao dobre prijedloge što se tiče samih i solara i što sam iznio svoj stav jer za živim u stvarnosti, ja dole živim pa vidim te mogućnosti koje imamo i to je kroz prijedlog dato. Međutim, nije dobro što vrijeđate čovjeka koji je godinama obilazio sve institucije, prošao i ... [[Govornik se ne razumije.]] i fond, ustvari, on je svojim novcem, nije mu fond ni pomogao, što mu nije omogućeno da upadne u kvotu nekakvu, kvotu koja se ono, prije pola noći od Nove godine rješavala preko HNS-a, o tome znate o čemu se radi, znači obnovljivi izvori energije imali su svoju određenu kvotu koja se dodjeljivala, bitno je bilo da dijelite Todorićima ili ne znam kome, nego tim našim ljudima. Ja vam cijelo vrijeme govorim da je socijalna osjetljivost prema ljudima, ugroženima, poglavito po pitanju energetske ovaj, sigurnosti, najbitniji su mikrosolari. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Ja i dalje stojim pred svojim stavom da mi imamo okvir za to što vi govorite, a ako ste vi ocijenili da sam ja slučajno g. uvrijedio, ja mu se unaprijed iz ovog mjesta ispričavam, ali eto, ujedno ga i pozivam da ako ima toliki problem da se slobodno obrati ministarstvu i da pokušamo čovjeku pomoći jer, to je u konačnici ono za što mi svi plaću primamo da rješavamo probleme, ljudi, građana, poduzetnika. I eto, toliko sam imao reći. Hvala.
Hvala vam lijepo. Time ćemo zaključiti raspravu o ovoj točci. O njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Sad idemo na sljedeću točku, a to je: - Prijedlog zakona o dopunama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem, prvo čitanje, P.Z. br. 89; Predlagatelj je Vlada RH temeljem čl. 85. Ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo te Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Poštovani državna tajnica Majda Burić, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a. Prije svega, pozdravljam sve uvažene zastupnike i zastupnice u HS-u. Pred nama je dakle Prijedlog zakona o dopunama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem. Treba naglasiti najprije kako je institut staža s povećanim trajanjem odnosno popularno zvani ili tzv. beneficirani radni staž utemeljen u cilju zaštite radnika zaposlenih na osobito teškim i za zdravlje i radnu sposobnost štetnim radnim mjestima te zaštite osiguranika osoba s invaliditetom. Dakle, govorimo ustvari o preventivnoj ulozi u cilju očuvanja zdravlja. Reformom mirovinskoga sustava od 1. siječnja 2019. g. paketom od 6 mirovinskih zakona među kojima je bio i Zakon o stažu osiguranja s povećanim trajanjem. Tada smo napravili prilagodbu uvjetima i tehnologijama 21. st. Zakon o stažu osiguranja definira 3 kategorije osiguranika koji imaju pravo na tzv. beneficirani radni staž, a to su radnici koji rade, kao što sam već rekla, na osobito teškim i za zdravlje i radnu sposobnost štetnim radnim mjestima, to su radnici koji rade u zanimanjima za koje se traže posebne psihofiziološke funkcije organizma koje opadaju s povećanjem životne dobi i to su osiguranici osobe s invaliditetom koje su točno, čije su dijagnoze točno propisane u zakonu, a ja ću ih sada i navesti. Radi se o osobama oboljelima od distrofije i srodnih mišićnih i neuromišićnih bolesti, oboljeli od paraplegije, cerebralne i dječje paralize, multiple skleroze i srodnih bolesti, slijepe osobe, gluhe osobe, gluho-slijepe osobe, osobe koje su oboljele od reumatoidnog artritisa i drugih sustavnih upalnih bolesti zglobova i vezivnoga tkiva, osobe kod kojih postoji funkcionalni poremećaji zbog kojih se ne mogu samostalno kretati zbog, bez uporabe invalidskih kolica te osobe sa Down sindromom. Dakle, zakon definira 3 kategorije osiguranika kojima se pod točno propisanim uvjetima priznaje staž osiguranja s povećanim trajanjem i snižava im se dobna granica za priznavanje prava na starosnu mirovinu. Za svakih 12 mjeseci efektivnog radnog staža osiguranja se povećava za 2, 3, 4 ili 6 mjeseci, zato i govorimo o 12 za 14, 12 za 15, 12 za 16, odnosno 12 za 18. Važno je istaknuti kako osiguranici navedena prava mogu ostvariti samo pod uvjetom da su zaposleni s punim radnim vremenom ili sa skraćenim radnim vremenom koje se smatra kao zaposlenje s punim radnim vremenom. Propisana je iznimka za osobe s invaliditetom kojima se staž može računati u povećanom trajanju i po osnovi zaposlenja s nepunim radnim vremenom, uvažavajući naravno njihovo zdravstveno stanje. Isto tako važno je naglasiti kako je prisutan pozitivan trend zapošljavanja osoba sa invaliditetom koji je u posljednjim godinama u kontinuiranom rastu, a najveći porast bilježi se upravo nakon primjene novog Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom. Prema podacima HZZ-a od ukupnog broja zaposlenih osoba s invaliditetom, više od 95% su osobe zaposlene na temelju zasnivanja radnog odnosa, a nešto više od 4% su osobe koje rade na temelju drugih poslovnih aktivnosti, među kojima je i samozapošljavanje. Također, ono što moram naglasiti jest da prema podacima HZZ-a iz prethodne godine od ukupno 33 osobe koje su koristile poticaj za samozapošljavanje i mjere za očuvanje radnih mjesta, 14 ih ima status osoba s invaliditetom, a podaci HZMO-a, dakle Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje govore kako su ukupno 32 osobe s invaliditetom koje su prijavljene na obavezno mirovinsko osiguranje kao samostalni obveznici uplate doprinosa i to najviše obrtnika, ali i onih koji samostalno obavljaju profesionalnu djelatnost. Stoga se ovim prijedlogom zakona predlaže da se osiguranicima osobama s invaliditetom oboljelim od bolesti koje sam maloprije taksativno navela i koje su navedene i u ovom zakonu da se njima omogući beneficirani radni staž ne samo u razdobljima zaposlenja i radnog odnosa nego i u razdobljima osiguranja i po drugim osnovama osiguranja kao što su obavljanje profesionalne djelatnosti, obrta, poljoprivrede, šumarstva i ostaloga odnosno kada su samozaposlenih svakih 12 mjeseci staža osiguranja računa se kao 15 mjeseci što je u stvari povećanje od 3 mjeseca po godini dana. Također propisuje se i obaveza uplate doprinosa za mirovinsko osiguranje za samostalne obveznike uplate doprinosa odnosno staž osiguranja računa im se s povećanim trajanjem isključivo na temelju plaćenih doprinosa za mirovinsko osiguranja prema odredbama Zakona o doprinosima. Pri tome valja istaknuti da je obveznik doprinosa i obveznik plaćanja dodatnog doprinosa za mirovinsko osiguranje za staž osiguranja s povećanim trajanjem za osiguranike osobe s invaliditetom RH. I to za osobu koja je osiguranik samo mirovinskog osiguranja na temelju generacijske solidarnosti odnosno prvo stupa obračunava se dodatni doprinos po stopi od 7,84%, a za osobu koja je osiguranik i mirovinskog osiguranja na temelju individualne kapitalizirane štednje odnosno drugog stupa po stopi od 5,83%. Slijedom svega navedenoga osiguranici odnosno osobe s invaliditetom moći će ostvariti sniženje dobne granice za priznavanje prava na starosnu mirovinu odnosno moći će ostvariti pravo na starosnu mirovinu ranije u odnosu na redovne uvjete propisane ZOMO-om odnosno Zakonom o mirovinskom osiguranju. Dobna granica propisana za starosnu mirovinu kao što sam već i rekla snižavat će im se po jednu godinu za svih 5 godina staža osiguranja koji se za efektivno navršenih 12 mjeseci računa kao 15 mjeseci staža osiguranja. Slijedom svega što sam rekla Vlada RH predlaže donošenje ovoga zakona, prije svega imajući u vidu potrebu dodatne zaštite ove kategorije osiguranika osoba sa invaliditetom kao i njihovog aktivnijeg uključivanja u radno okruženje kroz različite oblike rada, a ujedno uvažavajući razlog uvrštavanja osoba s invaliditetom u kategoriju osoba koje imaju pravo na staž s povećanim trajanjem i sniženje dobne granice za ostvarivanje prava na starosnu mirovinu. To je prije svega njihovo teško zdravstveno stanje koje uzrokuje trajne posljedice za život i rad za razliku od prethodno spomenute druge dvije kategorije osiguranika koje to pravo ostvaruju isključivo zbog štetnih utjecaja i prirode samog posla koji je vezan uz određena radna mjesta i zanimanja. Stoga smatramo da je potrebno omogućiti osobama s invaliditetom staž osiguranja s povećanim trajanjem neovisno o tome po kojoj su osnovi oni osigurani. Hvala vam.
Hvala lijepa. Imamo više replika na vaše izlaganje. Prva je poštovane zastupnice Danice Baričević.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Uvažena državna tajnice Zakon o dopunama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem odnosi se isključivo na osobe sa invaliditetom koje su jedne od najranjivijih skupina u društvu. Kažite mi što ministarstvo odnosno Vlada RH čini za njihov položaj na tržištu rada, a i općenito u društvu? Hvala.
Poštovana državna tajnice.
Hvala vam poštovana gospođo Buričević, dakle ono što moram spomenuti jest da od 2015. godine postoji zakon koji se odnosi na profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Od kad je taj zakon na snazi puno su povoljniji, osobe s invaliditetom imaju puno povoljniji položaj na tržištu rada. U prethodnom mandatu ove Vlade pa dosada uložili smo u poticanje zapošljavanja osoba s invaliditetom skoro pola milijarde kuna. Ono što moram reći jest da nam se u prosjeku godišnje zapošljava oko 3.000 osoba s invaliditetom. Trenutačno je zaposleno oko 14.000 osoba sa invaliditetom, a isto tako ono što moram reći jest da su izmjene i dopune zakona kojeg sam na početku navela također dovele do puno bolje pozicije na tržištu rada osoba sa invaliditetom.
Hvala lijepo. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice u ovom prijedlogu zakona pričamo o pozitivnoj diskriminaciji i to u segmentu osoba s invaliditetom što je mislim odlično vezano za pozitivnu diskriminaciju i stavljanje u bolji položaj osoba sa invaliditetom na samo, na samo tržište rada. Mislim da možemo biti zadovoljni statistikom od ovih zadnjih nekoliko godina vezano za samu i zapošljivost osoba s invaliditetom u našem društvu. Mene zanima koliko je u konačnici radnih mjesta upravo obuhvaćeno ovim beneficiranim radnim stažom jel postoje negdje popisi ili kvalifikacija samih radnih mjesta? Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam. Poštovani saborski zastupniče Bačiću, dakle najprije odgovor na vaše pitanje, vrlo konkretno, zadnjim izmjenama i dopunama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem kojeg smo prilagodili tehnologijama i uvjetima 21. stoljeća smanjili smo broj radnih mjesta na koji se odnosi ben radni staž sa 95 radnih mjesta na 52 radna mjesta dakle, 43 su ukinuta iz razloga što ne postoji nitko na tržištu rada tko se uopće time bave, ta radna mjesta uopće ne postoje, ne postoje radnici koji rade na tim radnim mjestima, a za 22 tih radnih mjesta smanjili smo stupanj povećanja sukladno naravno kao što sam rekla uvjetima i tehnologijama 21. stoljeća. Što se tiče zanimanja njih je bilo 11, povećali smo na 13 sukladno elaboratu. Radi se [[Upadica: Hvala lijepa]]
Slijedeća replika poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala lijepa. Uvažena državna tajnice, cilj prijedloga ovoga zakona je da osobama s invaliditetom omogući ostvarivanje beneficija koji su propisane zakonom. Znamo da je temeljni propis koji regulira status osoba s invaliditetom upravo Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom i na tragu toga, ali i nastavak na ono što ste prethodno iznijeli, zanima me kakva je trenutna situacija kod zapošljavanja osoba s invaliditetom, da li i dalje poslodavci radije plate kaznu ili, ili zaposle osobu s invaliditetom i što mi kao društvo odnosno pojedinci možemo napraviti da bismo potaknuli te iste poslodavce pri zapošljavanju osoba s invaliditetom?
Poštovana državna tajnica.
Zahvaljujem poštovana zastupnice Maksimčuk. Dakle, vlada premijera Plenkovića ulaže iznimne napore u poboljšanje, u poboljšanje uvjeta života osoba s invaliditetom, pa isto tako vezano i uz njihov položaj na tržištu rada. Sami ste spomenuli Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom koji u stvari uvodi kvotni sustav i obvezuje sve poslodavce koji imaju više od 20 zaposlenih da zaposle određen broj osoba sa invaliditetom i ta kvota iznosi 3% u odnosu na ukupan broj zaposlenih. E sada pitali ste kako se ponašaju poslodavci? U načelu 1/3 poslodavaca zapošljava osobe s invaliditetom i na taj način u stvari ispunjuje svoje zakonsku obavezu, a 2/3 poslodavaca otprilike su u stvari obveznici plaćanja novčane naknade ili koriste neku drugu zamjensku, supstitut kojim u stvari izvršavaju zakonsku obvezu ispunjavanja zapošljavanja osoba s invaliditetom.
Hvala. Slijedeća replika poštovanog zastupnika Šimičevića.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS. Poštovana državna tajnice, evo sad ste spomenuli da poslodavci koji ne izvršavaju obveze uplaćuju određeni novac u državni proračun. Pa moje pitanje je u tom smjeru da ovaj ona poduzeća koja nemaju natječaj, koja ne primaju ovaj invalide oni isto plaćaju i u kom smjeru ide taj novac, na koji ih način trošite i da li je to dobra potpora za one invalide koji nisu zaposleni? Hvala lijepa.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam. Poštovani g. Šimičeviću, dakle vezano uz zapošljavanje osoba s invaliditetom odnosno obaveze zapošljavanja postoje u, zakon propisuje i zamjensku kvotu odnosno supstitut ukoliko poslodavac ne može zaposliti osobu s invaliditetom jer recimo ona na tom području ili u toj županiji ne postoji ili postoje neka, neka realna situacija zbog čega ta osoba ne može se tom poslodavcu javiti na natječaj. Što se tiče zamjenskih kvota RH zaista ima veliku lepezu, a koja se odnosi na primanje na praksu učenika s teškoćama u razvoju, zapošljavanje studenata s invaliditetom, primanje osoba s invaliditetom na osposobljavanje, stipendiranje redovitog školovanja osoba s invaliditetom ili pak sklapanje ugovora sa zaštitnim i integrativnim radionicama. Sve to ukoliko poslodavac [[Upadica: Hvala]]
Hvala lijepa. Slijedeće replike poštovane zastupnice Renate Sabljar Dračevac.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvažena državna tajnice sa suradnicom. Evo mi smo danas na Odboru za zdravstvu i socijalnu politiku raspravljali o puno toga, ali ja bi se evo samo vratila, moram reć da sam začuđena da čak 2/3 poslodavaca se odlučuje ne zaposliti, ne zaposliti osobe sa invaliditetom. I zanima me na kojim radnim mjestima najčešće su zaposlene te osobe sa invaliditetom, da li imate nekakav uvid, nekakvu statistiku gdje se najčešće zapošljavaju te osobe?
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam puno. Dakle, poštovana gđo. Sabljar ono što trebam posebno naglasiti jest da prosječno se tijekom godine evidentira oko 9700 poslodavaca koji su u stvari obveznici kvote temeljem zakona, dakle koji, to su poslodavci koji zapošljavaju najmanje 20 radnika i više i koji u stvari 3% od toga trebaju zaposliti osoba s invaliditetom ili ako to ne mogu ispuniti neku od zamjenskih kvota, kao što sam rekla to može biti sklapanje ugovora sa zaštitnom ili integrativnom radionicom, to može biti stipendiranje učenika i studenata sa poteškoćama u razvoju, primanje učenika na praksu, itd., lepeza tih supstituta u RH zaista je široka. Dakle, rekla sam i to podaci potvrđuju da 1/3 poslodavaca odnosno oko njih 3200 zapošljava osobe s invaliditetom i na taj način u potpunosti ispunjava svoje zakonske obaveze.
Hvala. Slijedeće replike poštovane zastupnice Maje Grbe Bujević.
… [[Govornik naknadno uključen]] pohvalu, pa vam stoga hvala u ime svih invalidnih osoba u RH. To je ono što je nedostajalo i to će sigurno unaprijediti život i rad svih naših invalida. Međutim, mi imamo 13 zanimanja i 52 radna mjesta koja obuhvaćaju ben staž. Mene zanima kakva je metodologija i protokol dolaska do razmatranja o tome da li je nešto za beneficirani staž ili nije s obzirom da se vrlo često zna čuti onako paušalna ocjena ajmo im dati beneficirani radni staž, ajmo im sad uvesti na 3 mjeseca, na 2 mjeseca, možete li malo to pojasniti? Hvala.
Poštovana državna tajnica.
Puno vam hvala. Poštovana zastupnice Grba Bujevć u pravu ste, propisi su propisi i procedure se valjaju poštivati. Procedura o kojoj me vi pitate, evo ja ću je sada ukratko nastojati objasniti. Poticaj za utvrđivanje novog radnog mjesta ili zanimanja koje ima ben radni staž, može dati ili poslodavac ili sindikat i to na temelju stručne dokumentacije koja je izrađena prema posebno propisanoj metodologiji. Metodologija je objavljena u Narodnim novinama 20/19, govorimo o Pravilniku o metodologiji izrade stručne dokumentacije radi utvrđivanja staža osiguranja s povećanim trajanjem. Dakle, stručna dokumentacija mora se priložiti za točno određeno radno mjesto ili za točno određeno zanimanje, a nikako ne možemo imati zbirni pristup, to je zakonski nemoguće i u sukobu je sa Pravilnikom o metodologiji. Nakon toga taj elaborat i taj materijal ustvari u završnoj fazi dolazi na stol Ministarstvu rada.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovana državna tajnice. Proširenje navedenih prava na samozaposlene osobe značajno je i sa aspekta povećanja zapošljivosti i motivacije za ulazak u svijet rada osoba s invaliditetom. Ova pogodnost ih svakako usmjerava da sami sebi otvore radna mjesta i to otvaranjem obrta, trgovačkih društava, zadruga, udruga i sličnih poslovnih aktivnosti. Očekujete li da će se time potaknuti osobe s invaliditetom i na značajnije korištenje mjera aktivne politike zapošljavanja iz nadležnosti HZZ-a koje se provode paralelno s potporama za očuvanje radnih mjesta i u 2021.g. i dalje sadrže tzv. pozitivnu diskriminaciju u smislu većeg iznosa potpora poslodavcima koji zapošljavaju osobe s invaliditetom, ali i samozapošljavanja gdje su izjednačeni s ostalim korisnicima?
Odgovor poštovana državna tajnica.
Poštovana saborska zastupnice Radošević. Dakle u mjere aktivne politike zapošljavanja godišnje se otprilike uključuje oko 1400 osoba sa invaliditetom. Ono što u tom smislu moram posebno naglasiti jest da se u mjeru potpora za zapošljavanje poslodavcu sufinancira 70% troška plaće za osobu s invaliditetom dok je za ostale skupine taj iznosi 50% troška plaće. Također osobe s invaliditetom u tijeku jedne godine mogu koristiti više mjera, što je također pozitivno, isto tako osobe s invaliditetom ukoliko se uključuju u mjeru javnoga rada tu se poslodavcu financira 100% troška plaće, a u slučaju da se osobe s invaliditetom odluče pokrenuti vlastiti posao, e tada mogu ostvariti potporu za samozapošljavanje u visini do 130.000 kuna. Hvala.
Hvala lijepo. Sljedeća replika poštovane zastupnice Nade Murganić.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče, poštovana državna tajnice. Naveli ste nekoliko zakona i propisa koji je donijela i prethodna vlada i ova Vlada sve u cilju da se stimulira odnosno potiče što veće zapošljavanje osoba s invaliditetom, kao i da se potiče poslodavce da ih zapošljavaju. Kao mogu reći iskustva kao poslodavac vrlo često smo imali i problem stvaranje povoljnih uvjeta na radnom mjestu, prilagođavanje radne sredine i radnog mjesta za osobu sa invaliditetom kao i omogućavanje zadovoljavanja nekih drugih potreba koje tako osoba s osnova svoga invaliditeta treba imati. Vrlo često su i redovni zaposlenici bili na usluzi takvom novom kolegi na radnom mjestu. Da li su mjere prema zaposlenicima prema poslodavcima usmjerene i na prilagođavanje prostora?
Hvala. Poštovana državna tajnica.
Hvala. Poštovana saborska zastupnice Murganić. Dakle, ono što moramo reći jest da godišnje se temeljem Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom temeljem kvotnog sustava ustvari prikupi oko 200 milijuna kuna. E sada, ta financijska sredstva se koriste za poticanje zapošljavanja osoba s invaliditetom, isto tako za rad centara za profesionalnu rehabilitaciju. Ono što Zavod za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom radi jest da u okviru da financira i troškove plaća i troškove doprinosa za obavezno zdravstveno osiguranje, troškove obrazovanja, troškove prilagodbe radnog mjesta o kojima ste vi nešto rekli npr. ugradnje lifta ili slično, troškove prilagodbe uvjetima rada npr. prilagođeno računalo za slijepe osobe.
Hvala lijepo. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Silvana Hrelja.
Poštovana državna tajnice. Ja znam da je ovo cijeli sustav u stvaranju, pogotovo oko profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba s invaliditetom, no ne treba stati. Mislim da treba puno glasnije govoriti i motivirati poslodavce koji se oglušuju na neki način, oni rađe plaćaju nego zapošljavaju osobe s invaliditetom. To ja cijenim nedostatak empatije poslodavaca za zapošljavanje osoba s invaliditetom nepoštivanje činjenica da postoje slabiji koji jednostavno ne mogu konkurirati za radna mjesta na tržištu rada i uz male prilagodbe gdje se oni mogu osloboditi plaćanja onoga prema obveza prema fondu mogli bi urediti na radna mjesta za osobe sa invaliditetom. Dakle, nedostaje mi jedna šira društvena klima, a sredstava, slažem se ima dovoljno, čak smo posudili za vrijeme covida za druge namjene sredstva iz fonda. Hvala lijepa.
Poštovana državna tajnica.
Hvala vam. Poštovani saborski zastupniče Hrelja. Dakle, u određenom dijelu složit ću se s vama da trebamo svi zajedno djelovati i dalje na senzibiliziranost društva za osobe sa invaliditetom i za njihov položaj na tržištu rada i u društvu općenito. Međutim, voljela bih se vratiti i na ovaj dio koji ste spomenuli vezano uz poslodavce, ne da ih veliki dio radije plaća to nije točno, možda ste me malo krivo shvatili. Dakle, jedna trećina poslodavaca koji su obveznici kvotnoga zapošljavanja zapošljavaju osobe sa invaliditetom i na taj način ispunjavaju svoju zakonsku obavezu. Dvije trećine ne samo da plaćaju već kao što sam navodila ili zapošljavaju učenike s teškoćama u razvoju ili ih stipendiraju ili imaju ugovore sa zaštitnim i integrativnim radionicama ili kao jedna od mogućnosti plaćaju 20% minimalne plaće.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ivane Posavec Krivec.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Gospođo državna tajnice Burić. Složit ćemo se da su osobe sa invaliditetom jedna posebna skupina kojoj je u svakom slučaju potrebna potpora društva za uključivanje u svijet rada i zato je za pozdraviti svake izmjene koje idu u tom smjeru. Vi ste posebno naglasili ako sam dobro primijetila u vašem uvodnom izlaganju da su od stupanja na snagu 2019.g. da je došlo do povećanog zapošljavanja osoba sa invaliditetom u Hrvatskoj. Jesam li vas dobro razumjela? Možete li mi onda ako sam vas dobro razumjela reći kako HZZ kaže da je u 2020.g. 2.475 osoba sa invaliditetom što je 12,2% manje nego 2019.g. kada je zaposleno 2.820 osoba sa invaliditetom odnosno kaže da je trend u zadnjih tri godine se kontinuirano smanjuje?
Hvala lijepa. Poštovana državna tajnica.
Hvala vam. Poštovana gospođo Krivec. Dakle, još jedanput ću naglasiti da od trenutka kada imamo Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom to je 2015.g. se uvelike poboljšava pozicija osoba sa invaliditetom na tržištu rada. Od listopada 2016. na ovamo, dakle govorimo o prethodnom i sadašnjem mandatu ove Vlade u zapošljavanje osoba sa invaliditetom uloženo je skoro pola milijarde kuna. Ponovit ću, danas je zaposleno oko 14.500 osoba s invaliditetom. E sada ukoliko hoćemo konkretizirati onda moram reći sljedeće, da je u razdoblju od 10. mjeseca 2016. pa do danas iz evidencije zavoda, samo iz evidencije zavoda zaposleno 12.400 osoba sa invaliditetom. A što se tiče nezaposlenosti na HZZ-u na godišnjoj razini.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu pa će prvi govoriti u ime Kluba Hrvatskih suverenista poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovana državna tajnice Burić, poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Neću biti dug, dakle država treba skrbiti o osobama s invaliditetom to nije sporno. Ovdje ste vi spomenuli više osoba koje su zahvaćene ovim zakonom, ja sam vas pozorno slušao i vidio sam da ste zapravo stali na osobama koje imaju Downov sindrom što je u redu, sve je u redu, nisam čuo neke kategorije koje bi trebale biti obuhvaćene kao npr. osobe koje imaju autizam, dakle njih ovdje nisu spomenute. A što se tiče autizma, pretpostavljam da znate jer je to vaš resor, radi se zbog nove dijagnostike i možda nekih drugih razloga, sve više i više ima osoba koje imaju koje su s posebnim potrebama, a imaju autizam. Ali moram naglasiti da mnoge od tih osoba bi se mogle staviti na tržište rada odnosno mogle bi upasti u ovu kategoriju da se i one obuhvaćene ovim zakonom. Dakle, moja primjedba je da ste vi samo nekoliko kategorija osoba koje imaju invaliditet ove ili one vrste uvrstili, ali da ste neke kategorije izostavili i ja vam samo napominjem jednu ključnu kategoriju jer ima jako puno naših ljudi koji imaju autizam, a mogli bi se ipak na neki način staviti na tržište rada. Dakle, eto to je jedno moje upozorenje i mislim da će svi oni koji obitelji autista koji imaju djecu ili nekoga u obitelji tko ima autizam svate o čemu ja govorim. Druga stvar koju bi ja ovdje napomenuo govorimo o stažu generalno, kada govorimo o mirovinama koje zapravo proizlaze iz staža nisam siguran da ćemo uskoro uopće imati dovoljno onih koji su radili odnosno dovoljno ljudi koji su ostvarili dovoljan staž da bi sutra neko imao mirovinu tako da je to jedan generalno veliki, veliki problem i mislim da će nam trebati jedna kompletna rekonstrukcija tog sustava i to je među ostalima dijelom i vaš problem. Ali evo ponovit ću, uključite apsolutno sve kategorije jer smatram da su neke kategorije izostavljane iz ovog vašeg prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovani zastupnik Damir Bakić.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Poštovana državna tajnice, uvažene kolegice i kolege. Dakle kao što smo rekli da kratko rekapituliramo, prava iz ovog Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem do sad su ostvarivali zaposleni na osobito teškim i po zdravlje štetnim poslovima, nadalje zaposlenici kojima u starijoj dobi su fiziološke opale ili opadale zbog prirode posla, također i osobe sa invaliditetom, sada po predloženim izmjenama i dopunama ovog zakona ovo pravo će moći ostvarivati i osobe sa invaliditetom koje nisu zaposlene u punom radnom vremenu kao i neke druge osobe i da ne bih previše duljio ovo je dakle akt ovaj zakon kojeg u svakom slučaju treba pozdraviti. Mi ga dakle podržavamo, mi ga pozdravljamo on je apsolutno potreban, progresivan i mi ćemo ga dakle u svakom slučaju podržati. Naravno to nije dovoljno potrebno je, potrebno je uložiti i dodatnih napora u brizi oko ove najranjivije skupine naših građana i kao što je već rečeno i u replikama i u odgovorima na te replike potrebno je i dodatno, osigurati dodatne instrumente i poticaje za poticanje zapošljavanja osoba s invaliditetom. Ovom prilikom, ovom prigodom još iskoristio još i priliku da ukažem na, na, na, na jedan širi problem ili dodatni problem koji se u širem smislu tiče svih onih koji ostvaruju prava iz Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem pa i općenitije o svim osobama koje idu u mirovinu zbog gubitka radne sposobnosti ili ono što se kaže zapravo jednostavnijim jezikom u invalidsku mirovinu. Skrenuo bih naime pažnju na to da po Zakonu o obaveznim mirovinskim fondovima njegovom Članku 104. svaki osiguranik koji odlazi u mirovinu ima pravo optirati, ima pravo birati između dvije opcije, a ta je da mirovinu ostvaruju iz dva dijela na način da mu se dio mirovine plaća iz HZMO-a, dakle iz prvog mirovinskog stupa, a drugi dio mirovine da mu se plaća iz odgovarajućeg mirovinskog društva na temelju individualne kapitalizirane štednje. To je dakle jedna opcija. Druga opcija ukoliko je to za njega povoljnije bi bila da se dakle njegova mirovina u potpunosti plaća iz prvog stupa iz HZMO-a kao da u drugom stupu nikada participirao niti nije. U tom slučaju dakle ako je za njega povoljnija ova druga opcija sredstva koja su na njegovom mirovinskom računu prebacuju se dakle u državni proračun. Na stranu sad što tu ima nekih tehničkih problema i ne samo tehničkih u definiciji ovih prava, nego htio skrenuti pažnju na slijedeće. Od nedavno ovo pravo uživaju svi osiguranici, do nedavno to je pravo dakle pravo optiranja bilo ograničeno samo na one koji su u trenutku aktiviranja drugog stupa bili stari između 40 i 50 godina života. Od nedavno to pravo imaju svi ili gotovo svi. Zapravo svi osim onih koji idu u invalidsku mirovinu. Članak 101. Zakona o obaveznim mirovinskim fondovima kaže da svaki osiguranik koji ide u invalidsku mirovinu, ostvario je manje od 55 godina, dakle manje od 10 godina staža i ima manje od 55 godina života nužno mora biti vraćen u prvi stup tako da velim, dakle on ne može optirati i njegova mirovina će se po sili zakona isplaćivati samo iz prvog stupa po dakle odredbama Zakona o mirovinskom osiguranju. U velikoj većini slučajeva, dakle u velikoj većini slučajeva osiguranici koji idu u invalidsku mirovinu, dakle u mirovinu zbog gubitka radne sposobnosti će zaista ostvariti povoljniju mirovinu isključivo iz prvog stupa kao da u drugom nikad participirali niti nisu, ali to nije tako nužno uvijek. To osobito nije tako za one ili nije nužno tako za one koji su ostvarili vrlo velik broj godina staža i nema zapravo niti jednog razloga da ova odredba Članka 101. Zakona o obaveznim mirovinskim fondovima bude tako restriktivna i dakle bude tako ekskluzivna da dakle da, da decidirano određuje da se ovi osiguranici trebaju nužno vratiti u prvi stup. U tom smislu će dakle trebati povesti brigu o tome i mi ćemo se založiti da se ova neprikladna zakonska rješenja kad to bude moguće da se dakle ta neprikladna zakonska rješenja poprave. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit će gospodin Daniel Spajić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege, poštovana državna tajnice, postojeći Zakon o stažu osiguranja sa povećanim trajanjem iz 2019. godine definira osobe i radna mjesta kojima se staž osiguranja računa s povećanim trajanjem i snižava dobna granica za stjecanja prava na starosnu mirovinu. Imamo tu ovaj bitne tri kategorije, zaposleni na osobito teškim i za zdravlje i radnu sposobnost štetnim radnim mjestima, osiguranici koji nakon određenih godina života zbog naravi i težine posla smanjenjem fiziološke funkcije organizma onemogućava daljnje uspješno obavljanje toga posla i imamo osobe s invaliditetom. Ovim se prijedlogom zakona predlaže svojevrsna pozitivna diskriminacija osoba s invaliditetom tako što će prava iz zakona te osobe u buduće moći ostvariti ne samo u slučajevima koji se isključivo vežu uz radni odnos već i u drugim oblicima mirovinskog osiguranja, poput vrhunskih sportaša, samostalnih djelatnosti, obrtnika, vjerskih službenika itd. Sredstva za ovo proširenje prava osigurana su u proračunu. U prvoj godini 300.000 kuna, a onda po 400.000 kuna. Uvođenje ove pozitivne diskriminacije ujedno je i usklađena sa pravom, sa pravnom stečevinom EU. S obzirom da se Domovinski pokret zalaže za pravedno i socijalno osjetljivo društvo zasigurno podržavamo ovakve oblike pozitivne diskriminacije prema osobama koje su nažalost oboljele od takvih bolesti koje umanjuju njihove radne sposobnosti i funkcionalnosti. Međutim iz opsega promjene odnosno broja zahvaćenih osoba i potrebnih financijskih sredstava jedva da je vrijedilo raditi ovaj prijedlog zakona. Naš mirovinski sustav treba korijenite promjene za što su nužne temeljite reforme. U više navrata Domovinski pokret je naglašavao kako se krive politike duopola unatrag 20-tak godina integriraju i daju svoj puni negativni sinergijski učinak upravo na području mirovinske politike. Dok je Europska komisija zabrinuta što će do 2060.-te jer omjer broja zaposlenih i umirovljenika će pasti sa 4 na 2, naš dupol se pobrinuo da mi već sad imamo omjer 1,2 naprema 1 jer smo lansirani 30 godina u budućnost ispred ostatka EU u negativnom smislu. Dok je broj umirovljenika od početka stoljeća do sada narastao preko 20%, a zbog demografskih trendova nastavit će rasti i dalje, dotle nam je broj zaposlenih još uvijek na razini 2006. Od ukupno potrebnih cca 40 milijardi kuna čak i za ove mizerne mirovine s kojima dobar dio umirovljenika jedva preživljava, jedva se pola prikupi kroz doprinose zaposlenih, dok druga polovica se financira iz poreza i ostalih proračunskih sredstava. Investicijski potencijal od čak 125 milijardi kuna u privatnim mirovinskim fondovima vrlo se slabo koristi. Najvažnije je bilo ugurati svoje ljude u nadzorne odbore društva za upravljanje kako bi im valjda prenijeli svoje dobre prakse upravljanja javnim poduzećima i imovinom. Za značajnije poboljšanje standarda umirovljenika, a ne povećanje prosječne mirovine za 50, 60 kuna godišnje potrebno je saniranje deficita mirovinskog fonda temeljenog na generacijskog solidarnosti, generacijskoj. Za ilustriranje što je potrebno učiniti kako bi se to postiglo korisno je iznijeti primjer kako nam za to treba 30% više radnih mjesta te 50% veće prosječne plaće. Analize govore da smo se od početka stoljeća do danas razvijali barem u prosjeku kao ostatak Istočne Europe bili bi na tome cilju ili bi bili blizu njega. Tad smo uz Češku i Sloveniju bili pri vrhu, a danas se s Bugarskom laktamo na začelju tablice. Zbog katastrofalnog odnosa prema poduzetništvu i investitorima nema pomaka u povećanju ukupnog broja radnih mjesta. Kilave mjere sustavnog pristupa reindustrijalizaciji i digitalizaciji zemlje razlog su zašto nemamo povećanje produktivnosti i prosjeka plaća. Iz prijedloga proračuna 2021. do 2023. godine usvojenog krajem prošle godine vidi se kako Vlada ne planira nikakve reforme niti suštinske pomake u ovim područjima. Dakle, gospodo jasno je da bi Hrvatska bila u značajno boljoj poziciji kako u pogledu stanja mirovinskog sustava tako i u ostalim područjima da nije bilo više trgovačkih koalicija, nepotizma, korupcije, lošeg upravljanja javnim dobrima i rasprodaje nacionalnih interesa. I još jednom naglašavamo ovakve prijedloge zakona podržavamo, ali su daleko premalo u odnosu na ono što vladajući mogu i moraju učiniti na području ukupne mirovinske politike. Reforme, reforme, reforme i samo reforme. Hvala vam lijepo.
Sada je na redu gospođa Ivana Posavec Krivec koja će govoriti ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državna tajnice sa suradnicom, Klub SDP-a u potpunosti podržava i pozdravlja donošenje Prijedloga Zakona o dopunama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem koje je vaše ministarstvo priredilo i predložilo ovdje Hrvatskom saboru. Predlagatelj je proširio krug osoba s invaliditetom koje ostvaruju pravo obuhvativši uz osobe u radnom odnosu i osobe u radnom odnosu izjednačenog statusa i po drugim osnovama. Ovim se izmjenama posredno utječe na povećanje zapošljivosti osoba s invaliditetom budući da se vrednuje ograničenja proizašla iz invaliditeta, a istovremeno ih se potiče na punu iskorištenost njihovog radnog potencijala i ostanak u svijetu rada. Stoga smatramo da predložene izmjene predstavljaju podupirajuću mjeru za ostvarivanje prava osoba sa invaliditetom u odnosu na sve oblike rada. Prijedlogom zakona predlaže se cjelovito uređenje statusa osiguranika odnosno osoba s invaliditetom u odnosu na mogućnost ostvarivanja staža osiguranja s povećanim trajanjem i snižavanje dobne granice za ostvarenje prava na starosnu mirovinu. Stoga ujedno i ispunjavaju se obveze koje je RH preuzela kao stranka Konvencije o pravima osoba s invaliditetom što smatramo da je potrebno posebno podvući. Prijedlogom zakona izdvajaju se kategorije osiguranika, osobe s invaliditetom od ostale 2 kategorije osiguranika koje mogu ostvariti prava iz zakona, a to su oni osiguranici koji rade na osobito teškim i za zdravlje radnu i sposobnost štetnim radnim mjestima i osiguranici koji obavljaju zanimanja u kojima nakon određenih godina života zbog naravi i težine posla fiziološke funkcije organizma opadaju u toj mjeri da onemogućavaju daljnje uspješno obavljanje tog posla. I naravno jasno je da je ovo jedan od zakonskih prijedloga koji je svojevrsna pozitivna diskriminacija osoba s invaliditetom, ali to je za progresivno društvo kakvom se mi dičimo sasvim normalno i prihvatljivo. E sada, obzirom da je ovo prvo čitanje i da očekujemo da će do drugog čitanja doći možda još i do analiziranja onoga što je u ime klubova rečeno danas ovdje ja bih željela u ime Kluba SDP-a naglasiti samo nekoliko činjenica. Jedna od činjenica je da ovim izmjenama zakona se ne ulazi u popis osoba odnosno invalidnosti koje su obuhvaćene, a na to je ukazala pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom u svom godišnjem izvješću u jednom od dijelova izvješća koji se tiče upravo beneficiranog radnog staža. Pa je tako tamo pravobraniteljica za osobe s invaliditetom iznijela niz primjera na koje nailaze osobe s invaliditetom u praksi kod vještačenja u slučajevima priznavanja beneficiranog radnog staža. Ima tu i ovih situacija koje je spominjao i kolega koji je govorio prije mene, no ja neću sad ovdje ići pojedinačno od slučaja do slučaja nego ću samo zamoliti da razmotrite mogućnost kojom bi se kao što je upravo pravobraniteljica predložila formirao naputak ili obvezao ministar, nadležan ministar za izradu naputka ili nekakvog pravilnika kojim bi bile u potpunosti određene bolesti koje se nalaze pobrojeno u zakonu koje bi se u postupku vještačenja lakše razumjele i pri kojima tada ne bi bilo nejasnoća jer se često naša administracija strog drži upravo onoga što piše u zakonu i onda dolazi do nekakvih nepravednosti u određivanju tko ima, a tko nema pravo jer nisu baš sve dijagnoze u potpunosti jednake, a zapravo možda potiču iz istoga spektra. To bi bio, to bi bila naša zamolba da se možda razmotri do, do drugoga čitanja. Nadalje, mi u ovoj cijeloj priči želimo ukazati na to da je život osoba sa invaliditetom u Hrvatskoj još relativno težak jer fali dosta zakonskih propisa i zakonskih akata koji bi njihovu integraciju u društvu, a onda posebno i na tržište rada još dodatno olakšali i koristimo i ovu priliku da to posebno naglasimo. Veseli nas da postoje posebne mjere za samozapošljavanje osoba s invaliditetom, pratimo koje su to mjere i mislimo da će one uvelike pomoći da dođe do kvalitetnije integracije osoba s invaliditetom na tržište rada. No istovremeno nas brine i činjenica da mnogi poslodavci u RH, a to ste naglasili i u svom uvodnom izlaganju poštovana državna tajnice još uvijek ne ispunjavaju obvezu kvotnog zapošljavanja osoba s invaliditetom odnosno na neki način kao što su ovdje kolegice i kolege već rekli, često im je jednostavnije platiti iznos koji im je određen nego da zaposle osobe s invaliditetom. Ponekad za to ima opravdanja koje su možda geografskog i nekog drugog razloga, ali često toga nema. Voljeli bismo kada bi postojala mogućnost da se i tu još dodatno unaprijedi mogućnost da uistinu veliki broj osoba s invaliditetom koje mogu konkurirati na tržištu rada i nađu to svoje zaposlenje jer samim time oni se na, u društvu drugačije integriraju, drugačije se osjećaju i jednostavno to je za njihov kompletan psihofizički razvoj iznimno bitno da budu aktivni sudionici i da imaju svoju poziciju na tržištu rada. Dakle, puno bismo bili svi skupa sretniji vjerujem bez obzira na stranku kojoj pripadamo kada bi se ovih preko 200 milijuna kuna kazni za nezapošljavanje osoba s invaliditetom uistinu na neki način moglo pretvoriti u konkretna radna mjesta. Naravno veseli nas i ovdje što je predviđeno i zapošljavanje osoba s invaliditetom koje brinu o drugim osobama i to, to podržavamo u zakonu, ali nas još uvijek tako brine, a to naravno nije upućeno direktno vama i pitanje Zakona o osobnim asistentima, pitanje Zakona o inkluzivnom dodatku, pitanje Nacionalne strategije i provede UN-ove Konvencije o pravima osoba s invaliditetom, još uvijek nemamo jasnu politiku u RH na koji način bi se kroz institucije integrirale osobe sa invaliditetom. Najčešće smo na, u društvu prepušteni radu udruga, pojedinaca i deinstitucionalizacija često je u krugu, u krugu odnosno u tom prostoru civilnoga sektora. Uz sve ovo bilo, bio bi naš apel da informacija o izmjenama zakona bude što jednostavnija i da možda iza nje stoji i neka medijska kampanja jer se često nalazimo u situaciji kada osobe sa invaliditetom nisu niti svjesne prava koja proizlaze iz niza zakona, a pretpostavljamo nije svima jednako dostupno, nije svima jednako dostupno, a pretpostavljamo da bi i ove promjene mogle uvelike olakšati, olakšati njihov položaj u društvu. Evo, kao što sam i na samom početku rekla Klub SDP-a će podržati ovaj zakon u prvom čitanju. Smatramo da iza njega stoji niz kvalitetnih rješenja, da je on potreban hrvatskom društvu. Smatramo da ima još i nekoliko stvari koje nisu u potpunosti riješene i nisu u potpunosti usklađene možda sa primjerima drugih zemalja. Postoji uvijek interes da i neka nova zanimanja uđu u katalog zanimanja beneficiranog staža. Smatramo da to u ovom trenutku nije potrebno jer u svakom zanimanju u kojem postoje otežani uvjeti rada to se može nadoknaditi novcem. Dakle, većom plaćom, a ovo što je sada u katalogu beneficiranog staža mislimo da ne bi trebalo zapravo širiti. Ono što nas još na neki način malo zabrinjava kada analiziramo je činjenica da mnogi naši sugrađani imaju problem kod provedbe međunarodnih ugovora što se tiče totalizacije staža u slučajevima beneficiranog radnog staža pa ako ćete imati možda neku rečenicu kojom biste mi mogli reći kakva su vaša saznanja i da li je to uistinu problem sa kojim se naši sugrađani često susreću. Evo toliko od nas u nadi da ćete i neke od ovih primjedbi ili sugestija koje su u svakom slučaju dobronamjerne razmotriti do drugog čitanja i da ćemo i danas a i onda biti jednoglasni kao i na odboru. Hvala.
I vama. Gospodin Silvano Hrelja govorit će ispred Kluba zastupnika HSS-a i HSU-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice i pomoćnice, cijenjene kolegice i kolege. Ja se dugo godina bavim ovom problematikom, a naročito od stečaja jedne bivše tvrtke koja je zapošljavala osobe sa invaliditetom. To je tzv. to je trgovačko društvo TEKOP u Puli, gdje smo se tamo 2003. Godine izborili da od ostatka stečajne mase funkcioniramo da se osnuje TEKOP nova ustanova za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Dakle, od tih temelja na dalje se bavim nekad više, nekad manje i moram reći da od tog dana kada sam se počeo baviti i pratiti tu problematiku da je evidentan napredak u Hrvatskoj što se tiče profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba sa invaliditetom. Ja tu nemam puno dvojbi. Osuđujem sve one godine kad smo ni pola novca nismo potrošili na profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje od onoga što smo skupili. Isto tako nema nikakvih dvojbi da ove tri mjere koje su sadržane u Zakonu o profesionalnoj rehabilitaciji, zapošljavanja osoba sa invaliditetom su ravnopravne. Dakle, poslodavac može birati ili zapošljavanje osoba sa invaliditetom ili davanje nekoj od ustanova koja se bavi tom proizvodnjom ako ćemo zaštitne odjeće ili prodaja usluga itd. sa njom sklopiti ugovor i svoju obvezu ispuniti poslovanjem, odnosno suradnjom sa tom ustanovom. Ili treća varijanta legitimno je da to plati u fond gdje se skupi kako je i državna tajnica rekla oko 200 milijuna kuna godišnje što nisu mala sredstva za ove namjene s obzirom da mi imamo jako, jako puno još rezervi i daj Bože da se sva ta sredstva potroše na razini godine i da tražimo još jer to znači da bismo bili vrlo osjetljivi prema potrebama naših sugrađana, osoba sa invaliditetom i da bi puno razmišljali kako njima učiniti život vrijednim. Jer ne znam kako da vam opišem, ali ne možete doživjeti koliko je to osobama sa invaliditetom važno dok niste sa njima u njihovoj situaciji, koliko je njima važno biti, raditi i biti ravnopravni u svijetu rada. Dakle, da se osjećaju vrijednima, da su zaradili svoj novac. To jednostavno mi drugi teško možemo prosuditi dok se ne nađemo zajedno sa njima u njihovim nedaćama, dok ne uđemo u njihove probleme u kojima oni žive. Dakle, na neki način se osjećam počašćenim da sam doživio jedan dio njihovih problema i kako razmišlja i što cijene i što im je, koji su im životni ciljevi i do čega im je stalo u životu. Zato mislim da moramo dati sve od sebe i to nije pitanje jedne Vlade ni lijeve, ni desne. To je pitanje svih Vlada da se kontinuitet ulaganja i stvaranja uvjeta za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom nastavi, pojača i poboljša. Dakle, nema dileme. Klub Hrvatske seljačke stranke i Hrvatske stranke umirovljenika će poduprijeti donošenje ovih dopuna ovog zakona, odnosno glasati će za i u prvom čitanju, a neka mala očekivanja imamo i za drugo čitanje. Samo nemojmo govoriti da se u ovom zakonu radi o priznavanju beneficiranog staža ili staža sa uvećanim trajanjem za osobe sa invaliditetom. To je već riješeno zakonom kao što je riješeno i priznavanje staža osiguranja sa uvećanim trajanjem za one koji rade teške fizičke poslove i za očekivati je da ne mogu do dobne granice 65 izdržati raditi tako teške fizičke poslove. I kao što je to uređeno za one koji su izloženi psihofizičkim naporima, naporima koncentracije pažnje, naporima uočavanja sitnica, upravljanje vlakom na primjer velikim dizalicama, avionima itd. Dakle, sofisticiranim uređajima, prijevoznim sredstvima itd. I za njih isto tako se predvidjelo staž osiguranja sa uvećanim trajanjem popularno nazvani beneficirani radni staž. Osobe sa najtežim oblicima invaliditeta isto imaju pravo, ali ono što je novina ovog zakona je da ih se ne ograničava samo da imaju pravo ukoliko su zaposleni na puno radno vrijeme temeljem odredbi Zakona o mirovinskom osiguranju. Dakle, ovdje se radi o proširenju i na one koji rade u nepunom radnom vremenu, koji rade u samozapošljavanju. Dakle, proširuje se potencijalni krug korisnika osiguranja sa povećanim trajanjem. Ja mislim da je to samo prvi korak, jer ja vam tvrdim da i oni koji rade na proizvodnoj traci u ovim ustanovama za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom teško da će doživjeti i da će otići u punu starosnu mirovinu, da teško da će dočekati prijevremenu starosnu mirovinu nego da će isto završiti u invalidskoj mirovini. Jer sa ograničenim sposobnostima izloženi su velikim psihofizičkim naporima i mislim da ćemo prije ili kasnije još ići naprijed sa priznavanjem staža sa uvećanim trajanjem. I one osobe sa invaliditetom koji nisu najteže invalidnosti nego spustit ćemo tu granicu. Ali to je nešto, to je vrijeme buduće i to će biti sigurno opravdano jer će vrijeme to tako pokazati da će to trebati napraviti. Dakle, sigurno da se ovdje radi o pozitivnoj diskriminaciji slabijih u svijetu rada da ne govorim, meni tržište rada nije baš, ne tržimo pomidore nego radi se o ljudima, radi se o ljudskim sudbinama. Prema tome, pozitivna je diskriminacija onih koji su slabi u svijetu rada i to se mora jednostavno pozdraviti. To je u skladu sa svim konvencijama, sa svim onim dokumentima koji nas kao civiliziranu demokratsku državu obvezuje. Prema tome, tu nema prigovora na ovakav prijedlog dopuna zakona. Ja bih samo molio, meni koji tražim nedostatke ali ne u smislu da bih nekoga, da bi se pravio pametniji od nekog drugog nego da u finalu iznjedrimo bolji, kvalitetniji zakon. Zato tražim nedostatke. Nekako mi je preširoko i preslabo specificirano, dakle ovi poslovi koje se navode u obrazloženju zakona i navode se da se na njih može, treba uzeti u obzir da se na njih može i da su to sve primjeri. Ali ako za drugo čitanje budete mogli specificirati malo podrobnije, da ljudi koji budu dizali ovdje ruku malo dožive šta to znači u slučaju da su zaposlene te osobe. Dakle, da primjerice obavljaju obrt, da li su trgovci pojedinci, vrhunski sportaši, kad obavljaju samostalnu djelatnost poljoprivrede ili šumarstva ili samostalno obavljaju profesionalnu djelatnost, kad obavljaju domaću radinost i sporedno zanimanje, kada su članovi uprave, vjerski službenici i u drugim slučajevima neovisno o osnovi njihovog osiguranja. A vi ste dali jednu široku formulaciju, odnosno široko objašnjenje, možda čak preširoko koje neće biti u primjeni. Pa ako možete dati neke konkretnije primjere ja ću vam biti tu zahvalan da ne kažu ljudi, da nam ne kažu dižete ruku bezveze, ne znate za šta dižete pa se to pretvori u nešto drugo čisto iz opreza. Dakle, to su stvari, to je jedina primjedba koju bih ovdje našao i jedini nedostatak da tu malo preciznije utvrdimo. A ako ste vidjeli cifre koje iziskuje primjena ovog zakona, dakle iznose koje iziskuje primjena onda možete sami zaključiti, toliko dugo ste svi u Saboru da se to odnosi na 30, 50 najviše osoba jer jednostavno ovo su tako u odnosu na državni proračun zanemarivi iznosi, a za te ljude, za taj mali broj ljudi koji su izuzetno hrabri, izuzetno odvažni, izuzetno preuzimaju odgovornost za svoj radni odnos, za svoje zaposlenje, za svoju egzistenciju. Za njih je to veliki, veliki korak a za državni proračun je to otprilike sitnica. Tako da ne moramo sad govoriti o nekoj pošasti sad ćemo mi ovo ili ono. Ovdje je točno temeljem ovog zakona definiran okvir ljudi koji obuhvaća. Da ne bi bilo zabune dao sam ovu dobronamjernu primjedbu da specificiramo gdje to može biti i gdje ciljamo. Hvala vam lijepa. I još jednom na kraju klub HSS-a i HSU-a podržati će dopunu izmjena i dopuna Zakona o stažu osiguranja sa povećanim trajanjem. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa Ljubica Lukačić govorit će ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo mene danas posebno veseli raspravljati o ovom zakonu i u ime kluba govoriti, ja ću reći o ovom jako važnom zakonu iako kao što je kolega Hrelja rekao ne radi se možda o nekom velikom broju osoba sa invaliditetom na koji će se proširiti. Ali i to je značajno. Većina kolega u ovoj sabornici sjeća se još iz prošlog mandata kako smo i na koji način omogućili osobama sa invaliditetom da rade i da što duže ostaju u svijetu rada, a to je da smo im omogućili u jednom drugom sustavu, tada u sustavu socijalne skrbi da primaju osobnu invalidninu i kad se zaposle. Dakle, omogućili smo im da primaju plaću i da primaju osobnu invalidninu kako bi ih potakli da rade i da što duže ostaju u svijetu rada, da zarade mirovinu i da ne ovise samo o socijalnim pomoćima. Ovim zakonom se proširuje kao što sam rekla krug osoba sa invaliditetom koji će imati pravo na staž osiguranja sa povećanim trajanjem i to je izuzetno važno za one koji će se samo zaposliti. Reći ću kasnije nešto više i o onima drugima, ali osobe sa invaliditetom koje se samo zapošljavaju rekla bih kao što je evo i kolega Hrelja rekao izuzetno su hrabri. Nije lako sam svoj posao ostvariti i moram vam iskreno reći da je jako mali broj osoba sa invaliditetom koji se uopće usuđuju na takav poduhvat. Ne tako davno krajem prošle godine kada se pojavio problem da osobe sa invaliditetom koje su otvorile neki obrt ili su odvjetnici i tako dalje nemaju mogućnost imati staž osiguranja sa povećanim trajanjem. Nabrojali smo ih negdje i u mirovinskom, Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje bilo je negdje oko 37 takvih ljudi što je složit ćete se vjerojatno sa mnom jako mali broj. Međutim, veseli ipak činjenica da od ukupnog broja osoba sa invaliditetom raste i broj osoba sa invaliditetom koji se samo zapošljavaju. Osobe koje su osigurane u nekom drugom sustavu, a imat će jednako tako pravo na staž osiguranja sa povećanim trajanjem su osobe koje moram reći brinu o osobama sa invaliditetom a ujedno su i same osobe sa invaliditetom. Dakle, to mogu biti osobe sa invaliditetom koje pomaže hrvatskom i ratnom vojnom invalidu ili roditelji udomitelji, roditelji njegovatelji ili samo njegovatelji itd. Puno puta je postavljeno pitanje zašto u ovom zakonu isključivo su nabrojane dijagnoze i po tome se zna koje osobe s invaliditetom mogu ostvariti ovo pravo. Dok jedinstveno tijelo vještačenja u okviru Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom ne bude donosilo da tako kažem rješenje tko je to osoba sa invaliditetom, do tada ćemo morati zadržati ovakav način. Ove dijagnoze koje su nabrojane to su doista najteže rekla bih osobe sa invaliditetom. Hoćemo li jednog dana širiti odnosno spuštati granicu to ćemo vidjeti. Međutim, kada jednog dana budemo znali tko su to osobe sa invaliditetom u jednom kraćem opisu, ali da točno znamo tko su to da ne moramo doista nabrajati dijagnoze tada će to olakšati svima i nama ovdje, a i svima onima koji budu pripremali zakone i njihove izmjene i dopune, kad budu znali točno što u zakon treba staviti a da se pritom ne nabrajaju nikakve dijagnoze. Sada je to vrlo jednostavno. Kada se vještači kolegica iz SDP-a je spomenula pa bih se samo kratko na to osvrnula da je problem kod utvrđivanja statusa osiguranika, osiguranika statusa osobe sa invaliditetom kada je u pitanju staž osiguranja s povećanim trajanjem. To je zapravo nešto najjednostavnije, jer donesete dokumentaciju o svojoj dijagnozi i ako ona odgovara dijagnozi koja je navedena u zakonu nitko vam ne može reći da nemate na to pravo. Ja moram priznati još nisam čula da netko tko je imao mišićnu distrofiju ili neku drugu neuromišićnu bolest ili cerebralnu ili dječju paralizu ili se kreće pomoću invalidskih kolica ili ima Down sindrom itd. nisam čula da nije mogao ostvariti ovo pravo. Ovo što sad činimo, dakle mijenjamo odnosno dopunjujemo ovaj zakon moram reći da je to sa ovako malo članaka jedan veliki korak naprijed. Time poštujemo sve dokumente koje je Hrvatska potpisala. Naravno najvažniji Konvencija UN-a o pravima osoba sa invaliditetom, a onda i Nacionalna strategija za izjednačavanje mogućnosti za osobe sa invaliditetom. I svi volimo govoriti o tom fenomenu izjednačavanja mogućnosti jednakih šansi itd. Evo ovo je prilika kako se doista mogućnosti izjednačavaju. Ovdje smo suzbili diskriminaciju na ovaj način i sad neće biti diskriminacije među samim osobama sa invaliditetom. Stoga evo državna tajnice ja slobodno ovdje mogu reći u ime svih osoba sa invaliditetom da ste učinili nešto što će biti korisno svima, nešto što će osobe sa invaliditetom dočekati sa odobravanjem, a očekujem da će u resornom ministarstvu gdje su već počeli sastanci, gdje se već radi na tome da konačno stvorimo rekla bih status osobe sa invaliditetom, da konačno možemo utvrditi tko je osoba sa invaliditetom. Jer ja sam evo o tome već ovdje i govorila. Ni ja ne mogu reći da sam osoba sa invaliditetom, odnosno nemam to čime dokazati. Dokumenat koji vrijedi samo u sustavu rada i zapošljavanja ne vrijedi u sustavu socijalne skrbi i obrnuto. Tako da ćemo na ovaj način izjednačiti sve osobe sa invaliditetom na području cijele RH. I kad budemo znali tko je to, tada ćemo jednostavnije donositi bilo koji zakon koji se odnosi na osobe sa invaliditetom, a rekla bih da se skoro svaki može odnositi. Vidimo da su sredstva za provedbu ovog zakona osigurana u državnom proračunu i nisu to velika sredstva obzirom da se i ne radi o nekom velikom broju osoba sa invaliditetom, ali kao što sam rekla veseli čuti to da se povećava ipak osoba sa invaliditetom koje se samozapošljavaju. Spomenut ću još evo na kraju [[Upadica Radin: Vrijeme.]] vrlo kratko u jednoj rečenici da je i onih mnogo ljudi spominju to 400 milijuna kuna koja su neću reći uzeta, ali koja su usmjerena na održavanje radnih mjesta za osobe sa invaliditetom i od tih 400 milijuna kuna danas imamo veći broj zaposlenih osoba sa invaliditetom, svakako onih osoba sa invaliditetom koje su ostale na svojim radnim mjestima. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sada gospođa Dalija Orešković govorit će ispred Kluba zastupnika Centra i GLAS-a. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju kolege zastupnici i zastupnice. Pa osvrnula bih se kratko na nešto što je rečeno u uvodnom izlaganju u ime predlagatelja, a to je da se izmjenom šest zakona iz područja mirovinskog osiguranja provela mirovinska reforma. Pa moram reći da nema ni M od mirovinske reforme, samim time što se nešto u pojedinom zakonu iz ovog područja mijenja ne možemo govoriti o tome da to predstavlja nekakvu reformu. Reforma je nešto što predstavlja značajno odstupanje od postojećeg stanja. Mi eventualno možemo govoriti o određenim poboljšanjima, a ja priznam da prijedlog ovog zakona, s obzirom da je riječ tek o prvom čitanju doista predstavlja jedan dobar korak unaprijed. Što bi eventualno predstavljaju reformu? To da počnemo pričati o tome kako ćemo iz sustava mirovinskog osiguranja izdvojiti one mirovine koje se isplaćuju na temelju posebnih propisa, a koje se ne mogu dovesti u svezu sa uplatama staža osiguranja, izvršenim uplatama staža osiguranja. No to je možda ipak neka druga tema. Što se tiče ovog konkretnog zakona naravno da i klub Centra i GLAS-a podržava to da zaštitimo osobe s invaliditetom, da im pomognemo u većem uključivanju u tržište rada te da im omogućimo da ostvaruju staž osiguranja s povećanim trajanjem i u ovom kategorijama koje su sada obuhvaćene predloženim izmjenama i dopunama zakona. No, kod ovakvih izmjena uvijek se postavlja pitanje jesmo li vodili računa o svima, jesmo li obuhvatili sve što bi trebalo obuhvatiti? I tu ću se nadovezati na izlaganje kolege Silvana Hrelje koji je rekao da je definicija osoba s invaliditetom koje imaju smanjene mogućnosti zapošljavanja na otvorenom tržištu rada preširoko postavljana. Ja bih rekla da možda nije dovoljno jasno definirana i da to u praksi može dovesti do onemogućavanja određenih ljudi, određenih kategorija od ostvarivanja prava koja su ovim zakonom zamišljena. Znamo da vrlo često u interpretaciji pojedinih odredbi praksa vrluda i da u dva istovjetna ili vrlo slična slučajeva možemo imati različita tumačenja i različitu primjenu i provedbu propisa od službenika koji o pojedinom pravu odlučuju. Zato je naša zadaća i naša odgovornost da svaka pravna norma koju usvajamo bude dovoljno precizna i jasna. A zašto baš ovaj dio posebno naglašavam? Dakle u provedenoj raspravi sa zainteresiranom javnošću to proizlazi iz dostavljenog izvješća uz prilog ovog zakona, vidi se da je predlagatelj odbio prijedlog pravobraniteljice za osobe s invaliditetom koja je rekla da se može izbrisati čl. 2.ovog zakona kojim je bilo izričito propisano kako se i ovaj staž u povećanom trajanju dodjeljuje s obzirom na izvršene uplate. Dakle, primjerice samozaposlena osoba sa invaliditetom neće moći ostvariti ovakav staž ukoliko sama nije izvršila konkretno i uplate u mirovinski stup. Zašto je to pravobraniteljica za osobe s invaliditetom rekla? Pa zato što ova obaveza, dakle obaveza uplate doprinosa za mirovinsko osiguranje je već propisana općim propisom, dakle Zakonom o mirovinskom osiguranju pa da zato nema potrebe da se i u ovom zakonu takva ista obaveza ponavlja odnosno da se duplira. Na to je predlagatelj rekao da ne prihvaća prijedlog pravobraniteljice za osobe s invaliditetom zato što se želi zapravo dodatno apostrofirati obaveza i dužnost samozaposlenih osoba, neovisno o tome što imaju invaliditet da su dužne same plaćati svoje doprinose. I ja se s time zapravo mogu složiti. Nije za zgorega da se ako trebaju dva zakona jednom općem i jednom posebnom jedna te ista obaveza dva puta kaže. Ali onda taj isti princip pravne dosljednosti i pravne čistoće trebamo primijeniti i kada govorimo na koje se sve kategorije osiguranika ovaj zakon odnosi i koga sve obuhvaća. I kažem, tu se nadovezujem na ovo preširoko smo to postavili. Ja bih se usudila reći da možda nismo postavili dovoljno široko pa ću navesti jednu konkretnu kategoriju, dakle govorimo da se ovo odnosi na samozaposlene osobe, osobe koje obavljaju obrt, na trgovce pojedince, vrhunske sportaše, osobe koje obavljaju samostalnu djelatnost poljoprivrede ili šumarstva, pa osobe koje obavljaju profesionalnu djelatnost, domaću radinost, sporedno zanimanje, članovi uprave ili izvršni direktori trgovačkih društava itd. Koga ovdje nema? Nema osoba koje imaju ugovor o djelu, nema osoba koje su zapravo honorarci. Dakle, iako je osobama sa invaliditetom i inače teže stupiti na tržište rada i njih zapravo pogađaju i one opće karakteristike našeg društvenog a i ekonomskog sustava, pa i njih obuhvaćaju oni problemi prekovremenog zapravo rada i različitih oblika izbjegavanja formiranja zapravo radnog odnosa. I znam za popriličan broj slučajeva u kojima osobe sa invaliditetom, ponekad i vrlo čestim invaliditetom imaju povremene honorarne ugovore o djelu na koje naravno plaćaju doprinose za mirovinsko i zdravstveno osiguranje, a ne vidim da su takve osobe izričito obuhvaćene dosegom primjene ovog zakona. To bi bilo loše, smatram to nepravednim i nepoštenim. Vjerujem da nije bila namjera i intencija predlagatelja da ih se izostavi, pa evo do drugog čitanja to je nešto o čemu bi mogli promisliti. Ako se smatra da su osobe koje imaju ugovor o djelu, odnosno koje imaju nekakav honorarni povremeni posao obuhvaćene bilo kojom od rečenica ili odredbi ovog zakona dovodeći ga u svezu sa danim obrazloženjem onda mislim da naprosto nismo bili dovoljno precizni i jasni. I kažem tim više što u nekim drugim stvarima, drugim detaljima se inzistiralo na tome da se decidirano i jasno ponovi i naglasi što se sa ovim zakonom želi postići. Mislim da takvu istu jasnoću trebamo provesti kroz čitav zakon kako se ne bi dogodilo da one najranjivije skupine kada žele ostvariti svoja prava dođu na neki šalter i budu odbijeni zbog zbunjenosti ili nepravilnog tumačenja ovog zakona od strane zaduženog službenika. Hvala.
Hvala i vama. Sada prelazimo na pojedinačne rasprave. Prva je gospođa Ivana Posavec Krivec.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pojedinačnu raspravu ću iskoristiti za sasvim jednu drugu temu. Ovdje ću za ovom govornicom u Hrvatskom saboru pokušati progovoriti i prenijeti ono što tišti jednu skupinu radnika u RH i oni su se obratili na sve institucije. Dakle, ovaj upit nije dobio samo moj klub ili nisam ga dobila samo ja na mail. Dobili su ga svi zastupnici, svi klubovi u Hrvatskom saboru, dobila ga je Vlada RH, Ured predsjednika, ministarstvo itd. Naime, riječ je o udruzi Lokalne akcijske grupe u ribarstvu i vjerojatno već samim time državna tajnice znate o čemu je riječ. Riječ je o jednom zahtjevu kojim su se tražile izmjene ovoga zakona o kojem sada pričamo, Zakona o stažu osiguranja sa povećanim trajanjem gdje su se, dakle ribari obratili i ukazali na neke nelogičnosti u zakonu. Naime, člankom 3. Zakona koji je na snazi propisano je da se osiguranicima iz članka 1. Zakona, znači ribarima računa staž osiguranja sa povećanim trajanjem ako su zaposleni sa punim radnim vremenom ili sa skraćenim radnim vremenom koje se prema općem propisu kojim se usklađuju radni odnosi i kolektivnom ugovoru smatra kao zaposlenje sa punim radnim vremenom. Iz navedene zakonske definicije izostavljene su osobe, znači vlasnici odnosno nositelji obrta koji nisu zaposlenici u smislu općeg propisa što je diskriminirajuće ako se uzme u obzir da su nositelji obrta ujedno i jedini zaposleni u okviru svog poduzeća ili zajedno sa svojim zaposlenicima rade u punom odnosno nepunom radnom vremenu. U drugoj glavi Zakona, u članku 4. propisuje se da su osobito teške za zdravlje i za radnu sposobnost štetna radna mjesta na kojima se staž osiguranja računa sa povećanim trajanjem ona radna mjesta na kojima postoje štetni utjecaji za zdravstveno stanje i radnu sposobnost zaposlenika unatoč tome što su primijenjene opće i posebne zaštitne mjere uređene propisima o zaštiti na radu. Zato su oni mišljenja da se status o stažu osiguranja sa povećanim trajanjem dodjeljuje osobama zbog specifičnih okolnosti sa kojima se susreću za vrijeme rada. Iz navedenog razloga smatraju da bi to trebalo, da bi to pravo trebalo osigurati i profesionalnim ribarima koji su vlasnici obrta. Trenutno su profesionalni ribari nositelji obrta u nejednakom i nepravednom položaju u odnosu na sve svoje zaposlenike koji po zakonu, ovom zakonu imaju pravo na uvećanje staža, a što nije slučaj za profesionalne ribare nositelje obrta. Stoga su oni i podsjetili na ovo i ukazali uoči donošenja, odnosno rasprave o ovome zakonu. Mene sad zanima, možete li im vi danas odgovoriti na pitanje postoji li mogućnost da se ova nepravilnost ili nepravedna situacija u njihovu korist ispravi posebice zato što sam ja svjesna da u povijesti RH samo zaposlene osobe nikada nisu ostvarivale pravo na beneficirani radni staž. Ja ne kažem da to ne bi trebalo biti tako, ne bi ih trebalo izlučivati zbog toga što su, i diskriminirati zbog toga što su samozaposlene osobe. Isto tako sam svjesna da ova izmjena na koju oni ukazuju nije izmjena samo ovog jednog zakona, već bi u ovom slučaju trebalo mijenjati i neke druge zakona primjerice iz razloga što oni ni nemaju formalne ugovore o radu. Znači, oni nemaju niti formalno radno vrijeme. Ja to razumijem, ali vas molim da odgovorite njima ovdje u Hrvatskom saboru, da im odgovorite u punome smislu što oni mogu očekivati i zašto je ova situacija ovakva. Evo ja sam iskoristila svoju pojedinačnu raspravu da i o ovome glasno progovorimo. Mislim da nisam izašla iz teme jer je riječ o izmjenama ovog zakona, riječ je o hrvatskim ribarima kojima je ovo iznimno bitna tema kao što će im biti bitna i ona tema koja dolazi nakon ove. Hvala.
Hvala i vama. g. Hrelja ima repliku.
Poštovana kolegice, nisam namjeravamo govoriti o ovome što ću sada reći, al pošto ste rekli da ste proširili temu na priznavanje beneficiranog staža, a građani RH imaju u tom dijelu problema, onda ću ja reći da zaposlenici u Hitnoj medicinskoj službi isto tako imaju želju i volju i traže da se na neki način uvrste među poslove sa stažom osiguranja sa povećanim trajanjem. Mislim tu je, pristup je, radi se o timovima koji su zajedno izloženi i stresu i velikim psihofizičkim naprezanjima i ja smatram isto da je njihov zahtjev koji još nisam vidio u pisanoj formi opravdan i da bi ga trebalo isto uzeti u obzir, al to nije, stvarno nije tema ovog, ovog zakona kao što ste na početku rekli. Fala.
Fala. Izvolite odgovoriti.
Zahvaljujem kolega Hrelja. Mislim da je i kolegica Grba Bujević danas govorila ovdje u replici nešto na tu temu. Mislim da je to bila i tema danas Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku i mislim da se je predlagateljica očitovala o tome. Ja sam i u ime kluba na samom početku rekla da smatramo da ovdje ne treba širiti znači poslove odnosno zaposlenja koja bi trebala uć u beneficirani radni staž već smatramo da bi to trebalo adekvatno nagraditi novčano. Ovdje kada govorimo o radnome mjestu profesionalnog ribara onda spominjem i ponavljam da je čl. 19. ovog zakona on već definiran kao radno mjesto koje ima uvjete za beneficirani radni staž, samo ovdje dolazi do nepravilnosti, možda i potpune nepravde da vlasnici znači obrta na to nemaju pravo.
Fala. Nemate više replika. Na redu je g. Davor Dretar.
Poštovani g. predsjedavajući, poštovana gđo. državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Zakon o stažu osiguranja s povećanim trajanjem u svojem prvom članku navodi osobe koje ostvaruju prava iz obveznog mirovinskog osiguranja na temelju generacijske solidarnosti prema odredbama Općeg propisa o mirovinskog osiguranju i prema odredbama ovog zakona su u točci jedan osiguranici zaposleni na osobito teškim, te za zdravlje i radnu sposobnost štetnim radnim mjestima. U potpunosti sam suglasan sa predlagačem ovih izmjena postojećeg Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem. Što se tiče osoba sa invaliditetom smatram da je ova pozitivna diskriminacija nešto što apsolutno trebamo podržati. Dozvolite da i ja samo na tren proširim temu i da vas podsjetim da postoji još jedna skupina ljudi koja naročito u doba borbe protiv pandemije zaslužuje da barem razmotrimo njihovo pravo na beneficirani radni staž i čujemo njihov glas. Iako čine najveći udio djelatnika u zdravstvu, medicinske sestre i tehničari ne nalaze se na popisu radnih mjesta koji imaju pravo na staž osiguranja s povećanim trajanjem. Dozvolite da vam navedem samo nekoliko razloga iz kojih bih o tome mi trebali dobro razmisliti. Rad u smjenama, noćni rad, visoka izloženost stresu, povećan rizik za sindrom sagorijevanja, izloženost opasnostima i naporima, povećana učestalost profesionalnih bolesti, česte ozljede na radu i nerijetka neželjena događanja predstavljaju svakodnevnicu medicinskih sestara, a možemo samo zamisliti kako im je već gotovo godinu dana otkada predstavljaju prvu crtu obrane i nerijetko jedinu utjehu i nadu oboljelima od virusa Covid-19 ne samo bolesnicima u tzv. covid bolnicama nego i na punktovima testiranja, u domovima za starije i nemoćne, u dječjim bolnicama, uglavnom na svakome mjestu gdje bolesna osoba treba pomoć osmjeh medicinske sestre i tehničari daju se nesebično i neprekidno, nažalost uglavnom za plaću koja nije niti blizu nadoknada za njihovu žrtvu. Dozvolite da u ovom izlaganju koristim i dijelove diplomskog rada iz 2017. više medicinske sestre Ivane Rajter koje se bavi taj diplomski rad upravo ovom temom. Rezultati istraživanja naime pokazali su da su medicinske sestre i tehničari u odnosu na druge djelatnike značajno izloženiji nasilju i zdravstvenim ugrozama u odnosu na druge profesije u zdravstvu. Nasilje je veće kod medicinskih sestara nego kod ostalih zdravstvenih djelatnika, najčešće dolazi od pacijenata ili njihovih obitelji u obliku prijetnji, uvreda, prigovora, žalbi, ponekad nažalost i fizičkih napada, posebno u doba pandemije koje je znamo i sami izuzetno stresno vrijeme. Medicinske sestre postaju nam deficitarno zanimanje, raste i trend odlaska na tržišta EU. Uz evidentan manjak medicinskih sestara i tehničara pogađa nas i dodatno smanjenje njihova broja, napuštaju svoju domovinu ili čak struku. Prema procjenama u cijelome sustavu nedostaje oko 8 do 10.000 medicinskih sestara što su i dokazale brojne studije. No u stvari koliko studija treba biti provedeno, koliko treba biti ugrožena sigurnost samih pacijenata, koliko medicinske sestre trebaju biti bolesne, ozlijeđene ili izgorjeti na svojem radnom mjestu prije nego što nešto poduzmemo. Pacijent i njegovo zdravlje u središtu su svake medicinske sestre, vrijeme je da i one stavljanjem njihovih problema u središte zbivanja ostvare pravo priznavanja staža osiguranja s povećanim trajanjem. Značajan udio medicinskih sestara u hrvatskom zdravstvu predstavlja snagu, snagu koja može imati ogroman utjecaj usmjeri li se na ostvarivanje zacrtanih ciljeva. Svjesne težine svoga posla i posljedica koje nosi zasigurno su svjesne da zaslužuju veću pažnju, potporu, poticaj i svakako priznanje za taj isti rad. Beneficirani radni staž vjerojatno je dio tih želja. Netko tu snagu u njima treba probuditi i pokrenuti se kako bi svima pokazali da zajedništvo profesije sestrinstva koja djeluje kao dobrota i sjeme može ostvariti prava, želje i zahtjeve proizašle iz tog nesebičnog, ampatičnog i nadasve humanog rada. Predlažem da i mi zastupnice i zastupnici u saboru RH budemo dio te snage i podržimo medicinske sestre i tehničare u ostvarivanju prava na beneficirani radni staž. Znam da inicijativa dolazi iz sindikata da treba postupiti i po pravilniku poštovana gospođa državna tajnica sve je to lijepo objasnila i vjerujem da možemo svi zajedno krenuti u tome smjeru. Budući da se radi o prvome čitanju zakona imamo dovoljno vremena do drugog možda i pripremiti izmjene ovih prijedloga zakona. Zahvalit ću još jednom na vašoj pozornosti i reći, medicinske sestre i tehničari zarađuju beneficirani radni staž i zaslužuju. Hvala lijepa.
Hvala lijepa i ostanite, ostanite, gospodin Hrelja ima repliku.
Poštovani kolega siguran da bi se još našla određena zanimanja [[Upadica: Ne sumnjam.]] određene dakle određena radna mjesta koja zaslužuju staž osiguranja sa uvećanim trajanjem, međutim činjenica je da moramo graditi sustave, da moramo raditi po pravilima, da zdravstveni radnici imaju poprilično jak i bučan sindikat koji je u mogućnosti pokrenut takve incijative odnosno postupak za procjenu njihovih radnih mjesta, isto tako imaju i poslodavce ili se tome protive ili mogu ih poduprijeti prema tome postupak kreće od tada, od tuda. Naše nije da mi o tome sudimo, nego kada se postignu kriteriji i kad se to odluči i stručna javnost procijeni da je to posao za staž osiguranja s uvećanim trajanjem i kad nam se predlože ovdje zakoni [[Upadica: Vrijeme.]] da mi glasamo, ali to mora biti poštivana procedure. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor.
Hvala vam lijepa na replici kolega Hrelja, u potpunosti sam suglasan sa vašim stavovima, naravno inicijativa mora doći iz strukovnih udruga i mora se provesti u potpunosti po svojem zakonskom toku, redu i slijedu. Ovo je samo jedna za sada osobna inicijativa, možda bih čak prije rekao i samo jedna ideja. Ideja jest bila upravo ova situacija sa pandemijom virusa Covid-19 izuzetno teška situacija u koju su i medicinske sestre i tehničari, ali naravno i liječnice i liječnici te svi ostali ljudi koji su dijelovi zdravstvenih timova u cijeloj našoj Hrvatskoj koja se kao i ostatak svijeta bori protiv pandemije virusa Covida-19. Hvala lijepo.
Hvala, nemate više replika, hvala. Sada je gospodin Rade Šimičević koji će imati pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena državna tajnice, kolegice i kolege, ovaj Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem je vrijedan, vrijedan pažnje i ja ću ukratko reći što sam smatrao ovaj važnim naglasiti, a vjerujem da će u drugom čitanju ovaj prijedlog zakona iznjedriti još bolje i kvalitetnije prijedloge. Dakle, ovaj zakon uređuje sustav staža osiguranja s povećanim trajanjem, a koji je utemeljen s namjerom zaštite radnika koji rade na osobito teškim i opasnim radnim mjestima odnosno obavljaju zanimanja za koje se traže posebne psihofizičke sposobnosti organizma koje opadaju s godinama života. Zakon definira 3 kategorije koje su pod definiranim uvjetima priznaje staž osiguranja s povećanim trajanjem te snižava dobnu granicu za odlazak u starosnu mirovinu. Zaposlenici to pravo mogu ostvariti samo ako su zaposleni s punim radnim vremenom ili sa skraćenim radnim vremenom koje je prema općim propisima kojim se uređuje radni odnos i kolektivni ugovor smatra kao zaposlenje s punim radnim vremenom. Dakle, tri kategorije su prvo osiguranici zaposleni na osobito teškim i za zdravlje opasnim radnim mjestima, osiguranici kojima nakon određenih godina života zbog naravi i težine posla fiziološke funkcije organizma opadaju te onemogućuju daljnje uspješno obavljanje poslova koje su do tada kvalitetno obavljali. Broj 3 osiguranici osobe s invaliditetom, osobe oboljele od distrofije mišića, paraplegije, cerebralne i dječje paralize te srodnih bolesti, slijepe i gluhe osobe, gluhoslijepe osobe s bolestima kao što su upale zglobova i vezivnih tkiva te drugih niz oboljenja koje ovaj zakon navodi. Prijedlogom zakona se utvrđuje radno mjesto i zanimanje, staž osiguranika s povećanim trajanjem osiguranja osoba s invaliditetom, snižavanje dobne granice za stjecanje prava na starosnu mirovinu na način i pod uvjetima propisan ovim zakonom. Zakonom se utječe na povećanje zapošljavanja osoba s invaliditetom budući da znamo kako je diskriminacija osoba s invaliditetom na radnom mjestu prisutna što je vidljivo iz izvješća pravobraniteljice za osobe s invaliditetom gdje su te osobe koje su zaposlene u pojedinim slučajevima bile izložene uznemiravanju i nerazumijevanju od strane poslodavca. Prijedlogom zakona ćemo dobiti pozitivnu diskriminaciju osoba s invaliditetom po ostvarenju svojih prava ne samo u slučaju kad su invalidne osobe zaposlene i osigurane na mirovinsko osiguranje već i u drugim slučajevima, a to su kad se stručno osposobljavaju prema posebnim propisima, kad su osigurane temeljem statusa njegovateljice, ratnog vojnog invaliditeta, roditelji koji obavljaju roditeljsku dužnost u prvoj godini života djeteta, nakon prestanka radnog odnosa ili obavljanja profesionalne rehabilitacije kad su samozaposlene, obavljaju obrt, trgovci, pojedinci, vrhunski sportaši, samostalna djelatnost poljoprivrede ili šumarstva, domaća radinost i još niz drugih poslova navedeni u ovom Zakonu. U Strategiji je vidljiv povećan broj zaposlenih osoba sa invaliditetom koji se u posljednjih 10-tak godina stalno povećava, a u 2019. godini zaposleno je 2800 osoba sa invaliditetom. Što je veći broj zaposlenih osoba sa invaliditetom to se više unaprjeđuje njihova integracija te se podiže kvaliteta života osoba sa invaliditetom i daje nadu kako će ovo ministarstvo nastaviti i dalje primjenjivati pozitivne zakone i propise o stažu osiguranja sa povećanim trajanjem. Ovdje mogu samo reći primjere dobre prakse da je moj prijatelj Sany prije 5, 6 godina htio upisati gimnaziju Vladimira Nazora i mi smo zahvaljujući Zadarskoj županiji u 3 mjeseca uspjeli ugraditi dizalo na ponos svih učenika i jasno na sreću našeg malog učenika Sanya koji već ide studirati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Sada je na redu gospodin Ante Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana državna tajnice sa suradnicom, kolegice i kolege. Samo kratko. Čuli smo i znamo o čemu se radi u samom Zakonu i vezano za sustav staža osiguranja s povećanim trajanjem, ono što kolokvijalno zovemo beneficirani radni staž. Otvorili smo nešto i vezano za sami popis zanimanja koji spadaju pod sami ovaj sustav, ali većina naših rasprava ovdje evo i sa pravom zašto ne se odnosila upravo i vezano za 3. kategoriju samih osiguranika, a to su osobe s invaliditetom i dosta smo raspravljali upravo vezano za njihov sam položaj ne samo u društvu, nego konkretno ovdje na tržištu samoga rada i da na ovaj način i kroz ovaj Zakon koji smo vidjeli evo uz neke prijedloge u samom javnom savjetovanju vidjeli smo i da je sama Pravobraniteljica za osobe s invaliditetom pohvalila upravo donošenje ovakvoga Prijedloga zakona jer on na neki način pozitivno normalno diskriminira osobe s invaliditetom i stavlja ih u jedan malo povlašteniji, povoljniji položaj na tržištu rada što normalno oni i zaslužuju. I vidjeli smo ovdje iz izlaganja državne tajnice određenu statistiku kako stojimo u samom društvu i da ima nekih pomaka i to dobrih u zadnjem desetljeću upravo vezano za zapošljavanje osoba s invaliditetom. Dobar je ovaj podatak i vezano za mjere za poticanje zapošljavanja i samozapošljavanja što smo čuli od same državne tajnice. I normalno ovo je jedna od obaveza i Vlade Republike Hrvatske pošto smo ipak i stranka Konvencije o pravima osoba s invaliditetom i ovo je sve u svrhu njihovog boljeg položaja u samome društvu. Zašto sam se konkretno javio na ovaj Zakon? To je vezano za jednu skupinu naših invalida i osoba, a to su slabovidne osobe u društvu. Postavit ću ovdje nekoliko pitanja. Ne očekujem od državne tajnice ne trebate, vidim da ste zapisivali od drugih, ne trebate mi odgovarati da uštedimo na vremenu, ali bih volio da između ova dva čitanja bude ipak odgovor Ministarstva na te primjedbe ipak vezano i za njih. Jer da ne nabrajam sve teške položaje i bolesti koje se navode u samom Zakonu, ali i uz slijepe osobe. Dobio sam jednu primjedbu upravo vezano za Udrugu slabovidnih osoba Splitsko-dalmatinske županije gdje oni na neki način su već i pisali pravobraniteljici i već u onim izmjenama 2018. godine su iznijeli svoje prijedloge zašto se oni ne bi uvrstili u ovaj Zakon i iskoristili ovo pravo. Naime, njima je i postupkom vještačenja utvrđeno većinom invaliditet samoga 2. stupnja. Za razliku od slijepih osoba, oni nisu uvršteni kao kategorija u ovom Zakonu vezano za osiguranje s povećanim trajanjem. Nemaju pravo na osobnu invalidninu niti na druga materijalna prava iz sustava socijalne skrbi iako znamo da te slabovidne osobe da su to ipak određena zdravstvena stanja koja s godinama napreduju i bez obzira na razvoj medicine i zdravstvenog sustava većina takvih slučajeva i takvih bolesti očiju ne idu naprijed i jednostavno dolazi do velike degradacije. Tako da je njihov invaliditet na taj način raste upravo i radi tih višestrukih organskih samih oštećenja. Do sada nije bio kriterij za utvrđivanje te funkcionalne nesposobnosti kroz 3. i 4. stupanj funkcionalnog oštećenja, već se isključivo kao kriterij uzimala oštrina vida od samih 10%. Dobio sam ovdje i odgovor same Pravobraniteljice za osobe s invaliditetom gdje su oni njoj i pisali prije dvije godine vezano za svoj status. Tu je evo i kolegica Ljubica Lukačić odgovorila upravo vezano za i taj prijedlog same pravobraniteljice da se taksativno i ne nabrajaju određene bolesti, nego da se i sama dijagnoza za bolest kroz postupak vještačenja u konkretnom slučaju prosuđuje vezano za beneficirani radni staž. Ali evo, drago mi je da je kolegica Lukačić se tu uključila da sam na to dobio odgovor. Ali evo, zamolio bih ovim putem i u ime Udruge slabovidnih Splita i Splitsko-dalmatinske županije da se ipak da jedno objašnjenje između dva čitanja od strane Ministarstva zašto nisu uključeni u ovaj Zakon. Hvala vam.
Replika gospodin Kujundžić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora gospodine Radin. Poštovani kolega Bačić vjerujem da svi u ovoj sabornici pozdravljamo zapravo ovakav Prijedlog zakona u ovom prvom čitanju vjerujemo isto tako da će on u drugom biti još bolji. Ono što bih vas ja htio pitati jest što mislite o statusu majke njegovateljice unutar samoga prijedloga te mislite li da hrvatska država kao takva bi trebala podignuti razinu ulaganja i definiranja statusa spomenutih? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem, potpredsjedniče. Hvala kolega Kujundžić, na ovoj replici. Vjerujem da ćemo vezano za ovaj zakon ipak postići konsenzus i da će ove male preinake koje su u samom javnom savjetovanju bile biti usvojenost od strane ministarstva. Što se tiče majke njegovateljice, i većina demografskih mjera, mislim da status i ponašanje ove Vlade u zadnja dva saziva i ovoga Hrvatskog sabora ali i svih mjera koje su donesene od svih strana samih ministarstava, kada vidimo i nalog samoga premijera da smo ovdje i dosta puta i raspravljali upravo da je svako ministarstvo dobilo i nalog vezano za demografiju i demografske mjere, da smo izdvojili Središnji ured upravo za demografiju i mlade kao jednu zasebnu jedinicu koja će se isključivo baviti ono što Europu tišti a i Hrvatsku, mislim da je to jasna poruka Vlade RH. Što se tiče majke njegovateljice, ja sam apsolutno za. Izvrstan projekt. Hvala.
Hvala lijepa. Prvo je stanka, da. G. Zekanović.
Evo poštovani kolega, tražim, zapravo potpredsjedniče Sabora, tražim stanku ispred kluba Hrvatskih suverenista da bi se dodatno očitovali o ovom prijedlogu zakona a ovdje moram evo komentirat jednu stvar koja mi je zapala za oči, pardon, za uši, a to je da ste se pohvalili kako je HDZ napravio, stvorio Središnji ured za demografiju, jel tako, i mlade, da. A niste rekli da je prije postojalo Ministarstvo demografije odnosno da je HDZ odnosno Vlada Andreja Plenkovića srozala taj resor sa ministarstva na središnji državni ured. Dakle, svi oni koji ne shvaćaju o čemu se radi, ja bi ipak rekao uz dužno poštovanje kolegi, da je upravo odnos Vlade prema demografiji kao najvažnijem problemu hrvatske države, hrvatskog naroda se upravo ogleda u tome da je ukinuto ministarstvo odnosno da je umjesto ministarstva napravljen tek središnji državni ured. Ponovit ću, središnji državni ured je po važnosti odnosno po utjecaju na politiku u Hrvatskoj, 100 puta znači manje utjecaja nego što ima ministarstvo, tako da ja i ne očekujem zapravo da će se i po pitanju mladih i po pitanju demografije išta promijeniti u Hrvatskoj jer je odnos Vlade prema tom pitanju vidljiv iz aviona.
Hvala lijepa. Gđa. Murganić je također tražila stanku.
Zahvaljujem, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Također tražim stanku u ime kluba HDZ-a vezano upravo na temu demografije i ustroja Vlade u kojem je Središnji državni ured za demografiju ima itekako značajno mjesto. Naime, uvijek smo govorili da nije važno kako je forma već kakav je sadržaj i kako će se raditi, koje mjere i koji propisi donositi. Kritičari kao što je upravo ovakvog tipa kao što je prethodni bio u obrazlaganju stanke od zastupnika Hrvoja Zekanovića, uvijek su govorili da nije dobro da je Ministarstvo za demografiju i socijalnu politiku, da će se demografiju tu utopiti u socijalnoj politici i da je upravo najidealnije rješenje da to postoje kao nešto samostalno tijelo i kao samostalni državni ured. Međutim rad Vlade i u prošlom sazivu i u ovom, demantira sve ove kritičare koji tvrde da se ništa ne donosi, doneseno je niz mjera, niz mjera koje su bile usmjerene na jačanju obitelji, na stvaranju povoljnog obiteljskog okruženja, na usklađivanju obiteljskog i osobnog života, sve na poticaju zapošljavanja mladih, na davanju stambenih kredita mladima, na izgradnju vrtića kao i druge brojne mjere uz jačanje ekonomskog gospodarstva koje je bilo itekako značajno sve do ove COVID krize. I sve je to itekako stvaralo jedno pozitivno okruženje a u smjeru jačanja općenitog razvitka naše države a pogotovo i demografskog razvitka stoga ovakve priče sigurno nisu utemeljene i to su kritike radi kritika.
Dobro, hvala. Stanke ste pretvorili u replike ali međutim stanke su odobrene a ići ćemo odmah dalje. Replika, Anita Pocrnić Radošević.
Hvala, potpredsjedniče. Poštovani kolega Bačiću, ukazala bi samo na jednu činjenicu koja se odnosi ne samo na ovu tematiku a to je različito postupanje u različitim sredinama RH. RH ima nacionalnu strategiju za osobe sa invaliditetom dugi niz godina ali je nemaju sve županije što dovodi do neujednačene provedbe u lokalnim sredinama. Recimo Ličko-senjska županija nije donesla takvu strategiju, slijedom toga ni gradovi niti općine pa imamo situaciju da potrebe i interese osoba sa invaliditetom nitko ne zastupa jer udruga je malo, one nemaju dovoljno zaposlenih osoba koje bi se s tim bavile a kada se i bave, to je u njihovo slobodno vrijeme i naravno da nisu za to plaćene. Posebno je teško u ruralnim krajevima, nemaju svi Internet, slabo smo prometno povezani i svima bi nam trebao cilj biti intenzivnije informiranje osoba o različitim pravima i pogodnostima koje mogu koristiti za poboljšanje životnih i radnih uvjeta. Hvala.
Hvala, odgovor, izvolite.
Hvala, potpredsjedniče. Kolegice, hvala na replici, vama samo jedna rečenica. Slažem se s vama, nije sve na ministarstvu i Vladi, definitivno ove mjere trebaju se spustiti i na lokalnu razinu jer tu naše osobe sa invaliditetom žive, nadovezat ću se i iskoristit ću odgovor na vašu repliku, nadovezat ću se za stanku kolege Zekanovića koji je ovako malo mučki to iskoristio i pobjegao. Slažem se s kolegicom koja je uzela stanku u ime HDZ-a, središnji ured, ovako na vrlo lagan način može koordinirati s ostalim ministarstvima, pritiskati vezano za mjere, za demografiju, mlade, znamo da je oporba bila itekako protiv kad je to bilo u jednom velikom sustavu, kada se demografija nije možda mogla istaknuti u ostalim drugim problemima. Da ne spominjemo 6 milijardi kuna za zapošljavanje mladih, svi pokazatelji, od minimalne, prosječne, studentske satnice, sve je povećano, porodiljne naknadne da ne spominjemo, stambeno kreditiranje 14 tisuća mladih obitelji, porezna reforma, smanjenje dohotka za mlade do 25. i do 30 godina, ako se kome [[Upadica: Hvala.]] ne smije zamjeriti, onda je to ovo Vladi. Zahvaljujem.
Hvala. Nemate više replika. Na kraju gđa. državna tajnica Majda Burić imat će svoje završno izlaganje. Izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani i uvaženi saborski zastupnici i zastupnice. Ja vam prije svega srdačno zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi i ono što mi je jako drago jest da smo postigli vrlo visok stupanj usuglašenosti po pitanju osoba sa invaliditetom i ovog zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem. Zadovoljstvo mi je zaista da je tako. Još jedanput ono što moram posebno naglasiti jest da su osobe s invaliditetom i sada već prema važećem Zakonu o stažu osiguranja s povećanim trajanjem uključene u ovaj zakon, a što je ustvari novina koja će, o kojoj mi sada govorimo govoreći o promjeni svega 4 članka, promjena je ta da će osobe s invaliditetom imati mogućnost beneficiranoga staža, odnosno dodatnoga staža i kada ne rade na radnim mjestima ili zanimanjima koji su, za koje je propisan ben-radni staž, a znate i sami, tijekom rasprave smo to i spomenuli, takvih je radnih mjesta 52 i 13 zanimanja. Dakle osobe s invaliditetom nakon stupanja na snagu ovoga zakona o dopunama Zakona o stažu osiguranja s povećanim trajanjem, oni će imati mogućnost dodanoga staža i kad rade, recimo kao računovođe ili pravnici ili trgovci, itd. i kada rade u nekoj profesionalnoj djelatnosti ili samostalnoj djelatnosti, dakle to je ustvari cilj ovoga, dopuna ovih zakona. Cilj je ustvari sigurnost osoba s invaliditetom, njihova veća sigurnost i bolja pozicija na tržištu rada. Samo 2 odgovora, odnosno 2 komentara. Što se tiče profesionalnih ribara, moram spomenuti da je njihovo uvećanje 12 za 15, njih je oko 700 i oni imaju beneficirani radni staž, što znači da u roku jedne godine ostvaruju 3 mjeseca dodanoga staža. Što se tiče pitanja koja mi je postavila gospođa, mi smo našim dragim ribarima čije smo pismo zaprimili, na vrijeme odgovorili, odgovor je poslan na vrijeme i vrlo je iscrpan, ja ću vrlo kratko. Dakle, kad govorimo o obrtnicima, vi sami poštovana gđo. saborska zastupnice znate da moramo razlikovati radno mjesto, odnosno radni odnos od statusa obrtnika što se tiče beneficiranog radnog staža, on se odnosi na radno mjesto, a bitne sastavnice radnog odnosa su obaveza osobnog obavljanja rada, odnosno osobnost, tu je subordinacija, tu oneroznost, odnosno naplativost i tu je ono što je jako, jako bitno, kontinuitet i trajnost obavljanja poslova. Što se tiče vještaka, to mi je još jedna napomena i to je nešto što sam vam dužna spomenuti, kad govorimo o teškim dijagnozama, koje se odnose na osobe s invaliditetom, ustvari o tim dijagnozama govore, analiziraju ih, propitkuju vještaci Zavoda za vještačenje i zapošljavanje osoba s invaliditetom. U svakom slučaju, još jedanput svima zahvaljujem na konstruktivnoj raspravi, na visokom stupnju usuglašenosti i vjerujem da se vrlo skoro vidimo i na drugom čitanju. Hvala vam.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo… Doviđenja, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.