Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, otvaram 19. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i ambasada u BiH, predstavnici određenih nevladinih organizacija i predstavnici medija. Srdačno pozdravljam sve prisutne poslanike i goste. Odsustvo su opravdali poslanici: Mladen Bosić, Nermin Purić i Adnan Bašić. Prema informaciji službe, sjednici je prisutan 31 poslanik. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Kada je riječ o izmjenama dnevnog reda, želim vam reći da su u naš današnji dnevni red uvrštene i nove tačke: - tačka 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana BiH (drugo čitanje), odgođeno izjašnjavanje na 15. sjednici Doma, održanoj 8.12.2011. godine; - tačka 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH (drugo čitanje), također odgođeno izjašnjavanje na 15. sjednici Doma; - tačka 6. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o sistemu državne pomoći u Bosni i Hercegovini (zakon u prvom čitanju), odgođeno izjašnjavanje na 13. sjednici Doma. Tačku 8. Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti, dopunili smo s Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Da li se neko javlja? Prvi za raspravu o dnevnom redu prijavio se poslanik Borislav Bojić. Izvolite. 2
Uvaženo predsjedništvo, kolege poslanici, uvaženi gosti, dame i gospodo, prije prelaska na raspravu o dnevnom redu postoji potreba kao prethodno pitanje da u ime Kluba poslanika SDS-a zatražim informaciju o aktivnostima koje su vođene ovdje u Parlamentu u vezi sa postavljanjem simbola. Naime, ja sam i postavio pitanje u vezi sa simbolima, prije svega u ovom visokom domu, ovdje u ovoj sali, računajući da ćemo sledstveno ozbiljnim državama, recimo, kao što je Austrija ili Njemačka koja u svom parlamentu ima predstavljene sve pokrajine i kao takva jednostavno ponaša se u skladu sa Ustavom. Ustav BiH je i definisao ovo pitanje i da ga ja ne ponavljam. S obzirom da je juče pristupljeno postavljanju simbola, ne znam na osnovu koje naredbe, da li se radi o nekoj pismenoj naredbi, da li se radi o usmenoj naredbi ili pak postoji neki pravilnik, nekakav pravilnik koji definiše ovo pitanje, s obzirom da je u prostorije SDS-a određen broj izvršilaca opremljen sa raznim instrumentima došao da postavlja simbole. Kao prethodno pitanje tražim pauzu u ime Kluba poslanika SDS-a, onoliko koliko je potrebno Kolegijumu da nam se odgovori na ovo pitanje kako bismo poslije tog odgovora mogli sledstveno tome da odlučimo dalje o našim postupcima. Mislim da sam bio dovoljno jasan i u ime Kluba poslanika SDS-a tražim adekvatnu pauzu. Koliko vama treba, nas što se tiče, ako možete i za pola sata i 15 minuta, nije nikakav problem, ali pauzu u ime Kluba poslanika SDS-a. I molim odgovor na ova pitanja koja sam već rekao. Hvala.
Dobro. Prvo, želim podsjetiti da smo otvorili raspravu o dnevnom redu. Vi kao i svi poslanici Predstavničkog doma u okviru ove tačke dnevnog reda mogu tražiti skidanje određenih tačaka dnevnog reda ili dopunu dnevnog reda, u skladu sa odgovarajućim odredbama Poslovnika. Međutim, poslovnički svaki poslanik ima pravo u ime kluba da zatraži pauzu do 30 minuta. Ja jedino pitam kolege iz Kluba SDS-a koliku dužinu pauze tražite, maksimalno je do 30 minuta?
Ja sam i prije prelaska na raspravu o dnevnom redu tražio riječ. Dakle, ja nisam imao mogućnost, s obzirom da Vi vrlo brzo govorite, da prije prelaska na dnevni red tražim pauzu u kojoj tražim odgovor na pitanje, da ga ne ponavljam sada, jer nema smisla da ponavljam ono što sam maloprije rekao. Dakle, prije prelaska na dnevni red. To je dakle bio moj pristup, prije prelaska na dnevni red da mi se dostavi informacija u vezi sa aktivnostima, da ne ponavljam sad ovo što sam maloprije rekao.
Vi ste to postavili kao poslaničko pitanje.
Ne, ne, ne, tražim pauzu u ime Kluba SDS-a i tražim obrazloženje, jer smo juče u Klubu poslanika SDS-a imali određenu vrstu intervencije, da li su to radnici Parlamenta ili neko drugi. Tražim po čijem naređenju, da li po nekom pravilniku ili po nekoj uredbi. ... možda imate namjeru 3 da realizujete upravo ovo moje poslaničko pitanje. Ne znam o čemu se radi. Dakle, prije nego što pređemo na dnevni red, molim vas u ime Kluba SDS-a tražim pauzu i da mi se da odgovor na ovo pitanje što sam postavio.
Iskreno rečeno ne znam za ta događanja. Dajem pauzu 30 minuta i zakazujem odmah Prošireni Kolegij Predstavničkog doma. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici, nastavljamo sa radom 19. sjednice Predstavničkog doma. Trenutno se nalazimo u ovom dijelu sjednice gdje se govori o dnevnom redu. Imali smo jedno urgentno pitanje koje je postavljeno u ime Kluba SDS-a, sazvali smo Prošireni kolegij Predstavničkog doma i jednoglasno se dogovorili o određenim stvarima, o čemu ću vas sada i obavijestiti. Dakle, na Proširenom kolegiju prvo smo dogovorili da vam pročitam jednu kratku informaciju koju je dostavila Sanja Jokić, direktor Službe za zajedničke poslove institucija BiH, a ta informacija glasi: 'Poštovani, Obavještavamo Vas da današnje ... postavljanje grbova u prostorije Parlamentarne skupštine BiH nije izdato od strane rukovodstva Službe za zajedničke poslove, nego su radnici samoinicijativno postavljali grbove u prostorijama u kojima do sada nisu bili postavljeni. Međutim, s obzirom da ne postoji pravni akt koji reguliše unifikaciju postavljanja grbova unutar prostorija institucija BiH, naša služba će iste postavljati isključivo po zahtjevu Sekretarijata Parlamentarne skupštine BiH. S poštovanjem, direktor ...' Osim ovoga na Proširenom kolegiju smo također jednoglasno usvojili – uz pristanak i predstavnika, odnosno zamjenika predsjednika Kluba SDS-a koji je predstavljao taj klub na Proširenom kolegiju – da zadužujemo Sekretarijat Parlamentarne skupštine BiH da sagleda i ispita ove navode koji su došli od direktora, kao i ove navode od Kluba SDS-a, te da o tome povratno informišu Prošireni kolegij Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Nadam se da smo s ovim apsolvirali ovo pitanje. Još smo kod dnevnog reda. Za riječ se još javio Mirsad Đugum, nakon toga gospodin Šefik Džaferović. Izvolite, kolega.
Poštovani predsjedavajući, poštovane dame i gospodo, uvaženi poslanici i predstavnici medija, kao predsjednik Kluba poslanika Saveza za bolju budućnost sa žaljenjem vas informišem da 4 ćemo mi kao apsolutni lideri opozicije, što se vidi po broju mandata u ovome domu, demonstrativno na sat vremena napustiti današnje zasjedanje. Ovo činimo zato što je član Predsjedništva BiH gospodin Bakir Izetbegović, između dva naša zasjedanja, dao intervju u jednom sarajevskom dnevnom listu i eksplicitno rekao ovo, pod navodnicima, 'nije prvi, ali je posljednji sukob SDA i Radončića'. Kada se ovome doda i kontekst u kojem je izrečena ova rečenica, nije teško zaključiti da imamo uistinu neviđenu, nedopustivu situaciju da nominalni šef države prijeti lideru opozicije. Stoga odlazimo sa ove sjednice, uvjereni da SDA većinski neće podržati prijetnje u njeno ime i poručujemo da opasne poruke neće uplašiti ni Radončića ni Savez za bolju budućnost BiH da i dalje uporno tražimo obračun sa korupcijom, organiziranim kriminalom i pojedincima koji su na njenom čelu 20 godina.
Kolega Đugum, ja moram pitati samo je li ima nešto vezano za današnji dnevni red?
Ovo je, prije dnevnog reda, da obavijestimo Parlament da nećemo učestvovati u daljnjem radu, a onda ćete ovo dobiti i u pisanoj formi na sat vremena da ćemo demonstrativno napustiti zasjedanje.
Riječ ima gospodin Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo, vidim da je u dnevni red ove sjednice Prošireni kolegij uvrstio dvije tačke dnevnog reda. Jedna je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti i druga je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu. Mi smo na jednoj od prošlih sjednica nakon rasprave odložili izjašnjavanje o ovim zakonima, s ciljem da se pokuša u međuvremenu naći usaglašen stav kada su u pitanju ovi zakoni. Koliko ja znam, do sada aktivnost na planu iznalaženja zajedničkog stava ili mogućeg zajedničkog stava nisu činjene, ili nisam dovoljno informisan. Molio bih vas da mi kažete da li je šta rađeno na planu usaglašavanja tekstova ovih zakona ili ne, da bih mogao zaključiti kako da se odnosim spram ovih zakona. Ukoliko te konsultacije nisu činjene, nisu rađene, ja mislim da bi mi trebali u BiH povodom ova dva zakona obaviti konsultacije, kako između sebe tako i sa predstavnicima Evropske komisije, da vidimo šta je to što može da bude na ovim dokumentima i šta je to što ne može da bude i kako treba da izgleda 'Zakon o prebivalištu', da li treba mijenjati režim ili ne. I mislim da bi to bilo korisno za sve nas. Ja neću tražiti skidanje ovih tačaka s dnevnog reda jer pretpostavljam kakav će rezultat glasanja biti, ako nema koncenzusa među vama u Kolegiju, ali želim ovo da kažem da sam ovo vidio i molim prije svega odgovor na pitanje da li je išta činjeno kako bi se ispoštovali zaključci sa one sjednice kada smo odložili izjašnjavanje povodom ovih tačaka. Toliko, hvala vam. 5
Nadam se da me nećete pogrešno razumjeti, ali moram reći da konkretno ovo pitanje o kojem ste govorili je uvršteno na dnevni red na prijedlog Proširenog kolegija Predstavničkog doma. U radu Proširenog kolegija je učestvovao predsjednik Kluba SDA i malo me čudi da niste obavili konsultacije sa njim. On je mogao vama dati i jučer i jutros sve informacije na ova pitanja. Ako ima konkretno prijedloga da ovo skinemo s dnevnog reda, možete to predložiti; ako nema, nemamo šta dalje. Kolega Džaferović, izvolite još jednom.
Vidite, gospodine predsjedavajući, ja se nadam da ni Vi mene nećete pogrešno razumjeti. Ja sam naravno dobio te informacije, nismo mi neinformirani. Na kraju krajeva, ja znam da nije bilo nikakvih konsultacija, ali to ne znaju svi. Ja znam sve šta je bilo jučer na Kolegiju. Mi se informišemo unutar našeg kluba, prema tome stvari su potpuno jasne. Ja mislim da bi bilo dobro da se obave konsultacije. Radi se o dva vrlo važna zakona oko kojih treba postići konsenzus unutar BiH. Nema ga u ovom trenutku, i to nije dobro. I treba obaviti konsultacije sa Evropskom komisijom, ne da nam kažu šta ćemo raditi, nego da nam objasne i pomognu. Radi se o međunarodnom dokumentu i radi se o slobodi kretanja unutar BiH. I evo, ja sam rekao da neću predlagati jer pretpostavljam kakav će biti ishod glasanja, ali evo, bez obzira na to, ja predlažem da se ove dvije tačke skinu s dnevnog reda i ispoštuje zaključak sa one sjednice kada smo ove tačke skinuli, dakle da se obave konsultacije. Toliko, hvala vam.
Prije nego što dam diskusiju, zaista Vašu diskusiju shvatam dobronamjerno i potpuno mi je jasno koliko je važno ovo o čemu govorimo. A za diskusiju oko dnevnog reda prijavio se i kolega Živković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, s obzirom da o ovim tačkama dnevnog reda više nema rasprave, one su došle, govorim za ove dvije tačke dnevnog reda, ali isto tako i za sljedeću, 'Zakon o sistemu državne pomoći', nema rasprave. Moram na ovakva tumačenja ovih zakona od strane gospodina Džaferovića da kažem nešto prije nego što dođemo do tačaka dnevnog reda oko kojih nema rasprave. Ko je kome branio da se ne raspravlja o ovim zakonima u vremenu koje je iza nas, a ono je skoro mjesec dana? Ko garantuje da će tako da ostane i da se o tome neće raspravljati i sljedećih godinu dana? Imali smo dovoljno vremena i, koliko vidim, dovoljno u ovome parlamentu osjećaja za važnost ovih zakona da ih prolongiramo i da se o njima ne izjašnajvamo. Govorim o štetama koje prouzrokuje činjenica da u ladici ovoga Predstavničkog doma stoje zakoni i da uvodimo prakse da oko nečega ako ne možemo da se dogovorimo, onda da nađemo 6 jednu ladicu u koju ćemo trpati zakone. Ja mislim da je to nedopustiva praksa. Ističu nam rokovi. Ministarstvo civilnih poslova svakodnevno nas obavještava da nedostaju dokumenta koja naši građani trebaju da dobiju. Da se moraju javne nabavke ispoštovati i zahtjev koji je potreban da se ti dokumenti dobiju. Šta gubi ovaj dom ako ta dva zakona pusti da dođu do Doma naroda i da tražimo konsenzus u Domu naroda? Dajemo mogućnost da ti zakoni ostanu živi, dajemo mogućnost da Dom naroda raspravlja o tim zakonima i ako je potrebno i moguće naći konsenzus da ga tražimo u Domu naroda. Nemojte da ovaj Predstavnički dom bude mjesto gdje će zakoni hibernirati čitavu ovu zimu. Dajte mogućnost da i drugi rade svoje poslove u ovoj zemlji. Ako se i obori ovaj zakon, što ja vjerujem da poslanici sigurno neće uraditi, pa novi Savjet ministara koji treba da dođe neka predloži odmah druge zakone. U čemu je problem? U čemu je problem? Problem je da nema političke volje da se ozbiljno uđe u posao u ovoj godini. Hvala.
Da li se eventualno još neko javlja za diskusiju? Nema više prijavljenih za diskusiju. Kolega Džaferoviću, je li vaš prijedlog ostaje da se ove dvije tačke skinu s dnevnog reda?
Ovo su obavezne tačke.
Ako se ide na glasanje, 10 minuta pauze.
Evo vi imate pravo na 10, a ja u skladu sa članom 77. stav (3) dajem pauzu od 60 minuta, a za 30 minuta sazivam sjednicu Proširenog kolegija. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici, podsjećam da sam zaključio raspravu o dnevnom redu. Imali smo sjednicu Proširenog kolegija i Prošireni kolegij je zaključio jednoglasno da su tačka 3. i 4. današnjeg dnevnog reda obavezne tačke dnevnog reda. U tom smislu i kolega Džaferović se saglasio i sada ću pročitati dnevni red današnje sjednice
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja se izvinjavam samo još jednom provjera da li ste otvorili raspravu i o Zapisniku sa 17. sjednice?
Da.
Da, ok. Ja imam jednu intervenciju. Ja znam da je uobičajeno da se u zapisnicima navodi da su u raspravi učestvovali, pa se navedu imena poslanika itd. U Zapisniku sa 17. sjednice Predstavničkog doma, koja je održana 30. decembra, ja sam imala intervenciju i povodom dnevnog reda, a u dva-tri navrata po različitom osnovu sam učestvovala i u raspravi. Moja intervencija povodom dnevnog reda je bilo pitanje, odnosno ja sam problematizirala da li su ispunjene poslovničke pretpostavke u skladu sa Ustavom i zakonima da Parlamentarna skupština, odnosno Predstavnički dom raspravlja o Prijedlogu zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu. 10 I evo, ja bih vas zamolila da u ovom prvom dijelu Zapisnika, gdje stoji da sam učestvovala u raspravi o dnevnom redu, unesete ono što sam zaista i rekla tim povodom. Sadržina neka ostane ova uobičajena, ja znam da ima i stenogram sa diskusija, ali ja bih vas zamolila da povodom dnevnog reda, imajući u vidu specifičnu težinu sadržine i moje intervencije, to stoji u Zapisniku. Zahvaljujem.
Nadam se da su ovo i stručne službe zabilježile. Više se niko ne javlja u okviru prve tačke dnevnog reda. Zatvaram raspravu. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda: Ad.2. Poslanička pitanja a) Komentari na dobivene odgovore Do današnje sjednice odgovore na postavljena pitanja su dobili: Mirsad Đugum, Dušanka Majkić, Beriz Belkić, Nermin Purić, Zijad Jagodić, Slavko Jovičić, Azra Hadžiahmetović, Šemsudin Mehmedović, Boško Tomić, Emir Kabil, Denis Bećirović, Nermina Zaimović-Uzunović, Amir Fazlić, Mato Franjičević, Ismeta Dervoz, Zvonko Jurišić, Šefik Džaferović, Aleksandra Pandurević, Vesna Krstović-Spremo, Milorad Živković, Danijela Martinović i Lazar Prodanović. Ima li komentara na dobivene odgovore? Nema prijavljenih, ili ima? Izvolite, gospođa Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja se zaista odmah prijavim, ali ja ne znam, tehnika možda malo kasnije reaguje, ali javim se odmah kada kažete.
Nije problem, izvolite.
Zahvaljujem. Vi ste moje ime nabrojali među onima koji su dobili odgovore. Ja sam imala tri poslanička pitanja i na sva tri sam dobila odgovore. Ja ne znam da li su sva tri sadržana u tom jednom zahtjevu, ali evo ja ću malo i precizirati. Podsjetit ću vas da sam 27.12., odnosno ovde se poziva na dopis od 27.12., postavila i pitanje: 'Koliko je koštalo printanje materijala na tri jezika u cijelom lancu razmatranja izvještaja o reviziji, uključujući i Zbirno mišljenje o revizorskim izvještajima finansijskog poslovanja?' 11 Prvo, zahvaljujem se na odgovoru, kako Uredu za reviziju, tako i zajedničkim službama Parlamentarne skupštine, ali evo zamolila bih kolegice i kolege poslanike, a posebno Kolegij, da obrate pažnju na sadržinu odgovora na ovo poslaničko pitanje. U tom smislu bih i inicirala da eventualno Kolegij razmotri mogućnost reduciranja ovih troškova koji su zaista ogromni. Kada pogledate i odgovor naći ćete uporište za tako nešto. To je jedno. Drugo poslaničko pitanje, ukoliko već dajemo komentare na sve, odnosilo se na pitanje tzv. iračkog duga. Pitanje je bilo upućeno Vijeću ministara, Vladi Federacije BiH i Vladi RS-a. Od Vijeća ministara dobila sam odgovor kako su se oni sami isključili iz ove problematike iako se radi o poštovanju odredbi iz Sporazuma o sukcesiji. Od Vlade RS-a sam dobila detaljan i precizan odgovor i ovom prilikom se zahvaljujem na takvom odgovoru. Od Vlade Federacije sam prvo dobila odgovor da to nije njihova nadležnost i da su to proslijedili Agenciji za privatizaciju, da bi od Agencije za privatizaciju dobila dopis da su oni poslali upit Hidrogradnji, a onda sam dobila nešto uopšteno od Hidrogradnje. Dakle, da prevedem, od Vlade Federacije nisam dobila odgovor na moje pitanje. I ja bih vas zamolila da od tri adrese na koje sam uputila poslaničko pitanje se ponovi pitanje Vladi Federacije BiH. Dakle, to je drugo pitanje. I treće pitanje odnosilo se na Agenciju, odnosno bilo je upućeno institucijama BiH, a odnosilo se na rok za prvu akreditaciju visokoškolskih ustanova, odnosno šta su propusti Agencije, nadležnih obrazovnih vlasti i propusti visokoškolskih ustanova? Ja sam dobila odgovor od Agencije za razvoj visokog obrazovanja, iako Agencija nije jedini subjekt koji je u cijelom ovom lancu nadležan. Agencija me je podsjetila na ove rokove koje su istakli, za koje sam znala i koji su bili i motiv da postavim poslaničko pitanje i, drugo, pobrojala je nadležne institucije, ne čineći uopšte adresiranje eventualno propusta pojedinih institucija u ovom lancu za činjenicu da nemamo ni jednu akreditiranu visokoškolsku ustanovu u BiH, niti su diplome koje izdaju visokoškolske ustanove od 15. avgusta 2011. godine validne u skladu sa našim zakonima. Zato molim da se ponovi i ovo pitanje. Hvala.
Dobro. Molim ostale poslanike da pokušaju da se uklapaju u poslovnički predviđeno vrijeme. Imamo još tri poslanika za komentare na dobivene odgovore, onda prelazimo na nova pitanja. Riječ ima Lazar Prodanović.
Gospodine predsjedavajući, ja sam dobio odgovor na moje pitanje koje se odnosilo na negativan imidž BiH na stanje u pogledu ovog izvještaja koje se odnosi na korupciju u BiH. Agencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije dostavila je odgovor na pitanje, ja se zahvaljujem na ovom pojašnjenju. Zaodvoljan sam odgovorom, nisam zadovoljan ovim što je u BiH za šest mjeseci, za više od šest mjeseci nakon izbora rukovodstva Agencije učinjeno. Zapravo nije učinjeno ništa, izuzev što imenovani vjerovatno primaju samo svoje plate. Nedozvoljivo je da Savjet ministara nije učinio više na obezbjeđenju, odnosno nije učinio ništa na obezbjeđenju uslova za rad Agencije i provođenje Akcionog plana za sprečavanje korupcije. Dakle, nije data saglasnost na Pravilnik o unutrašnjoj organizaciji, nije obezbijeđen smeštaj za Agenciju, tako da Agencija faktički funkcioniše sa rukovodiocem i njegova dva zamenika. 12 Mislim da je potrebno učiniti hitne korake kako bi se ovo stanje prevazišlo i kako bismo u najskorije vreme imali rezultate na sprečavanju korupcije. Ova zemlja ne može govoriti da ima bilo kakav napredak ukoliko se ne bude ponašala makar u onolikoj mjeri kako se ponašaju zemlje u okruženju koje teže ka članstvu u EU. Zašto će nam postojati neko tijelo koje neće ukazati na dramatično i spriječiti dramatičan napredak u korupciji u BiH? Dakle, potrebno je učiniti korake koji će ove godine BiH sa dna ove tabele u negativnom smislu percepcije i korupcije pomjeriti za makar nekoliko ljestvica, a mislim da je to moguće, prije svega, ukoliko postoji dovoljno političke volje, odluke ovog tijela koje je imenovalo rukovodstvo i Agenciju, a takođe i novog Savjeta ministara koji kao jedan od prvih zadataka mora preduzeti sve mjere da se obezbijede neophodni uslovi, kako ne bi bilo opravdanja za ono što do sada ništa nije urađeno. Hvala vam lijepo.
Riječ ima poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Moje pitanje je bilo: 'Šta Vlada Republike BiH i nadležno ministarstvo iz Federacije BiH poduzima na rješavanju problema vezanih između Fonda PIO/MIO i Fonda RS-a?' Odgovor sam dobio veoma brzo. Ja nisam zadovoljan ovim odgovorom. Istina, oni konstatuju da su ovo veoma složena pitanja koja nužno treba da rješavaju, što povlače i mnogi niz godina i koordinativnih aktivnosti različitih organa. Pa ja sam iz tih razloga i postavio pitanje, da ne moramo sve u BiH rješavati sudskim putem, da to možemo da radimo i na drugačiji način, u dogovoru. Vlade i jednog i drugog entiteta su odgovorne za ovaj dio posla. I nadam se da će, i pored ovoga što su odgovorili, nastojati da se ovo pitanje i ovaj problem riješi, kako ne bi pojedinačno ljudi morali da idu u Strazbur i da se izlažu novim troškovima. Hvala.
Riječ ima Mato Franjičević. Izvolite.
nije uključen mikrofon
Dobro. Otvaramo b) Nova poslanička pitanja 13 Prije nego što otvorimo ovaj dio ove tačke dnevnog reda, samo vas želim upoznati i skrenuti pažnju da planiramo od 14,00 do15,00 sati danas praviti pauzu. I sljedeća pauza, ako ne završimo, je od 16,30 do 17,30, zbog sastanka članova Kolegija sa gospodinom Sorensenom. Tako da imate to sve u vidu. Ako je ikako moguće da pitanja pokušate kraće obrazlagati, a da dostavljate i u pisanoj formi. Izvolite. Riječ ima Aleksandra Pandurević.
Hvala, predsjedavajući. Moje pitanje je upućeno Visokom sudskom i tužilačkom savjetu. Naime, SDS je 28. septembra 2011. godine protiv tužioca Okružnog tužilaštva Doboj Gorana Rubila uputilo pritužbu Kancelariji disciplinskog tužioca Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, koja je zaprimljena 30. septembra. Naime, Predstavnički dom ovdje, povodom rasprave o Izvještaju o radu Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, na svojoj 8. sjednici, održanoj 25. avgusta, usvojio je zaključak kojim se od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta traži da analizira tok sudskog procesa koji je doveo do oslobađajuće presude ubici potpredsjednika SDS-a Branislava Garića, a u predmetu u kojem je Rubil bio tužilac. Na sjednici Kolegijuma Okružnog tužilaštva u Doboju razgovaralo se o tom zaključku i o diskusijama koje su se čule u ovom parlamentu, što je bio povod da tužilac Rubil izgubi kontrolu i u prisustvu šest ostalih tužioca, između ostalog, predsjedniku SDS-a opsuje srpsku i četničku majku. SDS je zbog tog podnijela republičkom tužiocu prijavu protiv Rubila za krivično djelo izazivanje nacionalne, rasne i vjerske mržnje i netrpeljivosti, koja je upućena i Visokom sudskom i tužilačkom savjetu, kao prilog našoj pritužbi. Takođe u prijavi Visokom sudskom i tužilačkom savjetu smo naveli da ovo nije prvi ispad te vrste tužioca Rubila, te da je tokom jednog suđenja u Modriči u prisustvu sudije i većeg broja svjedoka, takođe, uputio određene psovke i poruke predsjedniku SDS- a, a sve zbog insistiranja na rasvjetljavanju procesa koji je doveo do oslobađajuće presude ubici pokojnog Branislava Garića. Kako smo do danas od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta dobili samo jednu brošuru, 'Kako podnijeti prijavu Kancelariji disciplinskog tužioca?, ali ne i povratnu informaciju o našoj pritužbi, ovaj put od Visokog sudskog i tužilačkog savjeta tražim da nam odgovori: Koje su mjere poduzete po našoj prijavi i koje su sankcije izrečene Goranu Rubilu eventualno? I drugo pitanje: Koliko je još disciplinskih prijava podnijeto protiv Rubila u posljednje tri godine i kako su ti postupci okončani? Istovremeno, da ne bih ponavljala, ja pokrećem inicijativu s obzirom da je ovaj parlament na svojoj 8. sjednici usvojio zaključak kojim se od Visokog sudskog tužilačkog savjeta traži analiza procesa koji je doveo do oslobađajuće presude, a mi do danas nismo dobili tu inicijativu, mislim da je proteklo dovoljno vremena da je Visoko sudsko moglo da uradi tu analizu, i mi stoga pokrećemo inicijativu za uvrštavanje u dnevni red tačke: Analiza Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, toka 14 sudskog procesa koji je doveo do oslobađajuće presude ubici potpredsjednika SDS-a Branislava Garića. Hvala vam.
Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg, gospodin Božo Ljubić. Izvolite.
Kolegice i kolege zastupnici, ja pokrećem inicijativu. Dakle, predlažem da Zastupnički dom, ako je moguće, i oba doma Parlamentarne skupštine provedu raspravu o stanju i djelovanju javnih emitera u BiH, javnih medija. Obrazloženje: O značenju i važnosti javnih medija ne treba govoriti. Smatram da je svima jasno kolika je uloga i utjecaj javnih medija ovdje. Mislim, konkretnije, ponajprije na javne TV emitere. Naime, svjedoci smo često afera i aferica koje se mogu smjestiti u sferu poslovodstva, financija, organizacije itd. No mene i sve nas treba više brinuti programska politika i program javnih emitera koji je, po mom mišljenju i ne samo po mom mišljenju, u suprotnosti s funkcijom javnih medija i zakonskim propisima u demokratskim društvima, te u suprotnosti s proklamiranim programskim načelima. Postalo je, nažalost, pravilo da su se neki javni emiteri, koje plaćaju građani ove države, stavili u funkciju određene politike ili određenih politika, koje nikako ne možemo nazvati demokratskim. I ne samo to, već i sami, umjesto da izvještavaju o događajima i procesima, vode svoje ratove, osuđuju i presuđuju i pojedincima i strankama, a često i čitavim narodima. Takvo djelovanje je razorno za svako društvo, posebice za naše društvo u BiH koje je još uvijek traumatizirano nedavnim ratom, socijalnom i gospodarskom krizom, ideološkim, stranačkim, nacionalnim razlikama i pogledima po brojnim pitanjima. Smatram da bi ovako destruktivno djelovanje javnih emitera bilo pogubno i za stabilnija društva nego što je društvo BiH. Smatram da je Parlament mjesto gdje o ovom velikom i opasnom problemu moramo otvoreno prodiskutirati i donijeti određene zaključke. To je mnogo bolje nego pojedinačne slučajeve neprofesionalnog, neetičnog, tendencioznog ili malicioznog djelovanja javnih emitera rješavati na sudovima. Tada se i ovi sudski procesi ponovno koriste za propagandu, za obranu tzv. naših ili napad na druge. Kao što vidite, nisam tražio nikakvu informaciju kao podlogu za ovu raspravu, jer podlogu za raspravu možemo naći skoro svaki dan ili skoro svaku večer, ako gledamo ove emitere. Isto tako tražim da Parlament donese odluku da se ta rasprava prenosi izravno na čitavoj teritoriji BiH. Hvala lijepo.
Riječ ima Milica Marković. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ja imam dva pitanja. Jedno je za Tužilaštvo BiH, a drugo je za Sud BiH. Dakle, prvo pitanje je za Tužilaštvo BiH: 15 'Tražim od Tužilaštva BiH da mi dostavi informaciju o sljedećem: 1. Koliko je, brojem i imenom, Tužilaštvo BiH podiglo optužnica za ratni zločin na području BiH, od dana od kada je Tužilaštvo dobilo mandat za to pa do 19.1.2012.? 2. Koliko je, brojem i imenom, istraga po predmetu ratnog zločina na području BiH od kojih je Tužilaštvo BiH odustalo sa obrazloženjem zbog nedostatka dokaza?' Drugo pitanje za Sud BiH: 'Tražim od Suda BiH da mi dostavi informaciju o sljedećem: 1. Koliko je Sud BiH donio presuda koje su postale izvršne po predmetu ratnih zločina, a u periodu od kada je Sud dobio mandat za to do 19.1.2012., sa sljedećim podacima: a) ime i prezime osuđenog lica; b) nacionalna pripadnost i c) visina kazne? 2. Koliko je Sud BiH donio oslobađajućih presuda po predmetu ratnog zločina za period koji je prethodno naveden, sa podacima: a) ime i prezime oslobađajućeg lica i b) nacionalna pripadnost?' Obrazloženje za ova moja pitanja je što kao poslanik smatram da je u posljednje vrijeme i po posljednjim postupcima Suda i Tužilaštva BiH ove visoke sudske institucije su pravosudne postale vrlo diskutabilne u BiH, njihov rad zapravo. I zbog različitih informacija želim da dobijem ove podatke, s tim što želim da kažem da dosta informacija o ovome ja tražim zvanično od Tužilaštva i od Suda da mi dostave, zato što ne želim da parcijalno skupljam te podatke, ali pri tom hoću da kažem da dosta tih podataka je već poznato i da je vrlo moguće podatke koje će meni Sud i Tužilaštvo dostaviti je moguće uporediti sa nekim drugim izvorima. Tako da hoću da unaprijed upozorim one koji budu dostavljali odgovore na ova pitanja da, ne misleći da je nemoguće napraviti direktan uvid u registre i u spise i Tužilaštva i Suda BiH, sasvim je moguće i izvjesno da podatke i informacije koje ja dobijem od njih je moguće uporediti. A naravno, to može uticati pozitivno ili negativno na dalji kredibilitet i poziciju tih dviju ustanova. Hvala.
Riječ ima Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Ja imam kratko poslaničko pitanje. Upućujem ga Kolegiju Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i Predsjedništvu BiH.
Samo jedna mala intervencija. Mi smo na prošloj sjednici protumačili čl. 151. i 156. Poslovnika i konstatirali da članovi Kolegija ne mogu poslanicima niti poslanici članovima Kolegija postavljati pitanja. Samo da smo načisto s tim. 16
Dobro. Ali pretpostavljam da će vas sadržina pitanja interesovati. Ali evo, ima i Predsjedništvo, naravno. Dakle, pitanje je sljedeće: 'Da li danas, 19. januara 2012. godine, ova država BiH ima Zakon o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu?'
Riječ ima poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, upućujem poslaničko pitanje Ministarstvu finansija i trezora BiH. Pitanje se odnosi na realizaciju novčanih sredstava po HiPERB projektu. Kao što je poznato riječ je o doniranim sredstvima Vlade Grčke iz ranijeg perioda. Ovim sredstvima je rekonstruisana današnja zgrada Savjeta ministara, odnosno Zgrada prijateljstva između BiH i Grčke. Pored toga, dio ovih sredstava je bio namijenjen za rekonstrukciju Opšte bolnice Kasindol u Istočnom Sarajevu. Na osnovu podataka do kojih sam došao, znam da po osnovu tog projekta u budžetu BiH trenutno ima 4.160.171 KM neutrošenih namjenskih sredstava za potpunu realizaciju HiPERB projekta. Moje pitanje: 'Zašto se kasni sa realizacijom ovog projekta i zašto se sredstva stalno prenose i ostaju neutrošena, ako znamo da se u skladu sa članom 14. stav (7) Zakona o finansiranju institucija BiH ova namjenska sredstva mogu tretirati kao višegodišnja kapitalna ulaganja i nije bilo prepreka za njihovu realizaciju i u situaciji kada budžet institucija BiH za 2011. nije bio usvojen? U sklopu odgovora tražim da mi se dostavi detaljna informacija o realizaciji sredstava po ovom projektu od strane zaduženog HiPERB koordinatora.' Hvala.
Riječ ima poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedavajući, moje pitanje upućeno je Regulatornoj agenciji za komunikacije: 'Koliki je broj žalbi građana o kršenju Kodeksa za 2011. godinu upućen Vijeću za štampu, odnosno Regulatornoj agenciji za komunikacije i koji su to slučajevi? Koje mjere Regulatorna agencija za komunikacije sprovodi kako bi se ovaj negativan trend uskladio sa regulatornim okvirima EU, s obzirom na to da je Evropska komisija predočila neujednačen napredak u oblasti elektronskih komunikacija i informacionih tehnologija?' Molim za pismeni odgovor. Hvala vam.
Riječ ima poslanik Borislav Bojić. Izvolite. 17
S obzirom da ćemo i danas imati raspravu koja se odnosi na Spoljnotrgovinsku komoru, ja koristim priliku da postavim poslaničko pitanje, zato što ne mogu da pretpostavim da li je moguće obezbijediti donošenje zaključka, a vjerujem da će na poslaničko pitanje Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa da odgovori. Stoga postavljam pitanje koje upućujem Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i molim da mi dostavi pregled prenesenih javnih ovlaštenja na Spoljnotrgovinsku komoru BiH sa detaljnom analizom uspješnosti njihovog izvršavanja i načina korištenja od strane Spoljnotrgovinske komore BiH. Molim da mi se ovaj odgovor dostavi u pisanoj formi. Zahvaljujem se.
Riječ ima Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsjedatelju. Dame i gospodo zastupnici, uvaženi gosti, bez obzira na ovo prethodno tumačenje, pošto ja mislim da ono nije adekvatno, ovo tumačenje se odnosi da mi zastupnici jedan drugom nemamo pravo postavljati zastupnička pitanja, ali mi zastupnici imamo pravo postavljati pitanja Kolegiju Doma, pogotovo kad je Kolegij vezan za određene zaključke koje je donio Zastupnički dom, pa ih eventualno nije realizirao te imamo pravo znati zašto nisu realizirani. Pa ću ja, znači koristeći na takav način ovo pravo, i Kolegiju Zastupničkog doma i Vijeću ministara BiH i Predsjedništvu BiH, svima skupa postaviti nekoliko pitanja i potpitanja. Iako je slično pitanje već postavljeno, ja ću ga samo malo razraditi: 'Znači, imamo li mi danas, 19.1.2012. godine, usvojen proračun institucija BiH i vanjskog duga za 2011. godinu? Ako imamo, zašto isti nije objavljen u „Službenom glasniku BiH“? Ako nemamo, temeljem kojeg propisa je Vijeće ministara donijelo Odluku o privremenom financiranju za prvi kvartal 2012. godine?' I zbog aktualnosti pitanja tražim odgovor odmah danas na ovoj sjednici Zastupničkog doma od bilo koga iz ovih institucija, a imajući u vidu zaključak ovog doma prilikom razmatranja teme proračuna, kad smo utvrdili neke rokove koji su do sedam dana, pa evo pošto su ti rokovi istekli, zbog toga pitam i Kolegij Zastupničkog doma.
Još jednom podsjećam, dakle na precizne odredbe čl. 151. i 156. Poslovnika. Podsjećam da smo na prošloj sjednici Predstavničkog doma imali poslanika koji su želili postaviti pitanje i da je tada intervenirao, između ostalog, i gospodin Džaferović i da smo još jednom protumačili na ovakav način Poslovnik i nadam se da nećemo kršiti ono što su poslovničke odredbe. Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja imam jedno kratko poslaničko pitanje ali, prije nego što ga saopštin, na neki način ću malo i zloupotrijebiti ovu situaciju i izraziti svoje veliko nezadovoljstvo tokom današnje sjednice. Dakle, 18 nakon dva i po sata, dva i po puna sata pauze, najavljuje se još jedan sat pauze, pa se najavljuje još ko zna, dakle to je krajnje neodgovoran odnos preme ovom parlamentu i mislim da je krajnje vrijeme da se u Poslovniku precizira ko, kad i zbog čega može tražiti pauzu. Danas ćemo mi četiri- pet sati imati pauza.
Gospodine Belkiću, odstupili ste od dnevnog reda, samo da Vam skrenem pažnju.
Naravno, jer Vas se ne smije pitati. Dakle, pitanje ...
Držite se člana, držite se člana 71. Poslovnika.
Dozvolite mi da pročitam pitanje, ja sam samo komentarisao da se Vas ne smije pitati, pitanje je za Pravobranilaštvo: 'Da li je Pravobranilaštvo BiH postupilo po zaključku Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH donesenim na 14. sjednici od 24.11.2011. kojim se Pravobranilaštvo poziva da nastavi sa knjiženjem državne imovine u korist države BiH?' Nemam nikakvo dalje obrazloženje, mislim da nije ni potrebno, pozivam Pravobranilaštvo da nam pismeno odgovori.
Riječ ima poslanik Salko Sokolović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Postavio bih pitanje Uredu za veterinarstvo. Znači imajući u vidu član 51. tačka 36. Zakona o veterinarstvu koji definiše koje institucije čine mrežu institucija za provođenje laboratorijskih pretraga u sklopu Plana monitoringa rezidua, raspisivanjem javnog poziva i odabirom laboratorija iz Republike Srpske i ... Republike Srbije, izvinjavam se, i Republike Hrvatske, direktno je prekršen Zakon o veterinarstu u članovima 50., 52. i 53. stoga što na osnovu navedenih članova ovog zakona laboratorije koji mogu sudjelovati u Programu monitoringa rezidua moraju biti ovlaštene i od strane nadležnih tijela entiteta, tj. biti dio mreže javne veterinarske službe u BiH. Za one koji možda ne barataju ovim terminom da kažem da rezidu su ostaci štetnih materija biološkog ili hemijskog sastava u hrani. Moje pitanje Uredu za veterinarstvo glasi: 'Zašto su putem javnog poziva za izbor najboljeg ponuđača za vršenje laboratorijskih analiza u sklopu Plana monitoringa izabrane laboratorije iz susjednih zemalja, Srbije i Hrvatske, umjesto laboratorije iz BiH, čime se direktno krše odredbe Zakona o veterinarstvu?' 19 Evidentno je da se ovakvim pristupanjem uz izgovore da se žele stvoriti uslovi za izvoz proizvoda u EU čini direktna šteta domaćim laboratorijama rušenjem njihovog kredibiliteta. A ovo što sam ja mogao doprijeti kao zvanična informacija i šteta budžetu države BiH je nanesena u vrijednosti od 300 hiljada KM. Podsjećanja radi, evo ja ću samo navesti jedan primjer, da su naše laboratorije već kad je u pitanju izvoz ribe radile adekvatnu analizu koju je priznala EU. Molim odgovor u pisanoj formi. Hvala.
Riječ ima Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, ja ću se samo pridružiti pitanjima koja su postavili moja uvažena koleginica Azra Hadžiahmetović i uvaženi kolega Niko Lozančić i zatražit ću odgovor danas ovdje na sjednici od prisutnog ministra finansija gospodina Dragana Vrankića oko budžeta BiH i Odluke o privremenom finansiranju. 'Mi smo 30. i 31. usvojili budžet, onako kako jesmo, za 2011. Predsjedništvo je odmah poslije Nove godine zatražilo od Vijeća ministara, Predsjedništvo BiH, da se dostavi tekst budžeta, Vijeće ministara je donijelo Odluku o privremenom finansiranju i ona je objavljena, a budžet se ne dostavlja u Predsjedništvo i Kolegiju ovoga doma na objavu. Šta je sa budžetom i kako sada stvari stoje kada je u pitanju finansiranje institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH? Zamolio bih odgovor danas odmah ovdje na sjednici od prisutnog ministra g. Dragana Vrankića. Toliko, hvala vam.
Prije nego što dam riječ gospodinu Slavku Jovičiću, samo da podsjetim na odredbe člana 153. kako se postavlja pitanje na samoj sjednici, st. 1. i 2. Riječ ima Slavko Jovičić.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolege i kolegice, obnavljam svoje poslaničko pitanje iz 2007., 2008., 2009. i 2010. godine na koje nikad ni od kog nisam dobio odgovor. Dakle, da mi sve institucije, neka prekrše i poslovnik, neka mi u zakonskom roku i ne odgovore, ali čekam novi Savjet ministara, da mi dostave odgovor: 'Koliko se dnevno nalazi auta u saobraćaju? Kako je moguće da ne donese Vijeće ministara ili neke institucije uredbu da državni službenici i pomoćnici ne mogu koristiti državna auta u privatne svrhe i voziti ih kući kad ko hoće, o korištenju mobilnih telefona, al' da mi tačno naprave razgraničenje, ne materijalni troškovi pa da mi tu naprave bućkuriš, nego utrošak goriva 2011. toliko, mobilni telefoni 2011. godina toliko. Ko je sve poimenično imao pravo da bilo koga zivka na koji način? I to su ogromne uštede za budžet. Dakle, dobivao sam, moram priznati, odgovore parcijalno, nekih godina, od nekih institucija koje su imale hrabrosti ili funkcioneri koji su htjeli da kažu istinu. Od svih onih, 92% od kojih nisam dobio, odmah se potpuno može jasno, ja neću da 20 hipotetički nagađam, naslutiti da se radi o potpunom javašluku, haosu, zloupotrebi sredstava poreskih obveznika, jer je nemoguće, ne uzimam u obzir policiju, da se danas u ovom momentu 200 auta ovog minuta nalazi u saobraćaju. Pa šta tih 200 ljudi prvo rade, jesu li oni na poslu? Prvo to pitanje, pa, kad se onda proširi na sve, dnevno preko 1.000 automobila je u saobraćaju. Pa kad se onda proširi na sve, preko 8.000 mobilnih telefona je sad u funkciji, na koji nemaju pravo. Zato ću tražiti od Parlamenta da donese, da li će biti uredba, obaveza, zakon, ako treba i zakon, kad ovi neće iz institucija koji sami sebe proglašavaju da su nekom važni i koji odmah prvu investiciju 96 hiljada maraka plate auto, ko će njima stati ukraj i zaustaviti više ovaj javašluk i haos u ovoj zemlji i trošenje para na svim mogućim nivoima. Dakle, tražim poimenično odgovor od svih tih državnih službenika koji koriste ta auta, mobilne, sve živo, i ovo je pitanje za novi saziv Savjeta ministara i stalno ću ga obnavljati, pa će to biti 2013., 2014. i je li kraj mandata 2015. godina, kao što sam postavljao 2007., 2008., 2009. i 2010.' /kratko prekinuto snimanje/
Izvolite, recite nam koji član Poslovnika je povrijeđen?
153., 156. pošto ste nas upozorili na te članke, pročitat ću ih ovdje za sve one koji nemaju Poslovnik kod sebe.
Dobro.
A tražio sam usmeni odgovor odmah na sjednici Doma. 'Kada se traži usmeni odgovor na sjednici Doma, pisani se podnesak kratko oblikuje jednim pitanjem', to sam uradio i dostavio službama. 'Predsjedatelj prosljeđuje pitanje subjektu na koji se odnosi', to je stavak (2), znači imate Kolegij i proslijedite, imate evo nekog iz Vijeća ministara.
Možemo li odmah da Vam pomognemo? Do nas nije došlo ništa.
Samo polako da završim, da završim intervenciju, članak 156. kaže: 'Zastupnici mogu postavljati pitanje u svezi sa specifičnim činjenicama ili situacijama i drugim subjektima.'
Jeste. 21
Da obrazložim zašto Kolegiju. Proračun nikad ne može biti objavljen dok ga predsjedatelj jednog doma i predsjedatelj drugog doma ne potpišu i dostave na objavljivanje. Znači, to samo zna predsjedatelj Doma je li potpisao ili nije potpisao proračun. I ja u tom kapacitetu pitam: Da li je predsjedatelj ovog doma potpisao ovaj proračun, da li je predsjedatelj drugog doma potpisao ovaj proračun i je li taj proračun dostavljen na objavljivanje? Ovo je za Kolegij Doma. Hvala lijepo.
Da idemo redom. Prvo, kad je riječ o ovom članu 153. stav (1), gospodine Lozančiću, samo da Vas informiramo. Dakle, mi ovdje u Kolegiju i sekretar Predstavničkog doma, do nas do ovog trenutka nije došao pisani podnesak. Dakle, evo ako su službe negdje zatajile, molim vas da nam to dostavite kako bismo mogli ministru finansija to dostaviti i kako bi to sve bilo uredu. Kada je riječ o članu 156., mi u Kolegiju, a i Dom, prošli put smo protumačili član 156. da mi nismo drugi subjekti, recimo, unutar ovog subjekta koje se zove Predstavnički dom Parlamentarne skupštine. Međutim, ja sam predsjedavajući danas, sutra je već novi predsjedavajući, da ne bismo stalno bili u nekim dilemama, predložit ću da na sljedećem Kolegiju i Proširenom kolegiju zajednički protumačimo ove odredbe Poslovnika kako ubuduće ne bismo dolazili u ove pozicije. Kolegica Azra Hadžiahmetović, jeste li Vi imali još, šta je u pitanju?
Predsjedavajući, u pitanju je poslovnička intervencija.
Izvolite.
Upravo zahvaljujući argumentaciji koju je kolega Niko Lozančić maloprije pomenuo, ja ću vas samo podsjetiti da sam postavila pitanje Kolegiju i Predsjedništvu, na šta ste Vi reagovali, ali evo smatrala sam da je zaista posebno, odnosno specifično pitanje. Posebno i po sadržini i po refleksijama, na šta sam između ostalog i upozorila prilikom otvaranja te rasprave 30. decembra na dnevnom redu. Dakle, imajući u vidu član 156. Poslovnika i uvažavajući Vaše argumente da možda treba da se postigne dogovor na Proširenom kolegiju, ali evo, dok se ne postigne dogovor, dakle moje je pitanje bilo upućeno i Kolegiju, a jednako tako i Predsjedništvu. I evo, dozvolite da samo kratko izrazim svoje iznenađenje, dakle da moje kolege koji su digli ruku prošli put i za dnevni red i za budžet, ali evo reći ću posebno za dnevni red, savršeno svjesni da smo to uradili, odnosno da je to urađeno ovdje mimo pravila i sa neuobičajenim zaključcima, danas daju komentare i eventualno traže od ministra finansija koji je najmanje u cijelom ovom lancu usvajanja budžeta resoran, iako je po definiciji ministar finansija kao resoran, traže odgovor na ovako jedno antiustavnu i protivzakonitu radnju koju je učinilo nekoliko institucija u ovoj državi. Zahvaljujem. 22
Dobro. Nadam se da nam je svima jasno da Kolegij Predstavničkog doma tumači Poslovnik kada je to potrebno. S obzirom da o ovom pitanju, očigledno, ima ljudi koji ne misle onako kako smo na zadnjoj sjednici konstatirali, to pitanje ćemo još jednom razmotriti na prvoj narednoj sjednici Kolegija i Proširenog kolegija kako tu ne bi bilo nikakvih dilema u narednom periodu. S obzirom da smo u posljednjoj minuti evo dobili u pisanoj formi, onako kako to Poslovnik propisuje, ja sada ova pitanja prosljeđujem ministru finansija i evo molim ga da nam da odgovor u usmenoj formi. Izvolite.
Nije bitno, hvala lijepo. Sve vas skupa pozdravljam. Moja mala isprika jer sam prehlađen, ali evo, kao odgovoran čovjek, vidite danas se nalazim ovdje, jer sam pretpostavljao da će vašu pozornost izazvati ova okolnost u kojoj se nalazimo kad je u pitanju proračun institucija BiH i servisiranje vanjskog duga, a podsjetit ću na Ustav da nisam kao ministar financija u hijerarhiji odgovornosti i obaveza kad se donosi i usvaja proračun BiH. Naravno, postoji odgovornost predlagača Ministarstva financija i trezora BiH i upravo naša uloga je vrlo bitna i bili smo uvijek jedan agilan servis i u pripremi i u izvršavanju samog proračuna i to samo želim danas, je li, to sam htio reći i potvrditi svojom nazočnošću ovdje na ovom uvaženom parlamentu. Ja se isto pitam ima li proračuna? Postavio sam to pitanje i Kolegiju Doma pismeno, postavio sam i svim drugim čimbenicima koji bi eventualno mogli biti uključeni ili mi dati odgovor. Kao odgovoran čovjek, kao što ste i vi sami, mislim da nema prioriteta ili prakse u ponašanju nego se ponašati po zakonu. A ja kao ministar financija mogu se samo i želim ponašati samo po zakonu i izvršavati proračun koji je usvojen, a nikako izvršavati nešto što ne postoji, jer bi to bio uvod u pravnu anarhiju. Ja sam ovih dana izložen neviđenim pritiscima i čak pokušavam pomalo odmaknuti se od javnosti da ne bi još dodatno zbunjivali javnost sa onim što se događa. Na mene se vrši pritisak da izvršavam proračun institucija BiH i servisiram vanjski dug, a da za to nemam zakonske osnove. Vi znate, je li, svjedoci ste vaših zaključaka i odluka koje ste imali ovdje, temeljem tog zaključka i u vjeri da će se proračun objaviti, Vijeće ministara je sutra večer isto tako držalo telefonsku sjednicu i donijelo Odluku o privremenom financiranju, to sad govorim kao član Vijeća ministara, tu sam kompetentan dati ovaj odgovor, ali se pozvalo na usvojeni proračun 2011. godine. Pošto proračun nije objavljen, mi znači nemamo osnove da materijaliziramo Odluku o privremenom financiranju. Sve izvan ovoga bi bilo faktički postupanje mimo zakona i uvođenje u pravnu anarhiju. A ja mislim da je to najgore što se može desiti ovoj zemlji. Moram reći kad je u pitanju servisiranje vanjskog duga da je to sastavni dio proračuna, bez obzira što se glavnina duga realizira, je li, na entitetima i bez obzira što smo likvidni, ne samo za vanjski dug nego i jedan mali dio i za financiranje institucija BiH, znači mora postojati zakonski osnov i zbog toga se zove 'proračun institucija BiH i servisiranje vanjskog duga'. Isto tako, preko javnosti ste mogli vidjeti da je jedan naš akt koji je bio pripremljen još 28.12. kad je u pitanju otplata vanjskog duga, jer je to takva procedura, da vas tu sad time ne opterećujemo, temeljem platnih naloga i plana otplate, mi smo pripremili za prve uplate koje trebaju ići, ne znam, 8., 9. i 10. i potpisali to sve skupa. Međutim, pošto nije bilo usvojenog proračuna, ja sam 8., jer je to bilo 9. plaćanje, obratio se Centralnoj banci, našem agentu, naglašavam našem agentu, da ih ne povređujem špediterom, znači oni su oni koji rade 23 za nas, uslugu za ovu državu, za proviziju, oni nisu postupili po mom nalogu, nego su se obratili Predsjedništvu i napravili jednu veliku štetu Predsjedništvu. Predsjedništvo naložilo, po mom sudu, naložilo da se plati vanjski dug za što nema kompetencije i otišlo još u jedan drugi dio koji stoji. Ja vas mogu samo zamoliti u ovome kontekstu da me razumijete da nemam zakonske osnove za rješavanje proračuna. Pozvao sam sve, od Predsjedništva, Vijeća ministara i vas osobno u Parlamentu, imate pisane dokumente, a to sam učinio, mislim, i jučer još jedanput, da još jedanput sjednemo i pokušamo zajedno, ako ima problema, očito ima, da riješimo ovaj problem u interesu svih jer će se napraviti velika šteta koja je već i napravljena, ne samo što se ne servisira vanjski dug nego je napravljena velika šteta što nemamo proračuna za '11., što nemamo proračuna za '12., što nemamo fiskalnog okvira, što kršimo Zakon o Fiskalnom vijeću itd. Još samo jedna rečenica kad je u pitanju Ministarstvo financija i trezora BiH. Onaj dan kad je održan sastanak političkih lidera, ja sam odmah se vratio u ured, uzeo zapisnik, sazvao svoje osoblje i dao im nalog: radite, radite po zaključku. Sutra uvečer, za manje od 24 sata, jer dok smo se, je li, svi skupili, mi smo napravili ono što se od nas tražilo. Iz Predsjedništva smo faktički bili na usmenoj korespondenciji kao što to uvijek i obično činimo kad oni rade proračun koji se upućuje prema Parlamentu ili interveniraju na njega, sasvim svejedno, mi smo to napravili i dostavili u Predsjedništvo uvečer negdje oko 10,00 sati. To je osobno odnio pomoćnik ministra i nije to neka nepoznata osoba, to je pomoćnik ministra u kapacitetu ovlaštenja koje sam mu ja dao a, na kraju krajeva, to je državni službenik koji je baš pozvan da radi te poslove svojim punim kapacitetom,
Gospodine ministre, samo jedna napomena, dakle pokušajte i Vi da se uklopite u ovo poslovničko vrijeme.
Evo završavam, može, važno je i ovo pa mislim da minute nisu bitne: na jedan takav način, ovo sve ostalo znate. Bilo smo na dispoziciji, sve to što smo napravili dostavili smo Predsjedništvu koje je dostavilo vama, poslije toga smo isto tako dostavili Predsjedništvu, taj isti proračun preveden na tri jezika onako kako vi to objavljujete, to smo isto dostavili Vijeću ministara i ne znam više šta bi. Evo to je to. Hvala. ____________(?) Gdje to sad stoji? Ne znam.
Molim vas, dakle čuli smo odgovor ministra finansija, koji je, koliko vidim, i jedini prisutni član Vijeća ministara ovdje trenutno u sali. Svi poslanici koji su postavili ovo pitanje imaju pravo sada na komentar do dvije minute. Gospodin Lozančić se javio. Izvolite. 24
Ja se zahvaljujem ministru. Pretpostavljam da je govorio u kapacitetu dopredsjedatelja Vijeća ministara i ako je ovo odgovor u ime Vijeća ministara ja sam zadovoljan sadržinom odgovora. Međutim, nisam zadovoljan stanjem u kome se mi nalazimo i ja moram reći da mi je vrlo interesantno da to nikog ne zabrinjava. Znači, pozivam se na članak Ustava koji kaže da odluke Parlamentarne skupštine ne mogu stupiti na snagu prije njihovog objavljivanja. Mi jesmo donijeli nekakve odluke vezano za proračun, međutim, dokle god te odluke, kakve god one bile, nisu objavljene u Službenom glasniku, one ne postoje. U tom smislu sam ja i postavljao pitanje, ponovit ću još jedanput i Kolegiju jer bez Kolegija nema objave toga što smo mi, i ne vidim šta je problem da kažemo, evo u Kolegiju, radi informacije, radi javnosti, meni je jasno da mi proračuna nemamo. Znači, kome to nije jasno, ja nisam postavio pitanje zbog sebe. Mi proračuna u ovom trenutku nemamo i nema osnove za Odluku o privremenom finansiranju. Mi smo u blokadi. Čitava država je u blokadi. Ako je problem postaviti to pitanje, ako je problem dati odgovor, ne znam tek u kakvim ćemo se problemima naći, jer očigledno da ne postoji uopće želja i volja, ovo što je uvaženi kolega, evo iz klupe postavio: gdje smo mi sad, šta ćemo činiti? Ja ću vas podsjetiti da smo mi zastupnici, šta god ko mislio o nama, došli u predvečerje Nove godine ovdje da bismo pokušali spasiti situaciju. I neću se vraćati na ono što smo izglasali, neću se vraćati na to koliko je to upitno i proceduralno itd., doživio sam i osobno ali i od svih drugih kolega kao jednu veliku želju da državu ne dovodimo u dalju neizvjesnost kad je u pitanju vrlo bitan akt ove države. Ne znam, kažem, zadovoljan sam ovim što je ministar nas informirao, ali sam apsolutno nezadovoljan i zabrinut što mi u ovom trenutku nemamo proračun.
Zahvaljujem. Komentar na dobiveni odgovor ima Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Prvo, ja sam svoje pitanje uputila Kolegiju i Predsjedništvu. Dakle, nadležnim institucijama u cijeloj ovoj proceduri. Najmanje, čak sam u svojoj diskusiji naglasila, najmanju ulogu u svemu tome ima, nažalost, na sreću, ili kako god hoćete, Ministarstvo finansija, odnosno konkretno ministar Vrankić. Ministre, ja se Vama zahvaljujem, meni niste rekli ništa novo, ali ste pojasnili, vjerovatno onima koji manje znaju, koliko ste se trudili da na osnovu jednog dokumenta koji je dogovor lidera, šest lidera političkih stranaka, odmah pripremite prijedlog za Predsjedništvo koji je ovlašteni predlagač budžeta ovom parlamentu. Ja ću vas podsjetiti, mi nismo dobili od ovlaštenog predlagača u 2011. godini prijedlog budžeta za 2011. godinu. Ovaj parlament je bio na to upozoren i pored svega toga Parlament je izglasao ono što je izglasao. Ali evo, da budemo jasni, ja ostajem pri svom pitanju, to je jedno. I drugo, ja hoću samo da upozorim, nema budžeta za 2011. godinu, nema više ni pravnog osnova da 25 mi usvojimo budžet ni bilo ko da učestvuje u usvajanju budžeta za 2011. godinu. Jedino šta možemo uraditi, posebno evo pozivam one koji nose odgovornost za stanje u ovoj zemlji, da pod hitno pripreme budžet za 2012. godinu, naravno, u skladu sa Ustavom i zakonom, na šta smo se svi i zakleli ovdje u Parlamentarnoj skupštini.
I još imamo komentar poslanika Šefika Džaferovića. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, nije komentar, dodatno samo pitanje. Ja se izvinjavam, dakle s mjesta sam, nisam to trebao raditi, direktno upitao ministra bez odobrenja da govorim. Sad ga pitam, dobro sam pratio, dakle Ministarstvo je uradilo nakon dogovora političkih lidera, dostavilo Predsjedništvu. Mi smo iz Predsjedništva dobili to što smo dobili i onda smo ovdje uoči Nove godine spašavali stvar. Ja tako shvatam ulogu ovoga parlamenta. Svjesni smo mi svih mogućih elemenata, i pravnih i činjeničnih. Dakle, spašavali, pokušavali da spašavamo stvar. Nakon toga je Predsjedništvo zatražilo od Vijeća ministara akt, od Vijeća ministara. Vi ste u Ministarstvu uradili i povodom tog novog zahtjeva Predsjedništva i nakon toga ništa nije stiglo do Predsjedništva. Gdje sada stvari stoje? Stoje li u Vijeću ministara, da ja konkretno, dakle postavim pitanje, u kabinetu predsjedavajućeg Vijeća ministara, gdje su, dakle dajte odgovor na to pitanje, i šta nam je činiti? Jer nama se, vi ste uradili akt, a nama se tvrdi da nije moguće napraviti taj akt dok se ne prikupe sve obaveze pa tamo nekad u februaru, martu mjesecu će biti moguće napraviti. Tako čujem ja u javnosti. Eto molim Vas samo još pojasnite ove dvije stvari da znamo, jel', šta je. Toliko, hvala vam.
Kolega Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Čini mi se da smo na jedan zaobilazan način veoma važnu tačku dnevnog reda uveli preko poslaničkih pitanja, što nije dobro. Ja lično i Klub SNSD-a nije imao ništa protiv da ovo bude tačka dnevnog reda, da je predlagač to ovdje predložio, i da o ovome raspravimo hladne glave i da napravimo zaključke koji bi mogli da unaprijede proces. Ovako pozivati preko poslaničkih pitanja samo jednog čovjeka koji je u lancu onih koji odlučuje u vezi budžeta i da kaže svoje mišljenje na način na koje je izneseno, mislim da nije dobar put da ovaj problem riješimo. Ovaj parlament je imao političku volju da 30. prošlog mjeseca donese određene zaključke, jer mi smo se pozvali na član 165., član koji govori o zaključcimam, i da ono što smatramo da je parlamentarna većina u dogovoru šest lidera dogovorila ispoštujemo. To se moglo uraditi tehnički veoma jednostavno da svaka institucija dostavi 31.12. šta je potrošila novaca i da se sabere. Kolege, ovdje fali 140 miliona i neko neće u ovoj državi da kaže gdje je nestalo 140 miliona i zbog toga je nastao čitav ovaj problem. Svake godine ovdje smo i ja za ovom govornicom i svaki pojedinačno poslanik govorili da se prebacuju pare iz budžeta u budžet, kao u vojsci da nedostaju i opasači, da nedostaju i šljemovi, ali se uvijek razduže ljudi. Ovdje sada je došlo do zida. Sve institucije su u ovoj godini izvršile budžet i rekle su koliko su potrošile pare, ali nedostaje 140 miliona. I to je mnogo važnija stavka nego da otvaramo ova pitanja na poslaničkim pitanjima. 26 Zato vas molim, ako ste raspoloženi da o ovome ozbiljno pričamo, dajte da to uradimo na način da stavimo na sjednicu dnevnog reda, ako treba i posebnu sjednicu ovoga parlamenta. Ja lično kao onaj ko treba da predsjedava od sutra ovim parlamentom ću uputiti i već se pismo piše članu Predsjedništva, da vidimo gdje smo stali. Hvala.
...mikrofon nije uključen... dakle, da sam zaključio postavljanje novih poslaničkih pitanja, da smo imali odgovore na poslanička pitanja i komentare i da je s ovim završeno. Jedino šta mogu još dati ako ima poslovničkih intervencija.
mikrofon nije uključen
Izvolite, gospodine Lozančiću, recite nam gdje je prekršeno.
Ja se slažem s Vama u tumačenju Poslovnika, samo da niste dali riječ svom zamjeniku predsjedatelja kojeg ja osobito uvažavam. On se uključio u raspravu i repliciranje, a ne u postavljanje zastupničkih pitanja. I budite dosljedni u poštivanju Poslovnika. On vrijedi i za vas u Kolegiju i za nas. I onda je uredu stvar. Međutim, pošto ste Vi dali, meni ne smeta, dali riječ da nama Vaš uvaženi zamjenik, zamjenik predsjedatelja, gospodin Živković kaže kako mi o ozbiljnoj stvari, pa ću ja sad malo dodati i reći, neozbiljno razgovaramo kroz zastupnička pitanja, morate mi dopustiti da reagiram. Ja ne mislim da je neozbiljno. Znači, ja ne mislim da je neozbiljno pitati šta je sa realizacijom naših zaključaka. Naš zaključak je bio, ovog doma, znači da u roku od sedam dana, prije naše sjednice, proračun ide na objavljivanje. To je zaključak nas koji smo glasali za to. I ja sam glasao za to. Pratim da ovih dana traje intenzivna rasprava u javnosti različitih predstavnika, različitih institucija ove zemlje, od Predsjedništva, Vijeća ministara, Uprave za neizravno oporezivanje, Ministarstva financija i trezora. I oni u medijima objašnjavaju jedni drugima ima li osnova za provedbu Odluke o privremenom financiranju pa i ono što sve iz nje slijedi. Mi kao zastupnici valjda imamo pravo znati imamo li proračun i imaju li ove institucije, koje su ušle u potrošnju sredstava temeljem Odluke o privremenom financiranju, imaju li pravo to raditi ili nemaju? I spreman sam, znači i suglasan da o ovom, za mene vrlo ozbiljnom pitanju, raspravljamo i danas i kad god hoćete. Ali ne smijemo držati u zabludi, u neizvjesnosti građane ove zemlje da oni špekuliraju oko toga jer mi nemamo odgovora. Ja zbog njih pitam. Imamo li proračun? Zaključio sam i iz ovog odgovora da mi proračuna nemamo, jer nije objavljen u Službenom glasniku. Zaključio sam da nema temelja za Odluku o privremenom financiranju i zaključio sam da ono što se sad troši po toj odluci je nezakonito. Hvala lijepo. 27
Poslovnička, gospodin Živković. Prije toga da naglasim, kolega Lozančiću, kolega Živković se poslovnički javio, ne da diskutuje.
Zahvaljujem. Ja ću poštovati dogovor, ako je dogovor, da poslanici ne postavljaju pitanja Kolegiju niti Kolegij da postavlja pitanja poslanicima. Ali u prošlom sazivu, i kolega Lozančić je sa mnom bio u Kolegiju, mi smo odgovarali na poslanička pitanja jer jednostavno smatramo da smo obavezni kao Kolegij da damo informaciju poslanicima u vezi sa stvarima koje ih interesuje. Ja povodom toga sam se kao član Kolegija javio, jer su članovi Parlamenta pitali Kolegij u vezi sa budžetom. I ja mislim da sam imao razloga da se javim i da vam kažem šta ja mislim o svemu ovome, kao što mislim da je Ustavni sud u svojoj odredbi 01/8 rekao, jedna rečenica, zaključak: 'Ustavni sud zaključuje da zakonodavac ima ovlaštenje da s ciljem efikasnog funkcioniranja države odredi rok u kojem se mora donijeti budžet i u kojem može trajati privremeno finansiranje, ali da mjere koje propisuju u slučaju da taj rok ne bude ispoštovan ne smiju potpuno onemogućavati izvršavanje nadležnosti državnih institucija, jer bi to bilo suprotno navedenom cilju i duhu Ustava BiH.' Ovo je odluka Ustavnog suda na osnovu koje je Savjet ministara imao pravo da donese Odluku o privremenom finansiranju. Ali evo sve to da odredimo, ako se dogovorimo, da iduću sjednicu Parlamenta posvetimo tom pitanju, a ja lično ću poslati pismo sutra Predsjedništvu. Hvala.
Darko Babalj, i zatvaram ovu tačku dnevnog reda.
Bio sam se javio nakon diskusije gospodina,odnosno kolege Džaferovića. Ja samo opet, ne znam, ja sam na Proširenom kolegiju postavio pitanje i djelimično sam dobio odgovor gospodina Živkovića i od Vas predsjedavajući. Da li ste Vi dobili neki papir od Vijeća ministara? Ja imam informaciju da jeste. I ako jeste, molim Vas da upoznate nas kao poslanike šta piše u tom izvještaju Vijeća ministara, jer, po meni, u ovoj diskusiji, koju ja danas ovdje vidim, imaju neke dvije strane. Pa hajde da čujemo i tu drugu stranu. Hvala.
S ovim smo završili drugu tačku dnevnog reda. Prelazimo na treću tačku dnevnog reda: Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ličnoj karti državljana Bosne i Hercegovine 28 Na 15. sjednici Doma, održanoj 8.12.2011. godine, usvojen je zaključak o odgađanju izjašnjavanja. Kolegij Doma u proširenom sastavu je odlučio da se ova tačka uvrsti u dnevni red današnje sjednice. Danas ćemo se samo izjašnjavati o Prijedlogu zakona u drugom čitanju, što znači da nema rasprave u okviru ove tačke dnevnog reda. Prelazimo na četvrtu tačku: Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prebivalištu i boravištu državljana BiH (drugo čitanje) – odgođeno izjašnjavanje na 15. sjednici Doma
nije uključen mikrofon
Samo recite u kojoj dužini tražite pauzu.
15 minuta.
15 minuta na zahtjev Kluba SDS-a pauza. Poslanici, molim vas da zaista dođete u roku od 15 minuta da nastavimo. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici, prelazimo na realizaciju dnevnog reda, 7. tačka dnevnog reda. Riječ ima gospodin Darko Babalj i onda idemo dalje. Izvolite. 30
Obrazloženje pauze: ono što sam htio, ja sam i dobio. Došao sam do onog papira o kojem ste pričali, hvala gospodinu Živkoviću, da gospodin Vrankić nije bio u pravu sve ono što priča. Hvala. Ukoliko nekog interesuje, ja ću iskopirati, pa da vidite.
Zahvaljujem na ovom konstruktivnom objašnjenju. Nema prijavljenih za raspravu u okviru 7. tačke, zatvaram raspravu. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda: 8. Prijedlog zakona o zabrani negiranja, minimiziranja, opravdavanja ili odobravanja holokausta, zločina genocida i zločina protiv čovječnosti, predlagači: poslanici Azra Hadžiahmetović i Beriz Belkić, s Mišljenjem Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Dakle, otvaram 8. tačku dnevnog reda. Prvi za riječ se u okviru ove tačke prijavio poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Ja sam tražio mogućnost da reagiram, odnosno repliciram kolegi Babalju, ali Vi ste već prešli na ovu točku. S obzirom da ovdje nema Dragana Vrankića, Darko, gospodin Babalj je ustvrdio da gospodin Vrankić nije bio u pravu i pokazao ovaj dopis Nikole Špirića. Da je gospodin Vrankić tu, on bi vjerovatno reagirao i rekao otprilike sljedeće. U tom dopisu, koji nije nikakva tajna i koji je proslijeđen i Kolegiju, gospodin Špirić se poziva na sve osim na temeljni zakon koji vrijedi u ovoj oblasti, a to je Zakon o proračunu institucija BiH. Evo, samo toliko.
Ja ne znam da li treba poslanike podsjećati stalno na odredbe Poslovnika, da smo otvorili 8. tačku dnevnog reda i da treba da raspravljamo. Sad evo imamo repliku na 7. tačku dnevnog reda, a otvorena 8. Gospodine Babalj, hajde, evo kad smo napravili i ovaj presedan, Vi imate repliku i riječ ima gospodin Beriz Belkić o 8. tački dnevnog reda. Izvolite.
Ja ću poštovati Poslovnik i povući repliku. 31
Hvala. Riječ ima gospodin Beriz Belkić. Izvolite.
Dakle, ja nemam namjeru ponavljati ono što sam govorio kada je ovaj zakon prvi put ovdje bio na raspravi, ali iz poštovanja i odgovornosti prema ovakvoj jednoj inicijativi želim izraziti duboko žaljenje, bez namjere da ikoga uznemiravam, jer bilo je tu izjava da se ljudi pomalo i uznemiravaju ovakvim inicijativama, izraziti žaljenje što smo propustili zaista priliku da uradimo jedan ljudski i civilizacijski čin, nikad nisam tvrdio da ovim zakonom se mogu neke stvari do kraja riješiti, ali ovo bi bio jedan doprinos procesu promjene sistema vrijednosti razmišljanja itd. Mi, to je sigurno, ja znam da ovaj zakon opet danas neće proći, ali neusvajanjem ovog zakona neće se promijeniti činjenice da u ovom svijetu i u ovoj zemlji su se desili i holokaust i teški ratni zločin i genocid. Evo, ja sam imao potrebu vrlo kratko da kažem i još jednom naglašavam da smo propustili priliku. Nadam se da će doći vrijeme kada ćemo imati zajednički pristup da ovakve stvari treba u državi urediti.
Nema više prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu u okviru ove tačke dnevnog reda. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda: Ad. 9. Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za 2010. godinu Otvaram raspravu o Izvještaju. Da li se neko javlja za raspravu? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Ad. 10. Informacija o stanju i problemima u funkcioniranju Vanjskotrgovinske komore Bosne i Hercegovine, materijal Vijeća ministara BiH, od 7.9.2011.
Hvala lijepo, gospodine predsjedavajući. Dakle, htjela bih reći nekoliko rečenica u vezi navedenih informacija o stanju i problemima u funkcionisanju Vanjskotrgovinske komore BiH. Naime, Komisija za vanjsku trgovinu i carine se već nekoliko mjeseci bavi navedenom problematikom, da ne kažem sukobima i uzrocima navedenih sukoba između Vanjskotrgovinske komore i Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Dakle, ovom prilikom smatram i izrazila bih svoje nezadovoljstvo što smo dobili samo Informaciju od strane Ministarstva. Ja znam da je Ministarstvo u stvari adresa kojoj se mi trebamo obratiti, međutim ako dobijemo Informaciju ovako naslovljenu bilo bi uredu da smo dobili i informacije ili odgovor naveden u Informaciji od strane Vanjskotrgovinske komore, dakle da smo bili u prilici da čujemo i drugu stranu. Isto tako šef kluba je jučer na Proširenom kolegiju dao prijedlog: zatražio da na današnjoj sjednici bude prisutan bar jedan predstavnik iz Vanjskotrgovinske komore. Mislim da nema nikoga iz Vanjskotrgovinske komore tako da mi je žao da ne možemo i ovdje ovom prilikom, bar ako bude određenih pitanja, da nemamo ni drugu stranu koja bi nam možda mogla dati i usmenu informaciju povodom eventualnih pitanja. Isto tako mislim da nije uredu što smo dobili Informaciju ovako naslovljenu. Dakle, riječ je o Informaciji o stanju i problemima u funkcionisanju Vanjskotrgovinske komore BiH. U osnovi, ...dakle materijal je trebao glasiti 'Informacija o stanju i problemima u koordinaciji i saradnji', a ne 'u funkcionisanju Vanjskotrgovinske komore BiH'. Dakle, govorimo o jednoj instituciji, a nemamo povratnu informaciju, dakle od strane navedene institucije. Isto tako, ono što je zabrinjavajuće jeste materijal koji je datiran 12.8.2011. godine. Faktički do sada smo imali više tih sastanaka i materijal je trebao biti inoviran jer se desilo dosta tih stvari koje su promijenile činjenično stanje koje je navedeno u navedenoj informaciji. Dakle, nemamo ažuriranih podataka i imamo, slobodno mogu reći, i netačnih podataka. Dakle, pošto sam članica navedene komisije, imala sam priliku ovih zadnjih dva-tri sastanka da čujem i stav Vanjskotrgovinske komore, bez namjere da branim ikoga ali čisto da kolege dobiju uvid u informacije koje smo i mi dobili. Dakle, smatram i reći ću vam nekoliko informacija. Ja pretpostavljam da kolege koje su se javile da će dati i dodatne informacije i kolegama, tako da bismo mogli adekvatno se izjasniti povodom navedene informacije. Nama je ovdje rečeno da je izbor rukovodstva ... Vanjskotrgovinske komore bio nelegalan, međutim u devetom mjesecu Sud BiH je presudio da je izbor rukovodstva bio legalan. Znači, imamo sudsku pravovaljanu odluku, što znači opet dovodi u pitanje i sve ove ostale informacije u navedenoj informaciji od strane Ministarstva. Isto tako pominju se ovdje određena javna ovlaštenja koja su prenesena na Vanjskotrgovinsku komoru. Dakle, postavlja se pitanje koja su to javna ovlaštenja. Dakle, u samom materijalu se kaže da niko nije siguran da li postoje javna ovlaštenja koja su prenesena na Vanjskotrgovinsku komoru. Ni Ministarstvo pravde nije moglo to utvrditi a i na naše insistiranje 33 Ministarstvo nam nije dostavilo decidno navedena eventualna javna ovlaštenja koja su prenesena. Postoji jedino problematika detašmana koje nije dodijeljeno zakonom nego ugovorom. Isto tako, pominje se sukob vezan za izdavanje bar kodova sa udruženjem ..., međutim, koliko je meni poznato, vodi se upravni postupak pred sudom. Dakle, i ovdje ne možemo se adekvatno izjašnjavati o određenom predmetu i problematici za koji se vodi sudski postupak. Isto tako, pominje se i Nacionalni komitet, međutim u Službenom glasniku donesena je Odluka Ministarstva prometa i komunikacija u kojoj je decidno navedeno da se trebaju sredstva prebaciti na račun trezora. I voljela bih da je ovdje i predstavnik Vanjskotrgovinske komore, oni su tvrdili da su više puta dostavljali upite Ministarstvu ali da im nije dostavljen adekvatan račun tako da ne znaju broj računa na koji bi prebacili sredstva od milion maraka koja im stoje na računu. Dakle, žao mi je što nisu bili predstavnici, ponavljam,Vanjskotrgovinske komore ovdje. I na tom fonu su i zaključci koji su u svjetlu ovoga što sam rekla zaista nerelevantni, neadekvatni. Prvo, kaže se da je naša komisija tražila da se dostavi 'Informacija o stanju i problemu u funkcioniranju Vanjskotrgovinske komore BiH', što nije tačno. Mi smo tražili da se dostavi zajednička informacija i Ministarstva i Vanjskotrgovinske komore koja se odnosi na uočene probleme u njihovoj koordinaciji. Isto tako traži se, dakle u zaključcima, da se izmijeni Zakon o Vanjskotrgovinskoj komori BiH. Ovdje nigdje nije naveden osnov za izmjenu navedenog zakona. Dakle, ako je riječ o detašmanima, problematika regulirana ugovorom. Isto tako, rečeno je da se treba preispitati postojanje javnih ovlasti prenesenih na Vanjskotrgovinsku komoru, a niti je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa a ni Ministarstvo pravde nije utvrdilo koja su to ovlaštenja koja su prenesena. Isto rečeno u petom zaključku da Parlamentarna skupština treba razmotriti mogućnost i naložiti provođenje izbornog procesa a, ja sam rekla, dakle imamo informaciju, odnosno dobili smo valjane dokaze da je Sud BiH presudio u korist Vanjskotrgovinske komore. Prema tome, dakle ponovno kažem, smatram da nam je Ministarstvo trebalo dostaviti zajedno sa Vanjskotrgovinskom komorom zajedničku informaciju i informaciju koja bi bila inovirana sa najnovijim informacijama, jer zaista ove informacije od 12.8. dovode u zabludu zastupnike, dakle kolege u ovom domu. Hvala lijepo.
Riječ ima predsjedavajući Komisije za vanjsku trgovinu i carine Borislav Bojić. Izvolite.
Hvala lijepo, predsjedavajući. Dame i gospodo, dakle, pred vama je Mišljenje koje je Komisija dostavila u vezi sa Informacijom o stanju i problemima u funkcionisanju Spoljnotrgovinske komore. Ja nemam namjeru da čitam sav sadržaj Mišljenja s obzirom da vi svi imate Mišljenje pred sobom, ali želim da ukažem da se rijetko može možda vidjeti ovakva vrsta izvještavanja ove komisije, gdje smo mi pokušali da, 34 prije svega, prenesemo nama ovdje u Parlament sve ono što je do nas dolazilo kao informacije. Moram da kažem da ima mnogo devijantnih informacija, različitih, pa čak iz istih institucija gdje jedni koji su u ovom ministarstvu ili drugi pak koji su u Spoljnotrgovinskoj komori maltene pojavljuju se dvije strane, što je, po meni, nešto što u svakom slučaju ne može da funkcioniše na takav način, tako da bi zakonodavac morao da sve te dileme razriješi ako one postoje. Na kraju krajeva da definiše koje su to sve sporne tačke kada je u pitanju funkcionisanje Spoljnotrgovinske komore. Ono što je evidentno da i kod tvrđenja određenog broja predstavnika iz same Komore da ima dio ovlaštenja koja su prenesena na Spoljnotrgovinsku komoru a istovremeno iz samog Ministarstva se može čuti 'da, jeste, postoje', ali kada tražimo tačno konkretno koja su to ovlaštenja prenesena, onda se vrlo često ne dođe do onog konkretnog odgovora iz koga se može vidjeti praktično. Jedino ovdje što se za sada vidi to je pitanje detašmana koje, u saradnji sa privrednim komorama entiteta, Spoljnotrgovinska komora i Ministarstvo je obavilo u skladu sa zakonom. Uzimajući u obzir sve ovo što možete da pročitate u samom ovom izvještaju naše komisije i ono što se moglo čuti od strane Ministarstva za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose i Spoljnotrgovinske komore, mislim da bi bilo dobro da se, prije svega, pristupi donošenju zaključaka. Meni je žao što Komisija nije donijela zaključke, imali smo podijeljeno mišljenje – tri člana Komisije su imali svoj stav, dok su druga tri člana imali drugačiju vrstu stava – tako da praktično Komisija, koja je razmatrala mogućnost da li uopšte pokrenuti inicijativu i da li uopšte mijenjati Zakon o Spoljnotrgovinskoj komori, mi nismo uspjeli na samoj komisiji da utvrdimo stav, što ne znači da na Predstavničkom domu eventualno ne možemo dobiti određenu vrstu podrške da se prosto analizira stanje u Spoljnotrgovinskoj komori, te da nam se, po mom mišljenju, od strane Ministarstva dostavi informacija: koja su to javna ovlaštenja prenesena Spoljnotrgovinskoj komori. I na kraju krajeva da se vidi da li Spoljnotrgovinska komora i kako upravlja sa tim ovlaštenjima, odnosno kako ih koristi i na kraju krajeva da postoji određena vrsta kontrole nad radom Spoljnotrgovinske komore, jer jednostavno niti Parlament niti Ministarstvo može, a niti ko vrši kontrolu rada same Spoljnotrgovinske komore. S obzirom da se tu radi o ozbiljnim sredstvima, ja predlažem Predstavničkom domu, a spreman sam da to pretočim i u zaključke, da mi obavežemo našu glavnu službu za reviziju javnog sektora da izvrši reviziju poslovanja Spoljnotrgovinske komore u kojoj treba prenijeti, i to samo po onim pitanjima gdje su prenesena javna ovlaštenja od strane resornog ministarstva Spoljnotrgovinskoj komori. Isto tako mislim da bi ovaj parlament trebao da obaveže Ministarstvo za spoljnu trgovinu i ekonomske odnose da nam dostavi informaciju o prenesenim ovlaštenjima i da vidimo kako se ta ovlaštenja, na kraju krajeva, koriste i koja su to ovlaštenja zaista prenesena na samu Spoljnotrgoivnsku komoru. Mislim da bi Predstavnički dom trebao da pokrene inicijativu za donošenje Zakona o Spoljnotrgovinskoj komori BiH, odnosno izmjene i dopune Zakona o Spoljnotrgovinskoj komori BiH, sa ciljem da svi oni nedostaci koji su uočeni u radu budu otklonjeni. Dakle, mislim da te izmjene ovog zakona treba da obuhvate način prenošenja javnih ovlaštenja, zatim regulisanje pitanja dodjele detašmana, zatim kontrolu rada komorskog sistema ukupno i druga pitanja koja su se mogla čuti u toku rasprave koja je bila obavljena unutar Komisije Predstavničkog doma više puta i u više navrata. Ako zaista postoji dobra volja u ovom Predstavničkom domu da na ovom poslu postignemo određenu vrstu napretka i, na kraju krajeva, da postoji, evo da kažem, parlamentarni nadzor i kontrola, a, na kraju krajeva, i postoji mogućnost kroz sam Poslovnik koji je definisao da ova 35 komisija, a u svakom slučaju bi trebala i određena vrsta podrške Predstavničkog doma, ... određenu vrstu parlamentarnih istraga pošto nema, po meni, nikakve demokratske kontrole nad ovom institucijom koja je vrlo važna ovdje u BiH i koja raspolaže sa vrlo značajnim sredstvima i vrlo je bitna za privredne subjekte u BiH. Moram da kažem da smo na samom početku ovih naših dugotrajnih sjednica imali takvu vrstu stavova da se skoro pa nije moglo ni diskutovati, jer jednostavno su tako bili oprečni stavovi od strane Ministarstva prema Spoljnotrgovinskoj komori i obratno od strane Spoljnotrgovinske komore prema Ministarstvu. Na kraju, moram da kažem da je atmosfera ipak dovedena u jedno stanje, evo da kažem međusobnog uvažavanja, da smo mogli razgovarati o problemima sa kojima se suočavaju. Cijenim da bi Predstavnički dom, po nekom mom skromnom mišljenju, trebao ovdje da ima daleko aktivniju poziciju kako bi ovi poslovi bili obavljani u interesu, prije svega, i za funkcionisanje ne samo obaveza, ... obaveza koje ima samo ministarstvo već i za funkcionisanje Spoljnotrgovinske komore, ponavljam još jednom, što je od interesa za sve privredne subjekte u BiH. Tu se naravno pojavljuje i izdavanje ovih dozvola koje izdaje i Spoljnotrgovinska komora, gdje smo imali jednog predstavnika iz Spoljnotrgovinske komore, koji kaže 'mi ćemo sada obustaviti izdavanje ovih dozvola', dok, evo, kada smo bili juče na raspravi imamo drugog predstavnika, koji kaže 'ne, mi ćemo to i dalje izdavati dok se u Briselu ne završi ovaj proces u vezi sa ... ili GS1' (ovo udruženje koje izdaje automatsku identifikaciju i elektronsku razmjenu podataka o upravljanju i poslovanju u poslovnim procesima i vođenje toga registra). Tu jednostavno postoji potpuni paralelizam gdje iz Komore idu takva rješenja a istovremeno idu i iz ovog udruženja koje je isto tako registrovano i vodi se spor u vezi sa tim pitanjem. Mislim da je nedopustivo da Predstavnički dom jednostavno, evo da kažem na neki način, posmatra ove događaje u smislu: pa evo to nije jednostavno posao koji treba mi da zvršimo. Ja mislim da mi trebamo ići sa inicijativom da se analizira stanje i da ako se eventualno kroz tu analizu utvrdi stvarna potreba za izmjenama zakona, pa neće ta izmjena zakona biti pravljena izvan ovog Predstavničkog doma, izvan interesa, prije svega, privrednika koje će sigurno zastupati političke partije koje sjede ovdje u ovim klupama. Ja polazeći od te činjenice sam spreman, ukoliko bude bilo podrške kod drugih političkih partija i ovdje poslanika u Predstavničkom domu, da mi idemo sa inicijativom da se jednostavno dobro izanalizira ovo stanje, da se dobiju kvalitetne informacije. Ako te analize pokažu potrebu za izmjenama zakona, neka se pristupi izmjenama zakona koji će unaprijediti funkcionisanje Spoljnotrgovinske komore. Po meni je to mnogo logičnije. Ja ovdje ne želim da se stavljam niti na stranu Ministarstva, niti na stranu Spoljnotrgovinske komore i mislim da tako treba da uradi Predstavnički dom. Prije svega da se stavimo na stranu sprovođenja zakona i eventualno poboljšanja zakonske regulative koja će omogućiti funkcionisanje ovih institucija za dobrobit privrednih subjekata u BiH. Pokušao sam da, evo da kažem pomirljivim, pomirljivom jednom diskusijom ukažem na mogućnosti koje može Predstavnički dom da uradi kada je u pitanju ovaj posao. Ponavljam još jednom, ne stavljajući se na stranu niti jednih, niti drugih, već na stranu zakona i na stranu potrebe da se o ovom pitanju ovdje donesu zaključci određene vrste. Mislim da nepostojanje nikakve vrste kontrole bilo kojeg subjekta, pa i ovog Predstavničkog doma, od neke od nadležnih institucija je isto tako nešto što je neprihvatljivo i ja preporučujem i predstavnicima Spoljnotrgovinske komore da se i oni uključe kako bi se u zakonu predvidjela određena vrsta kontrole, ne samo od onih koji finansiraju Spoljnotrgovinsku komoru već i od, na kraju krajeva, institucija BiH koje su dio 36 ovlaštenja svojih prenijeli na Spoljnotrgovinsku komoru. Mi imamo interes da kontrolišemo kako se ta ovlaštenja, na kraju krajeva, implementiraju i koriste. Evo toliko. Da ne zakomplikujem, postarao sam se da pokušam ako budemo mogli naći sagovornike kod drugih političkih predstavnika, ja sam spreman da pripremim ove zaključke, naravno, ukoliko za to postoji volja da se obezbijedi većina u ovom Predstavničkom domu. Nisam naravno opredjeljenja da to pišem samo radi pisanja ili samo radi potrebe da ja eto imam neku ideju koja je ovakva kakva jeste i mislim da ovdje ima još mnogo ljudi koji će se sigurno naći na ovom fonu da bismo došli do mnogo boljih rješenja. Predsjedavajući, ja se zahvaljujem i živjeli.
Zahvaljujem. Diskusija, uvažena poslanica Azra Hadžiahmetović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsjedavajući. Evo, dozvolite da možda malo neuobičajeno počnem, a to je zašto se ova tačka uopšte našla na dnevnom redu sjednice Predstavničkog doma, dakle Informacija o stanju i problemima u funkcionisanju, kao što u Informaciji piše – samostalne, nevladine, nepolitičke, neprofitabilne asocijacije. Zamislite, recimo, ovo je došlo od Ministarstva vanjske trgovine, tiče se Vanjskotrgovinske komore, zamislite da nam je od Ministarstva civilnih poslova npr. došla informacija o stanju i problemima u funkcionisanju Centra civilnih inicijativa. Sve što je slično je ono civilno. Izvinjavam se, samo je asocijacija naziva, ni slučajno bilo kakvih problema u funkcionisanju bilo koje od ovih institucija koje su pomenute ili kuršlusa na relaciji neke državne institucije, ministarstva i neke nevladine asocijacije. Vidite, sticajem okolnosti, ja malo bolje možda poznajem ovu problematiku, pogotovo Zakon o Vanjskotrgovinskoj komori koji je donesen svojevremeno kada sam ja bila u mandatu, dakle to je bilo prije 10-11 godina. Po tom zakonu funkcioniše ta neprofitna, nevladina itd. asocijacija. I moram na samom početku da izrazim čuđenje da je ministar vanjske trgovine poslao, prvo, ovakvu informaciju uopšte u Parlament. Drugo, da je poslao ovakve sadržine informaciju, jer nakon jako dobrog uvida i poteza koje je vukla resorna komisija ovog parlamenta, u Izvještaju koji je odlično sastavljen i prezentiran ovdje u Parlamentu, ja se pitam hoće li Komisija tražiti odgovornost ministra koji je naveo ovdje šta je naveo: da je nešto neregularno, a Komisija je jako dobro konstatovala da je eventualne neregularnosti sud ozvaničio svojom sudskom presudom govoreći da nije bilo nikakvih neregularnosti, a ministar nam kaže neregularno. Pa onda nam ministar kaže da on ima pravo, odnosno Ministarstvo vanjske trgovine da implementira zakon. Vidite, nema. Nadležnosti Ministarstva vanjske trgovine upravo u članu 26., na koji se poziva ovaj ministar, predmetnog zakona su prestale onog momenta kada je Ministarstvo vanjske trgovine pomoglo da se uspostavi institucija koju reguliše ovaj zakon. Ministarstvo vanjske trgovine niti kontrolira, niti nadzire, niti bilo šta drugo ovu nevladinu, neprofitnu itd. asocijaciju. Oni mogu raditi zajedno na zajedničkim pitanjima i zajedno su potpisali sporazum na koji se, između ostalog, ovdje poziva ministar, koji se 37 odnosi na detašmane i realizacija tog sporazuma je predmet zajedničkog angažmana i potpisa ove dvije institucije. Dakle, sadržina ove informacije koja je dostavljena Parlamentu je vrlo problematična, a i činjenica, naravno, zašto se uopšte ova informacija našla u Predstavničkom domu, jer Vanjskotrgovinska komora nije državna institucija. Tačno je da ona ima javna ovlaštenja ali upravo po očitovanju onoga što je potpisao predsjedavajući Komisije, gospodin Borislav Bojić, kao što i sam kaže: javna ovlaštenja koja su kao što ovdje u ovoj informaciji stoji, kao što u zakonu stoji, uređena su u skladu sa dogovorom, odnosno sporazumom između Ministarstva i Vanjskotrgovinske komore. Dakle, ja zaista se čudim, prvo, da je ova informacija uopšte upućena u Predstavnički dom a još se više čudim Kolegiju da je ovu informaciju, nakon zaključka resorne komisije od prošle godine, stavio kao tačku dnevnog reda, ne stavljajući i onu drugu informaciju, a to je ova informacija koju je sačinila Vanjskotrgovinska komora. Opet da vam ponovim, da podsjetim, dogovor Komisije i nalog Komisije je bio da Ministarstvo vanjske trgovine i Vanjskotrgovinska komora dostave zajedničku informaciju. Nakon toga ministar upućuje samostalno ovu informaciju Predstavničkom domu a na ovaj dom se kao tačka dnevnog reda ne stavlja i ova druga informacija. Imajući, naravno, opet u vidu ono da se uopšte nije trebalo o Vanjskotrgovinskoj komori ovdje na ovaj način, pogotovo ne sa ovakvom sadržinom ove informacije i raspravljati. Dakle, zaista sve pohvale Komisiji koja je na ovakav način i sa sveobuhvatnom informacijom cijelu ovu problematiku prezentirala svima onima koji imaju malo manje znanja o ovoj problematici, Ali evo, sad ću nešto reći što možda ne zna ni Komisija. Prije godinu i po do dvije u skladu sa svojim ovlaštenjima predsjedavajući Vanjskotrgovinske komore je donio odluku da formira komisiju koja će provesti izbornu proceduru za rukovodstvo Komore kome ističe mandat. U to vrijeme već godinu i po dana Skupština Vanjskotrgovinske komore je bila blokirana, odnosno njen rad je bio blokiran. Ja hoću da pomenem samo da su ovo osnove na kojima je i sud donio presudu koju je donio. Formirana je komisija, bilo je oko 500 prijavljenih kandidata, izabrani su kandidati. U to vrijeme izbora neki koji su pretendirali da ostanu, ili ponovo budu birani, ili budu birani u rukovodstvo Komore, činili su, ovako, malo žešći pritisak putem medija. Kada je izabrano novo rukovodstvo prije godinu i po dana, od tada ja ne znam da sam registrovala i jednu informaciju u novinama. Ja koliko znam gospodin Veselin Poljašević savjesno obavlja svoju dužnost. Ne znam detalje, ali ne znam ni da neko je napravio bilo kakvu primjedbu, ili poslovni subjekt ili bilo šta drugo vezano za Vanjskotrgovinsku komoru. Dakle, u međuvremenu su opet, naravno, oni koji su smatrali da su oštećeni tužili, izgubili spor na sudu, a ministar nam šalje ovakve informacije o stanju u jednoj nevladinoj organizaciji kao što sam pomenula na početku. Zaista jedno čuđenje, Vi ste, gospodine – ja jednino što mogu Komisiji da pomenem – zaista dobro apostrofirali u ovom zadnjem dijelu, trećem dijelu svog izvještaja. Prvo, dobro ste apostrofirali da Komora nije organ javne uprave i da Ministarstvo ne može vršiti kontrolu njenog rada. Prema tome, i ova informacija i bilo kakva rasprava danas na Predstavničkom domu je suvišna. Pomenuli ste i ovu odluku, odnosno suda, odnosno sudski spor koji je bio vezan za dio ove informacije koja je prezentirana od strane ministra. Između ostalog, pomenuli ste i sporazum, kad se govori o javnim ovlaštenjima između Komore i Ministarstva. Ali evo, da pomenem ono što možda niste pomenuli a što možda vrijedi pomenuti – da je Ministarstvo pravde koje je bilo jedno vrijeme uključeno u kontrolu javnih funkcija koje vrše nevladine organizacije, u konkretnom slučaju 38 Ministarstva vanjske trgovine, odnosno spora na relaciji Ministarstvo i Vanjskotrgovinska komora, da između ostalog je utvrdilo da zakon, odnosno odredbe zakona kažu da moglo bi značiti da Ministarstvo vanjske trgovine bi moglo biti nadležno nad istim ali se to ne može pouzdano utvrditi, završen citat, Ministarstvo pravde. Dakle, puno je stvari koje su ovdje zaista suspektne i koje povlače niz pitanja, međutim mislim da bismo ušli u veću zamku ako bismo donosili još dodatno neke zaključke tipa da treba vršiti demokratsku kontrolu, odnosno bilo kakvu kontrolu nad radom nevladinog sektora, jer onda hajmo to proširiti na sve nevladine organizacije tipa Vanjskotrgovinske komore. Mislim da bi to bila greška. A drugo, zaista, evo nemam namjeru bilo šta u onom nekom pravnom smislu postavljati pitanja i odgovornosti, ali ne može čovjek ostati neupitan nad sadržinom i pozadinom onoga što stoji u ovoj informaciji koju smo mi jedinu dobili ovdje kao tačku dnevnog reda a koju je potpisao, ja hoću da vjerujem u zabludi, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa. Zahvaljujem.
Uvažena koleginice, na prijedlog Kolegija, Prošireni kolegij utvrđuje dnevni red i tamo svi predsjednici klubova imaju pravo da predlože tačke dnevnog reda, da je preformulišu. Oni poslanici koji nemaju svoj klub na samoj sjednici mogu u raspravi o dnevnom redu da to isto urade. Kada se usvoji dnevni red, nije uredu da onda spočitavate Kolegiju da je definisao tako tačke dnevnog reda. Ja znam da po vokaciji Kolegij je kriv za sve, ali ima načina da se popravi ako nešto pogriješi. Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Zijad Jagodić, diskusija. Izvolite.
Hvala. Ja bih želio o ovoj tački dnevnog reda da zaista iznesem svoje mišljenje, s obzirom da sam dobio ovu informaciju i upravo smatram da je dobro da je ona na dnevnom redu, i smatram da je ona od jučer pa, hajde, moglo bi da sačeka iduću godinu. Ali pošto se ovaj predmet na neki način vodi već, po mom mišljenju i po ovim podacima, skoro dvije godine, moguće je i tri godine, smatram da je krajnje vrijeme da se ipak odnosi, po mom mišljenju, bez obzira što je Vanjskotrgovinska komora nevladina organizacija i kao takva registrovana, smatram da ipak njena djelatnost i Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa trebali bi da budu u koordinaciji i u korelaciji jedni sa drugima. Smatram da to treba, bez obzira kako neko mislio. Ali imam osjećaj, s obzirom da kao privrednik, kao čovjek u svakodnevnim problemima ne mogu da shvatim da ne može ministar i direktor Vanjskotrgovinske komore sjesti pa probati naći rješenje za ove probleme o kojima zamarju ovaj parlament, ali u svakom primjeru. S obzirom da se nalazimo u situaciji promjene novog saziva Vijeća ministara, ja smatram da u narednom periodu, odnosno što skorije, bilo bi dobro da pozovemo normalno i novog ministra vanjske trgovina a svakako i rukovodstvo Vanjskotrgovinske komore da se ove dileme probaju na jedan razuman ... način i da se pomogne i jednima i drugima. Jer ovdje, po mom mišljenju, zasigurno odnosi su poremećeni između ministra i Vanjskotrgovinske komore, odnosno direktora. Sad ko je tu između, da li su to saradnici ili ministar direktno ali očito iz ovih dopisa, odnosno ove informacije, ja sam sve pročitao i dolazim upravo do spoznaja gdje su upravo sudske presude uputile da je u Ministarstvu najvjerovatnije napravljen određeni propust ili previd, ja ne znam da li slučajno ili 39 namjerno, ali nije to sada bitno, uglavnom ta presuda je postala konačna. Što znači: opravdavam Vanjskotrgovinsku komoru i njeno djelovanje, ali zasigurno smatram opet da saradnja sa Ministarstvom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa mora biti na nivou i trebamo učiniti sve što treba da se ti odnosi stabiliziraju i da daju one efekte koji se očekuju u ovoj oblasti. Ne bih želio puno da govorim, međutim vidim da je riječ o finansijskim sredstvima koja stoje na računu Vanjskotrgovinske komore, a to je otprilike milion maraka. Ja zaista ne mogu da shvatim da u momentu kada imamo mnogo sektora gdje ljudi traže, iščekuju sredstva, gdje stoje slobodna, ovdje niko ne povlači pitanje ko će tim sredstvima upravljati jer su ona na neki način legalno stečena ali stoje, nisu u funkciji. Tu treba tražiti odgovornost. Ja zaista smatram da ćemo u narednom periodu, ne znam, moguće u roku mjesec dana, ako dođe do ovih izmjena u Vijeću ministara, dakle novom, to treba, očekujem da bi trebalo, da ove stvari zaista uzmemo na dnevni red ponovo, bez obzira što moguće neko smatra da ne treba. Ja zaista smatram da je to prijeko i svaki dan nam je bitan. Ja se nadam da ćemo to uspjeti. Hvala vam.
Zahvaljujem. Obavještenje – znači kada završimo raspravu o ovoj tački dnevnog reda, predložit ću pauzu od sat vremena tako da možete da predvidite za prijavljivanje za diskusiju. Diskusija, uvaženi poslanik Mladen Ivanković Lijanović. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, ovo je očit primjer gdje mi kao najveći zakonodavni organ imamo potpunu odgovornost kad su u pitanju donošenje zakona, jer upravo i Zakon o Vanjskotrgovinskoj komori donio je ovaj visoki dom. I ima ona narodna, kaže, 'što se pametno kupi lako je prodavati, a što budala kupi sto pametnih prodati ne može'. Prema tome, za Vanjskotrgovinsku komoru se kaže da je samostalna, nevladina, nepolitička, neprofitna, javna, pravna asocijacija u članku 2., a u članku 3. mi smo isto kazali – članovi komore su poduzeća, banke, ta, ta, automatski, ako su registrirani. To je prisilna organizacija i nije nevladina, dakle vladina koja je prisilila, dakle sve ovo što piše u članku 2. u članku 3. smo negirali. I posebno, onda što je najvažnije sad dalje što slijedi, takvu organizaciju u kojoj automatizmom, prisilom moraš biti član, oni evo vidimo ganjaju se na jednom sudu, drugom, trećem, a donesu odluku da jedan promil na vrijednost uvezene robe iskazane u carinskoj ispravi se naplaćuje za Vanjskotrgovinsku komoru. A jedan promil, to znači uvoz u 2002. godini, još moram kazati, istina je da uvoz robe radi izvoza se ne plaća i oprema za vlastite potrebe. To je nekih 30% umanjeno od ukupnog izvoza kad se uzmu ove stvari. A kad znamo da je uvoz u 2010. godini bio 13 milijardi 616 miliona i 238 KM, odnosno u 2011. godini od prvog do jedanaestog mjeseca 14.115.171.000 KM, ako znamo da je jedan promil na jednu milijardu jedan milion, to je nekih 10 milijardi koji treba da se obračuna na jedan promil za Vanjskotrgovinsku komoru – 10 miliona maraka proračun je Vanjskotrgovinske komore po njihovom pravnom aktu koji donosi Skupština, dakle za rad njihov. Istina, oni će kazati da ne mogu to naplatiti, znam ja da ne može jer i gospodarstvo ne može platiti, neće da plati, pa se ganjaju sudovima. 40 Dakle, mi smo osnovnu grešku napravili, ovaj parlament, samo što je stavio da je to automatsko. Da smo mi kazali da je to dobrovoljno udruženje, e, onda bi bio i član 2. uredu, da je to nesamostalno, neprofitno, nevladino udruženje gospodarstvenika, upravo, koji sami trebaju izabrati, i jedna od značajnih institucija kao Vanjskotrgovinska komora i jeste da smo onda svi u koordinaciji i da mi ovdje u Parlamentu i u Vijeću ministara kažemo i damo određene ingerencije instituciji, ali koja je na dobrovoljnoj osnovi izglasana i na taj način imali bi puno manje problema. I zato ja samo predlažem, dakle novi sastav Vijeća ministara kad bude da pokrene izmjenu Zakona o Vanjskotrgovinskoj komiri i da kaže da je to dobrovoljno udruženje i puno ćemo problema s time riješiti i dati pune ovlasti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Slavko Jovičić, diskusija. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, dakle, imamo danas Informaciju Komisije, a imali smo na Komisiji nekoliko sastanaka, informacije, ali iz svih tih informacija ne mogu se sagledati svi problemi koji su na relaciji, praktično, ovo ministarstvo i Privredna komora BiH. Dakle, i na Komisiji više puta sam govorio, a i danas samo ukratko, neću puno zaista dužiti, da upoznam kolege. Pomenuto je ovdje nekoliko puta nevladina organizacija Privredna komora. Odmah želim da se ogradim, nije to nevladina organizacija koju formiraju po zakonu tri čovjeka, tri osobe i koju finansiraju stranci, ne govori se o takvim nevladinim organizacijama. Ona jeste i ima status nevladine organizacije, ali ovo je nevladina organizacija, kako god hoćete zovite je, koja raspolaže velikim ovlaštenjima, pa i sredstvima čiji glavni interes mora biti privreda, funkcionisanje privrednog sistema ove zemlje. Dakle, kakvu god informaciju danas da su dobile kolege koji nisu članovi ove komisije, koja se bavi mjesecima ovim problemima, ne bi mogli da izvuku zaključak šta je to osnovni problem. Dakle, naš glavni sagovornik je Savjet ministara, kao naša institucija, pa onda i ovo ministarstvo. Samo na jednom primjeru, što je uvažena kolegica Martinović rekla, sudski spor, znate li vi dokle je došlo ovo? Bili su radnici Privredne komore, zaposleni tamo i odvoje se, ne znam šta se sve tu već izdešavalo, osnuju svoju novu nevladinu organizaciju za ove bar kodove, izdavanje, i nazovu se kako se nazovu i dobiju rješenje da oni mogu izdavati bar kodove i sad je taj spor stigao, ne na Sud BiH, ne na nekom kantonalnom nego u Brisel. Čekamo sad odluku Suda iz Brisela ko je u pravu, a tumačenje je već dato da ima pravo i Privredna komora i ova nova organizacija da izdaju bar kodove. Ljudi, to su ogromna sredstva oko izdavanja toga, ovih drugih javnih ovlaštenja oko prevoza, oko ne znam ni ja čega. Ja sam na Komisiji insistirao i ovdje Predstavnički dom danas ništa neće dobiti, nikakvu novu sliku šta se tamo sve dešava. Ne želim da budem u ulozi arbitra. Ministarstvo naše je napravilo najbolju informaciju jel nije moglo drugačije. Ja ne branim ovdje ministra Zirojevića, mogao je neko drugi biti, ali nije se moglo napraviti drugu informaciju. Ministarstvo ... sprovodi zakone koje smo mi donijeli ili Savjet ministara u, naravno, domenu svojih ovlaštenja. Ali, ponavljam još jednom, radi se o nevladinoj organizaciji. Ali, ponavljam još pet puta, ne nevladinoj organizaciji koju finansiraju stranci, naša nevladina organizacija. I umjesto da ta nevladina organizacija, Privredna komora, uspostavi prvo koordinaciju između entitetskih privrednih 41 komora i kantonalnih privrednih komora, da tu nađu jedinstvo, oni su odmah krenuli prema Savjetu ministara, prema ovom ministarstvu, prema Parlamentu, prema Briselu. A nisu se uspjeli dogovoriti na nivou privrednih komora i da sve te privrednike udruže u jednu asocijaciju, pa nek oni budu krovna organizacija, što je logično, ali da uvažavaju mišljenje entitetskih privrednih komora. I šta se dešava? Privredna komora BiH otvara detašman u Banja Luci, svoje predstavništvo. Pa ljudi, to je toliki apsurd. Šta to znači? To znači da ponižavaju Privrednu komoru RS-a, da je nizašta ne smatraju, a u istom su rangu, ne žele s njima da sarađuju, ne žele nikakvu koordinaciju s njima, a da ne govorim o ovim kantonalnim, oni ne znaju ni nabrojati ni kad sjednu da se dogovaraju. Dakle, tu su osnovni problemi. E sad, opet se vraćam na ono glavno i da završim. Previše smo dali značaj tome: kao nevladina organizacija. Ma ovo je asocijacija privrednika i svih ovih koji se bave nečim da izvezu ako mogu išta izvesti, ako hoće iko išta kupiti. A moraćemo posvetiti tome ključnu pažnju iz dva razloga, na nekoliko ranijih sjednica sam rekao, Hrvatska je u EU, pustite 2013. godinu, Berlinski zid ili kako hoćete zovite ga, Kineski, biće na Savi, pa se nećemo baviti samo graničnim prelazima i Privrednom komorom, nego hoćemo li išta moći izvesti. Dakle, ogromni su tamo problemi. I mi na Komisiji, juče sam bio uzdržan, ne znam za šta ću stvarno i evo i vas pitam za šta ću glasati, kako ću se opredijeliti kad ta Privredna komora, ne uzimam ja je li legalno izabrano rukovodstvo ili nije, ne interesuje me, nek biraju koga hoće, ali neće da sarađuje sa entitetskim privrednim komorama. Kako onda mogu mišljenje da uvažim njihovo, a da ne podržim mišljenje ministra, bez obzira koliko bio u pravu, a u pravu je ovdje. Gospodo, sjedite pa se dogovorite na vašoj asocijaciji. Ima li privredna komora opštinska? Nema. Ali imaju kantonalne, imaju entitetske, dogovorite se tamo i vidite šta hoćete, šta je interes privrede, šta je interes izvoznika, pa ako treba, što je uvaženi kolega Bojić, predsjedavajući Komisije rekao – promjena zakona. Od koga dolazi inicijativa za promjenu zakona? Nema je, ja je još vidio nisam ni od koga. A mi smo se upravo na ovoj komisiji u prošlom mandatu, zna uvaženi kolega Mehmedović, baš smo se za to borili, utrkivali na ovoj komisiji i mi smo šest, sedam ili osam puta išli sa predlaganjem zakona ne čekajući ni Savjet ministara, ni ministarstvo da bilo ko predloži. I onda došli u poziciju, što ja ne želim više da bilo kad dođemo, da smo u proceduri imali paralelne prijedloge zakona, da li nas kao poslanika ili Komisije objedinjene, i Savjeta ministara koji je tada čekao mogućnost da i oni nešto predlože. I imali u proceduri dva, tri prijedloga zakona, o istoj se stvari radilo. Ovdje nemamo nikakve inicijative ni od koga. Šta je osnovni problem, evo na kraju, u funkcionisanju privrede, izvoza, ko li to koči? Ja mislim da ovo ministarstvo ne koči, nego im je davalo podršku. I naglašavam da smo u prošloj godini upravo na ovoj komisiji i ovaj Predstavnički dom – pohvalno, ali to neće objaviti ni jedan novinar, nikog ne interesuje – 14 zakona iz ekonomske sfere donijeli da olakšamo poslovanje privrede. Da pružimo sve mogućnosti izvoznicima da izvoze ono što hoće neko kupiti od nas, a imamo i privrednih, i intelektualnih, i prirodnih, i ne znam kojih resursa, da ponudimo tržištu. I niko to da afirmiše, niko živ. Nego je stiglo, ova evo nevladina i ja ću reći sad, jedni se odvojili, ta tri čovjeka, od njih napravili agenciju, neko im dao rješenje, oni mogu i došlo to u Brisel. Da se sude sad u Briselu Privredna komora BiH i ti njihovi raniji radnici, tako ću ih ja nazvati. Tri radnika, i oni sad imaju pravo, ali ima i Privredna komora. I koji će sad privrednik doći i reći – e, vaš je legalan bar kod koji ste mi dali, a ovaj je nelegalan. I sad ću ja biti arbitar tamo i presuđivati. Dakle, bezbroj stvari i bezbroj komplikacija u tom cijelom lancu. Ja ne znam kako to nikom nije na um palo da kaže – ljudi, čekajte malo, svi vi koji to radite radite na štetu izvoznika i privrede ove i bilo kakvog funkcionisanja ovog sistema! 42 I završavam, ovdje sam čuo od kolega da je ovo ministarstvo nešto uradilo. Ne, ovo ministarstvo ovdje ništa nije pogriješilo, samo poštovalo zakone koje je donio ovaj parlament i oni su na snazi, nije ih donio Brisel. Mi smo ih donijeli, ovo ministarstvo je samo to koristilo, ukazivalo na određene probleme u funkcionisanju tamo te institucije jedne, druge, možda će biti nekad i treća, i tu je problem. I kakvu god dobijemo informaciju, ja mislim da se Predstavnički dom na osnovu bilo čijih diskusija i izlaganja ne može opredijeliti ko je ovdje u pravu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Uvaženi poslanik Mirsad Đugum, replika, krivi navod. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, ja bih sam napomenuo da nemamo kvorum po tački 67., da imamo 16 poslanika, a minimalno je 22 za rad.
U skladu sa članom 67. tačka (1), na zahtjev predsjedavajućeg Kluba Saveza za bolju budućnost, uvaženog poslanika Mirsada Đuguma, utvrđujemo da nema kvoruma za rad i u skladu sa istim članom stav (3) dajem pauzu do pola četiri. [[PAUZA]]
Dame i gospodo, nastavljamo sa radom 19. sjednice Predstavničkog doma. Za riječ se javio poslanik Petar Kunić. Izvolite.
Hvala, predsjedavajući. Pa naime, vrlo kratko da kažem vezano za ovo pitanje. Naime, čini mi se da zakonodavac nije riješio,
Ja bih zamolio poslanike za malo pažnje. Riječ ima uvaženi poslanik Petar Kunić.
... pitanje javnih ovlaštenja, šta su javna ovlaštenja i da očigledno mnogi ne razumiju to pitanje. Izvinjavam se na tom. Ovo je samostalna i neprofitna asocijacija, dakle, ali ona je dobila javna ovlaštenja od države zakonom i onda kontrola mora postojati. Ali kontrola postoji u domenu javnih ovlaštenja. Samo u domenu javnih ovlaštenja, ne u ostalom, u ostalim vidovima nadležnosti. Prema tome, to pitanje treba riješiti. To će se riješiti dopunom zakona. Očito da sporazumom između subjekata koji se ovdje pojavljuju se ne mogu prenositi javna ovlaštenja, dakle ne mogu, jer javna 43 ovlaštenja se mogu dati samo zakonom, a to može dati ovaj parlament, zakon. Prema tome, slijedi izmjena i dopuna zakona. I dobro je pitanje ovo pod rednim brojem 4. od strane Savjeta ministara, dobro je pitanje, dakle treba riješiti to prevashodno pitanje da bi, ne ulazim u one konfrotacije koje su spomenute, ali treba riješiti ova pravna pitanja, uopšte, statusa te asocijacije. Hvala.
I posljednji prijavljeni je poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Ma, radi se o izuzetno ozbiljnoj temi da sam ja odlučio da bar pokušam malo da dam doprinosa. Privredna komora je od suštinske važnosti za privredu BiH, prije svega, za njen razvoj, odnosno prije svega za njeno aktivno učešće na inostranim tržištima, odnosno ja vidim Privrednu komoru kao asocijaciju udruženje privrednika koja će kroz ulaganja, o kojima je gospodin Lijanović govorio, koja se obavezno izdvajaju po osnovu izvezene robe, da će oni uložiti sredstva za reklamiranje, za propagandu, za otvaranje novih tržišta, u tu svrhu da znaju zbog čega to ljudi daju, jer ne vidim razloga zbog čega bi se udruživali. Iz tih razloga mislim da Privredna komora u ovakvoj situaciji nije zadovoljila ono zbog čega je osnovana. Ako je osnovana na osnovu zakona, ako postoji mogućnost, pa vidim i kod njih dolazi do određenih podjela pa oni koji daju bar kadove formiraju neku novu organizaciju. Ovo je dobra ideja za sve one koji misle da na takav način mogu, ako je to asocijacija prema kojoj nema nikakvu nadležnost Parlament onda je treba otvoriti da svi otvaraju tako po tri se međusobno dogovore kao nevladin sektor, registruju se. Ovo je jako dobra ideja onih koji nemaju posla, znači mogu slobodno da formiraju. Neka oni izdaju bar kodove, ako je to na takav način definisano. Ako ćemo uređivati Privrednu komoru koja će služiti privrednicima, onda moramo na određeni način, a formirana je zakonom koji je ovaj parlament donio, onda u tom slučaju moramo voditi računa da ta Privredna komora i služi svojoj svrsi, odnosno za potrebe privrednika. Prije svega, ovdje je bilo iznesenih konstatacija da je upravni spor pred Sudom BiH pokrenut i da nije donesena konačna odluka, nego je u prvostepenom postupku proglasio se nenadležnim i uložena je apelacija. I taj postupak nije okončan. Drugi sporan detalj u ovome je izbor u Skupštini Spoljnotrgovinske komore. Zna se da samo predsjednik Skupštine i Skupština mogu raspisati izbore, raspisao je predsjednik Privredne komore, a ne Skupštine. Treće što je sporno u ovome, iz RS-a, u Privrednoj komori RS-a mora da ima svoje predstavnike. To ni od njih nije traženo i nema svojih predstavnika. I da ne komplikujemo dalje. Šta je suština? Suština je da, ako smo se mi ovdje opredijelili da Privrednu komoru na neki način povežemo sa Ministarstvom za ekonomske odnose i da zajednički djelujemo, vidimo da to ne funkcioniše, hajde da sad ne ulazimo u to ko je kriv, ali ja mislim da je Privredna komora postala u dobroj mjeri otuđeni centar moći, da jedan broj ljudi veoma dobro tamo živi, da imaju dosta velika sredstva. Mi kažemo da su nevladini i nemamo pravo da se petljamo, e, onda bar da te nadležnosti koje smo dali ili zakonom promijenimo, uredimo ili na drugi način pokušamo da utičemo, a sve u cilju kako bi privrednici imali što je moguće više koristi od Komore u koju ulažu. Čini mi se da tu, bar ovi kada su u pitanju, oni sa kojima sam ja razgovarao iz Privredne komore ili zaposleni tamo, oni su izuzetno nezadovoljni, čak kažu da se tamo radi o pojedinim 44 ljudima koji na svoj način ili na svoju ruku pokušavaju da urede odnose kako njima odgovaraju, ne interesujući se puno za to šta se dešava u privredi. Iz tih razloga predlažem da Komisija, na čijem čelu je gospodin Bojić, pokuša predložiti i napraviti zaključke kojima će doći do izmjene zakona pa da njime definišemo. Ako je to nevladina, vanprivredana itd., da onda znamo pa ćemo onda možda imati potrebu da neku od vladinih institucija na koju ćemo imati uticaja, ne da bismo pare uzimali, nego da bismo svoje privrednike mogli da povezujemo bolje sa Evropom i svijetom. Hvala.
... [[mikrofon nije uključen]] , ovako, evo gospodin Lozančić, a neka se pripremi gospođa Ćemalović.
Zahvaljujem. Ja sam se, uvaženi gospodine predsjedatelju, ipak prijavio prije nego što ste Vi zaključili raspravu. Znači, prijavio sam se, između ostalog, pošto danas sam puno vremena proveo u različitom čekanju, da nisam džabe čekao. Znači da ipak ima smisla što sam do ove dobi ostao ovdje i zbog jednog broja uvaženih kolegica i kolega koji nagađaju odakle baš sad da se pojavi interes da nam se dostavlja Informacija o stanju i problemima u funkcioniranju Vanjskotrgovinske komore BiH. Neki su citirali odredbe zakona pa ja neću ponavljati, osim u skraćenoj formi da se radi o nevladinoj, neprofitnoj, neovisnoj itd. organizaciji. Međutim, za razliku od Centra civilnih inicijativa ili neke slične nevladine organizacije, ovo je ipak drugačija i nevladina i sve drugo organizacija. Ovo je nevladina organizacija zbog koje je donesen zakon lex specialis samo za tu organizaciju, znači, a imamo za sve ove druge organizacije zakon, pa mogu tri osobe itd., itd. Očigledno je da je tad kad je donosen zakon procijenjeno, i ja se slažem i danas tom procjenom, da BiH, gospodarskim subjektima u BiH treba jedna ovakva asocijacija koja će biti, da opet skratim, njihov servis u poslovanju sa inozemstvom, opet, najkraće moguće. Odakle onda problemi? Očigledno je da u ovom zakonu ima nekoliko pitanja koja su možda neprincipijelno definirana. Ako se želilo da to bude potpuno neovisna, neprofitabilna i nevladina organizacija, upitno je zašto je zakonodavac propisao obavezno članstvo u ovoj organizaciji. Ako su entitetske komore kolektivni članovi Komore, onda moramo vidjeti kakvo je članstvo u entitetskim komorama, je li i tamo obvezno ili je neobvezno. Znači, moramo standarde unificirati pa reći kakav oblik komorskog organiziranja želimo u BiH. Ako želimo ući u suštinu problema, onda bi možda bilo dobro da razmislimo, ne samo o izmjenama ovog zakona, evo makar u ovom jednom dijelu članaka za koje i ja mislim da su problematični, možda bi dobro bilo donijeti zakon o komorama, o komorskom organiziranju, djelovanju u BiH, onda definirati i sve druge, makar u principima, oblike takvog organiziranja, a osobito, opet kažem, procijeniti da li definirati obvezno članstvo ili ostaviti na procjenu svakog gospodarskog subjekta koliko mu trebaju usluge bilo kakve od ovih gospodarskih komora i je li spreman za takve usluge plaćati odgovarajuće članstvo. 45 Ovaj zakon postoji – neko to već reče, mislim da je uvažena kolegica Hadžiahmetović – već nekih 10 godina i ništa se u ovoj Vanjskotrgovinskoj komori nije promijenilo osim vođstva Komore. Sve ovo postoji 11 godina. Za razliku od drugih nevladinih organizacija ova asocijacija nevladina i itd., kao što smo čuli i kao što evo neki znamo, raspolaže sa značajnim finansijskim sredstvima i to je razlog interesa svih onih koji se interesiraju za ovu Vanjskotrgovinsku komoru, znači za njeno funkcioniranje i za njene probleme u funkcioniranju. Znači, evo, da to demistificiramo, jedan od razloga je i činjenica da bez obzira što je ona uvijek bila definirana kao nevladina, neovisna itd., da su u različitim razdobljima različite političke strukture imale značajnog utjecaja na izbor vođstva Komore. Ovaj put su se ovi malo oteli, da budemo iskreni ovako i radi njih i radi sebe, i nisu konsultirali ... ni jednu politiku, ni jednu političku stranku i izabrali su vođstvo kako su oni mislili da izaberu i sud potvrdio da je to apsolutno legalno. Znači, mi možemo sad biti nezadovoljni što tamo jest jedan a nije drugi, ali su to činjenice. Znači, ako se želimo suštinski baviti ovim pitanjem, ja ću podržati svaki zaključak da se uđe u ozbiljno razmatranje ove problematike do toga da donesemo novi zakon. Ali svakako da se preispita odredba o obveznom članstvu i u Vanjskotrgovinskoj komori i u entitetskim komorama, jer se prenose, pošto su entitetske komore kolektivni članovi Vanjskotrgovinske komore, pa ne bi bilo logično da jedno bude obvezno, a jedno neobvezno. Evo, znači podržat ću i moje pohvale, moram reći, na korektnom izvještavanju i korektnom angažmanu nadležnog povjerenstva, evo, temeljem njegovih informacija možemo izvući neophodne zaključke. Hvala lijepo.
Nermina Ćemalović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dozvolite da pozdravim sve prisutne. Ja sam se prijavila i prije pauze, međutim išla sam na sastanak pa sam odgodila diskusiju. Dozvolite da samo par riječi kažem, pošto sam i član Komisije za vanjsku trgovinu i carine, gdje se više puta raspravljalo o ovom problemu u funkcionisanju Vanjskotrgovinske komore. Dozvolite da se osvrnem na Mišljenje Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa koji su ukazali na određene propuste. Evo pod 1., kaže: 'Nezakonit način donošenja Odluke o raspisivanju izbora u organima Komore za mandatni period 2010.-2014.' Moram da ukažem na sljedeće: da Ministarstvo vanjske trgovine je zatražilo od Ministarstva pravde BiH upravni nadzor nad provedenim izborima, ali je ministar pravde u sedmom mjesecu 2010. godine poništio rješenje upravnog inspektora. U sudskom postupku Sud BiH u martu 2011. godine odbacio je tužbu zbog nelegalnog izbora u Vanjskotrgovinskoj komori. Apelaciono upravno vijeće Suda BiH potvrđuje gore navedeno rješenje Vijeća za upravne sporove Suda BiH. Znači, Vanjskotrgovinska komora je putem pravomoćne i konačne odluke Suda dokazala da je provela izborni postupak u skladu sa zakonom. Tako da malo sam zbunjena ovim komentarom Ministarstva. Drugi komentar je sljedeći: paralelno izdavanje bar kodova Udruženja ... pri Komori itd. Uglavnom, Vanjskotrgovinska komora ... primljena je u Međunarodnu organizaciju Odlukom Generalne skupštine u maju '95. Jeste, ona je u međuvremenu i razriješena, na koji način i kako, 46 moram da ukažem na sljedeće, a to je da je pokrenut upravni spor pred Sudom BiH, tako da vezano za Udruženje ... BiH, o tome ne bih raspravljala, nego će Sud reći konačno rješenje, konačno mišljenje. Pod 3. imamo raspodjelu detašmana, tu se spominje, inače, davanje tih radnih dozvola za izvođenje građevinskih radova u inozemstvu. BiH je potpisala Međunarodni sporazum sa njemačkim i slovenačkim partnerima, gdje je Vanjskotrgovinska komora nadležna i odgovorna za dogovore vezano za detašmane. Zaista tu moramo priznati da i Vanjskotrgovinska komora ima probleme vezane za entitete i za suradnju sa entitetima, jer entiteti, zaista, oni odugovlače sa žalbama preduzeća prema njima, koji se ne rješavaju ni do isteka detašmanske godine. Zato što faktički entitetske komore žalbe dostavljaju sa zakašnjenjem, znaju čak zakašnjenja biti i do godinu dana. I još jednu stavku da spomenem, a to je obavljanje administrativno-tehničkih i operativnih poslova za Nacionalni komitet za profesionalno osposobljavanje u drumskom prevozu putnika, tereta i opasnih supstanci od strane Komore. Istina je ovdje sljedeća. Po Pravilniku o uslovima i postupku izdavanja licenci za obavljanje međunarodnog cestovnog prevoza putnika, tereta i opasnih materija, još od 2005. godine, Vanjskotrgovinska komora obavlja administrativno-tehničke i operativne poslove za Nacionalni komitet. Dalje, ministar komunikacija i prometa BiH je donio Odluku o razrješavanju članova i prestanku rada Nacionalnog komiteta za profesionalno osposobljavanje u cestovnom prijevozu putnika, tereta i opasnih tvari, u maju 2011. godine, tako da Vanjskotrgovinska komora nema više pravnog osnova obavljati administrativno-tehničke i operativne poslove. Dalje, između ostalog, utvrđeno je da se sredstva Nacionalnog komiteta sa posebnog računa Vanjskotrgovinske komore prebace na račun trezora institucija BiH, jer se ovdje spominje nešto preko milion KM koji se nalaze u Vanjskotrgovinskoj komori. Vanjskotrgovinska komora je 19. septembra 2011. godine uputila dopis Ministarstvu komunikacija, Odsjeku za finansije, da u što kraćem roku dostave broj računa za prenos sredstava, ali Ministarstvo nije odgovorilo. Ali evo, ovdje je lijepo napisano kao da ta sredstva stoje i neće da se prebace. Znači, od septembra, ima preko pola godine da je ukazano na tu mogućnost prenosa sredstava ali to nije urađeno. Zato ne možemo sve gledati crno-bijelo. Jedna je velika istina da zaista postoje problemi u funkcionisanju između Vanjskotrgovinske komore i Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih poslova. Ali evo, još ima stvari gdje Sud nije riješio, ali ima stvari gdje je Sud riješio pozitivno za Vanjskotrgovinsku komoru. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu o 10. tački dnevnog reda. Prelazimo na 11. tačku: Ad. 11. Izbor jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije 47 Kao što znate, Komisija nam je dostavila ime jednog kandidata. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zatvaram raspravu. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: Ad. 12. Izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta
nije uključen mikrofon
Tehnika ne radi. Dobro, hajde izvolite. Riječ ima gospodin Zvonko Jurišić.
Hvala, gospodine predsjedavajući. 48 Dame i gospodo, kolege zastupnici, evo, ja sam na jednoj od sjednica pokrenuo inicijativu, na 12. sjednici Predstavničkog doma, znači ovako kako glasi, kako ste je Vi pročitali. I da ne ponavljam, ali evo moram reći i koji je razlog za pokretanje moje takve inicijative i da dam nekoliko argumenata u korist ove moje inicijative. Mi smo danas već u prvoj, odnosno u drugoj točci dnevnog reda, i sami ste rekli, zastupnici su dobili odgovore na postavljena pitanja, i neki zastupnici su komentirali a neki ne. Pitanje sličnog sadržaja na sjednici danas je dobio kolega Slavko Jovičić, zastupnik u Zastupničkom domu, koje je glasilo otprilike: Je li državna tajna znati koliko ima zaposlenih ljudi na radnim mjestima i njihovim pozicijama koje se plaća iz proračuna? Znači, pitanje sličnog sadržaja postavio je i uvaženi zastupnik Petar Kunić: Koliko je ukupno zaposlenih državnih službenika i namještenika u izvršnim strukturama Savjeta ministara, organima državne uprave, upravnim organizacijama itd.? Bilo je i prije takvih pitanja, a ja sam, evo kažem, s obzirom da sam to uočio, potrudio se malo pa sam napravio komparaciju, odnosno analizu odgovora od istog organa, to je znači Vijeće ministara BiH, i za kolegu Jovičića i za uvaženog zastupnika Petra Kunića. Pa ću vam iznijeti nekoliko podataka kakve su odgovore dobili. Recimo, Ministarstvo vanjskih poslova, odgovor prema gospodinu Kuniću je da imaju 467 zaposlenih, prema kolegi Jovičiću 519, a revizorsko izvješće za 2010. kaže da je ... uposleno 527 djelatnika. Ja sad pitam, s obzirom evo da je poodmaklo dosta vremena, ministar finansija je bio tu, pitam sve nas – koliko ima zaposlenih ljudi u Ministarstvu vanjskih poslova? Ili je to 467 kao što je dobio odgovor gospodin Kunić, ili je to 519 kao što je dobio gospodin Slavko Jovićić, ili da je to 527 kao što piše u revizorskom izvješću za 2010. godinu. Ministarstvo financija i trezora, znači 157 prema gospodinu Kuniću, 163 prema gospodinu Jovičiću i revizorsko izvješće je reklo da ima 157. Drastična razlika je Ministarstvo prometa i komunikacija, imamo jedan odgovor 86, a drugi imamo 109. Revizorsko izvješće kaže 100, prosjek za 2010. godinu. Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice 92, kaže u odgovoru prema Kuniću; 99, odgovor prema gospodinu Jovičiću, i revizorsko izvješće za 2010. godinu kaže 106. Kada sam sabrao ovaj broj, znači negdje na 21-22 tisuće uposlenika, negdje nam se gubi jedno 300 ljudi. Znači, po ovim različitim odgovorima, a ista pitanja. I dobivamo odgovore od istog organa. Evo to su činjenice. Zato mi je žao možda i Povjerenstvo za financije i proračun što je na neki način odbilo ovaj zahtjev jer meni je jasno a i svima nama da odgovore koje smo dobili da držimo da su oni precizni, a ja odgovorno tvrdim da ti odgovori nisu ni precizni, niti su validni, da oni koji pripremaju ovakve odgovore da oni nešto tamo skrivaju. I zbog toga i podržavam onu inicijativu – da li je tajna, očito da je tajna, ako kažemo da Centralna izborna komisija u jednom odgovoru ima 69 uposlenika, u drugom 78, u trećem 113, itd. Evo, to su argumenti kojima mogu posvjedočiti da možda za ovu inicijativu, bez obzira kakva je znači bila odluka Povjerenstva za financije i proračun, ali evo ja se nadam ako ovu inicijativu stavimo danas na glasovanje, a nema razloga, da će zastupnici upravo podržati da održimo ovakvu jednu tematsku sjednicu da nam oni odgovorni ljudi, kao što smo rekli, iz uprava, agencija, iz ureda, jedino je točno ovo da za Arhiv imamo u svim onih 17, ostalo se sve razlikuje. Znači, ovo što sam pročitao, to sam nekoliko naveo drastičnijih primjera, ostalo se sve razlikuje. Ne znam, Institut za standardizaciju po jednom odgovoru 35, po drugom 39, po trećem 36. Sad se ja pitam ovde koliko je tamo stvarno, 35, 39 ili je 36. Možda mi dajemo nekome plaće iz ovoga proračuna, s obzirom da svi oni koji imaju bilo kakav privatni biznis ili posao jako dobro znaju koliko plaća 49 podjele i zašto. S obzirom da se ovdje dijele pare iz državnog budžeta, a država nije ničija, onda zato, ako na sedam radnika ne znaju je li ih imaju pet ili sedam, u jednom odgovoru imamo pet, u drugom sedam, onda o čemu možemo pričati. Druga stvar koju sam htio da kažem, da nam to predoče ovdje svi ovi koji vode ove agencije i ove institucije i što je još bitno da vidimo, bilo je nekoliko ovdje upita, i nacionalnu strukturu, odnosno imena i prezimena tih ljudi. Znači imena i prezimena. Točno je da se ovdje ovo povjerenstvo vodilo jednom činjenicom da smo mi govorili da postoje ugovori o zakupu prostora, postoje. Da li su ti zakupi dobijeni temeljen natječaja ili je to neko potpisao, a jeste, temeljem privatne linije? Ja sam svjedok, nedavno sam tražio ovdje u Sarajevu da iznajmim prostor za stranku, mogao sam ga iznajmiti za 15 maraka. Taj isti čovjek iznajmljuje jednom ministarstvu po 25 maraka, po 25 maraka! Da li je raspisan javni natječaj ili nije? Ja garantiram kada bismo uveli reda da bi proračun institucija BiH za ono što nema potrebe da dajemo, a da usmjerimo te novce u kudikamo pametnija posla, što bi rekao naš narod, je li, da tu možemo sigurno napraviti velike uštede. Kome ili ko je dao za pravo nekome od ovih ljudi da pogodi prostor za 40 maraka po kvadratu, nije ni centar, ni zona, je li, a u centralnoj zoni se može taj prostor uzeti, i da li je, znači za 20 ili za 15 maraka, nekada bio raspisan bilo kakav javni natječaj za najam toga prostora? Evo, ako mi zastupnici izabrani od naroda ovdje, što kaže, zaranjamo glavu u pijesak, mislim da to nije uredu, nego da treba jednostavno svi ti ovde da prođu, jedan po jedan, i kažu: kod mene je zaposlen taj, taj, taj, pravnik, ekonomist, inžinjer, ne znam ni ja, politolog, novinar, po nacionalnoj strukturi Hrvat, Srbin, Bošnjak, i da vidimo to. Jer, očito da nećemo doći do takvih odgovora, do takvih saznanja, ako budemo dobivali ovakve odgovore. Evo, malo se unesite u ovo, ovo su vam činjenice, znači ovo nije ispričano, ovo nije nikakva politika, ovo su jasni argumenti. A za ovakve odgovore koje su dostavili kolegama, znači isto tijelo u mjesec dana, pa neka se oni malo zapitaju kako rade svoj posao. Ali evo, nadam se da ćemo imati razumijevanja kod novog Vijeća ministara i da ćemo dobiti sve ove podatke. Hvala vam.
Zatvaram raspravu u okviru ove tačke. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: Ad. 14. Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Stranke za BiH Da li se neko javlja za riječ u okviru ove tačke? Mislim da nema potrebe, sve je napisano jasno. Nema prijavljenih. 50 Prelazimo na 15.tačku dnevnog reda: Ad. 15. Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Aleksandre Pandurević
Predsjedavajući, pošto moja inicijativa nije bila pismeno obrazložena a na Ustavnopravnoj komisiji članovi Ustavnopravne komisije su izrazili želju da čuju i obrazloženje za pokretanje ovakve inicijative, ja bih rekla i iz izvještaja što Suda, što Tužilaštva BiH, što Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, pa i iz analiza Nadzornog tijela za sprovođenje Državne strategije za procesuiranje ratnih zločina, zajedničko u svim tim izvještajima i analizama jeste da svi oni konstatuju da je došlo do zastoja u implementaciji te Državne strategije. Naravno, svako od njih ima neke svoje argumente. Recimo, u analizi Tužilaštva se kao jedna od manjkavosti navodi da je Zakon o krivičnom postupku potrebno poboljšati. No da bismo mogli donijeti, da bismo imali kompletan pregled i donijeti ocjenu šta je eventualno potrebno poboljšati, mislim da su nam neophodne analize svih ovih institucija, i Tužilaštva BiH, i Suda BiH, i Nadzornog tijela za sprovođenje Državne strategije za procesuiranje ratnih zločina. I kada budemo imali te analize svakog od njih, da mi ovdje eventualno napravimo neki presjek, da vidimo da li možda ni sama ta strategija nije dobra. Da li je možda bila preambiciozna? Možda i ona ima neke nedostatke, a riječ je o dokumentu iza koga stoji država, znači čim se tako zove, i da vidimo da li možda postoji način da poboljšamo određene zakone kako bi bilo efikasnije sprovođenje te strategije. Znači, ja bih, ukoliko ova inicijativa naravno dobije podršku, da diskusija ide u tom pravcu, da mi uradimo svoj dio posla koji bi pomogao da implementacija te strategije bude efikasnija i bolja. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima Beriz Belkić. Izvolite.
Odustao sam, odustao sam.
Odustali. Nema više prijavljenih. Prije nego što pređemo na 16. tačku dnevnog reda, predlažem da se Dom izjasni o tome da objedinimo raspravu o tačkama od 16. do 29. dnevnog reda, jer se radi o davanju saglasnosti za ratificiranje sporazuma. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad, u skladu sa ovom preporukom poslanika Džaferovića. 51 Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, da smo prihvatili ovaj prijedlog. Ad. 16. – 29. Davanje saglasnosti Dostavljeno vam je Mišljenje nadležne Komisije za vanjske poslove o saglasnosti za ratifikaciju. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih, ili ima? Gospodin Drago Kalabić. Izvolite.
Ja se izvinjavam, gospodine predsjedavajući, prijavio sam se sa namjerom, sa prijedlogom ... zaključka, a ne po ovoj, ali pretpostavljam da završavate raspravu o dnevnom redu, pa mi imamo, Klub poslanika SNSD-a i SDS-a predlaže se prijedlog zaključka 'da se odloži izjašnjavanje o tačkama 3., 4. i 6. usvojenog dnevnog reda', a to ćete vidjeti u ovom, evo, dobićete ovaj zaključak. Znači, mi predlažemo da se odloži izjašnjavanje o tačkama 3., 4. i 6. usvojenog dnevnog reda. Pa ovo je prijedlog našeg zaključka, pa molim službu da ... Izvinjavam se što sam povodom ... [[isključen mikrofon]]
Nismo sretni što ove prve dvije povezujete sa ovom trećom, ali eto. Dobro. Na kraju, ja imam jednu dobru i jedno lošu vijest za vas. Dobra je da smo apsolvirali dnevni red a, vjerovatno, loša za vas da je glasanje u 17,45. To je odluka Kolegija, imamo ovaj sastanak sa Sorensenom, a prije ne možemo. [[zajednička diskusija]] Molim vas da ... [[isključen mikrofon]] Evo članovi Kolegija, ako nas kolega Belkić ne ubijedi u suprotno, dogovorili su da ipak pomjerimo i da glasamo za nekih 5 minuta. Evo da pokušamo da to. [[PAUZA]]
Drugi.
...Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: Izvještaj o radu Pravobranilaštva BiH za 2010. Glasamo o usvajanju Izvještaja. Pripremite se za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, da smo usvojili ovaj Izvještaj o radu Pravobranilaštva. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: Informacija o stanju i problemima u funkcioniranju Vanjskotrgovinske komore Bosne i Hercegovine Ovdje glasamo o primanju k znanju Informacije, ali evo upravo smo na sto dobili Prijedlog zaključka povodom razmatranja Informacije o stanju i problemima u funkcionisanju Spoljnotrgovinske komore koju je dostavio poslanik Borislav Bojić. Ovdje ćemo prvo o ovom zaključku. Branka, kako se pokreće ova ...
Ma nemam pojma šta oni hoće sa tim, to je Predstavnički dom ...
Jesu li svi poslanici dobili ovaj prijedlog zaključka? Nisu, upravo se dostavlja, sačekat ćemo minut-dva, neka vam se ovo na klupe dostavi.
Da se pokrene postupak možda do donošenja ... 54 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Možemo i tako, al' evo podijelili su pa, ništa, prvo ćemo o ovom zaključku glasati, onda.
Ja bih rekla ovdje da se pokreće postupak.
Ha, šta ćemo sad kad je čovjek ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Da.
Kako se pokreće postupak?
Nekoga moramo ovlastiti da pripremi.
nije uključen mikrofon
Dobro. Nadam se da su svi poslanici dobili na klupe ovaj prijedlog zaključka. Glasamo prvo o ovom zaključku, a nakon toga o primanju k znanju Informacije. Molim vas da se pripremite za glasanje o ovom prijedlogu zaključka kojeg je dostavio poslanik Borislav Bojić. Glasajte, sad! Izražavam sumnju u glasanje i molim da se ponovi glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje još jednom. Glasajte, sad! Konstatiram da ovaj prijedlog zaključka ipak nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo sada na glasanje o primanju k znanju Informacije. Molim vas da se pripremite za glasanje. Ko je za primanje Informacije k znanju? Konstatiram da smo primili k znanju Informaciju, imamo dovoljan broj i opću većinu i entitetsku većinu. 55 Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: Izbor jednog predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Glasamo o imenovanju Milenka Obada za predstavnika akademske zajednice u Komisiju za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije. Molim vas da se pripremite. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo imenovali gospodina Milenka Obada za predstavnika akademske zajednice u ovoj komisiji. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: Izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta. Glasamo u paketu o predloženim kandidatima, a to su: Čičić Mirsad, Ljubić Frano, Pašalić Stevo
Čičić Muris.
Kod mene piše Čičić, je li dobro Čičić?
Jeste Čičić, ali je on Muris kod mene.
Muris? Kod mene piše Mirsad.
Samo malo, izvinite, evo sad ćemo pogledati.
Hajde da provjerimo.
Muris, Muris, Čičić Muris.
Dobro. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, potrebnu entitetsku većinu i da smo usvojili u paketu ova predložena tri kandidata. 56 Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: Inicijativa poslanika Zvonka Jurišića. Pripremite se za glasanje. Glasamo o usvajanju inicijative, tako je. Glasajte, sad! Ova druga polovina hrvatskog zajedništva nikako da dobije veću podršku. Evo imamo potrebnu opću većinu, ali nemamo dakle entitetske većine. Hoćemo li naknadno usaglašavanje ili odmah? Idemo odmah na glasanje. Molim vas da se pripremite za glasanje, glasamo u drugom krugu. Glasajte, sad! Konstatiram ipak da je inicijativa prihvaćena. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda: Izjašnjavanje o inicijativi poslanika Stranke za BiH Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, da smo usvojili ovu inicijativu. A u okviru ove tačke sada glasamo o Prijedlogu zaključka iz Mišljenja Zajedničke komisije. Da li je potrebno da ga pročitam? Taj zaključak dakle glasi: 'Sugerira se Kolegiju Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH da prilikom realiziranja ove inicijative traži od Vijeća ministara BiH da osigura adekvatan materijal za raspravu koji bi bio sačinjen na osnovu vlastitih materijala te materijala Međunarodnog monetarnog fonda i Svjetske banke.' Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu, da je usvojen i ovaj zaključak. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda: Izjašnjavanje o inicijativi poslanice Aleksandre Pandurević Pozivam vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Glasamo dakle o usvajanju inicijative. Izražavam sumnju u glasanje, molim vas da se ponovi glasanje. Mlim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte, sad! Imamo opću većinu, nemamo entitetsku većinu Naknadno usaglašavanje. 57 ____________(?) Možemo odmah. Predlažem evo da se ne mučimo, Sorensen čeka. Idemo dalje. Predlažemo da prvo glasamo o tome da se o svim sporazumima od tačke 16. do 29. izjašnjavamo u paketu. Molim vas da glasate odmah. Sorensen je prijatno iznenađen da je zatekao poslanike u radnoj atmosferi. Dakle, imamo potrebnu opću i entitetsku većinu. Glasamo sada o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma od tačke 16. do tačke 29. Glasajte, sad! Konstatiram da imamo potrebnu opću i entitetsku većinu, da smo ratificirali ove sporazume. Molim vas da završimo sjednicu, ako može 30 sekundi. Dakle, napominjem da 20. sjednica Predstavničkog doma je planirana za 2. februar, ako se ukaže potreba sazvat ćemo je i prije. Također podsjećam da od sutra predsjedavanje ovim uvaženim domom preuzima moj kolega i naš kolega Milorad Živković, kojem želim uspješno predsjedavanje, a vama se želim zahvaliti na saradnji i korektnom odnosu. Zatvaram 19. sjednicu i hvala vam još jednom. Sjednica je završena u 16,45 sati.