Gospodo, poslanici i poštovani gosti, otvaram 5. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Pored poslanika na sjednicu su pozvani predsjedavajući i članovi Predsjedništva BiH, predsjedavajući i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici OHR-a, predstavnici OSCE-a, predstavnik Evropske Unije gospođa Sonja Mozer – predstavnik generalnog sekretara Vijeća Evrope, predstavnik Promatračke misije u BiH, predstavnici ambasada SAD, Velike Britanije, Švetske i drugi, predstavnici drugih međunarodnih organizacija u BiH. Pozvani su, također i, predstavnici sredstava javnog informiranja, radi medijskog praćenja rada ovog doma. Sve prisutne srdačno pozdravljam u ime Predstavničkog doma i zahvaljujem što učestvuju u radu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Istovremeno, treba konstatovati da sjednici prisustvuje 33 poslanika i da sjednica ima kvorum za punovažno odlučivanje. Isto tako, izostanak sa sjednice najavili su poslanici gospoda: Mirko Banjac i Ivo Lozančić. Prije prelaska na raspravu o prijedlogu dnevnog reda, dozvolite da završimo jedno prethodno pitanje, tiče se davanja svečane izjave novih poslanika i dvoje zamjenika ministara. Naime, od predsjedavajućeg Privremene izborne komisije ambasadora gospodina Roberta Berija, dobili smo obavještenje da je on prihvatio ostavke gospode: Zlatka Lagumdžije i Muharema Imamovića na funkciju poslanika. U skladu sa Pravilima i propisima Privremene izborne komisije, utvrđeno je da su slijedeći kvalifikovani kandidati na listi SDP za predstavnički dom gospoda: Boro Bjelobrk i Jozo Križanović. Također, od ambasadora Berija obaviješten da je prema odluci visokog predstavnika gospodin Ivo Andrić-Lužanski smijenjen sa dužnsoti poslanika u Predstavničkom domu, te da je u skladu sa Pravilima i propisima Privremen izborne komisije utvrđeno da je gospodin Marko Amidžić slijedeći kvalifikovani kandidat na listi HDZ za Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. 2 Ja prije ovome, moram vas upoznati, vi ste dobili na poslaničke klupe dopis HDZ Predstavničkom domu, odnosno Zastupničkom domu. Ja ne bih čitao odluke HNS, nego bih samo zadnji pasos ovog dopisa, koji ste dobili pred sobom. Iz naprijed citiranih zaključaka, citiram: “Naša stranka koja je sudjelovala u usvajanju ovih zaključaka, dužni su ih i pridržavati (ne može prihvatiti zamjenu za legalno izabranog zastupnika u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH osobi Ive Andrić- Lužanskog do rješenja ukupne političke krize, stvorene prije svega neustavnim izbornim Pravilima Privremenog izbornog povjerenstva”), uz pozdrave i poštovanje, glavni tajnik Perica Jurković. U tom smislu, ja sam bio dužan da vas upoznam sa ovim dopisom. Dopis ne obavezuje Predstavnički dom. Mi prihvatamo odluke visokog predstavnika, kao legitimne i utemeljene u ustavnom sistemu BiH i u tom kontekstu reakcije HDZ-a je bespredmetna. Mislim da treba izraziti dobrodošlicu novim poslanicima u Predstavnički dom, te ih pozivam u tom smislu da daju svečanu izjavu kako bi preuzeli poslaničku dužnost. Također, svečanu izjavu treba da daju gospođa Gordana Ković, zamjenik ministra za Trezor institucija BiH i gospodin Jadranko Prlić, zamjenik ministra za vanjsku trgovinu i ekonomske odnose, jer su bili odsutni protekle sjednice Doma, kada su ostali ministri i zamjenici ministara dali svečanu izjavu. Dakle, pozivam nove poslanike i zamjenike ministara da pristupe davanju svečane izjave a vas molim da to obilježimo ustajanjem. Izjavljujem da ću savjesno vršiti dužnosti koje su mi povjerene. Poštovati Ustav BiH. U potpunosti provoditi Opći okvirni sporazum za mir u BiH, štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode, te štititi interese i jednakost svih naroda i građana. Sarajevo, 26.3.2001.godine. Ja vam svima čestitam, dobro došli u Parlament Bosne i Hercegovine, također, gospodi zamjenicima ministara puno sreće i uspjeha u radu. [[Aplauz]] Prje prelaska i diskusije o predloženom dnevnom redu, ja vas obavještavam da je nedavno Delegacija Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, odnosno Predstavničkog doma bila na susretu predsjednika parlamenata država koje participiraju u paktu, odnosno u Jugoističnoj Evropi. Delegaciju su sačinjavali: dr. Mirjanić, dopredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštien BiH, gospođa Mediha Filipović, poslanik u Predstavničkom domu i gospodin Vedran Hadžović je generalni sekretar Parlamentarne skupštine BiH, jedan član delegacije gospodin Ivo Lozančić nije mogao biti prisutan. U tom smislu bih ja molio, vi ćete u toku sjednice dobiti prevedeno izlaganje gospodina Mirjanića, ali bi bilo dobro da u kratkim crtama gospodin Mirjanić upozna osnovne poruke sa Konferencije koja je nedavno održana u Skoplju. Izvoli doktore. 3
Ne čuje se izlaganje
Kolegij Parlamentarne skupštine. Delegacije još nisu izabrane, Kolegij je odredio.
Dozvolite, ja bih molio malo strpljenja, to je bio sastanak na nivou predsjednika parlamenata Konferencije procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi. Dakle, na nivou predsjednika parlamenata i potpuno je jasno u toj varijanti ko može da čini tu delegaciju. Sastanak je održan u Skoplju 20. i 21. marta. Ja sam u svojstvu šefa Delegacije jer to odgovara Poslovniku. Dakle, konferencija predsjednika parlamenata, a kao zamjenik predsjedavajućeg podnio izvještaj stav Parlamenta, odnosno Bosne i Hercegovine i vi ćete taj govor, taj stav dobiti u toku sjednice. U toku sjednice gospodo poslanici, dobit ćete i prevod Deklaracije koja je usvojena na tom samitu. Deklaracija je naravno usvojena od strane svih učesnika i tu nije ništa bilo sporno, ona potpuno odgovara spoljnoj politici Bosne i Hercegovine. Mi smo imali susrete tamo sa svim delegacijama, učesnicama Konferencije. Bili smo Delegacija koja je, dakle, imala sastanak sa svim drugim delegacijama i dogovorili smo konkretnu saradnju, shodno dogovoru na Kolegiju Predstavničkog doma, o tome ćete biti obaviješteni. Dakle, dobit ćete odgovarajuća dokumenta. Ako bude bilo pitanja poslije tih dokumenata, Delegacija, donsno ja kao šef Delegacije spremni smo da u toku današnje ili sjutrašnje sjednice, ako bude takav raspored odgovorimo na postavljena pitanja. Hvala vam na pažnji.
Hvala gospodinu Mirjaniću. Možemo, također, ići dalje. Dužan sam da vam napomenem da je u prirpemi ove sjednice održana sjednica Kolegija u proširenom sastavu, na kojoj je usaglašen i termin održavanja ove dvije sjednice, ponedjeljak i utorak 26. i 27. marta, kao i prijedlog dnevnog reda koji ste dobili u pozivu. Također, moram konstatirati da i ovoj sjendici proširenog Kolegija nije prisustvovao član Kolegija gospodin Mariofil Ljubić kao ni predsjednik Kluba poslanika HDZ. Materijale za sve predložene tačke dnevnog reda ste dobili, sem za 16.tačku izbor članova delegacije Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. U vezi s ovom tačkom, jutros smo održali zajedničku sjednicu Kolegija oba doma koji su dužni, odnosno obavezni pripremiti prijedlog za oba doma Parlamentarne skupštine 4 BiH, normalno, uz usaglašavanje klubova poslanika koji funkcioniraju u Predstavničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i u tom smislu nismo uspjeli do kraja završiti ovaj prijedlog jutros, tako da Kolegij predlaže da se ova tačka 16 jednostavno pomjeri za sjutrašnju sjednicu, kada će se usaglasiti prijedlog oba doma za sastav parlamentarnih delegacija. Kao što znate u delegaicjama treba da participiraju poslanici oba doma i Predstanvičkog doma i delegati Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Isto tako vas molim za stupanj tolerancije, s obzirom na materijale koje ste dobili, u dnevnom redu je predviđena i 15.tačka Izvještaj o realizaciji Aneksa VII Opšteg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini. S obzirom da je Vijeće ministara u starom sastavu dostavilo informaciju, koja objektivno nije aktuelizirana u protekla dva mjeseca, mišljenje je, odnosno ministarstva Vijeća ministara da je nužno potrebno jedno cjelovito informiranje o ovom pitanju, tako da traži se stupanj tolerancije, da se ova tačka 15. predloži za realizaciju u okviru sjutrašnjeg dnevnog reda, znači predlog je, iz predloženog dnevnog reda da se tačke 15. i 16. realiziraju u okviru sjutrašnje sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Otvatram diskusiju o prijedlogu dnevnog reda. Izvolite. Isto tako, Vijeće minsitara je, sugeriralo i insistiralo da za sjutrašnju sjednicu uvrstimo u dnevni red Zakon o izvršenju Budžeta u toku 2000. godine, kao i Prijedlog budžeta centralnih institucija Bosne i Hercegovine za 2001.godinu. Predlagači su Predsjedništvo, Vijeće ministara, Komisija za finansije i Budžet Predstavničkog doma je, dalo svoje mišljenje, kao i Komisija za ustavna i pravna pitanja i u tom kontekstu samo najavljujem da ćemo sjutra imati prijedlog i za dopunu dnevnog reda oko Prijedloga budžeta, s obzirom da je to okarakterizirano od Vijeća ministara, također, kao jedan od prioriteta u smislu da odluka traje tamo do kraja marta ove tekuće 2000.godine i u tom kontekstu potrebno je ili produžiti dejstvo odluke, odnosno usvojiti Prijedlog budžeta institucija Bosne i Hercegovine za narednu, odnosno tekuću 2001.godinu, što znači to je samo najava da će biti takav kontekst, s tim da je nužno potrebno i moguće intervenirati još uvijek sa amandmanima. Komisije su to pregledale i određene komisije imaju amandmane. Komisija za finansije i Budžet to treba usaglasiti do sjutrašnjeg zasjedanja i u tom kontekstu da u cjelosti pripremimo ovu tačku koja objektivno jeste bitna i suštinska za funkcioniranje i centralnih institucija vlasti BiH, a posebno Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine sa oba doma koji su u cjelosti u punom kapacitetu rade i koji su završili svoj koncept konstituisanja. Izvolite, znači otvaram diskusiju još jedanput o predloženom dnevnom redu, bez tačaka, sa prijedlogom da se ne realiziraju danas tačke 15. i 16. Da li se neko javlja za riječ? Izvolite. Kolega Spasojević.
Gospodo predsjedavajući, gospodo ministri, kolege poslanici, dragi gosti nemam primjedbi na dnevni red, ali imam nekih tehničkih primjedbi na ovaj dnevni red. Što se tiče ovih samih postavljanja ovih tački dnevnog reda, mislim da je ovo malo šturo i nije u redu po meni da se stavljaju, primjera radi, 6.tačka dnevnog reda Građansko pravna konvencija protiv korupcije. Nema ni daje se saglasnost, daje se na ratifikaciju, usvaja se odluka ili donosi se zaključak. Postoji to u tačkama dnevnog 5 reda, ali u samom dnevnom redu, znači, u materijalu to postoji, ali trebalo bi to usaglasiti da bude isto u materijalu i u prijedlogu dnevnog reda kada dobijamo, da to bude malo ozbiljnije. Toliko i hvala.
Kolega Spasojeviću, ja mislim da se ovo može prihvatiti ova sugestija. Izvolite dalje kolega Jovanović.
Poštovano Predsjedništvo, ja nemam primjedbi za današnji dnevni red, ali imam primjedbi, da kažem, dopunu dnevnog reda za sjutra. Već ako je predviđeno da raspravljamo o Budžetu i realizaciji Budžeta, mislim da bi trebali da dobijemo materijale danas da bi sjutra mogli, činjenica da smo mi to dobili, ali nismo ponijeli sa sobom, jer nismo znali da će biti na sjutrašnjem dnevnom redu. Toliko i hvala.
Ja mislim da ne bi trebalo biti tehničke smetnje da se ovo obavi. Gospodin Belkić.
Ja se više javljam u funkciji predsjednika komisije čisto s tehničkog aspekta. Vi sad nagovještavate da bismo mogli sjutra raspravljati o proširenju dnevnog reda i apsolutno komisija je spremna, ali i nagovještavate da ima amandmana. Ja bih morao danas odmah zakazati komisiju, prije sjednice da imamo stav po amandmanima. Da li je moguće po Poslovniku da mi sada kandidiramo da će sjutra biti na dnevnom redu kako bismo mi mogli ove pripreme kvalitetno uraditi, da bi večeras ili sjutra ujutro održali komisije, jer ste nagovijestili da ima amandmana kojim bi se komisija trebala odrediti. Dakle, ako ništa sada ne učinimo, praktično bi morali praviti onda pauzu i onda zasjedati kao komisija i određivati kao amandmanima.
Apsolutno, cilj moje intervencije je bio da se komisija objektivno odredi prema amandmanu koji je podnesen Ustavno-pravnoj komisiji.
Dakle, prethodno pitanje. Imamo li na dnevnom redu ili nemamo na dnevnom redu sjutra?
Očekivati je da će biti na dnevnom redu sjutra.
Dobro, očekivati je, onda da će biti i komisija. 6
Tako je. Gospodin Borić.
Gospodo predsjedavajući, članovi Ministarskog vijeća, poštovani poslanici, Klub poslanika SDA prihvata dnevni red koji je u sazivu utvrđen, kao i ovu izmjenu. Mi cijenimo da tačka 15. zaista zaslužuje da se tretira kao posebno pitanje i kao prvo pitanje, dakle, pitanje svih pitanja i, dakle, prihvatamo apsolutno ovu izmjenu i dopunu dnevnog reda. Hvala.
Hvala gospodine Boruću. Da li se još neko javlja za riječ? Hvala vam. Zamjenik ministra Trezora gospodin Imamović.
Poštovano Predsjendištvo, uvaženi zastupnici, mislim da je dobro da je Kolegij pokrenuo inicijativu da na dnevni red sjutrašnje sjednice stavimo Budžet i Zakon o izvršenju i ja bih molio da se učvrstimo u tom opredjeljenju i da uzmemo svi sebi za obavezu da ispoštujemo ove rokove koji su nam zadti uz spremnost predlagača da u direktnoj komunikaciji sa Komisijom za finansije i Budžet odradi zaključne pripreme za, da kažem, kvalitetnu raspravu i odlučivanje. Ja molim da se odredimo. Predlažem da se obavežemo da ćemo sjutra svi zajedno izvršiti pripreme za normalno odlučivanje Predstavničkog doma. Evo, toliko. Hvala lijepa.
Hvala zamjeniku ministra gospodinu Imamoviću. Da li se još neko javlja za riječ. Ne javlja. Čitam prijedlog dnevnog reda za današnju 5.sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. 1. Usvajanje zapisnika sa 3. i 4. sjendice Predstavničkog doma; 2. Sporazum o razvojnom kreditu Projekta vodosnabdijevanje i kanalizacije za Mostar između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj; 3. Ugovor o finansiranju između BiH i Evropske Investicione banke broj 20515 Projekat za puteve BiH; 4. Okvirni sporazum o zajmu između Banke za razvoj Vijeća Evrope i BiH, za projekat vodosnabdijevanja Tuzle; 5. Sporazum između Vlade Kraljevine Belgije i Vijeća ministara BiH o davanju finansijske pomoći Vlade Kraljevine Belgije Vijeću ministara; 6. Građansko-pravna konvencija protiv korupcije; 7. Krivično-pravna konvencija protiv korupcije; 8. Dopunski protokol uz Konvenciju o zabrani ili ograničavanju upotrebe određenih vrsta klasičnog oružja koja se mogu smatrati uzročnicima prekomjernih traumatskih efekata ili imaju neselektivno djelovanje; 9. Konvencija o međunarodnoj organiazciji rada broj 182 o najgorim oblicima iskorištavanja dječijeg rada; 7 10. Sporazum o unarpeđenju zaštite investicija između BiH i Vlade Republike Srpske, Republike Finske, izvinjavam se 11. Sporazum o unapređenju i zaštiti investicija između BiH i Švedske; 12. Sporazum između Vijeća ministara BiH i Saveznog vijeća Švajcarske o ponovnom prihvatu državljanja BiH i državljana Švajcarske; 13. Sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Makedonije o međunarodnom drumskom prijevozu putnika i robe; 14. Informacija o pitanjima vezanim za balkanski sindrom; i 15. Odogovori na poslanička pitanja i pitanja poslanika. Molim vas, da se izjasnimo ko je za, da se prihvati ovakav dnevni red za današnju 5. Sjendicu Predstavničkog doma? Hvala vam. Da li ima neko protiv? Da li je neko suzdržan? Konstatujem da smo jednoglasno usvojili predloženi dnevni red. U tom smislu, konstatujem da ima prisutno 36 poslanika, glasalo je 36, što znači da nije ni potrebno entitetsko glasanje, u tom smislu konstatujem da je dnevni red, koji sam pročitao usvojen za 5.sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Prelazimo na prvu tačku dnevnog reda. Ad.1. Usvajanje zapisnika sa 3. i zapisnika sa 4. sjednice Predstavničkog doma Izvolite, otvaram diskusiju. Da li ima primjedbi na zapisnike? Izvolite. Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo, nemam primjedbi na zapisnik, ali u ime mješovitog kluba poslanika PDP SNS SNSD DDSP i SPRS, tražimo da nam se u pisanoj formi dostavi govor gospodina Matić Božidara sa 4.sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, jer nismo dobili politički program gospodina Matića a u zapisniku koji smo dobili nema ni izlaganja gospodina Matića na pitanja i prigovore iznesene u diskusiji prilikom rasprave o programu rada Savjeta ministara. Hvala.
Gospodo predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo, imam jednu primjedbu koja je više tehničke prirode, naime, diskusija poslanika Branislava Lolića izazvala je, kaže više replika, a nigdje ne piše u kom pravcu je diskutovao, da li je to nešto afirmativno ili je to nešto što je bilo loše po ostale poslanike, volio bih da to 8 bude, a čini mi se da je rekao dvije konstatacije koje ne idu u prilog ovom domu i nadovezao bih se na diskusiju kolege Bilbije, mislim da poslije mjesec i više dana, mjesec i desetak dana je sramotno da mi nemamo, da od mene novinari traže da mi nemamo ekspoze našeg premijera i još ja ću u narednom periodu pokrenuti pitanje izmjene i dopune Poslovnika, a tiče se pitanja glasanja. Evo u zapisniku na strani, ne znam ni ja, pojavljuje se konstatacija da se poslanici SDS-a nisu izjašnjavali. To po Poslovniku ne stoji. Ono se ima glasati ili ne glasati i ne znam, po ovom ovdje što piše ne znam šta je kvorum bio saziva ovog parlamenta, gdje smo odlučivali o premijeru Matiću.
Hvala poslaniku Malkiću. Da li još neko ima primjedbi na dnevni red, odnosno na zapisnike sa 3. i 4. sjendice Predstavničkog doma, poslanik Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, zamjeniče, uvažene kolege poslanici, gospodo ministri i zamjenici, dragi gosti, na zapisnik sa 4. sjednice, u skladu sa članom 60. tačka 2. Poslovnika, želim iskazati kao i prethodnici da gospodina Matića diskusija, koja je bila i sastavni dio programa, eto kojeg mi nismo dobili. Svakako bi trebala da bude, jer je sam naglasio, nakon odgovora na poslanička pitanja da će to biti dopuna njegovog programa. Molio bih da se i to uvrsti da bi mi imali i tu dopunu u sastavu programa. Istovremeno, smatram da nije korektno ni zbog predsjedavajućeg gospodina Matića, s obzirom da je ovdje u zapisniku rečeno da su poslanici diskutovali, da su postavili određena pitanja i ovdje se na strani 6.stav 5 i 6 samo kaže, da je gospodin Matić dao, odgovorio na pitanje i prigovore iznesene u diskusiji što je predsjedavajući Matić i učinio i, dalje dao nužne odgovore na neka pitanja i sada imamo situaciju da je za poslanike veoma korektno naglašeno šta su oni pitali, kakve su primjedbe i sugestije dali, a istovremeno ni jednom riječju nema ništa što je odgovorio gospodin Matić. Smatram da bi bilo korektno i zbog njega da sa te strane se u Zapisnik, u tehničkom smislu i naravno i suštinskom, sadržajnom to naglasi. Ovo želim da kažem iz razloga što smatram da treba poštovati dignitet poslanika i ovog doma i da kao što je dovoljno dato prostora i poslanicima, trebalo bi isto tako i odgovore na poslanička ta pitanja, da ih tako kažem isto tako jasno precizirati u zapisniku, jer svima nam je jasno da je to dokumenat koji ostaje za istoriju.
Hvala poslaniku Gligoriću. Ako se niko ne javlja, kolega Jovanović.
Poštovano predsjedništvo dame i gospodo, ja samo jednu malu repliku, intervenciju na diskusiju gospodina Malkića. Kad je bilo glasanje o gospodinu Ragužu, znači klub poslanika SDS-a tata nije glasao, s poznatim obrazloženjem da smo rekli da je to protiv ustavno iz razloga što nije konstituisan Dom naroda. Kad je bilo glasanje o gospodinu Matiću mi smo tad bili uzdržani, znači tad smo glasali. 9
Hvala poslaniku Jovanoviću, sada poslanik Đedović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, kolege poslanici, ja ću buti vrlo kratak, jedna tehnička intervencija, a principijelno odnosi se na doslijednost u evidentiranju prisutnih i odsutnih sa sjendice. Naime, u svim zapisnicima piše bilo je prisutno predstavnika određenih ambasada, jedan broj ministara, jedan broj zamjenika, danas sjutra niko živ neće moći znati ko je ovdje bio a ko nije bio. Ja molim da se tačno po imenu i prezimenu konstatuje ko prisustvuje sjednici. Toliko.
Hvala poslaniku Đedoviću. Da li je još neko javlja za riječ? Ja msilim da sve ove inicijative, sugestije i primjedbe, objektivno se mogu usvojiti i ja u ime Sekretarijata Parlamentarne skupštine Predstavničkog doma i u ime Kolegija vam mogu obećati da se ovi propusti neće više dešavati u tom kontekstu u cjelisti precizno, poštovati precizne navode i jednostavno u cjelosti procedruru vođenja sjendice od prisustva do jednostavno zaključaka itd. Znači, prihvatamo i obavezu predsjedavajući Vijeća ministara da autorizira svoje izlaganje i pod hitno dostavi poslanicima, to je jedno i s druge strane, također, šire obrazloženje pitanja i odgovora predsjedavajućeg Vijeća ministara sa aspekta diskusije koja se vodila oko temeljnih ciljeva programa rada i funkcioniranja Vijeća ministara u naredne dvije godine. Zamjenik ministra Trezora je tražio riječ, gospodin Imamović.
Uvaženi poslanici, želim samo da obavijestim da je ekspoze gospodina Matića bio gotov prije dvadeset dana i da je predviđena zajednička sjednica predsjedavajućeg Vijeća sa Kolegijem. Nažalost, ta sjednica nije održana i to je, možda jedan od malih razloga što niste danas dobili ekspoze, u kome, bar se meni čini da ima i dio odgovora na postavljena pitanja. Predlažem da zadužimo tehničku službu da taj ekspoze u toku sjednice podijeli. Evo toliko i hvala.
S tim da Kolegij sa ekspozeom i sa pregledom ekspozea nema ništa. Mi smo poslanici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, u tom smislu, apsolutno, u ovih desetak dana nije bilo nužno ni potrebno bilo kakva saglasnost Kolegija u smislu da poslanici dobiju izlaganje gospodina Matića. To smo razjasnili. Znači, prihvatamo ove sugestije koje ste dali s aspekta primjedbi na zapisnik. Možemo li preći na glasanje o zapisnicima 3 i 4 zajedno. Ko je za, da se zapisnici usvoje? Hvala vam. Da li ima neko protiv? Da li je neko uzdržan po ova dva zapisnika? 10 Hvala vam. Konstatujem da smo jednoglasno usvojili zapisnike sa 3. i 4. sjendice Predstavničkog doma. U tom smislu, prisutno je 36 – glasalo 36. Hvala vam. Kolegice Branka možemo preći na 2. tačku dnevnog reda. Ad.2.Sporazum o razvojnom kreditu (Projekat vodosnabdijevanja i kanalizacije za Mostar) između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj Nadležna Komisija za finansije i Budžet. Izvolite, gospodin Belkić, predsjednik Komisije.
Ja se izvinjavam, očigledno iz tehničkih razloga niste dobili Izvještaj pomenute komisije o tačkama dnevnog reda, koje idu u nadležnost ove komisije, valjda tehnički problemi. Mi smo Komisiju imali još u prošlu srijedu, ali evo ja ću pokušati na najkraći mogući način stavove Komisije po pojedinim materijalima da iznesem. Ako se slažete gospodine predsjedavajući, da ne bih svaki čas izlazio, u sadržaju našeg izvještaja, stavovi se odnsoe na tačku 2. Tačku 3. Tačku 4. tačku 5. tačku 10. i tačku 11. današnje sjednice. Tačka 2,3,4. i 5. su novčani aranžmani, odnosno krediti a tačka 10. i 11. su sporazumi o zaštiti investicija. Generalno, Komisija izražava i, želim javno da kažem nezadovoljstvo zbog ne prisustva predlagača niti iz Predsjedništva niti iz resornih ministarstava, uz konstataciju da je Trezor došao negdje u polovini sjendice kada je bila rasprava o Budžetu. Tačka 2. Mi predlažemo Predstavičkom domu da donese odluku o davanju saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o razvojnom kreditu Projekat vodosnabdijevanja i kanalizacije za Mostar između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj u iznosu od 9 miliona i 100.000 dolara. Tačka 3. Također, predlažemo Predstavničkom domu da donese odluku o davanju saglasnosti za ratifikaciju ugovora o finansiranju između BiH i Evropske Investicione banke, Projekat za puteve BiH. Ukupna mu je vrijednost 60 miliona eura, 40 Federacija 20 RS. Tačka 4. Predlažemo, također, Predstavničkom domu da donese odluku o davanju saglasnosti za ratifikaciju Okvirnog sporazuma o zajmu između Banke za razvoj Vijeća Evrope i BiH za projekat vodosnabdijevanja Tuzle u vrijednosti 1,500.000 dolara. Također, predlažemo Predstavničkom domu da saglasnost za ratifikaciju, da donese odluku o davanju saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vlade Kraljevine Belgije i Vijeća ministara BiH o davanju finansijske pomoći Vlade Kraljevine Belgije Vijeću ministara BiH, s tim da tu imamo primjedbu. Komisija nije bila u poziciji da zna o kojoj vrsti nabavke se radi, radi se o kapitalnim sredstvima, ali nismo mogli da dođemo do informaicje, pa bi bilo dobro da nakdnadno Skupština, odnosno Predstavnički dom zna koje vrste kapitalnih dobara će se nabavljati sa ovim kreditom, beskamatnim kreditom u iznosu od 2,478.000. Dakle, samo molba za dodatnu informaciju šta je namjera u koje svrhe se imaju ova sredstva upotrijebiti i, dalje, kad je riječ o tački 10. Zaštiti investicija između BiH i Vlade Republike Finske, 11 aposlutno, podržavamo. Predlažemo Skupštini da donese odluku o davanju saglasnosti za ratifikaciju ovog sporazuma o zaštiti investicija sa Vladom Republike Finske a, također, za tačku 11. Predlažemo Predstavničkom domu da donese odluku o davanju saglasnosti za ratifikaciju sporazuma o unapređenju i zaštiti investicija između BiH i Švedske. Hvala lijepa.
Hvala gospodinu Belkiću, predsjedniku Komisije. Znači, tačka 2. Sporazum o razvojnom kreditu. Čuli ste mišljenje Komisije za finansije i Budžet. Otvaram raspravu po tački 2. Ko se javlja za riječ? Poslanik Gligorić.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, kao što je rekao gospodin Belkić, predsjedavajući Komisije za carine i Budžet, ja kao poslanik i član Komisije se apsolutno slažem s tim i prijedlogom kako bi trebali danas raditi. Ja predlažem da, na način kako je i rekao gospodin Belkić, tačka 2,3,4,5,10. i 11. sada bi mogli proširiti i za druge, ali nije važno, mislim da ove koje govore o sporazumima, donacijama, ugovorima, koje su prošle određenu proceduru, znači, od opština, kantona nekih a potom u Savjetu minsitara pa prema Predjsjedništvu BiH i danas na Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, da bi dali saglasnost na ratifikaciju, znači, ovih što sporazuma, ugovora itd. Ja bih predložio da danas tradimo konstruktivno, u smislu da nakon ovih informacija koje smo dobili, ili eventualno na neko pitanje poslanika da Ministarstvo trgovine i ekonomskih odnosa ili pak Trezora da odgovor i da nakon toga mu se možemo pristupiti izjašnjavanju. Ovo su sporazumi koji su potrebni Bosni i Hercegovini, potrebni su opštinama kao što ovdje vidimo i naravno u narednom periodu bi trebalo isto tako uraditi aktivno kao što je uradio Savjet ministara u prethodnom sazivu. Ovo govorim zato što je i Ministarstvo vanjskih poslova najavilo u aprilu mjesecu intenzivne sporazume vezano za različite oblasti uređenja društvenog života, ja kao poslanik to podržavam, a istovremeno hoću da kažem da je i Savjet u prethodnom sazivu veoma uspješno radio da ima mnogo sporazuma, na kraju evo mi danas o njima treba da se izjasnimo. Radilo se profesionalno i korektno. Imam ljudsku potrebu, zbog ljudi koji su radili u prethodnom sazivu to naglasiti i reći.
Hvala poslaniku gligoriću. Poslanik Kovačević.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja u cjelini podržavamd a se ove tačke ovako razmotre, s tim što nemojte misliti što je Mostar i Tuzla ja to jako podržavam oko vodosnabdijevanja, ali bila je i opština Prnjavor i neko iz određenih razloga zaustavio taj projekat vodosnabdijevanja Opštine Prnjavor u RS, tamo kod Banja Luke, pa bih ja molio Ministarstvo za Trezor da razmotri taj projekat pa da se nađe na jednoj od narednih sjednica, a u cjelini, pošto sam član Komisije za budžet i finansije podržavam ove sve prijedloge. 12
Hvala poslaniku Kovačeviću. Da li se još neko javlja za riječ. Zamjenik ministra kolegica Ković.
Poštovano predsjedništvo, drugovi poslanici, samo da kažem da je ovaj program za vodosnabdijevanje za Prnjavor u proceduri, tako da nije obustavljen on će se realizovati. Hvala.
Hvala zamjeniku ministra Trezora. Da li se još neko javlja za riječ. Evo, poslanik Kovačević je izrazio svoje zadovoljstvo ovom intervencijom. Da li je još neko javlja za riječ? Nema, molim vas, možemo li ovako. Ko je za da se odobri sporazum o razvojnom kreditu Projekat vodosnabdijevanje i kanalizacije Mostar između BiH i međunarodne asocijacije za razvoj. Ko je za? Hvala vam, očigledno da smo danas sa punim političkim konsenzusom. Ko je protiv? Nema. Ko je uzdržan? Hvala vam, znači, 36 poslanika se izjasnilo za Sporazum o razvojnom kreditu između BiH i Međunarodne asocijacije za razvoj. Ne treba entitetsko glasanje. Možemo preći na tačku 3. Ad.3. Ugovor o finansiranju između BiH i Evropske investicione banke broj 20515 Projekat za puteve Gospodin Belkić je dao svoje izlaganje. Ko se javlja za riječ? Izvolite. Nema diskusije. Hvala vam. Možemo li preći na izjašnjavanje. Ko je za da se odobri ugovor o finansiranju između BiH i Evropske investicione banke, Projekat za puteve BiH. Ko je za? Hvala vam. Ima li neko protiv? Uzdržan? Konstatujem, također, da smo danas bili jedinstveni oko tačke 3. Ugovor o finansiranju između BiH i Evropske investicione banke, projekat za puteve BiH. Ad.4. Okvirni sporazum o zajmu između Banke za razvoj Vijeća Evrope i BiH za Projekat vodosnabdijevanja Tuzle. Također smo čuli obrazloženje Komisije za finansije i Budžet Ko je za molim vas?
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, koliko ja imam informacija, mislim da ovaj sporazum o zajmu između Banke za razvoj Savjeta Evrope i BiH neće trajno riješiti, to vi vjerovatno gospodine Avdiću bolje znate, neće trajno riješiti 13 pitanje vodosnabdijevanja Tuzle. Iz tog razloga je i pokrenuta jedna inicijativa, prvenstveno između rukovodstva opštine Zvornik i Tuzlanskog kantona, oko mogućnosti, da kažem, trajnog snabdijevanja opština Tuzlanskog kantona, Zvornika, Lopara i Ugljevika. Taj program bi nosio naziv program vodosnabdijevanja sjeveroistočne Bosne iz alovijona rijeke Drine kod Zvornika. Da sad tehnički ne govorimo o tom pitanju, znači, postoji li mogućnost da se u taj program, odnsono bile bi obuhvaćene opštine Tuzla, Kalesija, Živinice, Lukavac, Čelić, Teočak, Zvornik, Osmaci, Lopare i Ugljevik, to je negdje oko 600.000 stanovnika. Kapacitet, ili potencijal bi bio negdje oko 1.500 litara u sekundi bez upojunih kanala, a sa upojnim kanalima bio vi vjerovatno preko 2.500 litara u sekundi. Ja ne znam, možda zaključak, u vidu zaključka ili prijedloga Ministarskom savjetu ili Ministarstvu za trgovinu, da se razmotri ova inicijativa, da se traže međunarodna sredstva i vjerovatno pomoć BiH i RS, time bi stvarno riješili pitanje vodosnabdijevanja ovih deset opština.
Hvala poslaniku Jovanoviću. Poslanik Šarganović. Kad je voda u pitanju, to je bitno životno ...
Gospodine predsjedavajući, gospodo članovi Ministarskog vijeća, obzirom da je u pitanju voda i ključni problem, dužan sam ovdje da kažem da je u Bihaću prisutna činjenica da je tamo žutica trenutno prisutna, upravo zbog vode i ako Unsko-Sanski kanton obiluje sa vodom, izvorima itd. ovdje bih želio da istaknem taj problem i da BiH i Ministarsko vijeće ima na umu da je tamo potrebno uložiti određena sredstva da se na jedan kvalitetan način riješi vodosnabdijevanje ne samo općine Bihać, nego Unsko-Sanskog kantona, obzirom da su izvorišta Vrela – Klokot i ostali koji su, gdje je voda ispravna, čista i zadovoljava sve uvjete da bi se to tamo kod nas moglo riješiti i ujedno kanalizacija inače podržavam ovo sve što je predloženo. Hvala.
Hvala poslaniku Šarganoviću. Poslanik Spasojević. Zoran spasojević Gospodo predsjedavajući, podržavam ove zajmove, odnosno kredite koje nam daje međunarodna zajednica, odnosno pojedine države, ali nekoliko pitanja bih želio da postavim, što se tiče Mostara, nisam htio da diskutujem što se tiče ovog kredita za Tuzlu. Prvo bih želio da nam stručne službe ove skupštine napišu kratku genezu, jer mi kad dobijemo ove materijale ovo je za nekog ekonomistu ili pravnika, ja to nisam stvarno i kad počnemo čitati, ovdje se ništa ne razumije, da li je to tako haksuz pravljen sporazum da se ništa ne razumije, ili to nije nešto u redu, a ja ću vam to potkrijepiti činjenicama kod ovog direktnog, prvo ovaj sporazum načinjen je o zajmu između banke za razvoj Savjeta Evrope i BiH kao projekat vodosnabdijevanja i mi treba da damo tu saglasnost, to je logično i normalno mi ćemo to dati, znači, riječ je o zajmu. Na drugoj strani BiH se stavlja kao dužnik, odnosno zajmoprimac, međutim u sporazumu između BiH i Federacije na strani 18. BiH se sad stavlja kao zajmoprimac. Moje je mišljenje da je BiH trebala da bude zajmodavac a Federacija BiH zajmoprimac. Tako kad sam se malo konsultovao sa pravnicima, bilo je tu jedno 5-6 14 pravnika, niko mi nije znao objasniti šta je i kako je do ovoga došlo. Ko je sad ovdje zajmoprimac, ko je zajmodavac, suština je u tome da je garant BiH, garant ovog zajma. Ko će vratiti ovdje jasno stoji kako treba itd. Još bih želio da pitam da li su za ove konkretne gradove bili konkurski za dodjelu ovih kredita, ako su bili, želio bih da znam da li je učestvovao koji grad iz RS, jer ja bih, također, želio pošto dolazim iz Bijeljine a mi imamo veliki problem, što se tiče Bijeljine kanalizacije, Bijeljina sva leži, nema uopšte kanalizacije. Što se tiče vode hvala Bogu, pošto sam bio direktor jednog preduzeća za vode, mi imamo izuzetno dobru vodu i mislim da možemo snabdjeti Brčko sa vodom i nama nije problem sa vodom. U Bijeljini je glavni problem kanalizacija i ovom novom sastavu Ministarskog savjeta ja ću vjerovatno u saradnji sa načelnikom opštine i svim ostalim strukturama podnijeti jedan prijedlog, da li postoji mogućnost da se Bijeljini odobri jedan kredit da, također, da BiH bude garant da i Bijeljina dobije nekakav kredit što se tiče same kanalizacije, jer to je jedan poveći sad grad u razvoju, koji zaista nema nikakve kanalizacije. Dalje, želio bih da kažem da ova stručna služba sačini statistički izvještaj koliko je do sada ovakvih ugovora data saglasnost, koliko je novca uzeto, odnosno koliko je kreditirano i za koje gradove pojedinačno za svaki grad koji je i da nam to za narednu sjednicu dostavi, toliko i hvala. Hvala poslaniku Spasojeviću.
Dame i gospodo, kolege zastupnici i gospodo ministri, osjećam dužnost da dam nekoliko informacija, vezano za sporazum pod tačkom 4. Banka za razvoj Vijeća Evrope je ’97. Godine završila sve pregovore sa opštinom Tuzla, vezano za kredit od 1,500.000 dolara. Sva dokumentacija je tad pripremljena i po proceduri banke za razvoj Vijeća Evrope saglasnost za davanje ovakvih sporazuma mora da država BiH. Procedura je išla na kanton, sa kantona na Federaciju, sa Federacije na Vijeće ministara, ako ste pratili, to je na Vijeću ministara odobreno tamo još u sazivu, tamo negdje u oktobru mjesecu. Prema tome, radi se o jednom dosta starom aranžmanu, koji je prolongiran do sada, između ostalog zbog toga što je postojala potreba da se između Banke za razvoj Vijeća Evrope i države BiH regulišu prethodne obaveze koje su postojale između ove dvije institucije. Što se tiče jednostavnog pitanja ko vraća kredit. Garant za ovaj kredit je Federacija. Jer je ona sa izvornim prihodima jedina i može da bude garant, ali je neophodno da država BiH se pojavi prema, poslije toga ima sporazum između države i federacije, koji to onda prenosi, a onda ima između federacije i konačnog ovog prvog dužnika, zato što ne može federacija da se pojavi samostalno prema Banci za razvoj Vijeća Evrope, da milion i po dolara neće riješiti problem vodosnabdijevanja Tuzle to je tačno, jer je to vjerovatno dugoročno, ovo je interventno rješavanje problema, dugoročno to je moguće raditi onako kako je planirano prije dvadeset godina za čitavo područje Sjeveroistočne Bosne, to su veliki projekti koji jedino mogu da riješe problem vodosnabdijevanja tog područja i s tim se slažem, sva pitanja se uklapaju u to i to nije problem poseratni, to je problem koji se rješavajo ili slivom Krivaje ili slivom Drine, još prije 20 godina, kad su pravljeni prvi izvedbeni i idejni projekti. Hvala. 15
Hvala poslaniku Kušljugiću. Ako dozvoljavate samo nekoliko riječi uz ovo obrazloženje kao što je kolega Kušljugić rekao Kovačeviću to je interventno snabdijevanje grada Tuzle, ona je locirana u TE Tuzla i koristi se postojeći sistem vodosnabdijevanja i vodoopskrbe to je jezero Modrac, nedaleko od Tuzle, što znači projekat je u toku i to je samo interventno. Ja predlažem na fonum ovih sugestija to je da nam se dostavi informacija o stanju vodosnabdijevanja u BiH sa uloženim sredstvima o kojima je kolega Spasojević govorio u posdejtonskoj bosni i u projektima koji su u fazi realizacije i u tom kontekstu da možemo na bazi relevantnih informacija razmišljati i o drugim interventnim projektima s aspekta vodosnabdijevanja cjelokupne BiH, znači, to bi nam bilo nužno i potrebno i u tom kontekstu sugesitja realizatoru projekta iz ovog, što znači iz grada Tuzle da pokuša odvojiti dio sredstava i da napravi bar studiju mogućnosti vodosnabdijevanja sa rijeke Drine ovog područja kojim gravitira preko 700.000 ljudi, ali o tom po tom, neka preispitaju.
Ja se zaista izvinjavam, nije mi namjera da oduzimam vrijeme, želim da vas izvijestim da je Komisija, vjerovatno ste i vi taj materijal dobili, razmatrala i diskutirala o izvještaju o zaduženosti BiH o spoljnom dugu BiH i za vašu informaicju mi smo donijeli zaključak i zatražili da se ona prvo aktuelizira, odnosno inovira, ažurira, takođe da znamo ko je krajnji otplatioc duga je li to Država je li to Fedracija je li to RS ili je neko od javnih preduzeća ili nekih drugih korisnika koji je u stanju da vraća dug i mi smo izrazili zabrinutost, uz stepen zadužensoti BiH u odnosu na ukupan društveni proizvod godišnji i mislim da ćemo morati prije nego što budemo ispostavljali zahtjeve i želje da idemo u dalja zaduživanja, morati procijeniti koliko društveni proizvod BiH može izdržati ovu trenutnu zaduženost koja je po nekim procjenama već prešla granice uobičajenog, odnosno dozvoljenog za jednu ekonomiju i jednu državu. Hvala vam.
Da li se još neko javlja za riječ? Ako je javlja, možemo ići na izjašnjavanje sa ovim sugestijama o kojima smo govorili, znači uz ove sugestije. Ko je zato da se Okvirni sporazum o zajmu između Banke za razvoj Vijeća Evrope i BiH za Projekat vodosnabdijevanja grada Tuzle usvoji, odobri? Hvala vam. Ima li neko protiv? Ima li neko uzdržan? Hvala vam. Možemo istaći činjenicu da je 35 poslanika, jedan je odsutan, 35 poslanika glasalo za i u tom kontekstu nije potrebno ni entitetska provjera, odnosno glasanje, možemo preći na tačku 5. 16 Ad. 5. Sporazum između Vlade Kraljevine Belgije i Vijeća ministara BiH o davanju finansijske pomoći Vlade Kraljevine Belgije Vijeću ministara, sa ovim upitom od strane Komisije koja su to kapitalna dobra koja se misle iz ovih sredstava nabaviti Da li ima neko odgovor iz Vijeća ministara? Gospodin Belkić. Da bude sastavni dio informacije. Dobro. Otvaram diskusiju o tački 5. Primjedbe, sugestije, prijedlozi nemamo. Ko je zato da se odobri ovaj sporazum između Vlade Kraljevine Belgije i Vijeća ministara BiH o davanju finansijske pomoći? Hvala vam Ima li neko protiv? Nema. Ima lineko uzdržan? Uzdržan je jedan. Znači, 34 poslanika za – 1 uzdržan. Možemo li konstatirati da je tačka 5. Sporazum između Vlade Kraljevine Belgije i Vijeća ministara BiH o davanju fin. pomoći Vlade Kraljevine Belgije Vijeću ministara usvojen. Također, nije nužno ni potrebno entitetsko glasanje. Ad.6. Vjerovatno je to saglasnost Građansko-pravne konvencije protiv korupcije, odnosno na Građansko-pravnu konvenciju protiv korupcije Ovdje je bila Komisija za ljudska prava, izvjestioc je gospodin Brka, izvolite.
Poštovano predsjedništvo, poštovane kolege, poštovani ministri, u stvari ovo je izvještaj Ustavne komisije, pošto danas nema gospodina Banjca,pošto je odsutan a nismo bili izabrali zamjenike, ja sam dobio zaduženje da vam po ove dvije tačke kažem nešto, znači, o Građansko-pravnoj konvenciji i o Krivično-pravnoj konvenciji protiv korupcije, jedna tačka je poslije druge, pa da dva puta ne izlazim. Predsjedništvo BiH je dostavilo Parlamentarnoj skupštini BiH Građansko- pravnu konvenciju protiv korupcije, koja je sačinjena u Strazburu 4. novembra 1999. godine, radi davanja saglasnosti za ratifikaciju a isto tako Predsjedništvo BiH je dostavilo Parlamentarnoj skupštini BiH Krivično-pravnu konvenciju protiv korupcije, koja je sačinjena u Strazburu 27. januara 1999. godine radi davanja saglasnosti za ratifikaciju. Ustavno-pravna komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH saglasna je da se Građansko-pravna konvencija može proslijediti Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH, radi davanja saglasnosti za ratifikaicju a isto tako je saglasna da se Krivično-pravna konvencija može proslijediti Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH radi davanja saglasnosti za ratifikaciju.
Hvala poslaniku Brki. U ime Ustavno-pravne komisije, otvaram diskusiju po pitanju ove konvencije, Krivično-pravne konvencije protiv korupcije, da li se neko javlja za riječ? Ne javlja. Možemo li dati saglasnost na prihvatanje Građansko-pravne konvencije protiv korupcije. 17 Ko je za? Hvala vam. Ima li neko protiv? Nema. Ima li neko uzdržan? Nema. Konstatujemo sa 35 glasova za usvojena je pod tačkom 6. Građansko-pravna konvencija protiv korupcije. Ad.7. Krivično-pravna konvencija protiv korupcije Otvaram diskusiju po ovoj tački 7.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, ja bih vašu pažnju pokušao skrenuti na član 19. tačka 3. gdje kaže: “Svaka članica donosi takve zakonske i druge mjere koje su potrebne da joj omoguće konfiskaciju ili na drugi način lišavanja sredstava i dobiti stečenih od krivičnih djela, utvrđenih u skladu sa ovom konvencijom ili imovine u vrijednosti koja odgovara u toj dobiti”. Gdje je zakonodavstvo BiH u odnosu na ovo i šta se misli činiti da se to dovede u sklad. Mislim da bi bar orjentirno to trebali znati prije dizanja ruke za ovo. Ja se zahvaljujem.
Hvala poslaniku Đedoviću na ovoj intervenciji. Po ovom pitanju mi nemamo usaglašene ni entitetske zakone. Znate dobro da je Federacija donijela Zkon o aboliciji itd. što znači da, objektivno ovo pitanje je izuzetno važno i bitno. Ja mislim, da li ima mogućnosti da neko u ime Vijeća ministara odgovori na ovaj upit. Izvolite, gospodin Mišić.
Mislim, dame i gospodo zastupnici, poštovano predsjedništvo, gospodin Đedović je ispravno uočio ovo, međutim, kada se radi o međunarodnim konvencijama, vama je svakako poznato da se njima pristupa ili ne pristupa da se one ne mogu mijenjati. Prema tome, lopta je u našem dvorištu i na našem je zakonodavstvu, odnosno na zakonodavstvu dvaju entiteta da usaglase sa ovim konvencijama kojima mi ako hoćemo u Evropu moramo pristupiti i mislim da je naš interes da se naše zakonodavstvo prilagođava njima ne sumljiv. Evo toliko, i uvjeren sam da će i ova intervencija zastupnika probuditi svijest i potaknuti aktivnost u ovom pravcu. Hvala vam.
Hvala vam gospodine Mišiću. Čuli ste obrazloženje, normalno da iza ovoga čina usvajanja ove konvencije stoji proces usaglašavanja entitetskih zakona sa bosanskohercegovačih zakona ovom krivično-pravnom konvencijom, koja ima sa aspekta prava, pravo prvenstva i nužnost usklađivanja zakona u BiH ovoj krivično- pravnoj konvenciji. IZvolite da li se još neko javlja za riječ. Ne javlja. 18 Možemo li se izjasniti ko je za, da se usvoji i potvrdi Krivično-pravna konvencija protiv korupcije? Hvala vam. Ima li neko protiv? Ima li neko uzdržan? Možemo konstatirati sa 36 poslanika je glasalo za, u tom smislu proglašavam pod tačkom 7. da je usvojena i potvrđena Krivično-pravna konvencija protiv korupcije u BiH. Ad.8. Dopunski protokol uz Konvenciju o zabrani ili ograničavanju upotrebe određenih vrsta klasičnog oružja, koja se mogu smatrati uzročnicima prekomjernih traumatskih efekata ili imaju neselektivno djelovanje Ovo su spoljni poslovi komisija. Da li ima neko u ime Komisije, poslanik Mediha Filipović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, nažalost Komisija za vanjske poslove nije održala sastanak obzirom da nije imala kvoruma. Ja sada predlažem gospodine predsjedavajući ili da napravimo jednu kratku pauzu od 15 minuta, jer bi sad mogli, obzirom da su članovi koji nisu bili prisutni Komisiji došli da održimo sastanak ili želite da razgovarate o ovome bez mišljenja Komisije.
Komisije treba uvažavati.
Obzirom da je gospodin Lužanski izgubio mandat u Predstavničkom Domu državnog Parlamenta, ja molim da se imenuje novi predsjednik Komisije za vanjske poslove, jer je dobio zamjenu i molim da nam se da sekretar, jer ova Komisija nema sekretara i vrlo je teško raditi.
Hvala profesorici Medihi Filipović. Komisija bira svoga predsjednika. Komisija se može sastati i izabrati predsjednika.
Da li dozvoljavate pauzu od 15-tak minuta?
Poštovano predsjedništvo, gospodo delegati, Vijeće ministara, ja sam Buturović Sead poslanik u Parlamentu. Što se tiče rada ove komisije, mi zaista danas, ne što nismo došli što nismo htjeli da budemo iz tehničkih razloga minismo mogli prisutni na dva mjesta. Mi smo imali danas klub u isto vrijeme je zakazana sjednica Spoljen komisije i zaista je nemoguće i pošto i svi prethodni govornici sa kojima se apsolutno slažem da ovaj rad u Parlamentu zaista treba da bude pravim radom i zato 19 smo svi ovdje i ja pozdravljam sve ovo, vidim jedan vrlo uspješan rad na kompletnom povezivanju i to jako dobro, mislim da treba intenzivnije raditi. Moj je prijedlog da se Komisija sastaje češće da više radi, da je to jedan dinamizam, procesi su tu, pred nama su veliki zadaci, mi se ne možemo sastajati u dva mjeseca ili pred skupštinu. Molim vas, ja sam aspolutno za rad i dužan sam zbog toga da se javim. Mi hoćemo da radimo, prihvatili smo se obaveza, ko ne može neka kaže. To je pošteno.
Hvala poslaniku Buturoviću, ja predlažem pauzu od 15 minuta da se Komisija sastane i konstituiše i izabere predsjednika. Novi član je izabran. [[PAUZA]] ... s tim da vas zamolim da jedan stupanj tolerancije, odnosno principa koji smo usvojili na proširenom Kolegiju a to je, poslanici kojima prestaje mandat po bilo kojem osnovu, koji budu ponovo izabrani odnosno verifikovan mandat novim poslanicima, novi poslanici zauzimaju istovjetna mjesta sa istovjetnim pozicijama u komisijama Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. To je bio princip koji je bio dogovoren na proširenom Kolegiju i mislim da nema razloga da se stavlja pod znak sumnje ili pod znak pitanja zato što je to konsenzusom određeno. Znači, u cjelosti imamo automatizam i mehanizam koji omogućava da zamjenjujemo poslanike u komisijama Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, s aspekta, normano potrebe koje se ispostave kao rezultat odlaska u Vijeće ministara ili neki drugi slučajeva, znači predlažem da gospođa Mediha Filipović poslanik iznese stav Komisije koja se sastala u pauzi.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, Komisija za vanjske poslove sastala se u ovoj pauzi, zahvaljujem što ste nam to omogućili i izjasnila se po pitanju tačke 8.dnevnog reda i tačke 13. Tačka 8. dnevnog reda odnosi se na Dopunski rotokol uz Konvenciju o zabrani ili ograničavanju upotrebe određenih vrsta klasičnog oružja, koja se mogu smatrati uzročnicima prekomjernih traumatskih efekata ili imaju neselektivno djelovanje. Komisija jednoglasno podržava dopunu Protokola i saglasna je da se ova dopuna proslijedi Parlamentarnoj skupštini za davanje saglasnosti i ako dozvolite da odmah kažem i za tačku 13. Sporazum između Vijeća ministara i Republike Makedonije o međunarodnom drumskom prevozu putnika i robe. Isto tako, jednoglasno Komisija, članovi Komisije za spoljnu politiku saglasni su da se ovaj sporazum proslijedi Parlamentu radi davanja saglasnosti. Hvala lijepa.
Hvala poslaniku Medihi Filipović. Otvaram raspravu po tački 8. O Dopunskom protokolu. Da li se neko javlja za riječ? Ne javlja, znači možemo se izjasniti o tački 8. 20 Ko je zato da se usvoji Dopunski protokol uz Konvenciju o zabrani ili ograničavanju upotrebe određenih vrsta klasičnog oružja koji se mogu smatrati uzročnicima prekomjernih traumatskih efekata ili imaju neselektivno djelovanje. Ko je za? Hvala vam. Ima li neko protiv? Hvala nema niko? Ima li neko uzdržan? Konstatujem 35 poslanika je – 36 još jedan je u međuvremenu stigao – 36 poslanika, tako je otklonjena potreba i entitetskog glasanja, znači proglašavamo da je tačka 8. data saglasnost sa 36 glasova za. Protiv i uzdržanih nije bilo, znači, Dopunski protokol uz Konvenciju o zabrani i ograničavanju upotrebe određenih vrsta klasičnog oružja. Prelazimo na tačku 9. Ad.9. Konvencija međunarodne organiazcije rada broj 182 o najgorim oblicima iskorištavanja dječijeg rada Tu nam je Komisija za ljudska prava.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene kolege, Komisija za ljudska prava i imigracije, izbjeglice i azil održala je 2. sjednic u 12. marta 2001. godine, razmatrala je Konvenciji o međunarodnoj organizaciji rada broj 182 o najtežim oblicima iskorišćavanja dječijeg rada. Komisija nije imala primjedbi na sadržaj Konvencije, te predlaže Predstavničkom domu da da saglasnost za ratifikaciju Konvencije.
Zahvaljujem se predsjendiku Komisije gospodinu Brki. Izvolite, otvaram raspravu po tački 9. da li se neko javlja za riječ? Pošto se niko ne javlja, dajem na izjašnjavanje Konvenciju o međunarodnoj organiazciji rada broj 182 o najgorim oblicima iskorišćavanja dječijeg rada. Ko je za? Hvala vam. Ima li neko protiv? Neko uzdržan. Znači, konstatiramo sa 36 glasova za, usvojena je Konvencija o međunarodnoj organizaciji rada broj 182 o najgorim oblicima iskorišćavanja dječijeg rada pod tačkom 9. Imamo dva sporazuma o zaštiti, odnosno o unapređivanju i zaštiti investicija. Ad.10. Sporazum o unapređenju zaštite investicija između BiH i Vlade Republike Finske Komisija za finansije i Budžet dala je već svoj izvještaj. To je pozitivno mišljenje. Da li se neko javlja za riječ po ovoj tački? Nema. Hvala vam. 21 Ko je zato da se usvoji ovaj sporazum o unapređenju i zaštiti investicija između BiH i Vlade Republike Finske? Hvala vam. Da li ima neko protiv? Uzdržan? Znači, konstatujemo da su 36 glasova za – niko protiv – niko uzdržan dali smo saglasnost tom sporazumu o unapređenju i zaštiti investicija između BiH i Vlade Republike Finske. Ad.11. Sporazum o unapređenju i zaštiti investicija između BiH i Švedske Također, dobili smo pozitivno mišljenje za finansije i Budžet. Otvaram raspravu po tački 11. Da li se neko javlja za riječ? Hvala vam. Znači, možemo preći na samo izjašnjavanje. Ko je zato da se usvoji Sporazum o zaštiti investicija između BiH i Švedske? Hvala vam. Ima li neko protiv? Neko uzdržan? Hvala vam. Ponovo možemo konstatovati sa 36 glasova za – niko protiv – niko uzdržan, usvojena je tačka 11. Sporazum o unapređenju i zaštiti investicija između BiH i Švedske. Ad.12. Sporazum između Vijeća ministara BiH i Saveznog vijeća Švajcarske o ponovnomprihvatu državljana BiH i državljana Švajcarske Komisija za ljudska prava je dala već svoje mišljenje. Otvaram raspravu po tački 12. Da li se neko javlja za riječ? Nema niko. Prelazimo na izjašnajvanje. Ko je za to da se Sporazum između Vijeća ministara BiH i Saveznog vijeća Švajcarske o ponovnom prihvatu državljana BiH i državljana Švajcarske usvoji? Hvala vam. Ima li neko protiv? Neko uzdržan? Treba konstatovati sa 36 glasova za usvojen je Sporazum između Vijeća ministara BiH i Sveznog vijeća Švajcarske o ponovnom prihvatu državljana BiH i državljana Švajcarske. Ad.13. Sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Makedonije o međunarodnom drumskom prijevozu putnika i robe Upravo smo čuli mišljenje Komisije za vanjske poslove, profesorice Medihe Filipović. Otvaram raspravu po tački 13. Ima li neko? Hvala vam. Ko je zato da se usvoji ovaj sporazum pod tačkom 13.? Hvala vam. Ima li neko protiv? Ima li neko uzdržan. 22 Hvala vam, ponovo konstatujemo sa 36 glasova za, niko protiv, niko uzdržan, usvojen je Sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Makedonije o međunarodnom drumskom prijevozu putnika i robe. Ad.14. Informacija o pitanjima vezanim za balkanski sindrom Jedanput je skinuta sa dnevnog reda Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine, u cilju serijoznije pripreme i diskusije i razmatranja ove tačke. Otvaram raspravu po tački 14. Informaicja o pitanjima vezanim za balkanski sindrom. Da li ima nekih novih saznanja u odnosu na Vijeću ministara? Nema. Ko se javlja za riječ. Izvolite.
Poštovano predsjedništvo, uvažene kolege, dame i gospodo, iz Informacije koju smo dobili o pitanjima vezanim za balkanski sindrom, lično sam pozitivno iznenađen sa ozbiljnošću tretiranja i pokušaju iznalaženja mogućnmosti da se ovaj problem sveobuhvatno sagleda i nađu odgovarajuća rješenja. Tu mislim i na aktivnsoti koje je poduzeo Savjet ministara u prošlom sazivu kao i na uključivanje entitetskih vlada i Federacije BiH i RS i drugih relevantnih faktora koji mogu doprinijeti kvalitetnom rješavanju ovog problema. Sve ove aktivnosti koje su poduzete i koje se poduzimaju imaju za cilj sagledaganje postojećeg stanja i provjeru vjerodostojnosti informaicja u vezi oboljevanja i morbititeta u BiH, i ako se ovako nastavi, one bi trebale rezultirati sa prijedlogom mjera koje treba preduzeti radi otklanjanja posljedica uticaja upotrebe osiromašenog uranijuma na zdravstveno stanje domicijelnog stanovništva. Pošto je već sada evidentno, da je osiromašeni, municija sa osyiromašenim uranijumom a ima indicija koje još uvijek nisu utvrđene ali postoji veliki stepen vjerovatnoće da je pored osiromašenog uranijuma u toj municiji korištene i druge pod zdravlje ljudi štetne materije, također je nesporno da su mnoge zemlje, članice nato saveza i druge, pokrenule odgovarajuće inicijative, dakle, ne dvojbeno može se već u ovom trenutku ustanoviti da je upotreba ovakve municije štetna po zdravlje ljudi, bez obzira da li je taj stepen štetnosti većeg ili manjeg, dozvoljenog ili ne dozvoljenog intenziteta, ja mislim i daću prijedlog ovdje Parlamentarnoj skupštini, da mi kao zemlja u kojoj je upotrebljavana, nažalost, ta municija i da smo mi ti koji trpimo te štetne posljedice, da upravo mi budemo inicijatori jednog prijedloga prema UN, normalno u proceduri, poštovanja procedure i uvažavanja te procedure da ona bude valjano proslijeđena. U tom smislu mislim da bi ovaj, ako podržite ovu inicijativu zadužili Savjet ministara da on pronađe način i mogućnosti, ukoliko to, ja mislim da je to regulisano nekom konvencijom upotreba takve vrste municije, dakle, da se osmisli prijeldog od strane Savjeta ministara u ovom pravcu i da mi kao najveće zakonodavno tijelo BiH uputimo taj prijedlog prema relevantnim faktorima, odnosno određenim organima, da li je to Savjet bezbjednosti ili neke komisije, koje moraju prije toga biti angažovane prema institucijama UN. Hvala.
Hvala poslaniku Mijatoviću. Poslanik Šarganović. 23
Ja mislim da su stručnjaci NATO-a razmatrali uticaj ove municije, na neposredno zdravlje vojnika i stanovništva i da su dokazali da nema neposredne opasnosti. Međutim, vrijeme poluraspada, ako je 10 na minus 6 ili na minus 9-tu itd. kra... na drugu stvar na osnovu ovih podataka, mi smo vidjeli da BiH, nema na nivou BiH instituciju koja može validno da vrši mjerenje. Ne znam kakva je situacija na nivou entiteta, no, međutim, kako se vrše mjerenja radio-aktivnosti na nivou i na području BiH, mislim da bi mogli na tu temu da skrenemo pažnju i pozornost, da BiH, Vijeće ministara da vidi koja je to institucija, koja su potrebna sredstva i oprema. Ja lično mislim da iz obadviju komponenti vojski ima viška u smislu redukcije vojske i tih kadrova i te opreme itd. i nebi bilo loše da BiH ima mjerenja radio-aktivnih, hemijskih i bioloških i ostalih.
Hvala poslaniku Šarganoviću. Poslanik Boro Bjelobrk.
U informaciji se u poslednje dvije alijene mjera Ministarskog vijeća govori o problemu komunikacije sa relevantnim međunarodnim institucijama i u tom smislu mogućim koracima koje se mogu preduzeti. Ja bih ovdje želio da skrenem pažnju na poziciju BiH u Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju, čije je sjedište u Beču i problem naših unutrašnjih, recimo ne razumijevanja, da upotrijebim taj termin u poslednjih pet godina. Naime, prije tri godine sam bio učesnik Svjetske konferencije o atomskoj energiji u Beču i imao sam iz prve ruke vidjeti sve nepodobštine naših načina dogovaranja i zauzvrat umanjene sposobnosti da povlačimo beneficije i finansijske i tehničke naravi koje ova agencija pruža. U tom kontekstu, bez obzira što je tema, predmetna tema ove informacije balkanski sindrom, javnost u BiH je čitav niz godina već opterećena razno-raznim informacijama o uskladištenju razno-raznih formi koje asociraju na radio-aktivnost pa sve do, recimo do poslednje informacije o neposrednom izgradnje skladišta za srednje i nisko radio-aktivni otpad u blizini granice BiH. Da bi bili u poziciji da uopšte u BiH razmatramo ovakvu vrstu problema koja će, to je sasvim izvjesno, biti vrlo aktuelna u budućem vremenu, ja predlažem da Vijeće ministara povodom ova dva zaključka i rasprave o balkanskom sindromu, posebno razmotri mogućnosti, dakle, protokolarnih radnji u vezi sa našim članstvom u Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju i u tom kontekstu sačini odgovarajuće protokol, koji će onda dovesti nas u poziciju da možemo i sa aspekta fin. i tehničke pomoći ući u prvu senaciju, onoga što u danas očavamo u našoj zemlji a drugo i u izgradnju čitavog niza mjera koje treba konstituisati na kraju krajeva zbog ... tako postoje i u drugim djelatnostima, recimo u industriji i u zdravstvu. Dakle, jedan je problem ratnog sindroma a drugi je problem ono što nas inače čeka u mirnodobskom uređenju okoliša. Zbog toga savjetujem da za jednu normalnu sjednicu, pretpostavljam za jedan mjesec-dva dana dobijemo od Vijeća ministara, odnosno 24 Ministarstva za spoljne poslove red poteza koji bi nas doveo u pozitivnu i aktivnu poziciju u Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju. Hvala lijepa.
Hvala poslaniku Bjelobrk. Poslanik Beriz Belkić.
Klub poslanika Stranke za BiH je, također, vrlo pažljivo razmatrao ovu informaciju i vjerovatnose slažemo sa ostalim da je ona već prilično neaktuelna jer je rađena u januaru o.g. a iz same Informacije proizilazi da je trebalo dauslijedi u februaru i martu niz vrlo važnih sastanaka i još dodatnih nekih analiza, izvještaja itd., pa bi bilo dobro u tom pravcu aktuelizirati ovu informaciju, tako u obliku je ponovno ovdje vratiti, naročito kad je riječ o aktivnosti ovog ad-hok komiteta. Mi predlažemo da Skupština primi k znanju ovu informaciju da zaduži Vijeće ministara da nam pribavi aktuelne, dodatne informacije o aktivnostima na ovom planu vođene i u NATO paktu i naših entitetskih ili interresorske komisije koja je formirana pri Savjetu ministara, uz sugestiju da se pokuša fokusirati više pažnje na posljedice po lokalno stanovništvo, jer ova verzija informaicje, uglavnom, vjerovatno zbog vrste i naravi podataka je usmjerena prema vojnicima koji su se u tom trenutku nalazili na području naše zemlje, a manje na posljedice po lokalno stanovništvo koje je živjelo i živi u određenim područjima gdje su se ove stvari dešavale, to je od prilike stav Kluba poslanika Stranke za BiH. Hvala lijepa.
Hvala poslaniku Belkiću. Da li se još nekojavlja za diskusiju? Gospodin, poslanik Buturović, izvolite.
Evo ja sam se ponovo javio da se ne predstavljam, malo je ovo, ne malo nego dosta vezano za naše profesionalnu aktivnost, to je jedan zaista veliki problem i sad se na ovom problemu kao i na niz drugih pokazuje koliko je naša rascjepkanost, ne uvezanost, ne povezanost, ne razmjena informacija stvara još veće probleme. Uopšte u našoj državi ne postoji jedinstven registar za karcinom i samo pojedini kantoni registruju i vode evidenciju prijavljenih malidnih oboljenja na terenu. Registar karcinoma kada se uspostavi, omogućuje upoznavanje stvarne veličine problema, incidenciju, prevalenciju, mortalitet, te njihova kretanja u vremenu između pojedinih područja. Registar omogućuje, što je vrlo bitno, da se napravi osnovica za planiranje i organizaciju ekološke službe, preuzimanje ranog skrininga, ranog otkrivanja raka i edukacije kadrova, vrlo bitna stvar. O ovome smo, znači, i mi raspravljali sa svoje struke, kažem, ovaj problem i tvrdim i to se pokazuje na nekim primjerima 20 do 30% slučajeva uopšte se ne registruje o razbolijevanju od raka. Prema tome, ovi podaci koji su dati oni nisu tačni. Hvala lijepa. 25
Zahvaljujem se poslaniku Bturović, poslanik Stokić.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, htio bih da kažem samo nekoliko rečenica, vezano za ovaj problem. Činjenica je da je NATO pakt upotrijebio municiju sa osiromašenim uranijumom pri bombardovanju BiH, činjenica da ta municija ima negativne posljedice za stanovništvo koje živi na tim prostorima, prvenstveno na samim lokalitetima koji su bili direktno izloženi tom bombardovanju. Međutim, što je nama raditi, šta treba uraditi da se izvrši jedna kompletna stručna analiza ovog problema, da se dođe do rezultata koji će pomoći s jedne strane da seutiče, ako može da se utiče, da se ta municija ubuduće ne upotrebljava. Mislim da ima dovoljno argumenata, prvenstveno na, što se tiče zdravstvenog stanja, stanovništva koje je bilo direktno izloženo djelovanju te municije. Ja sam došao do nekog podatka da su ljudi koji su iz Hadžića preseljeni u Bratunac da ih je oko 8 do 10% u međuvremenu umrlo od malignih oboljenja, što se sigurno može direktno dovesti u vezu sa djelovanjem ove municije. Međutim, s druge strane, trebalo bi možda i pri ovoj skupštini odrediti jednu komisiju. Ja mislim da je i pri Skupštini RS formirana tročlana komisija koja treba da se bavi ovim problemom, koja će pomoći svakako uz određene stručne službe, koje će opet možda Savjet ministara odrediti, a znači da se napravi jedan kompletan stručan, analiza ovog problema da bi se imala, da bi dobili pravi stručan rezultat posledica pod zdravlje stanovništva. Međutim, mislim da se možda nekad i svjesno precjenjuje štetno djelovanje posebno sad u ovom periodu, jer ja koliko sam informisan da osiromašeni uranijum ima veoma kratak domet, to su alfa talasi koji ne djeluju na daljinu i da se relativno brzo eliminiše, tako da postoji druga opasnost da se na ovaj način stvori jedna loša slika o BiH kao o jednom kontaminiranom području što može da ima veoma negativne posledice na izvoz naših poljoprivrednih proizvoda. Mislim da i o tome trebamo voditi računa. Znači, veoma je bitno da se utvrdi pravo stanje, mogućnosti štetnog djelovanja u trenutku bombardovanja na stanovništvo i da li postoje posledice za hranu ubuduće za našu poljoprivrednu proizvodnju i mogućnost plasmana proizvoda vani. Hvala.
Hvala poslaniku Stokiću. Poslanik Lolić.
Nadovezao bih se na gospodina Bjelobrka, on je samo spomenuo usput jedno vrlo značajno pitanje i ovo je zaključak a mogla je ići u narednu tačku pod poslanička pitanja da zadužimo gospodina Lagumdžiju i Ministarstvo vanjskih poslova da za iduću sjednicu pripreme informaciju o tome da li je tačno da se uz granicu naše zemlje tamo pored Novog Grada gradi skladište za nuklearni otpad. Ako je to tačno to je nešto što je izuzetno obziljno što se mora na vrijeme spriječiti. 26
Hvala poslaniku Loliću. Da li se još neko javlja za riječ? Poslanik Gligorić.
Dame i gospodo, nakon kampanje koja se stvorila vezano za ovo pitanje tzv. balkanskog sindroma koji je evo vidimo i putem Informacije ušla u službenu potrebu sa takvim nazivom i ako je on možemo reći i ne adekvatan. Savjet ministara je odmah reagovao formiranjem interresorski savjet zadužio Ministarstvo civilnih poslova da sačini jednu ozbiljnu informaciju i dostavi Predstavničkom domu. Vrlo brzo je Savjet ministara reagovao i Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija održalo isto tako sastanak i vi ste dobili predlog mjera šta bi trebalo postupati i na koji način to rješavati. Naravno, da iz poznatih razloga Predstavnički dom nije uzeo u razmatranje ovo važno pitanje i ja sam izašao samo vama poslanicima da kažem da, jer u to vrijeme sam kao ministar civilnih poslova i komunikacija bio zadužen za tu informaciju da smo se trudili da tu informaciju sačinimo na bazi relevantnih činjenica, s obzirom da su sredstva informisanja veoma poklonili veliku pažnju tom pitanju. Mi nismo mogli uzeti članke iz štampe kao činjenicu, nego smo na bazi zvaničnih dokaza institucija i drugih relevantnih faktora koji su učestvovali od entiteta pa do nivoa BiH ugradili to u informaciju i iza nje stali. Prema tome, ja predlažem, da se Informacija o pitanju tzv. balkanskog sindroma danas usvoji, da se svi oni koji trebaju za to, a to je Savjet ministara, određena ministarstva i na entitetskom nivou, isto tako kao što je rečeno interresorskim Savjetom prati, na bazi zvaničnih informacija, obavještava Parlament BiH. Smatram da je to u ovom momentu jedino racionalno rješenje da po ovom važnom pitanju na bazi relevantnih informacija i zvaničnih institucija možemo našim građanima objasniti do kog stepena ovo jeste opasnost ili možda je to naduvano putem sredstava informisanja. Na taj način mi možemo dati samo jedan validan odgovor i kao odgovorni ljudi stati samo iza zvaničnih informacija. Hvala vam.
Hvala poslaniku Gligoriću. Da li se još neko javlja za riječ? Znači možemo zaključiti ovu tačku oko balkanskog sindroma, s tim da treba pitati Vijeće ministara da li ima možda slučajno moguće odgovore na ovaj upit s aspekta skladišta nuklearnog otpada ili, ministar Lagumdžija.
Gospodine predsjedavajući dame i gospodo zastupnici-poslanici, kolege, povodom upita koji je postavio poslanik Lolić, želim samo da vas obavijestim da smo mi preko, upravo ponukani informacijama koje smo i sami dobili, putem sredstva informisanja već pokrenuli odgovarajuće aktivnosti i komunicirali sa nadležnim ministarstvima, Ministarstvom spoljnih poslova Republike Hrvatske i pokrenuli uobičajenu proceduru da dođemo do validnih informacija o čemu se radi. U svakom slučaju, neovisno o ovoj, o ovom zahtjevu koji je ovdje dat, mi bi sigurno Parlament našli način da upoznamo, ukoliko dođemo do nekih spoznaja koje su, nadam se da nećemo doći do spoznaja, ali ukoliko dođemo do spoznaja koje su, koje mogu zakomplikovati situaciju, s obzirom da se radi o jednoj delikatnoj materiji, mi bi 27 upoznali Parlament. Međutim, neovisno o tome, mi ćemo ponukani ovim pitanjem poslanika Lolića upoznati Parlament sa materijalom, a onda vi ocijenite da li ima potrebe da on ide kao tačka dnevnog reda ili ne.
Zahvaljujem se ministru Lagumdžiji. Znači, možemo ići sa definiranjem jednog zaključka da se prihvata informacija o tzv. balkanskom sindromu, da imamo nekoliko sugestija za Vijeće minsitara, a to je da preispita mogućnost definiranja prijedloga ka UN tijelima o mogućoj zabrani upotrebe municije sa osirimašenim uranom. Dva, uspostaviti kontinuitet u mjerenju radio-aktivnog zračenja na prostoru BiH, uz izradu primjerenih karata i svega ostalog što prati cjelokupan ovaj proces. Tri, da se uspostavi procedura prijema BiH ka Međunarodnoj agenciji za nuklearnu energiju i, na kraju ja, također, imam niz sugestija od strane eksperata iz ove oblasti, posebno iz oblasti zdravstva a to je uspostaviti jedinstven registar karcinoma na nivou BiH, povezujući entitete i u tom kontekstu stvarajući jedinstven registar s aspekta kako bi se moglo ocijenigti, statistički obrađivati i jednostavno steći slika, cjelina slike o mogućim uzrocima koji dovode do oboljenja karcinoma na nivou BiH. Imamo primjerene institucije, s tim da odgovorimo da je Vijeće ministara u pređašnjem sastavu, formiralo jedan inter-resorski ministarski savjet koji će se isključivo baviti ovim pitanjima, koji će biti u vezi sa ad-hok Komitetom NATO-a, u tom smislu nema stvarno potrebe formirati neke parlamentarne komisije ili grupe, s aspekta obrade ovog problema, da damo povjerenje Vijeću ministara i ovome svemu što smo dobili kao informaciju i ono što je u domenu Vijeća ministara, odnosno ove interresorske, interresorskog Ministrskog savjeta koji se bavi pitanjima balkanskog sindroma. Možemo li sa ovim zaključcima, odnosno sugestijama i ovim zaključkom? Gospodin Mišić.
Samo malu sugestiju, da u tački, čini mi se 3. gdje ste vi rekli da se Bosna učlani – pridruži Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju da zatražite, jer mi smo tamo već aktivni i surađujemo i član smo itd. da zatražite da vas Vijeće ministara informira o dosadašnjoj suradnji sa Međunarodnom agencijom za atomsku energiju, problemima koji se u tome javljaju, a problemi su kao što je to gospodin Bjelobrk rekao više-manje na našoj strani, od ne plaćanja i ne podmirivanja obaveza prema njima, do ne sposobnosti da preduzmemo sve ono šta su oni u stanju da nam ponude. Hvala.
Hvala. Evo, znači konstatujemo sa zadovoljstvom mi smo članica Agencije za nuklearnu energiju. Tražio je riječ gospodin Borić, poslanik Borić. 28
Mislim da su neki poslanici u obraćanju povodom ovog važnog pitanja istakli potrebu da ova skupština bude redovno informirana upravo na fonu toga ja sam izašao i da predložim zaključak na, naravno Ministarsko vijeće će to redovno pratiti, ali da Skupština bude informisana kako bi javnost bila takođe informisana. Hvala.
Zahvaljujem se poslaniku Boriću. Intervencija sasvim nužna i potrebna. Znači, pod 5. sugestija, zaključak da Predstavnički dom i Parlamentarna skupština u cjelosti BiH bude u kontinuitetu informiranja o svim događanjima iz oblasti ovoga što znamo balkanski sindrom koji nije baš adekvatan naziv za ovo sve što se događa. Znači, imamo ovih pet internih zaključaka Predstavničkog doma i ovaj zaključak temeljni da se Informacija prima k znanju. Ko je za? Ja se izvinjavam poslanik Mijatović.
Ja bih, uvaženi kolega je rekao da nema nikakvih štetnih posledica upotreba uranijuma, ako je to tačno, onda su sve ove aktivnosti koje ćemo sada, koje ćemo poduzimati bespotrebne u najmanju ruku. A ja ne znam gospodo da li zna neko od Ministarstva vanjskih poslova ili bilo ko drugi, prije mjesec dana došao je moj kum iz Kanade i vraćao se, vratio se prije petnaest dana. Htio je da ponese domaćeg pršuta i nešta tako, međutim, obaviješten je, a možete to provjeriti da Kanada gdje on sada živi zabranjuje bilo šta da se iz BiH unese u Kanadu od hrane. E molim vas, ako je ovo tačno a jeste, provjerite i ako ima već niz zemalja koje isto tako postupaju, onda vas ja pitam da li mi imamo pravo da se na ovakav način odnosimo prema ovom pitanju. Također, ja uvažavam u potpunosti ove izvještaje. Ja sam to i pozdravio čini mi se, međutim, u izvještajima svih drugih država, što je meni također razumljivo govori se samo o njihovim vojnicima. Nigdje se ne pominje domicijelno stanovništvo BiH, koje će, eventualno, evo da ja kažem, ukoliko već ne trpi, a po svim indicijama trpi šta je sa statusom tog stanovništva? Ja ne znam, moja ideja, ja je smatram lično plemenitom, ja ne znam kome bi ona u ovom trenutku smetala ako imamo činjenicu da većina članica NATO-a koji je upotrebljavao uranijum na BiH, ja ne ulazim u to je li trebalo ili nije li trebalo, mi trebamo da otklanjamo da se okrećemo budućnosti ono što smo rekli da ne ponavljamo i da ne zalazimo u nekakva politička niti da politizujemo stvar, već da vodimo računa o domicijelnom stanovništvu itd., jedna inicijativa da mi budemo koji smo trpjeli BiH u, dakle, ne prejudicirajući ništa. Ja nisam tražio da to izglasamo nego da Savjet ministara ili drugi relevantni organ u ime Parlamentarne skupštine, kroz odgovarajuće institucije UN ispita mogućnost da se upoteba osiromašenog uranijuma zabrani međunarodnom konvencijom na čitavoj zemaljskoj kugli u cilju zaštite svakog čovjeka, bez obzira na naciju, rasu, boju ili šta god hoćete.
Poslanik Mijatović, mi smo to kao prvi zaključak stavili. Ja sam to pročitao. 29
Još jednom, uvažene dame i gospodo zastupnici, poštovano predsjedništvo, ja u cjelosti razumijem zastupnika Mijatovića i mislim da je apsolutno u pravu kada traži da ne pocjenjujemo eventualni uticaj i posljedice upotrebe municije sa osiromašenim uranijem na stanovništvo. Vijeće ministara će u tom smislu ... da nadležne vlade i njihova ministarstva ovom pitanju posvete punu pažnju. Isto tako, inicijativu koju ste vi gospodine predsjedavajući formulisali kao prvu, mi ćemo, suvišno je govoriti, uzeti ozbiljno i uraditi po zaključku ovog doma. Ja, jedino neće mi poslanik Mijatović zamjeriti, ja putujem 30-tak godina u SAD i nikada za nikada nije bilo dopušteno unijeti u SAD ni komadić suhog mesa, mesnog proizvoda, životinskog, prehrambenih artikala životinjskog porijekla, a pogotovu sada kada su zabrinuti da spriječe ulazak slinakve i šapa, ne znam ludih krava itd., dakle, nismomi na jednoj crnoj listi i ako je neko od gospode poslanika vrlo dobro primijetio, bilo bi dobro da se pazimo da mi sami ne predimenzioniramo svoj problem. Ja ga ovim ne pocjenjujem i ne eliminiram, naprotiv, vrlo ga ozbiljno shvatam. Hvala najljepša.
Hvala zamjeniku ministra Mišiću. Poslanik Tošić.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, gospodo iz Ministarskog savjeta, ja sam sticajemokolnosti jedan od poslanika koji je upravo sa ove karte ovdje nekoliko puta zaokružen iz Han Pijeska, gdje je u izvještaju NATO-a da tako kažem priznato da je gađano obogaćenim uranijumom i zato slušajući, evo vidite ovdje, ne znam koliko ste čitali ovaj materijal i koliko smo uopšte mi ozbiljno prihvatili današnju ovu raspravu, u prilogu akta, ja ću samo da citiram: “U prilogu akta dostavljamo kopiju koordinantnih podataka o upotrebi municije obogaćenog uranijuma u BiH, kopiju političkog pregleda neoplastičnih bolesti vojnog osoblja NATO-a na Balkanu u periodu ’98. – 2000. Godina, kao i dvije kopije mapa Hadžići i Han Pijesak, sa ucrtanim oznakama lokaliteta na koje je djelovalo municijom obogaćenog uranijuma. Pošto sam član i Savjeta Evrope u statusu specijalnog gosta, mi smo i na Komitetu imali, o Savjeta Evrope za okolinu raspravu koja je tek počela i mogu vam samo reći da je ona mnogo ozbiljnija, a valjda i treba na nekom tom nivou nego na našem nivou. Smatram da ovo treba da bude glavna da tako kažem i svakodnevna rasprava da se Ministarski savjet i naš parlament, skupa sa našim institucijama moraju uključiti, ali ovaj problem, mislim da može da se rješava sa jednog višeg, a to je evropskog nivoa i ljudi koji se bave upravo ovom oblašću, posebno atomskom energijom i u tom smislu naša je obaveza kao parlamentaraca BiH da ovo pitanje aposlutno ne stavljamo pod tepih, da ovo pitanje bude javno, da ono bude transparentno da i mi kao narod i evropska civilizacija moramo o ovome da upoznamo i posljednjeg našeg građanina i da tačno znamo opasnosti koje su proistekle i koje će proisteći iz ovog problema. Mogu samo da vam kažem, slušao sam eksperte u Savjetu Evrope koji mnogo, mnogo ozbiljnije pristupaju i o ovom pitanju govore sa jednim dugoročnim posledicama i po narod i po okolinu,ukoliko je, kažem bilo i ukoliko se 30 priznaje da je bilo ovakvog načina bombardovanja ovih prostora. Zato smatram da i mi moramo mnogo, mnogo ozbiljnije i studioznije, skupa sa evropskim institucijama pristupiti ovom problemu. Hvala.
Zahvaljujem se poslaniku Tošiću. Poslanik Gligorić.
Dame i gospodo, ja bih želio apelovati na poslanike da nakon ove informacije, a smatram da u njoj su predložene mjere koje su vrlo stručno obrađene od stručnih organa daju danas u ovom momentu, po ovom vrlo važnom pitanju dovoljno informacija i mjera kako treba postupati. Ne bih lično volio da iz pojedinačnih istupa poslanika izvuče se zaključak da je BiH zaražena zemlja i da iz te zemlje u ekološkom, poljoprivrednom, stočarskom i svakom drugom smislu će biti zaražena hrana. Zato smo zatražili, u to vrijeme dok sam bio ministar kartu udara, s obzirom da je to definitivno utvrđeno da su udari lokalnog prostora označeni sa određenim dejstvom zračenja koja se može na bazi instrumenata i edukativnog kadra, na taj način utvrditi koliko određeni prostor, koji je bio meta udara, može biti ugrožen. Sve drugo, a imamo i ne dobronamjernih ljudi koji žele reći da je, da će namirnice iz BiH nositi jedan stepen ozračenosti. Ja vas gospodo poslanici molim, ukoliko u tom slučaju budemo sami, ali bez prethodno informacija kojih u ovom momentu stručnih nemamo, rekli za cijeli prostor BiH da je takav, onda smo potkopali osnovne temelje BiH, a to da ono što je ekološki i smatram da je BiH u cjelini je jedna zdrava životna sredina ekološka, može svakako u okruženju da ponudi određen asortiman zdrave hrane. Zato smo i napravili sporazum o slobodnoj trgovini sa Republikom Hrvatskom. To treba ovih dana, a Ministarstvo vanjskih poslova i i drugi će raditi na tome sa SRJ i drugim zemljama,u tom slučaju ako mi sami izvučemo pogrešan zaključak da je hrana u BiH zaražena zbog osiromašenog uranijuma, onda mi smo sebi potpisali smrtnu presudu. Zato je opasno, improvizovano govoriti, a da prethodno ne progovore stručni organi i činjenice i tačno na prostor koji je bio meta udara i u tom obavijestiti našu javnost, Parlament i našu javnost, zabrinuti su građani sa razlogom, ali da onda tačno kažu koliki je procenat udara bio i koliki je danas stepen ozračenosti da li je on, da li on ugrožava zdravlje naših ljudi i naravno onoga što sa zemlje, oni od zemlje žive. Prema tome, smatram da jednostavno možemo ići samo putem stručnih organa i da ne izvlačimo prebrzo zaključke koji nas mogu veoma skupo koštati.
Hvala poslaniku Gligoriću. Da li se još neko javlja za riječ? Ovo je ozbiljna intervencija kolege Gligorića i traži dijelom još jednu sugestiju a to je da Vijeće ministara mora hitno, na osnovu saznanja interresorske, znači interresorskog Ministarskog savjeta, izaći oficijelno pred javnost BiH sa aspekta ugroženosti BiH tla, vode i zraka, znači, stanje dravlja kod građana BiH i jednostavno svega što je u vezi sa mogućim eventualnim posledicama djelovanja municije sa osiromašenim uranom. Ja mislim da je to nužno i potrebno i u tom kontekstu Informacija da, ali Informacija mora imati na koncu svoj zaključak, odnosno jasan siže s aspekta mogućih posljedica koje je mogao proizvesti, mogli proizvesti udari i dejstva NATO pakta s aspekta primjene municije sa osiromašenim uranom. Znači, ja predlažem da Ministarsko 31 vijeće, znači Savjet ministara pod hitno sa oficijelnom i utemeljenom informacijom, na osnovu mišljenja entitetskih komisija koje su formirane Zavoda za javno zdravstvo, Interresorskog ministarskog savjeta i Vijeća ministara da se jednsotavno oglase i da saopće u cjelosti svoj stav s aspekta pitanja vezanih za balkanski sindrom. To je pod šest, znači, sugestija, odnosno zaključak. Ja mislim da nema potrebe da ponavljam ovih šest zaključaka, odnosno sugestija sa temeljnim zaključkom da se prima k znanju, odnosno usvaja ova informacija. Ko je za? Hvala. Ima li neko protiv? Da li je neko uzdržan? Dva su uzdržana glasa. Znači, imamo 34 poslanika za – nema protiv i 2 su uzdržana. Znači, možemo takođe smatrati da je Informacija usvojena i ovi zaključci. Ja mislim da nije potrebno ići na entitetsko glasanje i u tom kontekstu završili smo tačku 14. Ostaje nam tačka 15.,zadnja tačka. Ad.15. Odgovori na poslanička pitanja i pitanja poslanika Otvaram raspravu, moguća poslanička pitanja, inntervencije, prijedlozi, sugestije i sve ono ostalo što je u domenu poslanika. Profesorica Mediha Filipović.
Poštovani predsjedavajući, dame i gospodo, predlažem da kao tačku dnevnog reda vratimo pitanje ispunjavanja uslova za prijem u Savjet Evrope i molim predsjedavajućeg da, mislim da bi bilo dobro da se pismeno obavijesti gospodin Laslo Šurjan, koji je naš izvještač ispred Komiteta za politička pitanja Savjeta Evrope kao i gospođa Jattenmaki, koja je izvještač Komiteta za poštivanje ljudskih prava, znači da se pismeno obavijeste da su zajedničke službe državnih institucija BiH kompletno formirane, jer je to bio preduslov za nastavak razgovora sa Parlamentom BiH o prijemu naše države u Savjet Evrope. Znači, bilo bi dobro da se oni pismeno obavijeste o tome i da zamolimo gospodina Rasela Džonsona predsjedavajućeg Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope da pošalje gospodina Šurjana i gospođu Jattermaki ponovo u posjetu BiH da bi se ti razgovori mogli nastaviti.
Zahvaljujem se poslaniku Filipović. Poslanik Đedović.
Ja bih želio postaviti dva pitanja ili dvije sugestije, jedna je Vijeću ministara, ja mislim da je Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice. Vi ćete vidjeti gdje ono spada. Radi se o ilegalnoj imigraciji kroz BiH. Da li postoje objedinjeni podaci o toj aktivnosti, da li postoje podaci o ljudima koji su vraćeni iz drugih država po tom osnovu, da li se iko time ozbiljnije bavi na nivou države, neki tim neka ekipa i šta bi ovaj dom trebao učiniti u tom pravcu da taj problem svedemo na što je moguće manju mjeru, jer poznato je koje probleme imamo i gdje smo sve predmet rasprava po tom pitanju. 32 Drugo pitanje je, možda i usko vezano, radi se o vizama za državljane BiH, prilikom, čim prekorači granicu treba mu, radi se o sljedećem. Da li u Ministarstvu vanjskih poslova postoji prijedlog mjera ili bar nagovještaja ili bar ikakvih povoljnih vjetrova da se izmjenom vlasti u BiH, taj režim za naše građane učini lakšim, prvenstveno sa zemljama Evropske Unije, a opet u okviru toga, posebno je teško pitanje naših ljudi koji imaju privremene radne dozvole Njemačka, Švicarska, da li i šta se može učiniti i opet šta mi kao poslanici u ovom parlamentu trebamo učiniti da bismo bili u funkciji da to čim prije olakšamo? Hvala.
Hvala poslaniku Đedoviću. Poslanik Malkić.
Ja ću pitanje nama svima ovdje, a prije svega Ministarskom vijeću. Na koji način Ministarsko vijeće i mi mislimo zaštititi BiH kao jedinstveno ekonomsko, privredno i tržišno područje? Mislim, sa aspekta ovih najnovijih dešavanja kod cijene nafte i po pitanju ubiranja ovih carina najnovijih dešavanja oko HDZ-a i ostale situacije?
Zahvaljujem se poslaniku Malkiću. Poslanik Spasojević.
Evo ja postavljam pitanje. Za što je iz procedure povučen Prijedlog zakona o dopuna Zakona o carinskoj tarifi, razlog zbog čega je i kad će novi prijedlog doći, jer je to u interesu sva tri naroda, jer ovaj prijedlog koji je bio, ja se malo razumijem bio je izuzetno dobar za sva tri naroda?
Zahvaljujem se poslaniku Spasojeviću. Da li se još neko javlja za riječ? Poslanik Lolić.
Kolega Đedović mi je oteo dio pitanja. Mislim da je sazrelo vrijeme da Evropa, prije svega Evropska Unija u znak dobre volje za sve što se dešava u BiH, barem nosiocima službenih i diplomatskih pasoša uvede bezvizni režim, jer ako Hrvatska i Slovenija mogu imati za sve građane takav postupak, ne znam za što mi ne bismo barem za ovu grupu i mislim da bi to mogla biti inicijativa koja bi bila upućena od nas. Pročitao sam onaj članak gospodina Klajna gdje on dosta jasno rekao, šta su problemi, mislim da je bio u Danima ili u Slobodnoj Bosni. Međutim, mislim da bi ovo bila dobra inicijativa i da se za narednu sjednicu pripremi ko to sve može imati službeni pasoš a da li poslanici mogu dobiti diplomatski pasoš, jer to su u stvari ljudi koji najviše putuju pa im vize i predstavljaju problem i mislim da bi ovo bio dobar uvod u nešto što će završiti ukidanjem tog režima za sve građane BiH. 33
Hvala poslaniku Loliću. Zamjenik ministra Lagumdžija, ministar da, da li se još neko javlja za pitanja. Poslanik Muhamed Begović.
Poštovani predsjedavajući dame i gospodo, brojni su protesti građana Tuzle na Odluku Komisije za medije, kojom je zabranjen rad bošnjačkog “Radio-Hajat” Tuzla. Iz obrazloženja vidi se da nije postojao nikakav pravni osnov da Komisija za medije donese takvu odluku, tako da je 5.februara zabranjen rad ovoj radio stanici, koja je od interesa, naravno kao i sve druge stanice. Zato postavljam pitanje. U čijoj je nadležnosti nadzor prema ovoj komisiji? Ovo upućujem pitanje Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice da razmotri ovo pitanje i preduzme odgovarajuće mjere. Hvala.
Hvala poslaniku Begoviću. Da li se još neko javlja za riječ? Poslanik Gligorić.
S obzirom da pitanje pasoša službenih, diplomatskih, kao i za naše građane normalno je veliki interes za to. Savršeno mi je jasno da poslanici, znači Parlamenta BiH i entitetskih parlamenata imaju pravo na diplomatske pasoše. Bilo bi dobro službene pasoše isto tako dati im vizu na šest mjeseci, kao što je vezano za diplomatske, iz razloga, prije svega to koristi naša privreda, direktori itd. obilazeći ambasade gubeći vremena itd. bi bilo dobro na taj način u privrednom, ekonomskom smislu poboljšati i olakšati rad našim direktorima, sjutra menadžerima itd., a istovremeno ovo nije pitanje, nego na neki način u tehničkom smislu a dobra je prilika, teško je pojedinačno da to tražimo, bilo bi dobro da Ministarstvo vanskih poslova pripremi poslanicima Parlamenta BiH diplomatske pasoše, s obzirom da ste vi već u delegacijama i da putujete i da na taj način u tehničkom smislu, efikasno i jednoobrazno za sve to popunimo i na taj način dobijemo praktično u narednim danima u tu ćemo svakako uštediti vrijeme.
Hvala poslaniku Gligoriću. Očekivati je da će ministar Lagumdžija u ime Ministarstva vanjskih poslova dati saglasnost na ove prijedloge. Izvolite gospodine ministre.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo zastupnici-poslanici, cijenjene kolege, sasvim prirodno ja ću samo reći nekoliko riječi, pošto po Poslovniku koliko mi je poznato može se odgovoriti na nešto odmah da se izbjegne, međutim na sve odgovore koji su ovdje postavljeni stići će pismeni odgovor nadležđnih ministarstava i dosta detaljan i nastojat ćemo da to uradimo u najbržem mogućem roku. 34 Međutim, samo bih htio da kažem nekoliko riječi koje ne zamjenjuju odgovore koje ćete dobiti u pismenoj formi. Naime, da vas obavijestim samo da pitanje ilegalne imigracije, koje je ovdje gospodin Đedović inicirao i da se to pitanje manje više dotiče čitavog ovog seta pitanja koja se tiču bezviznog režima i olakšavajućih procedura kod putovanja naših građana vani. Želim samo da vas obavijestim da je na tom listi prioriteta ovo vijeće ministara. Pitanje ilegalne imigracije u BiH i preko BiH kao jedan od najvećih problema koje ova zemlja ima kad su u pitanju odnosi sa našim susjedima sa Evropskom Unijom i kad je u pitanju ubrzanje procesa integracije BiH u Evropu. Naime, za tri dana, praktično za dva dana u BiH,odnosno u Sarajevu se održava Međunarodn akonferencija u saradnji sa evropskom trojkom, koja će imati regionalni karakter, koji će biti posvećena isključivo pitanjima zajedničkog koordiniranog djelovanja u borbi protiv ilegalne migracije, odnosno ne samo u BiH, nego u regionu i najveći dio naših spoljno političke aktivnosti je upravo usmjeren ka podršci rješavanju ovog problema, jer on ne želi, ne želim da vas sada zamaram nije samo problem ilegalne imigracije, nego je dugoročno, kancerogeno tkivo jednog društva kao što je i naše, jer ilegalne imigracije otvaraju probleme u stvari razgradnje društva u nejgovom zdravom tkivu kao što je ovo naše, jer pitanje ilegalne imigracije je u stvari direktno destruira druge aspekte života u jednoj zemlji. Neću da sada govorim o kriminogenom aspektru tog problema, samo da vam kažem, želim da Parlament obavijestim o ozbiljnosti čitavog problema i zahvaljujem se gospodinu Đedoviću što je otvorio mogućnost mi dao da kažem nekoliko riječi na ovu temu, jer ovo nismo imali danas u dnevnom redu. Naime, Ministarstvo za civilne poslove, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice, Ministarstvo za evropske integracije, zajedno sa Ministarstvom vanjskih poslova, kao što vidite, samo nije Ministarstvo Trezora i spoljne trgovine uključeno, praktično ova četiri ministarstva zajedno sa evropskom trojkom pripremaju ovaj sastanak i na sastanku će biti učesnici, aktivni učesnici kao članovi delegacije nadležni entitetski ministri, prije svega ministri unutrašnjih poslova. Također, želim da kažem ovom prilikom da ćete informaicju o tome i o svemu što je ovdje danas rečeno dobiti svi u pisanoj formi, a kad je u pitanju vizni režim, budite ubjeđeni da vizni režim je najdirektnije povezan sa upravo odgovorom na pitanje koje sam vam dao samo nekoliko naznaka. Na kraju, uz puno uvažavanje, vi ste ti koji ćete da date ocjenu o tome. Mi ćemo vam dati odgovarajuću informaciju. Mnogo je, ljudi koji imaju diplomatske pasoše i službene pasoše, imaju neuporedivo veće povoljnosti nego ljudi koji imaju obične pasoše, da ne kažem one koje nemaju nikakve, tako da posjedovanje diplomatskog i službenog pasoša, daje odgovarajuće podobnosti i pogodnosti ljudima i sve ono što podrazumijeva pojednostavanje dobijanja viza u funkciji obavljanja svoje dužnosti Ministarstvo vanjskih poslova je svima, apsolutno svima u skladu sa zakonom i odgovarajućim pravilnicima na raspolaganju i ja vam mogu reći samo da diplomatski pasoš za sve zastupnike – poslanike nikakav problem ne smije da budu, svako onaj kome to bude trajalo duže od 24 časa ima pravo da traži odgovornost nadležnih ljudi u ovom ministarstvu. Ja znam da je to bio nekad problem, jer sam i sam nekad bio poslanik – zastupnik i često je to išlo nepotrebno dugačko i teško i 35 nema razloga da se to tako čini i na kraju da vam samo kažem da mi imamo jednu političku ocjenu koja među nama stoji u Vijeću ministara, da ne pokušavamo stvarati nikakve posebne pogodnosti, za nosioce diplomatskih i službenih pasoša, mimo onih pogodnosti koje im proističu iz principa reciprociteta, koji imamo sa drugim zemljama, jer je naše stanovište, neki dana smo imali drugimpovodom imali razgovor, ali ukoliko je ocjena Parlamenta drugačija, mi smo dužni da se po tome i ponašamo, naime, mi ne smatramo da treba bilo kakve dodatne privilegije da imaju nosioci diplomatskih i službenih pasoša, koje nismo u stanju bar da pokušamo riješiti za ljude koji imaju obične pasoše, jer već imamo dovoljno beneficija kao nosioci diplomatskih i službenih i činiti dodatnu beneficiju, mi nismo bili na stanovištu, političkom stanovištu da to treba činiti dodatno. Ukoliko Parlament misli drugačije, mi smo spremni da uradimo sve ono što je odluka, ali mislim da to nije predmet ove rasprave i informacije ćete dobiti odgovarajuće kao odgovor na vaše pitanje. Ja vam se zahvaljujem još jednom kolega Avdiću.
Zahvaljujem se ministru Lagumdžiji. Samo nekoliko sekundi strpljenja. Ja bih, također, vas obavijestio da je, da su predstavnici Komiteta ministara Vijeća Evrope bili nedavno u posjeti BiH, da su razgovarali sa Vijećem ministara, sa predstavnicima Predstavničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i komisijama,u tom smislu možemo vjerovati njihovim riječima da su poslali povljan izvještaj Vijeću Evrope i u tom kontekstu da smo stekli pretpostavke, da imamo pravo reanimirati ili reaktivirati zahtjev za prijem BiH u VE, to je jedno u pisanoj formi dostaviti ocjenu da su formirane centralne institucije vlasti i da stu time implementirani rezultati općih izbora novembra 2000.godine i sa tog aspekta da još na to podcrtamo na vrhu liste prioriteta radaovog predstavničkog doma i Parlamentarne skupštine u cjelini, zajedno sa Domom naroda jeste procedura i prijem BiH u VE. Hvala vam. Vidimo se sjutra u 11 sati s tim da je Komisija za finansije i Budžet zakazala svoju sjendicu sjutra u 9.30 i Ustavno-pravna također, a sada trenutno Ustavno-pravna može odmah ostati ovdje. Sjednica je završena u 14.15 sati.