Dobro jutro, evo sada ćemo započeti sa radom, već vidim uzdignute ruke, uobičajena tiskovna konferencija će dakle biti isto održana. Prvi je dignuo ruku uvaženi zastupnik Lovrinović, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku tražim stanku od 10 minuta da u ime javnosti postavim pitanje da li proces izvanredne uprave u Agrokoru vodi hrvatska Vlada ili strane Vlade.
Dobro, hvala. Sljedeći je uvaženi zastupnik Tulio Demetlika dignuo ruku.
Hvala gospodine potpredsjedniče. U ime kluba IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku tražim stanku od 10 minuta kako bih uputio apel vezano uz opasnost o zagađenju izvora pitke vode na području Istarske županije a upravo se to poklapa i sa točkom dnevnog reda i drago mi je da su tu predstavnici ministarstva da čuju i oni prvo o problemu zagađenja pitkih voda.
Hvala. Sljedeći je uvaženi zastupnik Bunjac. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče Sabora. U ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e tražim stanku od 10 minuta kako bih progovorio o tragičnom događaju u srijedu kada je gospodin Marijan Buden izvršio samoubojstvo tijekom deložacije u Sesvetama.
Hvala. Sljedeći je dignuo ruku uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Tražimo stanku od 10 minuta, također na temu Agrokora sličnu kao što je tražio gospodin Lovrinović.
Hvala. Uvaženi zastupnik Silvano Hrelja je sljedeći dignuo.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, u ime kluba HNS-a i HSU-a tražim stanku od 10 minuta da bih govorio o reakcijama građana na najavljeno uvođenje tzv. nacionalne mirovine.
Hvala. Uvaženi zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba HDZ-a također tražim stanku od 10 minuta kako bih progovorio o problemu u Agrokoru, oko Agrokora.
Hvala. Uvaženi zastupnik Bulj.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Tražim stanku u ime kluba MOST-a po pitanju koncesije, dodijeljenih koncesija Zlatnog rata na otoku Braču. Hvala lijepo.
Hvala. Ima još netko čežnju za time da govori? Nema. Onda hvala lijepa. Vidimo se u 9,45. STANKA U 9,35 SATI NASTAVAK NAKON STANKU U 9,45 SATI Evo ga vrijeme stanke je isteklo, pa ću zamoliti uvaženog zastupnika Ivana Lovrinovića da kaže što je namjeravao. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Tražio sam stanku u ime Kluba zastupnika Promijenimo Hrvatsku da bih pitao Vladu u ime javnosti tko u stvari upravlja izvanrednim stanjem u Agrokoru, da li hrvatska Vlada ili strane Vlade. Povodom za to je sastanak u Beogradu prije nekoliko dana gdje su došla četiri ministra iz Srbije, Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Slovenije da raspravljaju o tome što se dešava u Agrokoru, kako spasiti dijelove Agrokora. Ali naglašavam bez i jednog predstavnika iz Hrvatske. Naravno, svatko ima pravo raspravljati. Uopće ne dovodim u pitanje takvu inicijativu. Međutim, pa to je veliki šamar hrvatskoj vanjskoj politici i hrvatskoj Vladi. Hrvatska Vlada je trebala nakon izglasavanja lex Agrokor pozvati upravo ministre iz tih zemalja, upoznati ih sa zakonom, sa stanjem u Agrokoru i namjerama koje ima i mjerama, dakle prema povezanim društvima, podružnicama koje se nalaze u spomenutim zemljama. Ništa od toga nije napravljeno. Pokazuje se da je hrvatska vanjska politika ponovo u defanzivi i da naprosto je to tužno gledati. To je neprihvatljivo za jednu državu. Sve što je naknadno rečeno, rečeno je naknadno i naprosto tu netko mora odgovarati. Nastavno na ovo što sam rekao postavlja se ponovo pitanje tko je pisao famozni lex Agrokor. Ako je točno ovo što smo čitali u Tisku i jučer je znači klub SDP-a tražio stanku, da je to pisalo odvjetničko društvo koje je glavni konzultant jedne ruske banke, onda je nama danas iz stranke Promijenimo Hrvatsku puno jasnije i imamo zadovoljštinu što nismo podržali taj zakon jer smo rekli da nije transparentan, da ne znamo tko ga je pisao, da je manjkav i tko zna šta će se iza toga još izroditi čiji se interesi brane. Sa ovog mjesta pozivam vas sve saborske zastupnike da ne dopustimo više da i jedan zakon dođe ovdje u proceduru, a da dolje ne piše tko ga je predložio. Ova stranka, ona stranka, ovo odvjetničko društvo, ono odvjetničko društvo, ovi profesori prava ili oni. Ali molim vas da ni jedan više zakon ne prihvatimo ovdje koji dođe da ne znamo tko ga je predložio. Pa ako ga je dobro napisao, predložio mi ćemo pljeskati. Ako je loš zakon onda znamo tko je za njega odgovoran. No, sada je situacija kakva je, taj zakon je usvojen i što se sad dešava. Sada se dešava to da se vidi da je primarni zadatak ovog zakona zaštititi banke i to će se pokazivati narednih dana. Sustav Agrokora je dobio tek 80 milijuna eura, zamislite eura za namirivanje domaćih dobavljača. U eurima su znači odobrili kredit uz 5% kamata, uz 5% kamata poštovane kolegice i kolege i poštovani građani koji nas pratite. Ne može se ovakav bolesnik izliječiti, jer ga ova terapija još više ubija uz 5%. Pa zato ponovo upozoravam kao i 15 godina do sada da je HNB veći problem i od Agrokora. Ona je jedan od kumova koji su i taj veliki sustav koji je mislio da njega neće zakačiti, koji ga je sastavio tako da kažem uz visoke kamatne stope. Jer je ta institucija koja se zove HNB ona je zadužena za kamatnu politiku, nije moja baba ili moj susjed. Oprostite što se ovako malo šalim, ali sve je ostalo preozbiljno. To je ključna uloga HNB-a. I zato smatram i nudim u ime stranke Promijenimo Hrvatsku pomoć hrvatskoj Vladi i premijeru sa ovoga mjesta. Imamo prijedlog rješenja. Bez pomoći HNB-a neće se moći spasiti najvažniji dijelovi Agrokora koji su nacionalno važni, a ne govorim o vlasnicima, pojedinačnim interesima, ali govorim o općem interesu, radnicima, dobavljačima. Imamo rješenje. Ovdje se moraju povući državničke odluke. Ako to ne napravimo zapamtite sa ovog mjesta da će glavnu ulogu opet na dalje igrati banke, a nastradat će mali dobavljači i hrvatski građani. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a govoriti uvaženi zastupnik Tulio Demetlika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Zatražio sam stanku u ime kluba IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku kako bih progovorio o jednom problemu sa kojim se susreću u gradu Pazinu. Ako se ubrzo ništa ne poduzme moglo bi se odraziti na veliki dio Istarske županije, tako da gospodine potpredsjedniče ja samo koristim pravo Poslovnika i nije mi namjera držati konferenciju za tisak ili za medije, nego stvarno pozvati nadležno ministarstvo da poduzme i efikasno djeluje na zbrinjavanju ovog problema. Znači radi se o neadekvatno uskladištenom opasnom otpadu tvrtke Eko operativa iz Splita koja je u stečaju i koja je već duže vrijeme neaktivna, a djeluje u industrijskoj zoni Pazin kao u gradu Pazinu. Navedena tvrtka započela je 2007. godine sa obavljanjem svoje djelatnosti na području grada Pazina na temelju dozvole za obavljanje djelatnosti gospodarenja opasnim otpadom. Državno tijelo koje je nadležno za izdavanje predmetnih dozvola je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike a dozvole izdane tvrtki Ecooperativa istekli su 25. studenog 2016. godine. Skladište u kojem je poslovala predmetna tvrtka nalazi se u trećoj zoni sanitarne zaštite izvorišta vode za piće te u neposrednoj blizini druge zone sanitarne zaštite. Napominjem da prostorno planskom dokumentacijom Istarske županije i grada Pazina u navedenoj zoni nije dana mogućnost građena ili korištenja poslovničkih građevina za djelatnost gospodarenja otpadom a pogotovo ne za skladištenje opasnog otpada. Voda koja ponire u ponor Pazinčice kasnije izvire na izvorištima vode kojom se koriste vodovodni sustavi grada Pule i čitave južne Istre. Od početka djelovanja tvrtke Ecooperativa u industrijskoj zoni Pazinka grad Pazin upozoravao je tadašnje Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva za osjetljivost područja na kojem se skladište opasnog otpada nalazi. Neusklađenost predmetne djelatnosti sa prostorno planskom dokumentacijom i odlukom o zonama sanitarne zaštite voda za piće u Istarskoj županiji te nužnošću iseljenja djelatnosti tvrtke sa navedene lokacije. Grad Pazin zatražio je od službe inspekcijskog nadzora zaštite okoliša žurnu dostavu podataka o količinama, vrsti, stabilnosti i potencijalnoj opasnosti otpada uskladištenog u poslovnoj zoni Pazinka kao i nastavak poduzimanja službenih radnji nužnih za osiguranje sigurnog zbrinjavanja otpada. Iako strane službe inspekcijskog nadzora zaštite okoliša doista potvrđeno da su provođene te da će se i dalje provoditi službene radnje sa ciljem adekvatnog zbrinjavanja opasnog otpada i skladišta društvo Ecooperativa gradu Pazinu nisu dostavljeni zatraženi podaci. U međuvremenu početkom listopada 2016. svjesni potencijalne opasnosti koja prijeti od neprimjereno uskladištenog opasnog otpada predstavnici grada Pazina upoznali su pisanim putem Ministarstvo zaštite okoliša i prirode sa navedenom problematikom i zatražili sastanak sa predstavnicima ministarstva a sve u cilju ubrzavanja postupka sigurnog zbrinjavanja predmetnog otpada. Nakon podnesenog zahtjeva za pravo na pristup informacijama gradu Pazinu dostavljen je dopis u kojem je u bitnome navedeno. U skladištu otpada na lokaciji poslovne zone Pazinka u Pazinu uskladišteno je cca. 400 tona neopasnog otpada te oko 400 tona opasnog otpada. Isto tako je navedeno kako su protiv društva podnijete prekršajna i kaznena prijava jer osoba ovlaštena za zastupanje trgovačkog društva nije pristupila inspekcijskom nadzoru te zbog sumnje u kaznenu odgovornost zbog ugrožavanja okoliša otpadom. Nadležno ministarstvo naložilo je rješenjem prije više od 2 godine uklanjanje navedenog otpada tvrtki Ecooperativa no od tada nije poduzelo mjere prisilnog izvršenja koje su mu stajale na raspolaganju. A u ovom trenutku ministarstvo otklanjanja otpada nalaže tvrtki koja nema nikakve veze sa spornim otpadom i koja je u dobroj vjeri pred gotovo tri godine kupila sporno skladište i ostavila Ecooperativi rok za iseljenje do kraja 2016. godine. Prema pribavljenim ponudama trošak zbrinjavanja uskladištenog otpada iznosi milijun 957 tisuća 753 kune za opasni otpad a neopasni za milijun 353 tisuće 426 kuna što ukupno iznosi 3 milijuna 311 tisuća 179 kuna plus PDV. Zbog iznimne ekološke osjetljivosti područja na kojem se nalazi skladište koje je bilo u zakupu tvrtke Ecooperativa u poslovnoj zoni Pazinka te zbog činjenice da se u navedenom skladištu nalaze velike količine neadekvatnog uskladištenog opasnog otpada od iznimnog je interesa da se što hitnije poduzmu radnje na rješavanju ovog problema bilo od strane društvo Ecooperativa u stečaju, bilo nadležnih institucija Ministarstva zaštite okoliša i energetike, odnosno njegovih inspekcijskih službi. Hvala i ispričavam se na prekoračenju.
Hvala vam lijepa. Sljedeći će u ime Živog zida govoriti uvaženi zastupnik Branimir Bunjac.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Ukoliko ste danas otvorili portale, ukoliko ste uzeli novine u ruke, pogledali televiziju i radio vidjeli ste da je glavna vijest smrt jednoga čovjeka u Parizu i to je u redu jer ta vijest je žalosna. Međutim, još je više žalosno to da je u srijedu jedan poniženi, obespravljeni i opljačkani hrvatski građanin čekajući svoju deložaciju u režiji ponovno RBA zadruga izvršio samoubojstvo a da do dana današnjega, do ovoga trenutka niti jedan medij o tome nije objavio čak niti jedno jedino slovo. Iz toga razloga zatražio sam stanku u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e kako biste saznali što se točno dogodilo. Gospodin Marijan Budan iz Sesveta star 59 godina u srijedu ujutro imao je zakazanu deložaciju, napisao je molbu za odgodom, nadao se da će ta odgoda, rješenje o odgodi stići u zadnji čas u srijedu ujutro, negdje oko 7, 8 sati ali jednostavno nije izdržao psihički pritisak i negdje između 3 i 4 u noći izvršio je samoubojstvo vješanjem. RBA zadruge u Hrvatskoj veliki su problem koji se vuče već godinama jer je očito da se radi o nezakonitim fantomskim zadrugama čiji krediti su jednostavno neotplativi i vječni čak i u onim slučajevima kada je glavnica kredita višestruko otplaćena. Ovaj slučaj, tragični slučaj nije prvi, on je jedan u nizu sličnih događaja koji su se dogodili zbog nebrige marionetskih vlada koji umjesto da brinu o svojim vlastitim građanima brinu o interesima krupnoga kapitala iz svoga džepa, Vlada koje su donijele i provodile kriminalni Ovršni zakon, Vlada koje dozvoljavaju protuustavne deložacije iz jedinoga doma, Vlada koje su dozvolile kredite u švicarskim francima i nezakonite kamate i naknade banaka. Jer što je problem s kreditima? Ako jedan čovjek ne može vratiti, izbacimo ga iz stana, vjerojatno se radi o neodgovornoj osobi. Ako ih je 10, izbacimo njih 10, ali ako desetine tisuća hrvatskih građana ne mogu vratiti kredite, ako su tisuće građana već izbačene iz svojih domova, ako jedna trećina ljudi koji su dobili kredite RBA zadruga strepi nad gubitkom svojih nekretnina, onda nije problem onima koji su kredite dizali, nego je problem u onima koji su kredite davali i onima koji su trebali regulirati tržište novca, a to je prije svega HNB, ministar financija i ako dopuštate ovaj Visoki dom. Što radi ministar Šprlje? Što radi ministar financija Zdravko Marić? Što radi guverner Vujčić? Iziđite van na ulice, pogledajte po stupovima, po tramvajskim stanicama nude se i krediti na malim papirićima. Svi su oni pod pokroviteljstvom banaka od prvog do zadnjeg, lihvarski u biblijskim razmjerima, najgore vrste. Isto kao što su RBA zadruge u vlasništvu RBA banke. RBA banka je kriva za slučaj koji se dogodio u srijedu. Recimo to glasno i jasno! Podsjećam za one koji ne znaju da su Španjolska, Mađarska, Italija i Grčka zabranile deložacije iz jedinoga doma. Što mi čekamo? Mađarska je proglasila ništetnima sve kredite od RBA zadruga, a mi još nismo poduzeli ništa. Ponavljam, ovo nije prvi puta da je netko izgubio život zbog kredita. Proučite slučaj Ivane Mandić iz Velikog Trgovišća, proučite slučaj Damira Justamenta iz Koprivnice, proučite slučaj Ratimira Udovičića iz zagrebačke Dubrave. Proučite slučaj ratnog veterana iz grada Kaštela, proučite slučaj mljekara Ivana Hađasije koji je izvršio samoubojstvo bombom 26.3.2017. jer nije mogao vratiti kredit, a nije imao mogućnost da netko za njega piše posebni zakon koji bi mu omogućio nastavak poslovanja. Do kada ćemo bešćutno promatrati neizdržljive patnje naših građana? Kakva tragedija se konačno mora dogoditi da bi shvatili da ljudski životi vrijede više od nečijega profita? Jer čini se da nakon što su banke i lihvari našim građanima uzeli sav novac i imovinu, pravo na pravdu i zakonitost, pravo na jednakost pred sudom njima očito ne preostaje ništa drugo nego da lihvarske nezakonite kredite plaćaju svojim vlastitim životima.
Hvala. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Nakon jučerašnjeg istupa također Kluba zastupnika SDP-a i odgovora ministrice Dalić našeg prigovora da su u pisanju zakona lex Agrokor sudjelovali pravnici, odvjetnička društva, interesno povezani sa vjerovnicima Agrokora i onima koji sudjeluju na financijskim tržištima i kažem odgovora koje je dala ministrica Dalić da to nije tako, mi ponovo ovdje govorimo da ne vjerujemo Vladi RH, ne vjerujemo ministrici Dalić, ne vjerujemo ministru Mariću i čudi nas kako uopće na taj način komuniciraju iz Vlade netransparentno jer u ovom trenutku oko Agrokora Vladi u Hrvatskoj ne vjeruje gotovo pa nitko. Pitajte se dame i gospodo da li ministrici Dalić i ministru Zdravku Mariću koji je došao iz Agrokora vjeruju hrvatski građani? U ovom trenutku nakon šta nas uvjeravaju da će sve biti u redu, da će se svi naplatiti, da će se stvari stabilizirati u ovom trenutku se obveznicama Agrokora trguje na Berlinskoj burzi po 40, odnosno 45% vrijednosti nominalne obveznice. U ovom trenutku Sberbanka kaže da će otpisati 50% duga. Pa zbog čega onda povjerenik, premijer Plenković uvjerava male dobavljače da će se naplatiti u punom iznosu? Kakve on to garancije malim dobavljačima daje? Da li su to garancije kao što je i rekao kolega Lovrinović da se stvorilo tržište za nova zaduženja po pravu senioriteta kredita u Agrokoru, pa sad će biti onih koji će htjeti dati po kamatnim stopama 5 i više posto opet Agrokoru kredite i na taj način opet zarađivati. A oni koji su do jučer financirali kao dobavljači Agrokor svoj novac najvjerojatnije neće vidjeti. I zato tu više nije odgovoran prvenstveno politički od ovog trenutka za Agrokor Ivica Todorić. On i uprava Agrokora su napravili u najvećem dijelu problem do sada i oni jesu odgovorni. Ali od ovog trenutku za svaku neisplatu dobavljaču, malom dobavljaču u RH, malom OPG-u, za svako izgubljeno radno mjesto u Agrokoru je odgovoran Andrej Plenković, HDZ i MOST. I to želim ovdje vrlo jasno poručiti. I još jednom ćemo reći ne vjerujemo Vladi HDZ-a, ovdje ću uzeti ogradu od MOST-a jer ipak gospodin Marić i gospođa Dalić koji su najodgovorniji u ovom cijelom procesu u ime Vlade dolaze iz HDZ-a, ne vjerujemo Vladi HDZ-a kada daje informacije i kada radi i kako radi oko Agrokora. Ne vjerujemo zbog toga šta ministricu Dalić savjetuju i ona je sama priznala interesni krugovi koji nisu iz Vlade. Pa neka kaže koji su, neka kaže koliko ih je platila. Pa zar netko vjeruje da netko pro bono, besplatno radi i savjetuje ministricu Dalić. Pa hajte molim vas budite ozbiljni! Ogroman interes je tu u igri. Ako se 50% neće naplatiti, pa onda je bitno tko će naplatiti svojih 50%. Pa šta mislite da prokuristica koja se javlja po medijima ovih dana i koja je kumovala da njega tvrtka bude toliko izložena prema Agrokoru sa regresnim mjenicama nije toga svjesna da ne želi ona većinu naplatiti od svojih 50% preveliki je interes u igri, povjerenje u HDZ-ovu Vladu, u ministricu Dalić i ministra Marića i Andreja Plenkovića ne postoji, prvenstveno hrvatske javnosti. I zato će SDP danas u proceduru uputiti zahtjev za Istražnim povjerenstvom oko Agrokora i tražimo vašu podršku kako bi se hrvatska javnost upoznala sa onim šta se dešavalo i šta će se dešavati naredni period. I još jedna informacija za vas. Postoji ozbiljna indicija da je i povjerenik u Agrokoru bio poslovno povezan sa nekim dobavljačima. Koga on može uvjeriti u nepristranost i naplatu onih najmanjih na tržištu? Zaštitimo radnike i najmanje dobavljače, nažalost HDZ se kao i obično ovdje o njima ne brine. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime HNS-a, HSU-a govoriti uvaženi zastupnik Silvano Hrelja.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, cijenjene kolegice i kolege. Najava tzv. nacionalne mirovine iako ja to zovem državnom socijalnom potporom jer je to jedino tako moguće i nazvati jer iza toga nema uplaćeno staža osiguranja izazvala je trojake reakcije kod naših građana. Prva je ona grupa naših građana koje doista žive u siromaštvu, koji su napušteni od svih, koji su bez primanja, koji žive od socijalne pomoći države ili eventualno socijalne pomoći bogatijih gradova ako imaju takve programe socijalnih pomoći ili općina. Dakle oni kažu a zašto nam nešto nudite sa odgodom 4 godine znači od … [[Govornik se ne razumije.]] bila primjena ove kažem pod navodnicima nacionalne mirovine. Mi do tada nećemo preživjeti, mi nemamo vremena za čekanje, mi smo u visokoj životnoj dobi, prema tome uzalud nam ta radost koju nećemo doživjeti. Dakle oni opravdano negoduju jer im je to obećanje poprilično im djeluje nedostižno. Druga grupa građana je pak jako revoltirana, jer su čuli da bi ta mirovina trebala iznositi 1045 kuna, to je ona granica siromaštva propisan po nekim europskim standardima. A ogorčeni su zato što su imali npr. 38 godina staža ali nisu imali godine života pa su otišli 5 godina ranije u mirovinu i onda im penalizacija iznosi 600 kuna mjesečno. Dakle u odnosu na ono što su zaradili, uplaćivanje doprinosa otprilike 600 kuna plaćaju kaznu zato što eto nisu imali godine a firma je prestala postojati, nisu svojom voljom otišli u prijevremenu mirovinu jer nitko ne ide svojom voljom da bi bio kažnjen sa 20% manjom mirovinom. Dakle možemo razumjeti i to ogorčenje. I treća grupa građana se opravdano pita sljedeće. Dakle ta treća grupa građana ima od godine dana do 14,5 godina staža i za to nikada neće primiti mirovinu. Zašto? Zato što naš zakon o Mirovinskom osiguranju daje pravo na mirovinu poslije 65 godine samo ukoliko ima netko uplaćenih 15 godina, 15 godina staža. To ne važi za one korisnike razmjerne mirovine. Ako netko ima ne znam 7 godina staža u Njemačkoj i po njihovim kriterijima ostvaruje pravo na mirovinu imati će pravo iz ovih 5 godina ovdje u Hrvatskoj dobiti mirovinu. Ali one koji su naši građani, koji žive ovdje, koji imaju jedino tih 5, 7, 14,5 godina staža, osiguranja ne ostvaruju pravo na mirovinu. Oni se opravdano pitaju pa dobro zašto nama ako ne u 65 onda u 67 onda u 70.-oj godini života ova država ne bi dala ono što smo mi zaradili. Mi smo uplatili za 10 godina staža, uplatili smo 50 tisuća kuna ovoj državi. Imamo pravo eventualno na socijalu ako nemamo ništa od vlasništva. Zašto nam država ne bi barem platila, … [[Govornik se ne razumije.]] 67 ili 70 tih 500 kuna da smo svjesni toga da smo nešto u životu zaradili, da nismo na teret ovoj državi. I tu ne treba čekanje 4 godine, tu je dovoljno 3 mjeseca provjere koliko tih ljudi ima. Tu je dovoljna izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju koja može proći ovdje i po hitnom postupku, točno se može izračunati koliko to košta i zašto ti ljudi ne bi bili ponosni na to da su si nešto zaradili, da ne ovise o državnoj skrbi. Takvih ljudi ima poprilično i to je ustvari jedan od prijedloga da se ne čeka uopće 4 godine na tu nacionalnu mirovinu jer je to dugo čekanje nego da se naprave neki koraci da se barem dio ljudi riješ. I da zaključim, po prilično naš narod kaže ispeci pa reci, molim dajte nam nacrte zakona, nemojte nešto obećavati na temelju programa Vlade i Nacionalne strategije borbe protiv siromaštva koja nema provedbenih planova. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći će u ime kluba HDZ-a govoriti uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Slušajući ovih dana i kroz stanke a i kroz istupe pojedinih zastupnika SDP-a ne možemo nego zaključiti da iz vas poštovani prijatelji progovara jal i zavist što je zakon kako ga kolokvijalno nazivamo lex Agrokor onemogućio da se kroz stečaj Agrokora i njegovih povezanih društava hrvatskim ulicama ne šetaju desetci tisuća nezaposlenih koje bi prema vašim zahtjevima, prema vašem traženju da Vlada ne čini ništa i da ništa ne čini Hrvatski sabor bili, doveli Agrokor u stečaj i Jamnicu u stečaj i Ledo u stečaj, Tisak u stečaj Konzum u stečaj. Kako se to nije dogodilo upravo zahvaljujući Zakonu o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za RH vi iz dana u dan prosipate insinuacije, ne govorite istinu i pokušavate stvoriti dojam kako u Hrvatskoj nitko ne vjeruje Vladi. Vama dragi prijatelji nitko ne vjeruje, a Vladi vjeruju oni koji bi trebali vjerovati, a to su zaposlenici Agrokora i svi zaposlenici u sustavu koncerna s jedne strane i dobavljači. Jer samo prije dvadesetak dana je bio blokiran cijeli sustav, blokiran je bio Agrokor, blokirana je bila Jamnica, Ledo, Belje, Tisak, Konzum. Dakle, svi su bili blokirani. Stao je sustav. Da nije bilo zakona danas bi bio otvoren stečaj nad Agrokorom, a svi znamo što znači stečaj. Stečaj znači zamrzavanje poslovanja, ništa se ne odvija, nema plaćanja, ne isplaćuju se plaće, ne isplaćuju se dobavljači, ne plaćaju se porezi i doprinosi države i to ne jedne male tvrtke nego tvrtke koja sa svojim povezanim društvima i svojim dobavljačima okuplja oko 150 tisuća zaposlenika. To je vaša alternativa. Vaša je alternativa bila stečaj, ne radite ništa. Pred lokalne izbore bi to SDP-u došlo sjajno. Fali vam državničkog ponašanja dragi prijatelji, fali vam državničkog ponašanja. Umjesto da stanete iza ne Vlade, nego iza zaposlenika i dobavljača vi uporno, kažem prosipate laži. A reći ću u kom smislu. Za ovom govornicom je potpredsjednica Vlade rekla tko je napisao i tko je predložio zakon. Zakon je predložilo Ministarstvo gospodarstva zajedno sa Ministarstvom pravosuđa Vlade RH. Potpredsjednica koja je osobno taj zakon pisala, taj je zakon njen rukopis i to ne prvi zakon. Jako puno, dugo sam sa njom surađivao i u Vladi i kasnije u Saboru kad smo bili oporbeni zastupnici. I tad smo zajedno pisali zakon. I njoj zakon nije problem napisati, ali je ovdje za ovom govornicom rekla da je u pojedinim fazama pisanja zakona da su zatražili savjete od ustavno-pravnih stručnjaka, financijski stručnjaci koji poznaju korporativno pravo, a takvih puno u Hrvatskoj nema i to je jasno ovdje rekla. Ali iza zakona ne stoji nitko, niti jedno odvjetničko društvo, niti jedan pravni savjetnik, niti jedan ustavno-pravni stručnjak. Iza zakona stoji hrvatska Vlada, a nakon što je zakon usvojen u Saboru, nakon što je usvojen i amandman iz oporbenih klubova i iz klubova HDZ-a i amandman iz kluba HDZ-a iza zakona stoji Hrvatski sabor. Prema tome, ne trebate, u stvari vi možete ali itekako, itekako oni kojima je važno imaju povjerenje i u Vladu i u Sabor i u ovaj zakon jer je taj zakon omogućio da danas Agrokor i tvrtke u Agrokoru normalno funkcioniranju, isplaćuju se plaće, plaćaju se dobavljači, plaćaju se obveze države. Dobiveno je vrijeme od godinu dana u kojemu će se napraviti ono što je krajnji cilj zakona, a to je napraviti nagodbu sa kojom će se dugotrajno riješiti svi problemi oko Agrokora. Ako baš i hoćete kad toliko znate sve dragi prijatelji iz SDP-a, što ste radili u vrijeme kad su se najveće dubioze događale u Agrokoru, a to je bilo u vrijeme vaše Vlade. Tad je Agrokor krenuo za kupnju Mercatora prema ruskim bankama, tad je Agrokor plasirao obveznice na američko tržište. Gdje ste tad bili? Gdje su vam tad bili zaposlenici, dobavljači? Zašto niste tada o njima vodili računa? Zašto tad niste vidjeli da je to preopasno za taj sustav, a taj sustav uglavnom odlučuje o financijskom sustavu cjelokupne države? Zašto tad niste zaustavili? Zašto tad niste reagirali? Gdje ste tad bili? Ja vam nisam dragi kolega Maras upadao u riječ, pa vas molim potpredsjedniče da i njemu, da i meni omogućite da normalno govorim. Vas nitko nije optuživao [[Upadica Reiner: Nemojte dobacivati molim vas!]] I mi smo napravili zakon koji ne ulazi u vlasništvo. Sve što se dogodilo, dogodilo se na zahtjev vlasnika. Da vlasnik nije dao, podnio zahtjev da se aktivira lex Agrokor onda ga ne bi bilo [[Upadica Reiner: Vrijeme.]] Prema tome, zakon je u skladu sa Ustavom. Završavam gospodine potpredsjedniče i kažem da Vladi vjeruju oni koji moraju vjerovati, a to su zaposlenici i dobavljači. Hvala.
Hvala lijepa. U ime kluba MOST-a uvaženi Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege, posljednjih dana je izašlo na vidjelo ono što se događa 25 godina u županijama, tj. od kad su osnovane županije a to je kako se upravlja nacionalnim bogatstvima. Najočitiji primjer je kako se ponaša u Splitsko-dalmatinskoj županiji župan Ževrnja, na koji način bez obzira što sam danima upozoravao da se to na taj način ne radi, a to je naša najljepša plaža Zlatni rat na Braču u općini Bol. Narod općine Bola i građani su jasno kazali da neće dopustiti da jedna tvrtka koja nema nikakav prihod nula kuna, koja je očito iz političkih krugova i interesnih skupina osnovana da preuzme ono što je najvrjednije i šta je najljepše protiv interesa lokalne samouprave, protiv interesa županije koja je na ovaj način pokazala da je kočničar razvoja Splitsko-dalmatinske županije, jer najboljim bogatstvima, najvećim bogatstvima, resursima i potencijalima nije stala na stranu javnog interesa nego je štitila interes njihovih podobnika, njihovih mentora zbog kojega su i postavljeni ti politički elitisti koji donose odluku da daju koncesiju tvrtki koja ima prihod godišnji nula kuna, a na samu plažu su trebali uložiti 73 milijuna kuna. To je presedan i ponašanje župana Ževrnje, tako i na cijeloj obali, tako i u Dubrovačkoj-neretvanskoj županiji po pitanju Lapada, u Šibenskoj-kninskoj županiji, u Ličko-senjskoj po pitanju Zrća. Pa kome idu te pare? Da se je ovaj novac ulagao, milijuni i da se je javno i transparentno radilo u interesu lokalne samouprave i građana danas bi imali u Splitsko-dalmatinskoj županiji i besplatne udžbenike i besplatan prijevoz i povezanost Dalmatinske zagore sa Splitom i povezanost otoka sa Splitom. Ali netko je odredio puniti sebi džepove. I sada Vlada šta je pozitivno šalje baš na Zlatni rat osniva povjerenstvo da se utvrdi zakonitost postupka, a šta ćemo sa ostalim plažama u Splitu, Kašjuni npr.? Šta ćemo sa Lapadom? To su milijarde koje cure u tuđe džepove, zbog toga su nam škole prazne, nemamo besplatne udžbenike, nemamo zdravstvene usluge župane Ževrnja u Ceinskoj krajini, u Vrgoračkom kraju, u Imotskom kraju, u Makarskoj. Pa sada prije izbora evo vidimo da rješavaju labaratorji. Neće, mogu raditi šta hoće, ali šaljem im poruku nećete dokle hoćete. Neće Dalmatinska zagora i otoci izumirati zbog ovakvih kriminalnih odluka. U interesu pojedinaca i njihovih džepova, da nisam upozoravao prije par dana da se ne donosi ova odluka ja ne bih sada izašao. Javno sam pozivao i molio župana Ževrnju i županijske vijećnike da ne podržavaju ovaj kriminal protiv interesa Brača, Bola, Bračana i cijele Splitsko-dalmatinske županije protiv interesa razvoja Splitsko-dalmatinske županije a ponavljam. I još jednom pozivam da se nadzor obavi na svim koncesijama prirodnih bogatstava, pa brojni su u mome kraju samo radi koncesija se kandidiraju na izborima. Jedini je to interes i jedino što je ostalo jer sve ostalo su uništili. Industrije nema, gospodarstva nema, jedino je ostalo turizam i nacionalna bogatstva koje je žele prisvojiti sebi u džep. Ovo treba javno kazati. I ova odluka od ministra mora biti upućena na sve koncesije koje su izdane. Ogromni novci odlaze u džepove onih koji nisu zaslužili a na štetu hrvatskih građana i tih krajeva koji postaju spaljena zemlja. I to im se više ne smije i neće se dozvoliti i narod će tome morati stati u kraj. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Evo s time smo iscrpili sve predizborne govore pa onda možemo prijeći na redoviti rad. Skrećem samo pozornost svima da ćemo imati glasovanje u 12 sati. A sada bismo prešli na 1. točku: - Izvješće o stanju prirode u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2008. do 2012. godine; Podnositelj izvješća je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 12. Zakona o zaštiti prirode. Materijal ste primili u pretince. Raspravu je proveo Odbor za zaštitu okoliša i prirode, izvješća ste primili na sjednici. Želi li predlagatelj, odnosno podnositelj dati dodatno obrazloženje? Da, uvaženi državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike Mario Šiljeg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene saborske zastupnice i saborski zastupnici. Izvješće o stanju prirode je sažeti prikaz sveobuhvatne analize stanja prirode u RH za razdoblje 2008./2012. godina u čijoj je izradi sudjelovalo više od 45 stručnjaka Hrvatske agencije za okoliš i prirodu te vanjskih suradnika korišteno je preko tisuću referenci. Izvješće obrađuje sve sastavnice prirode a to su bioraznolikost, georaznolikost i krajobrazna raznolikost sadrži pregled i ocjenu stanja prirode, razloge ugroženosti, analizu pravnog i socijalnog okvira zaštite prirode, analizu provedbe mehanizama i mjera zaštite kojima je cilj očuvanja dobrog stanja prirode i svih njenih sastavnica uključujući i problem zaštite zaštićenih područja i ekološke mreže. Također daje pregled financijskih resursa uloženih u zaštitu prirode, analizu aktivnosti i obrazovanja, informiranja i sudjelovanja javnosti u odlučivanju te ocjenu provedbe Strategije i Akcijskog plana zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti u Hrvatskoj do 2008. godine. Pregled stanja prirode pokazuje kako se RH i dalje odlikuje velikim bogatstvom divljih vrsta. Zabilježeno je oko 40 tisuća divljih vrsta što je 5% više nego što je bilo poznato u prethodnom izvještajnom razdoblju. Unatoč bogatstvu i provedbi određenih mjera očuvanja mnoge su divlje vrste i dalje ugrožene no takav trend zabilježen je i na svjetskoj razini. Procjenjuje se da je priroda u Hrvatskoj u najvećoj mjeri ugrožena ljudskim djelovanjem te preinakama prirodnih eko sustava, preintenzivnim korištenjem biološkim resursa i onečišćenjima. Pravni okvir zaštite prirode u najvećoj mjeri usklađen je sa pravom stečevinom EU. Najznačajniji pomaci napravljeni su u zaštiti vrsta i zaštiti nacionalnih zaštićenih područja te područja ekološke mreže. Primjerice u zaštiti vrsta uspostavljen je sustav za dojavu i postupanje sa uginulim, bolesnim ili ozlijeđenim, strogo zaštićenim životinjskim vrstama te se intenzivno provodio sustav regulacije trgovine divljim vrstama. Proglašena su prva dva regionalna parka Moslava gora i Mura-Drava. Vrijednost pojedinih zaštićenih područja prepoznata je na međunarodnoj razini te je proglašen prvi prekogranični UNESCO rezervat biosfere Mura-Drava-Dunav. Na temelju podataka prikupljenim novim terenskim istraživanjima i uz opsežnu komunikacijski proces izrađen je prijedlog ekološke mreže Natura 2000. U izvještajnom razdoblju nastavljeni su i napori za bolju integraciju zaštite prirode u sustavu obrazovanja a zabilježen je i porast broja organizacija civilnog društva koje djeluju u području zaštite prirode. U cilju informiranja struke i šire javnosti kontinuirano su razvijene tematske baze ujedinjene u informacijski sustav zaštite prirode. Provedeno je i prvo nacionalno istraživanje stavova informiranosti građana o zaštiti prirode koje je pokazalo da većina ispitanika preko 60% smatra kako je najveća vrijednost Hrvatske upravo njena očuvana priroda i da upravo takva priroda predstavlja priliku za gospodarski razvoj. Izvješće o stanju prirode RH služilo je kao temelj za izradu nove strategije i akcijskog plana zaštite prirode Hrvatske, stoga Ministarstvo zaštite okoliša i energetike predlaže i Vlada RH predlaže usvajanje ovog izvješća. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike, tri. Oprostite na vaše izlaganje. Prva je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa. Govorili ste o, znači tema je danas očuvanje prirode i stanje prirode kao najvećeg bogatstva kojima RH i tu ste na kraju kazali. Međutim, odnos baš ministarstva u periodu 2007. do 2015. Ministarstva okoliša je bilo katastrofalno. Ja ću samo navesti jedan primjer kako su ugrozili rijeku Cetinu kao pitku vodu od 500 tisuća ljudi koji koriste van sezone, u sezoni milijun ljudi. … [[Govornik se ne razumije.]] iz Drugog svjetskog rata planirana je u sanaciji zbog interesnih skupina, žao mi je što nije ovdje bivši ministar, zbog interesnih skupina biti odložena protuzakonito u rudokop Slane stine koji je blizu rijeke Cetine i pritoka. Da se to dogodilo, da nije bilo aktivnosti građana danas bi Cetina bila uništena i flora i fauna i ne bi bila pitka rijeka Cetina. Žao mi je što nije ovdje gospodin Zmajlović. Imali smo prosvjede gdje je on uvjeravao da je tom trosku iz Dugog rata znate kako izgleda industrijska troska, da se more gnojit zemljište. Neka on gnoji tamo oko svojih kuća, tada sam mu i takvu poruku i poslao. I da nije bilo građana ne bi to zaštitili. Znači, otvoreno su Ministarstvo okoliša radilo protiv interesa prirode i očuvanja u interesu skupina koje su u biti otpadna mafija. A točno je elaborat o sanaciji rudokopa kaže ima propisano šta treba za sanaciju tih kraškog područja. Imamo pokušaje uleta termo elektrana uz samu rijeku Cetinu. Imamo pokušaje ugroze Jadra. Znači triba zakon o kršu kao zaštitu najvećeg izvora voda u Europa, pitkih voda. To je naše bogatstvo. Ministar Dobrović je PGO, Plan gospodarenja otpada donio koji je vrlo dobro i pozitivno za Republiku Hrvatsku i nadam se da ćemo čuvat našu prirodu i nacionalna bogatstva. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, spomenuli ste u vašem izlaganju količinu, odnosno broj biljnih i životinjskih vrsta koji se nalaze u RH. A ja vam kažem u ovom trenutku da ne postoji niti jedan relevantni znanstveni rad koji bi utvrdio točan broj i koji bi utvrdio šta to u biti na teritoriju RH od flore i faune imamo. I to je sramota za RH pogotovo zato što postoje određeni klimatski procesi koji doprinose tome da je u proteklih nekoliko godina, desetak godina dvije tisuće životinjskih i biljnih vrsta nestalo ili ugroženo u RH. I ovdje ispred sebe imam jedan prijedlog projekta koji su vam ponudili sa Sveučilišta u Zagrebu Prirodoslovno-matematičkog fakulteta cjelokupni projekt koje je na žalost ministarstvo odbilo, gdje se u koordinaciji svih hrvatskih sveučilišta naši znanstvenici nude da naprave u naredne dvije godine jednu kartu ugroženosti, popis biljnih i životinjskih vrsta kako bi mogli to pratiti, kako bi znali za 50 godina koje su sve vrste životinjske i biljne ugrožene, jesu ili su nestale ili su migrirale i sve ostale bitne činjenice koje ja mislim da zaslužujemo ostaviti budućim generacijama. Ja vidim kako to druge zemlje rade. Evo primjerice bio sam na manifestaciji jednog gdje sam vidio kanadski primjer. Znači mi to moramo napraviti. Na žalost vi ovdje govorite na pamet. Tog podatka nema. Znači ja želim da ministarstvo stane iza tih ljudi. To su znanstvenici koji se s tim bave i da napravimo nešto što će ostati za buduće generacije. To sam htio ovdje još jednom reći. Ja mislim da je to puno važnije nego odokativni pristup koliko ih je nestalo, koliko ih ima, koliko će ih nestati. Znači, dajte da napravimo nešto znanstveno da ostane iza nas i da se to može u budućnosti pratiti. Evo mogu vam ostaviti kopiju projekta ako hoćete osobno da vidite. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Ante Sanadera.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, pohvaljujem ovo vaše izvješće i tu je dosta dobro obrađeno niz stvari. Ali želio bih ukazati na jedan problem koji nije ni u ovom izvješću, a o kojem se ne vodi briga to je zaštita od požara. Naime, nacionalni parkovi, javne ustanove imaju vrlo loše organiziranu zaštitu od požara čast nekim iznimkama, a u razgovoru sa istima se kaže da nema sredstava. Jer po našem ustroju zaštite od požara, jedinice lokalne samouprave, gradovi i općine imaju svoje postrojbe a nacionalni parkovi i javne ustanove moraju imati svoju zaštitu od požara. Svi znamo i svjedoci smo bili tragičnog događaja na Kornatima kada je stradalo 12 vatrogasaca i kad se onda utvrdilo da planovi zaštite od požara, odnosno procjena ugroženosti i oprema koja tamo postoji praktično su bili nikakvi. Zato mislim i apeliram, predlažem i molim da sa državne razine ili kroz državni proračun se planiraju sredstva i iz vašeg ministarstva ili Fonda energetske učinkovitosti, moraju se … [[Govornik se ne razumije.]] i jača sredstva koja će pomoći nacionalnim parkovima da se tamo ustroje kvalitetne postrojbe i da se napravi oprema adekvatna koja može štititi, da se ne ponovi tragedija koju smo imali na Kornatima.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. A da. Uvaženi Gordan Maras, predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode.
Hvala vam lijepa, gospodine potpredsjedniče. Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskoga sabora raspravio je na 9. sjednici održanoj 15. ožujka Izvješće o stanju prirode u RH za razdoblje od 2008. do 2012. godine koje je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada RH aktom od 9. veljače 2017. godine. Odbor za zaštitu okoliša i prirode na temelju članka 95. Hrvatskoga sabora, Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravio je predloženo izvješće kao matično radno tijelo. Odbor je proveo objedinjenu raspravu i o Izvješću i o prijedlogu strategije i Akcijskog plana zaštite prirode RH za razdoblje 2017.-2025. godina. U uvodnom obrazloženju predsjednik predlagatelja istaknuo je da je Izvješće o stanju prirode u RH za razdoblje od 2008. do 2012. godine izrađeno kao sažeti prikaz analize stanja prirode u RH koju je za isto razdoblje izradio tadašnji Državni zavod za zaštitu prirode u travnju 2014. godine gdje se na njemu temelji predložena strategija i Akcijski plan zaštite prirode za razdoblje 2017.-2025. godina. Izvješće o stanju prirode sadržava analizu svih sastavnica prirode, krajobrazna raznolikost, bioraznolikost i georaznolikost, procjenu ugroženosti vrsta, analizu pravnog i institucionalnog okvira zaštite prirode te pregled financijskih sredstava uloženih u zaštitu prirode. Pregled stanja prirode pokazuje da se RH i dalje odlikuje velikim bogatstvom divljih vrsta ali unatoč provedbe određenih mjera očuvanja mnoge divlje vrste i dalje su ugrožene. Priroda u RH u najvećoj mjeri ugrožena je ljudskim djelovanjem i to preinakama prirodnih ekosustava, korištenjem bioloških resursa i onečišćenjem. Navedeno ima za posljedicu fragmentaciju, degradaciju i gubitak staništa. Najznačajniji pomaci napravljeni su u zaštiti vrsta i zaštiti područja u širem smislu nacionalnih zaštićenih područja i ekološke mreže. U izvještajnom razdoblju nastavljeni su napori za bolju integraciju zašite prirode u sustavu obrazovanja. Ujedno su u cilju informiranja javnosti i struke razvijene tematske baze ujedinjene u informacijski sustav zaštite prirode. Provedeno je prvo nacionalno istraživanje stavova i informiranosti građana RH o zaštiti prirode koje je pokazalo kako većina ispitanika smatra da je najveća vrijednost RH njena očuvana priroda i da priroda predstavlja priliku za gospodarski razvoj. Nakon rasprave odbor je jednoglasno sa 8 glasova za odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje sljedećeg zaključka a taj je da se prihvaća Izvješće o stanju prirode u RH za razdoblje od 2008. do 2012. godine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. I prva će govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista uvažena zastupnica Ambrušec. Ljubica Ambrušec, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvaženi gospodine državni tajniče Šiljeg, cijenjeni zastupnici i zastupnice. Iščitavajući materijale i izvješća o stanju prirode u RH postavljamo si pitanje, koji je pravni temelj za izradu ovog izvješća te zašto se ono podnosi ovom uvaženom Domu? Pravni temelj za izradu izvješća o stanju prirode sadržan je u članku 12. Zakona o zaštiti prirode, Narodne novine, br. 80/13 gdje je navedeno da se izvješće donosi za potrebe analiza ostvarivanja ciljeva i aktivnosti strategije zaštite prirode. Prijedlog izvješća o stanju prirode izrađuje Hrvatska agencija za okoliš i prirodu a Ministarstvo zaštite okoliša i energetike ga sukladno Zakonu o zaštiti prirode predlaže Vladi RH koja ga podnosi Hrvatskom saboru na prihvaćanje što smo čuli od državnog tajnika iz izvješća i predsjednika Odbora za zaštitu okoliša gospodina Marasa. Iz izvješća smo dobili podatke a da je u izradi sudjelovalo više od 45 stručnjaka Hrvatske agencije za okoliš i prirodu i vanjskih suradnika, većina iz znanstvene i stručne zajednice, da je korišteno oko tisuću referenci. Izvješće se temelji na podacima Hrvatske agencije za okoliš i prirodu te podacima prikupljenim od ostalih relevantnih subjekata uključujući tijela državne uprave, javne ustanove za upravljanje, zaštićenim prirodnim i vrijednostima na nacionalnoj i regionalnoj, lokalnoj razini, javna poduzeća, znanstvene institucije i organizacije civilnog društva. Prilikom pokretanja postupka usvajanja izvješća isto je poslano na očitovanje svim relevantnim središnjim tijelima državne uprave. Nakon ovih procedura svi pristigli komentari su usuglašeni a temeljem čega i mi možemo razmatrati iste. Pa tako si postavljamo pitanje, na koji način su osigurana sredstva za provedbu ovog dokumenta te može li provedba zahtijevati dodatno opterećenje državnog proračuna RH? Gdje kaže da Izvješće o stanju prirode u RH za razdoblje 2008. do 2012. godina nema nikakvih fiskalnih, nema nikakav fiskalni učinak na prihode i rashode državnog proračuna RH. Ona predstavlja isključivo pregled stanja prirode u RH za 5-godišnje razdoblje te kao takvo ne obvezuje na provedbu određenih aktivnosti nego utvrđuje činjenice i predstavlja temelj za nove strateške usmjerene akcije i planove predložene u strategiji u Akcijskom planu zaštite prirode RH za razdoblje 2017. do 2025. godine. Isto tako predmetno izvješće navodi u svom nazivu da je razdoblje … [[Govornik se ne razumije.]] do 2012. pa si opet tako postavljeno pitanje zašto je ono u proceduri sada u 2017. godini? Podaci o stanju prirode navedeni su i u izvješću sa zaključkom sa 2012. godinom za koju su vrijednosti bile dostupne tek u 2013. godini kad se i započelo sa izradom izvješća u sklopu projekta podrške implementacije strateškog plana, Konvencije o biološkoj raznolikosti u Hrvatskoj, financijskog od strane globalnog Fonda za zaštitu okoliša. Kako se tijekom početka faze prikupljanja podataka odradio velik broj referenci s velikom količinom podataka oni su predstavljeni u dokumentu Analiza stanja prirode 2008. do 2012. na 500 stranica koji je objavljen na internetskoj stranici Hrvatske agencije za okoliš i prirodu u prosincu 2014. godine. Iz spomenute analize stanja prirode sažeti su podaci u Izvješću o stanju prirode u RH, te je procedura usvajanja izvješća po prvi put potaknuta u 2015. godini s ciljem njegovog paralelnog usvajanja sa strategijom i Akcijskim planom zaštite prirode RH. Obzirom da se isti radi na temelju činjenica i zaključaka donesenih iz izvješća. Nacrt prijedloga Izvješća o stanju prirode u RH za razdoblje od 2008. do 2012. godine usvojeno je na 253. sjednici Vlade RH održanoj 17. rujna 2015. godine, te je upućeno u Hrvatski sabor, no nije raspravljeno do trenutka raspuštanja Hrvatskog sabora. U drugom kvartalu 2016. godine ponovno je pokrenuta procedura usvajanja izvješća koja je dostavljena Vladi RH 27. lipnja 2016. godine, no nije raspravljeno. Stoga je u 4 kvartalu 2016. godine ponovo pokrenuta procedura usvajanja izvješća, a sve po odgovorima koje smo zaprimili. Također, ovo izvješće je rezultat opsežne analize stanja prirode koja odrađuje sve sastavnice prirode, bioraznolikost, krajobraznu raznolikost, georaznolikost. Stoga ono sadrži pregled i ocjenu stanja, prirodne razloge ugroženosti, analize pravnog i institucionalnog okvira zaštite prirode, analizu provedbe mehanizma i mjere zaštite kojima je cilj očuvanje dobrog stanja prirode i svih njenih sastavnica uključujući i probleme zaštite zaštićenih područja i ekološke mreže RH. Izvješće također daje pregled financijskih resursa uloženih u zaštitu prirode, analizu aktivnosti, strategije, analizu obrazovanja, informiranja i sudjelovanja javnosti o odlučivanju, te ocjenu provedbe strategije i akcijskog plana, zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti iz 2008. godine. Ponovo si postavljamo pitanje koji su glavni zaključci ove opsežne analize stanja prirode u RH i što oni predstavljaju RH. Uvidom u opsežnost iste dajemo si i odgovor. Dakle, pregled stanja prirode pokazuje kako se RH i dalje odlikuje velikim bogatstvom divljih vrsta, posebnim vrstama slatkovodnih riba. Zabilježeno je oko 40000 divljih vrsta, odnosno 5% više nego što je to bilo poznato u prethodnom izvještajnom razdoblju. Međutim, unatoč ovom bogatstvu i provedbi određenih mjera očuvanja mnoge su divlje vrste i dalje ugrožene. Procjenjuje se da je priroda u RH u najvećoj mjeri ugrožena ljudskim djelovanjem i to preinakama prirodnih eko sustava, preintenzivnom korištenju bioloških resursa i onečišćenjima. Ovakvo djelovanje za posljedice ima prvenstveno fragmentaciju, degradaciju i gubitke staništa. Sve je značajniji problem intenzivnih stranih vrsta. Pravni okvir zaštite prirode u najvećoj je mjeri usklađen sa pravnom stečevinom EU. Zabilježen je porast broja organizacija civilnog društva. Najznačajniji pomaci napravljeni su u zaštiti vrsta i zaštiti nacionalnih zaštićenih područja i područja ekološke mreže. Na temelju podataka prikupljeni ovim terenskim istraživanjima i uz opsežan komunikacijski proces u izvještajnom razdoblju izrađen je i prijedlog ekološke mreže Natura 2000. Postignut je napredak u upravljanju zaštićenim područjima i ekološkom mrežom posebno vezano za planiranje upravljanja zaštićenim područjima. Također je istaknuto kako je ocjena prihvatljivosti zahvata za ekološku mrežu jedan od najznačajnijih mehanizama za očuvanje ekološke mreže a u RH se provodi od 2007. godine. U izvještajnom razdoblju nastavljeni su napori za bolju integraciju zaštite prirode u sustav obrazovanja uključujući uvođenje tri nova studijska programa iz područja zaštite prirode. U cilju informiranja struke i šire javnosti kontinuirano su razvijene tematske baze ujedinjene u informacijski sustav zaštite prirode. Provedeno je i prvo nacionalno istraživanje stavova i informiranosti građana Republike Hrvatske o zaštiti prirode koje je pokazalo da većina ispitanika smatra kako je najveća vrijednost RH njena očuvana priroda i da upravo takva priroda predstavlja priliku za naš gospodarski razvoj. Zaštita prirode kako javni sektor u RH u izvještajnom razdoblju se i dalje oslanja na financiranje iz državnog proračuna RH, a za zaštitu prirode izdvojeno je u prosjeku oko 70,5 milijuna kuna ili 0,06% ukupnih sredstava državnog proračuna RH što je za oko 14% manje nego u prošlom izvještajnom razdoblju. Najveći pad financiranja zaštite prirode zabilježen je u 2010. godini što je povezano s početkom recesije, ali se isto tako povećao udio financiranja između … [[Govornica se ne razumije.]] prvenstveno zbog zajma Svjetske banke. Najznačajniji međunarodni izvor za financiranje nepovratnim sredstvima su bili predpristupni fondovi EU. Analiza provedbe trenutno važeće strategije Akcijskog plana zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti RH iz 2008. godine pokazala je kako je većina procijenjenih akcijskih planova gotovo 74% u određenoj mjeri ipak provedena. Najveći pomaci napravljeni su u provedbi ciljanih aktivnosti vezanih uz ocjenu prihvatljivosti i zahvata za prirodu, genetski modificirane organizme, istraživanja i praćenje stanja te šumarstvo. Ovaj rezultat je u velikoj mjeri povezan sa intenziviranjem aktivnosti zbog pristupanja RH EU. Imajući u vidu zaključke koji su navedeni u izvješću a na temelju kojih su definirani strateški ciljevi strategija i Akcijski plan zaštite prirode u RH za razdoblje 2017. do 2025. RH će implementacijom ovih dokumenata ispuniti obveze koje proizlaze iz članstva RH u EU. To se posebno odnosi na uspostavljanje provedbenih mehanizama za osiguravanje povoljnog stanja očuvanosti vrsta i stanišnih tipova prvenstveno kroz upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000. Dodatno za ostvarenje ovih ciljeva prepoznata je i potreba za kvalitetnom međusektorskom suradnjom i razumijevanje da je očuvana priroda preduvjet za opstanak i napredak društva. Te je klub MOST-a Nezavisnih lista pomno promotrio Izvješće o stanju prirode u RH u svrhu prihvaćanja istog. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, uvažena kolegice, poštovani tajniče ministarstva. Ovdje smo čuli zapravo puno podataka vezano uz zaštitu prirode, međutim ono što je ključno nitko ne govori da danas u sustavu u zaštiti prirode ima čak 9 kategorija zaštićenih prirodnih područja, dvije odnosno tri kategorije one su pod ingerencijom države, ove ostale su pod ingerencijom regionalne ili lokalne samouprave. S time kada je zakonodavac donio taj zakon uopće nije vodio računa o financiranju tih zaštićenih prirodnih područja, on je to proglasio onako olako ne vodeći računa da lokalna i regionalna samouprava neće moći to financirati. S time da postoje jako velike razlike, neke županije imaju samo jedno stablo koje je zaštićeno, pa imaju javne ustanove koje se brinu o tim prostorima. Nasuprot tome postoje županije kao što je i moja Šibensko-kninska koja ima jako mnogo, čak 9 zaštićenih prirodnih područja koje su goleme površine i imaju iste obveze prema ministarstvu kao i one druge županije, smatram da to nije pravedno. S druge strane ovdje govorimo o zaštiti prirode ali moramo razlučiti dvije stvari, štitimo svojte i štitimo područja. Imamo jako apsurdne stvari, ja ću spomenuti samo jednu. Ježinci. Ježinci su kao svojta zaštićeni još '60.-tih godina ako se ne varam a danas su ježinci morski glavna pošast hrvatskog mora. Oni su prema nalazima stručnjaka uništili, devastirali 95%, znači od skoro 6 tisuća km hrvatske obale, znači kada govorio o kopnu i o otocima, znači podmorja je devastirano tim ježincima i o tome nitko ništa ne govori. Nadalje, imamo stručne podloge koje su prastare, najmlađe su donesene '70.-tih godina. Pa mi danas govorimo o zaštiti prirode a imamo stručnu podlogu kada iz vremena kada se priroda tumačila i vrednovala na kompletno drugačiji način. Ovo izvješće s obzirom na zakon koji je nedostatan odnosno pun rupa je dobro ali prvo trebamo zakon mijenjati.
Hvala. Odgovoriti će uvažena zastupnica Ambrušec.
Poštovani kolega, pa slažem se u principu s vama na način da doista svaka županija ima a slobodna ću biti pa ću reći izuzetno puno problema u samoj i zaštiti okoliša a isto tako u svojim strategijama koje su napravljene na način na koji su napravljene. Dakle, ja mogu govoriti o Zagrebačkoj županiji koja isto ima slojevitih problema a isto naravno i vi u svojoj primjećujete da doista ima puno problema koje bi se trebalo staviti i kroz zakon, možda i poboljšati zakon da bi zapravo te strategije živjele na način kakav bi bio primjeren stanovništvu svake pojedine županije. Nadam se da i kolega državni tajnik će sigurno imati i podrobnije objašnjenje obzirom da se radi strategija na nivou RH a isto tako zasebno svaka županija za sebe. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Poštovana kolegice … [[Govornik se ne razumije.]] , ja ću pitati neka pitanja, očekujem sve odgovore naravno, gospodin Zekanović je rekao kako su … [[Govornik se ne razumije.]] ta područja naša, nacionalnih parkova, lokalnih samouprava itd., 9 kategorija a ja mislim nekada u Hrvatskoj, imamo veliki jaz između plana strateškog i implementacije. To znači u puno mjesta da se autoritet cara zaustavlja na ogradi sela. Mene zanima 500 strana ovoga izvješća imamo 500 strana. Nedavno je čovjek dobio A4 za jednu inspekciju 80 strana, bavimo se papirologijom. Gdje je taj mehanizam koji će na terenu provoditi ove zakone, kakva je obučenost, popunjenost, opremljenost tih ljudi, koliko njih ima koji će raditi u nacionalnim parkovima? Koliko dugo traje ta obuka. Šta se događa recimo sa ja ne znam iz otvorenih izvora informacija koje čitate? Ja ne znam tko je zadnji puta osuđen u Hrvatskoj za masakriranje ovih ugroženih divljači, na primjer Risova. Znamo da se prelazi preko granice ispod Dinare da se masakrira divljač, krupna divljač. Posljedice nikakve. Šta je sa divljim odlagalištima? Koliko imamo u Zagrebačkoj županiji? Imamo stotine divljih odlagališta. Imamo papir. Opet u Hrvatskoj imamo zakone a nemamo, svi ti zakoni su unutar jednog disfunkcionalnog pravnog sustava i mehanizma za provedbu nema. Samo papirologija. Koliko se puta palilo Vransko jezero tamo gore i koliko piromana se prijavljuje dole na obali u vrijeme turizma. Imamo paljenje korova. Zaustavila se tamo vožnja na glavnoj cesti dole prema moru, nikom ništa. Mene zanimaju ti hladni podaci, koliko je ljudi kažnjavano itd [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] I ovo o čemu sam govorio mehanizam.
Hvala. Evo pokušat će odgovoriti na to zastupnica Ambrušec.
Poštovani kolega da, slažem se strateški planovi su jedno, implementacija je nešto drugo, a sama provedba je doista nešto treće. Mi znademo da RH godinama živi tako. Zakoni se naravno sprovode zbog toga da bi ih netko na kraju krajeva i kršio i nadamo se da ćemo ovim strateškim planom koji će pretpostavljam biti usvojen i iz ovih 500 stranica koje ste spominjali i vi i ja iznjedriti će se zapravo situacija da će kroz naredni period i našeg i življenja naših koji nam nadoilaze, nadam se da će se ipak poboljšati i ta implementacija, a da će ipak isto zaživjeti više da se ne krše toliko zakoni koliko su se kršili do sada. Hvala.
I zadnja replika je uvaženog zastupnika Anđelka Stričaka, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kolegice vi ste jedan veći dio svoje rasprave posvetila korištenju fondova EU, a pogotovo kad je u pitanju zaštita prirode i okoliša. Naime, Vlada RH još 10. veljače 2011. donijela Uredbu o proglašenju regionalnog parka Mura – Drava. Tom uredbom je čitav tok rijeke Mure i Drave sukladno Zakonu o zaštiti prirode zaštićen u kategoriji regionalnog parka. To je ujedno i prvi regionalni park u RH. Proteže se uz tokove rijeke Mure i Drave, odnosno kroz pet županija. I sad imamo primjer od županije do županije različit. Recimo Međimurska županija uspješno koristi mogućnost korištenja fondova EU i negdje u isto vrijeme je krenula u projekat svoje anglomeracije kad i Varaždinska. Anglomeracija Čakovec se ove godine završava, a Varaždinska županija još nije uspjela zakopati jednu jedinu lopatu. Ili imamo primjer susjednih županija koje koliko toliko uspješno gospodare svojim otpadom, dok imamo primjer Varaždinske županije, odnosno grada Varaždina koji šest godina ne uspijeva riješiti problem baliranog otpada. Nakon svake jače kiše oko tih bala se javlja poplava i naravno to sve završava u tokovima rijeke Plitvice, Drave, podlije Dunava. Pa evo kad govorimo o korištenju EU fondova možda bi Vlada trebala sa svoje razine zauzeti određeni stav i potaknuti ove manje uspješne županije da se ekipiraju sa stručnima, a ne podobnima i da počinju na isti način kao i susjedne županije koristiti mogućnost sredstava EU fondova. Hvala lijepo.
Hvala. Uvažena zastupnica Ambrušec.
Poštovani zastupniče. Da, ja sam se bila dotaknula u jednom dijelu oko nepovratnih sredstava koji su bili iz predpristupnih fondova EU, ali sam se više bazirala na ovom dijelu gdje i recimo ovaj pravni okvir zaštite prirode u najvećoj mjeri usklađen sa pravnom stečevinom EU od kad smo i mi postali članica EU. Dakle, više sam se bazirala na to. Ali uglavnom slažem se sa ovim dijelom obzirom da, to sam već nekoliko puta ovdje i govorila, doista su nam puna usta financijskih sredstava iz EU fondova i zapravo upravo takvi ja bih rekla i eko incidenti koji se događaju tipa poplava, tipa ne znam požara doista bi trebalo nekako uskladiti također sa fondovima EU i jednostavno si u veliko pomoći na taj način da za u buduće više povlačimo sredstva ne samo za dobrobit, dakle dobrobit u smislu da pročistimo cjelokupni ovaj sustav, nego zapravo i u ovom dijelu ako se dogode bilo kakvi eko incidenti u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti uvažena zastupnica Majda Burić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Reiner, poštovani državni tajniče Šiljeg, kolegice i kolege. Pred nama je izvješće o stanju prirode u RH za razdoblje od 2008. godine do 2012. godine. Ono što prvo upada u oči i na prvi pogled ne odaje baš dobar dojam jest da se izvješće koje se odnosi na razdoblje od 2008. do 2012. raspravlja i usvaja u 2017. godini. O čemu se radi? Ovim izvješćem obuhvaćeni su podaci koji su sustavno prikupljani do 2012. godine, a analizirani su i obrađivani tijekom 2013. godine i u 2014. godini. Nakon toga Nacrt prijedloga izvješća o stanju prirode zajedno sa Nacrtom prijedloga strategije usvojeni su tek na 253. sjednici Vlade RH održanoj 17. rujna 2015. godine te su upućeni u Hrvatski sabor no nisu raspravljani do trenutka raspuštanja Hrvatskoga sabora. U drugom kvartalu 2016. godine ponovno je pokrenuta procedura usvajanja izvješća te je izrađen novi nacrt prijedloga izvješća koji je dostavljen Vladi RH 27. lipnja 2016. godine ali isto nije raspravljeno stoga je u četvrtom kvartalu 2016. godine ponovno pokrenuta procedura usvajanja predmetnog dokumenta. Dakle ovaj sažeti prikaz izvješća sveobuhvatne analize stanja prirode u periodu od 2008. do 2012. godine obrađuje sve njezine sastavnice, krajobraznu raznolikost, bioraznolikost i georaznolikost a sukladno Zakonu o zaštiti prirode izvješće se izrađuje za razdoblje od 5 godina. Državni zavod za zaštitu prirode kao pravni prednik Hrvatske agencije za okoliš i prirodu obradio je i analizirao prikupljene podatke tijekom 2013. i 2014. godine kao što sam već navela. Izvješće je rezultat sveobuhvatne analize u kojoj je sudjelovalo više od 45 stručnjaka iz Državnog zavoda za zaštitu prirode i vanjskih suradnika te je korišteno oko tisuću referenci. Izvješće sadrži pregled i ocjenu stanja prirode, razloge ugroženosti sastavnica prirode, analizu pravnog i institucionalnog okvira zaštite prirode, analizu provedbe mehanizama i mjera zaštite kojima je cilj očuvanje dobrog stanja prirode i svih njenih sastavnica uključujući i probleme zaštite zaštićenih područja i ekološke mreže RH. Kako je navedeno procjenjuje se da je priroda u RH u najvećoj mjeri ugrožena ljudskim djelovanjem i to preinakama prirodnih eko sustava, korištenjem bioloških resursa i onečišćenjem. Ovakvo djelovanje za posljedicu ima prije svega fragmentaciju, degradaciju i gubitak staništa. Od pojedinačnih uzroka ugroženosti prirode posebno se ističu brane te upravljanje odnosno korištenje voda i ostale preinake eko sustava. Također zabilježeno je pojačano sakupljanje samoniklih biljaka u komercijalne svrhe te intenzivno planiranje i izgradnja vjetroelektrana uz sve izraženiji problem invazivnih stranih vrsta. Najznačajniji pomaci napravljeni su u zaštiti vrsta i u zaštiti područja u širem smislu dakle nacionalnih zaštićenih područja i ekološke mreže. U zaštiti vrsta nastavljen je rad na problematici zaštite velikih zvjeri, tu se misli na medvjeda, risa i vuka prije svega. Uspostavljen je sustav za dojavu i postupanje sa mrtvim, bolesnim ili ozlijeđenim strogo zaštićenim morskim životinjama. Također provodio se sustav regulacije trgovine divljim vrstama. Na kraju izvještajnog razdoblja utvrđeno je 431 područje zaštićeno u jednoj od 9 nacionalnih kategorija zaštite odnosno 8,68% teritorija RH. Proglašena su prva dva regionalna parka kao što je već navedeno to su Moslavačka gora i Mura-Drava. A vrijednost pojedinih zaštićenih područja prepoznata je i na međunarodnoj razini. Izvješće također sadrži i analizu aktivnosti poduzetih u obrazovanju o zaštiti prirode te informiranju i sudjelovanju javnosti u odlučivanju o zaštiti prirode. Znanje o zaštiti prirode stečeno obrazovanjem važno je za podizanje svijesti o značaju očuvanja prirode, nastavljeni su napori za boru integraciju zaštite prirode u sustav obrazovanja. U cilju informiranja struke i šire javnosti kontinuirano su razvijane tematske baze ujedinjene u informacijski sustav zaštite prirode. Provedeno je i prvo nacionalno istraživanje stavova i informiranosti građana RH o zaštiti prirode koje je pokazalo da većina ispitanika smatra kako je najveća vrijednost RH njena očuvana priroda i da priroda predstavlja priliku za gospodarski razvoj RH. Pored navedenog izvješće daje i pregled financijskih resursa uloženih u zaštitu prirode u izvještajnom periodu. Analiza financijskih resursa za navedeni period pokazuje da se zaštita prirode kao javni sektor oslanja na financiranja iz državnog proračuna. Za zaštitu prirode u izvještajnom periodu izdvajano je u prosjeku 70,5 milijuna kuna godišnje ili 0,06% ukupnih sredstava državnog proračuna što je za oko 14% manje nego u izvještajnom razdoblju od 2003. do 2007. godine. U izvještajnom razdoblju za zaštitu prirode utrošeno je svega 1,5% sredstava Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost kao izvanproračunskog fonda. Od međunarodnih izvora financiranja za izvještajni period najznačajniji su predpristupni fondovi EU PFARE, IPA itd.. Izvješće daje i ocjenu provedbe strategije i Akcijskoga plana zaštite biološke i krajobrazne raznolikosti iz 2008. godine koja pokazuje da je 74% aktivnosti provedeno u cijelosti ili makar djelomično. Izvješćem se ističe da su prioriteti u idućem razdoblju čvrsto vezani uz obveze koje proizlaze iz članstva RH u EU osobito kada se radi o uspostavi provedbenih mehanizama za osiguravanje povoljnoga stanja očuvanosti vrsta i staništa kroz upravljanje ekološkom mrežom Natura 2000. Najveći pomaci napravljeni su u provedbi ciljanih aktivnosti vezanih uz ocjenu prihvatljivosti zahvata za prirodu, genetički modificirane organizme, istraživanje i praćenja stanja te šumarstvo. I zaključno klub HDZ-a podržati će izvješće o stanju prirode u RH za razdoblje od 2008. do 2012. godine. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Zekanovića. Izvolite.
Poštovana kolegice, poštovani dopredsjedniče, poštovani državni tajniče, o ovoj temi bi se moglo jako dugo govoriti a ja ću ovdje sad upozoriti na jednu stvar koju nisam čuo kod kolegice a jako je bitna stvar, a radi se o Pravilnici o unutrašnjem redu. Mahom za niti jedno zaštićeno prirodno područje oni ne postoje. Znači, ministarstvo uopće ne inzistira da je ustanove koje su direktno pod njihovom ingerencijom znači parkovi prirode i nacionalni parkovi ili čak strogi rezervati donesu takve pravilnike, a da ne govorimo o nižim razinama zaštite koje su prepuštene na milost i nemilost lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Oni su nužni kako bi nadzorne službe mogle postupati. Danas prema zakonu mi ne znamo koje su uopće aktivnosti, djelatnosti dopuštene, a koje nisu u određenim zaštićenim prirodnim područjima jer je svako specifično. Uz stručne podloge kao što sam malo prije rekao ovo je druga nužna stvar koja se treba hitno napraviti prije, znači naložiti i nacionalnim parkovima i parkovima prirode, tako i županijskim javnim ustanovama i onima koji upravljaju lokalne samouprave i da se napravi. Nadalje, govorim o Inspekciji zaštite prirode. Evo spomenuo sam i nadzorne službe. Pogledajte malo njihovu učinkovitost, odnosno koliko onih rješenja koje oni ispuste, koliko optužnih prijedloga koje oni ispuste zapravo postaju pravomoćne. Ja mislim gotovo niti jedna. Imamo jedan problem što hrvatski sudovi uopće ne prepoznaju važnost zaštite prirode i da sve predmete koji se kroz sustav zaštite prirode dođu uopće na sud oni jednostavno ili padaju u zastaru ili tužbe bivaju odbijene. Ovo je nešto o čemu se mora povesti računa, jer onda inspekcija i nadzorne službe javnih ustanova zapravo i nemaju smisla. Toliko za sada. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor uvažene zastupnice Burić.
Zahvaljujem poštovani gospodine Zekanoviću. Pa evo uskoro, odnosno odmah u drugoj točki raspravljat ćemo o strategiji. U strategiji se kao prva mjera odnosno kao prvi cilj postavlja povećanje učinkovitosti osnovnih mehanizama zaštite prirode i to je upravo na tragu onoga što ste me vi i pitali, a i sami ste rekli da nisam spomenula ali ste svejedno pitali. Dakle, radi se o pravilnicima, radi se o aktima, a i sami cilj 1.1 na stranici 23. Strategije vam govori upravo o tome da treba pojačati analizu učinkovitosti zakonodavnog okvira i ostalih akata. Pa evo ga, nastavit ćemo u idućoj točki. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sljedeći će u ime Kluba zastupnika SDP-a govoriti uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Hvala vam lijepo. Gospodine potpredsjedniče kada govorimo o ovoj temi i izvješću i analizi stanja prirode u RH za 2008.-2012. moramo napomenuti da je ovo drugo takvo izvješće. Prvo izvješće je izrađeno 2008. godine. Ovo izvješće obuhvaća znači 2008., 2012. godinu i ono što pokazuje, pokazuje da je analizirano stanje svih sastavnica prirode i krajobrazne raznolikosti i bioraznolikosti i georaznolikosti. Najznačajnije smanjenje površina zabilježeno je kod svih tipova šuma pogotovo bjelogoričnih šuma koje su najznačajnije za šumsku bioraznolikost RH. Mi se i dalje odlikujemo kao zemlja velikim bogatstvom divljih vrsta. Imamo čak oko 40000 divljih vrsta, odnosno čak nešto više nego što je to bilo u onom izvješću za 2007. godinu. Mnoge su divlje vrste i bioraznolikost ugrožene i najviše naravno ugroženost se očituje i kroz ponašanje ljudi, odnos prema prirodi i zaštiti okoliša, kroz klimatske promjene. I o čemu bih ja ovdje ponešto rekao je to kako se odnosimo i kao država prema određenim problemima koji su akutni, koji se dešavaju u svakom trenutku i u ovom trenutku u RH, odnosno gdje mi propuštamo napraviti išta da bi se oni otklonili. Znači, mi ćemo podržati ovo izvješće. Nismo zadovoljni odnosom odgovornih dionika u sustavu vezano uz zaštitu okoliša i prirode i mislimo da situacija što se toga tiče svakim danom nije bolja nego je lošija. Ono što želim ovdje reći je još jednom da istaknemo potrebu za donošenjem jednog sveobuhvatnog dokumenta. Evo i rekao sam i državnom tajniku u uvodu u replici potrebno je zbilja napraviti jednu studiju, jednu aktivnost gdje će bit uključeni svi kako bi zbilja imali što kvalitetniji popis bez obzira koliko je ovdje institucija uključeno. Postoje metode i načini koji na žalost nisu i koje zahtijevaju sistemski i znanstveni pristup kako bi znali za 10, 50 ili 100 godina što smo imali 2017. u RH od flore i faune i što smo izgubili, odnosno što smo točno ponaosob stekli. Možda još nismo ni svjesni određenih i organizama i biljaka i životinja koje u Hrvatskoj imamo, a de facto ih do sada nismo popisali. To je ono šta mislimo da treba također uvrstiti i da treba napraviti. Ono šta pokazuje trenutni odnos ja bih rekao institucija ove zemlje prema zaštiti okoliša i prirode možemo sažeti kroz nekoliko slikovitih primjera koje ću ja sada ovdje navesti, a koji su poznati kao problemi i na kojima se gotovo pa ništa ne radi. Prvi primjer je Slavonski Brod, odnosno Rafinerija u Bosanskom Brodu. Pričamo o tome puno. Svi smo složni, ali konkretno aktivnosti osim razgovara prekograničnih nema nikakvih. I još jednom ću ovdje upozoriti sve vas, Hrvatsku javnost i ljude koji nas gledaju u Slavonskom Brodu i Brodsko-posavskoj županiji da je 10. ožujka znači prije 41 dan Klub zastupnika SDP-a uputio prijedlog Zakona o tržištu nafte i naftnih derivata koji bi omogućio pritisak, legitimni pritisak RH na vlasnike Rafinerije u Bosanskom brodu da se ona modernizira i koji bi omogućio ukoliko se ustanovi a to je već nedvojbeno, više puta ustanovljeno da ta rafinerija šteti zdravlju naših ljudi šta je prvenstveno najvažnije, šteti okolišu također u našoj zemlji koji bi omogućio da se na taj način izvrši pritisak i uskrati transport nafte, sirovine za Rafineriju u Bosanskom Brodu putem JANAF-a odnosno naše infrastrukture. Znači to smo uputili 10 ožujka 2017. godine kao što smo obećali u saborsku proceduru. Znate koji je paradoks? Svi smo se složili da je hitna procedura potrebna, prvo i drugo čitanje, jednoglasno je to bilo ovdje usvojeno ali od tada ništa. Pisao sam požurnicu predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću upozoravajući ga na problem da što prije Vlada se očituje kako bi se moglo ovdje u Hrvatskom saboru o tome raspraviti. Molio sam predsjednike Odbora za gospodarstvo koji je nadležan jer je predsjednik Hrvatskoga sabora Petrov tražio mišljenje predsjednika Odbora za gospodarstvo gospodina Kosora da oni rasprave to na svojoj sjednici kako bi mogli na plenarnoj sjednici o tome raspravljati i donijeti određene zaključke ništa. Drugim riječima povukli su nas za nos i nas u opoziciji, u Klubu zastupnika SDP-a. Ali to je najmanji problem. Najveći problem je što su povukli za nos 80 tisuća građana u samom i oko grada Slavonskog Broda i još možda desetine tisuća koji su također izloženi od ovog onečišćenja. Znači pokazali su da uopće ih nije briga, pokazali su da ne žele ništa napraviti jer bi inače taj zakon već bio i raspravljen u Hrvatskom saboru a ne bi samo digli ruke za hitnost i onda pustili da ide sve svojim usporenim, nikakvim, zamagljujućim tokom nego bi mi u ovom trenutku već imali zakon. To se moglo napraviti, znači nema želje. I ono dizanje ruku o hitnosti procedure je bilo lažno i to građani i građanke Slavonskog Broda moraju znati. To je naš odnos, odnosno odnos Vlade RH Andreja Plenkovića, HZD-a prema tom problemu koji se ne rješava osim razgovora i određenih projekata koji bi se trebali provući na 2020. i neku ne znam koju godinu, nakon toga a koji neće riješiti ništa. Druga slika našeg odnosa prema prirodi, u ponedjeljak sam bio, pardon ne u ponedjeljak nego u utorak sam bio u posjetu jednom malom mjestu u općini Trogir, Plano, gdje su me pozvali mještani, mjesni odbor upozorivši me na probleme koje imaju sa zaštitom okoliša i ugrozom prirode, odnosno određenim situacijama koje su meni bile totalno neshvatljive. Znači sada ću vam pokazati slike osobe po najavama mještana a nitko nije demantirao ni ministarstvo koje sam također upozorio niti bilo tko drugi gdje je jedan gospodin 2009. godine poduzetnik dobio na korištenje državnu zemlju kako bi zasadio masline. Masline naravno ni jedne nema tamo ali je zato naraslo brdo građevinskog materijala na zemljištu gdje gospodin plaća koncesiju za poljoprivredu, za masline. Evo još jedna slika brda gdje su stotine i stotine kamiona građevinskog materijala očito otpada navezene na tu parcelu. U Planu, općina, odnosno grad Trogir i grad Kaštela dijele to malo mjesto na dva dijela. I nikome ništa. Poslao dopis gospodinu Tolušiću i ministru poljoprivrede da ga upozorim, dajte vidite šta se tamo dešava, je li to normalno, je li to moguće uopće da netko kraj ceste prolazi stotinu automobila tamo svaki dan, možda evo Ante ide doma kada siđe iz Prgometa kraj toga brda građevinskog otpada jer ide u Kaštela kući. Svi to vide, svi to očito znaju, nitko ništa ne poduzima. Vidim da je ministar Tolušić dosta aktivan na društvenim mrežama pa sam ga i tagirao u svom statusu da vidi čovjek, da ne kaže nisam vidio to na šta si me upozorio kolega Maras nego evo ti slika, evo ti dopis, evo ti upozorenje mještana. Znači 8 godina očito taj problem tamo postoji i želim da se taj problem riješi radi mještana grada Trogira, odnosno mjesnog odbora Plano. Također bio sam u posjetu tamo i kamenolomima, jedan dio kamenoloma je izgubio, odnosno stavljena je van snage upravnim postupkom studija utjecaja na okoliš. Također vidim nesnalaženje Ministarstva zaštite okoliša i prirode šta da napravi u tom smislu jer kako su studije utjecaja na okoliš pale na upravnom sudu oni i dalje rade kao da se ništa nije desilo. Mislim da bi i tu trebalo reagirati. I mislim da bi to mjesto trebalo dobiti i kvalitetniju infrastrukturu. Ne možete staviti 13 kamenoloma na jedno mjesto a nemati kvalitetne ceste kuda bi kamen sa kamionima bio odvožen i kako mjesto ne bi bilo devastirano. Znači još jedna slika kako se odnosimo prema prirodi u RH i kako propuštaju institucije RH reagirati na ispravan način. Sljedeća slika, Lomnica pokraj grada Zagreba. Izdaje Ministarstvo zaštite okoliša i prirode studiju utjecaja na okoliš, kao nema, neće biti nikakvog utjecaja za cementnu bazu i betonaru koja se nalazi 3 stotine metara od vodocrpilišta, 50 metara od jezera i 10-ak metara od kuća. Ovdje dajem snažnu podršku građanima Lomnice i svim građanima Velike Gorice i grada Zagreba koji crpe vodu iz tog vodocrpilišta i piju vodu iz pipe. I tražit ću danas cjelokupnu dokumentaciju od Ministarstva zaštite okoliša i prirode vezano uz izdavanje dozvole, odnosno studije utjecaja na okoliš da se dozvole da se tamo gradi betonara i cementara. I tražit ću još jednom da pogledaju reviziju, ali vjerujte mi bit ću tu vrlo uporan. Neću reći kao gradonačelnik Velike Gorice Barišić da će on to isto tražiti, a ministarstvo gdje evo sada imamo predstavnika u biti odgovornost HDZ-a i MOST-a. Pa koji vrag to nisi tražio ranije? Šta si sada kad su se digli mještani njih 300, 400, evo skup su imali prije tri dana. Izbori ti idu za mjesec i pol dana pa si se sad tražio tražiti revizije, buniti se. Svim pravnim sredstvima će on kao pokušati zaustaviti. Pa mogao si zaustaviti da si htio u zadnjih godinu i nešto dana od kad ste preuzeli vlast u RH. To je ista stvar kao i Slavonski i Bosanski Brod. Ista. Prodaj priču građanima, a ne napravi ništa. I ako je do Barišića to će bit napravljeno. Ali treba napraviti sve kako se ne bi ugrozila kvaliteta vode za grad Zagreb i za Veliku Goricu i kako se ne bi ugrozilo zdravlje šta je također najbitnije za ljude koji žive u tom dijelu. 10 metara od kuća cementna baza i betonara, zbilja nešto što je vrijedno, nevjerojatno mi je uopće da je moguće da je studija pokazala ovakve rezultate kakve su imale, tako da građanima Lomnice dajemo podršku i trudit ćemo se da se tu stvari istjeraju na čistac. I još jedna stvar vezano uz kvalitetu vode za piće. Mi smo imali prije dva dana tematsku sjednicu u Hrvatskom saboru. Ovdje želim upoznati građane Slavonije najviše sa određenim zaključcima i sa određenim problemima koje su oni imali, a oni ih znaju bolje naravno od svih nas jer s time žive svaki dan i sa povećanim vrijednostima arsena u sustavima vodoopskrbnim Komletincima, Korođa, Markušica, Ostrova i Privlaka, znači tog dijela ali i cijelog dijela Slavonije da smo u intenzivnom razgovoru sa Hrvatskim vodama dobili obećanje da će se oni pripojiti na vodoopskrbni sustav otoka do kraja godine. A posebno treba obratiti pažnju na kvalitetu vode koja će se i novih investicijskih projekata koji se rade u Slavoniji jer je tamo najveća ugroženost sa ovim rekao sam arsenom. Zabrinuti smo zbog toga što vidimo da sredstva se povlače usporeno, to je čak i ministrica Žalac primijetila, da gospodin Dobrović vrlo sporo povlači sredstva EU. Bilo bi bolje da se tu projekti ubrzaju, da se na neki način zaštite naši građani i da se prilikom izrade tih projekata sufinanciranim sredstvima EU podigne kvaliteta vode u Slavoniji, a i u Dalmaciji jer svako malo se muti voda, muti se voda oko Splita, muti se voda oko Dubrovnika, po cijeloj Dalmaciji. To je gotovo nemoguće u kršu izbjeći, ali mi je nevjerojatno da se ti projekti kao nama kao turističkoj zemlji, kvaliteti naših građana i turista koji nas posjećuju ne posveti više pažnje. Znači s te strane apeliram ovdje na ministra Dobrovića da se ubrza, užasno sporo rade. Užasno pa ja bih rekao i nekvalitetno rade, jer inače da ima kvalitete vjerojatno bi i ti projekti išli. Znači, mi bi uspjeli sa nekoliko stotina milijuna kuna koji bi bili sufinancirani iz sredstava EU riješiti probleme ove koje sam rekao kvalitete vode u Dalmaciji i u Slavoniji. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Zekanovića. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvaženi kolega ma htio sam reći, replicirati jednu stvar ali ću drugu jer je uvaženi gospodin državni tajnik napustio sabornicu pa ću kasnije naći priliku da mu kažem. Ovdje bih ukazao na jedan problem koji također je bitan po meni. Imamo dupliranje državnih institucija u tijelima lokalne i regionalne samouprave. Imamo, svaka županija ima Odjel za zaštitu okoliša, svaki grad ima Odjel za zaštitu okoliša koji je ujedno i Odjel za zaštitu prirode. Nasuprot tome sve županije su dužne imati i javne ustanove koje su opet za zaštitu prirode. Također i mnoge lokalne samouprave opet otvaraju, osnivaju svoje javne ustanove za zaštitu prirode. Mislim da bi ovdje trebalo povesti malo računa o ovome i da bi trebalo malo stvari racionalizirati, jer ovo jednostavno nema smisla. Isti opis posla ili jedni izdavaju potvrde drugima, a svi rade gotovo identičan posao. S time da moram ovdje reći, ovdje imamo i gomilanje drugih funkcija. Imamo uvijek još jednoga ravnatelja, još jednog tajnika, još jednu osobu za financije, a uvijek se žalimo da imamo znači jednu neučinkovitu regionalnu i lokalnu samoupravu tako da bih ukazao i na ovaj problem. A o ostalim stvarima malo kasnije kad gospodin tajnik dođe. Hvala.
Hvala. Institucija replike je u pravilu da na ono što je govornik govorio, ali očito će kolega Maras odgovoriti i na to. Izvolite.
Pa hoću. Odgovorit ću prvo na to da nije primjereno da nema nikoga iz Vlade, ali sad apsolutno više nema nikoga u sabornici. To je prvo što ću prigovoriti [[Upadica Reiner: Ja moram reći da je državni tajnik cijelo vrijeme bio ovdje. Otišao je ovaj čas van. Vjerojatno može otići van na par minuta.]] Ja se slažem, ali uvijek postoji mogućnost da dođu dvoje osoba iz Vlade [[Upadica Reiner: A može ih i deset, da.]] A može i deset. Pogledajte koliko ima stolaca? Znači može doći. Ja mislim da kada vodimo raspravu to ne ide sad konkretno na čovjeka. Možda je čovjek otišao iz nužde. Ja neću reći, ali trebalo bi. Trebalo bi osigurati da onda bude nekoliko ljudi ministar, zamjenik, državni tajnik, pomoćnik, svejedno tko da se čuje šta se govori. I ovo što je gospodin Zekanović rekao to je apsolutno točno. Ali veći je problem od dupliranja kada se ne radi ništa. Znači kada kako mi kažu ljudi, opet ću reći iz Planog kada inspekcija krene prije je znao ovaj koga ide inspekcija obići nego šta zna maltene ovaj koji je krenuo inspektor. Znači šef piše nalog, prije kaže ovima kojima ide nego što kaže ovom svom daj odi tamo obiđi i pogledaj. Možda bi zbilja i rudarska inspekcija pod Ministarstvom gospodarstva i ekološka trebali raditi štih probe u drugim dijelovima zemlje gdje baš nisu baš tako se još stigli uvezati i ispremrežiti. Jer nama bi trebao biti interes, evo ja se još jednom čudim kako je moguće da netko građevinski otpad kraj ceste odlaže na poljoprivrednom zemljištu koje mu je dala država u koncesiju. To se dešava, evo u ovom trenutku se to dešava, svi to vide, svi to znaju, nitko ne reagira. I još jednom pozivam ministra Tolušića da reagira.
Hvala vam. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Ante Sanadera. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Maras, apsolutno shvaćam a i dijelim vašu zabrinutost i kao člana i kao predsjednika Odbora a kao i borca za zaštitu okoliša za ove probleme koje ste naveli i sigurno ima tu puno točnosti. Međutim, čudno mi je da 4 godine ste bili i ministar i u poziciji vlasti i na sve ove probleme koje ako govorimo prvo o Slavonskom Brodu i rafineriji u Slavonskom brodu niste iskazivali takvu hitrost. I nekako ne mogu ni prihvatiti ni vašu vjerodostojnost u tom smislu a nisam primijetio ni premijer Milanović da se nešto strašno borio i brinuo za Slavonski Brod što ne opravdava niti jednu Vladu koja je došla poslije. Ali ova Vlada je u ovih 6 mjeseci ili koliko je tamo već Vlada je pokazala niz mjera i aktivnosti osobno od premijera kojeg vi najviše volite citirati šta je logično kao zastupnika oporbe a i diplomatskim i dopredsjednica države niz akcija i postupaka. Vi ste svjesni da to nije problem koji se može preko noći ni u tri minute riješiti. Međutim, radi se i aktivnosti su prisutne. A ovo što se tiče Planog, isto tako problem Planog nije od jučer. I u vrijeme vaše, 4 godine vaše Vlade pisalo se niz dopisa inspekcijama, tražilo se intervencija da se riješi taj problem koji je danas ogroman i sigurno teže rješiv nego prije 5 godina. Ja sam također potakao a vi to znate u našem odboru i pitanje ovdje niste ni spomenuli radioaktivne … koje iz doba Rankovića donesena u Kaštala kao i cementara, spaljivanje otpada gdje je vaša Vlada dala odobrenje cementari za spaljivanje kućnog otpada u cementari protiv čega su, cijelo ovo područje dolje bilo protiv. A bilo je korektno kada ste išli u Plano da ste se javili i članovima odbora a ne sami kao predsjednik Odbora išli u Plano.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Gordan Maras.
Evo gospodine potpredsjedniče, upravo sam potpisao kao predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskoga sabora zahtjev Ministarstvu zaštite okoliša, prirode i energetike za reviziju i dokumentaciju u vezi studije za betonaru i asfaltnu bazu u radnoj zoni Donja Lomnica. To se tako radi a ne kao gradonačelnik Barišić koji to najavi. Potpisao sam i sada ću to direktno odmah uručiti kada se urudžbira u Hrvatskom saboru državnom tajniku i pokušati ću pomoći građanima Donje Lomnice da se to tamo ne napravi kako bi zaštitili njihovo zdravlje i kvalitetu vode za Novi Zagreb i Veliku Goricu koja se crpi iz tog dijela. Tako da pokušajmo se gospodine Sanader ne vraćati u prošlost, ne može jedan čovjek raditi sve, niti biti zadužen za sve, niti ga se može ad hoc načelno prozivati za sve što se dešavalo u proteklih x godina, tako ni ja vas, tako ni vi mene. Ajmo vidjeti šta radimo sada, ja sam bio u Lomnici na poziv, Bože u Lomnici, u Planom na poziv građana, ni su mi ukazali na problem, odmah sam reagirao i sada to iznosim van. I pitati ću Tolušića pet puta za redom kada ga vidim, ako treba uporno dok se taj problem ne riješi. Vi to znate, evo sada ste i sami rekli da znate za taj problem, prolazite svaki tjedan pokraj njega kada idete kući iz Sabora u Kaštela. Čovjek je navezao brdo građevinskog otpada na mjestu gdje je trebao saditi masline. Pa 'ajmo to riješiti, 'ajmo ispraviti tu nepravdu, 'ajmo natjerati nekoga tko je napravio štetu za okoliš da to plati i da to makne. To je ono što mi želimo ovdje napraviti, to je poanta a ne sada tko je bio, kada je bio, pa nećemo uvijek samo o tome pričati. Hvala lijepa.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gorana Dodiga. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolega Maras, ja iznimno cijenim vašu zabrinutost za okoliš jer uništavanje okoliša je zapravo, treba li pojasniti što to znači? Okoliš je priroda oko nas, čovjek je dio prirode i sve što se radi protiv prirode radi se protiv čovjeka. I zbog toga čini mi se da ovaj problem nadilazi političke ako hoćete suprotnosti i politička nadmetanja. Stoga podržavam svaku inicijativu u tom smislu ali ću se referirati na nekoliko situacija. To je problem koji je globalnog karaktera. A ja ću vam samo reći da je ja mislim zemaljski sud u Karlsruheu donio zakon po kojem čovjek nema prirodno pravo na vodu. Dakle to je nešto prestrašno, to je nešto što možemo očekivati da se i nama sutra dogodi. I kolega Maras, hoćete mi odgovarati, vjerojatno hoćete, pa onda me poslušajte molim vas. Dakle podržavam svaku vašu zabrinutost i biti ću na vašoj strani nema nikakve dvojbe ali probajmo nadići se iznad političkih obračuna u ovom Saboru kada je ali probajmo nadić se iznad političkih obračuna u ovom Saboru kada je ova problematika u pitanju. Slavonski Brod užasna situacija i bit ću tu za svaku inicijativu, ali da se to riješi međutim sami znate da to nije tako jednostavno. Slažem se da treba ubrzati. Međutim, ovo … [[Govornik se ne razumije.]] ja isto znam jako dobro tu situaciju. Ljudi su dobivali koncesije za sadnju maslina. Ako dobro lociram taj teren, ako ste bili tamo to je jedan teren koji je tako nezgrapan za sađenje maslina i mnogi su maslinici nastali tako da se prvenstveno odlagao otpad pa onda zemlja tamo. Je li to to? Ali mislim da bi moglo to biti. Drugo, kamenolomi. Potpuno se slažem da je nedopustiv onaj broj kamenoloma. Samo ću vam spomenuti Italija je zabranila vađenje kamena, a sav kamen iz … [[Govornik se ne razumije.]] i onog dijela pa i Brača se izvozi u Italiju, a Italija svoj kamen ne vadi. Dakle, to je problem ljudi koji nadilazi političke razlike i probajmo ovo rješavat zajedno. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Evo desetak sekundi ćete mi malo tolerirat dok sam se uključio. Gospodine Dodig, ja se sa vama slažem, ali mislim ne mogu ja ulaziti u to niti to igdje piše da je netko sa, niti je to moguće napraviti kvalitetno tlo od građevinskog otpada, od kamenja ovoga. Mislim 2009. je dobio čovjek koncesiju. Znači, osam godina je prošlo. Plaća 6000 navodno sad treba točno podatke provjeriti, ali 6000 kuna a otpad se navaža. Pa to je gospodarska djelatnost za koju nije dobio. Ne možeš za masline raditi i raditi deponij gospodarskog otpada. To je ono što ja želim reći. Znači, ja sada ne ulazim u to kako bi trebao nastati pretpostavka za maslenik. Ali ako je netko 2009. dobio da sadi masline, a još ni jednu maslinu nije zasadio, a sa druge strane se navaža otpad tamo, onda ja to moram upozoriti kao zastupnik bez obzira i tu nema nikakve politike jer tamo žive ljudi koji glasaju za sve stranke i svi su unisoni oko toga da taj problem treba riješiti. Oko Slavonskog Broda pa šta još da ja napravim nego da ovako apeliram? Svi smo se složili da to treba ići u hitnu proceduru. Prošlo je 41 dan. Pa kak' da ja sad ljudima kažem da to nije bila figa u džepu vladajuće većine i da to izbjegnem kao politiziranje. Sad će mi netko reći. Pa da ima volje već bi premijer Plenković i Vlada HDZ-a odgovorila, već bi gospodin Kosor sazvao Odbora za gospodarstvo, stavio na dnevni red i već bi mi raspravili o tom zakonu i donijeli ga ovdje. Ali ako nema volje onda to nije moguće napraviti, a ja jedino što mogu, mogu ovo upozoravati na otvorenoj sceni, govoriti građanima Republike Hrvatske šta ja želim, za šta se ja zalažem, a šta vladajuća većina ne čini. Hvala vam lijepa.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Tulia Demetlike, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, ja ću reći da ću se složiti sa vašom raspravom. Jest da rasprave Izvješće o stanju prirode u Republici Hrvatskoj od 2008. do 2012. i tu stvarno nemamo što reći. To je vrijeme iza nas i izvješće je kao takvo prihvatljivo. Međutim, vi ste potaknuli određene teme upravo vezano za zaštitu okoliša, zaštitu prirode i spomenuli ste određene probleme kao što je Slavonski Brod, zaštita vode i tako da sam i ja danas zatražio stanku upravo u cilju poticanja vladajućih da se ono slažem sa vama da su spori i da ubrzaju sve postupke upravo u cilju saniranja potencijalnih mjesta zagađenja našeg okoliša, tj. prirode. Ministarstvo zaštite okoliša je osim ovog Slavonskog Broda ima operativni plan gdje je evidentirano 9 crnih točaka. Hvalimo se kako smo pripremili dokumentaciju i imamo mogućnost izvlačenja novaca iz EU fondova upravo za sanaciju. Pa mene zanima evo kao predsjednik odbora da to stavite na jednu tematsku sjednicu i da vidimo što ministarstvo po tom pitanju čini. Činjenica je da Vlada, tj. ministarstvo upravo oko rješavanja tih problema je sporo. Postavljeno je i pitanje vezano da se neke stvari ponavljaju na državnom nivou, županijskom ili lokalnom, a ja ću reći da je to jednostavno iz razloga što ne postoji ta povezanost i povjerenje ja ću reći u one niže razine. Ja ću reći za Istarsku županiju da i kroz Naturu Histricu i kroz Zavod za javno zdravstvo da i mi imamo dnevno ili ja ću reći trenutno mjerenje i kakvoće zraka, kakvoće vode, kakvoće mora i da o tome sigurno na lokalnom nivou vodimo računa. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa gospodine zastupniče. Ja sam jedino tako i naučio. Znači, ako vidim problem pokušavam ga riješiti. I ovdje otvoreno pozivam sve one koji nas gledaju kao što su me pozvali mještani iz Plana. Doći ću u svako mjesto gdje postoji određeni ekološki problem i na njega ukazivati sa ove pozornice, sa ove scene. To je moj posao. Ja sam zastupnik i moja dužnost je pogotovo kao predsjednika Odbora za zaštitu okoliša i prirode ukazivati na te probleme. Znači još jednom pozovite me. Neću doći samo u Plano, doći ću i u Lomnicu. Doći ću i u bilo koje drugo mjesto gdje imate ekološki problem i gdje ste uočili sporost administracije, odnosno ne brigu administracije. I ovo što ste rekli malo prije, čim sam vidio informacije u medijima gospođe Žalac, ministrice regionalnog razvoja i EU fondova koja je upozorila da je najkritičnije povlačenje sredstava u Ministarstvu energetike, zaštite okoliša i prirode gospodina Dobrovića i upozorila javnost na to da prijeti gubitak sredstava iz EU. Ja sam zatražio informacije i sazvati ću tematsku sjednicu Odbora na ovu temu. Želim javnost upoznati o tome jer sam uvjeren da možemo riješiti mnoge probleme iz ovog djelokruga zaštite okoliša i prirode, kroz fondove EU. Prvenstveno tu mislim na kvalitetu vode. Da nam se u Splitu i u Dubrovniku godišnje 20, 30 dana ne muti voda pa da ljudi ne mogu je piti iz vodovoda, da je zadnja modernizacija vodovoda u Splitu bila još 1870. ili 1890. a u Slavoniji da nam se ljudi truju arsenom iz vodovoda. To možemo napraviti iz fondova EU ali nažalost ministar Dobrović je prespor i treba ga potaknuti i ubrzati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu. I prvi je uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući, uvaženi tajniče. Ovo je vrlo značajna tema znači najveći potencijal Hrvatske je priroda i iz te prirode i resursi koji proizlaze i naravno da ih moramo štititi kako edukacijom tako i u samom provođenju. Evo ovdje smo se naslušali evo i u posljednjoj od ministra, od bivšega ministra Marasa sa saborskoga zastupnika brojne napade na ministra Dobrovića, pa evo danas 2 milijarde kuna će, povjerenstvo je proglasilo strateški za zaštitu voda, to je i od Osijeka, do Istre, brojni projekti Sinja, brojni projekti koji su ušli, znači zaštita naših rijeka, pritoka i same prirode a poglavito voda. Puno bi bolje bilo da je ne opravdavajući ni sadašnje ministarstvo i njegov rad ali je činjenica da šta je izašlo u medijima da je ministrica sve ministre upozorila i sva ministarstva da se ubrzaju procesi, tj. sve procedure koje su i dokumentacija koja je potrebita za projekte iz EU-a koji se sufinanciraju a da je ovo izašlo zlonamjerno. I ne samo to nego kada pogledamo Ministarstvo energetike i okoliša LNG terminal koji je sa 200 milijuna eura financiran iz EU fondova, to se zaboravlja kazati ali to je istina. Kada govorimo o zaštiti prirode, kao što je kazano mora se znači od edukacije do samog provođenja u prirodi. Činjenica da brojne udruge, tj. više pojedinci na brojnim područjima svojim djelovanjem u biti štite prirodu puno više nego organizacijski službe koje postoje na terenu i to je jedan od većih problema, znači umreženost onih koji imaju određene interese da uništavaju prirodu od onih koji ih štite. Znači da je to jedan uvezanost i vidimo kolike su štete nanesene. Pa npr. danas kada govorimo o našim vodama kao ključnom resursu u Dalmatinskoj zagori onda bi trebalo razmišljati o zaštiti krša, ništa tu ne bi bilo novo jer to je napravila i Slovenija. Zakonom o zaštiti krša zaštitili bi najveće rezervar pitkih voda u Europi. Znači jedan strateški vrlo bitan, najbitniji strateški potencijal a to su vode, moramo zaštititi. I zbog toga kada promatramo i Lećeviću i ostala odlagališta na tome području treba biti toliko, toliko trebamo biti oprezni da se ne ugroze pitke vode a vidimo da zbog gradnji, kopanja na krškom području, u zaleđu Splitskome, tj. Dalmatinskoj zagori danas imamo utjecaj na Jadro, na rijeku Jadro gdje Splićani doslovno moraju piti u određenim periodima vodu koja je zamućena. Imamo brojne rijeke koje moramo zaštititi u cijelom znači slivu, u cijelom dalmatinskom slivu, poglavito krš koji doslovno bez zaštite biti će najopasnije da izgubimo naše vode. Puno bi bolje bilo da se je bivši ministar, evo kada tu već govorite bivša ministarstva nisu bavila preseljenjem u elitne zgrade, koji je nanijelo veliki teret i ogroman novac dan je za iznajmljivanje toga prostora, što je napravio ministar Zmajlović pa imamo sada i naš, sadašnji ministar mora 2 godine drži ga za vrat taj najam u toj elitnoj zgradi koji su ogromni troškovi a da se je bavio projektima, evo ponoviti ću danas 2 milijarde kuna se dodjeljuje brojnim projektima na nivou gradova od Slavonije do Dalmacije kao posebni strateški projekti za važnost RH i to je uglavnom očuvanje voda od Osijeka do Vukovara, Sinja, u Istri određenih, Rijeci čini mi se, znači 2 milijarde kuna danas iz EU fondova u biti će na Vladi tj. Povjerenstvo za odlučivanje o strateškim projektima. Prema tome, malo se radi za prirodu, tu se slažem sa svima, jer to je sve što imamo, to je naš potencijal, to je ono što trebamo čuvati pa ću ja opet podsjetiti na ono što se događalo iz moga iskustva. Znači imamo od 2007. prazan rudokop na području Cetinske krajine i tada određena mafijaška skupina koju sam tada i prozivao jer sam vodio tada prosvjede iz Dugoga rata industrijsku trosku htjeli su odložiti u taj rudokop kršeći sve propise u rudarstvu. Znači kada pokrećete projekat otvaranja rudokopa dužni ste imati elaborat o sanaciji. Oni su imali namjeru da uz rijeku Cetinu, industrijsku trosku iz Dugo rata, splitske željezare, TLM šbenskoga, evo vidite u Biljanima kako to izgleda kada idete usput ono brdo crno. I onda su se građani angažirali da se ne odloži taj otpad, tj. to smeće koje bi ugrozilo pitku rijeku Cetinu i time ugrozilo 500 tisuća ljudi koji svakodnevno piju i koriste u svojim kućanstvima tu vodu, ugrozilo bi naravno floru i faunu i ugrozilo bi zdravlje građana. 6, 7 godina traje ta bitka protiv Ministarstva okoliša. Ministarstvo okoliša je naložilo preko određenih kriminalnih skupina da se sanira, da se izvrši sanacija sa tom troskom uz samu rijeku Cetinu. Bilo je tu svega, suđenja, privođenja, prosvjeda da bi tek nakon tih brojnih akcija Ministarstvo okoliša odustalo i na kraju ipak priznalo. Znači da se nisu građani podignuli i da nisu prozvali ministarstvo je priznalo svoju grešku. O tome koliko ministarstvo skrbi o okolišu, koliko je do sada skrbilo o okolišu u prethodnim mandatima. Znamo da je Slaven Dobrović stručnjak i da mu je to primarna njegova misija i životna misija da čovjek je u tome jedan od najstručnijih osoba u zaštiti prirode i okoliša i prema tome nema sumnje da će poduzeti sve da zaštiti prirodu. Imamo ogromne probleme, imamo Slavonskoga Broda, imamo probleme u Slavoniji gdje je voda zatrovana, naravno to su problemi, a na nama je da zbog budućih generacija stručno i kvalitetno zaštitimo prirodu i naravno da koristimo sredstva iz EU. I još ću jednom ponoviti ono što je kazao malo prije kolega Maras, da je ministrica upozorila ministra Dobrovića ona je upozorila sve ministre i naravno da je dobro da onaj tko vodi taj resor upozorava ministre na rokove, da se ispune rokovi eu fondova, međutim naravno da se najviše napada ministra Dobrovića jer on ne pogoduje kao ministar Zmajlović i ostaloj otpadnoj mafiji kao što je u slučaju Dugoga Rata, nego čovjek je stručnjak i bori se za zaštitu prirode. Manje je političar to je činjenica, ali da je stručna osoba to niko ne može pobiti. I moramo istaknuti te dvije milijarde kuna za LG 200 milijuna eura za LG Terminal, moramo istaknuti danas 2 milijarde kuna za zaštitu voda za brojne projekte na cijelom teritoriju RH. To nije dovoljno. I nadam se da ćemo svi zajedno donijeti najbolje propise, ali da će se provoditi na terenu da se zaštiti najveći potencijal, to su prirodni naši resursi, a poglavito zaštita voda i svih ostalih flore i faune na području cijele RH. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo više replika. Prva je uvaženog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Bulj, evo nisam ni sumnjao da ćete o ovoj temi znati nešto reći kao i o svim temama do sada, pa mi molim vas odgovorite na ovo pitanje, a upućujem ga istovremeno i državnom tajniku, a radi se o financiranju novcem državnim novcem Nacionalnog parka Krka po nalogu, po direktivi ministra Dobrovića privatne kompanije … [[Govornik se ne razumije.]] radi udruženog oglašavanja. Ja ne znam mislim da je ovo jedan presedan da se po nalogu ministra, postoji dokumentacija, privatnoj kompaniji isplaćuje milijun kuna državnog novca, malo je ovo nelogično. Sutra će taj isti ministar naložiti HEP-u da isplati nekome milijun kuna ili nekoj petoj firmi koja je pod njegovom ingerencijom. Znači ovo su stvari koje nisu dopustive. Evo molim vas za objašnjenje i gospodina državnog tajnika i gospodina Mira Bulja. Hvala.
Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Ne znam šta ste nervozni, ja sam vodio brojne ekološke akcije, naravno da nisam možda najkompetentniji da govorim, ali znam da živim u prirodi i da ću štititi prirodu, a vi … kao nekog čovjeka koji ima bilo kakvu aktivnost. Evo imate blizu vas u Biljanima brdo iz TLM-a crne troske industrijske koja vam zagađuje kraj. Imate problema vi u Šibeniku nisam vas čuo da ste se borili osim ovdje šta glasom prozivate, a znate da je stručna osoba gospodin Dobrović. I naravno da vi kao saborski zastupnik, ja sam dizao kaznene prijave protiv otpadne mafije, protiv koncesija, vi to niste nikada poduzimali i žao mi je šta vi zamjerate saborskim zastupnicima. Vi ste toliko nedemokratična osoba da mislite da ste najpametniji, vaše aktivnosti nisu prepoznate najprije u vašem kraju, a vaši napadi na saborskoga zastupnika šta ističe bilo kakav problem trebate pohvaliti, ne treba biti u pravu. Zato ja pohvaljujem ovaj vaš problem što ste rekli i zamolio bih vas da odete u nadležne institucije USKOK, DORH i da prijavite ovaj slučaj ako je nezakonit. Vi to nećete nikada napraviti jel jednostavno niste stvoreni zato, vi ste više za listu od 1% da budete koalicijski partner s nekim tko ima 30 i da uđete u Sabor. Hvala lijepa.
Hvala. Kolega Grbin izvolite, vi ste se za nešto javili.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega, gospodine potpredsjedniče. Prije svega ispričavam se zbog ovoga, međutim upravo je izrečena jedna izuzetno teška optužba na račun ministra Dobrovića koja uključuje i elemente kaznenog djela ako je istina ovo što je uvaženi kolega Zekanović govorio zbog čega tražimo stanku u trajanju od deset minuta kako bi se Klub zastupnika SDP-a mogao konzultirati i vidjeti na koji način će reagirati na ovakve situacije. Hvala vam lijepa.
Ja ću vam naravno odobriti stanku jer je uobičajeno odobriti stanku, međutim takvih izjava sa raznih strana uključujući najčešće sa strane SDP-a prema HDZ-u prema MOST-u je bilo više pa se nisu tražile stanke. No ako vas veseli i vidim da su kamere ovdje pa očito je to razlog predizborno razdoblje. Naravno odobravam deset minuta u 12,10 ćemo se onda naći. STANKA U 11,59 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,10 SATI]] Molio bih cijenjene zastupnike da zauzmu svoja mjesta. Klub zastupnika SDP-a zatražio je stanku. U njihovo ime govorit će zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče i evo hvala zastupnicama i zastupnicima što su se u ovako velikom broju odazvali kada su čuli da smo zatražili stanku. Jer ovo što ćemo sada reći spada u nešto što nije dopušteno niti zakonima niti moralom. U raspravi nedugo prije ove stanke je zastupnik Zekanović upozorio i sa riječima da ima i dokumentaciju oko slučaja, upozorio je da ministar Slaven Dobrović je naložio Nacionalnom parku Krka da isplati milijun kuna u svrhu reklamiranja jednoj privatnoj tvrtci. To nije posao ministra niti jednog u hrvatskoj Vladi. To je ozbiljno kazneno djelo trgovanja utjecajem i očekujemo od gospodina Zekanovića ukoliko ima takvu dokumentaciju da podnese prijavu i Državnom odvjetništvu i da podnese prijavu Povjerenstvu za sukob odlučivanja Republike Hrvatske, pardon Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa Republike Hrvatske. To su stvari koje se u Hrvatskoj ne bi smjele dešavati. To je nešto šta zahtijeva odgovornost i političku i kaznenu. Očito je, očito je da je ako su ove tvrdnje gospodina Zekanovića točne, očito je da je ministar Slaven Dobrović puno efikasniji u ovakvim radnjama, nego šta je efikasan u povlačenju sredstava iz fondova EU na šta ga je upozorila ministrica Žalac kao najslabijeg, kao najslabiju kariku u Vladi RH što se tiče povlačenja sredstava iz fondova EU. Molim vas sve ovdje prvenstveno naravno najodgovornijeg koji ovo ne čuje, ali vjerojatno će mu netko prenijeti. Evo zamolio bih predsjednika kluba HDZ-a gospodina Bačića, premijeru Republike Hrvatske Andreju Plenkoviću da se pozabavi ovim slučajem i da ispita da li je istina da ministri u njegovoj Vladi daju naloge ili javnim ili poduzećima ili javnim ustanovama ili drugim tvrtkama, da li daju naloge da se sponzorski isplaćuje de facto javni novac, novac hrvatskih poreznih obveznika. Molim vas evo gospodine Bačić provjerite to sa premijerom Plenkovićem, a od gospodina Zekanovića očekujemo prijavu Povjerenstvu za sukob interesa i DORH-u ukoliko ima dokumentaciju za ovaj slučaj. Hvala vam lijepa.
Ja vas molim upalite ako ćete nešto govoriti.
Tražim stanku u ime kluba MOST-a, znači zbog izjava zastupnika Zekanovića i ove stanke gospodina Marasa.
Po članku 248. nema zapreke da se traži stanka, ali s druge strane postojala je mogućnost da se zatraži stanka u trenutku kada ju je zatražio gospodin Peđa Grbin. Jesu li saborski zastupnici suglasni da se odobri? Može? Zastupnik Miro Bulj ili Nikola Grmoja? Zastupnik Nikola Grmoja, molim vas izvolite. Imate pet minuta. Ako nema drugih zahtjeva ja bih nakon ovoga išao na glasovanje. Hvala vam. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Znači kolega Zekanović je već prije nekoliko dana imao, znači u svrhu lokalnih izbora ovakav jedan neprimjeren istup. To je kolega Maras sa dočekao da optuži ministra Dobrovića iako on s ovim nema nikakve veze. Tu je kolega Kliman koji je dobro upoznat sa ovim projektom Ministarstva turizma. A prije nekoliko dana poslano je i priopćenje, znači pomoćnika ministra za zaštitu prirode koji je reagirao na istupe kolega Zekanovića, znači koji je ovdje optužio ministra Dobrovića. Znači riječ je o neutemeljenim prozivkama kojima je cilj privlačenje pozornosti uoči lokalnih izbora. Što se tiče ovih optužbi da je nešto ministar naložio da se isplati privatnoj tvrtki Ryanair to nema nikakve veze. Radi se o tome da je u prosincu 2016. održan sastanak s ministrom turizma Garrijem Cappelijem i direktorom Hrvatske turističke zajednice Ratomirom Ivčićem koji su predstavili tu inicijativu koja je inicijativa Ministarstva turizma da je riječ o suradnji od iznimne važnosti znači da javna tijela koja su pod Ministarstvo zaštite okoliša se priključe inicijativi Ministarstva turizma za zajedničko oglašavanje na platformi Ryanair. Znači ne radi se o inicijativi kako je lažno optužio kolega Zekanović ministra Dobrovića nego inicijativi Ministarstva turizma za oglašavanje na platformi Ryanair. Znači Ministarstva turizma, da. Znači to je projekt u koji se uključilo znači Ministarstvo zaštite okoliša na inicijativu Ministarstvu turizma. Znači optužili ste jednog časnog čovjeka da je nešto naložio. Ja bih zatražio od vas da tijekom današnje rasprave se ispričate ministru zaštite okoliša Slavenu Dobroviću. Hvala.
Zastupnik Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. S obzirom da ste dali mogućnost kolegi Grmoji da se očituje na stanku gospodina Marasa ja tražim da onda i nama u klubu HDZ-a omogućite da se očitujemo na navode kako kolege Marasa tako i kolege Grmoje.
Ako može, ja bih molio jednu stvar prije nego odobrim, ako ne postoji ili postoji netko drugi tko je zainteresiran neka se odmah javi da ne bismo išli iz jednog obraćanja u drugo obraćanje. Postoji li netko još zainteresiran osim zastupnika Zekanovića? Ne postoji. Onda ću to, onda ću to smatrati definitivnim. Molimo bih nakon evo što i zastupnik Zekanović se obrati da nakon toga zaista pređemo na glasovanje. Hvala.
Poštovani kolega Grmoja, evo jako mi je žao što ste vidno uznemireni vi i kolega Bulj. Jeste, dobro sada nije bitno, dobro. Meni nije bila intencija napasti kao osobu ministra Dobrovića. Je ne govorim o osobi, ja govorim o djelima. Znači uvijek se razlikuje osoba i njegova djela. Ja ovdje govorim o činjenici da trenutno se financira udruženo oglašavanja kod jedne nezavisne privatne tvrtke koja surađuje sa Ryanairom. To udruženo oglašavanje ugovara Turistička zajednica grada Zadra. Grad Zadar i većina jedinica lokalne samouprave u Zadarskoj županiji izdvajaju, sada ću reći pogrešno oko 10-ak, 10 milijuna kuna za udruženo oglašavanje. Novca je nedostajalo, nedostajao je milijun kuna koji je namaknut iz novca Nacionalnog parka Krka po direktivi, po nalogu ministra Dobrovića. I to su činjenice. A vi ste mene ovdje prozvali kao nečasnog i lažljivog, ja vas neću prozvati kao takvoga. Ali ću vam jednu drugu stvar zamjeriti. Svaka vaša replika, svaki vaš govor sa ove pozornice, svako obraćanje sa tog mjesta je isključivo populizam. Vi se isljučivo time bavite. Isključivo zadnjih mjeseci razmišljate o lokalnoj kampanji. I vi imate obraza mene prozvati da je ovo napravljeno, da je ovo rečeno u svrhu kampanje. A svaki vaš potez, svaki vaš akt, svaka vaša gesta [[Upadica predsjednik: Kolega Grmoja ja bih vas zamolio da ne replicirate.]] je isključivo služi tome.
Zastupnik Nikola Grmoja! Zastupnik Nikola Grmoja ja vas molim da ne replicirate sa svojega mjesta. Hvala. Nastavljamo sa prethodnom pauziranom raspravom. Saborske zastupnike bih molio radi i uzimanja pauze prethodno, da ipak ostanete budući da imate mnogo tema za otvoriti u ovoj raspravi, da ostanete i nastavite sudjelovati u raspravi po ovoj temi. Replika na izlaganje zastupnika Bulja Tomislav Klarić. Izvolite.
Evo nastavljamo sa replikama na izlaganje uvaženog zastupnika Bulja. I prvi se javio Tomislav Klarić, uvaženi zastupnik. Izvolite.
Uvaženi kolega Bulj, evo sabornica se smirila pa mogu replicirati. Dakle, vi ste u svojoj raspravi spomenuli kritiku prijašnjeg Ministarstva zaštite okoliša, govorili ste o ministru Dobroviću i o sadašnjoj situaciji u Ministarstvu zaštite okoliša. Ja neću uputit kritiku niti prijašnjem, niti onim prvima, niti sadašnjem nego ću uputit jedan apel da konačno Ministarstvo zaštite okoliša počne se bavit onim što mu piše u nazivu njegovog ministarstva – Ministarstvo zaštite okoliša. I to govorim u konkretnom slučaju iz razloga što sam već sam osobno uputio na stotine prijava, zahtjeva ne znam kakvim sve ne inspekcijama, kaznenih prijava na rad luke Rijeka za rasute terete u Bakarskom zaljevu. Ta luka, a to ministar Dobrović zna, ministarstvo zna, sve inspekcije znaju radi bez ikakve oborinske fekalne kanalizacije, radi na neadekvatnim postrojenjima, nasipava rudaču na morsku obalu, zaprašuje grad a to smo dokazali mjerenjima lebdećih čestica koje je grad isfinancirao i nitko ništa ne poduzima. I imamo ministarstvo koje se zove Ministarstvo zaštite okoliša. I zar ja trebam ovdje za saborskim klupama govorit o tom problemu koji je očit, vidljiv iz svemira. I konačno više trebamo raspravljati na način da se konkretiziraju, ukažu prstom na problem i da se taj problem zaustavi. A postoji model i postoji alat. Ako se netko želi baviti prljavim poslovima onda nek se bavi sa svim mogućim zaštitama koje postoje na ovome svijetu ili mu zabranimo rad jer je šteta na more, na okoliš, na ljudsko zdravlje u mome gradu tolika da je nepopravljivo, a niko ništa ne poduzima ni sadašnje ni prijašnje ministarstvo.
Hvala lijepo. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Sve što ste kazali potpisao … i tako se treba boriti za svoj kraj, a Ministarstvo okoliša mora biti Ministarstvo okoliša bez obzira tko je ministar i u potpunosti vam dajem potporu da zaštite svoje sugrađane od pustih ugroza koje njima mogu nastati zdravlju i okolišu i prirodi. Jeste čuli sada gospodina koji je u biti gradonačelnik i koji poznaje teoriju, to je Ministarstvo okoliša i apsolutno podržajem ovu vašu ne repliku nego vapaj od saborskog zastupnika za svoj kraj, kao što imaju isti vapaj ljudi koji se bore za ugrozu naših vodnih resursa na području Dalmatinske Zagore u slučaju Lećevica jel ipak mi to će nam se vratiti u čaši vode. Prema tome, ministar je čovjek stručnjak i on zna u slučaju da se na Lećevici dogodi bilo kakva ekološka katastrofa da će biti ugrožen isključivo glavni potencijal vode resurs da će nam se to vratiti u čaši vode ako ne budemo pazili na prirodu. A ova vaša inicijativa koju ste vi sada spomenuli gospodine tajniče ovo ste čuli, triba zaustaviti uništavanje naše obale ugroze zdravlja, mora, to je katastrofa. Ako je čovjek to dao svim nadležnim službama, a niko nije ništa poduzeo znači da ministarstvo ne služi svrsi zaštiti okoliša i zdravlja naših ljudi tj. prirode i budućih potencijala za naše buduće generacije. U potpunosti vas podržajem. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Bulj, vi ste u svojoj replici govorili odnosno izlaganju govorili o tome o efikasnosti ministra Slavena Dobrovića u povlačenju sredstava iz EU. Ja ću vam samo reći šta je gospođa Žalac napisala gospodinu Dobroviću. U svim segmentima europskih fondova je uočila probleme i kašnjenja. Primjerice za ulaganje u vodoopskrbne sustave gdje možemo riješiti problem i čiste vode u Slavoniji i muljave vode u Dalmaciji gdje nam je na raspolaganju milijarda eura, cijele prošle godine trebalo biti pokrenuto 10 projekata, a pripremljena su tek dva. U prva tri mjeseca ove godine trebalo je biti 10 poziva za projekte, a objavljen je samo jedan, za otpad imamo na raspolaganje 475 milijuna eura također nije napravio niti hodogram aktivnosti i sve kasni. I njezin zaključak iz dopisa je kaže ministrica Žalac, nailazimo na alarmantni nedostatak pripreme projekata, također i za sektor sprečavanja katastrofa konkretnije obrane od poplava za koje nam EU daje 215 milijuna eura. Znači svi segmenti su obuhvaćeni, ja sam vam pročitao šta je gospođa napisala. Znači ovo nije svim ministrima, ovo je gospođa napisala Slavenu Dobroviću i upozorila ga je konkretno na probleme koji se mogu iščitati u jednoj rečenici. Nepripremljenost i ja ne govorim o njegovom profesorskom stažu i stručnosti za zaštitu okoliša, ali očito u europskim fondovima vrlo slabo povlači sredstva odnosno tu je jako usporena situacija. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Vi kao najuspješniji ministar kolega Maras imate s pravom to tako kazati i žao mi je šta ste izašli jel koliko ste privukli sredstava iz eu fondova vidimo da je Hrvatska krenula naprijed. Žao mi je, opet ponavljam što je ovo kazao neistine. Ministrica Žalac je upozorila sve ministre i to je njezino pravo i ona vodi taj resor, ali je činjenica da danas tri milijarde kuna za projekte je dodijeljeno iz eu fondova za zaštitu voda. Pa tako imamo od krajnjega juga do Slavonije brojne projekte koji će zaštititi slivove naših rijeka i ugrozu voda koje koristimo u svakodnevnu svrhu. Vidim da je kolega Maras spominjao i poplave, pa naravno da su se događale poplave kao što je u Gunji za vrijeme mandata kada su oni bili dogodila se ta nesreća, ali zna se ko je bio upravljao i koji su bili kadrovi. Znamo da je ministarstvo jedino što je se bavilo za vrijeme gospodina Zmajlovića žao mi je zbog toga, na to me dosta upozoravala prijašnja zastupnica gospođica Holy, jedino što se bavio premještanjem u elitnu zgradu cijeloga ministarstva i sada je to teret još dvije godine i ministru sadašnjem, a ogromni su to troškovi. Da se to ulagalo u zaštitu prirode i stručnost i kompetentnost koju ima gospodin Dobrović zasigurno bi se pomaklo puno stvari i bila bi očuvanija priroda. I zaboravlja kolega Maras dok su oni davali vjetroelektrane u obnovljivi izvor energije strancima da čereče ovu našu prirodnu ljepotu i vjetar i da to plaćamo u milijardama kuna, da je Ministarstvo zaštite okoliša i energetike preko milijardu i pol kuna za LNG Terminal privuklo sredstava iz eu fondova plus danas tri milijarde. Ja mislim da je puno, puno više toga napravio najuspješniji ministar gospodin Maras, možda po reklamama koje je imao na TV-u uz kotačiće svakodnevne koje plaćao iz ministarstva HTV-u. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branimira Bunjca. Izvolite.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Bulj. Vi ste govorili o zaštiti voda kako i zdušno ste branili svoga ministra zaštite okoliša, međutim htio bih da mi kažete kakvo je vaše mišljenje o hidrauličkom frakturiranju i da li uopće znate što je to? To je naime jedna metoda zloglasna vađenja plina i nafte u svijetu civiliziranom zabranjena, u EU uglavnom stavljena na moratorij a u Hrvatskoj se legalno koristi kako smo dobili odgovor od Ministarstva okoliša na čak 154 bušotine. Znači radi se o tome da se putem svrdla na dubinu od 3km upumpa oko 400 cisterni vode, znači 28 milijuna litara čiste vode obogaćene sa 600 kemikalija i da te kemikalije drobe dakle podzemne slojeve i nakon toga te iste kemikalije ostaju u zemlji sa mogućnošću ulaska u podzemne vode, odnosno u vode koje koristimo za piće, za zalijevanje, za vrtove, vinograde itd.. Dakle, da li vi smatrate da je dobro da takva metoda postoji u Hrvatskoj i koliko ste o njoj informirani i da li ćete se zauzeti preko vašega ministra Zmajlovića da se nešto po tom pitanju poduzme odnosno da i mi slijedimo primjere onih zemalja s kojima se tako često volimo uspoređivati? Hvala lijepa.
Hvala odgovoriti će uvaženi zastupnik Bulj, samo vas moram ispraviti, nije ministar Zmajlović sada ministar, jedan drugi ministar je, dapače često smo ga spominjali.
Lapsus, … [[Govornik se ne razumije.]] Slažem se s vama, ako bilo šta ugrožava prirodu, poglavito podzemlje pa i vađenje nafte na taj način. Ja sam protivno ali nisam stručnjak kompetentan i nisam upoznat toliko koliko vi. A mojim aktivnostima dok sam bio i obični građanin, kao vijećnik na području grada Sinja sa svojom listom sam se uvijek borio protiv uletanja u prirodu tih neprovjerenih ili čak provjerenih metoda gdje bi se koristila priroda samo kao eksploatacijsko polje pada sada ima termoelektranu na Peruči gdje se ugrožava … [[Govornik se ne razumije.]] protiv toga sam. A prije sam često zbog tih aktivnosti svojih kada su ti stručnjaci iz Ministarstva okoliša govorili da je to sve čisto, uredno, kada su ugrožavali rijeku Cetinu, zdravlje ljudi, znao sam, bio sam dosta puta čak i privođen, suđen a na kraju sam uvijek oslobođen i kao čovjek običan, znači ne stručnjak po pitanju ovoga. I sigurno ako je to istina i činjenica ja sam u ovome slučaju na strani da se takav način zaustavi jer je bitnija priroda od svih naftnih polja ima Hrvatska. Znači da očuvamo prirodu, to je najbitnije i to je ono što trebamo svi zajedno boriti se za budućnost, za buduće generacije. Hvala.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Blaženka Bobana.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Bulj, ja razumijem stvarno vašu brigu za ekologiju, za zaštitu okoliša i jako mi je drago to i simpatično. Ovdje ste u jednom momentu kroz svoje izlaganje rekli da trebamo spriječiti da Lećevica bude utjecajna na zagađenje izvora rijeke Jadro. Kada ste spomenuli Jadro onda znate da sam i ja osjetljiv kao i vi za svoj kraj, tako i ja za svoj. A onda je trebalo biti i ja ću to radi, da ne bi bilo zbog nekakvih ili političkih poena ili čega u ovo predizborno vrijeme sada do kraja panike među građanima reći istinu do kraja. Dakle Jadro je, odnosno Lećevica je u 4.-tom zaštitnom pojasu. I evo na zahtjev ministra Dobrovića i ministarstva je 10. ožujka 2017. opet po 17.-ti put livana boja u krško područje. I moram vam reći da danas, ovo govorim više radi javnosti, vjerujem da vi znate, evo nakon 42 dana danas se još ništa nije pojavilo ne samo u Jadru nego u svih 9 izvorišta koji su do sada analizirani i traženi u svih 9 nije se pojavilo. Zato je dobro, bez obzira što ja znam da je predizborno vrijeme da svatko na neki način želi poentirati ali radi, da ne bi među građanima zbog tog našeg jednog političnog poena nastala nekakva panika zbog preciznog na neki način detektiranja problema onda je dobro da sam, da ovo pojasnimo. Nama jeste problem veliki a to su nelegalna odlagališta širom svih županija rekao bih širom RH i to je jedan problem koji uistinu moraju se pozabaviti i lokalne sredine i regionalne sredine ali i Ministarstvo prvenstveno zaštite okoliša. Radi javnosti kažem Jadro nakon 42 dana i ne samo Jadro nego i ostalih 8 izvorišta nije se pojavila boja koja je ulivena 10. ožujka 2017. godine. Što znači da, i to moram reći u režimu visokih voda, potrebno naglasiti jer pod tim režimom navodno je ovo po prvi puta sada testirano to područje. I radi javnosti je dobro da znaju i oni a da ekološke udruge ne švrljaju, neki članovi ekološke udruge ne švrljaju u noćna vremena u kršnom području i tko zna što rade. Hvala.
Hvala. Odgovor uvaženog zastupnika Bulja.
Kolega Boban, ja sam samo kazao jasno i glasno da treba ono ima i Slovenija i druge države, znači donijeti Zakon o zaštiti krša. Mi znamo da je krš, poglavito Dalmatinska zagora, ne bitno je li pritok rijeke Jadra, Cetine ili podzemnih voda, da su one usko povezane a da su krška područja poroznost tla. Vrlo, vrlo je to opasno i tu trebamo pod hitno, ja mislim, to je glavni potencijal i resurs, bez obzira naravno šta brojni oni koji su trebali odraditi Karepovac kao bivše splitske vlasti, Splitsko-dalmatinska županija koji su imali novac a tko zna gdje su ga potrošili. To bi trebalo pitati župane, bivše župane, gradonačelnike, nije potrošen gdje je. Ali je krško područje porozno, dolje ispod su znači vode. Pa samo, pa zašto, zbog čega je Jadro zamućen bio? Zbog nekontroliranog iskorištavanja naše prirode, kopanja, razno raznih načina. Samo da vam nešto kažem, evo, kratko ću vam obrazložiti. Čovjek je u Sinju bavio se kozarstvom, htio je napraviti mini mljekaru za svoju obitelj. Ministarstvo mu je tada okoliša prije 3 godine za mljekaru poslalo, … [[Govornik se ne razumije.]] sinjskome, znači puno udaljeno od samog Jadra, nije dozvolilo da napravi mljekaru da će sirutka od mlijeka ugroziti rijeku Jadro a ovdje govorimo o regionalnom odlagalištu. Ja nisam stručnjak kao vi, imate sve te informacije ali znam da vode tribamo štititi poglavito u krškom području, a to je napravila i Slovenija. To je zakonom jednim. Termoelektrana kraj rijeke Peruče uz samo jezero Peruča. To su katastrofe. Naše bogatstvo je voda. Ako toga ne budemo svjesni, ako budemo radili kao ova koncesija na Braču, na Bolu onda je to katastrofa. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će ona uvaženog zastupnika Borisa Miloševića. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Za Ustav Republike Hrvatske, očuvanje prirode i čovjekova okoliša jedna je od najviših vrednota ustavnog poretka naše zemlje. upravo u članku 69. Ustava se izričito specificira pravo građana na zdrav okoliš. Tako stavak treći tog članka određuje da su građani državna, javna i gospodarska tijela i udruge dužni u sklopu svojih ovlasti i djelatnosti osobitu skrb posvećivati zaštiti zdravlja ljudi, prirode i ljudskog okoliša. Dakle, pravo na zdrav okoliš je jedna od pretpostavki prava na zdrav život. I što država čini prema svom nacionalnom blagu što priroda i njena bogatstva, dakle svakako jesu. Postojeći sustav pravne zaštite okoliša obiluje međusobnim neusklađenim propisima koji se vrlo često mijenjaju i u kojem se vrlo često teško snalaze i stručnjaci koji se bave tim područjem, a kamoli se onda neće teško snalaziti građani koji se bave u biti amaterski zaštitom okoliša. Imamo hrvatski nacionalni portal registra onečišćavanja okoliša, imamo preglednik registra onečišćavanja okoliša. Dakle, javne registre koji su javno dostupni što je za svaku pohvalu. Ipak oni su nedovoljno pregledni, ne sadrže sve podatke i brojčane pokazatelje što zapravo dovodi upitnost, smisao i svrhu onda njihova postojanja. Dakle, nužno je da se oni unaprijede. Nužno je da se unaprijedi horizontalna i vertikalna suradnja između svih institucija koje se bave zaštitom okoliša u suradnji naravno sa udrugama građana, sa civilnim društvom. Nužno je uvesti obaveznu procjenu zaštite utjecaja na zdravlje građana i kriterije o izračunu ekološke štete. Nužno je nanovo zakonski urediti i ojačati postupke procjene utjecaja na okoliš, izrade elaborata i studija, te unaprijediti rad inspekcija. Potrebno je unaprijediti i ojačati pravovremeno i točno osigurati, dakle pravovremeno sudjelovanje građana u postupcima koji se tiču okoliša u skladu sa Arhuškom konvencijom. To su nužni koraci, jer se prema svom blagu ponašamo loše. Devastira nam se nacionalni park Plitvička jezera, urušavaju se sedrene barijere, događa se preizgrađenost, prijeti opasnost da Nacionalni park Plitvička jezera budu skinuta sa liste UNESCO-a. Ako se ništa ne dogodi, ako se ne pokrene promjena politike dogodit će nam se da će to prijetiti i drugim nacionalnim parkovima i drugim zaštićenim područjima. Problemi su brojni, mogli bi ih nabrajati mislim cijeli dan. Svaki od nas zastupnika sigurno ima brojne primjere gdje će nabrojati u kojim sektorima se nalaze neki specifični pojedinačni problemi. Ja ću samo spomenuti šume, njihova nekontrolirana sjeća. Na području, dakle isto tako zaštićenog područja Petrova gora koja se nekada zvala Gvozd. Gvozd znači šuma. Trećina te šume je nestala, posjećena i odvežena, postala je izvor profita umjesto zaštite. Kolega Boban je malo prije spomenuo nelegalna odlagališta. Dakle u našoj prirodi mi imamo primjere ekocida. Mislim da bi čak trebali razmisliti o uvođenju ekocida kao kaznenog djela. Svijest lokalne zajednice o ovim problemima je jaka. Građani su ovog problema svjesni u svojim lokalnim sredinama i to ne smijemo i ne trebamo podcjenjivati. Više od 50% održanih lokalnih referenduma imali su za predmet upravo stanje prirode i čovjekova okoliša. Građani su se izjašnjavali tako o izgradnji termoelektrana, vjetroelektrana, izgradnji odlagališta, kemijskih postrojenja i zato je važno da i ovom pitanju pristupimo ozniljno, bez populizma, da raspravimo, da prozivamo ministra ne zlonamjerno. Ministar je prvi čovjek ministarstva. On je svaki ministar koji god obnaša svoju dužnost. On je kao prvi čovjek objektivno odgovoran za stanje u svom resoru, dakle bez subjektivne odgovornost. I zato je bitno da kad raspravljamo o ovom pitanju posvetimo dužnu pažnju kad budemo raspravljali o sljedećoj točki dnevnog reda, a to je Strategija i Akcijski plan zaštite prirode za razdoblje 2017.-2025. Hvala.
Hvala vam lijepa. Posebno vam zahvaljujem na ovim zadnjim riječima, jer čini mi se da smo danas više sati potrošili na nešto što nije vezano uz temu. Tema je sve da nas podsjetim Izvješće o stanju prirode u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2008. do 2012. Ne trinaeste, ne četrnaeste, ne petnaeste, ne šesnaeste, a najmanje ne sedamnaeste. Pa samo da vas podsjetim o čem mi govorimo sada. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Alena Preleca, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Milošević, ja se slažem sa ovim što vi pričate. Briga o okolišu o prirodi je naša zajednička briga i svi mi moramo dati potporu ministarstvu kada je o tome riječ, a posebno o zaštiti voda. Svi imamo jako puno primjera u svojoj bližoj i daljoj okolici gdje nedovoljno brinemo o prirodi i o vodi. Međutim ja ću reći par riječi ono što me isto brine tako kao što je zaštita prirode, ali o tome da više puta radimo doslovno velike prepreke kaj se tiče dobivanja okolišne dozvole. Naime, ja imam konkretne primjere kada za okolišnu dozvolu za dobivanje reciklažnog dvorišta traje godinama. Konkretno u mojoj jedinici lokalne samouprave čekali smo za izgradnju reciklažnog dvorišta dvije godine.
Kolega Prelec sada ste stvarno točno suprotno o onome što sam govorio.
… /Govornici govore u isto vrijeme./ … Miloševiću koji je govorio upravo o tome. Ja sam apeliram i koristim priliku kada nam je ovdje državni tajnik da upravo te stvari smanjimo, da neki puta birokrati su zapreka o javnom interesu, kaj se tiče i reciklažnog dvorišta, ali kaj se tiče nasipa. Imamo primjera gdje okolišnu dozvolu ne dobiva se za nasip, a imamo štetni utjecaj voda i događaju se upravo poplave zbog toga što u Ministarstvu zaštite okoliša nismo dobili dozvolu za nasip već godinama, evo o tome govorim, a mislim da je to tema i da je to zajednička briga upravo za okoliš i za vode. Evo pa apel poštovani državni tajniče da upravo ovakve primjere ne dovodimo u situaciju da godinama okolišna dozvola bude zapreka za neke projekte. Hvala.
Odgovor ako se to tako može nazvati uvaženog zastupnika Borisa Miloševića.
Poštovani kolega, ja se mogu složiti dijelom s vama, vi ste povezali brigu za zaštitu okoliša sa problemima naše administracije. Ja sam rekao u svom izlaganju da pravni sustav zaštite okoliša obiluje brojnim neusklađenim propisima koji su često mijenjani gdje se stručnjaci teško snalaze dakle službenici koji se bave s tim područjem onda naravno je teško i građanima koji i investitorima koji podnose zahtjeve za raznorazne dozvole. Teško je razumjeti i shvatiti zašto moraju čekati neke dozvole koje se tiču zaštite okoliša do dvije godine. To je problem Vlade i resornih ministarstva da usklade propise da izađu u susret poduzetnicima, a ipak da zaštite okoliš, dakle da nađu onu prihvatljivu mjeru zaštite okoliša, a u isto vrijeme olakšavanja investicija. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Antona Klimana.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo htio bih se osvrnuti kolega na jednu vašu konstataciju odnosno jedan apel da ne trebamo neargumentirano napadati ministre odnosno ministra u ovom konkretnom slučaju državni tajnik itd. jer zaista evo danas u ovoj raspravi i baš pred početak glasanja imali smo po mom dubokom mišljenju, a i po onom što znam jednu neargumentiranu prekomjernu paljbu rekao bih na taj način s obzirom da je ministar Dobrović prozvan da je nezakonito prisilio upravu Nacionalnog parka Krka da odobri milijun kuna za zajedničko oglašavanje jednoj privatnoj tvrci radi se o Ryanair. Prvo bih se osvrnuo na jedan izraz privatna tvrtka, ja mislim da još dobar dio naših zastupnika nije izašao iz etatizma, još uvijek imamo problem sa privatnim vlasništvom i sa stanjem vlasništva, ako znamo da na zapadu je velika većina tvrtki u privatnom vlasništvu pa mislim da to ne treba čuditi i naše zastupnike da je to tako. A s druge strane temeljno nepoznavanje funkcioniranja dolazaka turista u RH je uzrok ovome što je danas bilo na neki način na dnevnom redu bez dnevnog reda. Mora se znati da je Ryanair najjača … tvrtka koja dovodi turiste u RH i veliko opterećenje je upravo na Aerodromu u Zadru gdje veliku većinu troškova upravo snose Zadarska županija i grad Zadar. Snimanje Ministarstva turizma dolazaka gostiju na sam aerodrom i kasnije disperzijom prema odredištima, došli smo do spoznaje da jedan veliki dio dolazi i na naše nacionalne parkove s time da nacionalni parkovi danas ubiru najveće naknade od karata, a ne učestvuje [[Upadica Reiner: Hvala vam.]] apsolutno u financiranju tog prometa.
Hvala vam lijepo. Uistinu Ryanair nema veze sa 2008. do 2012. godinom. Ja bih sada molio sljedeću pojedinačnu raspravu, a to je ona uvaženog zastupnika Hrvoja Zekanovića. Izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče, uvažene kolege. Nadam se da mi neće zamjeriti i ja ću morati malo o Ryanairu, zapravo [[Upadica Reiner: Ja bih vas molio da ne.]] dobro morat ću malo nećete mi zamjeriti siguran sam. Ali prije nego što krenem o tome ja sam već kroz nekoliko replika ukazao na nekoliko problema o sustavu zaštite prirode. Rekao sam problem pravilnika o unutrašnjem redu, stručnih podloga koje ne postoje. Evo dok sam ovdje raspravljao ljudi mi slali SMS poruke pa npr. dobio sam SMS poruku da kažem nešto o nekontroliranoj sječi šume na Žumberačkom gorju koje je također park prirode oko Svete Gere gdje se temeljeni fenomen, a to je šuma tamo ugrožava. Dobio sam poruku da ukažem na problem Kamenoloma Vukovac na ulazu u Šibenik gdje je jedan kamenolom, gdje se i melje kamen u jednoj stvarnoj na jednoj lokaciji koja nije primjerena i šteti zdravlju građana te šibenske četvrti. Moram reći samo svije rečenice ili riječi o Lećevici. Lećevica je planirani centar za zbrinjavanje otpada, a lociran je na mjestu koje za stanovnike Šibensko-kninske županije nije prihvatljivo. A sada evo moram malo o Ryanairu prije svega svom cijenjenom kolegi Klimanu. Meni je drago da se on uključio na ovaj jedan argumentirani način u raspravu pa ću ja pokušati pa nadam se da ćemo kroz jednu repliku ipak i za javnost dati neke informacije. Meni je drago da Ryanair posluje u Hrvatskoj i drago mi je da putnici dolaze i u Zadarsku zračnu luku i da oni kasnije se disperzno kreću i po Šibensko-kninskoj županiji. Ja ovo govorim, moram naglasiti isključivo iz pozicije zastupnika, nije isključivo ali iz pozicije zastupnika koji dolazi iz Šibensko-kninske županije a Krka je rijeka koja se nalazi u toj županiji i Krka i grad Šibenik su iznimno povezani. To je ona sprega koju je nekom van Šibensko-kninske županije jako teško objasniti. Danas kada je gospodarstvo grada Šibenika na koljenima, projekti u sportu i kulturi se mogu financirati nažalost na jako malo način. Jedan od načina je i državnim novcem preko Nacionalnog parka Krka što je on i radio. Nažalost ovdje imamo sada jednu situaciju da se taj sport i kultura financiraju sve manje i manje a s druge strane imamo situaciju da se jedan golemi novac za šibenske prilike od milijun kuna plasira u susjednu Zadarsku županiju. Ja moram reći da je ovo meni bila prvotna motivacija kod mog istupanja, odnosno da ta jedna nepravda koja se čini prema Šibensko-kninskoj županiji da je bila, bilo ono što je mene potaknulo. Ali ipak moram reći ovdje, putnici dolaze u Zadarsku zračnu luku jer su privučeni nekim privlačnim faktorima. To je možda Šibenska katedrala, možda je Zadarska katedrala, možda je grad Trogir kao UNESCO zaštićen lokalitet a možda je to Nacionalni park Krka. Mogla bi se pila obrnuti naopako pa reći, pa možda bi stvarno Zadarska luka trebala plaćati Nacionalnom parku Krka ili ga ona financirati Ryanair da putnika dolazi još i više jer nitko ne dolazi radi kompanije nego dolazi radi temeljenog fenomena. Već sam vam prije rekao u 4 roka a sada ću reći za cijelu javnost u Osijeku je vozio Ryanair pa kada je prestao voziti došle su alternativne kompanije kao ako se ne varam EasyJet, Eurowings i tako. Ovdje se govori, na veliko se govori i o tome ako ode Ryanair iz Zadra da će otići u Split. Meni kao stanovnika Šibenika i državljana RH je sasvim svejedno hoće li on raditi iz Splita ili iz Zadra. A koliko sam shvatio u Splitu ne bi bio problem sufinanciranja. Nadalje, ipak moramo znati i ovu stvar, radi se o zračnoj luci koja je dijelom državna, stvarno je dijelom državna, 45% je u vlasništvu države, 45% u vlasništvu lokalne i regionalne samouprave. Evo zaključiti ću [[Upadica Reiner: Kolega Zekanović pričate pola svog vremena o Ryanairu, unaprijed sam rekao, ja vas lijepo molim da ne, …]] Evo skratiti ću stvarno [[Upadica Reiner: Govorimo o razdoblju do 2008. do 2012. godine o zaštiti prirode. Ryanaira tada nije bilo.]] Bilo je, bilo je i onda [[Upadica Reiner: Prema tome, mislim nije bio kod nas, to hoću reći, naravno da je bio.]] Ma bio je, i onda je vozio kod nas, ako se ne varam [[Upadica Reiner: Molim vas ajmo se skoncentrirati na temu.]] Pa dobro, dobro, evo poslušati ću vas pa više o ovoj temi govoriti neću. I ništa, onda bi to bilo sve što bih ja za sada imao reći osim ako kolega ne replicira pa ću morati odgovoriti. Hvala.
Hvala. Evo uvaženi zastupnik Kliman hoće replicirat. Izvolite.
Evo ja ću zaključno o Ryanairu. Dakle, kolega Zekanoviću, ja vas zaista cijenim i kao čovjeka i kao zastupnika ali zaista kada radite distinkciju od toga da nemate problema da bi se sa novcem Nacionalnog parka Krka financirao sport i tehnička kultura a imate problem da se radi zajedničko oglašavanje sa Hrvatskom turističkom zajednicom gdje se te ljepote daju dakle cijelom svijetu na uvid, u ovom slučaju preko ove kompanije, dakle u svim njihovim brošurama i na svim njihovim letovima. Pa da netko preko tog oglašavanja kaže a ha, evo ja ću doći podsjetiti tu lijepu zemlju, između ostaloga i Nacionalni park Krka i da donese prihod da plati tu ulaznicu i da učestvuje u 100 milijuna kuna prihoda Nacionalnog parka Krka. Dakle koji ima nevjerojatnu ekstradobit. I još jednu stvar bih vas zaista htio reći gdje je i nastala velika, velika bura oko toga, čak su se zazivala i državna odvjetništva, očito da mi olako sa tom institucijom baratamo, prelazi nam preko usta tek tako i pozivaju se ljudi odmah na odgovornost i zatvaranje i ne znam što sve ne. Morate znati da ministar Dobrović nije naložio ne može naložiti upravi Nacionalnog parka Krka da da novac. Ovo je jedna zajednička akcija, zajedničko oglašavanje na dobrobit i Nacionalnog parka Krka i hrvatskog turizma a na neki način i svih privatnih iznajmljivača dakle hotelskih kuća, kampova i svega ostalog šta pruža smještaj u RH, restorana, kafića i svega ostaloga. Prema tome kada pričamo o nečemu trebamo sa punom odgovornošću pričati o tome a sa druge strane moramo vidjeti širi kontekst zašto je neka akcija pokrenuta. Stoga vas molim da spustimo te tenzije, razumijemo o čemu se radi. Ako je neki problem možemo se konzultirati. Ta inicijativa je krenula inače dok sam ja bio ministar pa tako mogli … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Zekanović.
Uvaženi kolega Kliman, u temu sam ušao dosta detaljno, ne govorim znači površno. Ne bježim od toga da je i kampanja, da se ovakve teme i koriste u kampanji. Ovdje vi govorite o financiranju zajedničkog oglašavanja. A zapravo smisao i sami ste rekli da je smisao da se trebaju platiti prazna sjedala aviokompaniji. Tako ako već govorimo o oglašavanju moglo se to platiti turističkoj zajednici grada Šibenika ili Turističkoj zajednici Šibensko-kninske županije da se oglašava nacionalni park Krka i da se nađe takav jedan, znači način koji bi zadovoljio možda i … … [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica Reiner: Kolega Kliman.]] Ali i zato što, poanta je da se ne plaća oglašavanje nego se plaćaju prazna sjedala. Znači i to je ta razlika. Ali evo ga, toliko ajde, hvala gospodine Kliman, cijenjeni kolega i toliko … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvažene zastupnice Dragice Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Evo ja ću o temi o Izvješću o stanju u prirodi od '08. do '12. Pozdravljam predstavnika ministarstva gospodina Šiljega. Evo znači Izvješće o stanju u prirodi je temelj za sljedeću točku, odnosno za strategiju koju ćemo donijeti. Ja osobno od 2012. radim na svim strategijama na našem području, znači lokalne razine, regionalne razine, a radim i na onim nacionalnim. I tako bih htjela krenut redom po ovom izvješću. Što se tiče ovog stanja koji su nam bili problemi i koji mogu bit problemi u neuočavanju nekakvih situacija na terenu, znači što se može desit sa provedbom strategije. Kao i uvijek kada je riječ o nekom izvještaju jučer o HERA-i uvijek govorim kakvo je stanje na terenu i malo bih rekla kakva je percepcija ljudi o stanju prirode i kako doživljavaju sve mjere i recimo konkretno ovdje i ekološku mrežu NATURA 2000. Kada se izrađivala ekološka mreža NATURA 2000 u to nisu bile uključene jedinice lokalne samouprave na našem području. Oni uopće ne znaju što znači ekološka mreža NATURA. Vi kasnije dajete ovdje statistiku koliki postotak ljudi je uopće upoznat sa tim pojmom i na kakve smo probleme nailazili. Znači što se tiče ove ocjene prihvatljivosti za ekološku mrežu prilikom, znači provedbe nekakvih projekata, ne samo da ljudi ne znaju da trebaju, znači napraviti ovu ocjenu, nego institucije koje su zadužene za isto nisu znale na koji način to rade. Naravno vi niste krivi za to. To je jedna situacija, znači nova situacija u kojoj se svi snalazimo i u kojem trebamo prvo ne samo ljude, nego trebamo i educirat službe koje rade sa ljudima, a provode znači mjere koje štite ekološku mrežu NATURA. Znači, ovdje se govori da 36% kopnenog teritorija i 16% obalnog mora obuhvaća NATURA. Govori se o tome da poznavanje uopće pojma je nešto niže, znači samo nekih 5% ljudi u Republici Hrvatskoj prema istraživanjima zna što je to ekološka mreža NATURA 2000. Ali ono što je ovdje ključno 77% uopće nikad nije čulo za taj pojam. Znači ne moraju svi čuti, ali ovo područje koje, znači obuhvaća ekološka mreža NATURA mora ljudima bar biti u nekakvom prizvuku da njihovo područje to obuhvaća. Evo imali smo situaciju kod izrade jednog zip plana, nije u području parka prirode, ali znali je problem da ljudi uopće ne znaju da se trebaju nekome obratiti, niti ih je itko uputio na to. Ono što je mene isto iznenadilo 2013. jer sam to promatrala, proučavala kad smo razrađivali lokalnu razvojnu strategiju za deset jedinica lokalne samouprave prijedlog koji smo tada NATURA uvrstili u svoju strategiju se je dosta razlikovao od onog usvojenog prijedloga, znači mreže NATURA-e. I meni osobno iako sam pokušavala naći razloga zašto je to tako nisam nalazila. Dalje znači na što bih se osvrnula na točku 4.10 ovog izvješća to su mehanizmi ugradnje mjera zaštite prirode u druge sustave. Znači, ovdje se govori o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš. Mi doista na terenu imamo probleme oko razumijevanja pojma strateške procjene utjecaja na okoliš i općenito utjecaja, procjene utjecaja na okoliš. To je znači na razini uredbe koju je donijela Vlada, znači primjenjujući dvije direktive. Znam da na toj razini Hrvatski sabor ne odlučuje, ali je jako upitno na koji način smo donijeli tu uredbu i da li možemo sve ono što smo tu propisali, da li možemo kvalitetno provoditi u svakom pojedinačnom slučaju ako radimo procjenu utjecaja na okoliš. Onda su se tu pojavile i situacije naravno želimo ispuniti svoj proračun, želimo doseći ciljeve koje smo predvidjeli da ćemo financirati iz europskih sredstava. Ali za određene projekte trebamo procjene. Onda su se tu pojavili pojmovi kao procjena potrebe izrade procjene utjecaja na okoliš. Mislim da ste upoznati i to je nešto definitivno o čemu trebamo dalje raspravljati. Isto tako u javnosti moramo dati do znanja da st5teško planiranje je samo skup želja ukoliko nije u skladu sa prostornim planiranjem. Prilikom izrade strateških planova često kada bih išla zadirati u prostorne planove i gledati kako se oni donose da li nešto što želimo možemo uplanirati u prostoru sam nailazila na nerazumijevanje da se kaže, pa trebaš se bavit razvojem, ne prostornim planiranjem. A što je prostorno planiranje? Tako da definitivno o tome trebamo razmisliti. I ovdje ste na ovoj stranici 43. u okviru lovstva spominjete da je izrađen već spomenuti novi plan gospodarenja smeđim medvjedom. Ovdje imamo još jedan plan, znači upravljanja vukom u RH koji je istekao [[Upadica Reiner: Kolegice Roščić, ali vi govorite o točki koja će tek doći.]] Ne ovo je 43. strana, znači Izvještaja o stanju u prirodi. Znači donesen je plan upravljanja smeđim medvjedom, ali nije znači ovdje spomenuto da je istekao plan upravljanja vukom koji se treba u budućnosti donijeti, tako da se nadamo da će se on donijeti ali ovdje nije definirano, nije uočeno, ne vidim nigdje da se piše što se tiče vuka. Znači da nije donesen taj plan, a on doista za stočare na ovome području za lovce i za sve ostale radi problem. Ne samo taj plan, nego i općenito inventarizacija koja se sad obavlja, način na koji se obavlja, na koji se popisuju znači jedinke vuka nisu u skladu sa onim na što mi nailazimo na terenu. Vjerujem da i kolega Klarić, a i svi iz ostalih dijelova RH znači mogu to potvrditi. Što se tiče znači ovdje ste spominjali obrazovanje i informiranje. Na terenu ono što osjećamo, a ovdje se doista i vidi u ovom stanju prirode u RH, znači glavni nedostatci su studijskih programa koji se bave zaštitom prirode. Znači leže u manjku interdisciplinarnog pristupa i odsustva, usvajanja određenih vještina potrebnih za profesionalan rad u zaštiti prirode. Znači, imamo mnoge javne ustanove na našem području, ali doista osnivamo ih, ljude zapošljavamo, ali je pitanje što i vi ovdje vidite da li imamo koga tu zaposliti. I ako nemamo pravi kadar kako se uopće provodi zaštita prirode. Što se tiče pristupa informacijama ovdje isto je jasno definirano da je najveći izvor informacija web stranice. Područje zaštićeno sa kojeg ja dolazim većina tih dijelova nema uopće pristup internetu da bi se mogla kvalitetno informirati sa web stranica. I ako želimo zaštitit prirodu smatram da trebamo i zaštitit život čovjeka u prirodi. To se često isto nekako ne shvaća dovoljno jasno u javnosti koliko i stočarstvo i svi drugi oblici djelovanja čovjeka upravo doprinose zaštiti prirode, tako da će se morati povećati ovo informiranje. Znači, informiranje ljudi u područjima zaštićenim još bolje nego što je do sada. I što se tiče sudjelovanja javnosti u odlučivanju, znači donijeli smo 2009. što je ovdje u Izvještaju navedeno Kodeks o savjetovanje za zainteresiranom javnošću. Ovdje je navedeno da on još uopće nije zaživio na državnoj razini, a posebno je problematično na području regionalne i lokalne razine, te da se provodi sporadično i djelomično. Mi smo nažalost imali takve situacije, ljudi iz Državnog zavoda za zaštitu prirode iz Ministarstva za zaštitu okoliša dođu na teren tu se skupi jedna hrpa ljudi, ljudi s druge strane koji dođu kao predstavnici tih institucija imaju znanje, ali često manipuliraju tim znanjem. Npr. ko donošenja Prostornog plana Parka prirode Biokovo, kada su se protuzakonito mijenjale granice parka prirode se ljude uvjeravalo pa dajte ajmo donijet taj prostorni plan pa ćemo vrlo lako promijeniti te granice. Prva stvar je da se nisu smjele mijenjati te granice, druga stvar da je to doslovno laganje ljudi na terenu jer svi znamo da postupak izmjene prostornog plana je jednak i isto dugo traje kao što i postupak donošenja prostornog plana. Evo ovo sam spomenula, znači što se tiče Nature tako želim reći da provedba neće biti moguća strategija ukoliko ne nađemo alate kako da informiramo teren. Ako teren nije informiran nisu informirane ni institucije, do institucija ne dolaze prave informacije i ne možemo znati stvarno stanje prirode u RH. Hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženog zastupnika Tomislava Klarića.
Uvažena kolegice Roščić, vi ste rekli što smo sve propisali. Činjenica je da smo mnoge stvari prenormirali, a nismo razmišljali o posljedicama što će to značiti u nekakvoj provedbi. Da bi pojačao ovo sve što ste vi govorili, spomenut ću samo jedan konkretan primjer, recimo propisali smo da jedinica lokalne samouprave koje rade i što nije najjači alat prostorne planove, urbanističke planove i sve moraju zatražiti od Ministarstva zaštite okoliša i od županije da li je potrebna izrada studije utjecaja na okoliš. Redovito se događa da ili jedna ili druga institucija jedna piše da mora, a druga piše da ne mora. Onda je na čelniku jedinice lokalne samouprave da preuzme tu obvezu ide li raditi ili ne ide raditi. I o čemu se radi? vi kada prostorni plan planirate određenu aktivnost na području, pogotovo ako se odnosi na poduzetničke zone, industrijske ili već ostalo vi ne možete unaprijed znati koji će investitor sa kojom vrstom djelatnošću doći na određeni … priprema na to. Spomenut ću jedan zadnji slučaj evo kontaktirao sam i državnog tajnika nedavno, jedan od naših natječaja koji su sada upravo u tijeku traži da moramo imati mišljenje ministarstva da li je potrebno izrada studije utjecaja na okoliš. I zamislite za što, za dječji vrtić. I sada moji ljudi dolje koji su pripremili projektnu dokumentaciju moraju mjesec dana čekat od ministarstva mišljenje da li je potrebna izrada studije utjecaja na okoliš za što za dječji vrtić, možete si misliti. I recimo može se lako dogoditi da se zakasni sa dostavom dokumentacije na natječaj. Dakle u mnogim stvarima smo mnoge stvari prenormirali i jednostavno smo zakočili sami sebi zakomplicirali i privlačenje sredstava, a da ne govorim i realizaciju projekata.
Odgovorit će uvažena zastupnica Roščić.
Hvala. Kolega Klariću, kolega Šiljeg nije za to. Ono što se desi da pod prijedlogom raznih stručnjaka mi prihvatimo da ćemo nešto štititi do najveće moguće razine. Naravno to je i biznis za one koji predlažu, koji su stručnjaci, koji jel negdje drugdje rade. A s druge strane mi nemamo načina da to provedemo i šta se desi, onda se desi administriranje. Znači kada vidimo da nećemo moći provesti europske fondove jel trebamo pitaj Boga koliko izdati određenoj instituciji smo nametnuli tih ocjena utjecaja na okoliš onda se kreću nekakvi kratki postupci odnosno po brzim postupcima oni se izdaju svakodnevno. Ako vas tješi u gradu Omišu su za opremanje dječjeg vrtića uputili ih da provjere jeli trebaju procjenu utjecaja na okoliš.
Hvala. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Alena Preleca. Izvolite.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Kolegice Roščić, vidim da ste se dobro pripremili za ovu točku. Ja bih vas pitao nešto vezano uz ovaj izvještaj o zaštiti prirode 2008.-2012. ja tu nisam vidio ništa vezano uz ilegalno …, a recimo mene posebno, ilegalno šljunčarenje. Zanemarujemo ustvari koliki je utjecaj na okoliš i vodu upravo ta ilegalna šljunčarenja. A mislim da nažalost, a to je u mom primjeru ja sam čelnik lokalne samouprave, vidim da institucije ne rade svoj posao. Naime, imamo puno, puno takvih ilegalnih šljunčarenja, prijavljujemo policiji međutim ništa se ne događa. U ovom izvještaju o inspekcijskom nadzoru zaštite prirode nema o tome koliko se može poduzimati i koliko se poduzima uistinu vezano uz tu temu. Ja bih htio podatak, evo imamo tu i državnog tajnika, koliko je stvarno tih ilegalnih ljudi koji rade šljunčarenje koliko je stvarno kažnjeno i što možemo učiniti upravo u tom smislu? To je i zaštita prirode, a pogotovo zaštita voda. Evo ne znam da li ste vi u toj temi pa bih molio da se pridružite ovoj raspravi. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Roščić.
Zahvaljujem na replici. Ne znam jeste mislili o šljunčarenju kao dizanje šljunka ili taj pojam nemam jel kod nas se to ne dešava, ali ono što se dešava da su jaki upiti kada se dohranjuju plaže, kada se rade nekakva nasipavanja, da li to šteti okolišu. I onda smo tražili koje institucije bi mogle napraviti analizu jer se stalno priča o tom sedimentu koji se skuplja na dnu i vjerojatno jedan isti efekt i proizlazi kada se diže šljunak, ali uopće nisu rađena istraživanja. Tako da često nekakve teme koje se tiču zaštite okoliša većinom se nekakva percepcija javnosti stvaraju na temelju nekakvih novinskih članaka, a važno je da li imamo institucije koje bi mogle napraviti kakav je utjecaj i evo vjerujem da će državni tajnik odgovoriti da li postoji kazne i koliko je bilo prijava.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Na kraju rasprave koju smo imali danas koja je bila sadržajna i koja se provlačila svojim tijekom i kroz analizu stanja prirode u razdoblju 2008.-2012. ali se doticala i mnogih problema koji jesu vezani uz stanje i zaštitu prirode i okoliša koje mi kao odgovorni ljudi trebamo govoriti i gdje trebamo pomoći našim građanima a i budućim generacija ostaviti nešto iza sebe. Imamo velike probleme sa zaštitom okoliša generalno u svijetu. Tu je Hrvatska potpisnica određenih sporazuma i to svi skupa podržavamo jer globalno zatopljenje je jedan od najvećih probleme. Vidjeli smo i određene procjene znanstvenika koje govore da će razine mora do kraja stoljeća narasti nekoliko metara. Tako da sa te strane moramo to shvatiti vrlo ozbiljno. Ali moramo djelovati i lokalno i mikrolokacijski i zato evo još jednom pozivam sve koji prate ovu raspravu da se jave Odboru za zaštitu okoliša i prirode sa svojim konkretnim problemima u mjestu, u općini, gradu. I vjerujete da ćemo izaći i napraviti pritisak kao što smo napravili pritisak i pitanje Ministarstvu danas i oko Lomnice gdje se stotine građana okupilo prije 2 dana u zajedničkoj zabrinutosti za izgradnju cementne baze i betonare. Isto tako u Planu gdje su ljudi zabrinuti zbog toga šta se njihova lijepo mjesto unutar grada Trogira i Kaštela koristi na način a koji se ne bi trebao koristiti gdje se nekad zanemaruje ono šta je evo kolega i Dodig rekao prije da na jednom malom mjestu ne bi trebao biti toliko veliki broj bez obzira na nalazišta, ne bi trebao biti toliko veliki broj kamenoloma gdje ih je čak 13 i oni sada svi rade, ali građani tog mjesta, mještani su zabrinuti da ne krenu novi zahtjevi i da tamo možda sutra, za 5 ili 10 godina se otvori još 15 eksploatacijskih polja i da onda oni imaju 30 kamenoloma šta sigurno ne bi htjeli a šta ni lokalna infrastruktura ne podržava. Jer da vidite kako izgledaju lokalne ceste, kako to sve skupa se odražava i na kvalitetu života naših sugrađana. A kada još vidite pri tome da se radi i o turistički vrlo atraktivnom mjestu sve skupa vas dovodi do zaključka da takve stvari bi trebalo u budućnosti izbjeći. Evo, ako je već 13 do sada otvoreno interes je i eksploatirati će se narednih 20, 30 godina, interes je sigurno tamo mještana da se ne otvore novi i da se ne nastavi na taj način dalje raditi. I zbog toga uz sve ove planove koje smo danas spomenuli, uz to što imamo zaštićeno 431 područje na području RH odnosno čak skoro 9% teritorija pod nekim oblikom zaštite, znači u 9 nacionalnih kategorija zaštite i brinemo se da se očuva priroda i okoliš, moramo razmišljati i o ovim problemima koji nažalost svakodnevno muče naše sugrađane. Moram ovdje sada reći još jednu stvar, pošto toga nisam bio svjestan u raspravi koju sam imao prije u ime kluba a i u određenim nekim replikama, da je Vlada RH dala mišljenje na zakon koji je uputio Klub zastupnika SDP-a koji bi trebao riješiti problem onečišćenja i ugroze zdravlja ljudi u Slavonskom Brodu, nažalost negativan. Znači dala je mišljenje negativno i objasnila je to na način da ukoliko se onemogući transport nafte da bi se to trebalo dobro obrazložiti i da moraju bit provjerene studije koje bi dovele do zaključaka da je to problem za zdravlje naših sugrađana. Ja sada zbilja ne znam više šta bih rekao, kao da to nije samo po sebi jasno, kao da se već stotine studija, ne stotine ali više studija nije napravljeno, kao da nije nekoliko baznih stanica koje svakodnevno mjere onečišćenje u Slavonskom Brodu nije dovoljno da dovede do zaključka da u biti ta Rafinerija u Bosankom Brodu radi problem za Slavonski Brod i za naše sugrađane. I onda još su dodali argument da ako zabranimo mogući protok nafte kroz naftovod da bi onda morali i po cesti i po željeznici jer se može nafta, i rijekom, jer se onda nafta može i tako dopremati. Pa naravno, nema nikakvog problema, treba to proširiti do te mjere ako se ide, a zna se kuda nafta ide, na taj način se može napraviti i ta i to ograničenje odnosno mislim da bi zdravlje naših ljudi trebalo biti ispred ovih isprika. I ono što me posebno smeta u tom odgovoru je da je Vlada napisala da se samo vodi o tehničkoj ispravnosti nafte koja bi mogla oštetiti postrojenja JANAF-a odnosno naftovoda. Sa te strane se pokazuje također jedna hladnokrvnost i nezainteresirano Vlade gdje se vodi briga, znači o postrojenjima o naftovodu, o JANAF-u a ne vodi se briga da zrak i proizvodnja iz Bosanskog Broda se onečišćuje sa tom proizvodnjom i da naši ljudi nažalost obolijevaju i imaju izrazito nisku kvalitetu života. I zato bez obzira na to mišljenje koje smo dobili iz Vlade RH nadam se da će se uskoro provesti rasprava i na Odboru za gospodarstvo, da ćemo u narednih 2 tjedna imati tu raspravu u Hrvatskom saboru da ljudi vide da je to bitno i da o tome vodimo računa a ne da se to sad stavi po stranu i čeka da prođu lokalni izbori i da onda nakon lokalnih izbora neki neopterećeni mišljenjem ljudi u Slavonskom Brodu mogu odbiti taj prijedlog glatko. Ako imaju hrabrosti neka ga odbiju prije lokalnih izbora pa neka ljudi vide onda zbilja tko se bori za to da se riješi problem a tko taj problem gura pod tepih i ne rješava ga nažalost evo već jedno duže vrijeme. Tu ne izuzivam krivnje niti jednu Vladu ali najveća odgovornost je naravno na Vladi koja je trenutno u poziciji koja može riješiti problem. Ne mogu više ni one Vlade od prije 4 godine ni od prije 8 godina rješavati problem jer nisu u poziciji. Znači sada je odgovornost na Vladi RH koju vodi Andrej Plenković i ministru energetike iz MOST-a gospodinu Dobroviću. Znači s te strane, htio sam samo informirati javnost da smo danas dobili to mišljenje, da je ono negativno i da se u biti vidi da ne postoji konkretno volje da se taj problem riješi u najkraćem mogućem roku. I ukoliko se tako budemo postavljali prema budućnosti vjerojatno će takvih problema biti još a mi nećemo raditi ništa i naši ljudi će biti nezadovoljni. Vjerojatno će takvih problema biti još, a mi nećemo raditi ništa i naši će ljudi biti nezadovoljni. Govorili smo danas i o vodi i o projektima [[Upadica Reiner: Kolega Maras molim vas, kompletno ste otišli od teme.]] Nisam [[Upadica Reiner: Izvješće o stanju prirode 2008.-2012.]] Apsolutno, ali kada gledate Izvješće prirode 2009.-2012. ono se nadovezuje na stanje 2017. Pa ne možete to odvojiti [[Upadica Reiner: Ma naravno i na 2030. Mislim, ja vas molim držimo se teme.]] Mi smo danas u 2017. To je nemoguće odvojiti. Pa isti problem sa arsenom mi imamo čitav niz godina. I 2012. onečišćenje vode arsenom je u određenim područjima u Slavoniji zbog takvog tla i zbog problema koji oni tamo imaju bilo. I ako sada imamo milijardu eura europskih fondova da riješimo taj problem ja ne mogu to ne spomenuti. I meni je žao šta ministar Dobrović nije aktivniji i proaktivniji, možda bi bilo bolje. Možda je zbog toga upravo ministrica Žalac koja je iz Slavonije i upozorila na nekorištenje fondova EU što se tiče zaštite okoliša pogotovo kada govorimo o vodama, jer je ona kao Slavonka svjesna problema koji se jednostavno ne brzo, ali jednostavno u roku nekoliko godina može riješiti i gdje možemo poštediti naše sugrađane problema sa kojima se oni muče 20 godina. I zato evo moram reći da bez obzira šta tema formalno ostaje na 2012. ali od te rasprave naši sugrađani ne bi imali previše ukoliko je ne bi nadopunili sa aktualnim podacima i sa onime što ih muči u ovom trenutku bez obzira koliko se uspuhavao gospodin Bukarica. Vidim da mu je problem slušati. To vam je posao, morat ćete se s tim pomiriti. Slušat ćete ovdje zastupnike koje je izabrao hrvatski narod. I dok oni budu htjeli govoriti i govorit će o problemima koji ljude muče. Zato bih vas molio i meni je neugodno sad vas gledati kako se uspuhujete. Razumijete? Znači neugodno mi je pričati dok vidim da vi nezainteresirano uspuhujete i kažete kao šta ovaj Maras priča. Evo. Mislim da bi vi predsjedniče trebali, potpredsjedniče trebali reagirati na takve situacije. Ali nadam se da se to više u budućnosti neće dešavati. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo. Ovo zašto sam ja rekao. Ovo što ste vi govorili zapravo uklapa u točku koju ćemo mi raspravljati. Vi ćete vjerojatno iste stvari, danas ste ih pet puta ponavljali koje smo svi čuli. One stoje naravno. Sve što ste vi rekli to stoji, pet puta ste ih ponavljali kao da mi slabo shvaćamo svi. Ali dobro, vi ćete ih vjerojatno ponovo ponoviti jer mi imamo tu točku na dnevnom redu Prijedlog strategije akcijskog plana zaštite prirode Republike Hrvatske od 2017. do 2025. gdje će se to morati definirati i gdje očekujemo da će se to provesti [[Upadica Maras: Dobro i u čemu je problem?]] Problem je što ste pričali o stvarima koje se zbivaju, a koje su se trebale zbiti za vrijeme 2008. do 2012. No, dobro. Ali u svakom slučaju … Postoji jedna replika uvaženog zastupnika Alena Preleca.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ponavljanje je majka mudrosti, pa zato nikad nije dovoljno ponoviti neke stvari. Pa kolega Maras, kad ste se već ponudili kao predsjednik Povjerenstva za zaštitu okoliša, evo konkretno ja tražim pomoć da uputite mjerodavnim institucijama pitanje koliko smo imali prijava za ilegalno šljunčarenje i koliko smo imali konkretnih rezultata, ali to doslovno. Ja moram reći da moje kolege koji su isto načelnici, gradonačelnici se bore sa takvim, tim problemima. Na žalost institucije ne rade, ovo sad nije vezano uz ovu vlast ili bilo koju drugu vlast. Mi se doslovno borimo sa takvim ljudima, sa poduzetnicima koji rade i ništa ne možemo napraviti. Prijavljujemo. Te prijave se slažu tamo i ništa se ne događa. Znači konkretno ako možete pomoći postavite pitanje da vidimo koliko je bilo prijava i kaj se riješilo. I konkretno, kaj da radimo mi načelnici, gradonačelnici po tom pitanju? Kako riješiti taj problem? I ovo što ste vi govorili o zaštiti zraka u Slavonskom Brodu dajem vam apsolutnu podršku da vi kao predsjednik povjerenstva stalno postavljate pitanje makar možda i potpredsjedniku to bilo glupo. Sto puta ponoviti. Ja ne mogu ni predočiti si kako bi se osjećao da živim u Slavonskom Brodu i da moja djeca, moje troje djece živi u neposrednoj blizini Rafinerije u Slavonskom Brodu i da se ništa već desetljećima ne događa. Ja mislim da bi mi svi trebali se zapitati da li bi svoju djecu dali da žive u Slavonskom Brodu i ništa ne poduzimamo, ni oni prije lijevi, ni desni, ni danas, ni sutra. Građani jednostavno se, ja mislim da je jedino rješenje za njih da se odsele iz Slavonskog Broda, onda govorimo o tome da nemamo ljudi u Slavoniji ili ne znam gdje. Kao predsjednik povjerenstva mislim da bi i tu mogli puno napraviti i stalno govoriti o tome da moramo štititi naše građane. Hvala lijepa.
Odgovor uvaženog zastupnika Marasa.
Hvala lijepo gospodine Prelec. Ovo rješenje koje ste ponudili na kraju je očito ono rješenje koje nudi Vlada. Naravno mi to ne želimo. Mi želimo ljudima stvoriti dostojne uvjete za život i ne biste vjerovali koliko ljudi kontaktiraju i traže. Neki od ljudi koji nas u ovom trenutku gledaju su tražili od mene da spomenem i Plano i kamenolome i onu zemlju gdje se odvozila šuta sa gradilišta svih okolnih, a trebale su bit masline i Slavonski Brod. I sad bih ja trebao reći da ja to zbog toga što ću bit izložen kritikama predsjedavajućeg Reinera neću reći. Pa ja sam ovdje radi tih ljudi. Ja to moram reći [[Upadica Reiner: Ne ja nisam nikakve kritike. Ja sam samo rekao da ste vi pet puta iste stvari ponovili. Mi smo shvatili i slažemo se sa vašim primjedbama.]] Ja to moram reći, razumijete. Bez obzira šta će mene predsjedavajući Reiner upozoravati i onemogućavati u tome. Ja ću građani moji cijelo vrijeme ono što vas muči govoriti. Slobodno me kontaktirajte svakim mogućim putem kada tema bude takva, bez obzira šta je 2012. život nije stao u 2012. Ja ću pričati o vašem problemu iz te domene u 2017. jer to je poanta. Poanta je da ljudi čuju kakvi su problemi sada i da u izvješću tog neće biti jer to je mikro problem i mi to moramo ovdje spomenuti. I zbog toga gospodine Prelac hvala na ovoj vašoj ideji, a ja ću Upravi za rudarstvo Ministarstva gospodarstva proslijediti ovo pitanje jer rekao sam to i tijekom prijašnje rasprave, imam osjećaj da nekada prije zna onaj kog se kontrolira nego onaj koji izlazi na teren kao inspektor. Tako da s te strane mislim da tu treba posebno obratiti pažnju jer se radi o rudnom bogatstvu, može doći do ekološkog problema, ali ima puno tu stvari koje su zbilja mutne kao što je mutna nekada voda koja se zamuti nakon kiše u Dalmaciji, nažalost zbog toga što nemamo adekvatnu opremu u vodovodima koja se također može riješiti europskim sredstvima. Hvala vam lijepa.
Hvala. S time bi zaključio raspravu i sjednicu ćemo nastaviti u srijedu 26. travnja u 9,30 sati sa točkom Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnim službenicima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z. broj 124. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 14,15 SATI.
Nastavljamo s glasovanjem. Prva točka je Izvješće o stanju prirode u RH za razdoblje od 2008. do 2012. godine. Zastupnik Vrdoljak, molio bih da se zadržite od komentara. Molio bih cijenjene saborske zastupnike, molim cijenjene saborske i zastupnice i zastupnike da pristupe provjeri kvoruma. Utvrđujem da kvorum imamo, te da možemo pravovaljano odlučivati. Za ovu prvu točku predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Izvješće o stanju prirode u RH za razdoblje od 2008. do 2012. godine“. Molim uključite se i glasujmo. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da sa 111 glasova za, 1 suzdržanim i 3 protiv je donijet zaključak kako je predložio saborski matični odbor.